## Pravilnik o mjernim jedinicama

### NN 2/2007 (4.1.2007.), Pravilnik o mjernim jedinicama

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**162**

Na temelju članka 10. stavka 3. Zakona o mjeriteljstvu (»Narod­ne novine«,
163/03), ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O MJERNIM JEDINICAMA

Članak 1.

Ovim pravilnikom uređuju se zakonite mjerne jedinice u Republici Hrvatskoj,
nazivi i znakovi te područje, način i obveza njihove primjene.
Obveze uporabe mjernih jedinica u smislu odredaba ovoga pravilnika odnose se na
mjerila koja se upotrebljavaju, mjerenja koja se provode i pokazivanja veličina
u mjernim jedinicama za gospodarske svrhe radi zaštite zdravlja, javne
sigurnosti ili za upravne svrhe.

Članak 2.

Zakonite mjerne jedinice u Republici Hrvatskoj jesu jedinice Međunarodnog
sustava mjernih jedinica (dalje: *SI jedinice*) te njihovi decimalni višekratnici
i nižekratnici (decimalne jedinice).
Osim SI jedinica i njihovih decimalnih višekratnika i nižekrat­nika, iznimno se
mogu upotrebljavati:
1. posebni dopušteni nazivi i znakovi decimalnih višekratnika i nižekratnika SI
jedinica
2. jedinice koje se definiraju na temelju SI jedinica, ali nisu njihovi
decimalni višekratnici ili nižekratnici
3. jedinice koje se upotrebljavaju sa SI jedinicama, a kojih se vrijednosti
dobivaju pokusom
4. jedinice i nazivi jedinica koje su dopuštene samo u posebnim područjima
5. složene jedinice.
Nazivi, znakovi i definicije tih jedinica navedeni su u DODAT­KU, koji je
sastavni dio ovoga pravilnika.

Članak 3.

Uporaba i način pisanja mjernih jedinica i mjernih podataka izraženih tim
jedinicama trebaju biti u skladu s međunarodnim i hr­vat­skim normama HRN ISO
2955, HRN ISO 1000, nizom HRN ISO 31, normama IEC 60027 te usklađenom normom
ISO/IEC 80000.

Članak 4.

U području zračnoga, pomorskoga i željezničkoga prometa mogu se u Republici
Hrvatskoj upotrebljavati mjerne jedinice raz­ličite od onih utvrđenih ovim
pravilnikom ako su utvrđene međunarodnim dogovorima ili sporazumima koje je
prihvatila ili im je pristupila Republika Hrvatska i koji je obvezuju.

Članak 5.

Mjerna oprema u uporabi i roba na tržištu na kojima su mjerne jedinice koje nisu
navedene u ovome pravilniku, a koji su zatečeni na dan njegova stupanja na
snagu, mogu se upotrebljavati do isteka njihove valjanosti.

Članak 6.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/06-04/4
Urbroj: 558-04/1-06-1
Zagreb, 21. prosinca 2006.

Ravnatelj
**Mirko Vuković, dipl. ing**., v. r.

DODATAK

1.SI JEDINICE I NJIHOVI DECIMALNI VIŠEKRATNICI I NIŽEKRATNICI

**1.1. Osnovne SI jedinice**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Veličina | *Jedinica* | |
|  | *Naziv*(1) | Znak |
| duljina | metar | m |
| masa | kilogram | kg |
| vrijeme | sekunda | s |
| električna struja | amper | A |
| termodinamička temperatura | kelvin | K |
| množina (količina tvari) | mol | mol |
| svjetlosna jakost | kandela | cd |
| (1) U zagradi je izvorni naziv na engl. jeziku jedinice nazvane po znanstveniku, različit od hrvatskoga. | | |

**Definicije osnovnih SI jedinica***Jedinica duljine*Metar je duljina puta koji svjetlost prijeđe u praznini za vrijeme jednog 299
792 458-og dijela sekunde.
(Sedamnaesta CGPM1 (1983.), 1. zaključak)
*Jedinica mase*Kilogram je jedinica mase; jednak je masi međunarodne pramjere kilograma.
(Treća CGPM (1901.)), 70. stranica izvješća konferencije)
*Jedinica vremena*Sekunda je trajanje 9 192 631 770 perioda zračenja koje odgovara prijelazu
između dviju hiperfinih razina osnovnog stanja atoma cezija 133.
Pritom je atom cezija u osnovnome stanju na temperaturi 0 K.
(Trinaesta CGPM (1967.)), 1. zaključak, koji je prihvatio i dopu­nio CIPM2
(1997.).
*Jedinica električne struje*Amper je jakost stalne električne struje koja bi, tekući dvama usporednim,
neizmjerno dugačkim ravnim vodičima, zanemarivo malena kružnoga presjeka,
razmaknutim u praznini jedan metar, proizvela među tim vodičima silu od 2×10–7
njutna po metru njihove duljine.
(CIPM (1946.)), 2. zaključak, koji je odobrila CGPM (1948.)).
*Jedinica termodinamičke temperature*Kelvin je termodinamička temperatura koja je jednaka 273,16-om dijelu
termodinamičke temperature trojnoga stanja vode.
(Trinaesta CGPM (1967.), 4. zaključak)
*Jedinica množine*(1) Mol je množina sustava koji sadržava toliko elementarnih jedinki koliko ima
atoma u 0,012 kilograma ugljika 12.
(2) Kada se upotrebljava mol, treba iskazati elementarne jedinke; to mogu biti
atomi, molekule, ioni, elektroni, druge čestice ili pojedinačno navedene skupine
takvih čestica.
(Četrnaesta CGPM (1971.), 3. zaključak)
*Jedinica svjetlosne jakosti*Kandela je svjetlosna jakost u određenome smjeru iz izvora koji odašilje
jednobojno zračenje frekvencije 540 × 1012 herca i kojemu je zračena jakost u
tome smjeru (1/683) vata po steradijanu.
(Šesnaesta CGPM (1979.), 3. zaključak)
\_\_\_\_\_\_
1 CGPM, Opća konferencija za
utege i mjere
2 CIPM, Međunarodni odbor za utege i mjere

1.1.1. Posebni naziv i znak SI jedinice temperature za izražavanje Celzijeve
temperature

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Veličina | Jedinica | |
|  | *Naziv* | *Znak* |
| Celzijeva temperatura | Celzijev stupanj | °C |

Celzijeva temperatura t definira se kao razlika, t = T – T0,
dviju termodinamičkih temperatura T i T0, gdje je T0 = 273,15 kelvina.
Temperaturna razlika može se izražavati u kelvinima ili u Celzijevim
stupnjevima. Jedinica »Celzijev stupanj« jednaka je jedinici »kelvin«.

**1.2. Druge SI jedinice**1.2.1. Izvedene SI jedinice
Izvedene SI jedinice skladno su izvedene iz osnovnih jedinica, a definirane se
umnošcima određenih potencija osnovnih jedinica brojčanim faktorom jednakom 1.

1.2.2. Izvedene SI jedinice s posebnim nazivima i znakovima

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Veličina* | *Jedinica* | | *Izraz* | |
|  | *Naziv(1)* | *Znak* | *S pomo­ću drugih jedinica* | *S pomoću osnovnih SI jedinica* |
| ravninski kut | radijan | rad |  | m∙m–1 = 1 |
| prostorni kut (ugao) | steradijan | sr |  | m2∙m–2 = 1 |
| frekvencija | herc (hertz) | Hz |  | s–1 |
| sila | njutn  (newton) | N |  | m∙kg∙s–2 |
| tlak, naprezanje | paskal  (pascal) | Pa | N∙m–2 | m–1∙kg∙s–2 |
| rad, energija, toplina | džul (joule) | J | N∙m | m2∙kg∙s–2 |
| snaga(2), zračeni tijek | vat (watt) | W | J∙s–1 | m2∙kg∙s–3 |
| električni naboj | kulon  (coulomb) | C |  | s∙A |
| električni potencijal, napon, elektromotorna sila | volt | V | W∙A–1 | m2∙kg∙s–3∙A–1 |
| električni otpor | om (ohm) | Ω | V∙A–1 | m2∙kg∙s–3∙A–2 |
| električna vodljivost | simens  (siemens) | S | A∙V–1 | m–2∙kg–1∙s3∙A2 |
| kapacitet | farad | F | C∙V–1 | m–2∙kg–1∙s4∙A2 |
| magnetski tijek | veber  (weber) | Wb | V∙s | m2∙kg∙s–2∙A–1 |
| gustoća magnetskoga tijeka | tesla | T | Wb∙m–2 | kg∙s–2∙A–1 |
| induktivnost | henri (henry) | H | Wb∙A–1 | m2∙kg∙s–2∙A–2 |
| svjetlosni tijek | lumen | lm | cd∙sr | m2∙m–2∙cd |
| osvjetljenje | luks | lx | lm∙m–2 | m2∙m–4∙cd |
| aktivnost (radionuklida) | bekerel (becquerel) | Bq |  | s–1 |
| apsorbirana doza, kerma, specifična predana energija, indeks apsorbirane doze | grej (gray) | Gy | J∙kg–1 | m2∙s–2 |
| ekvivalentna doza, dozni ekvivalent | sivert (sievert) | Sv | J∙kg–1 | m2∙s–2 |
| katalitička aktivnost | katal(3) | kat |  | s–1∙mol |

(1) U zagradama su izvorni nazivi na engl. jeziku jedinica nazvanih po
znanstvenicima ako se razlikuju od hrvatskih.
(2) Posebni su nazivi za jedinicu snage: voltamper (znak VA) koji se
upotrebljava se izražavanje prividne snage izmjenične električne struje, i var
(znak var) za izražavanje jalove snage izmjenične električne struje.
(3) Jedinicu katal i njezin znak kat prihvatila je dvadesetprva CGPM (1999.),
12. zaključak.

*Napomena:* Jedinice izvedene iz osnovnih jedinica mogu se
izražavati i drugim jedinica navedenim u točki 1.
Izvedene SI jedinice mogu se izražavati i jedinicama s poseb­nim nazivima i
znakovima iz prethodne tablice. Npr. SI jedinica dinamičke viskoznosti može se
izražavati kao m–1·kg·s–1 ili kao N·s·m–2 ili kao Pa·s.
 **Definicije jedinica ravninskoga i prostornoga kuta***Jedinica ravninskoga kuta*Radijan je ravninski kut između dvaju polumjera kružnice koji omeđuju obodni luk
duljine jednake polumjeru.
(HRN ISO 31-1)

*Jedinica prostornoga kuta*Steradijan je prostorni kut na vrhu stošca u središtu kugle, koji na površini
kugle omeđuje površinu ploštine jednake kvadratu sa stranicama jednakim
polumjera te kugle.
(HRN ISO 31-1)
 **1.3.Predmetci i njihovi znakovi za označivanje određenih decimalnih višekratnika
i nižekratnika**

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Faktor* | *Predmetak* | *Znak* |  | *Faktor* | *Predmetak* | Znak |
| 1024 | jota | Y |  | 10–24 | jokto | y |
| 1021 | zeta | Z |  | 10–21 | zepto | z |
| 1018 | eksa | E |  | 10–19 | ato | a |
| 1015 | peta | P |  | 10–15 | femto | f |
| 1012 | tera | T |  | 10–12 | piko | p |
| 109 | giga | G |  | 10–9 | nano | n |
| 106 | mega | M |  | 10–6 | mikro | μ |
| 103 | kilo | k |  | 10–3 | mili | m |
| 102 | hekto | h |  | 10–2 | centi | c |
| 101 | deka | da |  | 10–1 | deci | d |

Nazivi i znakovi decimalnih višekratnika i nižekratnika
jedinice mase tvore se dodavanjem predmetaka nazivu »gram« i njihovih znakova
znaku »g«.
Kada se izvedena jedinica izražava kao omjer jedinica od kojih je izvedena,
decimalni se višekratnici mogu tvoriti dodavanjem predmetaka jedinicama u
brojniku odnosno jedinicama u nazivniku.
Ne mogu se upotrebljavati složeni predmetci, tj. ne može se istodobno za jednu
jedinicu upotrijebiti nekoliko predmetaka.
 **1.4. Posebni dopušteni nazivi i znakovi decimalnih višekratnika i nižekratnika
SI jedinica**

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Veličina* | *Jedinica* | | |
|  | *Naziv* | *Znak* | Vrijednost |
| obujam | litra | l ili L(1) | 1 L = 1 dm3 = 10–3 m–3 |
| masa | tona | t | 1 t = 1 Mg = 103 kg |
| tlak, naprezanje | bar(2) | bar | 1 bar = 105 Pa |

(1) Za jedinicu litra mogu se upotrebljavati dva znaka »l« ili »L« (Šesnaesta CGPM (1979.), 6. zaključak).
(2) Jedinica bar navedena je u brošuri: BIPM i OICM, Međunarodni sustav jedinica
(SI). 8. izdanje 2006.

*Napomena:* Predmetci i njihovi znakovi navedeni u tablici u
točki 1.3. mogu se upotrebljavati zajedno s jedinicama i znakovima navedenim u
tablici u točki 1.4.

2.JEDINICE KOJE SE DEFINIRAJU NA TEMELJU SI JEDINICA, ALI NISU NJIHOVI DECIMALNI
VI­ŠEKRATNICI ILI NIŽEKRATNICI

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Veličina* | *Jedinica* | | |
| ravninski kut | *Naziv* | *Znak* | Vrijednost |
| okretaj(1) |  | 1 okretaj = 2 π rad |
| gon ili grad | gon | 1 gon = (π/200) rad |
| stupanj | ° | 1° = (π/180) rad |
| kutna minuta | ′ | 1′ = (π/10 800) rad |
| kutna sekunda | ″ | 1″ = (π/648 000) rad |
| vrijeme | minuta | min | 1 min = 60 s |
| sat | h | 1 h = 3 600 s |
| dan | d | 1 d = 86 400 s |

(1) Ne postoji međunarodno dogovoren znak.

*Napomena:* Predmetci navedeni u tablici u točki 1.3. mogu se
upotrebljavati samo uz jedinicu »gon« ili »grad«, a njihovi znakovi samo uz znak
»gon«.

3.JEDINICE KOJE SE UPOTREBLJAVAJU UZ SI JEDINICE, A KOJIH SE VRIJEDNOSTI
DOBIVAJU POKUSOM

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Veličina* | *Jedinica* | | |
|  | *Naziv* | *Znak* | *Definicija* |
| energija | elektronvolt | eV | Elektronvolt kinetička je energija ko­ju dobije elektron pri prolazu u praz­nini kroz razliku potencijala od 1 volt. |
| masa | ujednačena atomska jedinica mase  dalton(1) | u  Da | Ujednačena atomska jedinica mase jed­naka je 1/12 mase atoma ugljika 12C.  Dalton je drugi naziv za ujednačenu atomsku jedinicu mase (Da = u). |

(1)Jedinicu dalton i njezin znak Da donosi brošura: BIPM i OICM: Međunarodni
sustav jedinica (SI), 8. izdanje 2006.

*Napomena:* Predmetci i njihovi znakovi navedeni u tablici u
točki 1.3. mogu se upotrebljavati zajedno s jedinicama i njihovim znakovima
navedenim u točki 3.

4.JEDINICE I NAZIVI JEDINICA KOJE SU DOPUŠTENE SAMO U POSEBNIM PODRUČJIMA

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Veličina* | *Jedinica* | | |
|  | *Naziv* | *Znak* | Vrijednost |
| jakost optičkih sustava | dioptrija |  | 1 dioptrija = 1 m–1 |
| masa dragoga kamenja | metrički karat |  | 1 metrički karat = 2 × 10–4 kg |
| ploština poljoprivred­noga ili građevnoga zemljišta | ar | ar | 1 a = 102 m2 |
| duljinska masa tekstilnoga vlakna i pređe | teks | tex | 1 tex = 10–6 kg∙m–1 |
| krvni tlak i tlak drugih tjelesnih tekućina | milimetar žive | mmHg | 1 mmHg = 133,322 Pa |
| efektivna ploština presjeka | barn | b | 1 b = 10–28 m2 |

*Napomena 1.*: Predmetci i njihovi znakovi navedeni u tablici
1.3. mogu se upotrebljavati zajedno s jedinicama i njihovim znakovima navedenim
u tablici u točki 4., osim s jedinicom milimetar žive i njezinim znakom.
*Napomena 2*.: Decimalni višekratnik 100 ara naziva se hektarom.
5. SLOŽENE JEDINICE
Složene su jedinice kombinacije prethodno navedenih jedinica.

Pravilnik, NN 2/2007-162
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)