## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-VIIR-72/2012-8 i dr. od 16. siječnja 2012.

### NN 11/2012 (25.1.2012.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-VIIR-72/2012-8 i dr. od 16. siječnja 2012.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

331

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica Suda, te suci Mato Arlović, Marko Babić, Snježana Bagić, Mario Jelušić, Davor Krapac, Ivan Matija, Antun Palarić, Aldo Radolović, Duška Šarin i Miroslav Šeparović, rješavajući o zahtjevima za provođenje nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma, na sjednici održanoj 16. siječnja 2012., donio je

RJEŠENJE

I. Odbacuju se zahtjevi za provođenje nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, koji je raspisan Odlukom Hrvatskog sabora 23. prosinca 2011. (»Narodne novine« broj 151/11.), a održat će se 22. siječnja 2012.

II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Provođenje nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma zatražili su Pokret Građanska solidarnost i Udruga PROJEKT (predmet broj: U-VIIR-72/2012) te Vijeće za Hrvatsku – NE u EU (predmeti broj: U-VIIR-76/2012, U-VIIR-77/2012 i U-VIIR-78/2012).

Podnesci su, u obliku javnih priopćenja prosvjedne naravi, naslovljeni na predsjednika Republike Hrvatske, Hrvatski sabor, Vladu Republike Hrvatske i medije, a samo pojedini od njih i na Državno izborno povjerenstvo Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: DIP) i/ili Ustavni sud.

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

2. Podneske Pokreta Građanska solidarnost i Udruge PROJEKT potpisao je g. Dubravko Krčmarek iz Velike Gorice u svojstvu »koordinatora društveno korisnog rada«. Na tim podnescima postoji i pečat Udruge PROJEKT, ali ne i pečat Pokreta Građanska solidarnost. Nije poznato ima li potpisnik podnesaka (g. Krčmarek) ovlaštenje za zastupanje Udruge PROJEKT i Pokreta Građanska solidarnost budući da uz podneske nije priložena odgovarajuća punomoć, odnosno druga mjerodavna isprava.

U takvim okolnostima, u svrhu provedbe ovog ustavnosudskog postupka, ti se podnesci smatraju podnescima g. Dubravka Krčmareka u svojstvu birača.

2.1. Na podnescima Vijeća za Hrvatsku – NE u EU postoje pečati Udruge PROJEKT, Akcije za bolju Hrvatsku, Volim Hrvatsku, Nacionalnih demokrata, Demokratske stranke žena, Jedino Hrvatska i Hrvatskog instituta za napredna i sustavna istraživanja u Zagrebu, ispod kojih se nalaze i vlastoručni potpisi. Na podnescima je ručno upisan i Pokret Građanska solidarnost (bez pečata).

Budući da Vijeće za Hrvatsku – NE u EU nije registrirana pravna osoba u Republici Hrvatskoj, ona se u svrhu provedbe ovog ustavnosudskog postupka smatra udrugom koja nema svojstvo pravne osobe u smislu članka 3. Zakona o udrugama (»Narodne novine« broj 88/01., 11/02. – ispr.).

1) Primjena članka 88. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) na konkretne slučajeve

3. U svrhu provedbe ovog ustavnosudskog postupka, Ustavni sud dužan je prvo utvrditi način na koji se članak 88. u vezi s člankom 96. Ustavnog zakona, primjenjuje u postupku državnog referenduma. Oni, zajedno s člankom 89. Ustavnog zakona, koji ukazuje na ovlasti Ustavnog suda, glase:

»Članak 88.

Političke stranke, kandidati, najmanje 100 birača ili najmanje 5% birača izborne jedinice u kojoj se provode izbori, ovlašteni su tijekom izbora, odnosno najkasnije do isteka roka od 30 dana od dana objavljivanja rezultata izbora, zatražiti od Ustavnog suda da u izvršavanju nadzora nad ustavnošću i zakonitošću izbora poduzima odgovarajuće mjere ako se te aktivnosti provode suprotno Ustavu i zakonu.«

»Članak 89.

Kad se utvrdi da sudionici u izborima postupaju protivno Ustavu ili zakonu, Ustavni sud će o tome obavijestiti javnost putem sredstava javnog priopćavanja, po potrebi upozoriti nadležna tijela, a u slučaju povrede koja je utjecala ili je mogla biti od utjecaja na rezultat izbora, poništit će sve ili pojedine izborne radnje i odluke, koje su prethodile takvoj povredi.«

»Članak 96.

Ustavni sud će nadzirati ustavnost i zakonitost provođenja državnog referenduma i poduzimati mjere odgovarajućom primjenom odredaba članka 87. do 96. ovoga Ustavnog zakona.«

Razvidno je da se krug aktivno legitimiranih subjekata za podnošenje zahtjeva iz članka 88. Ustavnog zakona odnosi na izborni postupak. On nije u cijelosti primjenjiv na državni referendum.

Nesporno je, naime, da »političke stranke« i »najmanje 100 birača« jesu pravni subjekti koji mogu biti ovlašteni za podnošenje zahtjeva Ustavnom sudu na temelju članka 88. Ustavnog zakona i u postupku državnog referenduma.

Nasuprot tome, »kandidati« to ne mogu biti ni teorijski ni praktički jer u postupku referenduma ne postoje kandidati. Osim toga, pretpostavka o »najmanje 5% birača izborne jedinice«, iako pravno valjana, u postupku državnog referenduma postaje bespredmetna jer je u tom postupku Republika Hrvatska jedna izborna jedinica pa je za podnošenje zahtjeva dostatno »najmanje 100 birača« (argumentum a maiore ad minus).

3.1. U takvim okolnostima, Ustavni sud dužan je krug aktivno legitimiranih subjekata za podnošenje zahtjeva za nadzor nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma protumačiti na način koji odgovara pravnoj naravi, cilju i svrsi te pravnim obilježjima postupka državnog referenduma.

Osim »političkih stranaka« i »najmanje 100 birača«, Ustavni sud utvrđuje da i registrirane udruge s pravnom osobnošću te udruge bez pravne osobnosti u smislu članka 3. Zakona o udrugama također imaju pravo, zasebno ili zajedno, podnijeti zahtjev Ustavnom sudu na temelju članka 88. u vezi s člankom 96. Ustavnog zakona. Jedini uvjet koji moraju ispuniti jest da su njihovi programi, odnosno da je njihovo djelovanje jasno povezano s pitanjima vezanim uz konkretan referendum.

Ako je riječ o referendumu iz članka 87. stavka 3. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01. i 76/10.), koji Hrvatski sabor raspisuje »ako to zatraži deset posto od ukupnog broja birača u Republici Hrvatskoj«, onda se i organizatoru prikupljanja potpisa po naravi stvari također mora priznati ovlaštenje na podnošenje zahtjeva iz članka 88. Ustavnog zakona.

Sažeto, dakle, ovlaštenici podnošenja zahtjeva iz članka 88. Ustavnog zakona u postupku državnog referenduma su:

1) političke stranke,

2) najmanje 100 birača,

3) registrirane udruge s pravnom osobnošću, čiji su programi ili djelovanje jasno povezani s pitanjima vezanim uz konkretan referendum,

4) udruge bez pravne osobnosti u smislu članka 3. Zakona o udrugama, djelovanje kojih je jasno povezano s pitanjima vezanim uz konkretan referendum,

5) organizator prikupljanja potpisa birača ako je riječ o referendumu organiziranom na temelju članka 87. stavka 3. Ustava.

3.1.1. Ustavni sud na kraju napominje da se postupak nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma iz članaka 88. i 89. u vezi s člankom 96. Ustavnog zakona, mora razlikovati od tzv. referendumskih sporova (članak 50. Zakona o referendumu) u kojima je prigovor DIP-u »zbog nepravilnosti pri provedbi državnog... referenduma na glasačkom mjestu« ovlašten podnijeti svaki birač upisan u izvadak birača na dotičnom biračkom mjestu.

3.2. Primjenjujući pravila iz točke 3.1. ove odluke na konkretne subjekte iz točaka 1. i 2. ove odluke, Ustavni sud ocjenjuje da se u svrhu provedbe ovog ustavnosudskog postupka Vijeće za Hrvatsku – NE u EU ima smatrati ovlaštenom »podnositeljicom zahtjeva« u smislu članka 88. u vezi s člankom 96. Ustavnog zakona.

S druge strane, pravila iz točke 3.1. ove odluke ukazuju da se g. Dubravko Krčmarek – u odnosu na kojeg je prethodno utvrđeno da je podneske u predmetu broj: U-VIIR-72/2012 podnio u svojstvu birača – ne može smatrati ovlaštenim subjektom za podnošenje zahtjeva iz članka 88. u vezi s člankom 96. Ustavnog zakona.

Ustavni sud, međutim, podsjeća da su i Udruga PROJEKT i Pokret Građanska solidarnost ujedno i članovi Vijeća za Hrvatsku – NE u EU, koja je aktivno legitimirana podnositeljica zahtjeva. Osim toga, prigovori koje u svojim podnescima ističe g. Dubravko Krčmarek (predmet broj: U-VIIR-72/2012) sadržajno su isti ili slični prigovorima koje u svojim podnescima ističe Vijeće za Hrvatsku – NE u EU.

Konačno, na podnesak pod nazivom »Javni prigovor na termin održavanja državnog referenduma / 22. siječnja 2012.«, koji su »Pokret Građanska solidarnost i Udruga PROJEKT« uputili DIP-u 3. i 9. siječnja 2012., DIP je odgovorio svojim dopisom klasa: 014-02/11-12/19, urbroj: 507-11-03 od 10. siječnja 2012. Ne ulazeći u pitanje je li riječ o istovjetnom podnesku koji je g. Dubravko Krčmarek prethodno uputio Ustavnom sudu (predmet broj: U-VIIR-72/2012), ostaje činjenica da je riječ o istom predmetu prigovora (»Javni prigovor na termin održavanja državnog referenduma / 22. siječnja 2012.«). Za taj je prigovor nadležan DIP, a ne Ustavni sud. O njemu se, dakle, već očitovalo nadležno tijelo.

2) Mogu li se podnesci podnositeljice smatrati zahtjevom iz članka 88. Ustavnog zakona?

4. Ustavni sud primjećuje da su podnesci podnositeljice pisani u obliku javnih priopćenja prosvjedne naravi, koji su naslovljeni na predsjednika Republike Hrvatske, Hrvatski sabor, Vladu Republike Hrvatske i medije, a neki od njih i na DIP i /ili na Ustavni sud.

U takvoj situaciji, predmetom nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma u postupku pred Ustavnim sudom mogu biti samo oni prigovori podnositeljice koji nisu u nadležnosti DIP-a, a tiču se »aktivnosti« vezanih uz konkretan državni referendum, koje se »provode suprotno Ustavu i zakonu«, a koje su takve naravi da se u odnosu na njih mogu »poduzimati odgovarajuće mjere« (članak 88. u vezi s člankom 89. Ustavnog zakona).

II. OCJENA USTAVNOG SUDA

5. Iz naziva podnesaka podnositeljice jasno se prepoznaju i sadržaji njezinih prigovora. Oni glase:

a) »Zahtjev za ravnopravnu zastupljenost u raspravi o pridruživanju Republike Hrvatske u Europsku uniju prije odluke na referendumu« (predmet broj: U-VIIR-76/2012);

b) »Zahtjev za ravnopravno sufinanciranje rasprave o pridruživanju Republike Hrvatske u Europsku uniju prije odluke na referendumu« (predmet broj: U-VIIR-77/2012);

c) »Zahtjev za poništenje (izmjene) Odluke o raspisivanju državnog referenduma o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji« (predmet broj: U-VIIR-78/2012).

Ustavni sud utvrđuje da su zahtjevi pod točkama a) i b) u nadležnosti DIP-a. Zakon o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave (»Narodne novine« broj 33/96., 92/01., 44/06., 58/06., 69/07. i 38/09., u daljnjem tekstu: Zakon o referendumu) propisuje:

»Članak 16.

Državno povjerenstvo:

– brine se za zakonitu provedbu državnog referenduma,

(...).«

5.1. Ustavni sud u tom smislu primjećuje da je DIP na podnesak podnositeljice, koji je u Ustavnom sudu zaprimljen pod brojem: broj: U-VIIR-76/2012, odgovorio dopisom klasa: 014-02/11-12/20, urbroj: 507-11-03 od 9. siječnja 2012. U dopisu je navedeno:

»U vezi Vašeg dopisa od 3. siječnja 2012., ovim putem Vas obavještavamo da Državno izborno povjerenstvo Republike Hrvatske cijeni da tijekom promidžbe referenduma treba poštivati načelo na temelju kojeg se kako osobama koje podržavaju, tako i osobama koje ne podržavaju udruživanje Republike Hrvatske u Europsku uniju, omogućava ravnomjerna promidžba te slobodno izražavanje svojih stajališta i njihovo predstavljanje u javnosti.

Slijedom navedenog, potrebno je da se u televizijskim i radio emisijama omogući ravnopravno sudjelovanje kako osoba koje podržavaju članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji, tako i osoba koje to članstvo ne podržavaju.«

DIP je, prema tome, u konkretnom slučaju postupio u skladu s člankom 16. alinejom 1. Zakona o referendumu.

Ustavni sud sa svoje strane može samo ponoviti da je stajalište, koje je u svom dopisu istaknuo DIP, pravilno. U televizijskim i radio emisijama potrebno je omogućiti »ravnopravno sudjelovanje kako osoba koje podržavaju članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji, tako i osoba koje to članstvo ne podržavaju«.

5.2. Ustavni sud nadalje primjećuje da je prigovor, sadržan u podnesku podnositeljice, koji je u Ustavnom sudu zaprimljen pod brojem: U-VIIR-77/2012, također u nadležnosti DIP-a. Međutim, taj je podnesak podnositeljica naslovila na Hrvatski sabor, Vladu Republike Hrvatske i predsjednika Republike Hrvatske. Ustavnom sudu ga je samo proslijedila, a DIP-u je o njemu poslala »obavijest«.

U takvoj situaciji DIP nije obvezan postupati. Stoga se preporučuje podnositeljici da, ako i dalje ustraje na prigovoru, podnesak naslovi na DIP.

5.3. Ustavni sud na kraju primjećuje da »zahtjev za poništenje (izmjene) Odluke o raspisivanju državnog referenduma o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji« (predmet broj: U-VIIR-78/2012) nije u nadležnosti DIP-a.

Taj zahtjev, međutim, po svom sadržaju ne može biti ni predmet postupka nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma u smislu članaka 88. i 89. u vezi s člankom 96. Ustavnog zakona.

Konačno, on ne zadovoljava pretpostavke propisane Ustavnim zakonom da bi ga Ustavni sud mogao smatrati podneskom u nekoj drugoj vrsti ustavnosudskih postupaka.

Sukladno tome, ne postoje pretpostavke za postupanje Ustavnog suda u povodu tog zahtjeva podnositeljice u ovom ustavnosudskom postupku.

6. Stoga, Ustavni sud, iz prethodno navedenih razloga, a na temelju članka 92. stavka 1. Ustavnog zakona, utvrđuje da u povodu podnesaka podnositeljice ne postoje pretpostavke za provođenje postupka nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma u smislu članaka 88. i 89. u vezi s člankom 96. Ustavnog zakona.

Točka II. izreke temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-VIIR-72/2012
U-VIIR-76/2012
U-VIIR-77/2012
U-VIIR-78/2012

Zagreb, 16. siječnja 2012.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica
dr. sc. Jasna Omejec, v. r.

Rješenje, NN 11/2012-331