## Zakon o elektroničkom novcu

### NN 139/2010 (10.12.2010.), Zakon o elektroničkom novcu

HRVATSKI SABOR

3531

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKU

O PROGLAŠENJU ZAKONA O ELEKTRONIČKOM NOVCU

Proglašavam Zakon o elektroničkom novcu, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 26. studenoga 2010. godine.

Klasa: 011-01/10-01/143

Urbroj: 71-05-03/1-10-2

Zagreb, 3. prosinca 2010.

Predsjednik
Republike Hrvatske
prof. dr. sc. Ivo Josipović, v. r.

ZAKON

O ELEKTRONIČKOM NOVCU

GLAVA I.
OPĆE ODREDBE

Predmet Zakona

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju:

1) elektronički novac i izdavatelji elektroničkog novca,

2) izdavanje i iskup elektroničkog novca,

3) uvjeti za osnivanje, poslovanje i prestanak rada institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, uključujući instituciju za elektronički novac pod izuzećem, te nadzor nad njihovim poslovanjem i

4) uvjeti pod kojima institucije za elektronički novac sa sjedištem izvan Republike Hrvatske mogu poslovati u Republici Hrvatskoj.

Definicije

Članak 2.

U smislu ovog Zakona pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:

1) »institucija za elektronički novac« jest pravna osoba koja je dobila odobrenje za izdavanje elektroničkog novca,

2) »elektronički novac« jest elektronički, uključujući i magnetski, pohranjena novčana vrijednost koja je izdana nakon primitka novčanih sredstava u svrhu izvršavanja platnih transakcija u smislu zakona kojim se uređuje platni promet i koju prihvaća fizička ili pravna osoba koja nije izdavatelj tog elektroničkog novca, a koja čini novčano potraživanje prema izdavatelju,

3) »kvalificirani udio« jest izravno ili neizravno ulaganje na temelju kojeg ulagatelj, fizička ili pravna osoba, stječe 10 ili više posto udjela u kapitalu te pravne osobe ili u glasačkim pravima u toj pravnoj osobi, odnosno ulaganje manje od 10 posto udjela u kapitalu te pravne osobe ili u glasačkim pravima u toj pravnoj osobi ako postoji značajan utjecaj na upravljanje tom pravnom osobom,

4) »neizravni imatelj udjela« jest neizravni imatelj dionica, poslovnih udjela ili drugih prava koja mu osiguravaju udio u kapitalu pravne osobe ili u glasačkim pravima u pravnoj osobi kako je to uređeno zakonom kojim se uređuju kreditne institucije,

5) »uska povezanost« jest uska povezanost u smislu zakona kojim se uređuju kreditne institucije,

6) »platne usluge« jesu sljedeće usluge koje pružatelji platnih usluga obavljaju kao svoju djelatnost:

1. usluge koje omogućuju polaganje gotovog novca na račun za plaćanje, kao i svi postupci koji su potrebni za vođenje računa za plaćanje;

2. usluge koje omogućuju podizanje gotovog novca s računa za plaćanje, kao i svi postupci koji su potrebni za vođenje računa za plaćanje;

3. usluge izvršenja platnih transakcija, uključujući prijenos novčanih sredstava na račun za plaćanje kod korisnikovog pružatelja platnih usluga ili kod drugog pružatelja platnih usluga:

– izvršenje izravnih terećenja, uključujući jednokratna izravna terećenja,

– izvršenje platnih transakcija putem platnih kartica ili sličnog sredstva,

– izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge;

4. usluge izvršenja platnih transakcija u kojima su novčana sredstva pokrivena kreditnom linijom za korisnika platnih usluga:

– izvršenje izravnih terećenja, uključujući jednokratna izravna terećenja,

– izvršenje platnih transakcija putem platnih kartica ili sličnog sredstva,

– izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge;

5. usluge izdavanja i/ili prihvaćanja platnih instrumenata;

6. usluge novčanih pošiljaka i

7. usluge izvršenja platnih transakcija kad se suglasnost platitelja za izvršenje platne transakcije daje nekim telekomunikacijskim sredstvom, digitalnim ili informatičko-tehnološkim uređajem, a plaćanje se obavlja telekomunikacijskom ili mrežnom operatoru ili operatoru informatičko-tehnološkog sustava, koji djeluje isključivo kao posrednik između korisnika platnih usluga i dobavljača robe i usluga,

7) »država članica« jest država potpisnica Ugovora o Europskom gospodarskom prostoru,

8) »matična država članica« jest država članica u kojoj se nalazi registrirano sjedište izdavatelja elektroničkog novca, a ako izdavatelj elektroničkog novca nema registrirano sjedište prema svojem nacionalnom pravu, država članica u kojoj se nalazi njegova uprava,

9) »država članica domaćin« jest država članica koja nije matična država članica, a u kojoj izdavatelj elektroničkog novca ima podružnicu ili u kojoj pruža platne usluge preko zastupnika ili u kojoj neposredno izdaje elektronički novac i pruža platne usluge,

10) »treća država« jest do pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji svaka strana država, a nakon pristupanja država koja nije država članica,

11) »račun za plaćanje« jest račun kako je definiran zakonom kojim se uređuje platni promet,

12) »platna transakcija« jest transakcija kako je definirana zakonom kojim se uređuje platni promet,

13) »radni dan« jest dan na koji izdavatelj elektroničkog novca izdaje elektronički novac,

14) »potrošač« jest fizička osoba koja sklapa ugovor o izdavanju elektroničkog novca izvan područja svoje gospodarske djelatnosti ili slobodnog zanimanja.

Novčana vrijednost koja se ne smatra elektroničkim novcem

Članak 3.

U smislu ovog Zakona elektroničkim novcem ne smatra se:

1) novčana vrijednost pohranjena na instrumentima koji se mogu upotrebljavati za stjecanje robe ili usluga samo u prostorima izdavatelja instrumenta ili samo unutar ograničene mreže pružatelja usluga ili za ograničeni izbor robe ili usluga u skladu s ugovorom između izdavatelja instrumenta i pružatelja tih usluga niti

2) novčana vrijednost koja se koristi za izvršenje platnih transakcija putem telekomunikacijskih, digitalnih ili informacijsko-tehnoloških uređaja, pri čemu se kupljena roba ili usluge isporučuju i koriste putem telekomunikacijskih, digitalnih ili informacijsko-tehnoloških uređaja, pod uvjetom da telekomunikacijski, digitalni ili informacijsko-tehnološki operator nije samo posrednik između imatelja elektroničkog novca koji je ujedno korisnik platnih usluga i dobavljača robe i usluga.

Izdavatelji elektroničkog novca

Članak 4.

(1) Izdavatelji elektroničkog novca u Republici Hrvatskoj mogu biti:

1) kreditna institucija sa sjedištem u Republici Hrvatskoj,

2) institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, uključujući instituciju za elektronički novac pod izuzećem,

3) Hrvatska narodna banka kada ne djeluje u svojstvu monetarne vlasti i druge javne vlasti,

4) Republika Hrvatska i jedinica lokalne ili područne (regionalne) samouprave kada djeluje u svojstvu javne vlasti,

5) kreditna institucija sa sjedištem u državi članici,

6) institucija za elektronički novac sa sjedištem u državi članici,

7) podružnica kreditne institucije iz treće države sa sjedištem u Republici Hrvatskoj,

8) podružnica institucije za elektronički novac iz treće države sa sjedištem u Republici Hrvatskoj i

9) Europska središnja banka kada ne djeluje u svojstvu monetarne vlasti i druge javne vlasti.

(2) Izdavati elektronički novac smiju samo subjekti iz stavka 1. ovog članka.

(3) Izdavatelji iz stavka 1. točke 1. i 7. ovog članka mogu izdavati elektronički novac u skladu s odobrenjem izdanim prema odredbama zakona kojim se uređuje njihovo poslovanje.

(4) Izdavatelji iz stavka 1. točke 2. i 8. ovog članka mogu izdavati elektronički novac i pružati platne usluge samo u skladu s odobrenjem izdanim prema odredbama ovog Zakona.

(5) Pravo osoba iz stavka 1. točke 3., 4. i 9. ovog članka na izdavanje elektroničkog novca uređuje se propisima kojima se uređuju te osobe, njihove zadaće i nadležnosti.

(6) Izdavatelji iz stavka 1. točke 5. i 6. ovog članka mogu izdavati elektronički novac u granicama odobrenja koje je izdalo nadležno tijelo matične države članice, i to na način određen ovim Zakonom i drugim zakonima kojima se uređuje njihovo poslovanje.

Izvješća o izdavanju elektroničkog novca

Članak 5.

(1) Hrvatska narodna banka može za potrebe statistike i nadzora propisati koji su izdavatelji elektroničkog novca obveznici izvješćivanja o izdavanju elektroničkog novca, te sadržaj, način i rokove takvog izvješćivanja.

(2) Obveznici izvješćivanja o izdavanju elektroničkog novca dužni su izvješćivati Hrvatsku narodnu banku u skladu s propisom iz stavka 1. ovog članka.

GLAVA II.
IZDAVANJE I ISKUPLJIVOST ELEKTRONIČKOG NOVCA

Izdavanje i iskupljivost

Članak 6.

(1) Izdavatelj elektroničkog novca dužan je izdati elektronički novac bez odgađanja nakon primitka novčanih sredstava u iznosu čija je vrijednost jednaka primljenoj novčanoj vrijednosti.

(2) Izdavatelj elektroničkog novca dužan je na zahtjev imatelja elektroničkog novca odmah isplatiti novčanu vrijednost elektroničkog novca (iskup elektroničkog novca) po nominalnoj vrijednosti.

(3) U ugovoru između izdavatelja elektroničkog novca i imatelja elektroničkog novca moraju biti jasno navedeni uvjeti iskupljivosti elektroničkog novca, uključujući i sve pripadajuće naknade.

(4) Na izmjene i otkaz ugovora između izdavatelja elektroničkog novca i imatelja elektroničkog novca kojim se uređuje izdavanje i iskup elektroničkog novca na odgovarajući način primjenjuju se odredbe zakona kojim se uređuje platni promet o izmjenama i otkazu ugovora.

(5) Izdavatelj elektroničkog novca dužan je dati informacije imatelju elektroničkog novca o uvjetima iz stavka 3. ovog članka prije nego što se imatelj elektroničkog novca obveže ponudom ili ugovorom o izdavanju elektroničkog novca.

(6) Izdavatelj elektroničkog novca smije imatelju elektroničkog novca naplatiti naknadu za iskup elektroničkog novca samo ako je tako navedeno u ugovoru iz stavka 3. ovog članka, i to samo u sljedećim slučajevima:

1) ako je ugovorom o izdavanju elektroničkog novca predviđen rok važenja ugovora, a imatelj elektroničkog novca otkaže ugovor prije isteka takvog roka važenja,

2) ako imatelj elektroničkog novca zahtijeva iskup elektroničkog novca prije prestanka ugovora o izdavanju elektroničkog novca osim u slučaju iz točke 1. ovog stavka ili

3) ako imatelj elektroničkog novca zahtijeva iskup elektroničkog novca nakon proteka roka od godinu dana od dana prestanka ugovora o izdavanju elektroničkog novca.

(7) Ako izdavatelj elektroničkog novca ima pravo naplatiti naknadu za iskup elektroničkog novca, takva naknada mora biti primjerena i u skladu sa stvarnim troškovima izdavatelja elektroničkog novca.

(8) Imatelj elektroničkog novca može tražiti iskup elektroničkog novca u cijelosti ili djelomično ako iskup traži prije prestanka ugovora o izdavanju elektroničkog novca.

(9) Ako imatelj elektroničkog novca zahtijeva iskup na dan prestanka ugovora o izdavanju elektroničkog novca ili nakon dana prestanka ugovora, iskupljuje se novčana vrijednost elektroničkog novca u cijelosti.

(10) Ako imatelj elektroničkog novca zahtijeva iskup na dan prestanka ugovora o izdavanju elektroničkog novca ili u razdoblju do godine dana nakon dana prestanka ugovora od institucije za elektronički novac koja obavlja jednu ili više djelatnosti iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona, a nije unaprijed poznato koliki se dio novčanih sredstava upotrebljava kao elektronički novac, iskupljuju se sva novčana sredstva koja je zahtijevao imatelj elektroničkog novca.

(11) Izdavatelj elektroničkog novca i imatelj elektroničkog novca koji prihvaća elektronički novac, a nije potrošač mogu prava na iskup elektroničkog novca ugovorom urediti drugačije nego što je propisano stavkom 6. do 10. ovog članka.

(12) Na izdavatelje elektroničkog novca kojima je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca odnosno odobrenje za osnivanje podružnice i na pravne sljednike pravne osobe ako joj je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestalo važiti zbog prestanka postojanja primjenjuje se stavak 2., stavak 6. točka 3. i stavak 9. i 10. ovog članka.

Zabrana plaćanja kamata imatelju elektroničkog novca

Članak 7.

Izdavatelj elektroničkog novca ne smije plaćati kamate ili davati bilo koju drugu imovinsku korist za držanje elektroničkog novca kroz vremensko razdoblje.

GLAVA III.
IZVANSUDSKI PRITUŽBENI POSTUPCI I POSTUPAK MIRENJA

Prigovor izdavatelju elektroničkog novca

Članak 8.

(1) Ako imatelj elektroničkog novca smatra da se izdavatelj elektroničkog novca ne pridržava odredbi Glave II. ovog Zakona, može izdavatelju elektroničkog novca uputiti svoj prigovor.

(2) Izdavatelj elektroničkog novca dužan je imatelju elektroničkog novca dostaviti odgovor najkasnije u roku od deset dana od dana zaprimanja prigovora.

(3) Ako izdavatelj elektroničkog novca iz druge države izdaje elektronički novac na području Republike Hrvatske preko podružnice, prigovor iz stavka 1. ovog članka podnosi se podružnici.

(4) Odredbe ovog članka primjenjuju se i na izdavatelje elektroničkog novca kojima je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca odnosno odobrenje za osnivanje podružnice, a ako je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestalo važiti zbog prestanka postojanja pravne osobe, na pravne sljednike te pravne osobe.

Pritužba nadležnom tijelu

Članak 9.

(1) Imatelji elektroničkog novca i druge osobe s pravnim interesom, uključujući udruge potrošača, mogu nadležnom tijelu uputiti pritužbu protiv izdavatelja elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 1., 2., 7. i 8. ovog Zakona ako smatraju da je postupio protivno odredbama Glave II. ovog Zakona.

(2) Nadležno tijelo iz stavka 1. ovog članka jest Hrvatska narodna banka.

(3) Nakon zaprimanja pritužbe iz stavka 1. ovog članka Hrvatska narodna banka pozvat će izdavatelja elektroničkog novca na kojeg se ta pritužba odnosi da dostavi svoje očitovanje i dokaze na koje se poziva. Izdavatelj elektroničkog novca dužan je u roku koji odredi Hrvatska narodna banka, a koji ne može biti dulji od deset dana od dana primitka poziva, dostaviti svoje očitovanje i dokaze na koje se poziva.

(4) Ako povodom pritužbe Hrvatska narodna banka utvrdi da postoji osnovana sumnja da je izdavatelj elektroničkog novca postupio protivno nekoj od odredbi Glave II. ovog Zakona i time počinio prekršaj, pokrenut će prekršajni postupak.

(5) Hrvatska narodna banka obavijestit će podnositelja pritužbe o svom nalazu.

(6) Ako je podnositelj pritužbe potrošač, Hrvatska narodna banka uputit će ga u obavijesti iz stavka 5. ovog članka na mogućnost provođenja postupka mirenja pred tijelom iz članka 10. ovog Zakona.

(7) Odredbe ovog članka primjenjuju se i na pritužbe protiv izdavatelja elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 5. i 6. ovog Zakona koji elektronički novac u Republici Hrvatskoj izdaje preko podružnice.

(8) Pritužbe protiv izdavatelja elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 5. i 6. ovog Zakona koji neposredno u Republici Hrvatskoj izdaje elektronički novac mogu se podnijeti Hrvatskoj narodnoj banci, koja će o pritužbi obavijestiti nadležno tijelo matične države članice.

(9) Odredbe ovog članka primjenjuju se i na izdavatelje iz članka 4. stavka 1. točke 1., 2. i 5. do 8. ovog Zakona kojima je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca, odnosno odobrenje za osnivanje podružnice, a ako je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestalo važiti zbog prestanka postojanja pravne osobe, na pravne sljednike te pravne osobe.

(10) Nadzor nad primjenom članka 4. stavka 2. ovog Zakona provodi Državni inspektorat u skladu s ovlastima utvrđenima zakonom.

Izvansudsko rješavanje spora

Članak 10.

(1) U svim sporovima između imatelja elektroničkog novca koji je potrošač i izdavatelja elektroničkog novca koji nastanu u primjeni odredbi ove Glave može se podnijeti prijedlog za mirenje Centru za mirenje Hrvatske gospodarske komore.

(2) Mirenje pred Centrom za mirenje iz stavka 1. ovog članka provodi se u skladu s Pravilnikom o mirenju Hrvatske gospodarske komore.

(3) Hrvatska gospodarska komora, uz suglasnost ministra financija, donijet će odluku o troškovima mirenja u potrošačkim sporovima, kojom će odrediti visinu naknada i nagrada te ostalih troškova postupka mirenja iz stavka 1. ovog članka.

(4) Nagodba koja se sklopi u postupku mirenja pred Centrom za mirenje iz stavka 1. ovog članka ima svojstvo ovršne isprave.

(5) Sredstva za troškove mirenja pred Centrom za mirenje iz stavka 1. ovog članka osigurat će se u državnom proračunu.

GLAVA IV.
UVJETI ZA OSNIVANJE, POSLOVANJE I NADZOR NAD INSTITUCIJAMA ZA ELEKTRONIČKI NOVAC

Poglavlje 1.
Statusne odredbe

Institucija za elektronički novac i njezine djelatnosti

Članak 11.

(1) Institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj jest pravna osoba koja je od Hrvatske narodne banke dobila odobrenje za izdavanje elektroničkog novca.

(2) Na temelju odobrenja iz stavka 1. ovog članka institucija za elektronički novac može pružati platne usluge povezane s izdavanjem elektroničkog novca.

(3) Odobrenje za izdavanje elektroničkog novca može sadržavati i odobrenje za pružanje jedne ili više platnih usluga koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca.

(4) Sva naknadna odobrenja koja institucija za elektronički novac dobije za pružanje platnih usluga koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca smatraju se sastavnim dijelom odobrenja iz stavka 1. ovog članka.

(5) Osim usluga iz stavka 1., 2. i 3. ovog članka institucija za elektronički novac može obavljati i sljedeće djelatnosti:

1) operativne usluge i pomoćne usluge usko povezane s izdavanjem elektroničkog novca ili pružanjem platnih usluga za koje je dobila odobrenje,

2) odobravanje kredita u vezi s pružanjem platnih usluga iz članka 2. točke 6. pod 4., 5. i 7. ovog Zakona ako je za te platne usluge dobila odobrenje iz stavka 3. ovog članka i ako su ispunjeni uvjeti iz članka 47. ovog Zakona,

3) upravljanje platnim sustavom u skladu sa zakonom kojim se uređuje platni promet i

4) bilo koju drugu djelatnost u skladu sa zakonom.

(6) Pravna osoba može u sudski registar upisati djelatnost izdavanja elektroničkog novca i pružanja platnih usluga povezanih s izdavanjem elektroničkog novca nakon dobivanja odobrenja Hrvatske narodne banke.

(7) Pravna osoba smije započeti izdavati elektronički novac nakon dobivanja odobrenja iz stavka 1. ovog članka i upisa djelatnosti izdavanja elektroničkog novca u sudski registar.

(8) Institucija za elektronički novac smije početi pružati platne usluge koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca nakon dobivanja odobrenja iz stavka 3. ovog članka i upisa djelatnosti pružanja platnih usluga u sudski registar.

Poglavlje 2.
Pružanje usluga izdavanja elektroničkog novca i platnih usluga

Zahtjev za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca

Članak 12.

(1) Pravna osoba dužna je u zahtjevu za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca odrediti platne usluge koje namjerava pružati te navesti koje od njih nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca.

(2) Zahtjevu za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca potrebno je priložiti:

1) statut, izjavu o osnivanju odnosno društveni ugovor podnositelja zahtjeva, a ako je podnositelj zahtjeva upisan u sudski registar, i izvadak iz sudskog registra u izvorniku ili ovjerenoj preslici ne stariji od 90 dana,

2) ispis iz registra dioničara (knjige dionica) ili knjige udjela za podnositelja zahtjeva ne stariji od 90 dana, u izvorniku ili ovjerenoj preslici te podatke o svim neizravnim imateljima kvalificiranog udjela,

3) program poslovanja u odnosu na izdavanje elektroničkog novca i platne usluge koje se namjeravaju pružati, a koji sadrži detaljan opis načina izdavanja elektroničkog novca, detaljan opis svih platnih usluga koje namjerava pružati i načina njihova pružanja te detaljan opis potrebne infrastrukture,

4) financijske izvještaje za posljednje dvije poslovne godine i poslovni plan za iduće tri poslovne godine koji uključuje projekciju financijskih izvještaja kojima se pokazuje sposobnost za stabilno poslovanje uz primjerenu organizacijsku, tehničku i kadrovsku strukturu i koji ujedno sadrži, ako je primjenjivo, projekciju neiskorištenog elektroničkog novca u svrhu izračuna jamstvenoga kapitala prema članku 43. stavku 7. ovog Zakona,

5) ako je primjenjivo, metodu procjene dijela sredstava namijenjenih izdavanju elektroničkog novca u svrhu izračuna jamstvenoga kapitala prema članku 43. stavku 6. ovog Zakona,

6) ako je primjenjivo, dokaz o namjenski izdvojenim sredstvima za temeljni kapital institucije za elektronički novac koja se osniva,

7) opis mjera koje su poduzete, odnosno koje se namjeravaju poduzeti radi zaštite novčanih sredstava imatelja elektroničkog novca, odnosno korisnika platnih usluga u skladu sa člankom 48. ovog Zakona, uključujući, ako je primjenjivo, i metodu procjene dijela sredstava namijenjenih izdavanju elektroničkog novca,

8) opis upravljačkog okvira s dobro definiranim, preglednim i dosljednim linijama ovlasti i odgovornosti, opis mehanizma unutarnjih kontrola institucije za elektronički novac koji obuhvaća najmanje funkcije kontrole rizika, unutarnje revizije i usklađenosti poslovanja s propisima i standardima, uključujući administrativne i računovodstvene postupke te opis postupaka utvrđivanja, upravljanja, praćenja i izvješćivanja o rizicima, koji pokazuju da su navedeni upravljački okvir, mehanizam unutarnjih kontrola i postupci upravljanja rizicima primjereni, prikladni, pouzdani i zadovoljavajući,

9) opis mehanizma unutarnjih kontrola koje je uspostavila institucija za elektronički novac radi ispunjavanja obveza koje proizlaze iz propisa kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma,

10) opis organizacijske strukture institucije za elektronički novac, uključujući, prema potrebi, opis planiranog poslovanja preko podružnica, zastupnika preko kojih se pružaju platne usluge i trećih fizičkih ili pravnih osoba preko kojih se obavlja distribucija i iskup elektroničkog novca, te opis provođenja eksternalizacije i sudjelovanja u domaćem ili međunarodnom platnom sustavu,

11) za osobu koja je, izravno ili neizravno, imatelj kvalificiranog udjela u instituciji za elektronički novac, i to:

1. za pravnu osobu:

a) ukupni nominalni iznos dionica odnosno udjela i postotni udio, a za neizravnog imatelja postotni udio u temeljnom kapitalu institucije za elektronički novac,

b) izvadak iz sudskoga ili drugoga odgovarajućeg registra ne stariji od 90 dana, u izvorniku ili ovjerenoj preslici,

c) za izravnog imatelja kvalificiranog udjela revidirane financijske izvještaje za posljednje dvije poslovne godine,

d) za izravnog imatelja kvalificiranog udjela dokaz da nije pokrenut ili otvoren stečajni postupak nad njegovom imovinom;

2. za fizičku osobu:

a) ukupni nominalni iznos dionica, odnosno udjela i postotni udio u temeljnom kapitalu institucije za elektronički novac,

b) ime i prezime, adresu i druge identifikacijske podatke o imatelju kvalificiranog udjela,

c) životopis imatelja kvalificiranog udjela, uključujući popis svih tvrtki i adresa tvrtki u kojima imatelj kvalificiranog udjela radi ili je član uprave ili nadzornog odbora, odnosno u kojima je radio, bio član uprave ili nadzornog odbora te u kojima jest ili je bio imatelj kvalificiranog udjela,

d) podatke o tome da imatelj kvalificiranog udjela nije pravomoćno osuđen za kazneno djelo protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, niti za jedno od sljedećih djela:

– kazneno djelo protiv sigurnosti platnog prometa i poslovanja,

– kazneno djelo protiv vjerodostojnosti isprava,

– kazneno djelo protiv službene dužnosti,

– kazneno djelo financiranja terorizma ili

– prekršaj propisan ovim Zakonom,

12) za svakog člana uprave institucije za elektronički novac ili svakog izvršnog direktora institucije za elektronički novac koja ima upravni odbor:

a) ime i prezime, adresu i druge identifikacijske podatke,

b) izjavu te osobe da protiv nje nije izrečena mjera sigurnosti zabrane obavljanja zanimanja koje je u potpunosti ili djelomično obuhvaćeno predmetom poslovanja podnositelja zahtjeva dok traje ta zabrana, kao i podatke o tome da nije pravomoćno osuđena za kazneno djelo protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, niti za jedno od sljedećih djela:

– kazneno djelo protiv sigurnosti platnog prometa i poslovanja,

– kazneno djela protiv vjerodostojnosti isprava,

– kazneno djela protiv službene dužnosti,

– kazneno djelo financiranja terorizma ili

– prekršaj propisan ovim Zakonom,

c) podatak da osoba nije bila na rukovodećim položajima u trgovačkom društvu nad kojim je otvoren stečajni postupak ili donesena odluka o prisilnoj likvidaciji,

d) životopis koji uključuje popis svih tvrtki i adresa tvrtki u kojima osoba radi ili je radila i opis poslova za koje je bila odgovorna iz čega je moguće procijeniti da osoba ima odgovarajuće stručne kvalifikacije, sposobnost i iskustvo potrebno za vođenje poslova izdavanja elektroničkog novca i pružanja platnih usluga,

13) za člana uprave institucije za elektronički novac ili izvršnog direktora institucije za elektronički novac koja ima upravni odbor i koja osim izdavanja elektroničkog novca obavlja i djelatnosti iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona, dokumentaciju iz točke 12. pod a), b) i c) ovog stavka, a za osobe koje su odgovorne za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca i/ili pružanjem platnih usluga i dokumentaciju iz točke 12. pod d) ovog stavka,

14) dokaz o imenovanju ovlaštenog revizora, odnosno revizorskog društva koje obavlja reviziju financijskih izvještaja za poslovnu godinu u kojoj se podnosi zahtjev i

15) popis osoba koje su s institucijom za elektronički novac usko povezane i opis načina na koji su povezane.

(3) Iznimno, Hrvatska narodna banka podatke o nekažnjavanju za kaznena djela iz točke 11. podtočke 2. pod d) i točke 12. pod b) stavka 2. ovog članka dobiva iz kaznene evidencije na temelju obrazloženog zahtjeva.

(4) Za fizičku osobu koja nije državljanin Republike Hrvatske podatkom iz točke 11. podtočke 2. pod d), odnosno iz točke 12. pod b) stavka 2. ovog članka smatrat će se dokaz o nekažnjavanju za djela koja u svom opisu odgovaraju tim djelima, a koji nije stariji od tri mjeseca.

(5) Osim dokumentacije iz stavka 2. ovog članka Hrvatska narodna banka može tijekom postupka povodom zahtjeva zatražiti i drugu dokumentaciju koju ocijeni potrebnom za odlučivanje o izdavanju odobrenja, uključujući informacije koje su propisane zakonom kojim se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma, a koje prikupljaju obveznici tog zakona.

(6) Ako institucija za elektronički novac nakon dobivanja odobrenja namjerava pružati druge platne usluge koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca, a za koje nema odobrenje, dužna je u naknadnom zahtjevu odrediti te platne usluge i priložiti dokumentaciju iz stavka 2. točke 3. i 4. ovog članka te, ako je primjenjivo, metodu iz stavka 2. točke 5. ovog članka, i obrazloženje utjecaja novih platnih usluga na financijske izvještaje, organizacijsku strukturu, mehanizam unutarnjih kontrola, kao i na sustav zaštite novčanih sredstava.

Odobrenje za izdavanje elektroničkog novca

Članak 13.

(1) Hrvatska narodna banka izdat će odobrenje za izdavanje elektroničkog novca ako na temelju zahtjeva iz članka 12. ovog Zakona i informacija kojima raspolaže ocijeni da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

1) da je, s obzirom na potrebu za osiguranjem pouzdanog i razboritog upravljanja institucijom za elektronički novac, imatelj kvalificiranog udjela primjeren, što osobito uključuje financijsku snagu i dobar ugled,

2) da osoba predložena za člana uprave, odnosno izvršnog direktora institucije za elektronički novac, pod uvjetom da nije riječ o instituciji za elektronički novac koja obavlja i djelatnosti iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona, ima dobar ugled te odgovarajuće znanje i iskustvo za izdavanje elektroničkog novca i pružanje platnih usluga,

3) kad institucija za elektronički novac osim izdavanja elektroničkog novca obavlja i djelatnosti iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona, da osobe koje su odgovorne za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca i pružanjem platnih usluga imaju dobar ugled te odgovarajuće znanje i iskustvo za izdavanje elektroničkog novca i pružanje platnih usluga,

4) da su osigurani uvjeti za poslovanje institucije za elektronički novac prema ovom Zakonu,

5) da su odredbe statuta ili drugoga odgovarajućeg akta institucije za elektronički novac u skladu s odredbama ovog Zakona i propisa donesenih na temelju ovog Zakona,

6) ako ocijeni da, uzimajući u obzir potrebu za osiguranjem pouzdanog i razboritog upravljanja institucijom za elektronički novac, ta institucija ima uspostavljen djelotvoran i pouzdan sustav upravljanja koji uključuje jasnu organizacijsku strukturu s dobro definiranim, preglednim i dosljednim linijama ovlasti i odgovornosti, djelotvoran postupak utvrđivanja, upravljanja, praćenja i izvješćivanja o svim rizicima kojima je institucija za elektronički novac izložena ili bi mogla biti izložena te odgovarajuće mehanizme unutarnjih kontrola koji obuhvaćaju najmanje funkcije kontrole rizika, unutarnje revizije i usklađenosti poslovanja s propisima i standardima, uključujući i primjerene administrativne i računovodstvene postupke, a pritom su navedeni sustav upravljanja, mehanizam unutarnjih kontrola i administrativni i računovodstveni postupci sveobuhvatni i razmjerni s obzirom na prirodu, opseg i složenost usluga izdavanja elektroničkog novca i pružanja platnih usluga koje namjerava obavljati i

7) da se poslovi institucije za elektronički novac vode s područja Republike Hrvatske.

(2) U smislu ovog Zakona dobar ugled ima osoba:

1) koja je svojim profesionalnim radom i osobnim integritetom postigla uspješne rezultate i stekla poštovanje u okružju na koje je bio usmjeren njezin rad,

2) koja nije pravomoćno osuđena zbog jednog ili više djela iz članka 12. ovog Zakona, odnosno stranac koji nije pravomoćno osuđen zbog jednog ili više djela koja u svom opisu odgovaraju ovim djelima i

3) protiv koje nije pokrenuta istraga ili protiv koje se ne provodi kazneni postupak zbog kaznenog djela za koje se progoni po službenoj dužnosti.

(3) Hrvatska narodna banka može, prije izdavanja odobrenja za izdavanje elektroničkog novca, zatražiti mišljenje drugih nadležnih tijela, a u svrhu bolje ocjene podnesenog zahtjeva.

Odbijanje zahtjeva za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca

Članak 14.

(1) Hrvatska narodna banka odbit će zahtjev za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca ako ocijeni:

1) da nije ispunjen neki od uvjeta iz članka 13. ovog Zakona,

2) da bi obavljanje nadzora nad poslovanjem institucije za elektronički novac prema odredbama ovog Zakona moglo biti otežano ili onemogućeno zbog uske povezanosti institucije za elektronički novac s drugim pravnim ili fizičkim osobama,

3) da bi obavljanje nadzora nad poslovanjem institucije za elektronički novac prema odredbama ovog Zakona moglo biti otežano ili onemogućeno zbog uske povezanosti institucije za elektronički novac s drugim pravnim ili fizičkim osobama sa sjedištem, odnosno prebivalištem ili uobičajenim boravištem u trećoj državi čiji propisi onemogućuju provedbu nadzora ili ako postoje drugi razlozi zbog kojih bi provođenje nadzora bilo otežano ili onemogućeno ili

4) da je potrebno osnivanje odvojenog društva za poslove izdavanja elektroničkog novca i pružanje platnih usluga jer djelatnosti iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona koje institucija za elektronički novac obavlja ili namjerava obavljati, osim izdavanja elektroničkog novca i pružanja platnih usluga, narušavaju ili bi mogle narušiti financijsku stabilnost podnositelja zahtjeva ili otežavaju ili bi mogle otežati obavljanje nadzora od strane Hrvatske narodne banke.

(2) Odredbe stavka 1. ovog članka na odgovarajući način primjenjuju se i na odbijanje zahtjeva iz članka 12. stavka 6. ovog Zakona.

Oduzimanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca

Članak 15.

(1) Hrvatska narodna banka oduzet će odobrenje za izdavanje elektroničkog novca:

1) ako institucija za elektronički novac ne započne izdavati elektronički novac u skladu s izdanim odobrenjem unutar 12 mjeseci od dana njegova izdavanja,

2) ako institucija za elektronički novac Hrvatskoj narodnoj banci u pisanom obliku dostavi obavijest da više ne namjerava izdavati elektronički novac,

3) ako institucija za elektronički novac samostalno prestane izdavati elektronički novac dulje od šest mjeseci ili

4) ako institucija za elektronički novac dobije odobrenje na temelju neistinite ili netočne dokumentacije, odnosno neistinito prezentiranih podataka koji su bitni za poslovanje institucije za elektronički novac.

(2) Hrvatska narodna banka može oduzeti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca:

1) ako nastupi neki od razloga iz članka 14. stavka 1. ovog Zakona,

2) ako bi institucija za elektronički novac nastavkom izdavanja elektroničkog novca ili pružanja platnih usluga ugrožavala stabilnost platnog prometa,

3) ako institucija za elektronički novac na bilo koji način onemogućuje obavljanje nadzora nad svojim poslovanjem ili

4) ako institucija za elektronički novac ne izvrši nadzorne mjere koje je naložila Hrvatska narodna banka.

Rješenje o oduzimanju odobrenja za izdavanje elektroničkog novca

Članak 16.

(1) Hrvatska narodna banka dostavit će bez odgađanja instituciji za elektronički novac rješenje o oduzimanju odobrenja za izdavanje elektroničkog novca.

(2) Hrvatska narodna banka dužna je rješenje o oduzimanju odobrenja za izdavanje elektroničkog novca dostaviti nadležnom trgovačkom sudu te priopćenje za javnost objaviti na svojim internetskim stranicama i u najmanje jednom dnevnom listu koji izlazi u Republici Hrvatskoj.

Prestanak važenja odobrenja za izdavanje elektroničkog novca

Članak 17.

(1) Odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestaje važiti:

1) danom donošenja odluke o likvidaciji institucije za elektronički novac,

2) danom donošenja odluke o otvaranju stečajnog postupka nad institucijom za elektronički novac,

3) danom prestanka postojanja pravne osobe u slučajevima kad se ne provodi likvidacijski ili stečajni postupak,

4) sljedećeg dana od dana primitka odobrenja za pružanje platnih usluga kao institucija za platni promet ili

5) danom dostave rješenja o oduzimanju odobrenja za izdavanje elektroničkog novca instituciji za elektronički novac, odnosno danom koji je određen u rješenju o oduzimanju odobrenja za izdavanje elektroničkog novca.

(2) Prestankom važenja odobrenja za izdavanje elektroničkog novca prestaje važiti i odobrenje za pružanje svih platnih usluga.

(3) Pravna osoba kojoj je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca, odnosno, ako je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestalo važiti zbog prestanka postojanja pravne osobe, pravni sljednik te pravne osobe, dužan je nastaviti štititi novčana sredstva primljena u zamjenu za izdani elektronički novac prema odredbama članka 48. ovog Zakona u odnosu na sav neiskorišteni elektronički novac sve do njegova iskupa.

(4) Pravna osoba kojoj je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca, odnosno, ako je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestalo važiti zbog prestanka postojanja pravne osobe, pravni sljednik te pravne osobe, dužan je primjenjivati članak 6. stavak 2., stavak 6. točku 3. i stavak 9. i 10. ovog Zakona sve do potpunog iskupa neiskorištenoga elektroničkog novca.

(5) Hrvatska narodna banka nadležna je za nadzor nad primjenom stavka 3. i 4. ovog članka na način propisan poglavljem 4. ove Glave, osim u odnosu na pravnu osobu kojoj je odobrenje prestalo važiti prema stavku 1. točki 2. ovog članka.

Odobrenje za izdavanje elektroničkog novca institucijama za platni promet

Članak 18.

(1) Institucija za platni promet koja namjerava izdavati elektronički novac dužna je dobiti odobrenje Hrvatske narodne banke za izdavanje elektroničkog novca prema ovom Zakonu kao institucija za elektronički novac.

(2) Odobrenje koje je institucija za platni promet dobila za pružanje platnih usluga prestaje važiti sljedećeg dana od dana primitka odobrenja za izdavanje elektroničkog novca.

Odobrenje za pružanje platnih usluga institucijama za elektronički novac

Članak 19.

(1) Institucija za elektronički novac koja više ne namjerava izdavati elektronički novac, a namjerava nastaviti s pružanjem platnih usluga koje su sadržane u odobrenju za izdavanje elektroničkog novca, a nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca, dužna je Hrvatskoj narodnoj banci podnijeti zahtjev za izdavanje odobrenja za pružanje tih platnih usluga kao institucija za platni promet.

(2) Povodom zahtjeva iz stavka 1. ovog članka Hrvatska narodna banka provest će postupak na temelju dokumentacije i podataka kojima raspolaže, a može zatražiti i drugu dokumentaciju prema odredbama o izdavanju odobrenja za pružanje platnih usluga iz zakona kojim se uređuje platni promet.

(3) Hrvatska narodna banka može odbiti zahtjev iz stavka 1. ovog članka ako u postupku povodom zahtjeva utvrdi:

1) da su nastupile okolnosti zbog kojih bi obavljanje nadzora nad poslovanjem te institucije prema odredbama zakona kojim se uređuje platni promet moglo biti otežano ili onemogućeno zbog uske povezanosti te institucije s drugim pravnim ili fizičkim osobama,

2) da su nastupile okolnosti zbog kojih bi obavljanje nadzora nad poslovanjem te institucije prema odredbama zakona kojim se uređuje platni promet moglo biti otežano ili onemogućeno zbog uske povezanosti te institucije s drugim pravnim ili fizičkim osobama sa sjedištem, odnosno prebivalištem ili uobičajenim boravištem u trećoj državi čiji propisi onemogućuju provedbu nadzora ili ako postoje drugi razlozi zbog kojih bi provođenje nadzora bilo otežano ili onemogućeno,

3) da je institucija za elektronički novac dobila odobrenje na temelju neistinite ili netočne dokumentacije, odnosno neistinito prezentiranih podataka koji su bitni za poslovanje institucije za platni promet,

4) da su nastupile okolnosti zbog kojih ta institucija više ne ispunjava uvjete za dobivanje odobrenja za pružanje platnih usluga koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca,

5) da su nastupile okolnosti zbog kojih bi ta institucija nastavljajući pružanje platnih usluga ugrožavala stabilnost platnog prometa,

6) da ta institucija na bilo koji način onemogućuje obavljanje nadzora nad svojim poslovanjem,

7) da ta institucija ne izvršava nadzorne mjere koje je naložila Hrvatska narodna banka ili

8) da je potrebno osnivanje odvojenog društva za pružanje platnih usluga jer djelatnosti iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona koje ta institucija obavlja ili namjerava obavljati, osim pružanja platnih usluga, narušavaju ili bi mogle narušiti financijsku stabilnost te institucije ili otežavaju ili bi mogle otežati obavljanje nadzora od strane Hrvatske narodne banke.

(4) Odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestaje važiti sljedećeg dana od dana primitka odobrenja za pružanje platnih usluga kao institucija za platni promet.

(5) Ako institucija iz stavka 1. ovog članka namjerava osim platnih usluga koje su sadržane u odobrenju za izdavanje elektroničkog novca, a nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca pružati i druge platne usluge, dužna ih je navesti u zahtjevu iz stavka 1. ovog članka i dostaviti i drugu dokumentaciju koja je prema zakonu kojim se uređuje platni promet propisana u slučaju podnošenja dodatnog zahtjeva za izdavanje odobrenja za pružanje platnih usluga.

(6) Na postupak izdavanja odobrenja za pružanje platnih usluga iz stavka 5. ovog članka primjenjuju se odredbe zakona kojim se uređuje platni promet.

Suglasnost za stjecanje kvalificiranog udjela

Članak 20.

(1) Pravna ili fizička osoba dužna je za stjecanje dionica ili udjela u instituciji za elektronički novac na temelju kojeg postaje izravni ili neizravni kvalificirani imatelj udjela u instituciji za elektronički novac Hrvatskoj narodnoj banci podnijeti zahtjev za izdavanje prethodne suglasnosti.

(2) Imatelj kvalificiranog udjela dužan je podnijeti zahtjev za izdavanje prethodne suglasnosti i za svako daljnje izravno ili neizravno stjecanje dionica ili udjela institucije za elektronički novac na temelju kojih stječe jednako ili više od 20 posto, 30 posto, odnosno 50 posto udjela u kapitalu, odnosno glasačkim pravima u instituciji za elektronički novac.

(3) Osoba koja je dobila prethodnu suglasnost iz stavka 1. i 2. ovog članka dužna je u roku od 12 mjeseci od dana donošenja rješenja o davanju prethodne suglasnosti dovršiti stjecanje kvalificiranog udjela i udjela iz stavka 2. ovog članka i o tome obavijestiti Hrvatsku narodnu banku.

(4) Ako je osoba koja je dobila prethodnu suglasnost iz stavka 1. i 2. ovog članka donijela odluku da proda ili na drugi način otuđi svoje dionice ili udjele tako da se zbog toga njezin udio smanjuje ispod visine za koju je dobila prethodnu suglasnost, dužna je o tome prethodno obavijestiti Hrvatsku narodnu banku.

(5) Osoba koja je dobila prethodnu suglasnost iz stavka 1. i 2. ovog članka, a koja je prodala ili na drugi način otuđila svoje dionice ili udjele tako da se zbog toga njezin udio smanjio ispod visine za koju je dobila prethodnu suglasnost, dužna je Hrvatskoj narodnoj banci podnijeti zahtjev za davanje prethodne suglasnosti za stjecanje kvalificiranog udjela ili udjela iz stavka 2. ovog članka u slučaju kada nakon proteka roka od 12 mjeseci od dana donošenja rješenja o davanju prethodne suglasnosti namjerava ponovo steći kvalificirani udio ili udio iz stavka 2. ovog članka u visini za koju je dobila prethodnu suglasnost.

(6) Pravna osoba imatelj kvalificiranog udjela dužna je Hrvatsku narodnu banku obavijestiti o svojem sudjelovanju u postupku pripajanja, spajanja ili podjele društva, kao i o svakoj drugoj statusnoj promjeni, u roku od osam dana od dana provođenja statusne promjene.

(7) Ako osoba stekne kvalificirani udio, udio od 20 i više posto, 30 i više posto, odnosno 50 i više posto u kapitalu ili glasačkim pravima nasljeđivanjem ili u drugom slučaju kad nije znala ili morala znati da će premašiti navedene postotke kao u slučaju smanjenja ili povećanja temeljnoga kapitala institucije za elektronički novac, dužna je podnijeti zahtjev za takvo stjecanje u roku od 30 dana od dana kada je saznala ili morala saznati za takvo stjecanje.

(8) Na imatelja kvalificiranog udjela iz stavka 7. ovog članka na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 21. do 25. ovog Zakona.

(9) Obveze predviđene ovim člankom ne odnose se na pravnu i fizičku osobu koja stječe kvalificirani udio odnosno imatelj je kvalificiranog udjela u instituciji za elektronički novac koja osim izdavanja elektroničkog novca obavlja i djelatnost iz članka 11. stavka 5. točke 4) ovog Zakona.

Zahtjev za stjecanje kvalificiranog udjela

Članak 21.

(1) Zahtjevu za izdavanje prethodne suglasnosti za stjecanje kvalificiranog udjela iz članka 20. stavka 1. i 2. ovog Zakona potrebno je priložiti:

1) za pravnu osobu stjecatelja kvalificiranog udjela:

a) ukupni nominalni iznos dionica, odnosno udjela i postotni udio, a za neizravnog imatelja postotni udio u temeljnom kapitalu institucije za elektronički novac,

b) izvadak iz sudskoga ili drugoga odgovarajućeg registra ne stariji od 90 dana, u izvorniku ili ovjerenoj preslici,

c) revidirane financijske izvještaje za posljednje dvije poslovne godine,

d) dokaz da nije pokrenut ili otvoren stečajni postupak nad imovinom imatelja kvalificiranog udjela,

e) dokaz o osiguranim sredstvima za stjecanje kvalificiranog udjela te opis načina, odnosno izvor financiranja,

f) obrazloženje ciljeva koji se žele postići stjecanjem tog udjela,

g) opis aktivnosti stjecatelja u vezi sa stjecanjem, a koje su prethodile podnošenju zahtjeva;

2) za fizičku osobu stjecatelja kvalificiranog udjela:

a) podatke i dokumentaciju iz članka 12. stavka 2. točke 11. podtočke 2. ovog Zakona i

b) dokumente navedene u točki 1. pod e), f) i g) ovog stavka.

(2) Hrvatska narodna banka podatke o nekažnjavanju za kaznena djela iz članka 12. stavka 2. točke 11. podtočke 2. pod d) ovog Zakona dobiva iz kaznene evidencije na temelju obrazloženog zahtjeva.

(3) Za fizičku osobu koja nije državljanin Republike Hrvatske podatkom iz članka 12. stavka 2. točke 11. podtočke 2. pod d) ovog Zakona smatrat će se dokaz o nekažnjavanju za djela koja u svom opisu odgovaraju tim djelima, a koji nije stariji od tri mjeseca.

(4) Ako se izravno ili neizravno stjecanje dionica ili udjela institucije za elektronički novac odnosi na stjecanje 50 ili više posto udjela u kapitalu, odnosno glasačkim pravima u instituciji za elektronički novac, stjecatelj je, osim podataka i dokumentacije iz stavka 1. točke 1. ili 2. ovog članka zahtjevu dužan priložiti također:

1) poslovnu strategiju institucije za elektronički novac u kojoj se stječe kvalificirani udio,

2) poslovni plan za iduće tri poslovne godine, koji uključuje projekciju financijskih izvještaja,

3) planirane promjene u organizacijskoj, upravljačkoj i kadrovskoj strukturi institucije za elektronički novac s podacima o novim članovima uprave ili izvršnim direktorima u upravnom odboru iz članka 12. stavka 2. točke 12. ovog Zakona,

4) plan aktivnosti na izradi novih ili izmjeni postojećih internih akata institucije za elektronički novac i

5) plan aktivnosti na izmjeni postojeće ili uvođenju nove informacijske tehnologije institucije za elektronički novac.

(5) Hrvatska narodna banka može, radi pribavljanja informacija potrebnih za odlučivanje o davanju prethodne suglasnosti za stjecanje kvalificiranog udjela, obaviti provjeru podataka koje je dostavio stjecatelj kvalificiranog udjela.

(6) Osim dokumentacije iz ovog članka Hrvatska narodna banka može tijekom postupka odlučivanja o davanju prethodne suglasnosti zatražiti i drugu dokumentaciju koju ocijeni potrebnom za odlučivanje o izdavanju odobrenja, uključujući informacije koje su propisane zakonom kojim se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma, a koje prikupljaju obveznici tog zakona.

Odlučivanje o prethodnoj suglasnosti za stjecanje kvalificiranog udjela

Članak 22.

Pri odlučivanju o izdavanju prethodne suglasnosti za stjecanje kvalificiranog udjela Hrvatska narodna banka procjenjuje primjerenost i financijsko stanje stjecatelja kvalificiranog udjela prema sljedećim kriterijima:

1) ugledu stjecatelja,

2) ugledu, odgovarajućim sposobnostima i iskustvu bilo koje osobe koja će nakon stjecanja voditi poslove institucije za elektronički novac,

3) financijskom stanju stjecatelja, posebno u odnosu na vrstu poslova koje obavlja institucija za elektronički novac u kojoj se stječe kvalificirani udio,

4) sposobnost institucije za elektronički novac da se pridržava, odnosno nastavi pridržavati odredbi ovog Zakona te

5) postojanju opravdanih razloga za sumnju da se u vezi s predmetnim stjecanjem provodi ili pokušava provesti pranje novca ili financiranje terorizma ili da predmetno stjecanje može povećati rizik od provođenja pranja novca ili financiranja terorizma.

Razlozi za odbijanje zahtjeva za stjecanje kvalificiranog udjela

Članak 23.

Hrvatska narodna banka će odbiti zahtjev za izdavanje prethodne suglasnosti za stjecanje kvalificiranog udjela:

1) ako ocijeni da nisu ispunjeni uvjeti iz članka 22. ovog Zakona ili

2) ako ocijeni da bi stjecanje kvalificiranog udjela moglo imati štetne posljedice na sigurno i stabilno poslovanje institucije za elektronički novac.

Pravne posljedice stjecanja bez prethodne suglasnosti

Članak 24.

(1) Ako osoba stekne kvalificirani udio u instituciji za elektronički novac ili udio iz članka 20. stavka 2. ovog Zakona bez suglasnosti Hrvatske narodne banke, Hrvatska narodna banka će joj rješenjem naložiti da proda dionice odnosno poslovni udio koji je stekla bez potrebne suglasnosti te da dostavi dokaz o prodaji i podatke o kupcu.

(2) Hrvatska narodna banka će rješenjem iz stavka 1. ovog članka odrediti rok za prodaju koji ne može biti kraći od tri mjeseca ni duži od devet mjeseci.

(3) Od primitka rješenja iz stavka 1. ovog članka stjecatelj ne može ostvarivati pravo glasa, kao ni pravo na dividendu, odnosno dobit na temelju dionica, odnosno poslovnog udjela za koji je naložena prodaja, a kvorum za valjano odlučivanje i potrebna većina za donošenje odluka glavne skupštine, odnosno skupštine institucije za elektronički novac računaju se u odnosu na temeljni kapital umanjen za iznos dionica na temelju kojih stjecatelj ne može ostvarivati pravo glasa, odnosno za iznos preuzetoga temeljnog uloga na osnovi kojeg je stečen poslovni udio na temelju kojeg stjecatelj ne može ostvarivati pravo glasa.

(4) Kupac dionica odnosno poslovnog udjela za koji je naložena prodaja dužan je na zahtjev Hrvatske narodne banke dati podatak za čiji je račun stekao te dionice, odnosno poslovni udjel.

(5) Ako Hrvatska narodna banka utvrdi da je kupac stekao dionice, odnosno poslovni udio za račun stjecatelja iz stavka 1. ovog članka, rješenjem će kupcu naložiti prodaju onih dionica, odnosno poslovnog udjela koje zajedno s dionicama ili poslovnim udjelom stjecatelja iz stavka 1. ovog članka za čije stjecanje nije potrebna suglasnost Hrvatske narodne banke prelaze ukupni postotak koji se može steći bez takve suglasnosti, i to u roku koji ne može biti kraći od tri ni duži od devet mjeseci.

(6) Od primitka rješenja iz stavka 5. ovog članka kupac ne može ostvarivati pravo glasa, kao ni pravo na dividendu, odnosno dobit na temelju dionica, odnosno poslovnog udjela za koji mu je naložena prodaja, a kvorum za valjano odlučivanje i potrebna većina za donošenje odluka glavne skupštine, odnosno skupštine institucije za elektronički novac računaju se u odnosu na temeljni kapital umanjen za iznos dionica na temelju kojih kupac ne može ostvarivati pravo glasa, odnosno za iznos preuzetoga temeljnog uloga na osnovi kojeg je stečen poslovni udio na temelju kojeg kupac ne može ostvarivati pravo glasa.

(7) Rješenje iz stavka 1. i stavka 5. ovog članka dostavlja se i instituciji za elektronički novac.

(8) Institucija za elektronički novac dužna je:

1) osigurati da stjecatelj iz stavka 1., odnosno kupac iz stavka 5. ovog članka ne ostvaruje pravo glasa ni pravo na dividendu, odnosno dobit na temelju dionica, odnosno poslovnog udjela za koji je naložena prodaja i o tome obavijestiti Hrvatsku narodnu banku i

2) od primitka rješenja iz stavka 7. ovog članka do isteka naloženih rokova za prodaju dionica, odnosno poslovnog udjela mjesečno izvještavati Hrvatsku narodnu banku o svim promjenama dioničara, odnosno imatelja poslovnih udjela.

Oduzimanje suglasnosti za stjecanje kvalificiranog udjela

Članak 25.

(1) Hrvatska narodna banka može oduzeti suglasnost za stjecanje kvalificiranog udjela:

1) ako je kvalificirani imatelj dobio suglasnost davanjem neistinitih ili netočnih podataka koji su bitni za donošenje odluke ili

2) ako kvalificirani imatelj prestane udovoljavati uvjetima iz članka 22. ovog Zakona.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovog članka na odgovarajući način primjenjuju se odredbe članka 24. ovog Zakona.

Prestanak važenja suglasnosti za stjecanje kvalificiranog udjela

Članak 26.

(1) Ako kvalificirani imatelj u roku iz članka 20. stavka 3. ovog Zakona ne stekne dionice, odnosno udjele u instituciji za elektronički novac na temelju kojih bi dosegnuo najmanje 10 posto udjela u kapitalu, odnosno glasačkim pravima institucije za elektronički novac, suglasnost prestaje važiti u cijelosti.

(2) Ako kvalificirani imatelj u roku iz članka 20. stavka 3. ovog Zakona stekne najmanje 10 posto udjela u kapitalu, odnosno glasačkim pravima u instituciji za elektronički novac, a u cijelosti ne stekne udio za koji je izdana suglasnost, suglasnost vrijedi samo u dijelu koji je imatelj ostvario, a prestaje važiti u preostalom dijelu za koji je dobio suglasnost.

(3) Ako je stjecatelj kvalificiranog udjela u roku iz članka 20. stavka 3. ovog Zakona smanjio udio ispod visine za koju je dobio prethodnu suglasnost, na snazi ostaje suglasnost u dijelu koji prelazi postotak iz članka 20. stavka 1. i 2. ovog Zakona koji kvalificirani imatelj ima na dan proteka roka.

(4) Hrvatska narodna banka rješenjem će utvrditi prestanak ili djelomični prestanak važenja suglasnosti prema stavcima 1. do 3. ovog članka.

Poslovanje institucije za elektronički novac u Republici Hrvatskoj

Članak 27.

(1) Institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj može platne usluge koje je ovlaštena pružati, pružati u Republici Hrvatskoj preko jednog ili više zastupnika pod uvjetima koji su zakonom kojim je uređen platni promet propisani za zastupnika institucije za platni promet.

(2) Institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj ne smije izdavati elektronički novac preko zastupnika.

(3) Institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj smije preko treće fizičke ili pravne osobe obavljati distribuciju i iskup elektroničkog novca u Republici Hrvatskoj.

Poslovanje institucije za elektronički novac na području druge države članice

Članak 28.

(1) Institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj može, pod uvjetima iz ovog Zakona, na području druge države članice preko podružnice ili neposredno izdavati elektronički novac i pružati platne usluge koje je ovlaštena pružati na području Republike Hrvatske.

(2) Institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj može na području druge države članice, pod uvjetima iz ovog Zakona, preko treće fizičke ili pravne osobe obavljati distribuciju i iskup elektroničkog novca, a ne može obavljati izdavanje elektroničkog novca.

(3) Institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj može, pod uvjetima iz zakona kojim je uređen platni promet, na području druge države članice preko zastupnika pružati platne usluge koje je ovlaštena pružati na području Republike Hrvatske.

Izdavanje elektroničkog novca i pružanje platnih usluga na području druge države članice preko podružnice ili neposredno

Članak 29.

(1) Institucija za elektronički novac koja namjerava na području druge države članice izdavati elektronički novac i/ili pružati platne usluge koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca preko podružnice ili neposredno, dužna je o tome prethodno obavijestiti Hrvatsku narodnu banku i navesti državu u kojoj namjerava pružati te usluge. Obavijest o namjeri takvog izdavanja elektroničkog novca, odnosno pružanja platnih usluga preko podružnice smatra se zahtjevom za upis podružnice u registar iz članka 75. ovog Zakona.

(2) Obavijesti iz stavka 1. ovog članka institucija za elektronički novac dužna je priložiti:

1) opis usluge izdavanja elektroničkog novca i, ako je primjenjivo, popis platnih usluga koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca koje namjerava pružati u državi članici domaćinu,

2) ako se izdavanje elektroničkog novca, odnosno pružanje platnih usluga namjerava obavljati preko podružnice, organizacijsku strukturu podružnice te

3) ako se izdavanje elektroničkog novca, odnosno pružanje platnih usluga namjerava obavljati preko podružnice, i popis imena, prezimena i adresa osoba koje će biti odgovorne za vođenje poslova te podružnice i druge podatke iz članka 12. stavka 2. točke 11. podtočke 2. pod d) ovog Zakona te adresu podružnice u državi članici domaćinu.

(3) Hrvatska narodna banka proslijedit će obavijesti i dokumentaciju iz stavka 2. ovog članka nadležnom tijelu države članice domaćina u roku od mjesec dana od njihova primitka te o tome obavijestiti instituciju za elektronički novac, a ako institucija za elektronički novac namjerava na području druge države članice izdavati elektronički novac i pružati platne usluge preko podružnice, i upisati podružnicu u registar iz članka 75. ovog Zakona.

(4) Iznimno od stavka 3. ovog članka, Hrvatska narodna banka neće proslijediti obavijest o namjeri izdavanja elektroničkog novca i pružanja platnih usluga u drugoj državi članici preko podružnice niti će o tome obavijestiti instituciju za elektronički novac ako ocijeni da postoji osnovana sumnja da je riječ o činu ili pokušaju pranja novca ili financiranja terorizma ili da bi rad podružnice institucije za elektronički novac povećao ili mogao povećati rizik od pranja novca ili financiranja terorizma, o čemu Hrvatska narodna banka donosi rješenje.

(5) Institucija za elektronički novac može započeti izdavati elektronički novac i pružati platne usluge:

1) preko podružnice od dana kada nadležno tijelo države članice domaćina zaprimi obavijest i dokumentaciju iz stavka 2. ovog članka i kad Hrvatska narodna banka upiše podružnicu u registar iz članka 75. ovog Zakona,

2) neposredno od dana kada nadležno tijelo države članice domaćina zaprimi obavijest i dokumentaciju iz stavka 2. ovog članka.

(6) Hrvatska narodna banka može donijeti odluku o brisanju podružnice institucije za elektronički novac iz registra ako je nadležno tijelo države članice domaćina obavijesti o osnovanoj sumnji da je riječ o činu ili pokušaju pranja novca ili financiranja terorizma ili da rad podružnice institucije za elektronički novac povećava ili može povećati rizik od pranja novca ili financiranja terorizma.

Distribucija i iskup elektroničkog novca na području druge države članice

Članak 30.

(1) Institucija za elektronički novac koja namjerava na području druge države članice preko treće fizičke ili pravne osobe obavljati distribuciju i iskup elektroničkog novca, dužna je o tome prethodno obavijestiti Hrvatsku narodnu banku i navesti državu u kojoj namjerava obavljati distribuciju i iskup.

(2) Obavijesti iz stavka 1. ovog članka institucija za elektronički novac dužna je priložiti:

1) podatak o tvrtki i sjedištu, odnosno imenu, prezimenu i adresi fizičke ili pravne osobe preko koje namjerava obavljati distribuciju i iskup,

2) opis distribucije koju namjerava obavljati u državi članici domaćinu preko te osobe,

3) organizacijsku strukturu osobe koja obavlja distribuciju i iskup te

4) popis imena, prezimena i adresa osoba koje su odgovorne za poslovanje pravne osobe koja obavlja distribuciju i iskup.

(3) Hrvatska narodna banka proslijedit će obavijesti i dokumentaciju iz stavka 2. ovog članka nadležnom tijelu države članice domaćina u roku od mjesec dana od njihova primitka i o tome obavijestiti instituciju za elektronički novac.

(4) Institucija za elektronički novac može započeti obavljati distribuciju i iskup elektroničkog novca preko treće osobe od dana kada nadležno tijelo države članice domaćina zaprimi obavijest i dokumentaciju iz stavka 2. ovog članka.

Poslovanje institucije za elektronički novac na području treće države

Članak 31.

(1) Institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj može izdavati elektronički novac i pružati platne usluge u trećoj državi samo preko podružnice.

(2) Za osnivanje podružnice u trećoj državi institucija za elektronički novac dužna je dobiti prethodno odobrenje Hrvatske narodne banke (u nastavku teksta: odobrenje za osnivanje podružnice u trećoj državi).

(3) Institucija za elektronički novac koja namjerava osnovati podružnicu u trećoj državi, dužna je podnijeti zahtjev za izdavanje odobrenja za osnivanje podružnice u trećoj državi, navesti državu u kojoj namjerava osnovati podružnicu, kao i usluge koje namjerava pružati.

(4) Institucija za elektronički novac dužna je zahtjevu iz stavka 3. ovog članka priložiti:

1) poslovni plan za iduće tri poslovne godine,

2) program poslovanja koji se odnosi na poslovanje podružnice koji mora sadržavati opis izdavanja elektroničkog novca i platnih usluga koje namjerava pružati preko podružnice,

3) upravljački okvir podružnice,

4) organizacijsku strukturu podružnice,

5) popis imena, prezimena i adresa osoba koje će biti odgovorne za vođenje poslova podružnice i

6) adresu u trećoj državi na kojoj će Hrvatska narodna banka moći dobiti dokumentaciju o podružnici.

(5) Hrvatska narodna banka može u roku od mjesec dana od zaprimanja zahtjeva iz stavka 3. ovog članka zatražiti i dodatnu dokumentaciju. Ako je Hrvatska narodna banka zatražila dodatnu dokumentaciju, danom dostave smatra se dan zaprimanja potpunog zahtjeva.

(6) Hrvatska narodna banka odbit će zahtjev za osnivanje podružnice ako na temelju podataka kojima raspolaže ocijeni da institucija za elektronički novac koja namjerava osnovati podružnicu:

1) nema primjerenu organizacijsku, tehničku, upravljačku i kadrovsku strukturu ili primjeren financijski položaj za pružanje planirane usluge izdavanja elektroničkog novca i platnih usluga u trećoj državi ili

2) ako je, s obzirom na propise te treće države ili prakse vezane uz provođenje tih propisa, vjerojatno da će obavljanje nadzora u skladu s odredbama ovog Zakona biti otežano ili onemogućeno.

(7) Ako institucija za elektronički novac koja je od Hrvatske narodne banke dobila odobrenje za osnivanje podružnice u trećoj državi namjerava u istoj državi osnovati drugu ili svaku sljedeću podružnicu, dužna je o tome obavijestiti Hrvatsku narodnu banku. Na te slučajeve ne primjenjuju se odredbe stavka 2., 3. i 4. ovog članka.

(8) Institucija za elektronički novac koja je dobila odobrenje za osnivanje podružnice u trećoj državi, a namjerava promijeniti neki od podataka iz stavka 4. točke 1., 2., 3., 4. i 6. ovog članka, dužna je najmanje mjesec dana prije provođenja promjene o tome obavijestiti Hrvatsku narodnu banku. O promjeni podataka iz stavka 4. točke 5. ovog članka institucija za elektronički novac dužna je bez odgađanja obavijestiti Hrvatsku narodnu banku.

(9) Hrvatska narodna banka može instituciji za elektronički novac oduzeti odobrenje za osnivanje podružnice u trećoj državi:

1) ako se utvrdi da institucija za elektronički novac više nije organizacijski, tehnički, upravljački ili kadrovski osposobljena za izdavanje elektroničkog novca i pružanje platnih usluga ili

2) ako institucija za elektronički novac u poslovanju podružnice ne poštuje propise treće države.

(10) Hrvatska narodna banka oduzet će instituciji za elektronički novac odobrenje za osnivanje podružnice u trećoj državi:

1) ako je nadležno tijelo treće države zabranilo instituciji za elektronički novac izdavanje elektroničkog novca,

2) ako podružnica ne počne izdavati elektronički novac u roku od dvanaest mjeseci od dana dobivanja odobrenja,

3) ako podružnica više od šest mjeseci ne izdaje elektronički novac ili

4) ako je institucija za elektronički novac dobila odobrenje za osnivanje podružnice na temelju neistinitih ili netočnih podataka, a koji su bili bitni za dobivanje odobrenja za osnivanje podružnice.

Poslovanje institucije za elektronički novac iz druge države članice na području Republike Hrvatske

Članak 32.

(1) Institucija za elektronički novac iz druge države članice jest pravna osoba sa sjedištem u drugoj državi članici koja je dobila odobrenje nadležnog tijela za izdavanje elektroničkog novca.

(2) Institucija za elektronički novac iz druge države članice može, pod uvjetima iz ovog Zakona, na području Republike Hrvatske preko podružnice izdavati elektronički novac i pružati platne usluge koje je ovlaštena pružati na području matične države članice.

(3) Institucija za elektronički novac iz druge države članice može, pod uvjetima iz ovog Zakona, na području Republike Hrvatske izdavati elektronički novac i pružati platne usluge koje je ovlaštena pružati na području matične države članice i neposredno, pod uvjetom da ih pruža privremeno.

(4) U smislu stavka 3. ovog članka smatra se da institucija za elektronički novac privremeno neposredno izdaje elektronički novac i pruža platne usluge na području Republike Hrvatske ako te usluge ne pruža redovito, učestalo ili kontinuirano.

(5) Institucija za elektronički novac iz druge države članice može na području Republike Hrvatske, pod uvjetima iz ovog Zakona, preko treće fizičke ili pravne osobe obavljati distribuciju i iskup elektroničkog novca, a ne može obavljati izdavanje elektroničkog novca.

(6) Institucija za elektronički novac iz druge države članice može, pod uvjetima iz zakona kojim je reguliran platni promet, na području Republike Hrvatske preko zastupnika pružati platne usluge koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca, a koje je ovlaštena pružati na području matične države članice.

Izdavanje elektroničkog novca i pružanje platnih usluga od strane institucije za elektronički novac iz druge države članice na području Republike Hrvatske preko podružnice ili neposredno

Članak 33.

(1) Institucija za elektronički novac iz druge države članice može neposredno započeti izdavati elektronički novac i pružati platne usluge na području Republike Hrvatske nakon što je Hrvatska narodna banka od nadležnog tijela matične države članice zaprimila obavijest i dokumentaciju iz članka 29. stavka 2. točke 1. ovog Zakona o namjeri izdavanja elektroničkog novca i pružanja platnih usluga na području Republike Hrvatske.

(2) Institucija za elektronički novac iz druge države članice može preko podružnice započeti izdavati elektronički novac i pružati platne usluge na području Republike Hrvatske nakon što je Hrvatska narodna banka od nadležnog tijela matične države članice zaprimila obavijest i dokumentaciju iz članka 29. stavka 2. ovog Zakona o namjeri izdavanja elektroničkog novca i pružanja platnih usluga i nakon upisa podružnice institucije za elektronički novac u registar koji vodi nadležno tijelo matične države članice.

(3) Hrvatska narodna banka obavijestit će nadležno tijelo matične države članice ako postoji osnovana sumnja da se u vezi s namjeravanim osnivanjem podružnice od strane institucije za elektronički novac iz države članice radi o činu ili pokušaju pranja novca ili financiranja terorizma ili da bi osnivanje podružnice moglo povećati rizik od pranja novca ili financiranja terorizma.

Distribucija i iskup elektroničkog novca od strane institucije za elektronički novac iz druge države članice na području Republike Hrvatske

Članak 34.

(1) Institucija za elektronički novac iz druge države članice može, pod uvjetima iz ovog Zakona, na području Republike Hrvatske preko treće fizičke ili pravne osobe distribuirati i iskupljivati elektronički novac.

(2) Institucija za elektronički novac iz druge države članice može započeti distribuciju i iskup elektroničkog novca na području Republike Hrvatske preko treće osobe nakon što je Hrvatska narodna banka od nadležnog tijela matične države članice zaprimila obavijest i dokumentaciju iz članka 30. stavka 2. ovog Zakona o namjeri distribucije i iskupa elektroničkog novca.

(3) Fizička ili pravna osoba iz stavka 1. ovog članka može biti samo osoba s prebivalištem odnosno sjedištem u Republici Hrvatskoj.

Suradnja nadležnih tijela u prekograničnom pružanju usluga izdavanja elektroničkog novca i platnih usluga te distribucije i iskupa elektroničkog novca

Članak 35.

(1) Hrvatska narodna banka i nadležna tijela druge države članice međusobno surađuju u nadzoru nad institucijama za elektronički novac koje na području Republike Hrvatske, odnosno na području te druge države članice, neposredno ili preko podružnice, izdaju elektronički novac i pružaju platne usluge ili pružaju platne usluge preko zastupnika.

(2) Hrvatska narodna banka i nadležna tijela druge države članice međusobno surađuju u nadzoru nad institucijama za elektronički novac koje, preko treće fizičke ili pravne osobe, distribuiraju i iskupljuju elektronički novac na području te druge države članice.

(3) Hrvatska narodna banka surađivat će s nadležnim tijelima drugih država članica i dostavljat će im informacije koje se odnose na nadzor nad institucijom za elektronički novac, a osobito one koje se odnose na počinjenu nezakonitost ili sumnju na počinjenu nezakonitost. U tom smislu Hrvatska narodna banka drugom će nadležnom tijelu:

1) na njegov zahtjev dostaviti sve informacije koje se odnose na nadzor koji obavlja to nadležno tijelo, a

2) na vlastitu inicijativu dostaviti sve informacije koje su bitne za obavljanje nadzora od strane toga nadležnog tijela.

(4) Odredbe ovog članka ne utječu na obveze Hrvatske narodne banke propisane propisima kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma, a osobito ne na obveze u vezi s nadzorom i kontrolom primjene tih propisa.

Poslovanje institucije za elektronički novac iz treće države na području Republike Hrvatske

Članak 36.

(1) Institucija za elektronički novac iz treće države može na području Republike Hrvatske izdavati elektronički novac samo preko podružnice.

(2) Institucija za elektronički novac iz treće države koja izdaje elektronički novac na području Republike Hrvatske preko podružnice, može pružati platne usluge koje su povezane s izdavanjem elektroničkog novca.

(3) Institucija za elektronički novac iz treće države ne smije na području Republike Hrvatske pružati platne usluge koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca.

(4) Institucija za elektronički novac iz treće države koja namjerava osnovati podružnicu na području Republike Hrvatske dužna je za to dobiti odobrenje od Hrvatske narodne banke (u daljnjem tekstu: odobrenje za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države).

(5) Podružnica institucije za elektronički novac iz treće države može se upisati u sudski registar nakon dobivanja odobrenja od Hrvatske narodne banke.

(6) Nakon izdavanja odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države, Hrvatska narodna banka upisat će podružnicu u registar iz članka 75. ovog Zakona.

(7) Podružnica institucije za elektronički novac iz treće države koja je dobila odobrenje iz stavka 4. ovog članka, može izdavati elektronički novac samo na području Republike Hrvatske.

(8) Podružnica institucije za elektronički novac iz treće države koja je dobila odobrenje iz stavka 4. ovog članka, u Republici Hrvatskoj može osim izdavanja elektroničkog novca i pružanja platnih usluga povezanih s izdavanjem elektroničkog novca obavljati samo djelatnosti iz članka 11. stavka 5. točke 1. i 3. ovog Zakona.

Odobrenje za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države

Članak 37.

(1) U zahtjevu za izdavanje odobrenja za osnivanje podružnice institucija za elektronički novac iz treće države dužna je navesti platne usluge povezane s izdavanjem elektroničkog novca koje namjerava pružati preko podružnice.

(2) Zahtjevu za izdavanje odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države potrebno je priložiti:

1) dokaz, ne stariji od 90 dana, da je institucija za elektronički novac iz treće države upisana u registar u državi u kojoj ima registrirano sjedište iz kojega se vidi njezin pravni oblik i datum upisa u taj registar, temeljni kapital, djelatnosti te osobe ovlaštene na zastupanje i opseg njihovih ovlasti ako je osnovana u državi u kojoj se upisuje u takav registar,

2) odluku institucije za elektronički novac iz treće države o osnivanju podružnice,

3) prijepis izjave o osnivanju, društvenog ugovora ili statuta institucije za elektronički novac iz treće države, javno ovjeren prema propisima države u kojoj institucija za elektronički novac ima registrirano sjedište, ne stariji od 90 dana, iz kojeg se vidi njezin pravni oblik i datum osnivanja, temeljni kapital i djelatnosti te osobe ovlaštene na zastupanje i opseg njihovih ovlasti,

4) imena, prezimena i adrese članova uprave i nadzornog tijela institucije za elektronički novac iz treće države,

5) za osobe odgovorne za vođenje poslova podružnice, dokumentaciju iz članka 12. stavka 2. točke 12. ovog Zakona,

6) dokaz o imenovanju ovlaštenog revizora, odnosno revizorskog društva koje će obavljati reviziju financijskih izvještaja podružnice za poslovnu godinu u kojoj se podnosi zahtjev,

7) za osobe koje su, izravno ili neizravno, imatelji kvalificiranog udjela u instituciji za elektronički novac iz treće države, dokumentaciju iz članka 12. stavka 2. točke 11. ovog Zakona,

8) revizorsko izvješće institucije za elektronički novac za posljednje tri poslovne godine,

9) odobrenje za izdavanje elektroničkog novca nadležnog tijela treće države ili izjavu tog tijela, ne stariju od 6 mjeseci, da takvo odobrenje nije potrebno,

10) program poslovanja podružnice koji sadrži detaljan opis načina izdavanja elektroničkog novca i načina pružanja platnih usluga povezanih s izdavanjem elektroničkog novca te detaljan opis potrebne infrastrukture za poslovanje podružnice,

11) poslovni plan za iduće tri godine poslovanja koji uključuje projekciju financijskih izvještaja i institucije za elektronički novac iz treće države i podružnice kojima se pokazuje sposobnost za njihovo stabilno poslovanje uz primjerenu organizacijsku, tehničku i kadrovsku strukturu,

12) projekciju neiskorištenog elektroničkog novca izdanog preko podružnice u svrhu izračuna jamstvenoga kapitala podružnice prema članku 43. stavku 7. ovog Zakona,

13) opis mjera koje su poduzete, odnosno koje se namjeravaju poduzeti radi zaštite novčanih sredstava imatelja elektroničkog novca u skladu sa člankom 48. ovog Zakona,

14) popis osoba usko povezanih s institucijom za elektronički novac i opis načina na koji su povezane,

15) odobrenje nadležnog tijela iz treće države za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac ili izjavu toga tijela da takvo odobrenje nije potrebno prema propisima te treće države, ne starije od 6 mjeseci,

16) izjavu institucije za elektronički novac da će podružnica voditi svu dokumentaciju koja se odnosi na njezino poslovanje na hrvatskom jeziku i pohraniti je u sjedištu podružnice,

17) opis organizacijske strukture podružnice, uključujući, prema potrebi, opis planiranog poslovanja preko trećih fizičkih ili pravnih osoba preko kojih se obavlja distribucija i iskup elektroničkog novca te opis provođenja eksternalizacije i sudjelovanja podružnice u domaćem ili međunarodnom platnom sustavu,

18) za instituciju za elektronički novac iz treće države i podružnicu, opis upravljačkog okvira s dobro definiranim, preglednim i dosljednim linijama ovlasti i odgovornosti, opis mehanizma unutarnjih kontrola institucije za elektronički novac koji obuhvaća najmanje funkcije kontrole rizika, unutarnje revizije i usklađenosti poslovanja s propisima i standardima, uključujući administrativne i računovodstvene postupke te opis postupaka utvrđivanja, upravljanja, praćenja i izvješćivanja o rizicima, koji pokazuju da su navedeni upravljački okvir, mehanizam unutarnjih kontrola i postupci upravljanja rizicima primjereni, prikladni, pouzdani i zadovoljavajući s obzirom na izdavanje elektroničkog novca i s njim povezane platne usluge koje podružnica namjerava pružati i

19) opis mehanizma unutarnjih kontrola koje je podružnica uspostavila radi ispunjavanja obveza koje proizlaze iz propisa kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma.

(3) Odredbe članka 12. stavka 3. i 4. ovog Zakona na odgovarajući način primjenjuju se u slučajevima iz stavka 2. točke 5. i 7. ovog članka.

(4) Osim dokumentacije iz stavka 2. ovog članka Hrvatska narodna banka može tijekom postupka povodom zahtjeva zatražiti i drugu dokumentaciju koju ocijeni potrebnom za odlučivanje o izdavanju odobrenja za osnivanje podružnice, uključujući informacije koje su propisane zakonom kojim se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma, a koje prikupljaju obveznici tog zakona.

(5) Hrvatska narodna banka odbit će zahtjev za izdavanje odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac sa sjedištem u trećoj državi ako na osnovi podataka kojima raspolaže i dokumentacije priložene zahtjevu za izdavanje odobrenja za osnivanje podružnice ocijeni:

1) da institucija za elektronički novac iz treće države i njezina podružnica nisu financijski, upravljački, organizacijski, kadrovski ili tehnički sposobne poslovati u skladu s odredbama ovog Zakona,

2) da, uzimajući u obzir potrebu za osiguranjem pouzdanog i razboritog upravljanja institucijom za elektronički novac i podružnicom, ta institucija nema uspostavljen djelotvoran i pouzdan sustav upravljanja koji uključuje jasnu organizacijsku strukturu s dobro definiranim, preglednim i dosljednim linijama ovlasti i odgovornosti, ili nema djelotvoran postupak utvrđivanja, upravljanja, praćenja i izvješćivanja o svim rizicima kojima su institucija za elektronički novac i podružnica izložene ili bi mogle biti izložene, ili da nema odgovarajući mehanizam unutarnjih kontrola koji obuhvaća najmanje funkcije kontrole rizika, unutarnje revizije i usklađenosti poslovanja s propisima i standardima, uključujući i primjerene administrativne i računovodstvene postupke, ili da navedeni sustav upravljanja, mehanizam unutarnjih kontrola i administrativni i računovodstveni postupci nisu sveobuhvatni i razmjerni s obzirom na prirodu, opseg i složenost usluga izdavanja elektroničkog novca i s njima povezanih platnih usluga koje podružnica namjerava pružati,

3) da institucija za elektronički novac nije najmanje tri godine upisana u odgovarajući registar u državi u kojoj ima sjedište ili da, ako se prema propisima te države ne upisuje u odgovarajući registar, nije osnovana prije najmanje tri godine,

4) da bi obavljanje nadzora nad poslovanjem podružnice prema odredbama ovog Zakona moglo biti otežano ili onemogućeno zbog uske povezanosti institucije za elektronički novac iz treće države s drugim pravnim ili fizičkim osobama,

5) da bi, uzimajući u obzir propise treće države u kojoj je sjedište institucije za elektronički novac ili prakse vezane uz provođenje tih propisa, obavljanje nadzora nad podružnicom u skladu s odredbama ovog Zakona moglo biti otežano ili onemogućeno,

6) da nisu osigurani uvjeti za poslovanje podružnice prema ovom Zakonu,

7) da osobe odgovorne za vođenje poslova podružnice ne ispunjavaju uvjete propisane člankom 13. stavkom 1. točkom 2. ovog Zakona,

8) da imatelji kvalificiranih udjela ne ispunjavaju uvjete iz članka 13. stavka 1. točke 1. ovog Zakona,

9) da u trećoj državi u kojoj je sjedište institucije za elektronički novac ne postoje propisi o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma ili da ti propisi ne omogućuju djelotvoran nadzor nad sprječavanjem pranja novca i financiranja terorizma ili da su institucija za elektronički novac ili osobe iz stavka 2. točke 5. i 7. ovog članka na bilo koji način povezane s pranjem novca i financiranjem terorizma ili da postoje indicije za to,

10) da Hrvatska narodna banka nema zaključen sporazum o suradnji na području nadzora s nadležnim tijelom treće države u kojoj se nalazi sjedište institucije za elektronički novac koja osniva podružnicu,

11) da institucijama za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj u toj trećoj državi nije omogućeno osnivanje podružnice barem pod istim uvjetima pod kojima je to u Republici Hrvatskoj omogućeno instituciji za elektronički novac koja osniva podružnicu,

12) da podružnica nije uspostavila zadovoljavajući mehanizam unutarnjih kontrola radi ispunjavanja obveza koje proizlaze iz propisa kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma,

13) da institucija za elektronički novac iz treće države nema odobrenje za izdavanje elektroničkog novca, a ona ga je prema propisima te treće države bila dužna dobiti,

14) da institucija za elektronički novac iz treće države nema odobrenje za osnivanje podružnice, a ona ga je prema propisima te treće države bila dužna dobiti ili

15) da institucija za elektronički novac iz treće države nema temeljni kapital u visini koja je propisana člankom 42. ovog Zakona.

(6) Hrvatska narodna banka pozvat će instituciju za elektronički novac iz treće države prije izdavanja odobrenja za osnivanje podružnice da u roku koji odredi Hrvatska narodna banka položi na račun kreditne institucije sa sjedištem u Republici Hrvatskoj novčani iznos u skladu sa člankom 42. ovog Zakona. Hrvatska narodna banka odbit će zahtjev za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države ako joj u ostavljenom roku ne bude dostavljen dokaz o izvršenoj uplati. Tako uplaćena novčana sredstva predstavljaju minimalni jamstveni kapital podružnice.

(7) Ako institucija za elektronički novac iz treće države nakon dobivanja odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države namjerava pružati i druge platne usluge koje su povezane s izdavanjem elektroničkog novca, a koje nisu bile navedene u zahtjevu za izdavanje odobrenja za osnivanje podružnice, dužna je prije početka pružanja tih platnih usluga o tim uslugama i načinu njihova pružanja obavijestiti Hrvatsku narodnu banku.

Oduzimanje odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države

Članak 38.

(1) Hrvatska narodna banka oduzet će instituciji za elektronički novac iz treće države odobrenje za osnivanje podružnice:

1) ako podružnica ne počne izdavati elektronički novac unutar šest mjeseci od dana izdavanja odobrenja,

2) ako podružnica Hrvatskoj narodnoj banci u pisanom obliku dostavi obavijest da više ne namjerava izdavati elektronički novac,

3) ako podružnica samostalno prestane izdavati elektronički novac dulje od šest mjeseci ili

4) ako je institucija za elektronički novac iz treće države dobila odobrenje za osnivanje podružnice na osnovi neistinitih ili netočnih podataka, a koji su bili bitni za izdavanje odobrenja za osnivanje podružnice.

(2) Hrvatska narodna banka može instituciji za elektronički novac iz treće države oduzeti odobrenje za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države:

1) ako ocijeni da je nastupio neki od razloga iz članka 37. stavka 5. ovog Zakona,

2) ako podružnica ne posluje po važećim propisima Republike Hrvatske ili

3) ako podružnica ne ispunjava svoje financijske obveze u Republici Hrvatskoj.

Prestanak važenja odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države

Članak 39.

(1) Odobrenje za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države prestaje važiti:

1) danom otvaranja stečajnog postupka nad podružnicom institucije za elektronički novac iz treće države,

2) danom oduzimanja odobrenja instituciji za elektronički novac iz treće države,

3) danom otvaranja stečajnog, likvidacijskog ili drugoga sličnog postupka nad institucijom za elektronički novac iz treće države,

4) danom brisanja djelatnosti izdavanja elektroničkog novca iz sudskoga ili drugoga odgovarajućeg registra u koji je upisana institucija za elektronički novac iz treće države ili

5) danom dostave rješenja o oduzimanju odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države.

(2) Podružnica institucije za elektronički novac iz treće države dužna je obavijestiti Hrvatsku narodnu banku bez odgađanja o nastupu okolnosti iz stavka 1. točke 2. do 4. ovog članka, kao i o svakoj statusnoj promjeni institucije za elektronički novac iz treće države.

(3) U slučaju prestanka važenja odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države na odgovarajući način primjenjuju se odredbe članka 17. stavka 3., 4. i 5. ovog Zakona.

(4) Podružnica institucije za elektronički novac iz treće države može se brisati iz sudskog registra nakon što iskupi sav neiskorišteni elektronički novac koji je izdala.

Primjena drugih odredbi ovog Zakona na podružnicu institucije za elektronički novac iz treće države

Članak 40.

(1) Na podružnicu institucije za elektronički novac iz treće države na odgovarajući način primjenjuju se odredbe Poglavlja 3. i 4. ove Glave.

(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, podružnica institucije za elektronički novac iz treće države dužna je umjesto obveze izvješćivanja iz članka 70. stavka 3. točke 3. ovog Zakona bez odgađanja obavijestiti Hrvatsku narodnu banku o svakoj izvršenoj promjeni kvalificiranog imatelja institucije za elektronički novac iz treće države za koje je uprava institucije za elektronički novac iz treće države ili osoba odgovorna za vođenje poslova podružnice znala ili morala znati.

(3) Hrvatska narodna banka može pobliže propisati odredbe o osnivanju, poslovanju, izvješćivanju Hrvatske narodne banke i prestanku važenja odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države, kao i način primjene odredbi iz stavka 1. ovog članka na podružnicu institucije za elektronički novac iz treće države.

Nadzor nad podružnicom institucije za elektronički novac iz treće države od strane nadležnog tijela treće države

Članak 41.

Iznimno od članka 56. stavka 1. ovog Zakona, izravni nadzor nad poslovanjem podružnice institucije za elektronički novac iz treće države može obaviti i nadležno tijelo iz treće države pod sljedećim pretpostavkama:

1) da je između Hrvatske narodne banke i tog tijela sklopljen sporazum iz članka 73. ovog Zakona,

2) da je to tijelo zatražilo od Hrvatske narodne banke da obavi izravni nadzor za potrebe tog tijela i

3) da Hrvatska narodna banka uputi to tijelo da samostalno obavi traženi izravni nadzor.

Poglavlje 3.
Poslovanje institucije za elektronički novac

Temeljni kapital institucije za elektronički novac

Članak 42.

(1) Temeljni kapital institucije za elektronički novac iznosi najmanje 2.600.000,00 kuna.

(2) Minimalni temeljni kapital iz stavka 1. ovog članka mora biti uplaćen u novcu.

Jamstveni kapital institucije za elektronički novac

Članak 43.

(1) Institucija za elektronički novac dužna je radi sigurnog i stabilnog poslovanja, odnosno ispunjenja obveza prema svojim vjerovnicima održavati odgovarajuću visinu jamstvenoga kapitala.

(2) Jamstveni kapital institucije za elektronički novac nikad ne smije biti manji od minimalnoga temeljnoga kapitala propisanog člankom 42. stavkom 1. ovog Zakona.

(3) Institucija za elektronički novac dužna je u svako doba raspolagati jamstvenim kapitalom u iznosu koji je najmanje jednak zbroju iznosa dobivenih primjenom stavka 4. i 9. ovog članka.

(4) Jamstveni kapital institucije za elektronički novac za djelatnost izdavanja elektroničkog novca iznosi najmanje 2% prosječnoga neiskorištenoga elektroničkog novca.

(5) U smislu ovog Zakona prosječni neiskorišteni elektronički novac jest prosječni ukupni iznos financijskih obveza izdavatelja elektroničkog novca koje se odnose na izdani elektronički novac na kraju svakoga kalendarskog dana tijekom prethodnih šest kalendarskih mjeseci, koji se izračunava prvoga kalendarskog dana svakoga kalendarskog mjeseca i primjenjuje na taj kalendarski mjesec.

(6) Ako institucija za elektronički novac osim izdavanja elektroničkog novca obavlja djelatnost pružanja platnih usluga koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca ili bilo koju drugu djelatnost iz članka 11. stavka 5. ovog Zakona, a iznos neiskorištenog elektroničkog novca nije unaprijed poznat, jamstveni kapital iz stavka 4. ovog članka izračunava se na osnovi dijela novčanih sredstava za koji se pretpostavlja da će biti iskorišten za izdavanje elektroničkog novca, a koji dio se može realno procijeniti na osnovi povijesnih podataka.

(7) Ako razdoblje poslovanja institucije za elektronički novac nije dovoljno dugo za potrebe izračuna neiskorištenoga elektroničkog novca prema stavku 5. i 6. ovog članka, njezine se potrebe za jamstvenim kapitalom izračunavaju na osnovi predviđenoga neiskorištenoga elektroničkog novca iskazanog u njezinom poslovnom planu.

(8) Hrvatska narodna banka može naložiti ispravak procjene dijela novčanih sredstava za koji se pretpostavlja da će biti iskorišten za izdavanje elektroničkog novca iz stavka 6. ovog članka kao i ispravak predviđenoga neiskorištenoga elektroničkog novca iskazanog u poslovnom planu iz stavka 7. ovog članka ako ocijeni da su nerealni.

(9) Jamstveni kapital institucije za elektronički novac za djelatnost pružanja platnih usluga koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca izračunava se na način uređen propisima o platnom prometu za izračun jamstvenoga kapitala institucije za platni promet.

(10) Institucija za elektronički novac ne smije u izračun jamstvenoga kapitala uračunavati stavke koje se uključuju u izračun drugoga propisanoga jamstvenog kapitala:

a) ako institucija za elektronički novac pripada istoj grupi kao i druga institucija za elektronički novac, kreditna institucija, institucija za platni promet, investicijsko društvo, društvo za upravljanje imovinom ili društvo za osiguranje ili reosiguranje i

b) ako institucija za elektronički novac obavlja aktivnosti koje nisu izdavanje elektroničkog novca.

(11) Hrvatska narodna banka će u vezi s izračunom jamstvenoga kapitala propisati karakteristike i vrste stavki koje se uključuju u izračun jamstvenoga kapitala te način i obujam u kojem se pojedinačne stavke uključuju u izračun pojedinih dijelova jamstvenoga kapitala, a može propisati i davanje suglasnosti na obujam u kojem se pojedinačne stavke uključuju u izračun pojedinih dijelova jamstvenoga kapitala te uvjete i način procjene i predviđanja dijela novčanih sredstava iz stavka 6. i 7. ovog članka.

Izdavanje elektroničkog novca

Članak 44.

Institucija za elektronički novac dužna je sva novčana sredstva koja primi od imatelja elektroničkog novca zamijeniti za elektronički novac bez odgađanja.

Zabrana primanja depozita

Članak 45.

(1) Institucija za elektronički novac ne smije primati depozite ili druga povratna sredstva od javnosti u smislu odredbi zakona kojim se uređuje poslovanje kreditnih institucija.

(2) U smislu ovog Zakona novčana sredstva koja institucija za elektronički novac primi u zamjenu za elektronički novac od imatelja elektroničkog novca nisu depozit ili druga povratna sredstva od javnosti u smislu odredbi zakona kojim se uređuje poslovanje kreditnih institucija.

Računi institucije za elektronički novac

Članak 46.

Kad institucija za elektronički novac pruža platne usluge koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca, a u sklopu kojih vodi račune za plaćanje, ti računi smiju se koristiti isključivo za platne transakcije, a novčana sredstva zaprimljena u tu svrhu ne smatraju se depozitom ili drugim povratnim sredstvima od javnosti u smislu odredbi zakona kojim se uređuje poslovanje kreditnih institucija.

Odobravanje kredita

Članak 47.

(1) Institucija za elektronički novac smije odobravati kredite vezane uz pružanje platnih usluga koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca iz članka 2. točke 6. pod 4., 5. i 7. ovog Zakona, samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

1) da je kredit odobren isključivo kao pomoćna usluga vezana uz izvršenje platne transakcije,

2) da se kredit odobren kao pomoćna usluga vezana uz izvršenje platne transakcije i izvršen na temelju prava na pružanje platnih usluga na području druge države članice, otplaćuje u roku koji ne smije biti dulji od 12 mjeseci,

3) da kredit nije odobren iz novčanih sredstava korisnika platnih usluga koje je institucija za elektronički novac primila odnosno drži u svrhu izvršenja platnih transakcija i

4) da je jamstveni kapital institucije za elektronički novac, prema ocjeni Hrvatske narodne banke, u svakom trenutku primjeren s obzirom na ukupan iznos odobrenoga kredita.

(2) Institucija za elektronički novac ne smije odobravati kredite iz novčanih sredstava primljenih u zamjenu za izdani elektronički novac.

Zaštita novčanih sredstava imatelja elektroničkog novca

Članak 48.

(1) Institucija za elektronički novac dužna je zaštititi novčana sredstva primljena od imatelja elektroničkog novca u zamjenu za izdani elektronički novac u visini iznosa neiskorištenoga elektroničkog novca, i to na način propisan stavkom 5. ovog članka ili na način propisan stavkom 7. ovog članka.

(2) Iznos neiskorištenoga izdanoga elektroničkog novca izračunava se na kraju svakoga radnog dana.

(3) Kad novčana sredstva iz stavka 1. ovog članka nisu primljena u gotovini, institucija za elektronički novac uzima ta sredstva u izračun neiskorištenoga elektroničkog novca na kraju radnog dana na koji su sredstva odobrena na njezin račun za plaćanje ili, ako je primjenjivo, na kraju radnog dana kad su joj ta sredstva na drugi način stavljena na raspolaganje, a u oba slučaja ta sredstva uzimaju se u izračun najkasnije na kraju petoga radnog dana nakon izdavanja elektroničkog novca.

(4) Institucija za elektronički novac dužna je sva novčana sredstva imatelja elektroničkog novca primljena u zamjenu za izdani elektronički novac voditi odvojeno od novčanih sredstava drugih fizičkih ili pravnih osoba.

(5) Institucija za elektronički novac dužna je novčana sredstva u visini iznosa neiskorištenoga izdanoga elektroničkog novca:

1) položiti na poseban račun kod kreditne institucije sa sjedištem u Republici Hrvatskoj ili

2) položiti na poseban račun kod kreditne institucije sa sjedištem u državi članici ili

3) uložiti u niskorizične oblike imovine.

(6) Novčana sredstva imatelja elektroničkog novca iz stavka 5. ovog članka ne ulaze u likvidacijsku ili stečajnu masu, niti mogu biti predmetom ovrhe u vezi s potraživanjima od institucije za elektronički novac.

(7) Institucija za elektronički novac dužna je novčana sredstva u visini iznosa neiskorištenoga izdanoga elektroničkog novca pokriti policom osiguranja društva za osiguranje ili garancijom kreditne institucije, pod uvjetom da to društvo za osiguranje ili kreditna institucija ne pripadaju istoj grupi kao i institucija za elektronički novac. Ugovorena polica osiguranja ili garancija kreditne institucije mora biti naplativa ako institucija za elektronički novac nije sposobna ispunjavati svoje financijske obveze koje proizlaze iz obavljanja usluga izdavanja elektroničkog novca.

(8) Ako institucija za elektronički novac zaprima od imatelja elektroničkog novca novčana sredstva koja su jednim dijelom namijenjena za izdavanje elektroničkog novca, a drugim dijelom za druge djelatnosti koje obavlja, a koje nisu izdavanje elektroničkog novca, dužna je na način iz stavka 5. ili na način iz stavka 7. ovog članka zaštititi dio sredstava koja je primila u zamjenu za neiskorišteni izdani elektronički novac. Ako je udio tih sredstava promjenjiv ili nije unaprijed poznat, institucija za elektronički novac dužna je zaštititi dio novčanih sredstava za koji se pretpostavlja da će biti upotrijebljen za izdavanje elektroničkog novca, a koji dio se može realno procijeniti na osnovi povijesnih podataka.

(9) Hrvatska narodna banka može naložiti ispravak procjene dijela novčanih sredstava za koji se pretpostavlja da će biti iskorišten za izdavanje elektroničkog novca iz stavka 8. ovog članka, ako ocijeni da je ta procjena nerealna.

(10) Institucija za elektronički novac dužna je novčana sredstva koja zaprimi od korisnika platnih usluga za platne usluge koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca zaštititi u skladu s odredbama o zaštiti novčanih sredstava iz propisa kojima se uređuje platni promet.

(11) Hrvatska narodna banka propisat će karakteristike koje moraju imati oblici imovine iz stavka 5. točke 3. ovog članka.

Poslovne knjige i financijski izvještaji

Članak 49.

(1) Institucija za elektronički novac dužna je voditi poslovne knjige, ostalu poslovnu dokumentaciju i evidencije, vrednovati imovinu i obveze, sastavljati i objavljivati godišnje financijske izvještaje te sastavljati godišnja izvješća u skladu s važećim propisima i standardima struke, osim ako ovim Zakonom nije drugačije uređeno.

(2) Institucija za elektronički novac dužna je voditi odvojene poslovne knjige i sastavljati odvojene financijske izvještaje za izdavanje elektroničkog novca i pružanje platnih usluga od usluga iz članka 11. stavka 5. točke 1., 3. i 4. ovog Zakona.

(3) Hrvatska narodna banka može pobliže propisati način vođenja knjiga i sadržaj izvještaja iz stavka 2. ovog članka.

Čuvanje knjigovodstvenih isprava

Članak 50.

Institucija za elektronički novac dužna je čuvati knjigovodstvene isprave i ostalu dokumentaciju vezanu uz ovu Glavu u skladu s važećim propisima i standardima struke, ali ne kraće od pet godina.

Obveza obavljanja revizije

Članak 51.

(1) Institucija za elektronički novac dužna je revidirati godišnje financijske izvještaje i konsolidirane financijske izvještaje iz članka 49. ovog Zakona za svaku poslovnu godinu.

(2) Institucija za elektronički novac dužna je Hrvatskoj narodnoj banci u roku od 15 dana od dana primitka revizorskog izvješća, a najkasnije u roku od četiri mjeseca od isteka poslovne godine na koju se odnose godišnji financijski izvještaji, dostaviti sljedeće izvještaje:

1) revizorsko izvješće o obavljenoj reviziji godišnjih financijskih izvještaja, uključujući i te financijske izvještaje,

2) revizorsko izvješće o obavljenoj reviziji konsolidiranih godišnjih financijskih izvještaja, uključujući i konsolidirane financijske izvještaje, ako je primjenjivo i

3) godišnje izvješće i konsolidirano godišnje izvješće u skladu s propisima koji uređuju sadržaj tih izvješća.

(3) Poslovna godina u smislu stavka 1. ovog članka jednaka je kalendarskoj godini.

(4) Osobe koje obavljaju reviziju iz stavka 1. ovog članka dužne su bez odgađanja obavijestiti Hrvatsku narodnu banku:

1) o utvrđenim nezakonitostima ili činjenicama i okolnostima koje mogu na bilo koji način ugroziti daljnje poslovanje institucije za elektronički novac i

2) o okolnostima koje su razlozi za oduzimanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca.

(5) Osobe koje obavljaju reviziju institucije za elektronički novac dužne su pisanim putem obavijestiti Hrvatsku narodnu banku o svakoj činjenici iz stavka 4. ovog članka za koju su saznali u postupku obavljanja revizije financijskih izvještaja društva koje je usko povezano s tom institucijom za elektronički novac.

(6) Dostava podataka Hrvatskoj narodnoj banci iz stavka 4. i 5. ovog članka nije kršenje revizorove obveze na čuvanje povjerljivih informacija koja proizlazi iz zakona koji uređuje reviziju ili iz ugovora.

Ocjena za potrebe Hrvatske narodne banke

Članak 52.

(1) Hrvatska narodna banka može za svoje potrebe rješenjem naložiti instituciji za elektronički novac obavljanje posebne revizije rukovodeći se pritom veličinom institucije za elektronički novac ili vrstom, opsegom ili složenošću poslova koje obavlja.

(2) Posebna revizija iz stavka 1. ovog članka može se odnositi na davanje ocjene revizorskog društva o jednom ili više sljedećih područja:

1) o pridržavanju pravila o upravljanju rizicima,

2) o obavljanju poslova funkcije kontrole rizika, funkcije praćenja usklađenosti i funkcije unutarnje revizije,

3) o stanju informacijskog sustava i adekvatnosti upravljanja informacijskim sustavom i

4) o pravilnosti, točnosti i potpunosti izvješća koja se dostavljaju Hrvatskoj narodnoj banci.

(3) Ocjena iz stavka 2. ovog članka opisna je i kreće se u rasponu od potpuno zadovoljavajuće do potpuno nezadovoljavajuće (potpuno zadovoljavajuće, zadovoljavajuće, djelomično zadovoljavajuće, nezadovoljavajuće, u potpunosti nezadovoljavajuće).

(4) Hrvatska narodna banka može od revizorskog društva zatražiti dodatne informacije u vezi s obavljenom posebnom revizijom.

(5) Ako Hrvatska narodna banka utvrdi da ocjena nije dana u skladu s ovim Zakonom,

podzakonskim aktima donesenim na temelju ovog Zakona, zakonom kojim se uređuje revizija i pravilima revizorske struke ili ako obavljenim nadzorom nad poslovanjem institucije za elektronički novac ili na drugi način utvrdi da ocjena nije zasnovana na istinitim i objektivnim činjenicama, može:

1) zahtijevati od revizora da svoju ocjenu ispravi, odnosno dopuni ili

2) odbiti ocjenu i zahtijevati od institucije za elektronički novac da ocjenu daju ovlašteni revizori drugoga revizorskog društva, a na trošak institucije za elektronički novac.

(6) Odbijanje ocjene iz stavka 2. ovog članka nema za posljedicu odbijanje revizorskog izvješća o obavljenoj reviziji financijskih izvještaja institucije za elektronički novac za tu godinu.

(7) Hrvatska narodna banka može pobliže propisati sadržaj revizije za potrebe Hrvatske narodne banke.

Eksternalizacija

Članak 53.

(1) Institucija za elektronički novac može eksternalizirati određene operativne aktivnosti. O namjeravanoj eksternalizaciji dužna je, prije sklapanja ugovora s pružateljem usluga eksternalizacije, obavijestiti Hrvatsku narodnu banku.

(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, ako institucija za elektronički novac namjerava eksternalizirati materijalno značajne operativne aktivnosti, dužna je u primjerenom roku prije stupanja na snagu ugovora s pružateljem usluga eksternalizacije, o tome obavijestiti Hrvatsku narodnu banku i dostaviti dokumentaciju koja dokazuje ispunjavanje uvjeta iz stavka 4. ovog članka.

(3) Materijalno značajnim operativnim aktivnostima smatrat će se one aktivnosti čije bi pogrešno provođenje odnosno neprovođenje bitno narušilo:

1) zakonitost poslovanja institucije za elektronički novac,

2) njezinu financijsku stabilnost,

3) kontinuitet ispunjavanja uvjeta na temelju kojih je dobila odobrenje ili

4) solidnost ili kontinuitet usluge izdavanja elektroničkog novca i platnih usluga koje pruža.

(4) Institucija za elektronički novac dužna je osigurati da namjeravana eksternalizacija materijalno značajnih operativnih aktivnosti:

1) ne narušava kvalitetu mehanizma unutarnjih kontrola institucije za elektronički novac i

2) ne narušava mogućnost obavljanja nadzora od strane Hrvatske narodne banke.

(5) Institucija za elektronički novac dužna je osigurati Hrvatskoj narodnoj banci obavljanje izravnog nadzora na lokaciji pružanja usluga, odnosno kod pružatelja usluga eksternalizacije, te osigurati pristup dokumentaciji i podacima koji su povezani s eksternalizacijom, a u posjedu su pružatelja usluga eksternalizacije.

(6) Hrvatska narodna banka rješenjem će zabraniti eksternalizaciju materijalno značajnih operativnih aktivnosti instituciji za elektronički novac ako utvrdi da takva eksternalizacija:

1) dovodi u pitanje zakonitost poslovanja institucije za elektronički novac,

2) ima za posljedicu prijenos odgovornosti s odgovornih osoba institucije za elektronički novac na druge osobe,

3) mijenja odnos i obveze institucije za elektronički novac prema imateljima elektroničkog novca ili korisnicima platnih usluga utvrđene ovim Zakonom ili zakonom kojim se uređuje platni promet ili

4) mijenja uvjete pod kojima je institucija za elektronički novac dobila odobrenje za izdavanje elektroničkog novca i pružanje platnih usluga.

(7) Hrvatska narodna banka može pobliže propisati eksternalizaciju operativnih aktivnosti institucije za elektronički novac.

Odgovornost institucije za elektronički novac

Članak 54.

(1) Institucija za elektronički novac u cijelosti odgovara trećima za postupke zastupnika preko kojih pruža platne usluge, fizičkih i pravnih osoba preko kojih obavlja distribuciju i iskup elektroničkog novca i pružatelja usluga eksternalizacije u vezi s izdavanjem elektroničkog novca i pružanjem platnih usluga.

(2) Institucija za elektronički novac ne može odgovornost iz stavka 1. ovog članka isključiti ili ograničiti.

Sustav upravljanja i upravljanje rizicima

Članak 55.

(1) Institucija za elektronički novac dužna je, razmjerno vrsti, opsegu i složenosti poslova koje obavlja, uspostaviti i provoditi djelotvoran i pouzdan sustav upravljanja koji obuhvaća:

1) jasan upravljački okvir s dobro definiranim, preglednim i dosljednim linijama ovlasti i odgovornosti unutar institucije za elektronički novac,

2) djelotvorno upravljanje rizicima koje obuhvaća osobito operativni rizik i

3) primjereni mehanizam unutarnjih kontrola koji obuhvaća najmanje funkcije kontrole rizika, unutarnje revizije i usklađenosti poslovanja s propisima i standardima, uključujući primjerene administrativne i računovodstvene postupke.

(2) Hrvatska narodna banka može pobliže propisati sustav upravljanja iz stavka 1. ovog članka.

Poglavlje 4.
Nadzor nad institucijama za elektronički novac

Nadzor nad institucijama za elektronički novac

Članak 56.

(1) Hrvatska narodna banka obavlja nadzor nad institucijama za elektronički novac.

(2) Nadzor iz stavka 1. ovog članka jest provjera posluje li institucija za elektronički novac u skladu s odredbama ovog Zakona i propisa donesenih na temelju ovog Zakona te zakona kojim se uređuje platni promet i propisa donesenih na temelju tog zakona, a vezano uz izdavanje elektroničkog novca i pružanje platnih usluga, kao i obavljanje djelatnosti iz članka 11. stavka 5. točke 1. i 2. ovog Zakona.

(3) Hrvatska narodna banka može u sklopu nadzora iz stavka 1. ovog članka provjeravati da li dio poslovanja institucije za elektronički novac iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona utječe ili bi mogao utjecati na njezinu financijsku stabilnost ili otežava obavljanje nadzora.

(4) Hrvatska narodna banka rukovodit će se pri utvrđivanju učestalosti i obuhvata nadzora iz stavka 1. ovog članka za pojedine institucije za elektronički novac vrstom, opsegom i složenošću poslova koje institucija za elektronički novac obavlja te rizičnošću njezina poslovanja.

(5) Nadzor nad poslovanjem institucija za elektronički novac mogu obavljati i druga nadzorna tijela u skladu s ovlaštenjima na temelju zakona, a u okviru svoje nadležnosti.

(6) Ako je za nadzor nad pojedinom institucijom za elektronički novac nadležno drugo nadzorno tijelo, Hrvatska narodna banka može sudjelovati u nadzoru nad poslovanjem uz to nadzorno tijelo ili može od nadzornog tijela zatražiti da joj pribavi potrebne podatke u svrhu nadzora nad institucijom za elektronički novac.

(7) Hrvatska narodna banka može pobliže propisati uvjete i način provedbe nadzora, izricanja mjera te obveze tijela institucije za elektronički novac tijekom i nakon nadzora.

(8) Za obavljanje nadzora institucije za elektronički novac plaćaju Hrvatskoj narodnoj banci naknadu za nadzor, čiju osnovicu za izračun, visinu, način izračuna i način plaćanja propisuje Hrvatska narodna banka. Kriterij pri utvrđivanju visine naknada može biti vrsta platnih usluga koju institucija za elektronički novac pruža, minimalni jamstveni kapital koji institucija za elektronički novac mora održavati, volumen izdanog elektroničkog novca, volumen izvršenih platnih transakcija, broj zastupnika preko kojih institucija za elektronički novac pruža platne usluge ili broj trećih fizičkih ili pravnih osoba preko kojih obavlja iskup i distribuciju elektroničkog novca ili kombinacija dvaju ili više tih kriterija.

Način obavljanja nadzora nad institucijama za elektronički novac

Članak 57.

(1) Hrvatska narodna banka obavlja nadzor nad institucijama za elektronički novac:

1) prikupljanjem i analizom izvješća i informacija koje su institucije za elektronički novac prema odredbama ovog Zakona i drugih zakona te na temelju njih donesenih propisa obvezne dostavljati Hrvatskoj narodnoj banci i kontinuiranim praćenjem poslovanja institucije za elektronički novac,

2) obavljanjem izravnog nadzora nad poslovanjem institucija za elektronički novac, svih njihovih podružnica, trećih fizičkih ili pravnih osoba preko kojih obavljaju distribuciju i iskup elektroničkog novca, zastupnika preko kojih pružaju platne usluge i pružatelja usluga eksternalizacije i

3) nalaganjem nadzornih mjera.

(2) Nadzor iz stavka 1. točke 1. ovog članka obavljaju zaposlenici Hrvatske narodne banke.

(3) Nadzor iz stavka 1. točke 2. ovog članka obavljaju zaposlenici Hrvatske narodne banke na temelju ovlaštenja guvernera Hrvatske narodne banke (u daljnjem tekstu: ovlaštena osoba). Iznimno, guverner Hrvatske narodne banke za obavljanje izravnog nadzora može ovlastiti i drugu stručno osposobljenu osobu.

(4) Hrvatska narodna banka dužna je najkasnije osam dana prije početka izravnog nadzora instituciji za elektronički novac dostaviti obavijest o izravnom nadzoru. Iznimno, ovlaštena osoba može dostaviti obavijest o izravnom nadzoru najkasnije uoči početka obavljanja izravnog nadzora. Obavijest sadrži predmet izravnog nadzora i informacije o tome što je institucija za elektronički novac koja podliježe izravnom nadzoru dužna pripremiti ovlaštenim osobama za potrebe obavljanja izravnog nadzora.

(5) Institucija za elektronički novac dužna je ovlaštenim osobama omogućiti obavljanje izravnog nadzora i osigurati prikladne uvjete za neometano obavljanje nadzora.

(6) Institucija za elektronički novac koja podatke obrađuje pomoću računala dužna je na zahtjev ovlaštene osobe osigurati uvjete i primjerena sredstva za pregled poslovnih knjiga i evidencija te ovlaštenoj osobi predati dokumentaciju iz koje je razvidan potpuni opis rada računovodstvenog sustava.

(7) U sklopu nadzora iz stavka 1. točke 1. i 2. ovog članka Hrvatska narodna banka može od članova uprave institucije za elektronički novac, odnosno izvršnih direktora te institucije ako ona ima upravni odbor, odnosno, ako ta institucija obavlja djelatnost iz članka 11. stavka 5. točke 4) ovog Zakona, od osobe odgovorne za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca i/ili pružanja platnih usluga zatražiti sastavljanje pisanog izvješća o svim pitanjima koja su potrebna za obavljanje nadzora ili zatražiti davanje izjave o tim pitanjima u roku koji ne može biti kraći od tri dana.

Izravni nadzor nad poslovanjem

Članak 58.

(1) Institucija za elektronički novac dužna je ovlaštenoj osobi, na njezin zahtjev, omogućiti da obavi izravni nadzor nad poslovanjem u sjedištu institucije za elektronički novac i na ostalim mjestima na kojima institucija za elektronički novac, odnosno druga osoba na temelju ovlaštenja institucije za elektronički novac, obavlja poslove u vezi s kojima Hrvatska narodna banka provodi nadzor.

(2) Institucija za elektronički novac dužna je ovlaštenoj osobi, na njezin zahtjev, omogućiti da obavi kontrolu poslovnih knjiga, poslovne dokumentacije te administrativne ili poslovne evidencije, kao i kontrolu informacijske tehnologije i drugih pridruženih tehnologija, u opsegu potrebnom za obavljanje pojedinog nadzora.

(3) Institucija za elektronički novac dužna je ovlaštenoj osobi, na njezin zahtjev, uručiti računalne ispise, preslike poslovnih knjiga, poslovne dokumentacije i administrativne ili poslovne evidencije u papirnatom obliku ili u obliku elektroničkog zapisa na mediju i u formatu koji zahtijeva ovlaštena osoba. Institucija za elektronički novac dužna je ovlaštenoj osobi osigurati standardno sučelje za pristup sustavu za upravljanje bazama podataka kojima se koristi institucija za elektronički novac, u svrhu provođenja nadzora potpomognutog računalnim programima.

(4) Nadzor nad poslovanjem iz stavka 1. i 2. ovog članka obavlja ovlaštena osoba tijekom radnog vremena institucije za elektronički novac. Ako je zbog opsega ili prirode nadzora potrebno, institucija za elektronički novac dužna je omogućiti ovlaštenoj osobi obavljanje nadzora nad poslovanjem i izvan radnog vremena institucije za elektronički novac.

Završetak postupka nadzora nad institucijom za elektronički novac

Članak 59.

(1) Nakon obavljenog nadzora nad poslovanjem institucije za elektronički novac sastavlja se zapisnik o obavljenom nadzoru.

(2) Iznimno, ako se nadzor obavlja na temelju članka 57. stavka 1. točke 1. ovog Zakona, a nadzorom nisu utvrđene nezakonitosti ili slabosti i nedostaci u poslovanju institucije za elektronički novac koje zahtijevaju izricanje nadzornih mjera, ne sastavlja se zapisnik.

Nadzorne mjere

Članak 60.

(1) Cilj nadzornih mjera Hrvatske narodne banke jest pravodobno poduzimanje aktivnosti za poboljšanje sigurnosti i stabilnosti poslovanja institucija za elektronički novac te otklanjanje utvrđenih nezakonitosti.

(2) Nadzorne mjere provode se:

1) sporazumom o razumijevanju ili

2) rješenjem.

Sporazum o razumijevanju

Članak 61.

(1) Hrvatska narodna banka, nakon obavljenog nadzora, može s institucijom za elektronički novac sklopiti sporazum o razumijevanju ako utvrdi slabosti ili nedostatke u poslovanju institucije za elektronički novac koje nemaju značenje kršenja propisa ili ako nakon obavljenog nadzora ocijeni potrebnim da instituciji za elektronički novac da preporuke ili smjernice na temelju kojih će institucija za elektronički novac poduzeti radnje i postupke za poboljšanja u poslovanju.

(2) Hrvatska narodna banka može predložiti instituciji za elektronički novac sklapanje sporazuma o razumijevanju:

1) ako je institucija za elektronički novac započela uklanjanje slabosti ili nedostataka tijekom ili neposredno nakon obavljanja nadzora,

2) ako je institucija za elektronički novac spremna obvezati se na otklanjanje slabosti ili nedostataka u predloženim rokovima i na predloženi način,

3) ako se iz dosadašnjeg ponašanja institucije za elektronički novac u odnosu prema mjerama, primjedbama i uputama Hrvatske narodne banke može zaključiti da će uredno ispuniti obveze koje će sporazumom preuzeti ili

4) ako se iz dosadašnjeg poslovanja institucije za elektronički novac, učestalosti utvrđenih slabosti, nedostataka ili nezakonitosti u poslovanju može zaključiti da će institucija za elektronički novac u svom budućem poslovanju osigurati zakonitost, sigurnost i stabilnost poslovanja.

(3) Sporazumom o razumijevanju obvezno se određuje:

1) rok i način postupanja institucije za elektronički novac radi otklanjanja slabosti ili nedostataka u poslovanju institucije za elektronički novac i

2) rok odnosno dinamika kojom će institucija za elektronički novac izvješćivati Hrvatsku narodnu banku o izvršavanju obveza preuzetih sporazumom o razumijevanju.

Posljedice neispunjenja obveza preuzetih sporazumom o razumijevanju

Članak 62.

Ako institucija za elektronički novac ne ispuni obveze koje je preuzela sporazumom o razumijevanju u roku i na način utvrđen tim sporazumom, Hrvatska narodna banka donijet će rješenje kojim će naložiti nadzorne mjere.

Rješenje o nalaganju nadzornih mjera

Članak 63.

(1) Hrvatska narodna banka može rješenjem naložiti instituciji za elektronički novac nadzorne mjere ako pri obavljanju nadzora utvrdi:

1) da je institucija za elektronički novac svojim radnjama ili propuštanjem određenih radnji postupila protivno zakonu ili drugim propisima,

2) slabosti ili nedostatke u poslovanju institucije za elektronički novac koje nemaju značenje kršenja propisa ili

3) da je potrebno da institucija za elektronički novac poduzme radnje i postupke za poboljšanje poslovanja.

(2) Rješenjem iz stavka 1. ovog članka Hrvatska narodna banka odredit će instituciji za elektronički novac rok za izvršenje mjera naloženih rješenjem.

(3) Institucija za elektronički novac može, najkasnije 15 dana prije isteka roka iz stavka 2. ovog članka, obrazloženim zahtjevom zatražiti produljenje roka iz stavka 2. ovog članka. Hrvatska narodna banka odlučit će o produljenju tog roka najkasnije do isteka roka utvrđenog rješenjem.

Izvješćivanje Hrvatske narodne banke o izvršenju rješenja

Članak 64.

(1) Rješenjem o nalaganju nadzornih mjera Hrvatska narodna banka može naložiti instituciji za elektronički novac da u određenom roku izvijesti Hrvatsku narodnu banku o izvršenju naloženih mjera.

(2) Institucija za elektronički novac dužna je u roku iz stavka 1. ovog članka izvijestiti Hrvatsku narodnu banku o izvršenju mjera i o tome priložiti dokaze.

(3) Ako Hrvatska narodna banka utvrdi da naložene mjere nisu izvršene ili nisu izvršene u roku i na način kako je to naložila rješenjem, može novim rješenjem instituciji za elektronički novac naložiti novu nadzornu mjeru.

Vrste nadzornih mjera

Članak 65.

(1) Hrvatska narodna banka može nadzornim mjerama:

1) naložiti instituciji za elektronički novac razrješenje člana uprave, odnosno izvršnog direktora, odnosno, ako institucija za platni promet obavlja i djelatnost iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona, osobe odgovorne za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca i/ili platnih usluga i imenovanje novog člana uprave, odnosno izvršnog direktora, odnosno osobe odgovorne za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca i/ili pružanjem platnih usluga,

2) privremeno zabraniti instituciji za elektronički novac izdavanje elektroničkog novca ili pružanje jedne ili više platnih usluga u slučajevima iz članka 15. stavka 2. ovog Zakona,

3) privremeno zabraniti instituciji za elektronički novac izdavanje elektroničkog novca i/ili pružanje platnih usluga preko podružnice odnosno zastupnika preko kojeg pruža platne usluge,

4) zabraniti instituciji za elektronički novac izdavanje elektroničkog novca i/ili pružanje platnih usluga preko podružnice, odnosno zastupnika preko kojeg pruža platne usluge i brisati podružnicu institucije za elektronički novac, odnosno zastupnika preko kojeg pruža platne usluge iz registra iz članka 75. ovog Zakona,

5) zabraniti instituciji za elektronički novac distribuciju i/ili iskup elektroničkog novca preko treće fizičke ili pravne osobe,

6) naložiti ispunjavanje uvjeta na temelju kojih je institucija za elektronički novac dobila odobrenje za izdavanje elektroničkog novca ili

7) naložiti i druge nadzorne mjere.

(2) Mjeru iz stavka 1. točke 2. ovog članka Hrvatska narodna banka izriče istodobno s izricanjem druge nadzorne mjere u trajanju od najviše jedne godine. O izricanju ove mjere Hrvatska narodna banka bez odgađanja obavijestit će nadležni trgovački sud.

(3) Hrvatska narodna banka može naložiti osnivanje odvojenog društva za izdavanje elektroničkog novca ako institucija za elektronički novac obavlja djelatnosti iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona, a koje narušavaju ili bi mogle narušiti financijsku stabilnost institucije za elektronički novac ili otežavaju obavljanje nadzora.

(4) Ako jamstveni kapital institucije za elektronički novac iznosi manje od iznosa minimalnoga jamstvenoga kapitala izračunatog prema članku 43. ovog Zakona ili ako jamstveni kapital institucije za elektronički novac nije primjeren s obzirom na ukupan iznos odobrenih kredita, Hrvatska narodna banka može izreći jednu ili više sljedećih mjera:

1) naložiti instituciji za elektronički novac da donese i osigura provođenje plana mjera za osiguranje minimalnog iznosa jamstvenoga kapitala u skladu s propisom donesenim na temelju članka 43. stavka 11. ovog Zakona,

2) naložiti instituciji za elektronički novac da donese i osigura provođenje plana mjera za osiguranje jamstvenoga kapitala primjerenog s obzirom na odobrene kredite,

3) naložiti instituciji za elektronički novac povećanje temeljnoga kapitala iz članka 42. ovog Zakona,

4) privremeno zabraniti instituciji za elektronički novac isplatu dividende, odnosno dobiti,

5) privremeno zabraniti odobravanje kredita ili

6) privremeno ograničiti odobravanje kredita.

Iznimke od minimalno propisanog iznosa jamstvenoga kapitala

Članak 66.

(1) Hrvatska narodna banka može na osnovi ocjene procesa upravljanja rizicima, podataka o gubicima po pojedinim rizicima ili mehanizama unutarnje kontrole institucije za elektronički novac naložiti da njezin jamstveni kapital bude do 20% veći od zbroja iznosa dobivenih primjenom članka 43. ovog Zakona.

(2) Hrvatska narodna banka može na osnovi ocjene procesa upravljanja rizicima, podataka o gubicima po pojedinim rizicima i mehanizama unutarnje kontrole institucije za elektronički novac dopustiti toj instituciji za elektronički novac da ima jamstveni kapital do 20% manji od zbroja iznosa dobivenih primjenom članka 43. ovog Zakona.

Izravni nadzor nad poslovanjem institucije za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj u drugoj državi članici

Članak 67.

(1) Ako institucija za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj posluje na području druge države članice preko podružnice, ili ako pruža platne usluge preko zastupnika ili obavlja distribuciju i iskup elektroničkog novca preko treće fizičke ili pravne osobe, Hrvatska narodna banka, ili osobe koje je ona ovlastila, mogu obaviti izravni nadzor nad njihovim poslovanjem nakon što prethodno obavijeste nadležno tijelo države članice domaćina.

(2) Hrvatska narodna banka može zatražiti od nadležnog tijela države članice domaćina, u kojoj institucija za elektronički novac pruža usluge, da obavi izravni nadzor nad poslovanjem podružnice, treće fizičke ili pravne osobe preko koje obavlja distribuciju i iskup elektroničkog novca ili zastupnika preko kojeg pruža platne usluge.

(3) Hrvatska narodna banka može sudjelovati u izravnom nadzoru nad podružnicom institucije za elektronički novac, nad trećom fizičkom ili pravnom osobom preko koje se obavlja distribucija i iskup elektroničkog novca ili nad zastupnikom preko kojeg se pružaju platne usluge u državi članici neovisno o tome tko obavlja izravni nadzor.

(4) Odredbe stavka 1., 2. i 3. ovog članka primjenjuju se i onda kad pružatelj usluga eksternalizacije ima sjedište na području druge države članice.

Izravni nadzor nad institucijom za elektronički novac sa sjedištem u drugoj državi članici koja pruža uslugu izdavanja elektroničkog novca i platne usluge u Republici Hrvatskoj

Članak 68.

(1) Ako institucija za elektronički novac sa sjedištem u drugoj državi članici posluje na području Republike Hrvatske, nadležno tijelo matične države članice može:

1) obaviti izravni nadzor nad poslovanjem institucije za elektronički novac, a posebice njezinih podružnica, trećih fizičkih ili pravnih osoba preko kojih obavlja distribuciju i iskup elektroničkog novca i zastupnika preko kojeg pruža platne usluge, samostalno ili preko osobe koju je ono ovlastilo, nakon što prethodno o tome obavijesti Hrvatsku narodnu banku ili

2) zatražiti od Hrvatske narodne banke ili osobe koju je ovlastila Hrvatska narodna banka da obavi izravni nadzor nad poslovanjem podružnice institucije za elektronički novac iz te države članice, trećih fizičkih ili pravnih osoba preko kojih institucija za elektronički novac obavlja distribuciju i iskup elektroničkog novca i zastupnika preko kojeg pruža platne usluge na području Republike Hrvatske.

(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, Hrvatska narodna banka može izvršiti izravni nadzor nad podružnicom institucije za elektronički novac iz druge države članice u vezi s primjenom odredbi Glave II. ovog Zakona i odredbi o obvezama informiranja korisnika platnih usluga te o pravima i obvezama u vezi s pružanjem i korištenjem platnih usluga iz zakona kojim se uređuje platni promet, kao i izravni nadzor nad zastupnikom preko kojeg institucija za elektronički novac iz druge države članice pruža platne usluge u vezi s primjenom odredbi o obvezama informiranja korisnika platnih usluga i odredbi o pravima i obvezama u vezi s pružanjem i korištenjem platnih usluga iz zakona kojim se uređuje platni promet.

(3) Nadležno tijelo matične države članice može sudjelovati u izravnom nadzoru nad podružnicom institucije za elektronički novac iz te države članice, trećom fizičkom ili pravnom osobom preko koje institucija za elektronički novac obavlja distribuciju i iskup elektroničkog novca i zastupnikom preko kojeg pruža platne usluge, neovisno o tome tko obavlja izravni nadzor nad njihovim poslovanjem.

(4) Odredbe stavka 1. i 3. ovog članka primjenjuju se i onda kad pružatelj usluga eksternalizacije ima sjedište na području Republike Hrvatske.

Nadzor nad podružnicama institucije za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj u trećoj državi

Članak 69.

Hrvatska narodna banka obavlja nadzor nad institucijama za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje izdaju elektronički novac preko podružnice u trećoj državi.

Izvješćivanje Hrvatske narodne banke

Članak 70.

(1) Hrvatska narodna banka može za potrebe nadzora nad poslovanjem institucije za elektronički novac propisati izvješća koja joj je institucija za elektronički novac dužna dostavljati, sadržaj tih izvješća te rokove i način njihova dostavljanja.

(2) Hrvatska narodna banka može propisati rokove izrade i/ili dostavljanja financijskih izvještaja za izdavanje elektroničkog novca i pružanje platnih usluga za potrebe Hrvatske narodne banke, oblik i sadržaj tih izvještaja te način njihova dostavljanja.

(3) Institucija za elektronički novac dužna je, bez odgađanja, obavijestiti Hrvatsku narodnu banku:

1) o svim činjenicama koje se upisuju u sudski registar, i to o svakoj podnesenoj prijavi promjene podataka te o svakom izvršenom upisu promjene podataka u sudski registar i priložiti dokaz o takvom upisu,

2) o svakoj planiranoj promjeni člana uprave, odnosno izvršnog direktora odnosno osoba koje su odgovorne za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca i pružanjem platnih usluga,

3) o svakoj najavljenoj ili izvršenoj promjeni kvalificiranog imatelja za koju su uprava odnosno izvršni direktor, odnosno osoba odgovorna za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca i pružanjem platnih usluga znali ili morali znati,

4) o svakoj planiranoj promjeni u temeljnom kapitalu institucije za elektronički novac od 10 ili više posto,

5) o padu jamstvenoga kapitala ispod minimalnog iznosa jamstvenoga kapitala propisanog ovim Zakonom,

6) o namjeri prestanka te o prestanku izdavanja elektroničkog novca i/ili pružanja platnih usluga, kao i o nastupu okolnosti za oduzimanje odobrenja iz članka 15. ovog Zakona i za prestanak važenja odobrenja iz članka 17. ovog Zakona,

7) o namjeri pružanja i o započinjanju pružanja novih platnih usluga povezanih s izdavanjem elektroničkog novca te karakteristikama tih usluga i načinu njihova pružanja,

8) o namjeravanom započinjanju i o započinjanju distribuiranja i/ili iskupa elektroničkog novca preko treće fizičke ili pravne osobe te o svim promjenama i o prestanku takvog distribuiranja ili iskupa,

9) o svim promjenama činjenica na temelju kojih je Hrvatska narodna banka upisala u registar iz članka 75. ovog Zakona podružnicu ili zastupnika preko kojeg institucija za elektronički novac pruža platne usluge, uključujući o prestanku pružanja platnih usluga preko podružnice ili zastupnika,

10) o svim namjeravanim i izvršenim promjenama u vezi sa zaštitom novčanih sredstava imatelja elektroničkog novca i korisnika platnih usluga i priložiti dokaz o izvršenoj promjeni,

11) o svakoj promjeni revizorskog društva koje obavlja reviziju prema članku 51. i 52. ovog Zakona,

12) o svim ostalim promjenama kojima se mijenjanju činjenice na temelju kojih je Hrvatska narodna banka izdala odobrenje za izdavanje elektroničkog novca.

(4) Institucija za elektronički novac dužna je izvješćivati Hrvatsku narodnu banku u skladu s ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovog Zakona.

(5) Institucija za elektronički novac dužna je na zahtjev Hrvatske narodne banke dostaviti izvješća i informacije o svim pitanjima važnim za provođenje nadzora ili za izvršavanje ostalih zadataka iz nadležnosti Hrvatske narodne banke.

Suradnja između nadležnih tijela Republike Hrvatske

Članak 71.

(1) Hrvatska narodna banka i druga nadzorna tijela u Republici Hrvatskoj dostavit će na zahtjev pojedinoga nadzornog tijela tom tijelu sve informacije o instituciji za elektronički novac koje su mu potrebne u provođenju zadataka nadzora u postupku vezanom uz izdavanje odobrenja i suglasnosti ili pri odlučivanju o drugim pitanjima iz njegove nadležnosti.

(2) Tijela iz stavka 1. ovog članka dužna su se međusobno obavještavati o oduzimanju odobrenja, nezakonitostima i nepravilnostima koje utvrde tijekom obavljanja nadzora ako su ti nalazi bitni za rad toga drugog tijela.

(3) Dostavljanje informacija i obavijesti iz stavka 1. i 2. ovog članka ne smatra se kršenjem obveze čuvanja povjerljivih podataka.

(4) Tijelo koje primi informacije i obavijesti iz stavka 1. i 2. ovog članka dužno ih je čuvati kao povjerljive i može ih koristiti samo u svrhu za koju su mu dostavljeni, a dostupne trećima može ih učiniti samo uz suglasnost nadzornog tijela koje mu ih je dostavilo.

Razmjena informacija između Hrvatske narodne banke i nadležnih tijela država članica

Članak 72.

(1) Hrvatska narodna banka surađuje s nadležnim tijelima drugih država članica i, prema potrebi, s Europskom središnjom bankom, središnjim bankama država članica i drugim odgovarajućim nadležnim tijelima u skladu sa zakonodavstvom Europske unije ili nacionalnim zakonodavstvom države članice koje se primjenjuje na izdavatelja elektroničkog novca.

(2) Hrvatska narodna banka može razmjenjivati informacije također:

1) s tijelima drugih država članica nadležnima za izdavanje odobrenja i nadzor nad institucijama za elektronički novac,

2) s Europskom središnjom bankom i središnjim bankama država članica u njihovom svojstvu monetarnih i nadzornih vlasti te, prema potrebi, s drugim javnim tijelima odgovornima za nadzor nad platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata i

3) s drugim tijelima država članica nadležnima za nadzor nad institucijama za elektronički novac pri primjeni zakona kojima se uređuje zaštita osobnih podataka, sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma i slično.

(3) Dostavljanje informacija i obavijesti iz stavka 1. i 2. ovog članka ne smatra se kršenjem obveze čuvanja povjerljivih podataka.

(4) Tijelo koje primi informacije i obavijesti iz stavka 1. i 2. ovog članka dužno ih je čuvati kao povjerljive i može ih koristiti samo u svrhu za koju su mu dostavljeni, a dostupne trećima može ih učiniti samo uz suglasnost nadležnog tijela koje mu ih je dostavilo.

Suradnja s nadležnim tijelima treće države

Članak 73.

(1) Hrvatska narodna banka može sklopiti sporazum s jednim ili više nadležnih tijela treće države radi obavljanja nadzora nad poslovanjem podružnice institucije za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja posluje u trećoj državi, odnosno podružnice institucije za elektronički novac sa sjedištem u trećoj državi koja namjerava izdavati elektronički novac u Republici Hrvatskoj.

(2) Hrvatska narodna banka može dostaviti povjerljive informacije tijelima ili osobama iz treće države koji imaju položaj jednak tijelima ili osobama iz članka 72. stavka 2. ovog Zakona ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

1) ako je s njima dogovorila međusobnu razmjenu podataka,

2) ako za ta tijela ili osobe u toj trećoj državi postoji obveza čuvanja povjerljivih informacija,

3) ako će se informacije koje su predmet dostavljanja tim tijelima ili osobama u trećoj državi upotrijebiti samo u svrhu za koju su dane,

4) ako se osigura da će informacije biti priopćene trećima samo uz izričitu suglasnost Hrvatske narodne banke i

5) ako se osigura da će informacije koje Hrvatska narodna banka dostavlja tim tijelima ili osobama, a koje je primila od nadležnih tijela države članice, biti priopćene trećima samo uz izričitu suglasnost tijela države članice čija je to informacija.

Obavješćivanje Europske komisije

Članak 74.

(1) Hrvatska narodna banka obavijestit će Europsku komisiju o svojim nadležnostima vezanima uz izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca i nadzor nad institucijama za elektronički novac u skladu s ovim Zakonom.

(2) Hrvatska narodna banka obavještavat će Europsku komisiju o svim odobrenjima za osnivanje podružnica sa sjedištem u Republici Hrvatskoj izdanih institucijama za elektronički novac iz trećih država.

(3) Hrvatska narodna banka obavještavat će Europsku komisiju o primjeni Glave V. ovog Zakona i o ukupnom iznosu neiskorištenoga elektroničkog novca institucija za elektronički novac pod izuzećem na godišnjoj razini sa stanjem na dan 31. prosinca svake godine.

Poglavlje 5.
Registar

Registri institucija za elektronički novac

Članak 75.

(1) Hrvatska narodna banka vodi registar institucija za elektronički novac kojima je izdala odobrenje za izdavanje elektroničkog novca, njihovih podružnica i zastupnika preko kojih te institucije pružaju platne usluge, registar institucija za elektronički novac pod izuzećem kojima je izdala odobrenje, njihovih podružnica u trećim državama i zastupnika preko kojih te institucije pružaju platne usluge u Republici Hrvatskoj te registar podružnica institucija za elektronički novac iz trećih država sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.

(2) Registri iz stavka 1. ovog članka sadrže za svaki subjekt iz stavka 1. ovog članka uslugu izdavanja elektroničkog novca i platne usluge koje je, u skladu s izdanim odobrenjem, ovlašten pružati te njegov registracijski broj. Hrvatska narodna banka redovito ažurira registre u skladu sa svim nastalim promjenama.

(3) Registri iz stavka 1. ovog članka javni su i dostupni na internetskim stranicama Hrvatske narodne banke.

(4) Hrvatska narodna banka propisuje način vođenja registara.

GLAVA V.
INSTITUCIJA ZA ELEKTRONIČKI NOVAC POD IZUZEĆEM

Institucija za elektronički novac pod izuzećem

Članak 76.

(1) Institucija za elektronički novac pod izuzećem jest institucija za elektronički novac koja je od Hrvatske narodne banke dobila odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prema odredbama ove Glave.

(2) Institucija za elektronički novac pod izuzećem ne smije izdavati elektronički novac na području druge države članice.

(3) Institucija za elektronički novac pod izuzećem smije osim izdavanja elektroničkog novca i pružanja platnih usluga povezanih s izdavanjem elektroničkog novca obavljati samo operativne usluge i pomoćne usluge usko povezane s izdavanjem elektroničkog novca.

(4) Temeljni kapital institucije za elektronički novac pod izuzećem iznosi najmanje 260.000,00 kuna i mora biti uplaćen u novcu.

(5) Maksimalan iznos elektroničkog novca pohranjenog na platnom instrumentu ili na računu za plaćanje ne smije iznositi više od 1.125,00 kuna.

(6) Poslovi institucije za elektronički novac pod izuzećem moraju se voditi s područja Republike Hrvatske.

Uvjet za izdavanje odobrenja instituciji za elektronički novac pod izuzećem

Članak 77.

(1) Dodatni uvjet za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca prema odredbama ove Glave jest da prosječni neiskorišteni elektronički novac ne premašuje 3.700.000,00 kuna.

(2) Ako razdoblje poslovanja podnositelja zahtjeva za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca pod izuzećem nije dovoljno dugo za potrebe izračuna prosječnoga neiskorištenoga elektroničkog novca, uvjet iz stavka 1. ovog članka procjenjuje se na osnovi predviđenoga neiskorištenoga elektroničkog novca iskazanog u njegovu poslovnom planu.

(3) Hrvatska narodna banka može naložiti ispravak predviđenog neiskorištenoga elektroničkog novca iskazanog u poslovnom planu iz stavka 2. ovog članka ako procijeni da je nerealan.

(4) Ako podnositelj zahtjeva ne ispuni uvjet iz stavka 1. ovog članka, Hrvatska narodna banka rješenjem će odbiti zahtjev.

Primjena odredbi Zakona koje se odnose na institucije za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj

Članak 78.

Ako odredbama članka 76. i 77. ovog Zakona nije drugačije propisano, na institucije za elektronički novac pod izuzećem na odgovarajući način primjenjuju se odredbe Glave IV. ovog Zakona kojima se uređuje status, pružanje usluga izdavanja elektroničkog novca i platnih usluga, poslovanje i nadzor nad institucijama za elektronički novac sa sjedištem u Republici Hrvatskoj kad posluju na području Republike Hrvatske i treće države.

Pretvaranje institucije za elektronički novac pod izuzećem u instituciju za elektronički novac

Članak 79.

(1) Institucija za elektronički novac pod izuzećem koja namjerava obavljati drugu djelatnost osim djelatnosti navedene u članku 76. stavku 3. ovog Zakona ili koja namjerava povećati iznos pohranjenoga elektroničkog novca iznad iznosa iz članka 76. stavka 5. ovog Zakona ili koja poveća ili namjerava povećati iznos prosječnoga neiskorištenoga elektroničkog novca iznad iznosa propisanog člankom 77. ovog Zakona, dužna je Hrvatskoj narodnoj banci podnijeti zahtjev za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca kao institucija za elektronički novac.

(2) Stavak 1. ovog članka primjenjuje se i na instituciju za elektronički novac pod izuzećem koja namjerava izdavati elektronički novac u državi članici.

(3) Institucija za elektronički novac pod izuzećem dužna je u slučaju povećanja iznosa prosječnog neiskorištenog elektroničkog novca iznad iznosa propisanog člankom 77. ovog Zakona zahtjev iz stavka 1. ovog članka podnijeti u roku od 30 dana od takvog povećanja.

(4) Institucija za elektronički novac pod izuzećem iz stavka 1. ovog članka dužna je u zahtjevu iz stavka 1. i 2. ovog članka navesti razlog za njegovo podnošenje i dostaviti uz zahtjev sve podatke i dokumentaciju iz članka 12. ovog Zakona.

(5) Iznimno od stavka 4. ovog članka, institucija za elektronički novac pod izuzećem ne mora dostaviti one podatke i dokumentaciju koji su već dostavljeni Hrvatskoj narodnoj banci, a koji su relevantni u trenutku podnošenja zahtjeva.

(6) Povodom zahtjeva iz stavka 1. i 2. ovog članka Hrvatska narodna banka ovlaštena je zatražiti i drugu dokumentaciju prema odredbama članka 12. ovog Zakona.

(7) Hrvatska narodna banka može odbiti zahtjev iz stavka 1. ovog članka ako u postupku povodom zahtjeva utvrdi:

1) da su nastupile okolnosti zbog kojih bi obavljanje nadzora nad poslovanjem te institucije moglo biti otežano ili onemogućeno zbog uske povezanosti te institucije s drugim pravnim ili fizičkim osobama,

2) da su nastupile okolnosti zbog kojih bi obavljanje nadzora nad poslovanjem te institucije moglo biti otežano ili onemogućeno zbog uske povezanosti te institucije s drugim pravnim ili fizičkim osobama sa sjedištem, odnosno prebivalištem ili uobičajenim boravištem u trećoj državi čiji propisi onemogućuju provedbu nadzora ili ako postoje drugi razlozi zbog kojih bi provođenje nadzora bilo otežano ili onemogućeno,

3) da je institucija za elektronički novac pod izuzećem dobila odobrenje na temelju neistinite ili netočne dokumentacije, odnosno neistinito prezentiranih podataka koji su bitni za njezino poslovanje,

4) da institucija za elektronički novac pod izuzećem ne ispunjava uvjete za dobivanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca i/ili pružanje platnih usluga kao institucija za elektronički novac,

5) da su nastupile okolnosti zbog kojih bi ta institucija nastavljajući izdavanje elektroničkog novca ili pružajući platne usluge ugrožavala stabilnost platnog prometa,

6) da ta institucija na bilo koji način onemogućuje obavljanje nadzora nad svojim poslovanjem ili

7) da ta institucija ne izvršava nadzorne mjere koje je naložila Hrvatska narodna banka.

(8) Odobrenje za izdavanje elektroničkog novca pod izuzećem prestaje važiti sljedećeg dana od dana primitka odobrenja za izdavanje elektroničkog novca kao institucija za elektronički novac.

(9) Ako u slučaju iz stavka 3. ovog članka institucija za elektronički novac pod izuzećem ne podnese zahtjev u propisanom roku, Hrvatska narodna banka oduzet će joj odobrenje za izdavanje elektroničkog novca kao institucija za elektronički novac pod izuzećem.

GLAVA VI.
NAČIN I POSTUPAK ODLUČIVANJA HRVATSKE NARODNE BANKE

Primjena odredbi o postupku

Članak 80.

(1) Na postupak odlučivanja Hrvatske narodne banke primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku ako ovim Zakonom nije drugačije određeno.

(2) U upravnom postupku koji vodi Hrvatska narodna banka nije moguće zahtijevati povrat u prijašnje stanje.

Odlučivanje

Članak 81.

U postupcima koje vodi, Hrvatska narodna banka odlučuje bez usmene rasprave.

Rješenje

Članak 82.

(1) Rješenja koja o pitanjima iz svoje nadležnosti donosi Hrvatska narodna banka moraju biti u pisanom obliku i obrazložena.

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovog članka žalba nije dopuštena, ali se protiv njih može pokrenuti upravni spor.

Odgovornost za štetu

Članak 83.

Zaposlenici Hrvatske narodne banke, članovi Savjeta Hrvatske narodne banke ili bilo koja osoba koju je ovlastila Hrvatska narodna banka ne odgovaraju za štetu koja nastane pri obavljanju dužnosti u okviru ovog Zakona, Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci i propisa donesenih na temelju tih zakona, osim ako se dokaže da su određenu radnju učinili ili propustili učiniti namjerno ili krajnjom nepažnjom.

Rokovi

Članak 84.

(1) Hrvatska narodna banka mora u roku od tri mjeseca od dana podnošenja potpunog zahtjeva odlučiti o zahtjevu za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca instituciji za elektronički novac, o zahtjevu za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca instituciji za elektronički novac pod izuzećem i o zahtjevu za izdavanje odobrenja za osnivanje podružnice institucije za elektronički novac iz treće države.

(2) Osim u slučaju iz stavka 1. ovog članka, o svim ostalim zahtjevima Hrvatska narodna banka dužna je odlučiti u roku od dva mjeseca od dana podnošenja potpunog zahtjeva.

GLAVA VII.
KAZNENE ODREDBE

Prekršaji izdavatelja elektroničkog novca

Članak 85.

(1) Za prekršaj kaznit će se izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. ovog Zakona odnosno pravna osoba iz članka 101. stavka 1. ili stavka 4. ovog Zakona novčanom kaznom u iznosu od 25.000,00 do 250.000,00 kuna:

1) ako postupi protivno propisu donesenom na temelju članka 5. ovog Zakona,

2) ako postupi protivno članku 8. stavku 2. ovog Zakona ili

3) ako na poziv Hrvatske narodne banke ne dostavi očitovanje i potrebne dokaze u roku određenom u pozivu (članak 9. stavak 3.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba izdavatelja elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. ovog Zakona odnosno odgovorna osoba pravne osobe iz članka 101. stavka 1. ili stavka 4. ovog Zakona novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 30.000,00 kuna.

Članak 86.

(1) Za prekršaj kaznit će se izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. ovog Zakona odnosno pravna osoba iz članka 101. stavka 1. ili stavka 4. ovog Zakona novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 500.000,00 kuna:

1) ako izdaje elektronički novac ili pruža platne usluge protivno članku 4. ovog Zakona,

2) ako ugovori iskupljivost elektroničkog novca protivno članku 6. ovog Zakona,

3) ako ne izda elektronički novac bez odgađanja nakon primitka novčanih sredstava ili ako izda elektronički novac u vrijednosti koja nije jednaka primljenoj novčanoj vrijednosti (članak 6. stavak 1.),

4) ako ne iskupi novčanu vrijednost elektroničkog novca u skladu sa člankom 6. stavkom 2., 6., 7., 8., 9. ili 10. ovog Zakona,

5) ako postupi protivno članku 6. stavku 5. ovog Zakona ili

6) ako postupi protivno članku 7. ovog Zakona.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba izdavatelja elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. ovog Zakona odnosno odgovorna osoba pravne osobe iz članka 101. stavka 1. ili stavka 4. ovog Zakona novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 60.000,00 kuna.

Prekršaji izdavatelja elektroničkog novca kojima je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca

Članak 87.

(1) Za prekršaj kaznit će se izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. ovog Zakona kojem je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca ili odobrenje za osnivanje podružnice odnosno, ako je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestalo važiti zbog prestanka postojanja pravne osobe, pravni sljednik te pravne osobe novčanom kaznom u iznosu od 25.000,00 do 250.000,00 kuna:

1) ako postupi protivno članku 8. stavku 2. ovog Zakona ili

2) ako na poziv Hrvatske narodne banke ne dostavi očitovanje i potrebne dokaze u roku određenom u pozivu (članak 9. stavak 3.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba izdavatelja elektroničkog novca kojem je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca ili odobrenje za osnivanje podružnice, odnosno odgovorna osoba pravnog sljednika pravne osobe kojoj je prestalo važiti odobrenje zbog prestanka njezina postojanja novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 30.000,00 kuna.

Članak 88.

(1) Za prekršaj kaznit će se izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. ovog Zakona kojem je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca ili odobrenje za osnivanje podružnice odnosno, ako je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestalo važiti zbog prestanka postojanja pravne osobe, pravni sljednik te pravne osobe novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 500.000,00 kuna:

1) ako na zahtjev imatelja elektroničkog novca odmah i po nominalnoj vrijednosti u cijelosti ne isplati novčanu vrijednost elektroničkog novca (članak 6. stavak 2. i stavak 9.),

2) ako imatelju elektroničkog novca naplati naknadu za iskup, osim u slučaju iz članka 6. stavka 6. točke 3. ovog Zakona ili

3) ako postupi protivno članku 6. stavku 10. ovog Zakona.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba izdavatelja elektroničkog novca kojem je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca ili odobrenje za osnivanje podružnice, odnosno odgovorna osoba pravnog sljednika pravne osobe kojoj je prestalo važiti odobrenje zbog prestanka njezina postojanja novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 60.000,00 kuna.

Odgovorna osoba

Članak 89.

Odgovornom osobom iz članka 85., 86., 87. i 88. ovog Zakona smatrat će se:

1) za izdavatelja iz članka 4. stavka 1. točke 1. ovog Zakona, odgovorna osoba iz uprave izdavatelja,

2) za izdavatelja iz članka 4. stavka 1. točke 2. ovog Zakona, odgovorna osoba iz uprave, odnosno odgovorni izvršni direktor ako izdavatelj ima upravni odbor, odnosno, ako izdavatelj obavlja i djelatnost iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona, osoba odgovorna za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca,

3) za izdavatelja iz članka 4. stavka 1. točke 7. i 8. ovog Zakona, osoba odgovorna za vođenje poslova podružnice,

4) za pravnu osobu iz članka 101. stavka 1. i 4. ovog Zakona, odgovorna osoba iz uprave, odnosno odgovorni izvršni direktor ako pravna osoba ima upravni odbor i

5) za pravnog sljednika pravne osobe kojoj je prestalo važiti odobrenje zbog prestanka njezina postojanja, odgovorna osoba iz uprave odnosno odgovorni izvršni direktor ako pravni sljednik ima upravni odbor.

Prekršaji pri izdavanju elektroničkog novca u drugoj državi članici preko podružnice

Članak 90.

(1) Izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 1. ili 2. ovog Zakona, odnosno izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 1. ili 2. ovog Zakona kojem je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca, odnosno, ako je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestalo važiti zbog prestanka postojanja pravne osobe, pravni sljednik te pravne osobe, kao i odgovorna osoba tog izdavatelja, odnosno pravnog sljednika neće se kazniti za prekršaj iz članka 85. stavka 1., članka 86. stavka 1., članka 87. stavka 1. odnosno članka 88. stavka 1. ovog Zakona ako je djelo učinjeno na području druge države članice povodom izdavanja elektroničkog novca preko podružnice u toj drugoj državi članici.

(2) Iznimno od članka 85., 86., 87. i 88. ovog Zakona, ako je izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 5. ili 6. ovog Zakona, odnosno izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 5. ili 6. ovog Zakona kojem je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca, prekršaj iz članka 85. stavka 1., članka 86. stavka 1., članka 87. stavka 1. odnosno članka 88. stavka 1. ovog Zakona počinio povodom izdavanja elektroničkog novca na području Republike Hrvatske preko podružnice, kaznit će se njegova podružnica.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovog članka, odgovornom osobom iz članka 85. stavka 2., članka 86. stavka 2., članka 87. stavka 2., odnosno članka 88. stavka 2. ovog Zakona, smatrat će se osoba odgovorna za vođenje poslova podružnice.

Prekršaji pri neposrednom izdavanju elektroničkog novca u drugoj državi članici

Članak 91.

(1) Izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 1. ili 2. ovog Zakona, odnosno izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 1. ili 2. ovog Zakona kojem je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca, odnosno, ako je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prestalo važiti zbog prestanka postojanja pravne osobe, pravni sljednik te pravne osobe kaznit će se za prekršaj iz članka 85. stavka 1., članka 86. stavka 1., članka 87. stavka 1., odnosno članka 88. stavka 1. ovog Zakona počinjen povodom neposrednog izdavanja elektroničkog novca u drugoj državi članici ako je djelo kažnjivo i po pravu države članice u kojoj je djelo učinjeno.

(2) Ako je ispunjena pretpostavka iz stavka 1. ovog članka, za prekršaj iz članka 85. stavka 1., članka 86. stavka 1., članka 87. stavka 1., odnosno članka 88. stavka 1. ovog Zakona kaznit će se i odgovorna osoba tog izdavatelja, odnosno pravnog sljednika.

(3) Iznimno od članka 85., 86., 87. i 88. ovog Zakona, neće se kazniti izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 5. ili 6. ovog Zakona, odnosno izdavatelj elektroničkog novca iz članka 4. stavka 1. točke 5. ili 6. ovog Zakona kojem je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca, kao i odgovorna osoba tog izdavatelja ako je prekršaj iz članka 85. stavka 1., članka 86. stavka 1., članka 87. stavka 1., odnosno članka 88. stavka 1. ovog Zakona počinjen povodom neposrednog izdavanja elektroničkog novca u Republici Hrvatskoj, već će Hrvatska narodna banka o učinjenom djelu obavijestiti nadležno tijelo matične države članice radi pokretanja odgovarajućeg postupka.

Prekršaji drugih osoba

Članak 92.

(1) Za prekršaj kaznit će se pravna osoba novčanom kaznom u iznosu od 25.000,00 do 250.000,00 kuna:

1) ako stekne dionice, odnosno poslovne udjele institucije za elektronički novac u iznosu koji je manji od 50 posto udjela u kapitalu, odnosno glasačkim pravima te institucije protivno članku 20. stavku 1. ili 2. ovog Zakona,

2) ako ne obavijesti Hrvatsku narodnu banku u skladu sa člankom 20. stavkom 3., 4. ili 6. ovog Zakona ili

3) ako ne podnese zahtjev Hrvatskoj narodnoj banci u skladu sa člankom 20. stavkom 7. ovog Zakona.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba pravne osobe novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 30.000,00 kuna.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 50.000,00 kuna.

Članak 93.

(1) Za prekršaj kaznit će se pravna osoba novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 500.000,00 kuna:

1) ako izdaje elektronički novac suprotno odredbi članka 4. stavka 2. ovog Zakona,

2) ako stekne dionice, odnosno poslovne udjele institucije za elektronički novac u iznosu koji je jednak ili veći od 50 posto udjela u kapitalu, odnosno glasačkim pravima te institucije protivno članku 20. stavku 1. ili 2. ovog Zakona ili ako ne postupi u skladu s člankom 20. stavkom 5. ovog Zakona,

3) ako ne postupi po nalogu Hrvatske narodne banke iz članka 24. stavka 1. ili 5. ovog Zakona ili

4) ako na zahtjev Hrvatske narodne banke ne dostavi podatak iz članka 24. stavka 4. ovog Zakona.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba pravne osobe novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 60.000,00 kuna.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se fizička osoba novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do 100.000,00 kuna.

Prekršaji institucije za elektronički novac

Članak 94.

(1) Za prekršaj kaznit će se institucija za elektronički novac novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 500.000,00 kuna:

1) ako pruža platne usluge na području ili izvan područja Republike Hrvatske za koje nema odobrenje Hrvatske narodne banke,

2) ako postupi protivno članku 24. stavku 8. ovog Zakona,

3) ako izdaje elektronički novac na području ili izvan područja Republike Hrvatske preko zastupnika preko kojeg pruža platne usluge ili preko treće fizičke ili pravne osobe preko koje obavlja distribuciju i iskup elektroničkog novca,

4) ako osnuje podružnicu u drugoj državi članici bez prethodne obavijesti Hrvatskoj narodnoj banci (članak 29. stavak 1.) ili započne izdavati elektronički novac ili pružati platne usluge preko podružnice protivno članku 29. stavku 5. točki 1. ovog Zakona,

5) ako započne neposredno izdavati elektronički novac ili pružati platne usluge u drugoj državi članici, a o namjeri prethodno ne obavijesti Hrvatsku narodnu banku (članak 29. stavak 1.) ili započne neposredno izdavati elektronički novac ili pružati platne usluge protivno članku 29. stavku 5. točki 2. ovog Zakona,

6) ako započne preko treće fizičke ili pravne osobe obavljati distribuciju ili iskup elektroničkog novca u drugoj državi članici, a o namjeri prethodno ne obavijesti Hrvatsku narodnu banku (članak 30. stavak 1.) ili započne preko treće fizičke ili pravne osobe obavljati distribuciju ili iskup elektroničkog novca protivno članku 30. stavku 4. ovog Zakona,

7) ako započne pružati platne usluge preko zastupnika u drugoj državi članici protivno odredbama o pružanju platnih usluga na području druge države članice preko zastupnika iz zakona kojim se uređuje platni promet,

8) ako osnuje podružnicu u trećoj državi bez prethodnog odobrenja Hrvatske narodne banke (članak 31. stavak 2.),

9) ako jamstveni kapital padne ispod minimalnog iznosa iz članka 42. stavka 1. ovog Zakona (članak 43. stavak 2.),

10) ako jamstveni kapital padne ispod visine izračunate na temelju članka 43. ovog Zakona,

11) ako pri izračunu jamstvenoga kapitala postupi protivno članku 43. stavku 9. ovog Zakona

12) ako pri izračunu jamstvenoga kapitala postupi protivno članku 43. stavku 10. ovog Zakona,

13) ako postupi protivno propisu donesenom na temelju članka 43. stavka 11. ovog Zakona,

14) ako prima depozite ili druga povratna sredstva od javnosti (članak 45. stavak 1.),

15) ako vodi račune za plaćanje u drugu svrhu osim za platne transakcije (članak 46.),

16) ako odobrava kredite vezane uz izdavanje elektroničkog novca ili uz platne usluge povezane s izdavanjem elektroničkog novca ili odobrava kredite iz novčanih sredstava primljenih u zamjenu za izdani elektronički novac,

17) ako odobrava kredite vezane uz pružanje platnih usluga koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca protivno članku 47. stavku 1. ovog Zakona,

18) ako novčana sredstva primljena u zamjenu za izdani elektronički novac ne štiti u skladu sa člankom 48. ovog Zakona i propisom donesenim na temelju članka 48. stavka 11. ovog Zakona ili ih ne vodi u skladu sa člankom 48. stavkom 4. ovog Zakona,

19) ako u odnosu na novčana sredstva zaprimljena od korisnika platnih usluga koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca ne postupi u skladu sa člankom 48. stavkom 10. ovog Zakona,

20) ako postupi protivno članku 49. stavku 1. ili stavku 2. ovog Zakona ili propisu donesenom na temelju članka 49. stavka 3. ovog Zakona,

21) ako ne čuva knjigovodstvene isprave i dokumentaciju u skladu sa člankom 50. ovog Zakona,

22) ako ne osigura revidiranje financijskih izvještaja iz članka 49. ovog Zakona (članak 51. stavak 1.) ili ako ne dostavi Hrvatskoj narodnoj banci izvješća u skladu sa člankom 51. stavkom 2. ovog Zakona,

23) ako ne osigura posebnu reviziju u skladu s propisom donesenim na temelju članka 52. stavka 7. ovog Zakona,

24) ako u slučaju eksternalizacije ne postupi u skladu sa člankom 53. ovog Zakona ili s propisom donesenim na temelju članka 53. stavka 7. ovog Zakona,

25) ako ne uspostavi ili ne provodi sustav upravljanja na način uređen člankom 55. stavkom 1. ili postupi protivno propisu donesenom na temelju članka 55. stavka 2. ovog Zakona,

26) ako postupi protivno propisu donesenom na temelju članka 56. stavka 7. ovog Zakona,

27) ako ne omogući obavljanje izravnog nadzora na način i pod uvjetima iz članka 57. ili članka 58. ovog Zakona,

28) ako ne postupi po nalogu iz rješenja Hrvatske narodne banke,

29) ako postupi protivno propisu donesenom na temelju članka 70. stavka 1. ili stavka 2. ovog Zakona ili ako ne obavijesti Hrvatsku narodnu banku o okolnostima i na način kako je predviđeno člankom 70. stavkom 3. ili stavkom 4. ovog Zakona ili ako ne dostavi informacije na zahtjev Hrvatske narodne banke (članak 70. stavak 5.) ili

30) ako se poslovi te institucije ne vode s područja Republike Hrvatske.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba iz uprave odnosno odgovorni izvršni direktor institucije za elektronički novac ako institucija za elektronički novac ima upravni odbor, a ako obavlja i djelatnost iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona, osoba odgovorna za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca, novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 60.000,00 kuna.

Prekršaji podružnice institucije za elektronički novac iz treće države

Članak 95.

(1) Za prekršaj kaznit će se podružnica institucije za elektronički novac iz treće države novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 500.000,00 kuna:

1) ako pruža platne usluge koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca (članak 36. stavak 3.),

2) ako izdaje elektronički novac izvan Republike Hrvatske (članak 36. stavak 7.),

3) ako obavlja djelatnost iz članka 11. stavka 5. točke 2. i 4. ovog Zakona (članak 36. stavak 8.),

4) ako na računu kod kreditne institucije sa sjedištem u Republici Hrvatskoj ne drži novčana sredstva u minimalnom iznosu iz članka 42. stavka 1. ovog Zakona (članak 37. stavak 6.),

5) ako ne obavijesti Hrvatsku narodnu banku o okolnostima u skladu sa člankom 39. stavkom 2. ili člankom 40. stavkom 2. ovog Zakona,

6) ako postupi protivno propisu donesenom na temelju članka 40. stavka 3. ovog Zakona ili

7) ako počini bilo koji prekršaj iz članka 94. stavka 1. točke 9., 10., 12. do 14., 16., 18. i 20. do 29. ovog Zakona.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i osoba odgovorna za vođenje poslova podružnice novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 60.000,00 kuna.

Prekršaji institucije za elektronički novac pod izuzećem

Članak 96.

(1) Za prekršaj kaznit će se institucija za elektronički novac pod izuzećem novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 500.000,00 kuna:

1) ako izdaje elektronički novac na području druge države članice (članak 76. stavak 2.),

2) ako obavlja djelatnost iz članka 11. stavka 5. točke 2., 3. ili 4. ovog Zakona ili pruža platne usluge koje nisu povezane s izdavanjem elektroničkog novca (članak 76. stavak 3.),

3) ako iznos elektroničkog novca pohranjenog na platnom instrumentu ili na računu za plaćanje prelazi maksimalni iznos iz članka 76. stavka 5. ovog Zakona,

4) ako se poslovi te institucije ne vode s područja Republike Hrvatske (članak 76. stavak 6.),

5) ako izdaje elektronički novac na području Republike Hrvatske ili treće države preko zastupnika ili treće fizičke ili pravne osobe preko koje obavlja distribuciju i iskup elektroničkog novca,

6) ako jamstveni kapital padne ispod minimalnog iznosa iz članka 76. stavka 4. ovog Zakona,

7) ako vodi račune za plaćanje u drugu svrhu osim za platne transakcije povezane s izdavanjem elektroničkog novca (članak 46.) ili

8) ako počini bilo koji prekršaj iz članka 94. stavka 1. točke 2., 8., 10., 12. do 14., 16., 18. i 20. do 29. ovog Zakona.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba iz uprave, odnosno odgovorni izvršni direktor institucije za elektronički novac pod izuzećem ako ta institucija ima upravni odbor, novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 60.000,00 kuna.

Prekršaji subjekta kojem je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca

Članak 97.

(1) Za prekršaj kaznit će se pravna osoba kojoj je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca kao institucija za elektronički novac, odnosno pravna osoba kojoj je prestalo važiti odobrenje za izdavanje elektroničkog novca kao institucija za elektronički novac pod izuzećem, odnosno podružnica institucije za elektronički novac iz treće države kojoj je prestalo važiti odobrenje za osnivanje podružnice novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 500.000,00 kuna:

1) ako ne nastavi štititi novčana sredstva primljena u zamjenu za izdani elektronički novac prema odredbama članka 48. ovog Zakona u odnosu na sav neiskorišteni elektronički novac sve do njegova iskupa ili

2) ako ne postupi prema rješenju Hrvatske narodne banke donesenom u postupku nadzora.

(2) Ako je odobrenje za izdavanje elektroničkog novca instituciji za elektronički novac odnosno instituciji za elektronički novac pod izuzećem prestalo važiti zbog prestanka njezina postojanja, za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se njezin pravni sljednik.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba iz uprave pravne osobe iz stavka 1. ili stavka 2. ovog članka, odnosno odgovorni izvršni direktor te pravne osobe ako ta pravna osoba ima upravni odbor, novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 60,000.00 kuna.

Prekršaji odgovorne osobe institucije za elektronički novac, institucije za elektronički novac pod izuzećem i podružnice institucije za elektronički novac iz treće države

Članak 98.

Za prekršaj kaznit će se odgovorna osoba iz uprave institucije za elektronički novac odnosno institucije za elektronički novac pod izuzećem odnosno odgovorni izvršni direktor te institucije ako ta institucija ima upravni odbor, a ako ta institucija obavlja i djelatnost iz članka 11. stavka 5. točke 4. ovog Zakona, osoba odgovorna za vođenje poslova u vezi s izdavanjem elektroničkog novca, odnosno osoba odgovorna za vođenje poslova podružnice institucije za elektronički novac iz treće države, novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 60.000,00 kuna ako:

1) ne postupi po zahtjevu Hrvatske narodne banke iz članka 57. stavka 7. ovog Zakona ili

2) ne postupi po nalogu iz rješenja Hrvatske narodne banke.

Prekršaji ovlaštenog revizora i revizorskog društva

Članak 99.

(1) Za prekršaj kaznit će se revizorsko društvo novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do 100.000,00 kuna ako ne ispuni obveze iz članka 51. stavka 4. ili stavka 5. ovog Zakona.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. kaznit će se i ovlašteni revizor novčanom kaznom od 5.000,00 do 25.000,00 kuna.

Zastara

Članak 100.

(1) Prekršajni postupak za prekršaje utvrđene ovim Zakonom ne može se pokrenuti nakon proteka roka od tri godine od dana počinjenja prekršaja.

(2) Zastarijevanje se prekida svakom radnjom nadležnog tijela poduzetom radi gonjenja počinitelja prekršaja. Poslije svakog prekida počinje ponovno teći zastara, ali se prekršajni postupak ni u kojem slučaju ne može voditi nakon isteka dvostrukog vremena određenog u stavku 1. ovog članka.

GLAVA VIII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Usklađivanje s odredbama ovog Zakona

Članak 101.

(1) Institucija za elektronički novac koja na dan stupanja na snagu ovog Zakona ima odobrenje za rad izdano prema odredbama Zakona o institucijama za elektronički novac (»Narodne novine«, br. 117/08. i 74/09.) dužna je Hrvatskoj narodnoj banci podnijeti novi zahtjev sukladno članku 12. ovog Zakona do 31. ožujka 2011.

(2) Institucija za elektronički novac koja podnese zahtjev u roku iz stavka 1. ovog članka nastavlja poslovati na temelju prije dobivenog odobrenja za rad, do donošenja rješenja Hrvatske narodne banke.

(3) Instituciji za elektronički novac koja ne podnese zahtjev prema stavku 1. ovog članka Hrvatska narodna banka oduzet će odobrenje za rad.

(4) Pravna osoba koja nije kreditna institucija i koja na dan stupanja na snagu ovog Zakona izdaje elektronički novac i pruža platne usluge, a nema odobrenje za rad izdano prema odredbama Zakona o institucijama za elektronički novac (»Narodne novine«, br. 117/08. i 74/09.) mora Hrvatskoj narodnoj banci podnijeti zahtjev za izdavanje odobrenja za izdavanje elektroničkog novca sukladno odredbama ovog Zakona do 31. ožujka 2011.

(5) Pravna osoba koja podnese zahtjev u roku iz stavka 4. ovog članka, nastavlja poslovati do donošenja rješenja Hrvatske narodne banke, a ako Hrvatska narodna banka odbije zahtjev, mora prestati izdavati elektronički novac odmah nakon primitka rješenja o odbijanju zahtjeva.

(6) Pravna osoba koja ne podnese zahtjev u roku iz stavka 4. ovog članka mora prestati izdavati elektronički novac.

Postupci započeti prije stupanja na snagu Zakona

Članak 102.

(1) Svi postupci za dobivanje odobrenja za rad institucije za elektronički novac pokrenuti prije stupanja na snagu ovog Zakona dovršit će se prema odredbama ovog Zakona.

(2) Rok za donošenje odluke o zahtjevu iz stavka 1. ovog članka računa se od dana stupanja na snagu ovog Zakona.

Podzakonski akti Hrvatske narodne banke

Članak 103.

Hrvatska narodna banka donijet će u roku od trideset dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona podzakonske akte koje je obvezna donijeti na temelju ovog Zakona.

Prestanak važenja Zakona o institucijama za elektronički novac

Članak 104.

Danom stupanja na snagu ovog Zakona prestaje važiti Zakon o institucijama za elektronički novac (»Narodne novine«, br. 117/08. i 74/09.).

Stupanje na snagu

Članak 105.

Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2011., osim članka 4. stavka 1. točke 5., 6. i 9. i stavka 6., članka 9. stavka 7. i 8., članka 28., članka 29., članka 30., članka 32., članka 33., članka 34., članka 35., članka 47. stavka 1. točke 2., članka 48. stavka 5. točke 2., članka 56. stavka 8., članka 67., članka 68., članka 72., članka 73. stavka 2. točke 5., članka 74., članka 76. stavka 2., članka 79. stavka 2., članka 90., članka 91., članka 94. stavka 1. točke 4., 5., 6. i 7. i članka 96. stavka 1. točke 1. ovog Zakona, koje stupaju na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Klasa: 451-01/10-01/01

Zagreb, 26. studenoga 2010.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Luka Bebić, v. r.

Zakon, NN 139/2010-3531
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)