## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-II-2373/2006 od 28. studenoga 2007.

### NN 1/2008 (2.1.2008.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-II-2373/2006 od 28. studenoga 2007.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**39**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, predsjednik Suda, te
suci Marijan Hranjski, Mario Kos, Davor Krapac, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić,
Jasna Omejec, Željko Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko Sokol,
Nevenka Šernhorst i Vice Vukojević, rješavajući o prijedlogu za pokretanje
postupka za ocjenu suglasnosti drugog propisa s Ustavom i zakonom, na sjednici
održanoj 28. studenoga 2007. godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s
Ustavom i zakonom članka 469. Uredbe za provedbu Carinskog zakona (»Narodne
novine«, broj 161/03. i 69/06.).
II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Nediljko Vejić iz Ploča (u daljnjem tekstu: predlagatelj), podnio je
prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti članka 469.
Uredbe za provedbu Carinskog zakona (»Narodne novine«, broj 161/03. i 69/06. – u
daljnjem tekstu: Uredba), kojim je propisano:
*Ako količina gubitka prelazi količine gubitaka koji su uobičajeni u praksi za
određenu vrstu roba i dotična osoba ne dokaže da su radi posebnih okolnosti
stvarno nastali veći gubici od uobičajenih, carinarnica pri određivanju
carinskog duga uzima u obzir uobičajene gubitke.*2. U prijedlogu predlagatelj ističe da osporena odredba Ured­be nije u
suglasnosti s člankom 3., člankom 4. i člankom 5. Ustava Republike Hrvatske te s
člankom 209. Carinskog zakona (»Narodne novine«, broj 78/99., 117/99., 73/00.,
92/01., 47/03., 140/05. i 138/06.).
Predlagatelj navodi da se samo Carinskim zakonom ili drugim zakonskim propisom
mogu propisivati slučajevi nastanka carinskog duga, a osporenom odredbom članka
469. Uredbe *»suprotno odredbi članka 209. Carinskog zakona propisuje se nova
osnova i slučaj nastanka carinskog duga.«*. Ističe da odredba članka 209.
Carinskog zakona ne daje ovlaštenje Vladi Republike Hrvatske da navedenom
Uredbom *»regulira visinu prirodnog gubitka robe na koji će se obračunavati
carinski dug.«.*
Zaključno, predlagatelj predlaže pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i
zakonitosti osporene odredbe Uredbe te njezino poništavanje, odnosno ukidanje.
3. Prijedlog je upućen Vladi Republike Hrvatske koja je dostavila traženo
očitovanje.

*Prijedlog nije osnovan.*

4. Prema odredbi članka 5. Ustava, zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a
ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom, te je svatko dužan držati se Ustava i
zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.
O suglasnosti zakona s Ustavom, odnosno drugih propisa s Ustavom i zakonom,
odlučuje Ustavni sud na temelju članka 128. podstavaka 1. i 2. Ustava, na način
i prema postupku koji su propisani Ustavom i Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu
Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni
tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon).
Predmet ustavnosudske ocjene je propis koji se donosi radi provedbe zakona,
slijedom koje činjenice je isti, prema svojoj pravnoj naravi općenormativni
podzakonski akt. Podzakonski propis mora biti prije svega u skladu sa zakonom na
temelju kojega je donijet, a potom i s Ustavom. U postupku ocjene zakonitosti i
ustavnosti takvog propisa ispituje se, stoga, je li on donesen od strane
ovlaštene osobe, zatim je li donositelj imao zakonsko ovlaštenje za njegovo
donošenje, te odgovara li propis, po svom sadržaju, onim okvirima koje mu je
odredio zakon.
5. Odredbom članka 112. alinejom 4. Ustava Vladi Republike Hrvatske dana je
ovlast za donošenje uredbe za izvršenje zakona. Uredbu koja je predmet postupka
ocjene u konkretnom slučaju, donijela je Vlada Republike Hrvatske na temelju,
između ostalih, članka 235. stavka 1. Carinskog zakona kojim je propisano:
*Vlada Republike Hrvatske može propisati i druge slučajeve povrata ili otpusta
uvoznog ili izvoznog duga, osim onih navedenih u članku 232., 233. i 234. ovog
Zakona, koji se ne mogu pripisati prijevarnim namjerama ili gruboj nemarnosti
carinskog dužnika ili drugih sudionika u odgovarajućem carinskom postupku, te
utvrditi posebne uvjete i postupak ostvarivanja povrata ili otpusta carine.*Predlagatelj osporava ustavnost i zakonitost odredbe članka 469. Uredbe, a ta se
odredba nalazi unutar dijela IV. u glavi II. Ured­be kojom je uređen nastanak
carinskog duga i prirodni gubici. Polazeći od sadržaja osporene odredbe Uredbe,
Ustavni sud ocjenjuje da je Vlada Republike Hrvatske donijela propis kojim je u
osporenoj odredbi članka 469. utvrđen način određivanja carinskog duga u slučaju
kada količina prirodnih gubitaka kod određene vrste robe prelazi količine
gubitaka koji su uobičajni u praksi za tu vrstu robe, a zainteresirana osoba
(obveznik uplate carine) ne može dokazati da se radi o posebnim okolnostima zbog
kojih su gubici robe veći od uobičajnih.
6. Utvrđivanjem načina za određivanje visine carinskog duga u navedenim
slučajevima, Vlada Republike Hrvatske postupila je u skladu s zakonskim
ovlastima propisanima Carinskim zakonom, zbog čega Ustavni sud navode
predlagatelja da su osporenim člankom Uredbe »suprotno odredbi članka 209.
Carinskog zakona propisane nove osnove i slučajevi nastanka carinskog duga«,
cijeni neosnovanima. Donoseći navedenu Uredbu Vlada Republike Hrvatske nije
postupila suprotno odredbi članka 4. Ustava.
Također, Ustavni sud ocjenjuje da predlagatelj nije naveo ustavnopravno
relevantne razloge kojima bi potkrijepio svoju sumnju da je osporeni članak 469.
Uredbe nesuglasan s odredbom članka 5. Ustava, a kojim je utvrđeno načelo
ustavnosti i zakonitosti i kroz koje načelo se ostvaruju najviše vrednote
ustavnog poretka Republike Hrvatske propisane odredbom članka 3. Ustava.
7. Ocjenjujući da nema osnove za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i
zakonitosti članka 469. Uredbe, Ustavni sud Republike Hrvatske je, na temelju
odredbe članka 43. Ustavnog zakona, donio rješenje kao u izreci.
Odluka o objavi temelji se na odredbi članka 29. stavka 1. Ustav­nog zakona.

Broj: U-II-2373/2006
Zagreb, 28. studenoga 2007.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednik
**dr. sc. Petar Klarić**, v. r.

Rješenje, NN 1/2008-39
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)