## Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije s obzirom na mjere protiv štetne emisije dieselovih motora za pogon vozila TPV 111 (izdanje 00)

### NN 184/2004 (24.12.2004.), Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije s obzirom na mjere protiv štetne emisije dieselovih motora za pogon vozila TPV 111 (izdanje 00)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

3175

Na
temelju članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne novine«
broj 105/04) ravnatelj Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA I POSTUPKU HOMOLOGACIJE S OBZIROM NA MJERE PROTIV ŠTETNE EMISIJE DIESELOVIH MOTORA ZA POGON VOZILA TPV 111 (IZDANJE 00) \*

Članak 1.

Ovim se pravilnikom uređuju tehnički zahtjevi i
postupak homologacije vozila kategorija M i N1 s obzirom na mjere protiv
štetne emisije njihovih Dieselovih motora.

Članak 2.

Tehnički zahtjevi dani su u točki 5. priloga I., a
postupak homologacije u točkama 2. – 4. istoga priloga. Prilozi I. i VIII. čine
sastavni dio ovoga pravilnika.

Članak 3.

Tijelo za homologaciju u smislu odredaba ovoga
pravilnika je Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu:
Zavod).

Članak 4.

Zavod će dodijeliti certifikat o homologaciji za tip
vozila s obzirom na mjere protiv štetne emisije njihova Dieselovog motora ako
mjere protiv štetne emisije zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika.

Obrazac
certifikata o homologaciji za tip vozila prikazan je u dodatku 2. priloga I.

Članak 5.

Vozila
s obzirom na mjere protiv štetne emisije njihovih Dieselovih motora mogu se
homologirati te uvoziti i stavljati na tržište ako mjere protiv štetne emisije
zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika.

Članak 6.

Zavod
može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za obavljanje poslova tehničke službe
ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:

– da
zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC 17025 za osposobljenost ispitnih
laboratorija za područje ispitivanja prema zahtjevima ovoga pravilnika

– da može dokazati poznavanje metoda ispitivanja
danih u prilogu II. – VIII.

– da ima najmanje jednoga djelatnika školske spreme
VII/1 strojarskog smjera.

Članak 7.

Danom početka primjene ovoga pravilnika prestaje
važiti »Naredba o homologaciji vozila s dizelskim motorima što se tiče ispušta­nja
štetnih sastojaka iz motora« (»Narodne novine« br. 53/91).

Članak
8.

Ovaj
pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a počet
će se primjenjivati danom pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Klasa:
011-02/04-03/51
Urbroj: 558-04/13-04-1
Zagreb, 6. prosinca 2004.

Ravnatelj
Državnog zavoda za normizaciju
i mjeriteljstvo
**dr****.
sc****. Marijan Andrašec, dipl. ing.,** v. r.

**if !supportEmptyParas endif**

**\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_**

(\*)  Ovaj pravilnik preuzima sadržaj Smjernice vijeća
o usklađivanju zakona država članica koji se odnose na mjere koje treba
poduzeti protiv štetne emisije Dieselovih motora za pogon vozila 72/306/EEC, s
uklju­čenim izmjenama i dopunama u smjernicama 89/491/EEC i 1997/20/EC.

  1Definicija vozila dana je u članku 4.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (»Narodne novine« br. 115/04), a
kategorizacija u prilogu II. A istoga pravilnika.

**if !supportEmptyParas endif**

**PRILOG I.**

DEFINICIJE,
ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA, DODJELJIVANJE HOMOLOGACIJE TIPA, OZNAKA
ISPRAVLJENOGA KOEFICIJENTA UPIJANJA, ZAHTJEVI I ISPITIVANJA, PREINAKE TIPA,
SUKLADNOST
PROIZVODNJE

  1.        DEFINICIJE

             U smislu ovoga pravilnika:

1.1.       »Tip vozila s obzirom na ograničenje
emisije štetnih tvari iz motora« označava motorna vozila koja se međusobno
bitno ne razlikuju s obzirom na značajke motora definirane u dodatku 1.

1.2.       »Dieselov motor« označava motor koji radi
na principu kompresijskog paljenja

1.3.       »Uređaj za hladno pokretanje« označava
uređaj koji svojim djelovanjem privremeno povećava količinu goriva koje se
doprema motoru s ciljem da se olakša pokretanje motora

1.4.       »Uređaj za mjerenje zamućenosti« označava
mjerni instrument za neprekidno mjerenje koeficijenta upi­ja­nja svjetlosti
ispušnih plinova motora motornih vozila.

  2.        ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA

2.1.
      Zahtjev za homologaciju tipa vozila
s obzirom na emisiju štetnih tvari iz Dieselovog motora mora podnijeti proizvođač
u skladu s člankom 6. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.

2.2.       Obrazac opisnoga dokumenta dan je u
dodatku 1.

2.3.       Jedan motor i dijelove njegove opreme
propisane u dodatku 1. za ugradbu u vozilo za koje se traži homologacija treba
dostaviti tehničkoj službi koja je odgovorna za provedbu homologacijskih
ispitivanja definiranih u točki 5. Međutim, na zahtjev proizvođača, ako se
tehnička služba s time složi, ispitivanje se može provesti na vozilu uzorku
koje predstavlja tip vozila za koji je zatražena homologacija.

  3.        DODJELJIVANJE HOMOLOGACIJE TIPA

3.1.       Homologacija tipa dodjeljuje se u skladu
s člankom 8. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila ako su zadovoljeni
odgovarajući zahtjevi.

3.2.       Obrazac certifikata o homologaciji tipa
dan je u dodatku 2.

3.3.       Svaki homologirani tip vozila dobiva svoj
broj homologacije u skladu s prilogom VII. Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila. Ista država članica ne smije dodijeliti isti broj kojemu
drugom tipu vozila.

4.1.       Na svakome vozilu koje odgovara tipu
vozila homologiranu prema ovomu pravilniku treba na istaknutu i lako dostupnu
mjestu navedenu u dopuni certifikatu o homologaciji tipa vozila prikazana u
dodatku 2. biti pričvršćena pravokutna oznaka s ispravljenom vrijed­nošću koeficijenta
upijanja u m-1, koji je dobiven pri
homologacijskom ispitivanju slobodnim ubrzavanjem prema metodi opisanoj u točki
3.2 priloga IV.

4.2.       Oznaka mora biti jasno čitljiva i
neizbrisiva.

4.3.       U prilogu II. prikazan je primjer takve
oznake.

  5.        ZAHTJEVI I ISPITIVANJA

5.1.       Općenito

             Sastavni dijelovi koji utječu na
štetnu emisiju moraju biti tako konstruirani i izrađeni da omoguće da vozilo u
normalnoj upotrebi, usprkos vibracijama kojima bi moglo biti izloženo,
zadovoljava zahtjeve ovoga pra­vil­nika.

5.2.       Zahtjevi za uređaj za hladno pokretanje

5.2.1.    Uređaj za hladno pokretanje mora biti
konstruiran tako da se ne može uključiti ni ostati uključen ako motor radi pod
normalnim uvjetima.

5.2.2.    Odredbe iz točke 5.2.1 ne vrijede ako je
ispunjen najmanje jedan od sljedećih uvjeta:

5.2.2.1. Kod uključenog uređaja za hladno pokretanje
vrijednosti koeficijenta upijanja svjetlosti ispušnih plinova motora kod
stalnih brzina vrtnje, izmjerene prema metodi opisanoj u prilogu III., unutar
su granica propisanih u prilogu VI.

5.2.2.2. Trajna uključenost uređaja za hladno pokretanje
dovodi do zaustavljanja motora u primjerenu roku.

5.3.       Zahtjevi za emisiju štetnih tvari

5.3.1.    Emisiju štetnih tvari iz vozila uzorka
dostavljena na ispitivanje radi dobivanja homologacije tipa vozila treba
mjeriti prema dvjema metodama opisanim u prilozima III. i IV., pri čemu se prvi
prilog odnosi na ispitivanja kod stalnih brzina vrtnje, a drugi na ispitivanja
kod slobodnog ubrzavanja.1

5.3.2.    Emisija štetnih tvari, izmjerena prema metodi
opisanoj u prilogu III., ne smije prekoračiti granice propisane u prilogu VI.

5.3.3.    Za prednabijene motore s turbopunjačem na
ispušne plinove koeficijent upijanja svjetlosti kod slobodnog ubrzavanja ne
smije prijeći vrijednost koja je u prilogu VI. propisana za nazivnu vrijednost
protoka zraka, a koja odgovara najvećoj vrijednosti koeficijenta izmje­renoj za
vrijeme ispitivanja kod stalne brzine vrtnje, i to uvećanoj za 0,5 m-1.

5.4.       Dopušteni su istovrijedni mjerni uređaji.
Ako se kao mjerni uređaj upotrebljava uređaj različit od onoga opisana u
prilogu VII., treba dokazati njegovu istovrijednost za ispitivani motor.

\_\_\_\_\_\_\_

2 Ispitivanje kod slobodnog ubrzavanja provodi se posebno zbog toga da bi
se dobila referentna vrijednost za ona nadležna tijela koja primjenjuju ovu
metodu za provjeru vozila u uporabi.

6.          PREINAKE TIPA I IZMJENE
I DOPUNE HOMOLOGACIJE

6.1.       U slučaju preinake tipa homologirana u
skladu s ovim pravilnikom, treba primijeniti odredbe članaka 16. i 17.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila

 7.         SUKLADNOST PROIZVODNJE

7.1.       Za osiguravanje sukladnosti proizvodnje
treba poduzeti mjere u skladu s odredbama navedenim u člancima 29. – 32.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila

7.2.       Sukladnost vozila s homologiranim tipom s
obzirom na štetnu emisiju iz Dieselovih motora, treba iscrpno potvrditi na
osnovi rezultata navedenih u dopuni certifikatu o homologaciji tipa prikazanu u
dodatku 2. K tomu:

7.2.1.    Ako se provjera provodi na vozilu uzetom iz
serijske proizvodnje, ispitivanja treba provesti na sljedeći način:

7.2.1.1. Ako vozilo nije uhodano, treba ga podvrgnuti
ispitivanju slobodnim ubrzavanjem prema prilogu IV. Smatra se da je vozilo
sukladno homologiranu tipu ako izmjerena vrijednost koeficijenta upijanja ne
premašuje za više od  0,5 m-1 iznos naveden u
homologacijskoj oznaci.

7.2.1.2. Ako kod ispitivanja navedenih u 7.2.1.1 naviše
izmje­rena vrijednost premašuje za više od 0,5 m-1 iznos naveden u homologacijskoj
oznaci, treba jedno vozilo pro­vjeravanoga tipa ili njegov motor ispitati kod
različitih stalnih brzina vrtnje pod punim opterećenjem prema prilogu III.
Izmjerene vrijednosti emisije ne smiju premašiti granične vrijednosti navedene
u prilogu VI.

Dodatak
1.

OPISNI DOKUMENT br.…

prema prilogu I. Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila (\*) (Smjernica 70/156/EEC) koji se odnosi na homologaciju
tipa vozila s obzirom na mjere protiv štetne emisije iz Dieselovih motora

*(Pravilnik TPV 111 – Smjernica
72/306/EEC, prema zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice …./…./EC)*

if !supportEmptyParas endif

Sljedeći podaci, ako su
potrebni, moraju biti priloženi u tri primjerka zajedno sa sadržajem. Svi
crteži moraju biti dostavljeni u prikladnu mjerilu i dovoljno podrobni na
formatu A4 ili presavijeni na taj format. Ako su priložene fotografije, moraju
prikazivati potrebne pojedinosti.

Ako su sustavi, sastavni
dijelovi ili zasebne tehničke jedinice s elektroničkim upravljanjem, moraju se
dodati podaci o njihovim značajkama.

0.             OPĆENITO

0.1.            Marka
(trgovačka oznaka proizvođača):

0.2.            Tip
i opća trgovačka oznaka (oznake): .

0.3.            Identifikacijska
oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu (b):

0.3.1.         Mjesto
te oznake: ................................

0.4.            Kategorija
vozila (c) .............................

0.5.            Naziv
i adresa proizvođača: .................

0.8.            Adresa
(adrese) pogona za sklapanje: ..

1.             OPĆE KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE
VOZILA

1.1.            Fotografije
i/ili crteži vozila predstavnika:

3.             POGONSKI
MOTOR (q)

3.1.            Proizvođač:
.........................................

3.1.1.         Proizvođačeva
oznaka motora postavljena na motor:

3.2.1.1.      Radni
postupak: vanjski izvor paljenja/kompresijsko paljenje, četverotaktni/dvotaktni
(1)

3.2.1.2.      Broj
i raspored cilindara: .....................

3.2.1.2.1.   Promjer
cilindra (r): .......................  mm

3.2.1.2.2.   Hod
klipa (r): ................................  mm

3.2.1.2.3.   Redoslijed
paljenja: .............................

3.2.1.3.      Radni
obujam motora (s):
............... cm3

3.2.1.4.      Kompresijski
omjer (2): .......................

3.2.1.5.      Crteži
komore za izgaranje, čela klipa i, u slučaju motora s vanjskim izvorom
paljenja, klipnih karika:

3.2.1.6.      Uobičajena
brzina vrtnje motora pri praznom hodu (2):         min-1

3.2.1.8.      Najveća
netosnaga: ................ kW pri ................ min-1 (prema podacima proizvođača)

3.2.1.9.      Najveća
brzina vrtnje prema podacima proizvođača: ............................ min-1

3.2.4.         Napajanje
gorivom

3.2.4.2.      S
ubrizgavanjem goriva (samo za motore s kompresijskim paljenjem): da/ne (1)

3.2.4.2.1.   Opis
sustava: .......................................

3.2.4.2.2.   Radni
postupak: izravno ubrizgavanje/pretkomora/vrtložna komora (1)

3.2.4.2.3.   Pumpa
za ubrizgavanje

3.2.4.2.3.1.  Marka (marke): .................................

3.2.4.2.3.2.  Tip (tipovi): .......................................

3.2.4.2.3.3. Najveća
količina ubrizgavanja (1)
(2): ............. mm3 po hodu ili po ciklusu kod
brzine vrtnje pumpe: ................. min-1

3.2.4.2.3.4.  Vrijeme ubrizgavanja (2):....................

3.2.4.2.3.5.  Dijagram
značajke predubrizgavanja (2):

3.2.4.2.3.6.  Postupak
umjeravanja: ispitni uređaj/motor (1)

3.2.4.2.4.   Regulator

3.2.4.2.4.1. Tip: ....................................................

3.2.4.2.4.2.  Brzina
vrtnje motora pri kojoj se prekida dovod goriva

3.2.4.2.4.2.1. Prekid dovoda kad je motor opterećen:  min-1

3.2.4.2.4.2.2.  Prekid
dovoda kad motor nije opterećen: min-1

3.2.4.2.5.   Visokotlačne
cijevi

3.2.4.2.5.1. Duljina: ........................................  mm

3.2.4.2.5.1. Unutarnji promjer: ........................  mm

3.2.4.2.6.   Brizgaljka
(brizgaljke)

3.2.4.2.6.1. Marka (marke): ..................................

3.2.4.2.6.2. Tip (tipovi): ........................................

3.2.4.2.6.3. Tlak otvaranja (2):   (kPa) ili dijagram
značajke otvaranja (2):

3.2.4.2.7.   Sustav
za pokretanje hladnog motora

3.2.4.2.7.1. Marka (marke): ..................................

3.2.4.2.7.2. Tip (tipovi): ........................................

3.2.4.2.7.3. Opis sustava: ......................................

3.2.4.2.9.   Elektronička
upravljačka jedinica

3.2.4.2.9.1. Marka (marke): ..................................

3.2.4.2.9.2. Opis sustava: ......................................

3.2.4.4.      Dobavna
pumpa

3.2.4.4.1.   Tlak
(2): ..  kPa ili dijagram
značajke (2):

3.2.7.         Sustav
hlađenja (tekućinom/zrakom) (1)

3.2.8.         Usisni
sustav

3.2.8.1.      Kompresor
za punjenje cilindra: da/ne (1)

3.2.8.1.1.   Marka
(marke): ...................................

3.2.8.1.2.   Tip
(tipovi): .........................................

3.2.8.1.3.   Opis
sustava (npr. najveći tlak punjenja: kPa           ;
ven­til za ograničenje tlaka, ako se primjenjuje):

3.2.8.2.      Hladnjak
komprimiranog zraka: da/ne (1)

3.2.8.3.      Podtlak
u usisnome vodu pri nazivnoj brzini vrtnje motora i punome opterećenju

                  najmanji
dopušteni:...............................

                  najveći
dopušteni:.................................

3.2.8.4.      Opis
i crteži usisnih vodova i njihovih dodataka (sabirnik usisnog zraka, grijač,
dodatni dovodi zraka itd.):

3.2.8.4.1.   Opis
usisne grane (uključujući crteže i/ili fotografije):

3.2.8.4.2.   Filtar za zrak, crteži: ........................ , ili

3.2.8.4.2.1. Marka (marke): ..................................

3.2.8.4.2.2. Tip (tipovi): ........................................

3.2.8.4.3.   Prigušivač zvuka na usisu, crteži: ...... , ili

3.2.8.4.3.1. Marka (marke): ..................................

3.2.8.4.3.2. Tip (tipovi): ........................................

3.2.9.         Ispušni sustav

3.2.9.1.      Opis i/ili crteži ispušne grane: ...............

3.2.9.2.      Opis i/ili crteži ispušnog sustava: ...........

3.2.9.3.      Najveći dopušteni protutlak pri tlak
nazivnoj brzini vrtnje i punome opterećenju motora:        kPa

3.2.10.       Najmanje površine poprečnoga presjeka
ulaznih i izlaznih kanala:

3.2.11.       Razvodni kutovi ili drugi istovrijedni
podaci

3.2.11.1.    Najveći hod ventila, kutovi otvaranja i
zatvaranja ili pojedinosti o razvodnim kutovima kod drugih sustava razvoda, u
odnosu na mrtve točke klipa,:

3.2.11.2.    Referentne veličine i/ili područja
namještanja (1):

3.2.12.       Mjere protiv zagađivanja zraka

3.2.12.2.    Dodatne naprave protiv zagađivanja zraka (ako
postoje, a nisu opisane u drugim točkama):

3.2.12.2.1. Katalizator:
da/ne (1)

3.2.12.2.1.1. Broj
katalizatora i elemenata: ............

3.2.12.2.1.2. Dimenzije, oblik i obujam katalizatora:

3.2.12.2.1.3. Vrsta
katalitičke reakcije: .................

3.2.12.2.1.4. Ukupna količina
plemenitih metala: ....

3.2.12.2.1.5. Relativna
koncentracija: ....................

3.2.12.2.1.6. Nosač
(struktura i materijal): .............

3.2.12.2.1.7. Gustoća članka:
................................

3.2.12.2.1.8. Vrsta obloge
katalizatora: .................

3.2.12.2.1.9. Položaj katalizatora (mjesto i
referentni razmak u ispušnoj cijevi):

3.2.12.2.4. Povrat ispušnih
plinova: da/ne (1)

3.2.12.2.4.1. Značajke
(količina protoka, itd. ): .....

3.2.12.2.6. Filtar za
čestice: da/ne (1)

3.2.12.2.6.1.  Dimenzije, oblik i obujam filtra za
čestice:

3.2.12.2.6.2. Tip i
konstrukcija filtra za čestice: ......

3.2.12.2.6.3.  Položaj (referentni razmak u ispušnom
sustavu):

3.2.12.2.6.4.  Postupak ili uređaj za regeneraciju,
opis i/ili crtež:

3.2.12.2.7.    Ostali sustavi (opis i način djelovanja):

3.2.13.       Mjesto oznake koeficijenta upijanja (samo
za motore s kompresijskim paljenjem):

4.               PRIJENOSNIK SNAGE

4.3.            Moment inercije zamašnjaka motora: ...

4.3.1.         Dodatni moment inercije bez uključenih zupčanika

            ..............................................

Datum,
oznaka dokumenta

\_\_\_\_\_\_\_\_\_

 \*Brojevi
točaka i napomena upotrijebljeni u ovome opisnom dokumentu odgovaraju točkama i
napomenama navedenima u prilogu l. pravilnika o homologaciji motornih vozila
(smjernice 70/156/eec). ispušene su točke koje nisu bitne za svrhu ovoga
pravilnika.

(1) Prekrižiti što se ne
primjenjuje.

(2) Ako identifikacijska oznaka tipa
sadrži znakove koji nisu bitni za označivanje vozila, sastavnih dijelova ili
posebnih tehničkih jedinica obuhvaćenih ovim opisnim dokumentom, te znakove
treba zamijeniti znakom ´?´ (npr. abc??123??).

if !supportEmptyParas endif

Dopuna
dodatku 1.

PODACI
O UVJETIMA ISPITIVANJA

1.          PRIMIJENJENO MAZIVO

1.1.       Marka: .....................................................

1.2.       Tip: ..........................................................
(navesti postotak ulja u mješavini ako su mazivo i ulje pomiješani)

2.          RADNE ZNAČAJKE MOTORA

2.1.       Snaga u šest mjernih
točaka navedenih u točki 2.1. priloga III.:

2.1.1.    Snaga motora izmjerena na
ispitnome uređaju:

2.1.2.    Snaga izmjerena na
pogonskim kotačima vozila:

Brzina vrtnje motora(min-1)                                Izmjerena snaga
(kW)

   1.   ........................................            ........................................

   2.   ........................................            ........................................

   3.   ........................................            ........................................

   4.   ........................................            ........................................

   5.   ........................................            ........................................

   6.   ........................................            ........................................

Dodatak
2.

CERTIFIKAT
O HOMOLOGACIJI TIPA

*Obrazac*

(najveći format: A4 (210 x
297 mm))

if !supportEmptyParas endif

Naziv tijela za homologaciju

Izjava o:

–
homologaciji (1)

–
izmjeni/dopuni homologacije (1)

–
odbijanju homologacije (1)

–
povlačenju homologacije (1)

za tip vozila/sastavnoga dijela/zasebne tehničke jedinice (1) s obzirom
na Smjernicu …./…./EEC, prema zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice
..../..../EC

Broj homologacije tipa: ..........................................

Razlog za izmjenu/dopunu: .....................................

DIO I.

0.1.       Marka (trgovačka oznaka
proizvođača): ...

0.2.       Tip i opći trgovački
opis(i): .......................

0.3.       Identifikacijska oznaka tipa,
ako je postavljena na vozilu/sastavnome dijelu/zasebnoj tehničkoj jedinici (1) (2):

0.3.1.    Mjesto te oznake: .....................................

0.4.       Kategorija vozila(1) (3): .............................

0.5.       Naziv i adresa
proizvođača: ......................

0.7.       U slučaju sastavnih
dijelova i samostalne tehničke jedinice, mjesto i način pričvršćenja
homologacijske oznake:

0.8.       Adresa (adrese) pogona
za sklapanje: .......

DIO II:

1.          Dodatni podaci (ako postoje): vidi dopunu

2.          Tehnička služba odgovorna za provedbu ispitivanja:

3.          Datum izvještaja o ispitivanju: ....................

4.          Broj izvještaja o ispitivanju: .......................

5.          Primjedbe (ako ih ima): vidi dopunu

6.          Mjesto: ....................................................

7.          Datum: .....................................................

8.          Potpis: ......................................................

9.          Priložen je popis opisnih dokumenata pohranjenih kod
tehničke službe koja je provela homologaciju, a koji se mogu dobiti na zahtjev.

\_\_\_\_\_\_\_\_

(1) Prekrižiti što se ne
primjenjuje.

(2) Ako identifikacijska oznaka tipa sadrži znakove koji nisu
bitni za označivanje vozila, sastavnih dijelova ili posebnih tehničkih jedinica
obuhvaćenih ovim opisnim dokumentom, te znakove treba zamijeniti znakom ž?ž
(npr. ABC??123??).

(3) Kao što je definirano u
prilogu II. A Smjernice 70/156/EEC.

Dopuna certifikatu o homologaciji tipa br. …

koji
se odnosi na homologaciju tipa vozila s obzirom na Smjernicu 72/306/EEC, prema
zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice … / … / EC.

1.          Dodatni podaci (ako postoje): vidi dopunu

1.1.       Pogonski motor

1.1.1.    Proizvođačeva oznaka motora (kako je nanesena na motor, ili druga
identifikacijska oznaka):

1.2.       Rezultati ispitivanja

1.2.1.    Kod stalnih brzina vrtnje:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Brzina vrtnje | Nazivni protok G | Granična vrijed- | Izmjerena vrijed- |
| motora (n) | (litara/sekunda) | nost upijanja | nost upijanja |
| min–1 | if !supportEmptyParas endif | (m–1) | (m–1) |
| 1. ................. | ............................ | .......................... | ............................. |
| 2. ................. | ............................ | .......................... | ............................. |
| 3. ................. | ............................ | .......................... | ............................. |
| 4. ................. | ............................ | .......................... | ............................. |
| 5. ................. | ............................ | ........................... | ........................... |
| 6. ................. | ........................... | ........................... | ........................... |

if !supportEmptyParas endif

1.2.2.    Kod slobodnog ubrzavanja:

1.2.2.1. Izmjerena vrijednost koeficijenta upijanja:   m-1

1.2.2.2. Ispravljena vrijednost
koeficijenta upijanja:   m-1

1.2.2.3. Mjesto oznake koeficijenta
upijanja na vozilu:

5.          Primjedbe: ................................................

**PRILOG
II.**

PRIMJER OZNAKE ISPRAVLJENOGA KOEFICIJENTA UPIJANJA

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/350130.gifNajmanja)

Gornja oznaka prikazuje da ispravljeni koeficijent upijanja
iznosi 1,30 m-1.

**PRILOG
III.**

ISPITIVANJE
KOD RAZLIČITIH STALNIH BRZINA VRTNJE NA KRIVULJI PUNOG OPTEREĆENJA

1.          UVOD

1.1.       Ovaj prilog opisuje metodu za određivanje
emisije štetnih tvari kod različitih stalnih brzina vrtnje pod punim
opterećenjem motora.

1.2.       Ispitivanja se mogu provoditi ili na
motoru ili na vozilu.

2.          PRINCIPI MJERENJA

2.1.       Zamućenost ispušnih plinova treba mjeriti
dok motor radi stalnom brzinom vrtnje pod punim opterećenjem. Treba provesti
šest mjerenja kod brzina vrtnje koje su jednoliko raspoređene između brzine vrtnje
kod najveće snage i veće od sljedeće dvije brzine vrtnje motora:

             - 45 posto brzine vrtnje motora kod
najveće snage, i

             - 1000 min-1.

             Vanjske mjerne točke moraju ležati
na granicama gore navedena razmaka.

2.2.       Za Dieselove motore opremljene kompresorom
za punjenje cilindra koji se može po volji uključivati, a kod kojih se pri
uključivanju kompresora automatski povećava i količina ubrizgavanoga goriva
treba mjerenja provesti s prednabijanjem i bez njega.

             Za svaku brzinu vrtnje uzima se veća od dobivenih
vrijednosti kao izmjerena vrijednost.

3.          UVJETI ISPITIVANJA

3.1.       Vozilo ili motor

3.1.1.    Vozilo ili motor treba dostaviti na ispitivanje u dobru
mehaničkome stanju. Motor treba biti uhodan.

3.1.2.    Motor treba ispitivati s opremom opisanom u dodatku 1. priloga I.

3.1.3.    Motor treba biti namješten prema podacima proizvođača i podacima
u dodatku 1. priloga I.

3.1.4.    Ispušni sustav ne smije propuštati jer bi to imalo za posljedicu
razrjeđenje ispušnih plinova.

3.1.5.    Motor mora biti u uobičajenim pogonskim uvjetima koje je propisao
proizvođač. Posebno rashladna voda i ulje moraju imati one uobičajene
temperature koje je naveo proizvođač.

3.2.       Gorivo

             Kao gorivo treba primijeniti referencijsko gorivo čije
su specifikacije navedene u prilogu V.

3.3.       Ispitni laboratorij

3.3.1.    Treba izmjeriti apsolutnu temperaturu T (u kelvinima) ispitnog
laboratorija i apsolutni tlak H (u torima) te odrediti faktor F prema izrazu:

![](dodatni/350131.gif)

if !supportEmptyParas endif

3.3.2.    Ispitivanje se smatra valjanim samo ako je
faktor F u granicama: 0,98 £ F £ 1,02.

3.4.       Uzorkovanje i mjerni uređaji

             Koeficijent upijanja svjetlosti
ispušnih plinova treba mjeriti mjernim instrumentom za mjerenje zamuće­nosti
koji zadovoljava zahtjeve navedene u prilogu VII. i koji je instaliran sukladno
prilogu VIII.

4.          GRANIČNE VRIJEDNOSTI

4.1.       Za svaku od šest brzina vrtnje motora kod
kojih se mjeri koeficijent upijanja sukladno točki 2.1 treba izračunati nazivni
protok zraka G u litrama po sekundi prema sljedećemu izrazu:

             – za četverotaktne motore:  ![]()

if !supportEmptyParas endif

             – za dvotaktne motore:      ![](dodatni/350133.gif)

             gdje je:

             V – radni obujam motora izražen u
litrama; i

             n – brzina vrtnje motora u
okretajima po minuti.

4.2.       Za svaku brzinu vrtnje koeficijent
upijanja svjetlosti ispušnih plinova ne smije premašiti vrijednost navedenu u
tablici u prilogu VI. Ne odgovara li protok zraka nijednoj vrijednosti u
tablici, graničnu vrijednost treba odrediti linearnom interpolacijom.

**PRILOG
IV.**

ISPITIVANJE
KOD SLOBODNOG
UBRZAVANJA

1.          UVJETI ISPITIVANJA

1.1.       Ispitivanja se mogu provoditi na vozilu
ili na motoru na kojemu je obavljeno ispitivanje kod stalnih brzina vrtnje
prema prilogu III.

1.1.1.    Ako se motor ispituje na ispitnome uređaju
za motore, ispitivanja treba provesti što je moguće prije nakon ispitivanja
zamućenosti pod punim opterećenjem kod stalne brzine vrtnje. Posebno
temperature rashladne vode i ulja trebaju odgovarati uobičajenim vrijednostima
koje je naveo proizvođač.

1.1.2.    Ako se provodi ispitivanje na vozilu koje
miruje, motor treba prethodno vožnjom na cesti dovesti u uobičajene pogonske
uvjete. Ispitivanje treba provesti što je moguće prije nakon završetka vožnje
cestom.

1.2.       Prostor izgaranja ne smije se prije
ispitivanja ohladiti ili zaprljati duljim radom motora u praznom hodu.

1.3.       Treba primijeniti uvjete ispitivanja
opisane u točkama 3.1, 3.2 i 3.3 priloga III.

1.4.       Za uzorkovanje i za mjerne uređaje
vrijede uvjeti opisani u točki 3.4 priloga III.

2.          METODE ISPITIVANJA

2.1.       Ako se ispitivanje provodi na ispitnome
uređaju, motor treba otkopčati od kočnice; nju treba nadomjestiti ili
rotirajućim dijelovima mjenjača u neutralnome položaju ili zamašnom masom koja
mora što je moguće točnije odgovarati tim rotirajućim dijelovima.

2.2.       Ako se ispitivanje provodi na vozilu, ručica mjenjača treba
biti u neutralnome položaju, a motor treba biti priključen na mjenjač (spojka
treba biti uključena).

2.3. Kod rada motora u praznome hodu treba papučicu snage
pritisnuti dokraja brzo, ali ne udarno, tako da se u pumpi za ubrizgavanje
postigne najveća dobava. Taj položaj treba zadržati dok motor ne dostigne
najveću brzinu vrtnje te počne djelovati regulator. Čim se dostigne ta brzina
vrtnje, treba otpustiti papučicu snage sve dok motor opet ne nastavi raditi u
praznome hodu, a uređaj za mjerenje zamućenosti dođe u odgovarajuće stanje.

2.4.       Postupak opisan u točki 2.3 treba ponoviti najmanje šest puta
da bi se pročistio ispušni sustav te po potrebi namjestili mjerni uređaji.
Najveće vrijednosti zamućenosti treba bilježiti kod svakog uzastopnog
ubrzavanja sve dok se ne dobiju ustaljene vrijednosti. Pritom ne treba uzimati
u obzir vrijednosti koje se dobiju za vrijeme rada motora u praznome hodu.
Zabilježene se vrijednosti smatraju stalnima ako četiri uzastopne vrijednosti
leže unutar pojasa širine 0,25 m-1, a da nije utvrđeno njihovo stalno opadanje.
Ustanovljeni koeficijent upijanja XM jednak je aritmetičkoj sredini te četiri
vrijednosti.

2.5.       Za motore s prednabijanjem vrijede ovi posebni zahtjevi:

2.5.1.    Za motore s kompresorom za punjenje cilindra koji je s motorom
mehanički tako povezan ili dobiva pogon od motora mehaničkim putem tako da se
može isključiti treba provesti dva potpuna postupka mjerenja s prethodno
provedenim ubrzavanjima, pri čemu je kompresor jedanput uključen, a drugi puta
isključen. Zabilježeni mjerni rezultat mora biti veći od dva dobivena
rezultata.

2.5.2.    Za motore s kompresorom za punjenje cilindra koji se s vozačkog
mjesta može isključiti pomoću paralelnoga spoja, ispitivanje treba provesti sa
i bez paralelnoga spoja. Zabilježeni rezultat je onaj veći od dva provedena
mjerenja.

  3.        ODREĐIVANJE ISPRAVLJENE VRIJEDNOSTI KOEFICIJENTA UPIJANJA

3.1.       Oznake

XM =   vrijednost koeficijenta upijanja kod slobodnog ubrzavanja izmjerena
prema opisu pod točkom 2.4. ovoga priloga;

XL = vrijednost
koeficijenta upijanja kod slobodnog ubrzavanja;

SM =    vrijednost
koeficijenta upijanja kod stalne brzine vrtnje (prilog III., točka 2.1.) koja
je kod istoga nazivnog protoka zraka najbliža propisanoj graničnoj vrijednosti;

SL =  vrijednost
koeficijenta upijanja (prilog III., točka 4.2.) koja odgovara mjernoj točki s
nazivnim protokom zraka u kojoj je izmjerena vrijednost SM;

L =   stvarna
duljina zrake svjetlosti u uređaju za mjerenje zamućenosti.

3.2.       Ako se koeficijenti upijanja izraze u m-1, a stvarna duljina zrake
svjetlosti u metrima, tada je ispravljena vrijednost XL jednaka manjemu iznosu
dobivenu prema dva sljedeća izraza:

 ![]()  ili ![]()

if !supportEmptyParas endif

**PRILOG V.**

TEHNIČKE
ZNAČAJKE REFERENCIJSKOGA GORIVA PROPISANA ZA HOMOLOGACIJ­SKA ISPITIVANJA I ZA
PROVJERU
SUKLADNOSTI PROIZVODNJE

CEC referencijsko gorivo RF-03-A-84 (1)(2)(7)

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Granice i mjerne | ASTM metoda |
| if !supportEmptyParas endif | jedinice | if !supportEmptyParas endif |
| Cetanski broj (4) | min. 49 | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | maks. 53 | D 613 |
| Gustoća kod 15°C (kg/l) | min. 0,835 | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | max. 0,845 | D 1298 |
| Destilacija (7)  50% | min. 245°C | D 86 |
| 90% | min. 320°C | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | max. 340°C | if !supportEmptyParas endif |
| Kraj destilacije | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| (FBP – najviše vrelište) | max. 370°C | if !supportEmptyParas endif |
| Plamište | min. 55°C | D 93 |
| CFPP | min. – | EN 116 (CEN) |
| if !supportEmptyParas endif | max. – 5 °C | if !supportEmptyParas endif |
| Viskoznost kod 40 °C | min. 2,5 mm2/s | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | max. 3,5 mm2/s | D 445 |
| Sadržaj sumpora | max. 0,05% mase | D 1266/D 2622/D   2785 |
| Korozija bakra | maks. 1 | D 130 |
| Udio ugljika u 10% ostatka | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| (prema Conradsonu) | maks. 0,2% mase | D 189 |
| Sadržaj pepela | maks. 0,01% mase | D 482 |
| Sadržaj vode | maks. 0,05% mase | D 95/D 1744 |
| Kiselinski broj | maks. 0,2 mg KOH/g | if !supportEmptyParas endif |
| Oksidacijska stabilnost (6) | maks. 2,5 mg/100 m | D 2274 |
| Aditivi (5) | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Omjer ugljik – vodik | (treba zabilježiti) | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Specifična energija goriva (ogrjevna
vrijednost) (neto) MJ/kg = (46,23 – 8,792d2 + 3,170d) (1
– (x + y + s)) + 9,420s – 2,499x

gdje je:      d = gustoća goriva kod 15°C,

                 x = maseni udio vode u gorivu
(%/100),

                 y = maseni udio pepela u gorivu
(%/100),

                 s = maseni udio sumpora u
gorivu (%/100).

if !supportEmptyParas endif

**\_\_\_\_\_\_\_\_\_**

(1) Istovrijedna ISO metoda bit
će prihvaćena, kada bude izdana za sva gore navedena svojstva.

(2) Brojčani iznosi prikazuju isparene količine (uhvaćeni udio
+ izgubljeni udio).

(3) U specifikacijama se kod navedenih iznosa radi o „stvarnim
vrijednostima“. Kod postavljanja njihovih granica preuzeti su pojmovi iz ASTM D
3244 „Definiranje osnove za sporne slučajeve koji s koji se odnos na kvalitetu
proizvodafte“, a pri utvrđivanju najvećih vrijednosti uzeta je u obzir
najmanja razlika od 2R iznad ništice; kod utvrđivanja najveće i najmanje
vrijednosti najmanja razlika iznosi 4R (R = ponovljivost).

Unatoč tomu
mjerenju koje služi samo u statističke svrhe, proizvođač goriva treba se ipak
potruditi da postigne vrijednost ništica tamo gdje je kao uvjet postavljena
najveća vrijednost od 2R, a tamo gdje su navedene gornja i donja granica, treba
postići srednju vrijednost. Ako treba razjasniti zadovoljava li gorivo zahtjeve
iz specifikacije, treba primijeniti nazive iz ASTM D 3244.

(4) Područje cetanskoga broja nije u skladu s minimalnim
zahtjevom za područjem širine 4R. Kod sporova između isporučitelja goriva i
korisnika goriva mogu se u cilju postizanja rješenja primijeniti nazivi iz ASTM
D 3244, ako se radi postizanja nužne preciznosti prednost daje dovoljnomu broju
ponavljanih mjerenja u odnosu na pojedinačna određivanja.

(5) To gorivo mora biti samo na osnovi izravnih destilata i
krekiranih sastavnica ugljikovodičnih destilata; dopušteno je odsumporivanje
vodikom. Gorivo ne smije sadržavati nikakve metalne aditive ni dodatke za
poboljšanje cetanskoga broja.

(6) Čak i ako se provjerava stabilnost na oksidaciju,
vjerojatno je trajnost isporučene količine ograničena. Zbog toga u vezi s
uvjetima skladištenja i rokom uporabe treba zatražiti savjet proizvođača.

(7) Ako treba izračunati stupanj djelovanja motora vozila, ogrjevna
vrijednost goriva može se izračunati prema sljedećemu izrazu:

**if !supportEmptyParas endif**

**PRILOG VI.**

GRANIČNE VRIJEDNOSTI ZA ISPITIVANJE KOD KONSTANTNIH
BRZINA VRTNJE

Napomena:       Iako su gornje vrijednosti zaokružene na
najbliži 0,01 ili 0,005, to ne znači da mjerenja treba provesti s tom točnošću.

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| *Nazivni protok zraka G* | *Koeficijent upijanja K* |
| litara/sekunda | m-1 |
| £ 42 | 2,26 |
| 45 | 2,19 |
| 50 | 2,08 |
| 55 | 1,985 |
| 60 | 1,90 |
| 65 | 1,84 |
| 70 | 1,775 |
| 75 | 1,72 |
| 80 | 1,665 |
| 85 | 1,62 |
| 90 | 1,575 |
| 95 | 1,535 |
| 100 | 1,495 |
| 105 | 1,465 |
| 110 | 1,425 |
| 115 | 1,395 |
| 120 | 1,37 |
| 125 | 1,345 |
| 130 | 1,32 |
| 135 | 1,3 |
| 140 | 1,27 |
| 145 | 1,25 |
| 150 | 1,225 |
| 155 | 1,205 |
| 160 | 1,19 |
| 165 | 1,17 |
| 170 | 1,155 |
| 175 | 1,14 |
| 180 | 1,125 |
| 185 | 1,11 |
| 190 | 1,095 |
| 195 | 1,08 |
| ³ 200 | 1,065 |

**if !supportEmptyParas endif**

**PRILOG VII.**

ZNAČAJKE
UREĐAJA ZA MJERENJE ZAMUĆENOSTI ISPUŠNIH PLINOVA

1.          PODRUČJE PRIMJENE

             Ovaj prilog određuje uvjete koje
moraju zadovoljavati uređaji za mjerenje zamućenosti koji se upotrebljavaju za
ispitivanja prema prilogu III. i prilogu IV.

2.          OSNOVNI ZAHTJEVI ZA UREĐAJ ZA MJERENJE ZAMUĆENOSTI

2.1.       Ispitivani plin se mora nalaziti u komori
čije unutarnje stijenke ne reflektiraju svjetlost.

2.2.       Stvarnu duljinu puta upijanja svjetlosti
treba odrediti uz uzimanje u obzir mogućih utjecaja uređaja za zaštitu izvora
svjetlosti i zaštitu fotočlanka. Ta stvarna duljina treba biti prikazana na
uređaju.

2.3.       Pokazni dio uređaja za mjerenje zamućenosti treba imati dvije
mjerne ljestvice. Jednu u apsolutnim jedinicama upijanja svjetlosti od 0 do 00
(m-1) i drugu s linearnom podjelom
od 0 do 100; obje ljestvice moraju obuhvaćati područje od 0 kod punog protoka
svjetlosti pa do najveće vrijednosti kod potpunog zamračenja.

3.          KONSTRUKCIJSKI ZAHTJEVI

3.1.       Općenito

             Uređaji za mjerenje zamućenosti trebaju biti izrađeni
tako da kod upotrebe pri stalnoj brzini vrtnje dimna komora bude ispunjena
plinovima jednolike zamu­ćenosti.

3.2.       Dimna komora i kućište uređaja za mjerenje zamu­ćenosti

3.2.1.    Raspršeno svjetlo koje pada na fotočlanak, a potječe od unutarnjih
refleksija ili raspršivanja svjetlosti treba biti svedeno na najmanju mjeru
(npr. pomoću zagasitocrne površine unutarnjih ploha i općenito prikladnog
rasporeda).

3.2.2.    Optička svojstva moraju biti takva da zbroj vrijednosti
raspršivanja i refleksije ne prelazi jednu jedinicu linearne ljestvice kad je
dimna komora ispunjena ispušnim plinovima čiji koeficijent upijanja iznosi
približno 1,7 m-1.

3.3.       Izvor svjetla

             Izvor je svjetla žarulja čija temperatura boje iznosi
između 2800 i 3250 K.

3.4.       Prijamnik

3.4.1.    Prijamnik se mora sastojati od fotočlanka čija je spektralna
osjetljivost prilagođena krivulji osjetljivosti na svjetlinu ljudskoga oka
(najveća osjetljivost između 550 nm i 570 nm; manje odanje od 4% te ajveće
osjetljivosti is30 nm i iznad 680 nm).

3.4.2.    Električna shema, uključujući pokazni
uređaj, mora biti takva da je struja koja izlazi iz fotočlanka linearna
funkcija jakosti primljene svjetlosti unutar područja radnih temperatura
fotočlanka.

3.5.       Mjerne ljestvice

3.5.1.    Koeficijent upijanja svjetlosti k izračunava
se iz izraza: Æ = Æo·e-kL, gdje je L stvarna duljina puta upijanja svjetlosti,
Æo ulazni svjetlosni tok, a Æ izlazni svjetlosni tok. Ako
se stvarna duljina L uređaja za mjerenje zamućenosti ne može odrediti izravno iz
njegove geometrije, tada se efektivna duljina L određuje:

             – ili postupkom opisanim u točki 4.
ovoga priloga

             – ili usporedbom s jednim drugim
tipom uređaja za mjerenje zamućenosti čija je stvarna duljina poznata.

3.5.2.    Odnos između linearne ljestvice s podjelom
od 0 do 100 i koeficijenta upijanja k dan je izrazom:

![]()

             gdje
je N vrijednost očitana na linearnoj ljestvici, a žkž je odgovarajuća
vrijednost koeficijenta upijanja.

3.5.3.    Pokazni dio uređaja za mjerenje zamućenosti mora omogućiti
očitavanje koeficijenta upijanja od 1,7 m-1 s točnošću od 0,025 m-1.

3.6.       Ugađanje i ispitivanje mjernog uređaja

3.6.1.    Električni krug fotočlanka i pokaznog uređaja mora biti
namjestiv, tako da se kazaljka može postaviti na 0 ako zraka svjetlosti prolazi
kroz dimnu komoru ispunjenu čistim zrakom ili kroz komoru istih svojstava.

3.6.2.    Kod isključene žarulje i otvorenog ili kratko spojenoga
električnog kruga mjerna ljestvica mora pokazivati vrijednost koeficijenta
upijanja ¥, a vrijednost mora ostati ¥ i nakon ponovnog
uključivanja električnoga kruga.

3.6.3.    Treba provesti sljedeću posrednu provjeru: u dimnu komoru postavi
se filtar koji predstavlja plin poznatoga koeficijenta upijanja žkž, koji
izmjeren prema točki 3.5.1 iznosi između 1,6 m-1 i 1,8 m-1. Vrijednost žkž mora biti
poznata s točnošću od 0,025 m-1. Provjera se sastoji u tome da se ustanovi da ta
vrijednost ne odstupa za više od 0,005 m-1 od vrijednosti očitane na pokaznome uređaju kad se
filtar umetne između izvora svjetlosti i fotočlanka.

3.7.       Vrijeme odziva uređaja za mjerenje zamućenosti

3.7.1.    Vrijeme odziva električnoga mjernog kruga, dano kao vrijeme u
kojemu kazaljka dostigne 90% krajnje vrijednosti ljestvice, ako se ispred
fotočlanka postavi potpuno neproziran zaslon, mora iznositi između 0,9 i 1,1
sekunde.

3.7.2.    Prigušenje električnoga mjernog kruga mora
biti takvo da prvo nadvišenje iznad konačnoga ustaljenog očitanja nakon svake
trenutačne promjene ulazne vrijednosti (npr. kod umetanja umjerenog filtra) ne
iznosi više od 4% te vrijednosti izražene u jedinicama linearne ljestvice.

3.7.3.    Vrijeme odziva uređaja za mjerenje zamućenosti uvjetovano
fizikalnim pojavama u dimnoj komori, vrijeme je koje protekne između početka
ulaženja plina u mjerni uređaj i potpune napunjenosti dimne komore; ono ne
smije premašiti 0,4 sekunde.

3.7.4.    Te odredbe vrijede samo za uređaje za
mjerenje zamućenosti koji se primjenjuju za mjerenje zamu­ćenosti kod slobodnog
ubrzavanja.

3.8.       Tlak mjerenoga plina i zraka za ispiranje

3.8.1.    Tlak ispušnih plinova u dimnoj komori ne
smije odstupati od tlaka okolne atmosfere za više od 75 mm vodenog stupca.

3.8.2.    Kolebanja tlaka mjerenoga plina i zraka za
ispiranje ne smiju prouzročiti veće promjene koeficijenta upijanja od 0,05 m-1 kod mjerenja plina koji ima
koeficijent upijanja od 1,7 m-1.

3.8.3.    Uređaj za mjerenje zamućenosti treba biti opremljen prikladnim
uređajima za mjerenje tlaka u dimnoj komori.

3.8.4.    Proizvođač uređaja treba navesti granice dopuštenih kolebanja
tlaka plina i zraka za ispiranje.

3.9.       Temperatura mjerenoga plina

3.9.1.    Temperatura mjerenoga plina mora u svakoj točki dimne komore biti
između 70°C i najviše temperature koju određuje proizvođač uređaja za mjerenje
zamućenosti, tako da očitanja u tome temperaturnom području ne kolebaju za više
od 0,1 m-1 ako je dimna komora
ispunjena plinom koji ima koeficijent upijanja od 1,7 m-1.

3.9.2.    Uređaj za mjerenje zamućenosti treba biti
opremljen prikladnim uređajima za mjerenje temperature u dimnoj komori.

4.          STVARNA DULJINA „L“
UREĐAJA ZA MJE­RE­NJE ZAMUĆENOSTI

4.1.       Općenito

4.1.1.    Kod nekih tipova uređaja za mjerenje zamućenosti između izvora
svjetlosti i fotočlanka, ili između prozirnih dijelova koji štite izvor
svjetlosti i fotočlanak, plinovi ne pokazuju jednoliku zamućenost. U takvim je
slučajevima stvarna duljina L jednaka duljini stupca plina s jednolikom
zamućenošću koji dovodi do istog upijanja svjetlosti koja bi se dobila kad bi plin
uobičajenim putem ulazio u mjerni uređaj.

4.1.2.    Stvarna duljina puta upijanja svjetlosti dobiva se ako se
očitanje N mjernog uređaja koji normalno radi usporedi s očitanjem N0 uređaja za mjerenje
zamućenosti koji je tako prilagođen da ispitni plin ispunjava točno određenu
duljinu L0.

4.1.3.    Za ispravljanje ništice treba u brzome slijedu primijeniti
usporedna očitanja.

4.2.       Postupak procjenjivanja stvarne duljine „L“

4.2.1.    Ispitni plin trebaju biti ispušni plinovi stalne zamućenosti ili
plinovi koji upijaju svjetlost, a čija je gustoća približno jednaka gustoći
ispušnih plinova.

4.2.2.    Na uređaju za mjerenje zamućenosti treba točno odrediti stupac
duljine L0, koji će se jednoliko
ispuniti ispitnim plinom, i čije su osnovice gotovo okomite na pravac svjetlosne
zrake. Ta duljina L0
ne smije znatno odstupati od pretpostavljene stvarne duljine mjernog uređaja.

4.2.3.    Treba mjeriti srednju temperaturu ispitnih plinova u dimnoj
komori.

4.2.4.    Ako je potrebno, u vod za oduzimanje može se
zbog prigušivanja oscilacija ugraditi dovoljno velika ekspanzijska posuda
kompaktne konstrukcije koja treba biti što je moguće bliže sondi za uzimanje
uzorka. Dopušten je i uređaj za hlađenje. Ugradnja ekspanzijske posude i
hladnjaka ne smije utjecati na sastav ispušnih plinova.

4.2.5.    Ispitivanje za određivanje stvarne duljine
sastoji se u tome da se uzorak ispitnoga plina najprije propusti kroz uređaj za
mjerenje zamućenosti koji normalno radi, a zatim kroz onaj isti mjerni uređaj
koji je bio prilagođen prema točki 4.1.2.

4.2.5.1. Očitanja uređaja za mjerenje zamućenosti treba
za vrijeme mjerenja bilježiti uređajem čije je vrijeme odziva jednako ili kraće
od vremena odziva mjernog uređaja.

4.2.5.2. Kod an>Kod uređajaza mjerenje zamućenosti koji
no radi linearna ljestvica pokazuje vrijednost N, a pokazana je srednja
temperatura plinova T u kelvinima.

4.2.5.3. Kod poznate duljine L0 ispunjene istim ispitnim
plinom, linearna ljestvica pokazuje vrijednost N0, a pokazana je srednja
temperatura plinova T0 u
kelvinima.

4.2.6.    Efektivna duljina jednaka je:

![]()

4.2.7.    Ispitivanje
treba ponoviti s najmanje 4 ispitna plina i to tako da se dobiju očitanja koja
na linearnoj ljestvici leže na jednolikim razmacima između 20 i 80.

4.2.8.    Stvarna duljina L uređaja za mjerenje
zamućenosti jednaka je aritmetičkoj srednjoj vrijednosti efektivnih duljina
dobivenih prema točki 4.2.6. sa svakim od ispitnih plinova.

if !supportEmptyParas endif

**PRILOG VIII.**

INSTALACIJA
I UPOTREBA UREĐAJA ZA MJERENJE ZAMUĆENOSTI

1.          PODRUČJE PRIMJENE

             Ovaj prilog opisuje instalaciju i upotrebu uređaja za
mjerenje zamućenosti kod ispitivanja opisanih u prilogu III. i IV.

2.          UREĐAJ ZA MJERENJE ZAMUĆENOSTI
S DJELOMIČNIM PROTOKOM ISPUŠNIH PLINOVA

2.1.       Instalacija za ispitivanja kod stalnih brzina vrtnje

2.1.1.    Omjer poprečnoga presjeka sonde i poprečnog presjeka ispušne
cijevi mora iznositi najmanje 0,05. Protutlak u ispušnoj cijevi mjeren na mjestu
ulaska sonde ne smije premašiti 75 mm vodenog stupca.

2.1.2.    Sonda se mora sastojati od cijevi kojoj je jedan kraj otvoren i
okrenut prema naprijed, a leži u osi ispušne cijevi ili produžne cijevi ako je
ona potrebna. Ona se mora nalaziti na mjestu na kojemu je razdioba dima
približno jednolika. Da se to postigne, sonda mora biti smještena što je moguće
bliže kraju ispušne cijevi ili, ako je potrebno, u produžnoj cijevi tako da,
ako je D promjer ispušne cijevi na izlazu, kraj sonde bude smješten u ravnome
dijelu duljine najmanje 6D od mjesta uzimanja uzorka u smjeru suprotnu od
strujanja i 3D od mjesta uzimanja uzorka u smjeru strujanja. Ako se
upotrebljava produžna cijev, na spojnom mjestu ne smije ulaziti zrak.

2.1.3.    Tlak u ispušnoj cijevi i pad tlaka u
vodovima za oduzimanje moraju biti takvi da sonda uzima uzorak koji je u
bitnome istovrijedan uzorku koji bi se dobio izokinetičkim oduzimanjem.

2.1.4.    Ako je potrebno, u vod za oduzimanje može se
zbog prigušivanja oscilacija ugraditi dovoljno velika ekspanzijska posuda
kompaktne konstrukcije koja treba biti što je moguće bliže sondi za uzimanje
uzorka. Dopušten je i uređaj za hlađenje.

             Konstrukcija ekspanzijske posude i
hladnjaka ne smije znatnije utjecati na sastav ispušnih plinova.

2.1.5.    Za povećanje tlaka oduzetoga plina može se u
ispušnu cijev ugraditi prigušna zaklopka ili neko drugo sredstvo na udaljenosti
od 3D od mjesta uzimanja uzorka u smjeru strujanja.

2.1.6.    Cijevni vodovi između sonde, hladnjaka,
ekspanzijske posude (ako je potrebna) i uređaja za mjerenje zamućenosti moraju
biti što je moguće kraći i moraju ispunjavati uvjete za tlak i temperaturu
navedene u točkama 3.8. i 3.9. priloga VII. Od mjesta oduzimanja do uređaja za
mjerenje zamućenosti cijev treba tako položiti da se stalno uspinje, te treba
izbjegavati oštre pregibe na kojima bi se mogla skupljati čađa. Ako u uređaju
za mjerenje zamućenosti nema premosnog ventila, treba ga ugraditi ispred
uređaja.

2.1.7.    Za vrijeme ispitivanja treba osigurati da
budu ispunjeni zahtjevi iz točke 3.8 priloga VII. glede tlaka i zahtjevi iz
točke 3.9 priloga VII. glede temperature u mjernoj komori.

2.2.       Instalacija za ispitivanja kod slobodnog
ubrzavanja

2.2.1.    Omjer poprečnoga presjeka sonde i poprečnoga
presjeka ispušne cijevi mora iznositi najmanje 0,05. Protutlak u ispušnoj
cijevi mjeren na mjestu ulaska sonde ne smije premašiti 75 mm vodenog stupca.

2.2.2.    Sonda se mora sastojati od cijevi kojoj je jedan kraj otvoren i
okrenut prema nprema naprijed leži u osi ispušne cijevi ili produjevi ako je
ona potrebna. Ona se mora nalaziti na mjestu na kojemu je razdioba dima
približno jednolika. Da se to postigne, sonda mora biti smještena što je moguće
bliže kraju ispušne cijevi ili, ako je potrebno, u produžnoj cijevi tako da ako
je D promjer ispušne cijevi na izlazu, kraj sonde bude smješten u ravnome
dijelu duljine najmanje 6D od mjesta uzimanja uzorka u smjeru suprotnome od
strujanja i 3D od mjesta uzimanja uzorka u smjeru strujanja. Ako se
upotrebljava produžna cijev, na spojnome mjestu ne smije ulaziti zrak.

2.2.3.    Sustav uzorkovanja mora biti takav da tlak uzorka u uređaju za
ispitivanje zamućenosti kod svih brzina vrtnje motora bude u granicama
navedenim u točki 3.8.2 priloga VII. To se provjerava utvrđivanjem tlaka uzorka
kod praznog hoda kao i kod najveće brzine vrtnje u neopterećenome stanju.
Ovisno o svojstvima uređaja za mjerenje zamućenosti, tlak se može regulirati
prigušnicom ili zaklopkom u ispušnoj ili u produžnoj cijevi. Neovisno o
primijenjenu načinu, izmje­reni povratni tlak u ispušnoj cijevi na mjestu
ulaska sonde ne smije biti veći od 75 mm vodenog stupca.

2.2.4.    Cijevni vodovi do uređaja za mjerenje
zamućenosti moraju biti što je moguće kraći. Od mjesta oduzimanja do uređaja za
mjerenje zamućenosti cijev treba tako položiti da se stalno uspinje te treba
izbjegavati oštre pregibe na kojima bi se mogla skupljati čađa. Ako u uređaju
za mjerenje zamućenosti nema premosnog ventila, treba ga ugraditi uz struju,
tj. ispred uređaja za mjerenje zamućenosti da bi se on mogao odvojiti od struje
ispušnih plinova kad se ne obavlja mjerenje.

3.          UREĐAJ ZA MJERENJE ZAMUĆENOSTI S POTPUNIM PROTOKOM ISPUŠNIH
PLINOVA

             Za ispitivanja kod stalnih brzina
vrtnje kao i kod slobodnog ubrzavanja vrijedi sljedeće:

3.1.       Na spojevima vodova između ispušne cijevi
i uređaja za mjerenje zamućenosti ne smije izvana ulaziti zrak.

3.2.       Cijevni vodovi povezani s uređajem za
mjerenje zamu­ćenosti moraju biti što je moguće kraći, kao kod mjernih uređaja
s djelomičnim protokom ispušnih plinova. Od ispušne cijevi do uređaja za mjerenje
zamućenosti cijevi treba tako položiti da se one stalno uspinju te treba
izbjegavati oštre pregibe na kojima bi se mogla skupljati čađa. Ako u uređaju
za mjerenje zamućenosti nema premosnog ventila, treba ga ugraditi uz struju,
tj. ispred uređaja za mjerenje zamućenosti da bi se mogao odvojiti od struje
ispušnih plinova kad se ne obavlja mjerenje.

if !supportLists3.3.
endifIspred uređaja za mjerenje zamućenosti može se u struju postaviti uređaj za hlađenje.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 184/2004-3175
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)