## Uredba o djelokrugu, sadržaju i nositelju poslova certificiranja elektroničkih potpisa za tijela državne uprave

### NN 146/2004 (20.10.2004.), Uredba o djelokrugu, sadržaju i nositelju poslova certificiranja elektroničkih potpisa za tijela državne uprave

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

2554

Na temelju članka 20. Zakona o
elektroničkom potpisu (»Narodne novine«, broj 10/2002), Vlada Republike
Hrvatske je na sjednici održanoj 15. listopada 2004. godine donijela

## UREDBU

### o djelokrugu, sadrŽaju i nositelju poslova certificiranja elektroniČkih potpisa za tijela drŽavne uprave

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovom Uredbom uređuje se
djelokrug, sadržaj i nositelj poslova certificiranja elektroničkih potpisa za
tijela državne uprave za radnje koje se provode primjenom elektroničkih sustava
izrade, razmjene i pohranjivanja dokumenata u elektroničkom obliku.

Odredbe sadržane u ovoj Uredbi
primjenjuju tijela državne uprave kada imaju tehnološku, organizacijsku i
kadrovsku osnovicu potrebnu za djelovanje sustava upravljanja dokumentima u
elektroničkom obliku, kako za svoje potrebe, za suradnju s drugim tijelima,
tako i u poslovanju s gospodarstvom i građanima.

Članak 2.

Odgovorna osoba tijela državne
uprave utvrđuje kada su i za koje poslove osigurani uvjeti primjene sustava
certificiranja elektroničkih potpisa.

Tijelo državne uprave iz stavka
1. ovog članka će, na temelju ove Uredbe, izvršiti potrebne radnje u vezi
primjene elektroničkih potpisa te uspostave i uporabe sustava certificiranja
elektroničkih potpisa u svom poslovanju.

Značenje pojedinih izraza

Članak 3.

Pojedini izrazi koji se određuju
ovom Uredbom imaju sljedeće značenje:

1.
Elektronički potpis – znači napredan elektronički potpis utvrđen Zakonom o
elektroničkom potpisu koji pouzdano jamči identitet potpisnika i udovoljava
zahtjevima sadržanim u članku 4. Zakona o elektroničkom potpisu;

2.
Potpisnik – znači fizičku osobu koja je zaposlenik u tijelu državne uprave i
koja posjeduje sredstvo za izradu naprednog elektroničkog potpisa kojim se
elektronički potpisuje i koja djeluje na temelju ovlaštenja u svoje ime ili u
ime fizičke ili prav­ne osobe koju ovlašteno predstavlja;

3.
Korisnik elektroničkog potpisa – zaposlenik u tijelu državne uprave ili tijelo
državne uprave koje prima i koristi elektro­nički dokument potpisan
elektroničkim potpisom;

4.
Elektronički dokument – cjelovit skup podataka koji su elektronički generirani
(izrađeni pomoću računala i drugih elek­tronič­kih uređaja), poslani, primljeni
ili sačuvani na elektronič­kom, magnetnom, optičkom ili drugom mediju. Sadržaj
elektro­ničkog dokumenta uključuje sve oblike pisanog teksta, podatke, slike i
crteže, karte, zvuk, glazbu, govor;

5. Podaci za izradu
elektroničkog potpisa – znače jedinstvene podatke, poput kodova ili privatnih
kriptografskih ključeva, koje potpisnik koristi za izradu elektroničkog
potpisa;

6. Sredstvo za izradu
elektroničkog potpisa – znači sredstvo za izradu naprednog elektroničkog
potpisa utvrđenog Zakonom o elektroničkom potpisu i koje udovoljava zahtjevima
iz članka 9. Zakona o elektroničkom potpisu;

7. Certifikat – znači
kvalificirani certifikat utvrđen Zakonom o elektroničkom potpisu i koji udovoljava
zahtjevima iz članka 11. Zakona o elektroničkom potpisu. Izdaje ga davatelj
usluga izdavanja kvalificiranih certifikata koji ispunjava uvjete iz članka 17.
Zakona o elektroničkom potpisu;

8. Sustav certificiranja
elektroničkih potpisa – znači skup radnji, osoba, opreme i sadržaja nužnih za
provedbu poslova certificiranja elektroničkih potpisa;

9.
Poslovi certificiranja – uključuju radnje pridružene pri oblikovanju
tehničko-tehnološke osnovice izrade i uporabe elek­tro­ničkih potpisa u
tijelima državne uprave, uporabu elektro­nič­kih potpisa u poslovima koji se
temelje na izradi, prometovanju i čuvanju dokumenata u elektroničkom obliku, te
svih onih radnji kojima se jednoznačno označavaju potpisnici i provode postupci
ovjeravanja valjanosti elektroničkih potpisa;

10.
Nositelj poslova certificiranja – znači davatelja usluga izdavanja
kvalificiranih certifikata koji ispunjava uvjete iz članaka 12. i 17. Zakona o
elektroničkom potpisu;

11.
Informacijski sustav – elektronički sustav izrade, raz­mje­ne i pohranjivanja
dokumenata u elektroničkom obliku koji su proizvedeni ili primljeni u tijelu
državne uprave kao sastavni dio poslovanja tog tijela.

II. PREDMET POSLOVA
CERTIFICIRANJA

Članak 4.

Predmet poslova certificiranja
čine elektronički dokument, elektronički potpis koji se ugrađuje u elektronički
dokument, te certifikat kojim se potvrđuje valjanost elektroničkih potpisa u
poslovanju tijela državne uprave iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe.

*Elektronički dokument*

Izrada elektroničkih
dokumenata

Članak 5.

Elektronički dokumenti izrađuju
se elektroničkim sustavima pripreme, oblikovanja i pohrane informacijskih
sadržaja u raču­nal­ni zapis.

Elektronički dokumenti pri
aktivnostima izrade koje čine polazište za radnje vezane za otpremu i čuvanje
elektroničkih doku­menata, potpisuju se elektroničkim potpisom stvaratelja
elektroničkog dokumenta ili ovlaštene osobe.

Čuvanje elektroničkih
dokumenata

Članak 6.

Skupovi elektroničkih dokumenata
(elektronička dokumentacija) čuvaju se u računalnom informacijskom sustavu koji
omogućuje:

– da su elektronički dokumenti u
čitljivom i razumljivom obliku dostupni osobama koje imaju pravo pristupa tim
dokumentima

– da samo ovlaštene osobe mogu
vršiti radnje prijema elek­troničke dokumentacije u sustav, slanje ili brisanje
dokumentacije iz sustava kao i ostale radnje s elektroničkim dokumentima

– da je omogućeno potpisivanje
elektroničkih dokumenata elek­troničkim potpisom

– da se čuvaju podaci o
elektroničkom potpisu i podaci za provjeru elektroničkog potpisa

– da su jedinice elektroničke
dokumentacije u sustavu poh­ra­njene u takvom obliku i pomoću takve tehnologije
i postupaka koji uz ugrađene elektroničke potpise pružaju razumno jamstvo za
njihovu vjerodostojnost i autentičnost

– da je za svaki dokument moguće
vjerodostojno utvrditi po­rijeklo, autorstvo, vrijeme, način i oblik u kojem je
zaprimljen u sustav

– da su elektronički dokumenti
pohranjeni u takvom obliku i pomoću takve tehnologije i postupaka koji pružaju
razumno jamstvo da ne mogu biti mijenjani, da se ne mogu neovlašteno brisati i
da će svaki takav pokušaj biti pravodobno uočen i spriječen

– da pristup evidenciji o
elektroničkoj dokumentaciji imaju samo za to ovlaštene osobe i da samo
ovlaštene osobe mogu vršiti upis, brisanje i izmjenu upisa u evidenciju
elektroničke dokumentacije

 – da postupci osvježavanja i konverzije elektroničkih zapisa budu
kontrolirani i vjerodostojno dokumentirani

– da zamjena medija za pohranu
elektroničkih zapisa ne narušava integritet pohranjenih elektroničkih
dokumenata

– da se automatski vodi
evidencija svih radnji koje su u sustavu izvršene nad elektroničkim
dokumentima, s podacima o vrsti radnje, izvršiteljima i vremenu izvršenja i da
je ta evidencija zaštićena od naknadnog dodavanja, mijenjanja i brisanja zapisa

– da se vrši automatsko
sigurnosno kopiranje i obnova podataka.

Ako je pristup podacima i
funkcijama informacijskog sustava u kojem se čuva elektronička dokumentacija
zaštićen pristupnim lozinkama ili drugim sličnim sredstvima, obvezno se čuvaju
podaci ili sredstva potrebni za pristup tim podacima i funkcijama, i to
odvojeno od informacijskog sustava.

Otprema i prijem
elektroničkih dokumenata – elektronička pošta

Članak 7.

Poslovi otpreme i prijema
elektroničkih dokumenata kroz ra­čunalnim mrežama podržan prijenosni/dostavni
sustav predstav­ljaju u smislu ove Uredbe elektroničku poštu.

Elektroničku poštu otprema i
prima informacijski sustav tijela državne uprave.

Tijelo državne uprave u smislu
ove Uredbe dužno je omo­gu­ći­ti prijem elektroničke pošte uspostavom sustava
elektroničke poš­te sukladnog važećim tehnološkim normama.

Otprema elektroničke pošte
označava se elektroničkim otpremnim žigom. Elektronički otpremni žig sadrži
sljedeće podat­ke:

– naziv tijela državne uprave

– vrijeme otpreme elektroničke
pošte

– oznaku elektroničkog dokumenta

– klasifikacijsku oznaku

– urudžbeni broj

– broj priloga

– mjesto dostave (elektronička
adresa primatelja elektroničke pošte).

Uz navedene podatke
informacijski sustav unosi i podatke o vrsti i količini zapisa, naziv, vrstu i
količinu zapisa pojedinih priloga, te elektronički potpis osobe koja otprema
elektroničku poštu.

Prijem elektroničke pošte
potvrđuje se povratnom elektro­nič­kom porukom koja sadrži navod koji
identificira primljenu elek­troničku poštu ili njen cjelokupni sadržaj, datum i
vrijeme prijema i elektronički potpis osobe ovlaštene za izdavanje ove potvrde.

Informacijski sustav koji
zaprima elektroničku poštu treba biti oblikovan tako da pri prvom pristupu
elektroničkoj pošti za koju se traži potvrda prijema, pokrene izradu povratne
elektro­nič­ke poruke iz prethodnog stavka, te da omogući osobi ovlaštenoj za
izdavanje potvrde potpisivanje svojim elektroničkim potpisom.

Vremenom prijema elektroničke
pošte smatra se dan, sat, minuta i sekunda kada je elektronička pošta
zaprimljena u informacijski sustav tijela državne uprave. Tijelo državne
uprave, za zaprimanje elektroničke pošte, dužno je imati sustav za uskla­đi­vanje
vremena s izvorom točnog vremena.

Elektroničku poštu primljenu na
službenu elektroničku adresu otvara osoba ovlaštena za pristup i korištenje te
adrese.

Elektroničku poštu primljenu na
osobnu elektroničku adresu djelatnika i druge osobe koja koristi informacijski
sustav tijela državne uprave za primanje pošte u elektroničkom obliku otvara ta
osoba ili druga osoba koju on za to ovlasti.

Primljena
elektronička pošta označava se elektroničkim prijemnim žigom. Elektronički
prijemni žig sadrži sljedeće podat­ke:

–
naziv tijela državne uprave

–
vrijeme prijema elektroničke pošte

–
oznaku elektroničkog dokumenta

– klasifikacijsku oznaku

– urudžbeni broj

– broj priloga

– mjesto prijema (oznaka službe
ili djelatnika koji je primio poštu).

Uz navedene podatke
informacijski sustav unosi i podatke o vrsti i količini zapisa, naziv, vrstu i
količinu zapisa pojedinih priloga, te elektronički potpis osobe koja je primila
elektroničku poštu.

Osobna i nevažna elektronička
pošta ne označava se prijemnim žigom i ne unosi se u informacijski sustav.

Osoba koja otvara poštu u
elektroničkom obliku, ili drugu poštu za čije je čitanje i razumijevanje
potreban neki uređaj ili tehničko pomagalo, dužna je po otvaranju provjeriti
čitljivost sadržaja pošte i autentičnost elektroničkog potpisa.

**Elektronički potpis**

Članak 8.

Elektronički potpis mora
udovoljiti sljedećim uvjetima:

– da je povezan isključivo s
potpisnikom

– da nedvojbeno identificira
potpisnika

– da nastaje korištenjem
sredstava kojima potpisnik samostalno upravlja i da su sredstva isključivo pod
nadzorom potpis­nika

– da sadržava izravnu povezanost
s elektroničkim zapisom na koji se odnosi i to na način koji nedvojbeno
omogućava uvid u bilo koju izmjenu izvornog sadržaja potpisanog elektroničkog
zapisa.

Članak 9.

Elektronički potpis ima istu
pravnu snagu i zamjenjuje vlasto­ručni potpis i otisak pečata ako je izrađen u
skladu s odred­bama ove Uredbe i Zakona o elektroničkom potpisu.

Članak 10.

Strukturu elektroničkog potpisa,
specifikaciju obrazaca (formata) elektroničkog potpisa, osnovna obilježja
(atribute) elektro­ničkog potpisa i podatke koje sadrži elektronički potpis
utvrđuje, uz prethodno mišljenje nadležnog tijela za informatizaciju državne
uprave, nositelj poslova certificiranja u skladu sa Zakonom o elektroničkom
potpisu.

Elektronički potpis mora biti
ugradiv u sve raspoložive oblike računalnih zapisa.

**Certifikat**

Članak 11.

Certifikat se pojedinačno izdaje
za svakog potpisnika koji samostalno izrađuje elektroničke dokumente po osnovi
stručnosti, ovlaštenja ili odgovornosti koje ima u tijelu državne uprave.

Članak
12.

Sadržaj
certifikata mora biti usklađen s odredbama Zakona o elektroničkom potpisu koje
uređuju primjenu kvalificiranog certifikata.

Certifikat
obvezno sadrži sljedeće elemente:

–
serijski broj (jedinstven, neponovljiv broj)

–
identifikaciju nositelja poslova certificiranja

–
kriptografski algoritam primijenjen kod izrade elektro­nič­kog potpisa
nositelja poslova certificiranja

–
elektronički potpis nositelja poslova certificiranja

–
naziv nositelja poslova certificiranja koji je izdao certifikat

–
ime, adresa i ostali identifikacijski elementi potpisnika neop­hodni za
jednoznačnu identifikaciju

–
podaci neophodni za postupak ovjere elektroničkog potpisa potpisnika na kojeg
se odnosi certifikat

–
podaci za ovjeru elektroničkog potpisa

–
datum izdavanja i rok valjanosti certifikata

– jednoznačni identifikacijski
kod.

III. SADRŽAJ POSLOVA
CERTIFICIRANJA

Članak 13.

Sadržaj poslova certificiranja
odnosi se na radnje potpisnika i korisnika elektroničkog potpisa pri uporabi
opreme, uređaja i podataka za izradu i ovjeru elektroničkog potpisa u upravnim
i drugim radnjama koje provode tijela državne uprave, na radnje, postupke i
tehnologiju potrebne za izradu certifikata i uporabu elektroničkog potpisa, kao
i na radnje koje izvodi nositelj poslova certificiranja.

Članak
14.

Potpisnik izrađuje i koristi
elektronički potpis u skladu s op­ćim uvjetima sadržanim u Zakonu o
elektroničkom potpisu, s odredbama ove Uredbe i pravilima sustava
certificiranja u tijelima državne uprave koje izrađuje nositelj poslova
certificiranja u suradnji s nadležnim tijelom za informatizaciju državne
uprave.

Potpisniku u procesu
potpisivanja mora biti predstavljen opis postupka potpisivanja u čitljivom
obliku s najmanje sljedećim skupom podataka:

– upozorenje – sadržaj pravnih i
drugih činjenica povezanih s potpisivanjem, mora biti iskazan prije čina
potpisivanja

– izjava potpisnika – o
prihvaćanju pravila uporabe potpisa i saznanja o sadržaju koji potpisuje

– potpisni skup podataka –
sadrži ime potpisnika, vrijeme i mjesto potpisivanja i razlog/svrhu potpisivanja,
te čini dio elektro­ničkog potpisa i dodaje se potpisanom elektroničkom zapisu.

Članak 15.

Korisnik elektroničkog potpisa
provodi ovjeru elektroničkog potpisa u skladu s uputama nositelja poslova
certificiranja.

Korisnik prilikom ovjere elektroničkog
potpisa mora provjeriti, uz podatke o potpisniku, i:

– podatke o nositelju poslova
certificiranja

– rok valjanosti certifikata

– da li se certifikat nalazi u
registru opozvanih certifikata.

Pravila uporabe elektroničkog
potpisa

Članak 16.

Elektronički potpis koriste
potpisnik i korisnik elektroničkog dokumenta potpisanog elektroničkim potpisom
u skladu s utvrđenim pravilima uporabe elektroničkog potpisa.

Pravila uporabe elektroničkog
potpisa moraju biti iskazana u elektroničkom dokumentu koji je potpisan
elektroničkim potpisom na način koji je čitljiv korisnicima elektroničkog
potpisa. Korisnici elektroničkog potpisa moraju imati mogućnost uvida u obveze
i prava koja proizlaze iz sadržaja koji se potpisuje.

Za
nesumnjivo identificiranje pravila uporabe elektroničkog potpisa u elektronički
potpis se mora ugraditi identifikator ili sažetak pravila uporabe potpisa.

Za
potrebe strojnog, odnosno automatskog obrađivanja elek­tro­ničkog potpisa nužno
je izraditi pravila uporabe potpisa i u formatiranom obliku za potrebe izravnog
preuzimanja od strane računalnih programa (aplikacija).

Kod aplikacija koje koriste
velik broj istorodnih elektro­ničkih dokumenata s istovjetnim pravilima uporabe
elektroničkog potpisa dopušteno je unaprijed definirati ugradnju tih pravila u
elektronički potpis ili ih ugraditi u aplikaciju.

Oprema i uređaji

Članak 17.

Oprema korisnika sustava
certificiranja, u smislu ove Uredbe, uključuje sredstva za izradu elektroničkog
potpisa te skup opreme (strojne i programske), uređaja i medija kojima se
omogućuje uporaba i ovjera elektroničkog potpisa.

Članak 18.

Oprema korisnika sustava
certificiranja mora omogućiti najmanje sljedeće radnje:

– potpisivanje elektroničkim
potpisom bilo koje vrste elektro­ničkog zapisa

– ugradnju elektroničkih potpisa
u elektroničke zapise

– slanje i primanje elektronički
potpisanih sadržaja

– upotrebu i provjeru
certifikata

– provjeravanje primljenih
certifikata putem liste opozvanih certifikata

– upotrebu smart kartica za
izradu elektroničkih potpisa.

Svaka oprema za izradu i uporabu
elektroničkog potpisa mora omogućiti izdvajanje podataka elektroničkog potpisa
i cer­tifi­kata sukladno tehničkim uvjetima utvrđenim Zakonom o elektroničkom
potpisu.

Članak 19.

Sredstvo za izradu elektroničkog
potpisa mora osigurati:

– da se podaci za izradu
elektroničkog potpisa mogu pojaviti samo jednom, te da je ostvarena njihova
sigurnost

– da se podaci za izradu
elektroničkog potpisa ne mogu ponoviti, te da je potpis zaštićen od
krivotvorenja pri korištenju postojeće raspoložive tehnologije

– da podatke za izradu
elektroničkog potpisa potpisnik može pouzdano zaštititi protiv korištenja od
strane drugih.

Sredstvo za izradu elektroničkog
potpisa ne smije prilikom izrade elektroničkog potpisa promijeniti sadržaj
elektroničkog zapisa koji se potpisuje.

Sredstvo za izradu elektroničkog
potpisa ne smije prilikom izrade elektroničkog potpisa onemogućiti potpisniku
uvid u sadržaj elektroničkog zapisa koji potpisuje.

Članak
20.

Podaci za izradu elektroničkog
potpisa i certifikat, primjenom sustava certificiranja elektroničkih potpisa u
tijelima državne uprave, obvezno se ugrađuju na smart karticu.

Kod uporabe smart kartica nužna
je mogućnost izdvajanja privatnih ključeva, certifikata i osobnih podataka u
jedan od standardnih zapisa utvrđenih Zakonom o elektroničkom potpisu.

Smart
kartice u sustavu certificiranja elektroničkih potpisa tijela državne uprave,
moraju osigurati višefunkcionalnu primjenu pohranjivanjem raznorodnih skupova
podataka kojima se osigurava provedba najmanje sljedećih aktivnosti:

–
potpisivanje i ovjera elektroničkih potpisa za sve vrste zapisa elektroničkih
dokumenata

–
potpisivanje i ovjera elektroničkih potpisa u postupcima razmjene elektroničkih
dokumenata kroz sustav elektroničke pošte

–
sigurno i ovlašteno pristupanje računalnim i informacij­skim resursima
(računalna i mrežna oprema, podaci i elektronički dokumenti) u informacijskim
sustavima tijela državne uprave

–
kontrola pristupa radnim prostorima tijela državne uprave.

Uređaji
za čitanje sadržaja/podataka smještenih na smart kartice (čitala smart kartica)
moraju djelovati u raznorodnim operacijskim sustavima računala i imati
pridruženu programsku osnovicu koja korisnicima sustava certificiranja
omogućuje nesmetanu i jednostavnu uporabu tih uređaja.

Tehničke
specifikacije, norme i pravila uporabe uređaja za čitanje i pisanje zapisa na
smart kartice kao i obilježja smart kartice zajednički utvrđuju nositelj
poslova certificiranja i tijelo nad­ležno za informatizaciju državne uprave.

Članak 21.

Podaci za izradu elektroničkog
potpisa čine sastavni dio elektroničkog potpisa.

Potpisnik je dužan zaštititi
podatke za izradu elektroničkog potpisa od neovlaštenog pristupa, otuđivanja i
nepravilne uporabe. Zaštita se mora dodatno provoditi primjenom zaporke, bio­metrič­nim
postupcima ili drugim zaštitnim tehnikama.

Potpisnik je dužan zaštititi
sredstvo za izradu elektroničkog potpisa od neovlaštenog pristupa, krađe i
oštećivanja.

Članak 22.

Sredstvo za izradu elektroničkog
potpisa zajedno s medijem na kojem su pohranjeni podaci za izradu elektroničkog
potpisa i certifikat vlasništvo su tijela državne uprave u kojem je potpis­niku
izdat certifikat.

Potpisniku se prilikom prelaska
u drugo tijelo državne uprave može omogućiti prijenos prava korištenja sredstva
iz stavka 1. ovog članka, te mu se u tom slučaju na smart karticu unosi novi
certifikat.

Prilikom trajnog napuštanja
službe potpisnik odgovornoj osobi tijela državne uprave iz kojega trajno
napušta službu neopozivo vraća medij na kojem su smješteni podaci za izradu
elektro­ničkog potpisa i certifikat.

Nositelj poslova
certificiranja

Članak 23.

Nositelj poslova certificiranja
u suradnji s nadležnim tijelom za poslove informatizacije državne uprave
utvrđuje opća pravila obavljanja poslova certificiranja na temelju kojih
korisnici sustava certificiranja koriste sustav certificiranja.

Opća pravila iz stavka 1. ovog
članka nositelj poslova certificiranja ugrađuje u dokument Opća pravila
djelovanja sustava certificiranja za tijela državne uprave.

Nositelj poslova certificiranja
u suradnji s nadležnim tijelom za poslove informatizacije državne uprave
utvrđuje tehnološku osnovicu sredstava za izradu elektroničkog potpisa, te
program­sko rješenje za primjenu elektroničkog potpisa u poslovima tijela
državne uprave.

Nositelj poslova certificiranja
mora izraditi i posebna unutarnja pravila o postupcima izdavanja certifikata i
zaštite sustava certificiranja u kojem su sadržani i detaljno opisani postupci
i mjere koje se primjenjuju prilikom izdavanja i rukovanja certifikatima.

Izdavanje, opoziv, čuvanje
certifikata

Članak 24.

Nositelj poslova certificiranja
mora osigurati jedinstvenost podataka za ovjeru elektroničkog potpisa na način
koji omo­gućuje nedvojbeno utvrđivanje odnosno identifikaciju potpisnika.

Članak 25.

Zaposlenik u tijelu državne
uprave, koji se u sustav certificiranja uključuje kao potpisnik, osobno se
predstavlja prijavnoj služ­bi nositelja poslova certificiranja i pojedinačno
ispunjava zah­tjev za izdavanje certifikata uz prihvaćanje općih pravila obav­ljanja
poslova certificiranja.

Potpisnik mora osigurati točnost
i ispravnost podataka u zahtjevu i za to odgovara pravno i materijalno.

Odgovorna osoba u tijelu državne
uprave određuje koji se zaposlenici uključuju u sustav certificiranja,
prikuplja zahtjeve za uključivanje u sustav certificiranja, te dogovara
vrijeme, mjesto i postupak prijave koji će provoditi prijavna služba nositelja
sustava certificiranja.

Nositelj poslova certificiranja
dužan je u cijelosti razmotriti podatke koje je potpisnik predao u zahtjevu za
izdavanje certifikata, te provesti u prisustvu potpisnika fizičku
identifikaciju potpisnika temeljem osobne iskaznice i drugih relevantnih
dokumenata s fotografijom potpisnika (putovnica, europska identifikacijska
kartica) kojima se potvrđuje istinitost podataka sadržanih u zahtjevu za
izdavanje certifikata.

Identifikacija se potvrđuje
usklađivanjem priložene fotografije potpisnika i dopunski se usklađuje s
ispravnim i potpunim izgovaranjem i pisanjem imena i prezimena potpisnika, te
pridruženim nazivom tijela državne uprave i položajnog statusa potpisnika.

Potpisnik kojem je odobreno
izdavanje certifikata i izrađen certifikat mora osobno preuzeti izdani
certifikat kojega mu uručuje ovlaštena osoba nositelja poslova certificiranja.

Izdavanje certifikata mora
obavljati isključivo osoba koja je ovlaštena za te poslove i stalno zaposlena
kod nositelja poslova certificiranja.

Nositelj poslova certificiranja
upisuje vremensku valjanost izdanog certifikata odnosno rok do kada se priznaje
važenje izdanog certifikata i koji ne može biti kraći od jedne godine od dana
izdavanja certifikata.

Podaci ispravnih i odobrenih
zahtjeva za izdavanje certifikata arhiviraju se u informacijskom sustavu
nositelja poslova certificiranja.

Sadržaj izdanih certifikata
upisuje se u Registar izdanih certifikata za tijela državne uprave (RDC-TDU).

Članak 26.

Izdani certifikat se opoziva:

– istekom roka na koji je izdan,
odnosno na dan prestanka valjanosti

– na službeni zahtjev odgovorne
osobe tijela državne uprave u kojemu djeluje potpisnik

–
na službeni zahtjev od strane suda

–
na zahtjev nositelja poslova certificiranja u slučajevima neispunjavanja
tehničkih uvjeta, odnosno ako se pri uporabi elektroničkog potpisa ne postupa
na propisan način.

Potpisnik
koji izgubi ili mu je otuđeno sredstvo za izradu elektroničkog potpisa, te u
slučajevima kada mu je onemogućen pristup podacima za izradu elektroničkog
potpisa, dužan je o tome odmah obavijestiti nositelja poslova certificiranja
odnosno njegovu prijavnu službu.

Nositelj
poslova certificiranja nakon zaprimanja obavijesti iz prethodnog stavka provodi
uvid u postupak opoziva izdanog certifikata i dalje postupa po utvrđenim
pravilima opozivanja izdanih certifikata, a u skladu s općim pravilima
obavljanja poslova certificiranja.

Opozvani
certifikati upisuju se u listu opozvanih certifikata koja mora biti dostupna
svim subjektima uključenim u sustav certificiranja.

Lista
opozvanih certifikata mora se trenutno obnoviti kod svake nastale izmjene
odnosno, ako nije bilo promjena, u roku ne dužem od tri radna dana.

Lista opozvanih certifikata mora
sadržavati najmanje sljede­će elemente:

–
redni broj radne verzije liste

–
kriptografski algoritam korišten pri izradi elektroničkog pot­pisa nositelja
poslova certificiranja

–
elektronički potpis nositelja poslova certificiranja

–
naziv nositelja poslova certificiranja

–
datum izrade liste.

Svaki
opozvani certifikat u Listi opozvanih certifikata sadrži:

–
serijski broj dodijeljen certifikatu kod izdavanja

–
datum opoziva (od kada certifikat više nije važeći).

Članak
27.

Nositelj
poslova certificiranja mora podatke o potpisnicima, izdanim certifikatima,
listama opozvanih certifikata, kao i teh­ničke podatke nastale bilježenjem rada
sustava certificiranja arhivirati na medije koji osiguravaju trajnost zapisa od
najmanje 20 godina.

U
svrhu čuvanja zapisa moraju se izraditi i sigurnosne kopije koje moraju biti
smještene na drugoj lokaciji, izdvojeno od sustava certificiranja u upotrebi.

Arhivirani
podaci moraju se čuvati i zaštititi od neovlaštenog pristupa i mogućih gubitaka
u zapisu.

Nositelj
poslova certificiranja mora u svrhu očuvanja čitkosti i ispravnosti zapisa na
medijima provoditi postupke provjere i po potrebi osvježivanje zapisa na
medijima najmanje dva puta godišnje.

Zaštita podataka

Članak 28.

Nositelj poslova certificiranja
mora podatke o potpisnicima prikupljati, pohranjivati, koristiti i brisati u
skladu s odgova­raju­ćim propisima o zaštiti osobnih podataka, te poštivati i
zaštititi privatnost korisnika sustava certificiranja.

Podaci o potpisniku mogu se
pridobivati isključivo osobno od samog potpisnika i u opsegu odnosno sadržaju
potrebnom za postupak izdavanja certifikata.

Potpisnik ima pravo uvida u
podatke koji se o njemu vode kod nositelja poslova certificiranja u svrhu
provjere ili potrebnih dopuna odnosno ispravaka.

Opći postupci zaštite sustava
certificiranja

Članak 29.

Nositelj poslova certificiranja
dužan je izraditi jedinstveni sustav zaštite i sigurnosti obavljanja poslova
certificiranja.

U svrhu izvedbe i održavanja
jedinstvenog sustava zaštite i sigurnosti nositelj poslova certificiranja mora
izraditi Pravilnik o provođenju zaštite sustava certificiranja usklađen s
odredbama Zakona o elektroničkom potpisu.

Nositelj poslova certificiranja
mora osigurati fizičku zaštitu strojne opreme, te provoditi stalni nadzor
pristupa računalnim resursima i fizičkom prostoru gdje su smješteni resursi
sustava certificiranja.

Informacijski sustav nositelja
poslova certificiranja mora biti izgrađen od računalne i programske osnovice
namijenjene isključivo za poslove certificiranja, te mora imati stručno
kvalificirano osoblje koje radi isključivo u sustavu certificiranja.

IV. NOSITELJ POSLOVA
CERTIFICIRANJA ELEKTRONIČKIH POTPISA ZA TIJELA DRŽAVNE UPRAVE

Članak 30.

Vlada Republike Hrvatske
povjerava poslove certificiranja elektroničkih poslova za tijela državne uprave
Financijskoj agenciji, sa sjedištem u Zagrebu, Koturaška 43.

Financijska agencija u smislu
ove Uredbe postaje nositelj poslova certificiranja za tijela državne uprave i
preuzima poslove za koje je temeljem odredbi ove Uredbe utvrđeno da ih izvršava
nositelj poslova certificiranja.

Članak
31.

Tijela državne uprave na temelju
ove Uredbe te općih postupaka certificiranja i djelovanja sustava
certificiranja određenih ovom Uredbom i Zakonom o elektroničkom potpisu,
ugovaraju poslovni odnos s nositeljem poslova certificiranja elektroničkih
poslova za tijela državne uprave zaključivanjem pojedinačnih ugovora o obavljanju
usluga certificiranja.

Ugovorima iz stavka 1. ovog
članka pobliže se utvrđuju posebni odnosi posebice vezani za broj korisnika
usluga certificiranja i naknadu troškova ugovorenih poslova certificiranja.

V.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 32.

Nositelj poslova certificiranja
za tijela državne uprave izvršit će potrebnu organizacijsku i tehnološku
pripremu i ustrojiti sustav certificiranja za tijela državne uprave u roku 3
mjeseca od dana stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak
33.

Tijela
državne uprave iz članka 1. stavka 2. ove Uredbe koja imaju tehnološku,
organizacijsku i kadrovsku osnovicu potrebnu za djelovanje sustava upravljanja
dokumentima u elektroničkom obliku kako za svoje potrebe, za suradnju s drugim
tijelima državne uprave, tako i u poslovanju s gospodarstvom i građanima, mogu
nakon roka iz članka 32. ove Uredbe pristupiti pojedi­načnom ugovaranju poslova
certificiranja elektroničkih potpisa s nositeljem poslova certificiranja za
tijela državne uprave.

Članak 34.

Ova Uredba stupa na snagu danom
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 650-05/04-02/01
Urbroj: 5030104-04-1
Zagreb, 15. listopada 2004.

Predsjednik
**dr. sc.** **Ivo Sanader**, v. r.

Uredba, NN 146/2004-2554