## Zakon o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata

### NN 33/1992 (12.6.1992.), Zakon o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, a u svezi s člancima
6. i 7. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata

Proglašavam Zakon o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata, kojeg je
Sabor Republike Hrvatske donio na skupnoj sjednici Društveno-političkog
vijeća 5. lipnja 1992, Vijeća općina 5. lipnja 1992. i Vijeća udruženog
rada 5. lipnja 1992.

Broj: PA4-51/1-92

Zagreb, 9. lipnja 1992.

Predsjednik Republike Hrvatske

dr. Franjo Tuđman, v. r.

---

## ZAKON

### o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuje se posebna zaštita ratnih vojnih invalida, mirnodopskih
vojnih invalida, civilnih invalida rata, sudionika rata i članova njihovih
obitelji.

Članak 2.

Zaštita po ovom Zakonu ostvaruje se po osnovi oštečenja organizma, gubitka
člana obitelji i po osnovi materijalnih potreba korisnika.

Članak 3.

Prava utvrđena ovim Zakonom mogu ostvarivati i koristiti državljani
Republike Hrvatske.

Strani državljani koji su oštećenje organizma dobili ili im je član
obitelji poginuo ili umro u sastavu oružanih snaga Republike Hrvatske od
17. kolovoza 1990., odnosno u obrambenom ratu u Republici Hrvatskoj, ostvaruju
prava po ovom Zakonu, ako po istom osnovu ne ostvaruju prava od države
čiji su državljani ili države na čijem teritoriju imaju prebivalište.

Državljani drugih država s teritorija bivše Socijalistićke Federativne
Republike Jugoslavije koji nisu obuhvačeni u stavku 2. ovoga članka, a
koji imaju prebivalište na teritoriju Republike Hrvatske mogu ostvarivati
i koristiti prava utvrđena ovim Zakonom u slučaju reciprociteta.

Članak 4.

Novčana sredstva za provođenje ovoga Zakona osigurava Republika Hrvatska.

II. OSOBE OBUHVAĆENE ZAŠTITOM

I. Ratni vojni invalidi

Članak 5.

Ratni vojni invalid je osoba kojoj je organizam oštećen za najmanje
20% zbog rane, povrede ili ozljede koju je dobila:

1. u sastavu oružanih snaga Republike Hrvatske ili izvan njihova sastava
pri obavljanju vojnih ili drugih dužnosti po nalogu nadležnih državnih
tijela Republike Hrvatske u obrani suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne
cjelovitosti Republike Hrvatske od 17. kolovoza 1990. do prestanka neprijateljstava
ili kao ratni zarobljenik. Ratni vojni invalid je i osoba kojoj je oštećenje
organizma nastalo zbog bolesti, a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno
pojava bolesti neposredna posljedica okolnosti iz ove točke;

2. u sastavu partizanskih odreda, odnosno Jugoslavenske armije ili izvan
njihova sastava pri obavljanju vojnih ili drugih dužnosti po naređenju
vojnih organa ili organa vlasti od 17. travnja 1941. do 15. svibnja 1945;

3. u sastavu hrvatske domovinske vojske mobilizirane od 17. travnja
1941. do 15. svibnja 1945., odnosno do otpuštanja iz zarobljeništva, iako
je s tim u vezi bila pravomoćno osuđivana nakon 15. svibnja 1945;

4. u sastavu jugoslavenske vojske za vrijeme rata od 6. do 17. travnja
1941. ili kasnije kao ratni zarobljenik u logorima;

5. pri obavljanju vojnih dužnosti u stranoj zemlji koja je u oružanom
sukobu, ako ju je na te dužnosti uputio nadležni vojni organ u okviru međunarodnih
obveza poslije 15. svibnja 1945.

Ratni vojni invalid je i osoba kojoj je organizam oštećen za najmanje
20% zbog rane, povrede ili ozljede koju je dobila sudjelovanjem u oružanoj
akciji zaštite ustavnog poretka ili obrane Republike Hrvatske ili u povodu
te akcije od 30. svibnja 1990.

2. Mirnodopski vojni invalidi

Članak 6.

Mirnodopski vojni invalid je osoba koja je u miru, bez svoje krivnje,
ranjena, povrijeđena ili ozlijeđena, pa je zbog toga njezin organizam oštećen
za najmanje 20% i to:

1. kao djelatna vojna osoba u ·obavljanju specifičnih vojnih dužnosti
u oružanim snagama Republike Hrvatske (bojeve vježbe, bojevo gađanje, služba
straže, situacija bojeve gotovosti i sl.);

2. kao vojna osoba u obavljanju obvezne vojne službe u oružanim snagama
Republike Hrvatske ili u svezi s tom službom ili u obavljanju dužnosti
u vojnoj školi u svojstvu kadeta koji se osposobljava za oružane snage
Republike Hrvatske;

3. kao aktivna vojna osoba u obavljanju specifičnih vojnih dužnosti
u Jugoslavenskoj narodnoj armiji (bojeve vježbe bojevo gađanje, služba
straže, situacija bojeve gotovosti i sl.) do 8. svibnja 1991;

4. kao vojna osoba u obavljanju obvezne vojne službe u Jugoslavenskoj
narodnoj armiji u koju ju je uputio nadležni organ Republike Hrvatske ili
u svezi s tom službom, osim ako joj je organizam oštećen neposrednim aktivnim
sudjelovanjem u oružanim akcijama protiv Republike Hrvatske. Ne smatra
se da su neprijateljski djelovali protiv Republike Hrvatske oni hrvatski
državljani koji su kao vojni obveznici upućeni na bojište u sastavu bivše
JNA protiv vlastite volje i bez mogućnosti da budu otpušteni ili da pobjegnu
iz te vojske;

5. na vojnoj vježbi pričuvnog vojnog sastava Republike Hrvatske ili
drugih službi i jedinica organiziranih od strane Ministarstva obrane;

6. pri obavljanju ili u povodu obavljanja zadataka i poslova službe
javne sigurnosti legalnih tijela Republike Hrvatske kod kojih je došlo
do uporabe vatrenog ili hladnog aružja.

Odredbe stavka 1. točke 1. i 2 ovoga članka primjenjuju se i na pripadnike
Ministarstva unutarnjih poslova i Zbora narodne garde u pogledu oštećenja
organizma nastalog u obavljanju stručne obuke u funkciji priprema za obranu
Republike Hrvatske.

Nehat se, ne smatra krivnjom u smislu stavka 1. ovoga članka.

Odlazak na bojeve vježbe i bojevo gađanje i povratak s (takove vježbe
i gađanja odnosno odlazak na vojnu vježbu i povratak s vojne vježbe ne
smatra se obavljanjem specifičnih vojnih dužnosti odnosno vojnom vježbom
pričuvnog vojnog sastava u smislu stavka 1. točke 1. i 3., odnosno točke
5. ovoga članka.

Članak 7.

Mirnodopski vojni invalid je i osoba koja je kao vojna osoba nakon 15.
svibnja 1945. oboljela ili joj se od ranije postojeća bolest pogoršala,
odnosno ispoljila, a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti
neposredna posljedica obavljanja obvezne vojne službe ili dužnosti pod
okolnostima iz

članka 6. stavka 1. točke 2. i 4. ovoga Zakona, pa je zbog toga njezin
organizam oštećen za najmanje 60%.

Mirnodopski vojni invalid koji po osnovi bolesti stekne i koristi prava
po ovom Zakonu najmanje pet godina zadržava svojstvo mirnodopskog vojnog
invalida ako mu se oštećenje organizma smanji ispod 60%, ali ne niže od
20%.

3. Civilni invalidi rata

Članak 8.

Civilni invalid rata (u daljnjem tekstu: civilni invalid) je osoba kojoj
je organizam oštećen za najmanje 20% zbog rane, povrede ili ozljede koju
je dobila:

1. zlostavljanjem, odnosno lišenjem slobode od strane terorista ili
pripadnika Jugoslavenske narodne armije od 17. kolovoza 1990;

2. u svezi s ratnim događajima (bombardiranje, eksplozija ratnog materijala,
zalutali metak i sl.);

3. od eksplozije zaostalog ratnog materijala nakon završetka ratnih
operacija;

4. u svezi s diverzantskim, odnosno terorističkim akcijama kojima se
ugrožava sigurnost ili ustavni poredak Republike Hrvatske;

5. zlostavljanjem odnosno lišenjem slobode od strane okupatora ili njegovih
pomagača za vrijeme drugog svjetskog rata.

Civilni invalid je i osoba kojoj je organizam oštećen za najmanje 60%
zbog bolesti a bolest je, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti neposredna
posljedica zlostavljanja odnosno lišenja slobode od strane terorista ili
pripadnika Jugoslavenske narodne armije od 17. kolovoza 1990.

Civilni invalid koji po osnovi bolesti stekne i koristi prava po ovom
Zakonu najmanje pet godina zadržava svojstvo civilnog invalida ako mu še
oštećenje organizma smanji ispod 60%, ali ne niže od 20%.

Članak 9.

Prava utvrđena ovim Zakonom ne mogu ostvariti osobe koje su, u Domovinskom
ratu, oštećenje organizma dobile kao pripadnici, pomagaći ili suradnici
neprijateljskih vojnih i paravojnih formacija, odnosno koje su osuđene
pravomoćnom sudskom presudom zbog sudjelovanja u neprijateljskim vojnim
i paravojnim formacijama ili zbog ugrožavanja ustavnog poretka i sigurnosti
Republike Hrvatske, kao i članovi njihovih obitelji.

Prava utvrđena ovim Zakonom ne mogu ostvariti niti osobe koje su se
u Domovinskom ratu, same ranile radi izbjegavanja vojne obveze.

4. Sudionici rata

Članak 10.

Sudionik rata, prema ovom Zakonu, je osoba kojoj je na temelju propisa
o mirovinskom osiguranju svo vrijeme od prije 9. rujna 1943. do 15. svibnja
1945. uračunato u mirovinski staž u dvostrukom trajanju po osnovi sudjelovanja:

1. u narodnooslobodilačkoj borbi;

2. u sastavu oružanih formacija antifašističkog pokreta odnosno u antifašističkoj
borbi u drugim zemljama i savezničkim vojskama.

Članak 11.

Sudionik rata prema ovom Zakonu je i osoba:

1. kojoj je na temelju propisa o mirovinskom osiguranju svo vrijeme
od prije 29. studenoga 1943. do 15. svibnja 1945. uračunato u mirovinski
staž u dvostrukom trajanju po osnovi sudjelovanja u narodnooslobodilačkoj
borbi, ako je jugoslavenski državljanin postala na temelju Ugovora o miru
s Italijom ili je kao jugoslavenski državljan bila nastanjena na teritoriju
koji je tim ugovorom pripojen Jugoslaviji, odnosno koja je na temelju Memoranduma
o suglasnosti o slobodnom teritoriju Trsta od 5. listopada 1954. izjednačena
u pravima i dužnostima s jugoslavenskim državljanima;

2. kojoj je svojstvo sudionika narodnooslobodilačkog rata utvrđeno po
posebnim propisima radi stjecanja materijalne odnosno zdravstvene zaštite.

5. Članovi obitelji

Članak 12.

Zaštita po ovom Zakonu osigurava se članovima obitelji:

1. osobe poginule, umrle ili nestale pod okolnostima iz članka 5. ovoga
Zakona;

2. osobe koja je od rane, povrede, ozljede ili bolesti dobivene pod
okolnostima iz članka 5., stavka 1., točke 1. ovoga Zakona umrla u roku
od godinu dana od dana prestanka neprijateljstava;

3. osobe koja je od rane, povrede ili ozljede, dobivene do 15. svibnja
1945. pod okolnostima iz članka 5., stavka 1. točka 2. i 3. ovoga Zakona
umrla do 15. svibnja 1946;

4. osobe poginule, umrle ili nestale pod okolnostima iz članka 6., 7.
i 8. ovoga Zakona;

5. osobe koja je od rane, povrede, ozljede ili bolesti dobivene pod
okolnostima iz članka 6., stavka 1. točke 2. i 4. i članka 7., stavka 1.
ovoga Zakona umrla u roku od godinu dana po otpuštanju iz oružanih snaga;

6. osobe koja je od rane, povrede, ozljede ili bolesti dobivene pod
okolnostima iz članka 8., stavka 1., točke 1., 2. i 3. i stavka 2. ovoga
Zakona umrla u roku od godinu dana od dana prestanka neprijateljstava;

7. osobe koja je od rane, povrede ili ozljede dobiverke do 15 svibnja
1945. pod okolnostima iz članka 8., stavka 1., točke 2., 3. i 5. ovoga
Zakona umrla do 15. svibnja 1946.

Članak 13.

Članovima obitelji, po ovom Zakonu, smatraju se bračni drug, djeca rođena
u braku ili izvan braka, usvojena i pastorčad - članovi uže obitelji, te
roditelji, očuh, maćeha i usvojitelji.

Članom uže obitelji, prema ovom Zakonu, smatra se i izvanbračni drug
koji s vojnim invalidom, civilnim invalidom odnosno sudionikom rata, ima
djece i s njim živi, odnosno do njegove je smrti živio u zajedničkom kućanstvu
najmanje godinu dana.

III. PRAVA PO OSNOVI OŠTEĆENJA ORGANIZMA

Članak 14.

Ratni i mirnodopski vojni invalidi i civilni invalidi imaju, po osnovi
oštećenja organizma, uz uvjete propisane ovim Zakonom, pravo na:

1. osobnu invalidninu

2. dodatak za njegu i pomoć druge osobe;

3. ortopedski dodatak;

4. posebni dodatak;

5. kupališno i klimatsko liječenje;

6. pomoć u troškovima liječenja i nabavi ortopedskih pomagala.

Članak 15.

Radi ostvarivanja prava iz ovoga Zakoria vojni i civilni invalidi razvrstavaju
se, prema utvrđenom postotku oštećenja organizma, u deset grupa:

I. grupa - invalidi sa 100% oštećenja organizma kojima je za redovan
život potrebna tuđa njega i pomoć druge osobe,

II. grupa - invalidi sa 100%" oštećenja organizma,

III. grupa - invalidi sa 90% oštećenja organizma,

IV. grupa - invalidi sa 80% oštećenja organizma,

V. grupa - invalidi sa 70% oštećenja organizma,

VI. grupa - invalidi sa 60% oštećenja organizma,

VII. grupa - invalidi sa 50% oštećenja organizma,

VIII. grupa - invalidi sa 40% oštećenja organizma,

IX. grupa - invalidi sa 30% oštećenja organizma,

X. grupa - invalidi sa 20% oštećenja organizma.

Oštećenjem organizma, prema ovom članku, smatra se oštećenje nastalo
kao posljedica rane, povrede, ozljede ili bolesti dobivene pod okolnostima
iz članka 5., 6., 7. i 8. ovoga Zakona.

Invalidu koji je zadobio više oštećenja organizma pod različitim okolnostima
predviđenim ovim Zakonom, pri ocjenjivanju postotka oštećenja uzimaju se
u obzir sva takova oštećenja, a svojstvo se određuje prema oštećenju organizma
za koje se, pri ocjenjivanju ukupnoga postotka oštećenja, utvrdi najveći
postotak.

Pri utvrđivanju postotka oštećenja organizma osobama kojima je oštećenje
organizma nastalo kao posljedica pogoršanja, odnosno ispoljenja bolesti
uzima se odgovarajući postotak od cjelokupnog oštećenja organizma s tim
da po toj osnovi utvrđeni postotak oštećenja organizma ne može iznositi
više od 80%.

1. Osobna invalidnina

Članak 16.

Osobna invalidnina određuje se u mjesečnoj svoti prema grupi oštećenja
organizma invalida.

Mjesečna svota osobne invalidnine invalida I. grupe određuje se u visini
od 160% prosječne mjesečne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj
iz prethodne godine.

mjesečna svota osobne invalidnine invalida II - X grupe određuje se
u postotku od osobne invalidnine invalida I. grupe i to:

```
__________________________________________________________
Grupa                                           Postotak
__________________________________________________________
II.                                             73,00
III.                                            55,00
IV.                                             41,00
V.                                              29,00
VI.                                             18,00
VII.                                            12,00
VIII.                                           6,00
IX.                                             4,00
X.                                              3,00
__________________________________________________________
```

2. Dodatak za njegu i pomoć druge osobe

Članak 17.

Pravo na dodatak za njegu i pomoć druge osobe imaju:

1. invalidi I. grupe;

2. invalidi II, III. i IV. grupe kojima je organizam oštećen i neovisno
o vojnom, odnosno civilnom invaliditetu koje je oštećenje, zajedno s vojnim
odnosno civilnim invaliditetom, jednako oštećenju organizma invalida I.
grupe.

Invalidi iz stavka 1. ovoga članka radi ostvarivanja prava na dodatak
za njegu i pomoć druge osobe razvrstavaju se u dva stupnja:

1. u prvi stupanj - invalidi I. do IV. grupe, koji su potpuno nesposobni
za obavljanje svih životnih potreba i kojima je potrebna neprekidna njega
i pomoć od druge osobe;

2. u drugi stupanj - ostali invalidi iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 18.

Osnovica za određivanje dodatka za njegu i pqmoć druge osobe je mjesečna
svota osobne invalidnine invalida I. grupe.

Dodatak za njegu i pomoć druge osobe iznosi mjesečno :

1) za prvi stupanj 100% od osnovice

2) za drugi stupanj 66% od osnovice

3. Ortopedski dodatak

Članak 19.

Pravo ne ortopedski dodatak imaju vojni i civilni invalidi kojima je
tjelesno oštećenje utvrđeno zbog težih oštećenja organizma koja su neposredna
posljedica dobivene rane, povrede, ozljede ili bolesti koja je uzrokovala
amputaciju ekstremiteta ili teško oštećenje funkcije ekstremiteta ili potpuni
gubitak vida na oba oka.

Oštećenja organizma iz stavka 1. ovoga članka razvrstavaju se u četiri
stupnja prema težini, vrsti i uzroku oštećenja.

Članak 20.

Osnovica za određivanje ortopedskog dodatka je mjesečna svota osobne
invalidnine invalida I. grupe.

Ortopedski dodatak iznosi mjesečno:

1 ) za I. stupanj 29% od osnovice,

2) za II. stupanj 22% od osnovice,

3) za III. stupanj 14% od osnovice,

4) za IV. stupanj 7% od osnovice.

Ortopedski dodatak iz stavka 2. točke 1) ovoga članka povećava se za
25% invalidu kod kojega postoji kombinacija dva ili više oštećenja I. stupnja.

4. Posebni dodatak

Članak 21.

Ratni vojni invalid kojemu je organizam oštećen pod okolnostima iz članka
5. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona ima pravo na posebni dodatak u visini
od 50% od pripadajuće svote osobne invalidnine.

5. Kupališno i klimatsko liječenje

Članak 22.

Vojni i civilni invalidi I. do IV. grupe imaju pravo na kupališno i
klimatsko liječenje uz uvjete propisane ovim Zakonom i propisima donesenim
na temelju ovoga Zakona.

Članak 23.

Kupališno i klimatsko liječenje, prema ovom Zakonu, je liječenje koje
je nužno kao nastavak liječenja od bolesti koje su propisane kao indikacija
za to liječenje u svezi s oštećenjem organizma na osnovi kojeg je ostvario
svojstvo invalida.

Kupališno i klimatsko liječenje obavlja se u specijaliziranim zdravstvenim
ustanovama u kojima se u liječenju primjenjuje prirodni faktor i zdravstvenim
ustanovama u kojima se liječenje obavlja pretežno prirodnim faktorom.

6. Fomoć u troškovima liječenja i nabavi ortopedskih pomagala

Članak 24.

Vojni i civilni invalid ima pravo na naknadu troškova bolničkog i rehabilitacijskog
liječenja i troškova za proteze, ortopedska i druga pomagala, pomoćne i
sanitarne sprave u visini u kojoj po propisima o zdravstvenoj zaštiti sudjelu
je u tim troškovima, ako mu je liječenje odnosno pomagalo potrebno u ostvarivanju
zdravstvene zaštite u svezi s oštećenjem organizma na osnovi kojeg je ostvario
svojstvo invalida.

IV. PRAVA PO OSNOVI GUBITKA ČLANA OBITELJI

Članak 25.

Članovi obitelji osoba iz članka 12. ovoga Zakona imaju sve uvjete propisane
ovim Zakonom, pravo na obiteljsku invalidninu.

Pravo na obiteljsku invalidninu, uz uvjete propisane ovim Zakonom, ima
i bračni drug i djeca vojnog, odnosno i civilnog invalida I. do IV. grupe
koji je do smrti koristio dodatak za njegu i pomoć druge osobe.

Članovi obitelji osoba iz članka 12. točke 1. do 3. ovoga Zakona, uz
uvjete propisane ovim Zakonom, imaju pravo i na uvećanu obiteljsku invalidninu.

1. Obiteljska invalidnina

Članak 26.

Pravo na obiteljsku invalidninu članovi uže obitelji mogu ostvariti
pod ovim uvjetima:

1. udovica - kad navrši 55 godina života ili udovac kad navrši 65 godina
života, a i prije navršenih 55, odnosno 65 godina života ako su nesposobni
za privređivanje;

2. djeca, usvojenici i pastorčad - do navršene 15. godine života odnosno
ako su na školovanju do kraja propisanog trajanja redovnog školovanja,
ali najkasnije do navršene 26. godine života, a ako su nesposobni za privređivanje,
dok ta nesposobnost traje, uz uvjet da je nesposobnost nastupila prije
navršene 15. godine života, odnosno za vrijeme redovnog školovanja, prije
navršene 26. godine života.

Ako je školovanje prekinuto zbog služenja vojnog roka ili bolesti, pravom
na obiteljsku invalidninu ove se osobe mo gu koristiti i za vrijeme služenja
vojnog roka, odnosno trajanja bolesti do navršene 26. godine života, a
nakon toga najviše još za onoliko vremena koliko su zbog služenja vojnog
roka odnosno bolesti izgubile od redovnog školovanja, ako je redovno školovanje
nastavljeno prije navršene 26. godine života;

3. osoba iz točke 2. ovoga stavka za izvanrednog školovanja na prvoj
godini više škole odnosno fakulteta ili druge visoke škole, uz uvjet da
je na prvu godinu studija upisana u godini u kojoj je završila srednju
školu i da je nezaposlena.

Ako užu obitelj čine bračni drug s jednim članom ili više članova obitelji
iz stavka 1., točke 2. ovoga članka, bračni drug ima pravo na obiteljsku
invalidninu kao sukorisnik s njima, bez obzira na uvjete iz stavka 1.,
točke 1. ovoga članka i to dok i jedno od te djece ima pravo na invalidninu.

Bračni drug vojnog odnosno civilnog invalida I. do IV. grupe koji je
do smrti bio korisnik dodatka za njegu i pomoć druge osobe po osnovi oštećenja
organizma ima, uz uvjete iz stavka 1., točke 1. ovoga članka, pravo na
obiteljsku invalidninu, ako je s invalidom živio u bračnoj zajednici i
zajedničkom kučanstvu posljednjih pet godina prije njegove smrti, ako nije
zaposlen, ne bavi se privrednom ili profesionalnom djelatnošću i nije korisnik
mirovine.

Obiteljsku invalidninu pastorčad može ostvariti ako ih je osoba od koje
izvode pravo uzdržavala najmanje posljednju godinu dana prije smrti.

Članak 27.

Roditelji imaju pravo na obiteljsku invalidninu iako su članovi uže
obitelji ostvarili to pravo.

Očuh, maćeha i usvojitelji, koji su osobu od koje izvode pravo uzdržavali
ili ih je ta osoba uzdržavala najmanje pet godina prije smrti, imaju također
pravo na obiteljsku invalidninu iako su članovi u obitelji ostvarili to
pravo.

Očuh, maćeha ili usvojitelj koji ispunjava uvjete za priznavanje prava
na obiteljsku invalidninu ima preče pravo od roditelja koji nije izvršavao
roditeljsku dužnost prema osobi od koje bi izvodio pravo.

Članak 28.

Osnovica za određivanje visine obiteljske invalidnine je mjesečna svota
osobne invalidnine invalida I. grupe.

Obiteljska invalidnina za jednog korisnika iznosi 15% mjesečno od osnovice
iz stavka 1. ovoga članka.

Obiteljska invalidnina za jednog korisnika iza osobe iz članka 12. točke
1. do 3. ovoga Zakona iznosi 40% mjesečno od osnovice iz stavka 1. ovoga
članka.

Ako pravo na obiteljsku invalidninu ostvaruje više članova obitelji
za svakog sukorisnika svota obiteljske invalidnine iz stavka 2., odnosno
stavka 3. ovoga članka povećava se za 50%.

Članak 29.

Ako obiteljsku invalidninu koriste dva ili više članova obitelji obiteljska
invalidnina pripada sukorisnicima u jednakim dijelovima.

Članak 30.

Roditelj čije je jedno dijete izgubilo život pod okolnostima iz članka
5. ovoga Zakona te roditelj koji je imao više djece, pa je jedno izgubilo
život pod istim okolnostima, a ostala su izgubila život pod okolnostima
iz članka 8. ovoga Zakona, ima pravo na obiteljsku invalidninu iz članka
28. stavka 3. ovoga Zakona povećanu za 50% uz uvjet da nijedno od te djece
nije ostavilo poroda i da taj roditelj kasnije nije imao druge djece.

Ako se obiteljskom invalidninom po stavku 1. ovoga članka koriste oba
roditelja kao sukorisnici svota obiteljske invalidnine određena po članku
28., stavku 3. ovoga Zakona uvećava se za 50%.

Članak 31.

Korisnici koji ispunjavaju uvjete za priznavanje prava na osobnu i na
obiteljsku invalidninu po osnovi jedne ili više osoba imaju pravo na osobnu
invalidninu i na jednu polovinu obiteljske invalidnine za svaku od tih
osoba.

Korisnici koji ispunjavaju uvjete za priznavanje prava na obiteljsku
invalidninu po osnovi dviju ili više osoba ima ju pravo na obiteljsku invalidninu
za jednu osobu i na po jednu polovinu obiteljske invalidnine za svaku slijedeću
osobu.

2. Uvećana obiteljska invalidnina

Članak 32.

Roditelj i braćni drug osobe poginule ili umrle pod okolnostima iz članka
5. ovoga Zakona koji nemaju djece, odnosno imaju jedno dijete ili više
djece koja su nesposobna za privređivanje, uz uvjet da je ta nesposobnost
nastala prije 15. godine života, odnosno prije navršene 26. godine života,
ako je dijete bilo na redovnom školovanju imaju, uz pravo na obiteljsku
invalidninu i pravo na uvećanu obiteljsku invalidninu.

Pravo na uvećanu obiteljsku invalidninu ima i dijete bez oba roditelja
koje obiteljsku invalidninu koristi iza osobe poginule ili umrle pod okolnostima
iz članka 5. ovoga Zakona.

Uvećana obiteljska invalidnina iz stavka 1. i 2. ovoga članka iznosi
34,50% od mjesečne svote osobne invalidnine invalida I. grupe.

Ako više osoba iz stavka 1. i 2 ovoga članka ispunjava uvjete za priznavanje
prava na uvećanu obiteljsku invalidninu, uvećana obiteljska invalidnina
u svoti iz stavka 3. ovoga članka pripada svakoj od njih.

Članak 33.

Korisnici koji ispunjavaju uvjete za priznavanje prava na uvečanu obiteljsku
invalidninu iz članka 32. ovoga Zakona po osnovi dviju ili više osoba imaju
pravo na tu invalidninu samo iza jedne osobe.

V. PRAVA PO OSNOVI MATERIJALNIH I DRUGIH POTREBA KORISNIKA

1. Opskrbnina

Članak 34.

Pravo na opskrbninu imaju korisnici osobne invalidnine, korisnici obiteljske
invalidnine - osobe iz članka 25., stavka 1. i 2. ovoga Zakona i sudionici
rata, ako su nesposobni za privređivanje i ispunjavaju ove uvjete:

1. da nisu zaposleni;

2. da samostalno ne obavljaju privrednu ili profesionalnu djelatnost;

3. da nisu korisnici mirovine;

4. da nisu korisnici novčanog primanja u svezi s prekvalifikacijom ili
dokvalifikacijom, odnosno zbog nezaposlenosti ili stalne mjesečne novčane
pomoći po propisima o socijalnoj zaštiti;

5. da oni i članovi njihova kućanstva nemaju ukupni prihod od poljoprivredne
djelatnosti mjesečno po članu kućanstva, veći od 500 hrvatskih dinara mjesečno
po članu kućanstva;

6. da oni i članovi njihove obitelji u kučanstvu nemaju ukupno druge
redovne novčane prihode mjesečno po članu kućanstva veće od 30% prosječne
mjesečne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj iz prethodne godine.

Pravo na opskrbninu, pod uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, imaju i
slijepi članovi obitelji iza smrti invalida I. do VII. grupe i sudionika
rata.

Članak 35.

Sukorisnicima obiteljske invalidnine i korisnicima više invalidnina
pripada jedna opskrbnina.

Članak 36.

Nesposobnima za privređivanje, prema ovom Zakonu, smatraju se:

1. vojni i civilni invalid I. do V. grupe koji nije zaposlen niti samostalno
obavlja privrednu ili profesionalnu djelatnost;

2. žena kada navrši 55 godina ili muškarac kad navrši 65 godina života,
odnosno za mlađe osobe kad nastupi gubitak sposobnosti za rad prema propisima
o invalidskom osiguranju radnika;

3. dijete do navršenih 15 godina života, odnosno za vrijeme školovanja,
ali najkasnije do navršenih 26 godina života, a ako je nesposobno za samostalan
život i rad, prema propisima o invalidskom osiguranju za vrijeme, dok ta
nesposobnost traje, uz uvjet da je nesposobnost nastupila prije navršenih
15 godina života, odnosno za vrijeme školovanja prije navršenih 26. godina
života;

4. udovica ili udovac iza osobe od koje izvode pravo, ako je nakon smrti
te osobe ostalo jedno ili više djece prema kojima oni obavljaju roditeljske
dužnosti, dok su ta djeca nesposobna za samostalan život i rad, prema točki
3. ovoga stavka.

Dijete iz stavka 1. točke 3. ovoga članka, koje prekine školovanje zbog
bolesti što ju utvrdi nadležna zdravstvena ustanova, smatra se nesposobnim
za samostalan život i rad i za vrijeme trajanja bolesti do navršenih 26
godina života, kao i nakon te godine, ali najviše onoliko vremena koliko
je zbog bolesti izgubilo od školovanja, ako je školovanje nastavljeno prije
navršenih 26 godina.

Članak 37.

Osnovica za određivanje opskrbnine iznosi 55% prosječne mjesečne plaće
svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj iz prethodne godine.

Korisnicima koji u kućanstvu nemaju prihode od utjecaja na opskrbninu,
opskrbnina se određuje u visini osnovice.

Korisnicima koji u kućanstvu imaju prihod od poljoprivredne djelatnosti
odnosno druge redovne prihode od utjecaja na opskrbninu, opskrbnina se
određuje u visini razlike izmedu dijela prihoda koji mjesečno otpada na
korisnika i osnovice za određivanje opskrbnine.

Ako dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine ispunjavaju uvjete
za stjecanje prava na opskrbninu, opskrbnina određena prema stavku 2. odnosno
3. ovoga članka povećava se za 50% za svakog daljnjeg korisnika.

Ako oba bračna druga ispunjevaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu,
po različitim osnovama, opskrbnina im se određuje kao jednom korisniku
i tako određena povećava za 50% za drugog bračnog druga.

Članak 38.

Sukorisnicima opskrbnine koji žive u zajedničkom kućanstvu, opskrbnina,
određena po članku 37. stavku 4. ovoga Zakona, pripada na jednake dijelove.

Ako obiteljsku invalidninu koristi više osoba koje iz opravdanih razloga
žive odvojeno (razvedeni roditelji, djeca rođena u braku i djeca rodena
izvan braka i dr.), a prihodi im ne potječu iz zajedničkih izvora opskrbnina
pripada samo onim sukorisnicima koji ispunjavaju uvjete za stjecanje prava
na opskrbninu.

Ako dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine iz stavka 2. ovoga
članka ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu, svakome od
njih pripada svota koja bi mu pripadala kao samostalnom korisniku, s time
da zbroj tih svota ne može biti veći od osnovice za određivanje opskrbnine
povećane po članku 37. stavku 4. ovoga Zakona. Ako je zbroj tih svota veći,
opskrbnina pripada svakom od sukorisnika u omjeru sa svotama koje bi im
pripadale kao samostalnim korisnicima.

Članak 39.

Samohranim korisnicima opskrbnina, određena prema članku 37. ovoga Zakona,
povećava se za 50%.

Članak 40.

Samohranim, prema ovom Zakonu, smatra se korisnik opskrbnine koji nema
zemljište u posjedu, vlasništvu ili suvlasništvu za koje se prema zakonu
zadužuje porezom na prihod od poljoprivredne djelatnosti, te da u svome
kućanstvu nema srodnika sposobnih za privređivanje, niti ima članova obitelji
u kućanstvu ili izvan kućanstva, koji su zaposleni ili korisnici mirovine
ili samostalno obavljaju privrednu ili profesionalnu djelatnost ili da
imaju zemljište u posjedu, vlasništvu ili suvlasništvu za koje se prema
zakonu zadužuje porezom na prihod od poljoprivredne djelatnosti.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka pri utvrđivanju svojstva samohrane
osobe ne uzima se u obzir pastorčad, koja ne živi s njom u kućanstvu.

Ne smatraju se sposobnim za privređivanje, u smislu stavka 1. ovoga
članka, članovi kućanstva koji su nesposobni za privređivanje prema članku
36. ovoga Zakona ako nisu zaposleni, odnosno samostalno ne obavljaju privrednu
ili profesionalnu djelatnost.

Članak 41.

Pravo na opskrbninu i visina opskrbnine ovisi o ukupnom prihodu od poljoprivredne
djelatnosti korisnika opskrbnine i svih članova njegova kućanstva, kao
i o drugim redovnim novčanim prihodima korisnika opskrbnine i članova njegove
obitelji koji žive s njim u kućanstvu.

Kućanstvom, prema ovom Zakonu, smatra se zajednica života, privređivanja
i trošenja ostvarenih prihoda.

Članak 42.

Kao prihod od poljoprivredne djelatnosti, prema ovom Zakonu, smatra
se katastarski prihod prema vrijednosti ljestvica iz prethodne godine.

Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka katastarski prihod uzima
se umanjen za 50%, ako su u pitanju korisnici dodatka za njegu i pomoć
druge osobe, korisnici dodatka za pripomoć u kući i korisnici koji u kućanstvu
nemaju članova sposobnih za privređivanje, u smislu članka 36. i članka
40. stavka 3. ovoga Zakona.

Ako je poljoprivredno zemljište dato u zakup, kao prihod od poljoprivredne
djelatnosti smatra se mjesečna svota zakupnine, ako je to za korisnika
povoljnije.

Ako se radi o korištenju tuđeg zemljišta, katastarski prihod uzima se
po odbitku ugovorene naknade za korištenje tuđeg zemljišta.

Katastarski prihod uzima se u obzir i kad se radi o prihodu od zemljišta
na kojemu korisnik ima pravo plodokorištenja.

Katastarski prihod ne uzima se u obzir kad se radi o prihodu za koji
se prema zakonu ne zadužuje porezom.

Članak 43.

Drugim redovnim novčanim prihodima, prema ovom Zakonu smatraju se:

1. prosjećna mjesečna plaća, odnosno naknada s osnova zaposlenja ostvarena
u prethodnoj kalendarskoj godini, odnosno ostvarena za prvi cijeli mjesec
po zaposlenju u tekućoj godini;

2. mirovina u prosjećnoj mjesečnoj svoti ostvarenoj u prethodnoj kalendarskoj
godini, odnosno u mjesečnoj svoti za prvi cijeli mjesec tekuće godine po
ostvarenju;

3. prihod od samostalnog obavljanja privredne ili profesionalne djelatnosti,
prihod ostvaren od iznajmljivanja soba i pružanja usluga i prehrane turistima,
prihod od imovine i drugi porezu podložni prihodi prema dobiti, odnosno
prihodu iz prethodne godine koji je služio za osnovicu pri određivanju
poreza.

Članak 44.

U druge redovne novčane prihode koji su od utjecaja na opskrbninu ne
ulaze: novčana primanja po ovom Zakonu, novčana primanja po opčinskim propisima
o zaštiti vojnih invalid, sudionika i žrtava rata, novčana primanja po
propisima o socijalnoj zaštiti, novčana naknada za tjelesno oštećenje i
dodatak za njegu i pomoć druge osobe po propisima o invalidskom osiguranju,
doplatak za djecu, novčana pomoć obitelji vojnog obveznika, zatim stipendije,
nagrade i druga slična primanja učenika i studenata, a niti druge stalna
mjesečna novčana primanja korisnika, odnosno članova njegove obitelji,
za koja je propisima o njihovu ustanovljenju određeno da se ne uzimaju
u obzir kao prihodi kod stjecanja i određivanja prava koje ovisi o prihodima.

Članak 45.

Dio prihoda koji otpada na člana kućanstva korisnika opskrbnine o kojemu
ovisi pravo na opskrbninu i visina opskrbnine izračunava se tako, da se:

1. ukupni prihod od poljoprivredne djelatnosti podijeli na korisnika
opskrbnine i sve članove njegova kućanstva;

2. drugi redovni novčani prihodi podijele na korisnika opskrbnine odnosno
člana obitelji o čijem se prihodu radi i članove njegove obitelji koji
s njim žive u kućanstvu, ako ih taj član, odnosno korisnik, uzdržava i
ako prema njima ima obvezu uzdržavanja. Ovi prihodi dijele se i na unučad
korisnika odnosno člana obitelji o čijem se prihodu radi, ako ih taj član
obitelji odnosno korisnik uzdržava kao članove svoge kućanstva zato što
su nesposobni za privređivanje i nemaju roditelje niti prihode ili su im
roditelji nesposobni za privređivanje i bez prihoda.

Ako je braćni drug korisnika opskrbnine zaposlen u inozemstvu izvan
teritorija bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije kod inozemnog
poslodavca ili tamo samostalno obavlja privrednu ili profesionalnu djelatnost,
smatra se da mjesečni prihod po članu kućanstva korisnika opskrbnine prelazi
svotu iz članka 34., točke 6. ovoga Zakona.

Članak 46.

Promjene u visini prihoda i broju članova kućanstva, o kojime ovisi
pravo na opskrbninu i visina opskrbnine, utječu na opskrbninu tako, da
se promjene koje uvjetuju gubitak ili smanjenje opskrbnine uzimaju u obzir
od prvog dana slijedećeg mjeseca poslije nastanka, a promjene koje uvjetuju
stjecanje ili povećanje opskrbnine uzimaju se u obzir od prvog dana slijedećeg
mjeseca nakon podnošenja odgovarajućeg zahtjeva.

2. Dodatak za pripomoć u kući

Članak 47.

Korisniku opskrbnine koji zbog trajnih promjena u zdravstvenom stanju
ne može sam ispunjavati osnovne životne zahtjeve, pripada dodatak za pripomoć
u kući, ako ne koristi dodatak za njegu i pomoć druge osobe po ovome Zakonu
ili po drugim propisima.

Dodatak za pripomoć u kući iznosi mjesečno 45% od prosječne mjesečne
plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj iz prethodne godine.

3. Doplatak za djecu

Članak 48.

Korisnici osobne invalidnine, djeca - korisnici obiteljske invalidnine
i korisnici opskrbnine imaju pravo na doplatak za djecu pod uvjetima i
u visini što su utvrđeni propisima o tome doplatku, ako ne ispunjava uvjete
za ostvarivanje tog doplatka po drugim propisima.

4. Besplatna i povlaštena vožnja

Članak 49.

Korisnik obiteljske invalidnine iza osobe poginule pod okolnostima iz
članka 5., stavka 1., točke 1. do 3. i članka 8., stavka 1. točke 1., 2.
i 5. ovoga Zakona ima pravo na jedno besplatno putovanje godišnje željeznicom,
brodom ili autobusom radi obilaske groba te osobe, a koja nije pokopna
mjestu prebivališta korisnika obiteljske invalidnine.

Članak 50.

Vojni i civilni invalid koji po ovom Zakonu koristi dodatak za njegu
i pomoć druge osobe ima pravo na povlaštenu vožnju u unutarnjem prometu
i to:

- za dva putovanja godišnje željeznicom, brodom ili autobusom uz povlasticu
od 75% od redovne cijene vozne karte,

- za jedno putovanje godišnje avionom, uz povlasticu od 50% od redovne
cijene vozne karte.

Članak 51.

Pod jednim putovanjem prema članu 49. i 50. ovoga Zakona podrazumijeva
se odlazak iz polaznog u uputno mjesto (vožnja u odlasku) i povratak iz
uputnog mjesta u polazno (vožnja u povratku).

VI. POSEBNE ODREDBE

Članak 52.

Mjesečne svote osobne invalidnine, dodatka za njegu i pomoć druge osobe,
ortopedskog dodatka, posebnog dodatka, obiteljske invalidnine, uvećane
obiteljske invalidnine, dodatka za pripomoć u kući i svota osnovice za
određivanje opskrbnine usklađuje se početkom svake kalendarske godine uzimajući
u obzir kretanje prosječne mjesečne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj
u prethodnoj godini i materijalne mogućnosti Republike.

Mjesečne svote osobne invalidnine, dodatka za njegu i pomoć druge osobe,
ortopedskog dodatka, posebnog dodatka, obiteljske invalidnine, uvećane
obiteljske invalidnine, dodatka za pripomoć u kući i svota osnovice za
određivanje opskrbnine, usklađene po odredbi stavka 1. ovoga članka, mogu
se uskladiti i početkom drugog polugodišta prema prosječnoj mjesečnoj plači
svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj iz prethodnog polugodišta azko se
za to osiguraju sredstva.

Članak 53.

Svota cenzusa redovnih novčanih prihoda iz članka 34., stavka 1., točke
6. ovoga Zakona usklađuje se početkom svake kalendarske godine s kretanjem
prosječne mjesečne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u prethodnoj
godini.

Članak 54.

Svota cenzusa katastarskog prihoda iz članka 34., stavka 1., točke 5.
ovoga Zakona usklađuje se s koeficijentom povećanja vrijednosti ljestvica
toga prihoda u Republici Hrvatskoj.

Članak 55.

Svote mjesečnih novčanih primanja, svotu osnovice za određivanju opskrbnine
i svotu cenzusa novčanih prihoda utvrđuje, prema odredbama članka 52. i
53. ovoga Zakona, ministar rada, socijalne skrbi i obitelji, na temelju
odgovarajućih službenih podataka.

Ministar rada, socijalne skrbi i obitelji utvrđuje i svotu cenzusa katastarskog
prihoda prema odredbi članka 54 ovoga Zakona, na temelju akta o izmjeni
vrijednosti ljestvica katastarskog prihoda.

Članak 56.

Ministar rada, socijalne skrbi i obitelji donosi propise: o utvrđivanju
postotka oštećenja organizma prema stupnju oštećenja i drugim uvjetima
i kriterijima za utvrđivanje invaliditeta; o medicinskim indikacijama za
razvrstavanje invalida od I. do IV. grupe prema stupnju potrebe za njegom
i pomoći druge osobe; o oštećenju organizma po osnovi kojih invalid ima
pravo na ortopedski dodatak i razvrstavanju tih oštećenja u stupnjeve;
o indikacijama i kontraindikacijama za kupališno i klimatsko liječenje,
trajanju liječenja, uvjete, postupak i način ostvarivanja toga liječenja;
o načinu ostvarivanja i korištenja prava na besplatnu i povlaštenu vožnju
i na naknadu troškova prijevoza; o načinu isplate novčanih primanja i drugih
troškova po ovom Zakonu, načinu vođenja evidencije o obavljenim isplatama
i dostavi izvješća o potrošenim sredstvima prema ovom Zakonu i kontroli
namjenskog trošenja sredstava; te o radu liječničkih komisija u postupku
za ostvarivanje prava po ovome Zakonu.

Ministar rada, socijalne skrbi i obitelji može propisati pravo na specijalna
pomagala za invalide koji su izgubili vid na oba oka.

Članak 57.

Pri stjecanju ili određivanju prava po drugim propisima ovisno o prihodima,
dodatak za njegu i pomoć druge osobe i dodatak za pripomoć u kući iz ovoga
Zakona ne uzimaju se kao prihod prilikom odlučivanja o takvom pravu.

VII. KORIŠTENJE PRAVOM I PRESTANAK PRAVA

Članak 58.

Osobna invalidnina, dodatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski
dodatak, posebni dodatak, obiteljska invalidnina i uvećana obiteljska invalidnina,
pripadaju od prvog dana idućeg mjeseca od dana ispunjenja uvjeta ako je
zahtjev za priznavanje tih prava podnijet u roku od tri mjeseca od dana
ispunjenja uvjeta.

Ako je zahtjev za priznavanje prava na osobnu invalidninu, dodatak za
njegu i pomoć druge osobe, ortopedski dodatak, posebni dodatak, obiteljsku
invalidninu i uvećanu obiteljsku invalidninu, podnijet po isteku roka od
tri mjeseca od dana ispunjenja uvjeta, ta prava pripadaju od prvog dana
idućeg mjeseca nakon podnošenja zahtjeva.

Danom ispunjenja uvjeta za ostvarivanje prava po osnovi bolesti dobivene
pod okolnostima iz članka 5., stavka 1., točke l. i članka 7., stavka 1.
ovoga Zakona smatra se dan otpuštanja iz oružanih snaga.

Opskrbnina i dodatak za pripomoć u kući pripadaju od prvog dana idućeg
mjeseca nakon podnošenja zahtjeva,

Ako je zahtjev za priznavanje prava na opskrbninu podnijet prije donošenja
rješenja o priznavanju prava na invalidninu, opskrbnina pripada od prvog
dana idućeg mjeseca nakon što je na rješenje o pravu na invalidninu data
suglasnost u revizionom postupku.

Ako je zahtjev za priznavanje prava na dodatak za pri pomoć u kući podnijet
prije donošenja rješenja o priznanju prava na opskrbninu, dodatak za pripomoć
u kući pripada od prvog dana idućeg mjeseca nakon donošenja rješenja o
priznanju prava na opskrbninu.

Iznimno od odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka pravo na osobnu invalidninu,
dodatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski dodatak, posebni dodatak,
obiteljsku invalidninu i uvećanu obiteljsku invalidninu - za oštećenje
organizma nastalo, odnosno smrt osobe od koje se izvodi pravo nastupilo
pod okolnoslima iz članka 5. stavka 1. točke 1 i stavka 2. ovoga Zakona
pripada od prvog dana idućeg mjeseca po ispunjenju uvjeta.

Doplatak za djecu pripada od dana određenog propisima o tome doplatku.

Članak 59.

Vojni, odnosno civilni invalid, koji za isto oštećenje organizma koristi
pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje po propisima o mirovinskom
i invalidskom osiguranju ne može koristiti pravo na invalidninu po ovom
Zakonu.

Član obitelji osobe iz članka 12., točke 4. do 7. ovoga Zakona koji
je zaposlen, bavi se privrednom ili profesionalnom djelatnošću ili je korisnik
mirovine, ne može koristiti pravo na obiteljsku invalidninu po ovom Zakonu.

Članak 60.

Korisnik dodatka za njegu i pomoć druge osobe koji ispunjava uvjete
za ostvarivanje toga prava po drugim propisima ima pravo na razliku svote
dodatka za njegu i pomoć druge osobe po ovom Zakonu, ako takva razlika
postoji.

Članak 61.

Osobna invalidnina, dodatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski
dodatak, posebni dodatak, obiteljska invalidnina, uvećana obiteljska invalidnina,
opskrbnina, dodatak za pripomoć u kući i doplatak za djecu isplaćuje se
u mjesečnim svotama i to unazad.

Članak 62.

Dospjele, a neisplaćene svote novčanih primanja iz ovoga Zakona isplaćuju
se članovima obitelji koji su s korisnikom do njegove smrti živjeli u zajedničkom
kućanstvu.

Članak 63.

Dodatak za njegu i pomoć druge osobe i dodatak za pripomoć u kući ne
isplaćuje se za mjesec u kojem je korisnik svo vrijeme proveo u zdravstvenoj
ustanovi ili drugoj organizaciji ili ustanovi u kojoj mu je osigurana njega
i pomoć druge osobe.

Dodatak za njegu i pomoć druge osobe i dodatak za pripomoć u kući ne
isplaćuje se ni za vrijeme korištenja kupališnoga i klimatskog liječenja
po ovom Zakonu.

Članak 64.

Korisniku opskrbnine koji boravi u inozemstvu prestaje pravo na opskrbninu,
pravo na dodatak za pripomoć u kući i pravo na doplatak za djecu nakon
tri mjeseca neprekidnog boravka u inozemstvu.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se na stranog državljana
iz članka 3., stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 65.

Ako se korisnik mjesečnih novčanih primanja iz ovoga Zakona nalazi u
pritvoru, članovima obitelji koje korisnik uzdržava isplaćuje se polovica
tih primanja. Zadržana polovica primanja isplatit će se korisniku, ako
krivični postupak bude pravomoćnom odlukom obustavljen, ili ako korisnik
pravomoćnom presudom bude oslobođen optužbe,

odnosno ako optužba protiv njega bude odbijena, ali ne zbog nenadležnosti
suda.

Ako se korisnik opskrbnine i dodatka za pripomoć u kući nalazi na izdržavanju
kazne zatvora preko jednog do šest mjeseci, pripada mu za to vrijeme polovica
tih primanja ako uzdržava članove obitelji u kućanstvu, a ako ne uzdržava
takove članove obitelji ne pripadaju mu za to vrijeme ta primanja. Ako
opskrbninu koriste dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine, ostalim
sukorisnicima isplaćuje se dio opskrbnine koji njima pripada.

Članak 66.

Korisniku prava iz ovoga Zakona, osuđenom pravomoćnom sudskom presudom
na kaznu zatvora dužu od šest mjeseci, ne pripadaju ta prava za vrijeme
dok se nalazi na izdržavanju kazne.

Članak 67.

Prava ostvarena po ovom Zakonu gube korisnici koji su osuđeni pravomoćnom
sudskom presudom zbog toga što su od 17. kolovoza 1990. bili pripadnici,
pomagaći ili suradnici neprijateljskih vojnih ili paravojnih formacija,
odnosno zbog ugrožavanja ustavnog poretka i sigurnosti Republike Hrvatske
kao i članovi obitelji takvih osoba.

Osobama protiv kojih je pokrenut krivični postupak zbog djela iz stavka
1. ovoga članka ne isplaćuju se novčana primanja za vrijeme do okončanja
tog postupka.

Članak 68.

Bračni drug stupanjem u brak gubi prava iz ovoga Zakona koja je ostvario
kao član obitelji.

Bračni drug gubi prava iz ovoga Zakona i ako je napustio djecu s kojom
koristi prava i zanemario njihovo uzdržavanje, podizanje i odgoj. Ta prava
mogu se ponovno uspostaviti ako bračni drug nastavi obavljati roditeljske
dužnosti za vrijeme dok se djeca koriste pravima iz ovoga Zakona.

Članak 69.

Prava po ovom Zakonu mogu se koristiti dok postoje ovim Zakonom propisani
uvjeti za korištenje tim pravima.

Korisnici prava iz ovoga Zakona dužni su u roku od 15 dana prijaviti
nadležnom organu uprave svaku promjenu činjenica, koje utječu na gubitak
pojedinog prava ili na smanjenje opsega korištenja tim pravom.

Članak 70.

Prava po ovom Zakonu, koja se stječu po osnovi rane, povrede ili ozljede
dobivene pod okolnostima iz članka 5., stavka 1., točke 1., 3. i 5. i stavka
2., članka 6., stavka 1., točke 1., 2., 4., 5. i 6. i stavka 2. i članka
8., stavka 1. ovoga Zakona, odnosno po osnovi smrti osobe pod tim okolnostima,
ne zastarijevaju.

U pogledu zastare isplate novčanih primanja po ovom Zakonu primjenjuju
se odredbe zakona kojim se ureduje zastara potraživanja.

VIII. POSTUPAK ZA OSTVARIVANJE PRAVA

Članak 71.

O pravima po ovom Zakonu rješava u prvom stepenu nadležni opčinski organ
uprave, a u drugom stepenu nadležni republički organ uprave.

O pravima stranih državljana koji nemaju prebivalište na teritoriju
Republike Hrvatske rješava u prvom stepenu, nadležni organ uprave za grad
Zagreb.

Članak 72.

Činjenica da je rana, povreda ili ozljeda dobivena pod okolnostima iz
članka 5. i 6. i članka 8., stavka 1. ovoga Zakona utvrđuje se samo pisanim
dokaznim sredstvima.

Pisanim dokaznim sredstvom u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se
potvrda o uzroku i okolnostima pod kojima se slučaj dogodio izdana od nadležne
vojne jedinice ili ustanove, odnosno od nadležnog organa uprave.

Pisanim dokaznim sredstvom u smislu stavka 1. ovoga članka za utvrđivanje
činjenice da se rana, povreda ili ozljeda dobivena pod okolnostima iz članka
5., stavka 1., točke 3 i članka 8., stavka 1. ovoga Zakona smatra se i
medicinska dokumentacija o liječenju tijekom drugog svjetskog rata i neposredno
nakon tog rata, a najkasnije od 15. svibnja 1946. za oštećenje organizma
nastalo do 15. svibnja 1945, a za oštećenje organizma nastalo pod okolnostima
iz članka 8., stavka 1., točke 1. do 4. ovoga Zakona u vremenu od 30. svibnja
1990. do dana prestanka neprijateljstva, medicinska dokumentacija o liječenju
neposredno nakon ranjavanja, povređivanja ili ozljeđivanja, a najkasnije
tri mjeseca od dana prestanka neprijateljstava.

Pisanim dokaznim sredstvom o činjenici da je rana, povreda ili ozljeda
dobivena pod okolnostima iz članka 5, stavka 1., točka 3. ovoga Zakona
iznimno se može smatrati i odgovarajuća potvrda izdana od Društva ratnih
veterana "Hrvatski domobran".

Članak 73.

Činjenica da je bolest nastala, pogoršala se odnosno pojavila pod okolnostima
iz članka 5., stavka 1., točke 1., članka 7., stavka 1. i članka 8., stavka
2. ovoga Zakona utvrđuje se na temelju medicinske dokumentacije koja potječe
iz vremena sudjelovanja u obrani Republike Hrvatske, službe u oružanim
snagama odnosno trajanja neprijateljstava ili iz razdoblja 30 dana nakon
prestanka sudjelovanja u obrani Republike Hrvatske, otpuštanja iz oružanih
snaga, odnosno prestanka neprijateljstava.

Članak 74.

Činjenica da je osoba od koje članovi obitelji izvode prava po odredbama
ovoga Zakona poginula, umrla ili nestala pod okolnostima iz članka 5. i
6., članka 7., stavka 1. i članka 8., stavka 1. i 2. ovoga Zakona utvrđuje
se pisanim dokaznim sredstvima.

Pisanim dokaznim sredstvom u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se
potvrda o uzroku i okolnostima pod kojima se slučaj dogodio izdana od nadležne
vojne jedinice ili ustanove odnosno od nadležnog organa uprave.

Pisanim dokaznim sredstvom u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se
i medicinska dokumentacija o liječenju, odnosno uzroku smrti osobe od koje
se izvodi pravo.

Pisanim dokaznim sredstvom o činjenici da je osoba od koje članovi obitelji
izvode prava po odredbama ovoga Zakona poginula, umrla ili nestala pod
okolnostima iz članka 5., stavka 1., točke 3. ovoga Zakona iznimno se može
smatrati i odgovarajuća potvrda izdana od Društva ratnih veterana "Hrvatski
domobran".

Članak 75.

Zahtjev za priznavanje svojstva ratnog vojnog invalida, mirnodopskog
vojnog invalida odnosno civilnog invalida po osnovi oštećenja organizma
nastaloga zbog bolesti dobivene, odnosno pogoršane ili ispoljene pod okolnostima
iz članka 5., stavka 1., točke 1., članka 7., stavka 1. i članka 8., stavka
2. ovoga Zakona može se podnijeti nakon prestanka sudjelovanja u obrani
Republike Hrvatske, otpuštanja iz oružanih snaga, odnosno prestanka neprijateljstava,
a najkasnije u roku od pet godina od dana prestanka sudjelovanja u obrani
Republike Hrvatske, otpuštanja iz oružanih snaga, odnosno prestanka neprijateljstava.

Zahtjev za priznavanje prava na obiteljsku invalidninu po osnovi osobe
koja je od bolesti dobivene, odnosno pogoršane ili ispoljene pod okolnostima
iz članka 5., stavka 1,

točke 1., članka 7., stavka 1. i članka 8, stavka 2. ovoga Zakona umrla
u roku od godinu dana po prestanku sudjelovanja u obrani Republike Hrvatske,
po otpuštanju iz oružanih snaga, odnosno po prestanku neprijateljstava,
može se podnijeti u roku od pet godina od dana smrti te osobe, a najkasnije
u roku od pet godina od dana kad je ta osoba prestala sudjelovati u obrani
Republike Hrvatske, ili otpuštena iz oružanih snaga, odnosno od dana prestanka
neprijateljstava.

Pod prestankom sudjelovanja u obrani Republike Hrvatske podrazumijeva
se prestanak neprijateljstava, odnosno otpuštenje iz oružanih snaga Republike
Hrvatske, ako je oboljela osoba otpuštena iz oružanih snaga prije prestanka
neprijateljstava.

Pod otpuštanjem iz oružanih snaga podrazumijeva se prekidanje obveze
služenja vojnog roka, otpuštanje vojnika nakon odsluženja vojnog roka ili
zbog nesposobnosti za vojnu službu i otpuštanje vojnih obveznika s vojnih
vježbi u jedinicama ili ustanovama oružanih snaga u smislu propisa o vojnoj
obvezi, te otpuštanje sa školovanja kadeta vojnih škola.

Članak 76.

Oštećenje organizma invalida, pravo na dodatak za njegu i pomoć druge
osobe, pravo na ortopedski dodatak, pravo na pripomoć u kući, te nesposobnost
za privređivanje, kao uvjet za ostvarivanje prava po ovom Zakonu, utvrđuje
se na temelju nalaza i mišljenja nadležne liječničke komisije.

Kupališno i klimatsko liječenje koristi se na osnovi mišljenja nadležnih
liječničkih komisija.

Članak 77.

Nalaz i mišljenje u prvostepenom postupku daje liječnička komisija sastavljena
od tri liječnika specijalista.

Nalaz i mišljenje u drugostepenom postupku daje liječnička komisija
sastavljena od pet liječnika specijalista.

Liječničke komisije iz članka 76., stavka 2. ovoga Zakona sastavljene
su od po tri liječnika specijalista:

Ministar rada, socijalne skrbi i obitelji, imenuje članove komisija
iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka i određuje sjedište i područje rada
komisije.

Članak 78.

Liječničke komisije iz članka 76., stavka 2. i članka 77., stavka 1.
i 2. ovoga Zakona daju nalaz i mišljenje u roku od dva mjeseca od dana
primitka predmeta.

Članak 79.

Rješenje, donijeto u prvom stepenu, kojim se utvrđuje vojni i civilni
invaliditet, pravo na osobnu invalidninu, dodatak za njegu i pomoć druge
osobe, ortopedski dodatak, posebni dodatak, obiteljsku invalidninu, uvećanu
obiteljsku invalidninu, opskrbninu, dodatak za pripomoć u kući i doplatak
za djecu podliježe reviziji.

Reviziju obavlja, po službenoj dužnosti, nadležni drugostepeni organ
uprave.

Ako je protiv rješenja prvostepenog organa uprave izjavljena žalba,
o reviziji i žalbi rješava se istim rješenjem.

Ako protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka nije izjavljena žalba,
organ koji je donio to rješenje dostavit će ga, zajedno sa spisima predmeta
organu nadležnom za reviziju u roku od 8 dana od dana isteka roka za žalbu.

Revizija odgađa izvršenje rješenja.

Članak 80.

U postupku revizije nadležni drugostepeni organ uprave može se s prvostepenim
rješenjem suglasiti ili ga može izmijeniti, poništiti ili ukinuti.

Drugostepeni organ će u postupku revizije poništiti ili ukinuti prvostepeno
rješenje i predmet vratiti na ponovni postupak ili sam riješiti stvar,
ako utvrdi da su u prvostepenom postupku nepotpuno ili pogrešno utvrđene
činjenice ili da se u postupku nije vodilo računa o pravilima postupka,
koja bi bila od utjecaja na rješenje stvari, ili ako utvrdi da su pogrešno
ocijenjeni dokazi, ili da je iz utvrđenih činjenica izveden pogrešan zaključak
o činjeničnom stanju, ili da je pogrešno primijenjen propis na temelju
kojeg je stvar riješena.

Prvostepeni organ čije je rješenje u postupku revizije poništeno ili
ukinuto i predmet vraćen na ponovni postupak, donosi novo rješenje. Novo
prvostepeno rješenje podliježe reviziji u kojoj se ispituje je li novo
rješenje u skladu s razlozima zbog kojih je prethodno rješenje poništeno
ili ukinuto.

U postupku revizije drugostepeni je organ dužan pribaviti nalaz i mišljenje
liječničke komisije iz članka 77., stavka 2. ovoga Zakona o oštećenju organizma
invalida, o pravu na dodatak za njegu i pomoć druge osobe, pravu na ortopedski
dodatak, pravu na pripomoć u kući, o nesposobnosti za privređivanje i u
slučaju iz stavka 3. ovoga članka.

Članak 81.

Ako protiv rješenja prvostepenog organa koje podliježe reviziji nije
izjavljena žalba, a revizija ne bude obavljena u roku od tri mjeseca od
dana kad je drugostepeni organ primio predmet, smatra se da je revizija
obavljena i da je data suglasnost na rješenje.

Ako se u postupku revizije pribavlja nalaz i mišljenje liječničke komisije,
rok za izvršenje revizije počinje teći od dana kad je drugostepeni organ
primio nalaz i mišljenje liječničke komisije, ako je nalaz i mišljenje
zatraženo u roku od 15 dana od dana primitka predmeta na reviziju.

Članak 82.

Nadležni prvostepeni organ, po službenoj dužnosti vodi postupak za donošenje
novog rješenja o pravu koje je prethodnim rješenjem utvrđeno privremeno.

Novo rješenje iz stavka 1. ovoga članka ima pravni učinak od prvog dana
idućeg mjeseca nakon proteka važnosti rješenja kojim je pravo utvrđeno
privremeno.

Ako korisnik prava u postupku iz stavka 1. ovoga članka ne pristupi
pregledu ili na drugi način onemogući da liječnička komisija iz članka
77.. stavka 1. ovoga Zakona dade nalaz i mišljenje, postupak će se obustaviti.

Ako osoba, kojoj je postupak za donošenje novog rješenja obustavljen
u smislu stavka 3. ovoga članka, podnese ponovni zahtjev za priznavanje
prava po ovom Zakonu, prava utvrđena novim rješenjem pripadaju od prvog
dana idućeg mjeseca od dana podnošenja tog zahtjeva.

Članak 83.

Ako nakon donošenja konačnog rješenja o pravima iz ovoga Zakona kod
vojnog, odnosno civilnog invalida nastupe promjene, koje su od utjecaja
na postotak oštećenja organizma utvrđenog konačnim rješenjem, vojni odnosno
civilni invalid može, po isteku dvije godine od dana donošenja konačnog
rješenja, podnijeti zahtjev za utvrđivanje novog postotka oštećenja organizma.

Propisom iz članka 56., stavka 1. ovoga Zakona kojim se uređuje utvrđivanje
postotka oštećenja organizma utvrdit će se oštećenja na osnovi kojih se
može podnijeti zahtjev za utvrđivanje novog postotka oštećenja organizma
i prije isteka roka od dvije godine.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i na osobu kojoj
nije priznato svojstvo vojnog odnosno civilnog invalida zbog neudovoljavanja
uvjeta što je ovim Zakonom propisan za stjecanje tog svojstva u pogledu
postotka oštećenja organizma.

Članak 84.

Postupak za rješavanje o svojstvu vojnog ili civilnog invalida odnosno
o svojstvu korisnika obiteljske invalidnine, završen rješenjem protiv kojega
nema redovnog pravnog sredstva u upravnom postupku, može se obnoviti i
nakon proteka rokova predviđenih za obnovu postupka u zakonu kojim se uređuje
opći upravni postupak, osim u slučajevima priznavanja svojstva vojnog odnosno
civilnog invalida po osnovi bolesti i priznavanja svojstva korisnika obiteljske
invalidnine iza osobe koja je umrla od bolesti.

Ako se u obnovljenom postupku ranije rješenje zamijeni novim, pravne
posljedice na temelju novog rješenja djeluju od prvog dana idućeg mjeseca
od dana podnošenja prijedloga za obnovu postupka, odnosno od prvog dana
idućeg mjeseca od dana donošenja novog rješenja, ako je postupak za obnovu
pokrenut po službenoj dužnosti.

Činjenice na temelju kojih se donosi rješenje u obnovi postupka pokrenutog
po službenoj dužnosti utvrđuju se svim dokaznim sredstvima prikladnima
za utvrdivanje činjeničnog stanja.

Članak 85.

Rješenje o pravima po ovom Zakonu koje je postalo konačno u upravnom
postupku može se ukinuti po pravu nadzora u roku od pet godina od dana
kada je rješenje postalo konačno u upravnom postupku, ako je njime očigledno
povrijeđen materijalni zakon u korist stranke, a na štetu države.

Članak 86.

U postupku za ostvarivanje prava, po ovom Zakonu, primjenjuju se odredbe
zakona kojim se uređuje opći upravni postupak, ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

Članak 87.

Rješenja kojima je, prema odredbama ovoga Zakona, priznato pravo na
osobnu invalidninu, dodatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski dodatak,
posebni dodatak, obiteljsku invalidninu, uvećanu obiteljsku invalidninu,
opskrbninu, dodatak za pripomoć u kući, doplatak za djecu i pravo na naknadu
troškova prijevoza izvršava nadležni općinski organ uprave po službenoj
dužnosti, ukoliko ministar rada, socijalne skrbi i obitelji drukčije ne
odredi.

Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka novčana primanja po ovom
Zakonu korisnicima s prebivalištem u inozemstvu isplaćuje Služba za računovodstvene
poslove Ministarstva rada, socijalne skrbi i obitelji.

Članak 88.

Isplatni organ iz članka 87. ovoga Zakona vodi evidenciju o izvršenim
isplatama i o broju i strukturi korisnika.

Članak 89.

Nove svote novčanih primanja na temelju akata iz članka 55., stavka
1. ovoga Zakona zatečenim korisnicima tih primanja, određuje se i isplaćuje
po službenoj dužnosti.

Članak 90.

Korisnicima prava po ovom Zakonu pripada naknada troškova za prijevoz
u drugo mjesto, ako su od nadležnog organa upućeni odnosno pozvani u drugo
mjesto radi pregleda pred liječničkom komisijom ili u svezi s korištenjem
kupališnog i klimatskog liječenja po ovom Zakonu.

Korisnik prava po ovom Zakonu kojemu je određen pratilac za putovanje
radi pregleda pred liječničkom komisijom, odnosno radi korištenja kupališnim
i klimatskim liječenjem ima pravo na naknadu troškova prijevoza i za pratioca.

Pravo na naknadu troškova prijevoza iz stavka 1. i 2. ovoga članka ima
i osoba koja je podnijela zahtjev za pri znavanje prava po ovom Zakonu,
aho joj je konačnim rješenjem traženo pravo, odnosno povećanje grupe oštećenja
organizme priznato.

Troškovi prijevoza naknaduju se prema cijeni vozne karte za prijevoz
autobusom, odnosno drugim razredom željeznicom ili brodom.

Članak 91.

Troškove postupka za ostvarivanje prave po ovom Zakonu snosi organ koji
vodi postupak.

Članak 92.

Troškovi u svezi s radom liječničkih komisija, troškovi usluga Službe
društvenog knjigovodstva Hrvatske, organizacija poštansko telegrafskog
i telefonskog saobraćaja i banaka za isplatu novčanih primanja te troškovi
tiskanja tiskanica za izvršavanje rješenja po ovom Zakonu isplaćuju se
iz sredstava osiguranih prema članku 4. ovoga Zakona.

Članak 93.

U postupku ostvarivanja prava po ovom Zakonu ne plaća se taksa.

Članak 94.

Osoba kojoj su isplaćena novčana primanja po ovom Zakonu na koja nije
imala pravo, dužna je vratiti primljene svote.

Potraživanje iz stavka 1. ovoga članka zastarijeva kad protekne rok
određen zakonom kojim se uređuje zastara potraživanja za tu vrstu potraživanja.
Taj rok počinje teći od dana kad je u upravnom postupku postalo konačno
rješenje kojim je utvrđeno da isplaćivano primanje ne pripada ili da pripada
u manjoj svoti.

Osoba iz stavka 1. ovoga članka dužna je vratiti nepravilno isplaćeno
novčano primanje u svoti primljenoj najviše za posljednje tri godine računajući
od posljednje isplate na koju nije imala pravo. Ako to ne učini u roku
što ga odredi nadležni isplatni organ, povrat nepravilno primljenih svota
ostvarit će se tužbom pri nadležnom sudu.

Obveza povrata nepravilno isplaćenih svota primanja postoji neovisno
o tome je li rješenje na temelju kojega je primanje isplaćeno poništeno,
ukinuto ili izmijenjeno.

IX. PRIMJENA ODREDABA OVOGA ZAKONA ZA VRIJEME RATNOG STANJA

Članak 95.

Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se i za vrijeme ratnog stanja, osim
odredaba kojima je uređeno pravo na kupališno i klimatsko liječenje i pravo
na besplatnu i povlaštenu vožnju.

Članak 96.

Za vrijeme ratnog stanja ministar rada, socijalne skrbi i obitelji može,
po potrebi, svojom posebnom uputom odrediti organ koji će u prvom stepenu
rješavati o pravima po ovom Zakonu i isplaćivati novčana primanja za korisnike
s područja općina u kojima se, u vrijeme ratnog stanja, te poslove ne može
obavljati.

Članak 97.

Novčana sredstva za ostvarivanje prava predviđeaih ovim Zakonom, za
vrijeme ratnog stanja, osiguravaju se po propisima kojima je uređeno financiranje
Republike za vrijeme ratnog stanja.

Članak 98.

U vrijeme ratnog stanja, svote mjesečnih novčanih primanja iz ovoga
Zakona utvrđuju se u skladu s visinom sredstava osiguranih prema odredbi
članka 97 ovoga Zakona.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 99.

Ratni vojni invalid kojemu je to svojstvo priznato, do stupanja na snagu
ovoga Zakona, po Zakonu o osnovnim pravima vojnih invalida i obitelji palih
boraca ("Službeni list SFRJ", br. 68/81., 41/83., 75/85., 44/89.,
87/89., 20/90. i 42/90.), po propisima koji su prethodili tome zakonu,
odnosno po Uredbi o zaštiti žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i
njihovih obitelji ("Narodne novine", br. 52/91.), zadržava svojstvo
ratnog vojnog invalida i koristi se pravima u opsegu i uz uvjete što su
propisani ovim Zakonom i u slučaju kad osnova za stjecanje tog svojstva
nije predviđena ovim Zakonom, ako ispunjava uvjete iz članka 3. ovoga Zakona.

Članak 100.

Mirnodopski vojni invalid kojemu je to svojstvo priznato, do stupanja
na snagu ovoga Zakona, po Zakonu o osnovnim pravima vojnih invalida i obitelji
palih boraca ("Službeni list SFRJ", br. 68/81., 41/83., 75/85.,
44/88., 87/89., 20/90. i 42/90.), odnosno po propisima koji su prethodili
tome zakonu, zadržava svojstvo mirnodopskog vojnog invalida i koristi se
pravima u opsegu i uz uvjete što su propisani ovim Zakonom i u slučaju
kada osnova za stjecanje tog svojstva nije predviđena ovim Zakonom, ako
ispunjava uvjete iz članka 3. ovoga Zakona.

Članak 101.

Žrtve fašističkog terora, građanska žrtva rata, odnosno žrtva neprijateljskog
djelovanja kojoj je to svojstvo priznato, do stupanja na snagu ovoga Zakona,
po Zakonu o zaštiti žrtava fašističkog terora i građanskih žrtava rata
("Narodne novine", br. 57/85., 55/86., 27/88. i 57/89.), odnosno
po propisima koji su prethodili tome zakonu, smatra se civilnim invalidom
rata i koristi se pravima u opsegu i uz uvjete to su ovim Zakonom propisani
za civilne invalide rata, ako ispunjava uvjete iz članka 3. ovoga Zakona.

Članak 102.

Korisnik obiteljske invalidnine kojemu je to pravo priznato, do dana
stupanja na snagu ovoga Zakona, po Zakonu o osnovnini pravima vojnih invalida
i obitelji palih boraca ("Službeni list SFRJ", br. 68/81., 41/83.,
75/85., 44/89., 87/89., 20/90. i 42/90.), po propisima koji su prethodili
tome zakonu, odnosno po Uredbi o zaštiti žrtava rata za obranu Republike
Hrvatske i njihovih obitelji ("Narodne novine", br. 52/91.),
a koji ispunjava uvjete za stjecanje i korištenje tog prava propisane ovim
Zakonom, koristi se i nakon tog dana pravom na obiteljsku invalidninu i
drugim pravima u opsegu i uz uvjete što su propisani ovim Zakonom, ako
ispunjava uvjete iz članka 3. ovoga Zakona.

Korisnik obiteljske invalidnine kojemu je to pravo priznato, do dana
stupanja na snagu ovoga Zakona, po zakonu, odnosno po propisima iz stavka
1. ovoga članka, a koji ne ispunjava uvjete za stjecanje i korištenje tog
prava propisane ovim Zakonom, koristi se i nakon tog dana pravom na obiteljsku
invalidninu sve dok za to ispunjava uvjete koji su bili propisani zakonom
iz stavka 1. ovoga članka. ako ispunjava uvjete iz članka 3. ovoga Zakona.

Obiteljska invalidnina za jednog korisnika iz stavka 2. ovoga članka
pripada u postotku od mjesečne svote osobne invalidnine invalida I. grupe
po ovom Zakonu u kojem postotku je bila određena do stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 103.

Nadležni općinski organ uprave donijet će po službenoj dužnosti rješenja
o prestanku prava na:

- invalidski dodatak, novčanu naknadu, novčanu pomoć, dodatak za njegu
i pomoć druge osobe u punom opsegu i obiteljski dodatak za sve dosadašnje
korisnike tih prava,

- dodatak za njegu i pomoć druge osobe u smanjenom opsegu i dodatak
na samohranost za sve dosadašnje korisnike tih prava i

- doplatak za djecu za sve dosadašnje korisnike toga doplatka za koje
se utvrdi da ne ispunjavaju statusne uvjete iz članka 48. ovoga Zakona.

Rješenja iz stavka 1. ovoga članka treba donijeti u roku od tri mjeseca
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 104.

Zahtjevi za priznavanje svojstva, odnosno prava po Uredbi o zaštiti
žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i njihovih obitelji ("Narodne
novine", br. 52/91.) u povodu kojih, do stupanja na snagu ovoga Zakona
nije donijeto konačno rješenje, riješit će se prema propisima koji su bili
na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva, ako je to za njih povoljnije.

Zahtjevi za priznavanje svojstva vojnog invalida po osnovi rane, povrede
ili ozljede dobivene pod okolnostima iz članka 5., stavka 1., točk 2. i
4. i članka 6., stavka 1., točke 3. ovoga Zakona, odnosno zahtjevi za priznavanje
prava po osnovi smrti osobe pod tim okolnostima, koji budu podnijeti nakon
stupanja na snagu ovoga Zakona, neće se uzimati u postupak.

Postupak po zahtjevima za priznavanje prava na posebnu novčanu naknadu
po Zakonu o posebnoj novčanoj naknadi borcima narodnooslobodilačkog rata
i predratnim revolucionarima ("Narodne novine", br. 52/78., 48/80,
20/86. i 27/88.), u povodu kojih nije donijeto rješenje, do stupanja na
snagu ovoga Zakona obustavit će se, a konačna i pravomoćna rješenja o priznatom
pravu neće se izvrševati.

Članak 105.

Strani držvljani, osim državljana drugih republika s teritorija bivše
Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, koji su u svojstvu stranog
državljana ostvarili svojstvo vojnog invalida po Zakonu o osnovnim pravima
vojnih invalida i obitelji palih boraca ("Službeni list SFRJ",
br 68/81., 41/83., 75/85., 44/89., 87/89., 20/90. i 42/90.), odnosno po
propisima koji su prethodili tome zakonu, a koji imaju prebivalište na
teritoriju Republike Hrvatske zadržavaju svojstvo vojnog invalida i koriste
se pravima uz uvjete i u opsegu što su propisani ovim Zakonom.

Članak 106.

Svi dosadašnji korisnici koji su ostvarili prava kao i osobe koje su
podnijele zahtjev za ostvarivanje prava povodom kojih nije donijeto konačno
rješenje, po propisima koji su važili do stupanja na snagu ovoga Zakona,
dužni su u roku od šest mjeseci od njegovog stupanja na snagu podnijeti
zahtjev za ostvarivanje prava po odredbama ovoga Zakona.

Dosadašnji korisnici prava kao i podnosioci zahtjeva iz stavka 1. ovoga
članka koji ne podnesu zahtjev u roku od šest mjeseci od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona gube ostvarena prava.

Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na korisnike koji
su ostvarili prava prije stupanja na snagu ovoga Zakona po Uredbi o zaštiti
žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i njihovih obitelji ("Narodne
novine", br. 52/91.).

Članak 107.

Iznimno od odredbi članka 58., stavka 1. i 2. ovoga Zakona, ako je oštećenje
organizma nastalo, odnosno smrt osobe od koje se izvodi pravo nastupila
pod okolnostima iz članka 5., stavka 1. točke 1. i stavka 2. ovoga Zakona,
prije stupanja na snagu ovoga Zakona, osobna invalidnina, dodatak za njegu
i pomoć druge osobe, ortopedski dodatak, obiteljska invalidnina i uvećana
obiteljska invalidnina, pripadaju od prvog dana idućeg mjeseca od dana
ispunjenja uvjeta, ako je zahtjev podnijet do stupanja na snagu ovoga Zakona.

Pravo na invalidninu i dodatak za njegu i pomoć druge osobe, osobama
kojima je organizam oštećen za najmanje 60% pod okolnostima iz članka 8.,
stavka 1., točke 1. do 4. ovoga Zakona u vremenu od 17. kolovoza 1990.
do dana stupanja na snagu ovoga Zakona, pripada od prvog dana idućeg mjeseca
od dana ispunjenja uvjeta, ako je zahtjev za priznavanje svojstva osobne
žrtve, odnosno civilnog invalida rata podnijet do stupanja na snagu ovoga
Zakona ili u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 108.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o invalidskom
dodatku i drugim pravima vojnih invalida ("Narodne novine", br.
57/85., 55/86. i 57/89.), Zakon o zaštiti boraca narodnooslobodilačkog
rata ("Narodne novine", br. 57/85., 55/86. i 57/89.), Zakon o
zaštiti žrtava fašističkog terora i građanskih žrtava rata ("Narodne
novine", br. 57/85., 55/86., 27/88. i 57/89.), Zakon o posebnoj novčanoj
naknadi borcima narodnooslobodilačkog rata i predratnim revolucionarima
("Narodne novine", br. 52/78., 48/80., 20/86. i 27/88.), Zakon
o preuzimanju Zakona o osnovnim pravima vojnih invalida i obitelji palih
boraca, koji se u Republici Hrvatskoj primjenjuje kao republički zakon
("Narodne novine", broj 53/91.), Zakon o preuzimanju saveznih
zakona iz oblasti boračke zaštite koji se u Republici Hrvatskoj prirmijenjuje
kao republički zakon ("Narodne novine", br. 53/91.), Uredba o
zaštiti žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i njihovih obitelji ("Narodne
novine", br. 52/91.) i Uredba o određenim pravima vojnih invalida
i članova njihovih obitelji ("Narodne novine", br. 57/91.).

Članak 109.

Propisi donijeti za izvršavanje zakona iz članka 108. ovoga Zakona primjenjuju
se do donošenja propisa iz članka 55. i 56. ovoga Zakona, ako nisu u suprotnosti
s Ustavom Republike Hrvatske i ovim Zakonom, ali najdulje tri mjeseca od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 110.

Ovaj Zakon stupa na snagu 1. srpnja 1992.

Klasa: 562-01/92-01/5

Zagreb, 5. lipnja 1992.

SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Vice Vukojević, dipl. iur., v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Luka Bebić, dipl. ing., v. r.**

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**mr. Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

Zakon, NN 33/1992-818
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)