## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-VIIR-474/2012 od 30. siječnja 2012.

### NN 15/2012 (2.2.2012.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-VIIR-474/2012 od 30. siječnja 2012.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

439

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica Suda, te suci Mato Arlović, Marko Babić, Snježana Bagić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Davor Krapac, Ivan Matija, Antun Palarić, Aldo Radolović, Duška Šarin i Miroslav Šeparović, odlučujući o zahtjevu za provođenje nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma, na sjednici održanoj 30. siječnja 2012., donio je

ODLUKU

I. Odbija se zahtjev Hrvatske čiste stranke prava za provođenje nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, koji je raspisan Odlukom Hrvatskog sabora 23. prosinca 2011. (»Narodne novine« broj 151/11.), a održan 22. siječnja 2012.

II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Zahtjev za provođenje postupka nadzora nad ustavnošću i zakonitošću državnog referenduma, nazvan »Zahtjev za povlačenje odluke o pravovaljanosti referenduma«, podnijela je 24. siječnja 2012. u 21,20 sati Hrvatska čista stranka prava iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositelj).

Zahtjev istog sadržaja podnositelj je putem web-stranica uputio i Uredu predsjednika Republike Hrvatske, Hrvatskom saboru, Vladi Republike Hrvatske, Državnom izbornom povjerenstvu Republike Hrvatske, Ministarstvu unutarnjih poslova Republike Hrvatske, Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske te određenim medijima i pojedincima.

2. Zahtjevima zaprimljenima u Ustavnom sudu 28. i 30. siječnja 2012., podnositelj ponavlja već iznesene razloge osporavanja.

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

3. Članci 88., 89. i 96. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) glase:

»Članak 88.

Političke stranke, kandidati, najmanje 100 birača ili najmanje 5% birača izborne jedinice u kojoj se provode izbori, ovlašteni su tijekom izbora, odnosno najkasnije do isteka roka od 30 dana od dana objavljivanja rezultata izbora, zatražiti od Ustavnog suda da u izvršavanju nadzora nad ustavnošću i zakonitošću izbora poduzima odgovarajuće mjere ako se te aktivnosti provode suprotno Ustavu i zakonu.«

»Članak 89.

Kad se utvrdi da sudionici u izborima postupaju protivno Ustavu ili zakonu, Ustavni sud će o tome obavijestiti javnost putem sredstava javnog priopćavanja, po potrebi upozoriti nadležna tijela, a u slučaju povrede koja je utjecala ili je mogla biti od utjecaja na rezultat izbora, poništit će sve ili pojedine izborne radnje i odluke, koje su prethodile takvoj povredi.«

»Članak 96.

Ustavni sud će nadzirati ustavnost i zakonitost provođenja državnog referenduma i poduzimati mjere odgovarajućom primjenom odredaba članka 87. do 96. ovoga Ustavnog zakona.«

II. NAVODI PODNOSITELJA

4. Podnositelj u zahtjevu navodi:

»Referendum je protuzakonit.

Da Hrvatska nije ni približno zrela za ulazak u EU, potvrđuje i najnoviji šlamperaj oko Zakona o referendumu. Po važećem Zakonu članak 6. da bi referendum bio valjan potrebno je da na njega izađe više od 50% upisanih birača. Treba li bolji dokaz da je referendum protuzakonit? To je sada svima jasno, ali to niti najmanje ne zabrinjava DIP a ni vlast, jer je Zakon protuustavan. Nevjerojatno!

Dakle, Hrvatska je donijela ovu dalekosežnu i povijesnu odluku nelegitimno jer je izašlo samo 43% birača, a protuzakonito jer Zakon ne valja i nije u skladu s ustavom. Bez obzira što je ustav vrhovni zakon i po njemu je referendum valjan, ali to je samo jedna noga tronošca, ustav, zakon i legitimitet, referendum bi se morao poništiti i nakon izmjene zakona održati novi.

Ako se to ne uradi ostati će gorak okus u ustima i najgorljivijim eurofilima, a ismijati će nas i cijela međunarodna zajednica i EU u koju, navodno, ulazimo zbog reda i poštivanja zakona. Tragično je to da se vlast toliko žurila i potpuno zaboravila izmijeniti zakon o referendumu. Gdje je tu odgovornost i ozbiljnost, ne stoje prigovori da su krivi bivši koji nisu promijenili zakon i uskladili ga s ustavom.

Ovime tražimo da Državno izborno povjerenstvo povuče odluku da je referendum pravovaljan i da je Hrvatska rekla DA za EU, jer je to laž, i da proglasi poraz eurofila i pobjedu protivnika ulaska Hrvatske u EU.

(...)«

III. MJERODAVNO PRAVO

a) Ustav Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01. i 76/10.)

5. Članak 141. stavak 4. Ustava glasi:

»Članak 141.

(...)

Odluka o udruživanju Republike Hrvatske donosi se na referendumu većinom glasova ukupnog broja birača u državi.

(...)«

Članci 28., 30. i 31. Promjene Ustava Republike Hrvatske, koja je u skladu s člankom 31. stupila na snagu 16. lipnja 2010. (»Narodne novine« broj 76/10., u daljnjem tekstu: Promjena Ustava/10), glase:

»Članak 28.

U članku 141. stavku 4. riječi: »ukupnog broja birača u državi« zamjenjuje se riječima: »birača koji su pristupili referendumu«.

»Članak 30.

Hrvatski sabor donijet će Ustavni zakon za provedbu Ustava Republike Hrvatske u roku od 6 mjeseci od dana proglašenja Promjene Ustava.«

»Članak 31.

Promjena Ustava stupa na snagu danom proglašenja, osim članka 4. u dijelu koji se odnosi na izvršenje odluka o predaji donesenih sukladno pravnoj stečevini Europske unije, članka 26. i dodatnih članaka 141.b, 141.c i 141.d iz članka 29. ove Promjene Ustava, koji stupaju na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.«

b) Članak 7. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, koji je u skladu s člankom 9. stupio na snagu 22. listopada 2010. (»Narodne novine« broj 151/11.), glasi:

»Članak 7.

Zakoni kojima se omogućuje primjena odredbi Ustava koje se ne mogu neposredno primijeniti uskladit će se u roku od šest mjeseci od dana proglašenja Ustavnog zakona.

Zakonima iz stavka 1. ovoga članka uredit će se pitanja koja se odnose na:

(...)

– referendum,

(...)«

c) Članak 6. stavak 2. Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave (»Narodne novine« broj 33/96., 92/01., 44/06., 58/06., 69/07. i 38/09., u daljnjem tekstu: Zakon o referendumu) glasi:

»Članak 6.

(...)

Na državnom referendumu odlučuje se većinom birača koji su glasovali, uz uvjet da je referendumu pristupila većina od ukupnog broja birača upisanih u popis birača Republike Hrvatske, ako za pojedina pitanja Ustavom Republike Hrvatske nije drugačije određeno.

(...)«

IV. OCJENA USTAVNOG SUDA

6. Razmatrajući sadržaj i razloge podnositeljevog zahtjeva u odnosu na mjerodavne ustavne i zakonske odredbe, imajući pri tome u vidu preliminarne rezultate državnog referenduma o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, održanog 22. siječnja 2012., Ustavni sud polazi od činjenice da je, prema rezultatima izbora koje je 27. siječnja 2012. (i putem web-stranica) objavilo Državno izborno povjerenstvo, glasovanju pristupilo 1.960.231 birača, što čini 43,51 % ukupno registriranih birača, te da je za pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji glasovalo 1.299.008 birača, što čini 66,27% birača (usp. objavu Državnog izbornog povjerenstva, klasa: 014-02/12-20/03, urbroj: 507-12-01 od 27. siječnja 2012.).

Članak 28. Promjene Ustava/10 uredio je pitanje valjanosti broja birača u slučaju državnog referenduma, na način da se ta odluka donosi većinom glasova birača koji su pristupili referendumu.

Iz navedenog slijedi da se mjerodavna odredba Promjene Ustava/10 neposredno primijenila tijekom državnog referenduma o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, održanog 22. siječnja 2012.

Ustavni zakon za provedbu Ustava nalaže obvezu usklađivanja Zakona o referendumu s Promjenama Ustava/10 u određenom roku. Očito je da je Hrvatski sabor propustio to učiniti. Ta činjenica, međutim, ni s jednog relevantnog ustavnopravnog aspekta ne čini provedeni državni referendum nesuglasnim s Ustavom.

Drugim riječima, činjenica da su pojedina pravila u Zakonu o referendumu drugačija od onih propisanih u Ustavu nije ustavnopravno relevantna, jer se na konkretan slučaj primijenio neposredno Ustav.

7. Ustavni sud utvrđuje da je podnositeljev zahtjev neosnovan. Stoga je odlučeno kao u točki I. izreke ove odluke.

8. Odluka o objavi (točka II. izreke) temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-VIIR-474/2012

Zagreb, 30. siječnja 2012.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica
dr. sc. Jasna Omejec, v. r.

Odluka, NN 15/2012-439