## Odluka i Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-610/1995, U-II-30/1998 od 3

### NN 19/1999 (25.2.1999.), Odluka i Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-610/1995, U-II-30/1998 od 3

# **USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE**

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Mladen Žuvela, dopredsjednik
Suda te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić Mitrović, mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje
Momčinović i Ivan Marijan Severinac, odlučujući o prijedlozima za ocjenu
ustavnosti i zakonitosti, na sjednici održanoj dana 3. veljače 1999. godine,
donio je

## **ODLUKU I RJEŠENJE**

I. Pokreće se postupak za ocjenu ustavnosti i zakonitosti članka 53.
Pravilnika o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog
zdravstvenog osiguranja ("Narodne novine", br. 4/94, 81/94, 31/95, 57/96,
71/96, 108/96 i 79/97) i ukida se članak 53. tog Pravilnika.

II. Ne prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti
i zakonitosti članka 51. Pravilnika o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja
prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja ("Narodne novine", br. 4/94,
81/94, 31/95, 57/96, 71/96, 108/96 i 79/97).

III. Ova odluka i rješenje objavit će se u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

I.

Prijedlog za pokretanje postupka ocjene ustavnosti i zakonitosti članka
51. Pravilnika o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog
zdravstvenog osiguranja ("Narodne novine", br. 4/94, 81/94, 31/95, 57/96,
71/96, 108/96 i 79/97 - nastavno: Pravilnik) podnijela je Miljenka Cutvarić
iz Zagreba.

Podnositeljica prijedlog obrazlaže ističući da je osporenom odredbom
najviši iznos mjesečne nadoknade plaće određen protivno odredbi članka
33. Zakona o zdravstvenom osiguranju ("Narodne novine", br. 1/97 - pročišćeni
tekst, 109/97, 13/98, 88/98 i 150/98 - nastavno: Zakon), čime su za jednu
grupu osiguranika umanjeni iznosi koji se isplaćuju za vrijeme trajanja
obveznog porodnog dopusta.

Prijedlog za pokretanje postupka ocjene ustavnosti i zakonitosti članka
53. Pravilnika podnijelo je Udruženje pravnica Hrvatske. Smatraju da se
osporenom odredbom pravo na nadoknadu plaće, koje je odredbom članka 34.
stavka 2. Zakona za određene slučajeve propisano u iznosu od 100% od osnovice
za nadoknadu, neosnovano umanjuje za određenu grupu osiguranika.

Podnositelji prijedloga smatraju da su osporene odredbe u suprotnosti
s odredbama članaka 14., 16. i 62. Ustava Republike Hrvatske.

Predlažu da se osporene odredbe ponište (Udruženje pravnica Hrvatske),
odnosno ukinu (Miljenka Cutvarić).

Osporene odredbe glase:

"Članak 51.

Mjesečna nadoknada plaća za puno radno vrijeme, utvrđena sukladno odredbama
Zakona i ovog Pravilnika, kada se nadoknada isplaćuje na teret sredstava
Zavoda, ne može iznositi manje od najnižeg iznosa plaće koju utvrđuje Zavod
općim aktom sukladno članku 34. stavci 1. Zakona, vrijedećeg za mjesec
za koji pripada nadoknada plaće, niti više od 4.188,25 kuna.

Članak 53.

Visina nadoknade plaće propisane Zakonom i člankom 52. ovog Pravilnika
pripada osiguraniku koji obavlja gospodarsku djelatnost, odnosno samostalno
obavlja profesionalnu djelatnost u sklopu zanimanja, ako je za vrijeme
trajanja bolovanja kod nadležnog tijela općine privremeno odjavio obavljanje
djelatnosti.

Osiguraniku iz stavka 1. ovog članka, koji nije privremeno odjavio obavljanje
svoje privredne djelatnosti, pripada nadoknada plaće u visini 80% od osnovice
za nadoknadu za sve vrijeme trajanja bolovanja.

U slučaju kada se nadoknada plaće utvrđuje prema stavci 2. ovog članka,
iznos nadoknade plaće može, iznimno članku 51. i 52. ovog Pravilnika, biti
manji od iznosa najnižeg iznosa nadoknade plaće koji utvrđuje Zavod općim
aktom sukladno članku 34. stavci 1. Zakona, vrijedećeg za mjesec za koji
pripada ta nadoknada."

II.

Tijekom ustavnosudskog postupka prijedlozi su dostavljeni na odgovor
Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje (nastavno: Zavod), koji je temeljem
odredbe članka 104. Zakona, donositelj Pravilnika, odredbe kojeg se osporavaju.

U odnosu na prijedlog kojim se osporava zakonitost i ustavnost članka
51. Pravilnika, Zavod ističe da je osporena odredba utemeljena na odredbi
članka 34. stavka 3. Zakona i da tom odredbom nije povrijeđena odredba
članka 33. Zakona.

U odgovoru na prijedlog, kojim se osporava ustavnost i zakonitost odredbe
članka 53. Pravilnika, Zavod navodi da se tom odredbom nastojalo staviti
u ravnopravan položaj osiguranice koje za vrijeme bolovanja imaju pravo
samo na nadoknadu plaće, sa osiguranicama koje obavljaju gospodarsku djelatnost,
odnosno samostalno obavljaju profesionalnu djelatnost i koje za vrijeme
bolovanja, ukoliko privremeno ne odjave obavljanje djelatnosti, uz nadoknadu
plaće ostvaruju i prihod. U odgovoru se također ističe da se ovo umanjenje
ne odnosi na nadoknadu plaće zbog bolovanja uzrokovanih iz razloga navedenih
u članku 21. t. 6. Zakona, za koje slučajeve je nadoknada plaće propisana
odredbom članka 25. stavkom 2. Zakona.

III.

Prijedlog Udruženja pravnica Hrvatske, kojim se osporava ustavnost i
zakonitost odredbe članka 53. Pravilnika, je osnovan.

Odredbom članka 14. stavka 1. Ustava zajamčena su sva prava i slobode
građana Republike Hrvatske, bez obzira na rasu, boju kože, spol, jezik,
vjeru, političko ili drugo uvjerenje, nacionalni ili socijalni položaj,
imovinu, rođenje, naobrazbu, društveni položaj ili druge osobine. Odredbom
stavka 2. članka 14. zajamčena je jednakost svih pred zakonom, dok je odredbom
članka 16. Ustava propisano da se slobode i prava mogu ograničiti samo
zakonom da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi, pravni poredak,
javni moral i zdravlje. Odredbom članka 62. Ustava materinstvo, djeca i
mladež stavljeni su pod posebnu skrb države.

Odredba članka 53. Pravilnika za jednu grupu osiguranika umanjivala
je iznose nadoknade plaće, u slučaju ako ovi osiguranici ne odjave obavljanje
gospodarske, odnosno profesionalne djelatnosti, koju samostalno obavljaju
u okviru zanimanja.

Odredbom članka 5. Zakona propisano je tko se smatra osiguranikom. Odredbom
članka 21. Zakona propisani su slučajevi u kojima osiguraniku pripada pravo
na nadoknadu plaće u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite.

Odredba članka 25. Zakona propisuje da pravo na nadoknadu plaće za vrijeme
korištenja obveznoga porodnog dopusta, porodnog dopusta do jedne, odnosno
tri godine života djeteta, posvojiteljskog dopusta, prava na rad u skraćenom
radnom vremenu do jedne, odnosno tri godine života djeteta iz članka 21.
stavka 1. točke 7. tog Zakona, dopusta iz članka 21. stavka 1. točke 8.
tog Zakona, stanke za dojenje djeteta iz članka 21. stavka 1. točke 9.
Zakona za osiguranike, te pravo na novčanu nadoknadu nezaposlenim majkama
za vrijeme korištenja porodnog dopusta za blizance, treće i svako sljedeće
dijete do navršene treće godine djetetova života iz članka 21. stavka 2.
Zakona osigurava se najmanje u visini najnižeg iznosa nadoknade plaće za
vrijeme korištenja porodnog dopusta od šestog mjeseca do jedne godine života
djeteta propisanog Zakonom o izvršavanju državnog proračuna. Tako određena
nadoknada pripada osiguranicima za vrijeme korištenja obveznog porodnog
dopusta ako je povoljnija od nadoknade plaće utvrđene prema članku 33.
i članku 34. stavku 2. t. 3. tog Zakona.

Prema članku 33. Zakona nadoknada plaće određuje se od osnovice za nadoknadu
koju čini prosječni iznos plaće koja je osiguraniku isplaćena u posljednjih
šest mjeseci prije mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se
stječe pravo na nadoknadu, s tim što se osiguraniku koji prima nadoknadu
plaće neprekidno dulje od tri mjeseca, osnovica valorizira sukladno porastu
plaće zaposlenih u pravnoj, odnosno fizičkoj osobi, ako je taj porast veći
od 5%.

Odredba članka 34. stavka 2. t. 3. određuje da za vrijeme korištenja
obveznog porodnog dopusta osiguranik ima pravo na nadoknadu plaće u iznosu
od 100% od osnovice.

Člankom 53. Pravilnika, protivno navedenim zakonskim odredbama, grupi
osiguranika - koji obavljaju gospodarsku djelatnost, odnosno samostalno
obavljaju profesionalnu djelatnost u sklopu zanimanja, ovaj iznos nadoknade
plaće umanjen je sa 100% na 80% za slučaj ako ne odjave obavljanje djelatnosti,
između ostalog i za vrijeme korištenja obveznog porodnog dopusta. Naime,
stavak 2. osporene odredbe određuje umanjenje visine nadoknade plaće i
u slučajevima propisanim člankom 52. Pravilnika, koji u stavku 1. al. 3.
propisuje slučajeve utvrđene člankom 34. Zakona, dakle i za vrijeme korištenja
obveznog porodnog dopusta.

Nadoknada plaće je pravo koje pripada osiguraniku u svezi s korištenjem
zdravstvene zaštite. Zakon u naprijed navedenim odredbama taksativno propisuje
tko se smatra osiguranikom (čl. 5.) i u kojim slučajevima osiguranik ima
pravo na nadoknadu plaće (čl. 21.). U sklopu obveznog zdravstvenog osiguranja
pravo na nadoknadu plaće nije u svezi s pravom na prihod koji osiguranik
eventualno stječe po kakvom drugom osnovu, već se radi o pravu koje osiguranik
stječe kada iz zakonom propisanih razloga ne prima plaću. Stoga, rečeno
pravo nije, niti može biti, instrument kojim se izjednačava materijalni
položaj različitih grupa osiguranika.

Umanjivati podzakonskim aktom prava koja određenoj grupi osiguranika
pripadaju, temeljem zakona, protivno je odredbama članka 14. i članka 16.
Ustava, a kako se radi o pravima koja osiguraniku pripadaju za vrijeme
korištenja obveznog porodnog dopusta, to je ukinutom odredbom članka 53.
Pravilnika, povrijeđena i odredba članka 62. Ustava.

IV.

Prijedlog Miljenke Cutvarić, kojim se osporava ustavnost i zakonitost
odredbe članka 51. Pravilnika, nije osnovan.

Odredbom članka 51. Pravilnika utvrđuje se najniži i najviši iznos nadoknade
plaće kada se ta nadoknada isplaćuje na teret sredstava Zavoda.

Prema odredbi članka 23. Zakona nadoknade plaće u svezi s korištenjem
obveznog porodnog dopusta isplaćuje se od prvog dana korištenja tog prava
na teret sredstava Zavoda. Odredbom stavka 3. članka 34. Zakona, Zavod
je ovlašten utvrditi visinu nadoknade plaće i najviši iznos nadoknade plaće
koja se isplaćuje na teret Zavoda.

Iz navedenih odredaba proizlazi da Zavod nadoknadu plaće, za vrijeme
korištenja obveznog porodnog dopusta, isplaćuje prema osnovici izračunatoj
prema odredbi članka 33., ukoliko je tako izračunata visina nadoknade povoljnija
od nadoknade plaće propisane Zakonom o izvršenju državnog proračuna (nadoknada
plaće za vrijeme korištenja porodnog dopusta od šestog mjeseca do jedne
godine života djeteta), ali ne iznad iznosa kojeg je, temeljem odredbe
članka 34. stavka 3. Zakona, Zavod ovlašten odrediti, kao najvišeg iznosa
do kojeg se isplaćuje nadoknada plaće na teret Zavoda.

Slijedom izloženog, Ustavni sud je utvrdio da je osporena odredba članka
51. Pravilnika utemeljena na Zakonu i da ovom odredbom nisu povrijeđene
ustavne odredbe na koje podnositeljica ukazuje.

V.

Iz izloženih razloga, sukladno odredbi članka 22. Ustavnog zakona i
odredbi članka 49. Poslovnika Ustavnog suda Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br. 29/94 - nastavno: Poslovnik), donijeta je odluka pod t. I.
izreke, dok je rješenje pod t. II. izreke donijeto u skladu s odredbom
članka 45. Poslovnika.

Objava ove odluke i rješenja temelji se na odredbi članka 20. Ustavnog
zakona.

Broj: U-II-610/1995
U-II-30/1998
Zagreb, 3. veljače 1999.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Dopredsjednik
**Mladen Žuvela,** v. r.

Odluka, NN 19/1999-424