## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2003. godini

### NN 5/2003 (9.1.2003.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2003. godini

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

50

Na
temelju članka 12. stavka 1. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, br.
70/97. i 105/01.) ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## NAREDBU

### O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 2003. GODINI

I.

OPĆE ODREDBE

Zarazne
i nametničke bolesti životinja koje se sprječavaju, otkrivaju i suzbijaju
provođenjem mjera određenih ovom Nared­bom jesu:

1.
Bedrenica i šuštavac

2.
Bjesnoća

3.
Bolest plavog jezika

4. Bruceloza

5. Genitalna kampilobakterioza

6. Goveđa spongiformna encefalopatija

7. Grebež ovaca (scrapie)

8. Ehinokokoza

9. Enzootska leukoza goveda

10. Infekciozna anemija kopitara

11. Klamidioza ptica

12. Klasična svinjska kuga

13. Kontrola zdravlja vimena

14. Lišmanijaza

15. Leptospiroza

16. Mikoplazmoza peradi

17. Newcastleska bolest

18. Paratuberkuloza

19. Q-groznica

20. Salmoneloze
i infekcije peradi i nojeva sa *S. enteritidis i S. typhimurium*

21. Salmoneloza konja, ovaca i koza

22. Trihomonijaza

23. Trihineloza

24. Tuberkuloza

25. Zarazni
rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvovaginitis

26. Zarazne i nametničke bolesti pčela

27. Zarazne i nametničke bolesti riba i školjkaša

II.

IMUNOPROFILAKTIČKE
MJERE

1.
Bedrenica i šuštavac

Goveda
i mali preživači u zaraženim područjima (bedre­nič­nim distriktima) moraju biti
cijepljeni protiv bedrenice i šuštavca najkasnije do 30. travnja.

Goveda
i male preživače dopušteno je napasati u zaraženim područjima, ako su
cijepljeni protiv bedrenice i ako je od cijepljenja prošlo više od 15 dana.

Bedrenične
distrikte određuje Uprava za veterinarstvo.

2.
Bjesnoća

Psi
stariji od tri mjeseca moraju biti cijepljeni protiv bjesnoće na čitavom
području Republike Hrvatske, najkasnije do 31. ožujka.

Pas
koji tijekom godine dostigne starost od tri mjeseca, mora biti cijepljen u
narednih 14 dana, a pas koji nije ranije cijepljen, u roku od 14 dana od dana
nabave.

Za
cijepljenje pasa, mačaka, goveda, ovaca, koza i svinja mogu se koristiti samo
cjepiva od umrtvljenih, visokoimunogenih sojeva virusa bjesnoće, i to Flury -
LEP.

U
slučaju potrebe, ministar poljoprivrede i šumarstva može narediti cijepljenje i
drugih životinja protiv bjesnoće u pojedinim područjima.

3.
Klasična svinjska kuga

U
razdoblju od 15. ožujka do 15. svibnja i od 1. rujna do 31. listopada moraju
biti cijepljene protiv klasične svinjske kuge sve svinje u obiteljskim
gospodarstvima, cjepivom pripravljenim od atenuiranog virusa: K-soj. Nazimice i
krmače moraju biti cijepljene prije svakog pripusta, nerastovi dva puta
godišnje, a prinovljeni podmladak u dobi od 60 dana i izvan naznačenih
razdoblja.

Na
farmama s cjelovitim proizvodnim ciklusom prasad može biti cijepljena u dobi od
45 do 60 dana, nazimice i krmače prije svakog pripusta, a nerastovi dva puta
godišnje.

Svinje
koje se izgone na zajedničku odnosno šumsku ispašu, kao i divlje svinje u
ograđenim uzgajalištima, moraju najmanje sedam dana prije izgona biti
cijepljene i održavane u stalnom imunitetnom stanju.

U
promet mogu biti stavljene samo imune svinje, odnosno svinje koje su cijepljene
najmanje sedam dana prije stavljanja u promet.

Promet
svinja dopušten je samo na stočnim sajmovima, dogonima i drugim otkupnim
mjestima koja su pod veterinarsko-zdravstvenom nadzorom.

4.
Newcastleska bolest

Svu ekstenzivno
držanu perad treba cijepiti protiv newcastleske bolesti dva puta godišnje
cjepivom proizvedenim od soja La Sota na jedan od sljedećih postupaka primjene:
pitkom vodom, okulonazalno ili raspršivanjem.

Cijepljenje
iz stavka 1. ove podtočke treba biti provedeno između 15. travnja i 30. svibnja
prvi put, te između 15. listopada i 30. studenoga drugi put, a kod prinovljene
peradi između navedenih razdoblja.

Netom
izleženi pilići, još u valionici, mogu biti cijepljeni protiv newcastleske
bolesti primjenom sojeva La Sota ili B1, postupkom zamagljivanja, primjenom
ultrazvučnog raspršivača.

Perad i
pernata divljač na farmama i svim oblicima intenzivne proizvodnje te nojevi
trebaju biti cijepljeni protiv newcastleske bolesti, tako da budu stalno imuni.

Uspjeh
cijepljenja peradi, pernate divljači na farmama i nojeva prosuđuje se
serološkom pretragom koja je sastavni dio imunoprofilaktičkog postupka.

Imunost
se kontrolira:

a) u
ekstenzivnim uzgojima peradi uzimanjem 5 uzoraka krvi na 1000 cijepljene peradi
dva puta godišnje, 3 do 4 tjedna nakon provedenog cijepljenja;

b) u
intenzivnim uzgojima peradi, pernate divljači na farmama i uzgojima nojeva
pretragom 20 uzoraka krvi po jatu, najmanje dva puta godišnje.

Ovlaštene
veterinarske organizacije i posjednici peradi u intenzivnom uzgoju dužni su
dostaviti nadležnoj županijskoj veterinarskoj inspekciji Plan akcija
cijepljenja protiv ove bolesti.

III.

DIJAGNOSTIČKE
PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA ZARAZNIH BOLESTI

1.
Bruceloza

Na
brucelozu mora biti serološki pretražena:

–
jedanput godišnje krv 20 % krava u uzgojima brojnijim od 10 grla. U svim
uzgojima muznih krava brojnijim od 10 grla mora biti pretražena i krv junica
prije ulaska u laktaciju;

– jedanput godišnje krv svih krmača u uzgojima od 10
do 50 grla, te krv 20% krmača u uzgojima brojnijim od 50 grla;

– krv novonabavljenih goveda, ovaca, koza i svinja,
prije uvođenja u uzgoj;

– dva puta godišnje krv bikova, ovnova, jarčeva i
nerastova koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i
prirodni pripust, tako da se jedan pregled obavi prije korištenja za rasplod,
pri čemu se krv ovnova mora pretražiti i na *Brucella ovis* infekciju;

**–** dva puta godišnjeobvezno ispitivanje na
brucelozu svih nerastova u ekstenzivnim uzgojima.

U stadima ovaca u kojima se utvrdi infekcija
uzročnikom *Brucella ovis* obvezna je pretraga svih životinja u stadu na
ovu infekciju.

Veterinari moraju dostaviti krv životinja na
laboratorijsku pretragu, a po mogućnosti i fetus, kod svakog pobačaja krava,
junica, ovaca, koza, krmača i nazimica.

2.
Enzootska leukoza goveda

Na enzootsku leukozu mora biti pretraženo:

– jedanput godišnje mlijeko svih krava u laktaciji
starijih od 24 mjeseca. U svim uzgojima muznih krava brojnijim od 10 grla mora
biti pretražena krv junica prije ulaska u laktaciju, starijih od 6 mjeseci;

– dva puta godišnje krv bikova koji služe za
proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i bikova za prirodni pripust;

– rasplodna goveda dovedena na izložbe i smotre ili
stavljena u promet.

Nalaz dijagnostičkog laboratorija ne smije biti
stariji od 30 dana.

3.
Genitalna kampilobakterioza

Obrisak
ili ispirak prepucija bikova za prirodni pripust ili proizvodnju sjemena za
umjetno osjemenjivanje pretražuje se na kampilobakteriozu dva puta godišnje.

Prva pretraga
mora biti obavljena prije korištenja za pripust, odnosno uzimanja sjemena za
umjetno osjemenjivanje.

Kod
svake ponovljenenepravilnosti spolnog ciklusa, svakog pobačaja goveda,
ovaca i koza, veterinari su dužni dostaviti na laboratorijsku pretragu
vaginalnu sluz, a po mogućnosti i pobačeni fetus.

4.
Goveđa spongiformna encefalopatija

Na
goveđu spongiformnu encefalopatiju moraju biti pretražena goveda:

1. bez
obzira na starost, koja pokazuju kliničke znakove poremetnje središnjeg
živčanog sustava;

2.
starija od 24 mjeseca nakon:

- uginuća iz bilo kojeg razloga,

- klanja po isključenju pri remontu stada;

3.
starija od 24 mjeseca, pri redovnom klanju;

u
skladu sa Programom za pretraživanje na goveđu spongiformnu encefalopatiju.

5.
Grebež ovaca (Scrapie)

Na
grebež ovaca (Scrapie) moraju biti pretražene sve ovce i koze starije od 12
mjeseci koje:

–
pokazuju kliničke znakove poremetnje središnjeg živčanog sustava i poremetnje u
ponašanju koje traju najmanje 15 dana i liječenjem nisu uklonjene;

–
pokazuju znakove promijenjenog općeg zdravstvenog stanja (malaksalost), bez
znakova zaraznih ili traumatskih bolesti;

–
životinje koje pokazuju druga progresivna bolesna stanja.

6.
Infekciozna anemija kopitara

Serološka
pretraga uzoraka krvi kopitara mora biti obavljena:

– dva
puta godišnje (siječanj, lipanj) kod pravnih osoba koje koriste kopitare za
proizvodnju bioloških pripravaka (cjepiva, seruma) i sjemena za umjetno
osjemenjivanje;

–
jednom godišnje, najkasnije do 31. listopada, u ergelama, pastuharnama, športskim
društvima i na šumskim radilištima, kao i u drugim uzgojima brojnijim od 5
kopitara;

– kod
uvođenja novonabavljenog grla u uzgoj naveden u podstavku 1. i 2. ovog stavka;

– kod
pastuha prije licenciranja;

– kod
kobile prije pripusta;

– kod
svih kopitara koji se dovode na izložbe, smotre i športska natjecanja;

– kod
stavljanja kopitara u promet.

Zbog
ukazane epizootiološke potrebe, jednokratno, od 10. do 31. siječnja 2003.
godine, mora biti obavljena serološka pretraga krvi svih kopitara u području
Brodsko-posavske, Karlovačke, Sisačko-moslavačke i Zagrebačke županije te Grada
Zagreba.

Zabranjen
je dogon, istovar, boravak i napasanje kopitara na zajedničkim pašnjacima, ako
nisu prethodno serološki pretraženi.

Nalaz o
negativnoj serološkoj pretrazi u slučajevima iz podstavka 3., 4., 5. i 6.
stavka 1. ove podtočke ne smije biti stariji od 30 dana.

7.
Klamidioza ptica

Sva
matična jata i prodajna mjesta ukrasnih i sobnih ptica te golubova, moraju biti
registrirani pri nadležnom veterinarskom uredu.

Sve ukrasne
i sobne ptice te golubovi u organiziranoj proizvodnji ili namijenjeni za
rasplod, prodaju ili izložbu, moraju biti slobodni od klamidioze.

Zdravlje
ptica iz stavka 2. ove podtočke dokazuje se prema Naputku o mjerama za
sprječavanje i iskorjenjivanje klamidioze.

8.
Kontrola zdravlja vimena

Ovlaštene
veterinarske organizacije dužne su:

– kod
svih proizvođača mlijeka i proizvoda od mlijeka nami­jenjenih javnoj potrošnji,
u čijim se uzgojima redovitom mje­seč­nom kontrolom mlijeka, od strane
Središnjeg labobratorija za kontrolu mlijeka Križevci, utvrdi broj somatskih
stanica veći od 400 000/ml stajskog uzorka mlijeka, svaku kravu pretražiti na
poremećenu sekreciju vimena mastitis testom.

 – u stadima muznih koza i ovaca 2 puta
godišnje u razmaku od 6 mjeseci pretražiti svaku muznu kozu i ovcu na
poremećenu sekreciju vimena.

Mlijeko
krava, koza i ovaca s poremećenom sekrecijom vimena mora biti mikrobiološki
pretraženo. Nakon utvrđenog pozitivnog mikrobiološkog nalaza, za vrijeme
provođenja terapije i do isteka karence, zabranjeno je stavljanje mlijeka u
promet.

9.
Leptospiroza

Krv
bikova, ovnova, jarčeva, nerastova i pastuha koji služe za proizvodnju sjemena
za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, mora biti serološki pretražena na
leptospirozu dva puta godišnje.

Veterinari
moraju dostaviti krv životinja na laboratorijsku pretragu kod svakog pobačaja
krava, junica, ovaca, koza, svinja i kobila.

10.
Lišmanijaza ( Leishmaniasis )

Na
području Dubrovačko-neretvanske, Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske županije
s pripadajućim otocima, najkasnije do 31. ožujka 2003. godine, na lišmanijazu
moraju biti pretraženi:

–
lovački psi;

– radni
psi;

– psi
koji borave na otvorenom.

 11. Paratuberkuloza

Krv i
feces bikova, ovnova i jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno
osjemenjivanje ili prirodni pripust, mora biti dva puta godišnje pretražena na
paratuberkulozu.

Na
paratuberkulozu mora biti pretražena krv svih muznih krava prije formiranja
novog uzgoja i krv novonabavljenih junica prije uvođenja u uzgoj.

 12. Q – groznica

Kod
svakog pobačaja krava, junica, ovaca i koza mora biti provedena laboratorijska
pretraga na Q - groznicu.

Zabranjeno
je držanje ovaca i koza u dvorištima farmi muznih krava.

13.
Salmoneloze i infekcije peradi i nojeva sa S. gallinarum-pullorum, S.
enteritidis i S. typhimurium

Jaja
(konzumna i rasplodna) mogu biti stavljena u promet ili inkubirana samo ako
potječu od jata koja su slobodna od salmonela, odnosno ako posjednici jata
imaju potvrdu o zdravstvenom stanju jata izdanu od ovlaštenog laboratorija.

Potvrda iz stavka 1. ove podtočke izdaje se na osnovi
službeno dostavljenog uzorka.

Sva jata, bez obzira na vrstu i kategoriju, čiji su
proizvodi namijenjeni javnoj potrošnji, moraju biti bakteriološki, odnosno
serološki pretražena, dostavljanjem službenih uzoraka u ovlašteni laboratorij
na sljedeći način:

if !supportEmptyParas endif

**Dob                                    Uzorkovanje                                    Uzorci**

**PERAD
U UZGOJU I ZA PROIZVODNJU RASPLODNIH JAJA**

jednodnevni pilići                                       po
isporuci                     10
transportnih kutija i 20 pilića

1. tjedan                                                   po nastambi                   20 pilića

2. tjedan                                                   po nastambi                   10 pilića

4., 8., 16.
i 22. tjedan                                 po
nastambi                   12 x 5 skupnih
uzoraka izmeta

                                                                                                    12
x 5 skupnih uzoraka izmeta

                                                                                                    Krv:
-

u nesivosti
svaki mjesec po nastambi          po
nastambi                   od 1 do 24
nesilica - jednako broju ptica

                                                                                                    ili   najmanje 20 uzoraka

                                                                                                    –
od 25 do 29 nesilica - 20 uzoraka

                                                                                                    –
od 30 do 39 nesilica - 25 uzoraka

                                                                                                    –
od 40 do 49 nesilica - 30 uzoraka

                                                                                                    –
od 50 do 59 nesilica - 35 uzoraka

                                                                                                    –
od 60 do 89 nesilica - 40 uzoraka

                                                                                                    –
od 90 do 199 nesilica - 50 uzoraka

                                                                                                    –
od 200 do 499 nesilica - 55 uzoraka

                                                                                                    –
od 500 do 5000 nesilica - 60 uzoraka

                                                                                                    –
od 5001 do 10000 nesilica - 90 uzoraka

–
iznad 10001 nesilica - 120 uzoraka

**PERAD
U UZGOJU I ZA PROIZVODNJU KONZUMNIH JAJA**

jednodnevni pilići                                       po
isporuci                     10
transportnih kutija i 20 pilića

3. tjedan                                                   po
jatu                           12 x 5
skupnih uzoraka izmeta

12. tjedan i
dva tjedna prije preseljenja        po
jatu                           12 x 5
skupnih uzoraka izmeta

i
60 uzoraka krvi

                                                                po
jatu                           Krv i
jaja:

kokoši u
proizvodnji od 25. tjedna                                                    1
- 24 nesilica - jednako broju ptica

- svaki
mjesec                                                                               ili  najmanje 20 krvi, 20 jaja

                                                                                                    25
- 29 nesilica - 20 krvi, 20 jaja

                                                                                                    30
- 39 nesilica - 25 krvi, 25 jaja

                                                                                                    40
- 49 nesilica - 30 krvi, 30 jaja

                                                                                                    50
- 59 nesilica - 35 krvi, 35 jaja

                                                                                                    60
- 89 nesilica - 40 krvi, 40 jaja

                                                                                                    90
- 199 nesilica - 50 krvi, 50 jaja

                                                                                                    200
- 499 nesilica - 55 krvi, 55 jaja

                                                                                                    500
- 5000 nesilica - 60 krvi, 60 jaja

                                                                                                    5001
- 10000 nesilica - 90 krvi, 90 jaja

iznad
10000 nesilica - 120 krvi, 90 jaja

proizvodnja
konzumnih jaja u

seljačkom
domaćinstvu                              četiri puta godišnje         najmanje 30 jaja i skupni uzorak fecesa

**VALIONICA**

svaki drugi tjedan                                      svaki
valionik                 paperje (vlažna
prašina)

svaki mjesec                                             po jatu                           30 zadušaka

četiri puta godišnje                                                                         mikrobiološko
testiranje

**PERAD
U TOVU**

jednodnevni
pilići uginuli u transportu

i do trećeg
dana tova                                                                     do
30 komada

podlošci iz
transportnih kutija                                                          skupni
uzorak

izmet peradi
deset dana prije klanja             po
peradnjaku                12 x 5 skupnih
uzoraka

if !supportEmptyParas endif

Jato namijenjeno klanju podrazumijeva životinje iste vrste
i dobi iz jednog objekta, namijenjene klanju.

Klati je dopušteno samo jata slobodna od ovih
salmonela, a posjednik jata mora imati potvrdu o zdravstvenom stanju izdanu od
ovlaštenog laboratorija.

Tvornice i mješaonice stočne hrane moraju dostavljati
na bakteriološku pretragu u ovlašteni laboratorij uzorke svih proizvoda
životinjskog podrijetla prije pripremanja krmnih smjesa, a jednom mjesečno
uzorke gotovih krmnih smjesa.

 14. Salmoneloza konja, ovaca i koza

Kod
svakog pobačaja kobila, ovaca i koza, veterinari moraju dostaviti krv
životinja, a po mogućnosti i pobačeni fetus, na laboratorijske pretrage na
salmonelozu.

15.
Mikoplazmoza peradi

Sva
jata rasplodnih kokoši i purana u intenzivnoj proizvodnji moraju biti
pretražena na nazočnost protutijela za *Mycoplasma gallisepticum,* u dobi
od jednog dana i ponovno u dobi od 18 tjedana.

Svaki put treba pretražiti najmanje 20 uzoraka krvi
ili seruma po jatu.

Sva uvezena jata rasplodnih kokoši i purana moraju
biti pretražena na protutijela za *Mycoplasma gallisepticum* tijekom
trajanja karantene.

16.
Trihomonijaza

Bikovi
za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje moraju biti prije korištenja, a
u tijeku korištenja dva puta godišnje, laboratorijski pretraženi na
trihomonijazu.

17.
Tuberkuloza

Obvezna tuberkulinizacija goveda starijih od 6
tjedana mora biti provedena do 30. rujna na područjima županija:
Primorsko-goranska, Ličko-senjska, Zadarska, Šibensko-kninska,
Splitsko-dalmatinska, Istarska i Dubrovačko-neretvanska.

Sve rasplodne svinje u uzgojima brojnijim od 20
krmača, nazimica i nerastova, moraju biti tuberkulizirane do 31. svibnja na
cijelom području Republike Hrvatske.

Za obnovu uzgoja nije dopušteno koristiti goveda i
svinje koji prethodno nisu tuberkulinizirani.

Ovlašteni veterinari u klaonicama moraju voditi
posebnu evidenciju o svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze goveda i svinja te o
nalazu izvijestiti nadležnog veterinarskog inspektora u mjestu podrijetla
tuberkulozne životinje.

 Patoanatomska
dijagnoza mora biti potvrđena u ovlaštenom laboratoriju.

18.
Zarazni rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvovaginitis (ZRG/ZPV)

Za
prirodni pripust i proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje mogu biti
korišteni samo bikovi koji su dva puta godišnje podvrgnuti kliničkom pregledu i
laboratorijskoj pretrazi na ZRG/ZPV.

Ne
smiju se pripustiti i umjetno osjemeniti krave i junice s kliničkim znacima
zaraznog pustularnog vulvovaginitisa.

 19. Zarazne i nametničke bolesti pčela

U
promet mogu biti stavljene samo zdrave pčelinje matice i zdrave pčelinje
zajednice, odnosno one na kojima su provedene naređene dijagnostičke i
preventivne mjere i to:

a)
Američka gnjiloća pčelinjeg legla

U
mjestima gdje je 2002. godine utvrđena američka gnjiloća pčelinjeg legla
moraju, tijekom ožujka i travnja, biti pregledane sve pčelinje zajednice u
krugu 3 km od žarišta. Svaku sumnju na bolest treba potvrditi laboratorijskom
pretragom. Na pretragu treba dostaviti službeni uzorak, i to komad saća s
poklopljenim leglom veličine 10x10 cm, na kojem su znaci bolesti dobro
vidljivi, umotan u zrakopropusnu ambalažu.

b)
Nozemoza

Posjednici
pčelinjih zajednica dužni su tijekom siječnja i veljače uzeti uzorke zimskih
gubitaka pčela i dostaviti ih na laboratorijsku pretragu putem ovlaštenih
veterinarskih organizacija.

c) Varooza

Posjednici
pčelinjih zajednica dužni su tijekom zime i u sezoni obaviti dijagnostičku
procjenu, a potom, po potrebi i liječenje pčelinjih zajednica.

d)
Bolesti pčelinjih matica

Uzgoj
pčelinjih matica za prodaju dopušten je samo na pčelinjacima koji su pod
veterinarsko-zdravstvenom kontrolom. Uzorci za pretragu s takvih pčelinjaka
moraju biti uzeti i dostavljeni na pretragu u nazočnosti doktora veterinarske
medicine.

20.
Zarazne i nametničke bolesti riba i školjkaša

Na svim
uzgajalištima, uključujući i ona za koja su zadužena športska ribolovna
društva, moraju biti obavljeni klinički pregledi, uzeti uzorci za
laboratorijske pretrage te obavljene laboratorijske pretrage kako slijedi:

a) Na
svim pastrvskim uzgajalištima

- u
vrijeme mriješćenja mora biti obavljen pregled matičnog jata pastrvskih vrsta
riba na nazočnost uzročnika virusne hemoragične septikemije, zarazne
hematopoetske nekroze i zarazne nekroze gušterače. Za virusološke pretrage
treba uzeti ovarijalnu tekućinu pri kraju istiskivanja od minimalnog broja
ženki koji će omogućiti sigurnost utvrđivanja uzročnika bolesti u prevalenciji
od 5% (skupni uzorci od po 5 matica u jednu epruvetu),

if !supportLists-
endifu
proljeće je potrebno obaviti klinički pregled mlađa pastrvskih vrsta riba i
dostaviti materijal za virusološke pretrage na nazočnost uzročnika virusne
hemoragične septikemije, zarazne hematopoetske nekroze i zarazne nekroze
gušterače.

if !supportEmptyParas endif

Tablica. Određivanje veličine
uzorka

if !supportEmptyParas endif

                                                               Veličina
uzorka

        Veličina jata                 (broj
jedinki u uzgoju)

   (broj riba u uzorku)         za
utvrđivanje uzročnika u

prevalenciji
od 5%

               50                                      35

               100                                     45

               250                                     50

               500                                     55

              1000                                    55

              1500                                    55

              2000                                    60

              4000                                    60

            10.000                                   60

       100.000 i više                              60

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

b) Na
svim ribnjačarstvima:

– u vrijeme mriješćenja mora biti obavljen pregled matičnog
jata šaranskih vrsta riba na nazočnost uzročnika proljetne viremije šarana. Za
virusološke pretrage treba uzeti ovarijalnu tekućinu pri kraju istiskivanja, od150 ženki (skupni uzorci od po 5 matica u jednu epruvetu),

– u proljeće, pri temperaturi vode ispod 20 °C i u
jesen, pri temperaturi vode ispod 18 °C, potrebno je obaviti klinički pregled
šaranskog mlađa (jednogodišnji i dvogodišnji) i dostaviti materijal od 150
primjeraka za virusološke pretrage na nazočnost uzročnika proljetne viremije šarana.

c) U svim mrijestilištima i uzgajalištima lubina

– u svim mrijestilištima lubina mora biti obavljen
pregled ličinaka u dobi od 25 do 40 dana nakon valjenja, na prisutnost
uzročnika virusne encefalopatije i retinopatije. Potrebno je uzorkovati po 100
komada ličinaka od svakog turnusa mriješćenja i fiksirati u puferiranom 10%
formalinu odmah nakon uzorkovanja,

– na svim uzgajalištima pri temperaturi mora od 22 °C
i više, mora biti obavljen pregled uvezenog mlađa lubina do veličine od 5 grama
na nazočnost uzročnika virusne encefalopatije i retinopatije. Uzorkovati treba
po 50 komada mlađa lubina i fiksirati u puferiranom 10% formalinu odmah nakon
uzorkovanja.

d) Na svim uzgajalištima školjkaša:

– jednom godišnje, u proljeće (ožujak / travanj)
moraju biti uzeti uzorci i laboratorijski pretražene kamenice na nazočnost
uzročnika bonamioze (*Bonamia ostreae*). Za laboratorijske pretrage
potrebno je uzeti po 50 komada kamenica na tri točke uzorkovanja zone I (Istra)
i zone II (Šibenski kanal) te po 100 komada kamenica na tri točke uzorkovanja u
zoni III (Malostonski zaljev),

– jednom godišnje, pri temperaturama mora iznad 20 °C
(kolovoz / rujan) moraju biti uzeti uzorci i laboratorijski pretražene kamenice
i dagnje na nazočnost uzročnika marteilioze (*Marteilia refringens*). Za
laboratorijske pretrage potrebno je uzeti po 50 komada kamenica i 30 komada
dagnji na tri točke uzorkovanja zone I (Istra) i zone II (Šibenski kanal), te
po 100 komada kamenica i 30 komada dagnji na tri točke uzorkovanja u zoni III
(Malostonski zaljev). Osim ovih vrsta, potrebno je dostaviti po 30 komada
drugih vrsta školjkaša od komercijalnog značenja: jakobske kapice (*Pecten
jacobaeus*), prnjavica (*Venus verrucosa*), kućica (*Ruditapes
decussatus*) i kunjke (*Navicula noae*).

21.
Bolest plavog jezika

Vađenje
krvi domaćih i divljih preživača u cilju otkivanja i kontrole bolesti plavog
jezika provodit će se u skladu s Programom praćenja i kontrole bolesti plavog
jezika u Republici Hrvatskoj.

IV.

MJERE ZA SPRJEČAVANJE NAMETNIČKIH BOLESTI

1. Ehinokokoza

Prilikom
cijepljenja pasa protiv bjesnoće mora biti provedena dehelmintizacija pasa
protiv trakavice *Echinococcus granulosus,* pripravkom koji sadrži
prazikvantel.

Radi
sprječavanja oboljenja ljudi od trakavice *Echinococcus granulosus*, na
područjima Istarske, Primorsko-goranske, Ličko-senjske, Zadarske,
Šibensko-kninske, Splitsko-dalmatinske i Dubrovačko-neretvanske županije, mora
biti obavljena trokratna dehelmintizacija pasa pripravkom koji sadrži
prazikvantel.

Radi
sprječavanja širenja jajašaca u okoliš, obvezno je pse nakon tretiranja držati
najmanje 48 sati u ograđenom prostoru ili na vezu, a njihove izmetine
neškodljivo ukloniti.

Pravne
i fizičke osobe, koje kolju stoku za javnu potrošnju, kao i posjednici stoke
koji je kolju za vlastitu potrošnju, dužni su, radi sprječavanja širenja
ehinokokoze, odbačene organe zaklane stoke učiniti neškodljivim preradom u
kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno spaljivanjem.

2.
Trihineloza

U
slučaju pojave trihineloze svinja ili oboljenja ljudi od trihineloze, moraju biti
provedene mjere otkrivanja, suzbijanja i iskorjenjivanja bolesti, u skladu s
Naredbom o obveznom trihineloskopskom pregledu mesa svinja kod klanja za
potrebe vlastitog domaćinstva (Narodne novine, broj 144/98.) te Pravilnikom o
mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje trihineloze svinja (Narodne novine,
broj 81/99.).

V.

ZOOSANITARNE MJERE

Radi
djelotvornije zdravstvene zaštite životinja, zaštite zdravlja ljudi,
veterinarske zaštite okoliša, kao i kod postojanja epizootiološke indikacije,
ovlaštene veterinarske organizacije moraju provoditi deratizaciju.

Deratizaciju treba provoditi u životinjskim
nastambama i dvorištima, objektima za klanje životinja, preradu, proizvodnju i
skladištenje namirnica životinjskog podrijetla i drugim objektima gdje je
njezino provođenje od interesa za zdravstvenu zaštitu životinja i očuvanje
zdravstvene ispravnosti životinjskih proizvoda.

Deratizaciju treba provoditi dva puta godišnje, a na
poziv pravnih i fizičkih osoba i češće.

Radi zaštite životinja od zaraznih, nametničkih i
drugih opasnih bolesti, posjednici životinja u intenzivnim uzgojima - farmama,
dužni su uspostaviti veterinarsko-zdravstveni red i to:

– osigurati ekonomska dvorišta i životinjske nastambe
od nekontroliranog ulaska i izlaska ljudi, životinja i vozila;

– postaviti i održavati uređaje za dezinfekciju osoba
i vozila koja ulaze u ekonomsko dvorište i životinjske nastambe, a radnicima i
posjetiteljima osigurati zaštitnu odjeću i obuću;

– pomije i otpaci koji se koriste kao hrana za
svinje, moraju prethodno biti prokuhani.

VI.

FINANCIRANJE MJERA

Javne
potrebe u zdravstvenoj zaštiti životinja koje su sufinancirane ili financirane
iz Državnog proračuna Republike Hrvatske jesu:

–
laboratorijske pretrage dijagnostičkog materijala radi utvr­đivanja postojanja
zaraznih bolesti određenih člankom 8. Zakona o veterinarstvu, ako se postupa u
skladu s člankom 37. istog Zakona;

–
kliničke, patomorfološke i laboratorijske pretrage radi razjašnjenja
zdravstvenog problema koji može nanijeti značajne gospodarstvene štete i poremećaje,
na zahtjev Ministarstva poljoprivrede i šumarstva – Uprave za veterinarstvo;

–
kontrola imunosti peradi ekstenzivnih uzgoja nakon cijepljenja protiv
newcastleske bolesti;

– nabavka i pričuva cjepiva i potrebnih
dijagnostičkih sredstava;

– tuberkulinizacija goveda u skladu s odredbama točke
III. podtočke 17. stavka 1. ove Naredbe;

– uzimanje uzoraka mlijeka za pretragu na enzootsku
leukozu goveda;

– cijepljenje svinja protiv klasične svinjske kuge u
skladu s odredbama točke II. podtočke 3. stavka 1. ove Naredbe;

– obavljanje deratizacije na područjima ugroženim od
trihineloze, u skladu s odredbama točke V. ove Naredbe te provođenje ostalih
mjera za suzbijanje trihineloze u skladu s Programom za suzbijanje trihineloze
u Republici Hrvatskoj;

– vađenje krvi nerastovima u skladu s odredbama točke
III. podtočke 1. stavka 1. podstavka 5. ove Naredbe;

– uzimanje uzoraka i njihovo slanje na pretragu, te
pretraživanje u skladu s odredbama točke III. podtočke 10. ove Naredbe;

– dijagnostike goveđe spongiformne encefalopatije i
grebeža ovaca (nabavka dijagnostičkih kitova i dijela potrošnog materijala).

– dijagnostika bolesti plavog jezika.

Financiranje mjera iz stavka 1. podstavka 4. do 12.ove točke ne odnosi se na:

– pravne osobe koje imaju vlastitu veterinarsku
službu, pravne osobe koje se bave organiziranom stočarskom proizvodnjom, centre
za reprodukciju i umjetno osjemenjivanje, uvezene životinje u karanteni, pravne
i fizičke osobe koje se bave prometom životinja, a nemaju vlastitu proizvodnju
te vlasnike koji u propisanim rokovima nisu obavili naređenemjere.

VII.

PROVOĐENJE
MJERA

Mjere
određene ovom Naredbom obavljaju veterinarske organizacije te veterinarske
službe i veterinarska privatna praksa, ovlaštene za obavljanje navedenih
poslova od strane Ministarstva poljoprivrede i šumarstva - Uprave za
veterinarstvo.

Provoditelji mjera propisanih točkom II. i III. ove
Naredbe dužni su donijeti plan njihovog provođenja te isti dostaviti nadležnim
veterinarskim uredima.

Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom
Naredbom obavlja Hrvatski veterinarski institut (Veterinarski institut Zagreb,
Veterinarski zavodi: Split, Rijeka, Križevci, Vinkovci i Centar za peradarstvo)
i Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu.

Jedinstvene cijene veterinarskih usluga koje moraju
biti provedene na temelju ove Naredbe, uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede
i šumarstva, utvrđuje Hrvatska veterinarska komora, osim usluga koje se
financiraju iz sredstava Državnog proračuna, čije cijene određuje Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva.

VIII.

ZAVRŠNE
ODREDBE

Stupanjem
na snagu ove Naredbe prestaje važiti Naredba o mjerama zaštite životinja od
zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2002. godini (»Narodne
novine« br.118/01.).

Ova Naredba
stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
322-01/02-01/635
Urbroj: 525-06-02-31
Zagreb, 19. prosinca 2002.

Ministar
**mr. sc.** **Božidar
Pankretić**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Naredba, NN 5/2003-50