## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2002. godini

### NN 118/2001 (27.12.2001.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2002. godini

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

if !supportEmptyParas endif

1989

Na temelju članka 12. stavka 1. Zakona o
veterinarstvu (»Narodne novine«, br. 70/97., 105/01.) ministar poljoprivrede i
šumarstva donosi

## NAREDBU

### O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 2002. GODINI

I. OPĆE ODREDBE

Zarazne i nametničke bolesti životinja
koje se sprječavaju, otkrivaju i suzbijaju provođenjem mjera određenih ovom
Nared­bom jesu:

1.
Bedrenica i šuštavac,

2.
Bjesnoća,

3.
Bruceloza,

4.
Genitalna kampilobakterioza

5.
Goveđa spongiformna encefalopatija,

6.
Grebež ovaca (scrapie),

7.
Ehinokokoza,

8.
Enzootska leukoza goveda,

9.
Infekciozna anemija kopitara,

10.
Klamidioza ptica,

11.
Klasična svinjska kuga,

12.
Kontrola zdravlja vimena,

13.
Lišmanijaza,

14.
Leptospiroza,

15.
Newcastleska bolest,

16.
Paratuberkuloza,

17.
Q-groznica,

18.
Salmoneloze i salmonelne infekcije peradi, nojeva i ostalih životinja,

19.
Trihomonijaza,

20.
Trihineloza,

21.
Tuberkuloza,

22.
Zarazni rinotraheitis goveda – zarazni pustularni vulvovaginitis,

23.
Zarazne i nametničke bolesti pčela,

24. Zarazne i nametničke bolesti riba i
školjkaša.

II.
IMUNOPROFILAKTIČKE MJERE

1. Bedrenica i šuštavac

Goveda i ovce u zaraženim područjima
(bedreničnim distriktima) moraju se cijepiti protiv bedrenice i šuštavca
najkasnije do 30. travnja.

Goveda i ovce dopušteno je napasati izvan
zaraženih područja, ako su cijepljeni protiv bedrenice i ako je od cijepljenja
prošlo više od 30 dana.

Bedrenične distrikte određuje Uprava za
veterinarstvo.

2. Bjesnoća

Psi stariji od tri mjeseca moraju se
cijepiti protiv bjesnoće na čitavom području Republike Hrvatske, najkasnije do
31. ožujka.

Psa koji u tijeku godine dostigne starost
od tri mjeseca mora se cijepiti u narednih 14 dana, a psa koji nije ranije
cijepljen u roku od 14 dana od dana nabave.

Za cijepljenje se mogu koristiti samo
cjepiva od umrtvljenih, visokoimunogenih sojeva virusa bjesnoće (Flury – LEP)
za cijepljenje pasa, mačaka, goveda, ovaca, koza i svinja.

U slučaju potrebe, ministar poljoprivrede
i šumarstva može narediti cijepljenje i drugih životinja protiv bjesnoće u
pojedinim područjima.

3. Klasična svinjska kuga

U razdoblju od 15. ožujka do 15. svibnja i
od 1. rujna do 31. listopada moraju se cijepiti protiv klasične svinjske kuge
sve svinje u obiteljskim gospodarstvima, cjepivom pripremljenim od atenuiranog
virusa (K-soj). Nazimice i krmače moraju se cijepiti prije svakog pripusta,
nerastovi dva puta godišnje, a prinovljeni podmladak u dobi od 60 dana i izvan
naznačenih razdoblja.

Na farmama s cjelovitim proizvodnim
ciklusom prasad se može cijepiti u dobi od 45 do 60 dana, nazimice i krmače
prije svakog pripusta, a nerastovi dva puta godišnje.

Svinje koje se izgone na zajedničku
odnosno šumsku ispašu, kao i divlje svinje u ograđenim uzgajalištima, moraju
najmanje sedam dana prije izgona biti cijepljene i održavane u stalnom
imunitetnom stanju.

U promet se mogu staviti samo imune
svinje, odnosno svinje koje su cijepljene najmanje sedam dana prije stavljanja
u promet.

Promet svinja dopušta se samo na stočnim
sajmovima, dogonima i drugim otkupnim mjestima koja su pod
veterinarsko-zdravstvenom kontrolom.

Određuje se uzimanje uzoraka organa
(slezena, limfni čvorovi) divljih svinja radi kontrole na klasičnu svinjsku
kugu. Uzorci se uzimaju kod uginuća ili izlova te se putem ovlaštenih
veterinarskih organizacija dostavljaju na pretragu na Hrvatski veterinarski
institut.

4. Newcastleska bolest

Svu ekstenzivno držanu perad mora se
cijepiti protiv newcastleske bolesti dva puta godišnje cjepivom proizvedenim od
soja La Sota na jedan od sljedećih načina: putem pitke vode, okulonazalno,
raspršivanjem u zraku ili postupkom zamagljivanja primjenom ultrazvučnog
raspšivača.

Cijepljenje iz stavka 1. ove podtočke mora
se provoditi između 15. travnja i 30. svibnja prvi put, te između 15. listopada
i 30. studenoga drugi put, a kod prinovljene peradi između navedenih razdoblja.

Perad i pernata divljač na farmama i svim
oblicima intenzivne proizvodnje te nojevi moraju se cijepiti protiv
newcastleske bolesti, tako da budu stalno imuni.

Netom izleženi pilići još u valionici mogu
se cijepiti protiv newcastleske bolesti primjenom sojeva La Sota ili B1,
postupkom zamagljivanja primjenom ultrazvučnog raspršivača.

Uspjeh provedenog cijepljenja peradi,
pernate divljači na farmama i nojeva prosuđuje se serološkom pretragom koja je
sastav­ni dio imunoprofilaktičkog postupka.

Imunost se kontrolira:

a) u ekstenzivnim uzgojima peradi
uzimanjem 5 uzoraka krvi na 1000 cijepljene peradi dva puta godišnje, 3 do 4
tjedna nakon provedenog cijepljenja;

b) u intenzivnim uzgojima peradi, pernate
divljači na farmama i uzgojima nojeva pretragom 20 uzoraka krvi po jatu,
najmanje dva puta godišnje.

Ovlaštene veterinarske organizacije i
posjednici peradi u intenzivnom uzgoju dužni su dostaviti nadležnoj županijskoj
veterinarskoj inspekciji Plan akcija cijepljenja protiv ove bolesti.

III. DIJAGNOSTIČKE PRETRAGE U SVRHU
OTKRIVANJA ZARAZNIH BOLESTI

1. Bruceloza

Na brucelozu se mora serološki pretražiti:

– jedanput godišnje mlijeko krava u
laktaciji starijih od 24 mjeseca u uzgojima do 10 grla i 20% krava u uzgojima
brojnijim od 10 grla. U svim uzgojima muznih krava brojnijim od 10 grla mora se
pretražiti krv junica prije ulaska u laktaciju, a starijih od 6 mjeseci;

– jedanput godišnje krv svih krmača u
uzgojima od 10 do 50 grla, te krv 20% krmača u uzgojima brojnijim od 50 grla;

– krv novonabavljenih goveda, ovaca, koza
i svinja, prije uvođenja u uzgoj;

– dva puta godišnje krv bikova, ovnova,
jarčeva i nerastova, koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje
i prirodni pripust, tako da se jedan pregled obavi prije korištenja za rasplod,
pri čemu se krv ovnova mora pretražiti i na Brucella ovis infekciju;

– dva puta godišnjeobavezno
ispitivanje na brucelozu svih nerastova u ekstenzivnim uzgojima.

U stadima ovaca u kojima se utvrdi
infekcija uzročnikom Brucella ovis obvezna je pretraga svih životinja u stadu
na ovu infekciju.

Veterinari su dužni dostaviti krv
životinja na laboratorijsku pretragu, a po mogućnosti i fetus kod svakog
pobačaja krava, junica, ovaca, koza, krmača i nazimica.

2. Enzootska leukoza goveda

Na enzootsku leukozu mora se pretražiti:

– jedanput godišnje mlijeko svih krava u
laktaciji starijih od 24 mjeseca. U svim uzgojima muznih krava brojnijim od 10
grla mora se pretražiti krv junica prije ulaska u laktaciju, starijih od 6
mjeseci.

– dva puta godišnje krv bikova koji služe
za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i bikova za prirodni pripust;

– rasplodna goveda koja se dovode na
izložbe i smotre ili se stavljaju u promet.

Nalaz dijagnostičkog laboratorija ne smije
biti stariji od 30 dana.

3. Genitalna
kampilobakterioza

Obrisak ili ispirak prepucija bikova za
prirodni pripust ili proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje pretražuje
se na kampilobakteriozu dva puta godišnje.

Prva pretraga mora se obaviti prije
korištenja za pripust, odnosno uzimanja sjemena za umjetno osjemenjivanje.

Kod svake ponovljenenepravilnosti
spolnog ciklusa, svakog pobačaja goveda, ovaca i koza veterinari su dužni
dostaviti na laboratorijsku pretragu uzorak krvi i bris iz vagine, a po
mogućnosti i pobačeni fetus.

4. Goveđa spongiformna encefalopatija

Na goveđu spongiformnu encefalopatiju
moraju se pretražiti goveda:

1. bez obzira na starost, koja pokazuju
kliničke znakove poremetnje središnjeg živčanog sustava;

2. starija od 24 mjeseca nakon:

- uginuća iz bilo kojeg razloga,

- klanja po isključenju pri remontu stada;

3.
starija od 30 mjeseci, pri redovnom klanju;

u skladu sa Programom za pretraživanje na
goveđu spongiformnu encefalopatiju.

5. Grebež ovaca (Scrapie)

Na grebež ovaca (Scrapie) moraju se
pretražiti sve ovce i koze starije od 12 mjeseci koje:

– pokazuju kliničke znakove poremetnje
središnjeg živčanog sustava i poremetnje u ponašanju koje traju najmanje 15
dana i liječenjem nisu uklonjene;

– pokazuju znakove promijenjenog općeg
zdravstvenog stanja (malaksalost), bez znakova zaraznih ili traumatskih
bolesti;

– životinje koje pokazuju druga
progresivna bolesna stanja.

6. Infekciozna anemija kopitara

Serološka pretraga uzoraka krvi kopitara
mora se obaviti:

– dva puta godišnje (siječanj, lipanj) kod
pravnih osoba koje koriste kopitare za proizvodnju bioloških pripravaka
(vakcina, seruma) i sjemena za umjetno osjemenjivanje;

– jednom godišnje, najkasnije do 31.
listopada, u ergelama, pastuharnama, športskim društvima i na šumskim
radilištima, kao i u uzgojima brojnijim od deset kopitara;

– kada se nabavljeno grlo uvodi u uzgoj
naveden u podstavku 1. i 2. ovog stavka;

– kod pastuha prije licenciranja;

– kada se kopitari dovode na izložbe,
smotre, športska natjecanja i opasivanja u ergele;

– kada se kopitari stavljaju u promet.

Nalaz o negativnoj serološkoj pretrazi u
slučajevima iz podstavka 3., 4., 5. i 6. stavka 1. ove podtočke ne smije biti
stariji od 30 dana.

7. Klamidioza ptica

Ukrasne i sobne ptice te golubovi, u
uzgoju, prije stavljanja u promet moraju biti pretraženi na klamidiozu.

Nalaz dijagnostičkog laboratorija ne smije
biti stariji od 30 dana.

8. Kontrola
zdravlja vimena

Proizvođači mlijeka i proizvoda od mlijeka
namijenjenih javnoj potrošnji dužni su:

– u uzgojima s 10 i više muznih krava 4
puta godišnje obaviti kontrolu broja somatskih stanica u stajskom uzorku
mlijeka;

– u uzgojima s manje od 10 muznih krava 2
puta godišnje u razmaku od 6 mjeseci obaviti kontrolu broja somatskih stanica u
stajskom uzorku mlijeka;

– u stadima muznih koza i ovaca 2 puta
godišnje u razmaku od 6 mjeseci pretražiti svaku muznu kozu i ovcu na
poremećenu sekreciju vimena.

U uzgojima u kojima broj somatskih stanica
iznosi više od 400 000/ml stajskog uzorka mlijeka svaka krava mora se
pretražiti na poremećenu sekreciju vimena mastitis testom.

Mlijeko krava, koza i ovaca s poremećenom
sekrecijom vimena mora se mikrobiološki pretražiti. Nakon utvrđenog pozitivnog
mikrobiološkog nalaza za vrijeme provođenja terapije i do isteka karence
zabranjuje se stavljanje mlijeka u promet.

9. Leptospiroza

Krv bikova, ovnova, jarčeva, nerastova i
pastuha koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni
pripust, serološki se pretražuje na leptospirozu dva puta godišnje.

Veterinari su dužni dostaviti krv
životinja na laboratorijsku pretragu kod svakog pobačaja krava, junica, ovaca,
koza, svinja i kobila.

10. Lišmanijaza (Leishmaniasis)

Na području Dubrovačko-neretvanske
županije te Makarske i Vrgorca u Splitsko-dalmatinskoj županiji na lišmanijazu
se moraju pretražiti najkasnije do 31. ožujka 2002. godine:

- lovački psi;

- radni psi;

- psi koji borave na otvorenom.

11. Paratuberkuloza

Krv i feces bikova, ovnova i jarčeva koji
služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust,
mora se dva puta godišnje pretražiti na paratuberkulozu.

Potrebno je pretražiti na paratuberkulozu
krv svih muznih krava prije formiranja novog uzgoja i krv novonabavljenih
junica prije uvođenja u uzgoj.

12. Q-groznica

Kod svakog pobačaja krava, junica, ovaca i
koza mora se provesti laboratorijska pretraga na Q-groznicu.

Zabranjuje se držanje ovaca i koza u
dvorištima farmi muznih krava.

13. Salmoneloze i salmonelne infekcije
peradi, nojeva i ostalih životinja

Jaja (konzumna i rasplodna) mogu se
stavljati u promet ili inkubirati samo ako potječu od jata koja su slobodna od
salmonela, odnosno ako posjednici jata imaju potvrdu o zdravstvenom stanju jata
izdanu od ovlaštenog laboratorija.

Potvrda iz stavka 1. ove podtočke izdaje
se na osnovi službeno dostavljenog uzorka.

Sva jata bez obzira na vrstu i kategoriju,
čiji su proizvodi namijenjeni javnoj potrošnji, moraju se bakteriološki
pretraživati dostavljanjem službenih uzoraka u ovlašteni laboratorij na
sljedeći način:

*Za rasplodne i konzumne nesilice i nojeve:*

– 30 briseva peradnjaka prije useljenja
podmlatka i nesilica;

– jednodnevne piliće uginule tijekom
prijevoza od valionice do farme, te one koji uginu u sljedeća dva dana na
farmi. Pretražuje se do 30 lešina;

– lešine podmlatka i nesilica najmanje
jednom mjesečno. Uzorkom se smatra jednodnevno uginuće ili najviše 20 lešina po
jatu;

– skupne uzorke fecesa podmlatka u dobi od
4 tjedna te dva tjedna prije tjedna početka nesivosti, a kod nesilica jednom
dvomjesečno. Svaki puta se pretražuju tri skupna uzorka od najmanje 30
životinja;

– dijagnostičkom postupku brze krvne
aglutinacije podliježu jednom mjesečno sva jata od proneska do kraja
proizvodnje, i to:

– u jatima do 1000 životinja pretražuje se
127uzoraka krvi;

–
u jatima s 1001-5000 životinja pretražuje se 95 uzoraka krvi;

–
u jatima s 5001-10000 životinja pretražuje se 385uzoraka krvi;

–
u jatima s 10001-20000 životinja pretražuje se 140 uzoraka krvi;

–
u jatima s više od 20000 životinja pretražuje se 256uzoraka krvi.

*Za
konzumna jaja:*

–
jednom mjesečno najmanje 30 konzumnih jaja po jatu;

*Za
perad i nojeve namijenjene klanju:*

–
lešine peradi iz jata namijenjenog klanju, unutar dva tjedna prije klanja.
Uzorkom se smatra najmanje tri lešine ili tri žrtvovane jedinke peradi po jatu.

–
skupne uzorke fecesa unutar dva tjedna prije klanja. Svaki puta se pretražuju
tri skupna uzorka od najmanje 30 životinja po jatu.

Jato
namijenjeno klanju podrazumijeva životinje iste vrste i dobi iz jednog objekta,
namijenjene klanju. Klati je dopušteno samo jata slobodna od salmonela, a
posjednik jata mora imati potvrdu o zdravstvenom stanju izdanu od ovlaštenog
laboratorija;

*Za
valionice:*

–
jednom tromjesečno 30 obrisaka iz inkubatora i prostorija u kojima su smješteni
inkubatori. Obriske uzima ovlašteni laboratorij;

–
jednom mjesečno najmanje 30 oplođenih jaja iz kojih se pri inkubiranju nisu
izlegli pilići, 30 pilića uginulih u ležioniku i mekonij od najmanje 100
pilića.

Tvornice
i mješaonice stočne hrane dužne su dostavljati na bakteriološku pretragu u
ovlašteni laboratorij uzorke svih proizvoda životinjskog podrijetla prije
pripremanja krmnih smjesa, a jednom mjesečno uzorke gotovih krmnih smjesa.

Veterinari
su dužni kod svakog pobačaja kobila, ovaca i koza dostaviti krv životinja, a po
mogućnosti i pobačeni fetus, na laboratorijske pretrage na salmonelozu.

14.
Trihomonijaza

Bikovi za prirodni pripust ili umjetno
osjemenjivanje moraju se prije korištenja, a u tijeku korištenja dva puta
godišnje, laboratorijski pretražiti na trihomonijazu.

15. Tuberkuloza

Obvezna opća tuberkulinizacija rasplodnih
goveda starijih od dvanaest mjeseci mora se do 30. rujna provesti na područjima
županija: Karlovačke, Sisačko-moslavačke, Požeško-slavonske, Brodsko-posavske,
Osječko-baranjske i Vukovarsko-srijemske.

Sve rasplodne svinje u uzgojima brojnijim
od 20 krmača, nazimica i nerastova, moraju se na cijelom području Republike
Hrvatske tuberkulinizirati do 31. svibnja.

Za obnovu uzgoja nije dopušteno koristiti
goveda i svinje koji prethodno nisu tuberkulinizirani.

Ovlašteni veterinari u klaonicama moraju
voditi posebnu evidenciju o svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze goveda i
svinja te o nalazu izvijestiti nadležnog veterinarskog inspektora u mjestu
podrijetla tuberkulozne životinje.

Patoanatomska dijagnoza mora se potvrditi u ovlaštenom laboratoriju.

16. Zarazni rinotraheitis goveda –
zarazni pustularni vulvovaginitis (ZRG/ZPV)

Za prirodni pripust i proizvodnju sjemena
za umjetno osjemenjivanje mogu se koristiti samo bikovi koji su dva puta
godišnje podvrgnuti kliničkom pregledu i laboratorijskoj pretrazi na ZRG/ZPV.

Ne smiju se pripustiti i umjetno
osjemeniti krave i junice s kliničkim znakovima zaraznog pustularnog
vulvovaginitisa.

17. Zarazne i nametničke bolesti pčela

U promet se mogu stavljati samo zdrave
pčelinje matice i zdrave pčelinje zajednice, odnosno one na kojima su provedene
naređene dijagnostičke i preventivne mjere i to:

a)
Američka gnjiloća pčelinjeg legla

U
mjestima u kojima je 2001. godine utvrđena američka gnjiloća pčelinjeg legla
moraju se tijekom ožujka i travnja pregledati sve pčelinje zajednice u krugu 3
km od žarišta. Svaku sumnju na bolest treba potvrditi laboratorijskom
pretragom. Na pretragu se dostavlja službeni uzorak i to komad saća s
poklopljenim leglom veličine 10x10 cm, umotan u zrakopropusnu ambalažu.

b)
Nozemoza

Posjednici
pčelinjih zajednica dužni su tijekom siječnja i veljače uzeti uzorke zimskih
gubitaka pčela i dostaviti ih na laboratorijsku pretragu putem ovlaštenih
veterinarskih organizacija.

c)
Varooza

Posjednici
pčelinjih zajednica dužni su obaviti zimsko i ljetno dijagnostičko, a po
potrebi i preventivno tretiranje pčelinjih zajednica.

d)
Uzgoj pčelinjih matica

Uzgoj
pčelinjih matica za prodaju dopušta se samo na pčeli­njacima koji su pod
veterinarsko-zdravstvenom kontrolom.

18. Zarazne i nametničke bolesti riba i
školjkaša

Na svim uzgajalištima i na otvorenim
vodama za koje su zadužena športska ribolovna društva mora se obaviti kliničke
preglede, uzeti uzorke za laboratorijske pretrage te obaviti laboratorijske
pretrage kako slijedi:

a)
Na svim pastrvskim uzgajalištima

–
u vrijeme mriješćenja mora se obaviti pregled matičnog jata pastrvskih vrsta
riba na prisustvo uzročnika zarazne nekroze gušterače, hemoragijske septikemije
pastrva i zarazne hematopoetske nekroze. Za virusološke pretrage treba uzeti
ovarijalnu tekućinu pri kraju istiskivanja od 2 do 5 % populacije ženki (skupni
uzorci od po 5 matica u jednu epruvetu).

b)
Na svim ribnjačarstvima:

–
u vrijeme mriješćenja mora se obaviti pregled matičnog jata šaranskih vrsta
riba na prisustvo uzročnika proljetne viremije šarana. Za virusološku pretragu
potrebno je uzeti ovarijalnu tekućinu pri kraju istiskivanja spolnih produkata
od2-5 % populacije ženki (skupni uzorci od po 5 matica u jednu
epruvetu).

– u drugoj polovici ožujka i tijekom
travnja mora se obaviti pregled svih kategorija šaranskih vrsta riba na
proljetnu viremiju šarana. U slučaju uočavanja znakova bolesti potrebno je
uzeti uzorke parenhimatoznih organa za virusološku pretragu.

–
tijekom rujna potrebno je obaviti pregled i uzeti uzorke krvi dvogodišnjeg
šaranskog mlađa i konzumnih šarana za serološke pretrage na prisustvo
protutijela na proljetnu viremiju šarana. Uzorke krvi treba uzeti pojedinačno
od 30 riba svake populacije na ribnjačarstvu.

c)
U svim mrijestilištima i uzgajalištima lubina

–
u svim mrijestilištima lubina mora se obaviti pregled ličinaka u dobi od 25 do
40 dana nakon valjenja, na prisutnost uzročnika virusne encefalopatije i
retinopatije. Potrebno je uzorkovati po 100 komada ličinaka od svakog turnusa
mrijesta i fiksirati u puferiranom 10 % formalinu odmah nakon uzorkovanja,

–
na svim uzgajalištima pri temperaturi mora od 22° C i više mora se obaviti
pregled uvezenog mlađa lubina do veličine od 5 grama na prisustvo uzročnika
virusne encefalopatije i retinopatije. Uzorkovat će se po 50 grama mlađa lubina
i fiksirati u puferiranom 10 % formalinu odmah nakon uzorkovanja.

d)
Na svim uzgajalištima školjkaša:

–
dva puta godišnje, pri temperaturama mora iznad 17° C, u proljeće i jesen mora
se obaviti uzimanje uzoraka i laboratorijske pretrage kamenica na prisustvo
uzročnika bonamioze. Za laboratorijske pretrage potrebno je uzeti po 50
kamenica na tri točke uzorkovanja zone I (Istra) i zone II (Šibenski kanal) te
po 150 kamenica na tri točke uzorkovanja u zoni III (Malostonski zaljev),

–
jednom godišnje, pri temperaturama mora iznad 20° C kolovoz/rujan mora se
obaviti uzimanje uzoraka i laboratorijske pretrage kamenica i dagnji na
prisustvo uzročnika marteiloze. Za laboratorijske pretrage potrebno je uzeti po
50 kamenica i dagnji na tri točke uzorkovanja zone I (Istra) i zone II
(Šibenski kanal) te po 150 kamenica i dagnji na tri točke uzorkovanja u zoni
III (Malostonski zaljev).

IV. MJERE ZA SPRJEČAVANJE NAMETNIČKIH
BOLESTI

1. Ehinokokoza

Prilikom cijepljenja pasa protiv bjesnoće
mora se provesti dehelmintizacija pasa protiv trakavice Echinococcus granulosus
pripravkom koji sadrži prazikvantel.

U
cilju sprječavanja oboljenja ljudi od trakavice Echinococcus granulosus, na
područjima županija: Istarske, Primorsko-goranske, Ličko-senjske, Zadarske,
Šibensko-kninske, Splitsko-dalmatinske i Dubrovačko-neretvanske mora se obaviti
trokratna dehelmintizacija pasa pripravkom koji sadrži prazikvantel.

Radi
sprječavanja širenja jajašaca u okoliš obvezno je pse nakon tretiranja držati
najmanje 48 sati u ograđenom prostoru ili na vezu, a njihove izmetine
neškodljivo ukloniti.

Pravne i fizičke osobe, koje kolju stoku
za javnu potrošnju, kao i posjednici stoke koji je kolju za vlastitu potrošnju,
dužni su, radi sprječavanja širenja ehinokokoze, odbačene organe zaklane stoke
učiniti neškodljivim preradom u kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno
spaljivanjem.

2. Trihineloza

U slučaju pojave trihineloze svinja ili
oboljenja ljudi od trihineloze, moraju se provoditi mjere otkrivanja, suzbijanja
i isko­rjenjivanja bolesti, u skladu s Naredbom o obveznom trihineloskopskom
pregledu mesa svinja kod klanja za potrebe vlastitog domaćinstva (Narodne
novine, broj 144/98.) te Pravilnikom o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje
trihineloze svinja (Narodne novine, broj 81/99.).

V. ZOOSANITARNE MJERE

1. Radi djelotvornije zdravstvene zaštite
životinja, zaštite zdravlja ljudi, veterinarske zaštite okoliša, kao i kod
postojanja epizootiološke indikacije, ovlaštene veterinarske organizacije
moraju provoditi deratizaciju.

Deratizacija se provodi u životinjskim
nastambama i dvorištima, objektima za klanje životinja, preradu, proizvodnju i
skladištenje namirnica životinjskog podrijetla i drugim objektima gdje je njeno
provođenje od interesa za zdravstvenu zaštitu životinja i očuvanje zdravstvene
ispravnosti životinjskih proizvoda.

Deratizacija se provodi dva puta godišnje,
a na poziv pravnih i fizičkih osoba i češće.

2. Radi zaštite životinja od zaraznih,
nametničkih i drugih opasnih bolesti, posjednici životinja u intenzivnim
uzgojima - farmama, dužni su uspostaviti veterinarsko-zdravstveni red i to:

– osigurati ekonomska dvorišta i
životinjske nastambe od nekontroliranog ulaska i izlaska ljudi, životinja i
vozila;

– postaviti i održavati uređaje za dezinfekciju
osoba i vozila koja ulaze u ekonomsko dvorište i životinjske nastambe, a
radnicima i posjetiteljima osigurati zaštitnu odjeću i obuću;

– pomije i otpaci koji se koriste kao
hrana za svinje, moraju se prethodno prokuhati.

VI. FINANCIRANJE MJERA

Javne potrebe u zdravstvenoj zaštiti
životinja koje se sufinanciraju ili financiraju iz Državnog proračuna Republike
Hrvatske jesu:

– laboratorijske pretrage dijagnostičkog
materijala radi utvr­đi­vanja postojanja zaraznih bolesti određenih člankom 8.
Zakona o veterinarstvu, ako se postupa u skladu sa člankom 37. istog Zakona;

– kliničke, patomorfološke i
laboratorijske pretrage radi razjašnjenja zdravstvenog problema koji može
nanijeti značajne gospodarstvene štete i poremećaje, na zahtjev Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva-Uprave za veterinarstvo;

– kontrola imunosti peradi ekstenzivnih
uzgoja nakon vakcinacije protiv newcastleske bolesti;

– nabavka i pričuva cjepiva i potrebnih
dijagnostičkih sredstava;

– tuberkulinizacija goveda u skladu s
odredbama točke III. podtočke 15. stavka 1. ove Naredbe;

– uzimanje uzoraka mlijeka za pretragu na
brucelozu i enzootsku leukozu goveda;

– cijepljenje protiv klasične svinjske
kuge u skladu s odredbama točke II. podtočke 3. stavka 1. ove Naredbe;

– obavljanje deratizacije na područjima
ugroženim od trihineloze, u skladu s odredbama točke V. ove Naredbe te
provođenje ostalih mjera za suzbijanje trihineloze u skladu sa Programom za
suzbijanje trihineloze u Republici Hrvatskoj;

– vađenje krvi nerastovima u skladu s
odredbama točke III. podtočke 1. stavka 1. podstavka 5. ove Naredbe;

– slanje i pretraživanje uzoraka organa
divljih svinja na klasičnu kugu svinja u skladu s odredbama točke II. podtočke
3. stavka 6. ove Naredbe;

– financiranje sjemena za umjetno
osjemenjivanje svinja na područjima ugroženim od bruceloze;

– uzimanje uzoraka i njihovo slanje na
pretragu te pretra­ži­vanje u skladu s odredbama točke III. podtočke 10. ove
Naredbe;

– dijagnostike goveđe spongiformne
encefalopatije i grebeža ovaca (nabavka dijagnostičkih kitova i dijela
potrošnog materijala).

Financiranje mjera iz stavka 1. podstavka
4. do 13.ove točke ne odnosi se na:

– pravne osobe koje imaju vlastitu
veterinarsku službu, pravne osobe koje se bave organiziranom stočarskom
proizvodnjom, centre za reprodukciju i umjetno osjemenjivanje, uvezene
životinje u karanteni, pravne i fizičke osobe koje se bave prometom životinja,
a nemaju vlastitu proizvodnju te vlasnike koji u propisanim rokovima nisu
obavili naređenemjere.

VII. PROVOĐENJE MJERA

Mjere određene ovom Naredbom obavljaju
veterinarske organizacije te veterinarske službe i veterinarska privatna
praksa, ovlaštene za obavljanje navedenih poslova od strane Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva - Uprave za veterinarstvo.

Provoditelji
mjera propisanih točkom II. i III. ove Naredbe dužni su donijeti plan njihovog
provođenja te isti dostaviti nadležnim veterinarskim uredima.

Dijagnostičke
i druge pretrage propisane ovom Naredbom obavlja Hrvatski veterinarski institut
(Veterinarski institut Zagreb, Veterinarski zavodi: Split, Rijeka, Križevci,
Vinkovci i Centar za peradarstvo), a dijagnostičke bolesti pčela i Zavod za
biologiju i patologiju riba i pčela Veterinarskog fakulteta Sveučilišta u
Zagrebu.

Prema
ovoj Naredbi na Veterinarskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu dijagnostiku:

-
virusnih bolesti riba obavlja - Zavod za biologiju i patologiju riba i pčela,

-
infekciozne anemije kopitara - Zavod za mikrobiologiju i zarazne bolesti,

-
trihineloze - Centar za dijagnostiku i suzbijanje trihineloze,

-
lišmanijaze - Zavod za parazitologiju i invazijske bolesti.

Jedinstvene
cijene veterinarskih usluga koje se provode na temelju ove Naredbe, uz
suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva, utvrđuje Hrvatska
veterinarska komora, osim usluga koje se financiraju iz sredstava Državnog
proračuna, čije cijene određuje Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

VIII. ZAVRŠNE ODREDBE

Stupanjem na snagu ove Naredbe prestaje
važiti Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i
njihovom financiranju u 2001. godini (»Narodne novine« br. 132/00.).

Ova
Naredba stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
322-1/01-1/919
Urbroj: 525-01-01-11
Zagreb, 24. prosinca 2001.

Ministar
mr. sc. Božidar Pankretić, v. r.

Naredba, NN 118/2001-1989