### NN 30/2025 (21.2.2025.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-2580/2024 od 15. siječnja 2024.

Ustavni sud Republike Hrvatske

321

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Lovorka Kušan, predsjednica Vijeća, te suci Andrej Abramović, Dražen Bošnjaković, Ante Galić, Goran Selanec i Frane Staničić, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio Miroslav Macura iz Vukovara, kojeg zastupa Domagoj Rešetar, odvjetnik iz Odvjetničkog društva Rešetar & partneri d.o.o. sa sjedištem u Osijeku, na sjednici održanoj 15. siječnja 2025. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski sud u Splitu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se pred tim sudom vodi pod brojem O-1679/2019 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon nastavka postupka.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Miroslavu Macuri iz Vukovara, Radnička 28, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) od 5.355,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa, uprave i digitalne transformacije Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Miroslav Macura iz Vukovara (u daljnjem tekstu: podnositelj), kojeg zastupa Domagoj Rešetar, odvjetnik iz Odvjetničkog društva Rešetar & partneri d.o.o. sa sjedištem u Osijeku, podnio je 4. lipnja 2024. ustavnu tužbu smatrajući da mu je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Općinskim sudom u Splitu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem O-1679/2019 (ranije O-613/2012, O-2337/1998 povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.).

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

2. Ostavinski postupak pred prvostupanjskim sudom započeo je 16. studenoga 1998. zaprimanjem smrtovnice iza pok. Bogdana Banjanina.

Prvo ročište održano je 19. travnja 1999., a sljedeće 27. listopada 1999.

Prvostupanjski sud zaprimio je 12. studenoga 1999. nasljedničku izjavu jednog od nasljednika.

Ročište je održano 22. studenoga 1999.

Prvostupanjski sud zaprimio je 9. prosinca 1999. izjavu Milice Macure o nepriznavanju oporuke.

Dopisima od 2. prosinca 2002. zatraženo je od Općinskog suda u Vukovaru i Općinskog suda u Osijeku uzimanje nasljedničkih izjava.

Ročišta su održana 9. siječnja 2003. te 14. ožujka 2003.

Ročište zakazano za 28. svibnja 2008. otkazano je zbog nedolaska nasljednika te je utvrđeno da nema dokaza o urednoj dostavi.

Ročište zakazano za 15. rujna 2009. odgođeno je zbog nedolaska odvjetnice te je utvrđeno da ne postoje dokazi o urednoj dostavi.

Na ročištu održanom 13. listopada 2009. doneseno je rješenje o ponovnom pozivanju odvjetnice uz dostavu adresa za preostale nasljednike te druge nasljednike kojima je poznata adresa.

Ročište zakazano za 27. listopada 2009. odgođeno je zbog nedolaska odvjetnice te je utvrđeno da nema dokaza o urednoj dostavi, a niti su sudu dostavljene adrese za nasljednike s nepoznatom adresom.

Ročišta zakazana za 17. svibnja 2010. i 27. svibnja 2010. odgođena su zbog nedolaska pozvanih te je utvrđeno da nema dokaza o urednoj dostavi.

Postupak je prekinut rješenjem suda od 16. srpnja 2010. te su nasljednici upućeni u parnicu radi utvrđenja pravne valjanosti oporuke.

Postupak pred prvostupanjskim sudom nastavljen je pod novim brojem O-613/12.

Ročište zakazano za 23. listopada 2012. odgođeno je zbog nedolaska stranaka te je utvrđeno da za dvoje nasljednika pozivi nisu uručeni. Prvostupanjski sud provjerom kod građanske pisarnice utvrdio je da Đurad Banjanin nije pokrenuo parnicu u koju je upućen.

Na ročište 21. svibnja 2013. nisu pristupile stranke te je doneseno rješenje da će se službenim putem izvršiti provjera u građanskoj parnici o tome je li pokrenuta parnica u koju je upućen Đurad Banjanin i je li donesena odluka.

Podneskom od 24. svibnja 2013. podnositelj je putem svog punomoćnika odvjetnika Marka Cvrkovića iz Vukovara obavijestio prvostupanjski sud da je njegova majka, Milica Macura preminula (nasljednica u konkretnom ostavinskom postupku).

Podneskom od 12. studenoga 2013. podnositelj je obavijestio prvostupanjski sud da je on nasljednik iza pok. majke i zatražio je da mu se dostavi preslika spisa putem njegovog punomoćnika.

Ročište zakazano za 3. lipnja 2014. odgođeno je zbog nedolaska pozvanih. Dostava poziva izvršena je punomoćniku podnositelja.

Ročište zakazano za 2. srpnja 2014. odgođeno je s obzirom na to da je odvjetnica obavijestila prvostupanjski sud o smrti njezine stranke (Milanko Banjani).

Prvostupanjskim rješenjem od 19. studenoga 2014. prekinut je postupak do pravomoćnog okončanja ostavinskog postupka za pok. Milanka Banjanina.

Podnositelj je 6. srpnja 2018. dostavio podnesak kojim je tražio nastavak postupka ako je okončan postupak iza pok. Milanka Banjanina.

Dopisima od 13. srpnja 2018. prvostupanjski sud je zatražio od Općinskog građanskog suda u Zagrebu, Općinskog suda u Gospiću i Općinskog suda u Osijeku podatke o okončanju ostavinskih postupaka.

Rješenjem suda od 28. siječnja 2019. postupak je nastavljen.

Ročišta su održana 17. srpnja 2019. i 18. listopada 2019.

Podneskom od 16. listopada 2019. punomoćnik podnositelja dostavio je nasljedničke izjave Mire Radulović i Jasminke Banjanin od 26. rujna 2019. dane pred javnim bilježnikom u Beogradu.

Podnositelj je podnescima od 31. listopada 2019. i 17. veljače 2020. požurio prvostupanjski sud na postupanje i zatražio zakazivanje ročišta.

Dopisom od 21. veljače 2020. prvostupanjski sud zatražio je od punomoćnika podnositelja i punomoćnika drugih nasljednika dostavljanje podataka kako bi se zakazalo ročište.

Podneskom od 3. kolovoza 2020. podnositelj je zatražio zakazivanje ročišta.

Dopisom od 1. rujna 2020. prvostupanjski sud zatražio je od punomoćnika podnositelja postupanje po dopisu od 21. veljače 2020. kako bi mogao zakazati ročište.

Podneskom od 23. rujna 2020. punomoćnik podnositelja obavijestio je prvostupanjski sud da su svi nasljednici iza pok. Bogdana Banjanina, kao i njihovi bračni drugovi i djeca, o kojima ima saznanja, umrli te je zatražio zakazivanje ročišta.

Podnescima od 22. siječnja 2021. i 31. ožujka 2021. podnositelj je zatražio zakazivanje ročišta.

Podnositelj je 31. ožujka 2021. podnio Općinskom sudu u Splitu zahtjev za suđenje u razumnom roku.

Rješenjem Općinskog suda u Splitu broj: Su-Gzp I-48/21-4 od 15. lipnja 2021. utvrđen je osnovanim zahtjev za suđenje u razumnom roku uz davanje naloga Općinskom sudu u Splitu radi donošenja odluke najkasnije u roku od 9 mjeseci.

Podnositelj je 26. travnja 2022. uputio podnesak predsjedniku Općinskog suda u Splitu kojim ga je obavijestio da prvostupanjski sud nije u danom roku donio odluku.

Prvostupanjski sud donio je 11. lipnja 2024. rješenje o prekidu postupka kojim su upućeni zakonski zastupnici u parnicu te je određeno da će prekid trajati do pravomoćnog okončanja spora.

Protiv rješenja o prekidu parnice podnositelj je podnio žalbu.

Ustavna tužba podnesena je 4. lipnja 2024.

Postupak je i dalje u tijeku pred prvostupanjskim sudom.

III. MJERODAVNO PRAVO

3. U glavi VI. (članci 63. – 70.) Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 67/18. i 21/22.) pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je model zaštite prava na suđenje u razumnom roku.

Pravna sredstva za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku izmijenjena su Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 36/24.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

4. U skladu sa stajalištem Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

4.1. Budući da je u trenutku podnošenja ustavne tužbe podnositelj koristio pravna sredstva koja su mu bila na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

5. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i mjerodavnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnog suda i podnositelja od 16. studenoga 1998. do 15. siječnja 2025., dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

6. Ostavinski postupak započeo je 16. studenoga 1998.

Ustavni sud utvrđuje da parnični postupak u konkretnom slučaju od 16. studenoga 1998. (dana dostave smrtnog lista prvostupanjskom sudu) do donošenja ove odluke traje ukupno dvadeset i šest (26) godina, jedan (1) mjesec i trideset (30) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

7. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju radi o složenijem predmetu s obzirom da je tijekom postupka u tri navrata došlo do prekida postupka u kojem razdoblju prvostupanjski sud iz objektivnih razloga nije mogao postupati. Riječ je o prekidima koji su trajali nešto više od pet (5) godina.

3) Postupanje nadležnog suda

8. Postupak se u razmatranom razdoblju cijelo vrijeme vodi pred prvostupanjskim sudom.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

9. Ocjena je Ustavnog suda da podnositelj u razmatranom razdoblju nije pridonio duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

10. Imajući u vidu okolnost da je riječ o postupku koji traje punih dvadeset i šest (26) godina te da nije tijekom tog razdoblja donesena nijedna odluka pred prvostupanjskim sudom, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog
 predsjedniku nadležnog suda

11. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik prvostupanjskog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

12. U skladu s člankom 63. stavkom 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj te imajući u vidu da je postupak zbog smrti prvotuženice bio u prekidu više od jedne godine.

13. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-2580/2024
 Zagreb, 15. siječnja 2025.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica vijeća
 Lovorka Kušan, v. r.