## Pravilnik o jakim alkoholnim i alkoholnim pićima

### NN 172/2004 (8.12.2004.), Pravilnik o jakim alkoholnim i alkoholnim pićima

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

3004

Na
temelju članka 35. stavka 2. Zakona o hrani (»Narodne novine« broj 117/03, 130/03,
48/04) ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, donosi

## PRAVILNIK

### O JAKIM ALKOHOLNIM I ALKOHOLNIM PIĆIMA

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim se
Pravilnikom uređuju opći zahtjevi kakvoće za jaka alkoholna i alkoholna pića (u
daljnjem tekstu: proizvodi) koja se stavljaju na tržište, a odnose se na:

–
kategorizaciju i nazivlje;

–
senzorska svojstva i sastav;

– vrstu
i količinu sirovina, dodataka i drugih tvari koji se koriste u proizvodnji i
preradi,

–
tehnološke postupke koji se primjenjuju u proizvodnji i preradi,

–
dodatne ili specifične zahtjeve deklariranja ili označavanja.

Članak 2.

(1) Odredbe ovog Pravilnika ne primjenjuju se na
piva, vina, voćna vina i druge proizvode od grožđa, vina i voćnih vina i
njihovih proizvoda koji su uređeni posebnim propisima.

(2) Proizvodi iz stavka 1. ovoga članka mogu se
koristiti kao sastojci u proizvodnji jakih alkoholnih i alkoholnih pića uz
uvjete i na način propisan ovim Pravilnikom.

Članak 3.

(1) Jaka alkoholna pića u smislu ovoga Pravilnika su sva
pića koja sadrže minimalno 15% vol. alkohola ako ovim Pravilnikom nije
drugačije propisano, a proizvode se:

– ili direktno destilacijom prevrelih sirovina
poljoprivrednog podrijetla koja sadrže šećer ili su prethodno ošećerene sa ili
bez dodavanja arome, i/ili maceracijom aromatskog bilja i plodova i/ili
dodavanjem aroma, šećera i drugih sladila etilnom alkoholu poljoprivrednog
podrijetla i/ili proizvodima definiranim ovim Pravilnikom;

– ili miješanjem jakog alkoholnog pića s:

– jednim ili više jakih alkoholnih pića,

– etilnim alkoholom poljoprivrednog podrijetla,
destilatom poljoprivrednog podrijetla ili jakim alkoholnim pićem,

– jednim ili više alkoholnih pića,

– jednim ili više pića.

(2) Alkoholna pića u smislu ovog Pravilnika su sva
pića koja sadrže više od 2%, a najviše do 15% vol. alkohola osim u slučaju pića
koja su regulirana posebnim propisima.

Članak 4.

U smislu ovoga Pravilnika značenje pojmova je
sljedeće:

1. »etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla« –
alkohol dobiven rafinacijom prevrelih sirovina poljoprivrednog podrijetla, a
koji udovoljava temeljnim zahtjevima kakvoće etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla propisanih Prilogom 1. koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je
sastavni dio;

2. »destilat poljoprivrednog podrijetla« (voćni
destilat, žitni destilat i dr.) – alkoholna tekućina proizvedena destilacijom
na više od 55% vol. alkohola od prevrelih poljoprivrednih sirovina navedenih u
ovom Pravilniku koje izvorno sadrže šećer ili su prethodno ošećerene, a koja
zadržava miris i okus upotrebljene sirovine. Tamo gdje se navodi sirovina
korištena u proizvodnji destilat mora biti proizveden samo od te sirovine;

3. »voda za proizvodnju alkoholnih pića« –
destilirana ili omekšana ili demineralizirana voda za piće koja udovoljava
zahtjevima koji su propisani posebnim propisom o zdravstvenoj ispravnosti vode
za piće;

4. »maceriranje« – tehnološki postupak ekstrahiranja
sas­tojaka aromatskog bilja, voća ili plodova u destilatu ili etilnom alkoholu
kod sobne temperature;

5. »aromatiziranje« – korištenje aroma u proizvodnji
jakih alkoholnih i alkoholnih pića, sukladno pravilniku kojim se propisuju
prehrambeni aditivi koji se mogu nalaziti u hrani;

6. »bojanje« – korištenje bojila u proizvodnji jakih
alkoholnih i alkoholnih pića sukladno pravilniku kojim se propisuju prehrambeni
aditivi koji se mogu nalaziti u hrani;

7.
»zaslađivanje« – korištenje jednog ili više sljedećih proizvoda u pripremi
jakih alkoholnih i alkoholnih pića: polu-bijeli šećer, bijeli šećer, rafinirani
bijeli šećer, dekstrozu, fruktozu, glukozni sirup, tekući šećer, invertni
tekući šećer, invertni šećerni sirup, rektificirani koncentrirani mošt od
grožđa, koncentrirani mošt od grožđa, svjež mošt od grožđa, prženi šećer, med,
sirup rogača ili korištenjem drugih prirodnih ugljikohidratnih tvari koje imaju
isti učinak kao gornji proizvodi;

8. »prženi šećer« – proizvod dobiven isključivo
kontroliranim grijanjem saharoze bez dodavanja baza, mineralnih soli, aditiva
ili drugih tvari;

9. »miješanje« – spajanje dvaju ili više jakih alkoholnih
ili alkoholnih pića, međusobno ili s drugim pićima radi dobivanja novog pića;

10. »dodavanje alkohola« – dodavanje etilnog alkohola
poljo­privrednog podrijetla alkoholnom i jakom alkoholnom piću;

11. »slaganje (ili rezanje)« – spajanje dvaju ili
više jakih alkoholnih ili alkoholnih pića koja pripadaju istoj kategoriji i
koja se samo manje razlikuju u sastavu zbog jednog ili više sljedećih faktora:

– načina na koji su pripremljena,

– korištenja destilacijskih kotlova,

– razdoblja odležavanja i starenja,

– zemljopisnog područja proizvodnje.

Jako alkoholno ili alkoholno piće proizvedeno na
takav način pripada istoj kategoriji kao i izvorno jako alkoholno ili alkoholno
piće prije slaganja.

12. »odležavanje ili dozrijevanje ili starenje« – provođenje
prirodnog procesa oplemenjivanja u destilatu odnosno jakom alkoholnom ili
alkoholnom piću u odgovarajućim posudama, kako bi se poboljšala organoleptička
svojstva gotovog proizvoda;

13. »alkoholna jakost (ili količina alkohola izražena
u % vol.)« – omjer volumena alkohola prisutnog u proizvodu i ukupnog volumena
proizvoda na 20o C,
izražen u postotku;

14. »količina hlapljivih tvari« – količina svih
hlapljivih tvari osim etilnog i metilnog alkohola sadržana u alkoholnom piću i
jakom alkoholnom piću dobivenom isključivo destilacijom, kao rezultat
isključivo destilacije i redestilacije korištenih sirovina;

15. »voćni alkohol« – proizvod dobiven destilacijom
prevrelog masulja ili soka od voća destiliran na manje od 94,8% vol. akohola
kod kojega se ne smije osjetiti miris i okus drugačiji od onoga koji potječe od
upotrijebljenih sirovina;

16. »mjesto proizvodnje« – mjesto ili područje ili
zemlja u kojoj je obavljena ona faza proizvodnje koja jakom alkoholnom ili
alkoholnom piću daje karakter i bitna konačna svojstva;

17. »kategorije jakih alkoholnih i alkoholnih pića« –
sva alkoholna pića obuhvaćena istom definicijom.

18. »masulj« – svježe izgnječeno voće s peteljkom ili
bez nje.

19. »vinski talog« – ostatak koji se taloži u
posudama koje sadrže vino nakon vrenja, za vrijeme odležavanja i nakon
dopuštenih postupaka i ostatak dobiven nakon filtriranja ili centrifugiranja
vina.

Vinskim talogom se smatra i ostatak koji se taloži u
posudama s moštom od grožđa za vrijeme skladištenja ili nakon dopuštenog postupka
kao i ostatak dobiven filtriranjem ili centrifugiranjem tog proizvoda.

20. »komina« – ostatak od prešanja svježeg grožđa,
neprevrela i prevrela.

21. »proizvođačka dokumentacija« – dokument koji
sadrži:

– podatke iz deklaracije sukladno posebnom propisu o
općem deklariranju ili označavanju, uključujući popis sastojaka i količinu
određenih sastojaka ili kategorije sastojaka;

– kratak opis tehnološkog postupka proizvodnje;

– izvještaj o laboratorijskoj analizi izvršenoj u
ovlaštenom laboratoriju.

Proizvođačka dokumentacija, u slučaju zahtjeva, mora
se da­ti na uvid nadležnom inspektoru. Podaci iz deklaracije navedeni u
proizvođačkoj dokumentaciji moraju se dati na uvid potroša­ču u slučaju
njegovog zahtjeva.

Članak 5.

(1) U proizvodnji jakih alkoholnih i alkoholnih pića,
ako ovim Pravilnikom nije drugačije određeno, mogu se dodavati radi poboljšanja
kakvoće proizvoda:

– biljni ekstrakti na bazi prirodnih destilata za
rakije;

– biljni ekstrakti na bazi etilnog alkohola za
alkoholna pića i likere, te šećer i med;

– u proizvodnji specijalnih rakija osim biljnih
ekstrakta smiju se upotrebljavati i macerati dobiveni iz plodova voća i
dijelova voća koji sadrže šećer, aromatske tvari iz tih plodova.

(2) Biljni ekstrakti osim eteričnih ulja, mogu
sadržavati i druge njima svojstvene sastojke kao što su: biljne tvari,
mineralne tvari, organske kiseline.

(3) Biljnim ekstraktima u proizvodima smatraju se i
tvari ekstrahirane iz drvenih posuda u kojima proizvodi odležavaju.

(4) Ukupna količina ekstrakta odnosno macerata ne smije
biti veća od granice određene za ekstrakt kod određenih jakih alkoholnih ili
alkoholnih pića.

Članak 6.

U proizvodnji jakih alkoholnih i alkoholnih pića, ako
nije drugačije određeno ovim Pravilnikom, nije dozvoljena uporaba:

– sredstava za pojačavanje dojma o alkoholnoj jačini
proiz­voda;

– nerafiniranog alkohola;

– denaturiranog alkohola i metilnog alkohola;

– narkotika i psihotropnih tvari;

– ionizirajućih i ultraljubičastih zraka.

Članak 7.

U proizvodnji jakih alkoholnih i alkoholnih pića ako nije
drugačije određeno ovim Pravilnikom dopuštena je uporaba aditiva i pomoćnih
sredstava sukladno odredbama propisa o prehrambenim aditivima koji se mogu
nalaziti u hrani.

II.
UTVRĐIVANJE SUKLADNOSTI

Članak
8.

Za
utvrđivanje sukladnosti pojedinih kategorija proizvoda s propisanim općim
zahtjevima kakvoće u svrhu službene kontrole koriste se metode propisane
posebnim propisom te druge validirane i međunarodno priznate metode.

III.
DEKLARIRANJE ILI OZNAČAVANJE

Članak
9.

(1)
Nazivi jakih alkoholnih i alkoholnih pića propisani ovim Pravilnikom mogu se
koristiti samo za označavanje jakih alkoholnih i alkoholnih pića koja
ispunjavaju uvjete za tu kategoriju.

(2) Ako jako alkoholno piće ne odgovara stavku 1.
ovoga članka može se označiti samo kao »jako alkoholno piće« bez navođenja
kategorije.

(3) Deklariranje ili označavanje jakih alkoholnih i
alkoholnih pića mora udovoljavati sljedećim uvjetima:

– ako je proizvod bio podvrgnut miješanju, naziv pod
kojim se proizvod stavlja na tržište može se dopuniti oznakom »mješavina«;

– ako alkohol ne proizlazi iz jakog alkoholnog pića
navedenog na deklaraciji njegovo podrijetlo mora biti navedeno u istom vidnom
polju kao i naziv jakog alkoholnog pića, s navedenom vrstom alkohola
poljoprivrednog podrijetla ili samo s navodom »alkohol poljoprivrednog
podrijetla«, a u oba slučaja iza riječi »proizvedeno od« ili »proizvedeno
uporabom«.

(4) Kada je na deklaraciji navedena sirovina iz koje
je proizveden etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla, svaki pojedini
upotrijebljeni alkohol mora biti naveden redoslijedom prema upotrijebljenoj
količini.

(5) Jaka alkoholna i alkoholna pića ne mogu se
označavati izrazima kao što su »poput«, »vrsta«, »proizvedeno«, »aroma« ili
drugim sličnim oznakama.

(6)
Kada:

– rum,

–
whisky odnosno whiskey,

– žitna
rakija/žitni brandy,

–
vinska rakija i brandy,

– rakija od voćne komine,

– rakija od grožđica,

– voćna rakija osim jakog alkoholnog pića od
bobičastog voća,

– rakija od jabukovače, brandy od jabukovače, rakija
od kruškovače,

sadrže dodani etilni alkohol poljoprivrednog
podrijetla, kod stavljanja na tržište ne smiju se označavati ovim nazivima.

(7) Nazivi jakih alkoholnih i alkoholnih pića mogu se
dopuniti oznakama zemljopisnog podrijetla sukladnoposebnim propisima.

(8) Na deklariranje ili označavanje alkoholnih pića
primjenjuju se i odredbe pravilnika kojima se propisuje opće deklariranje ili
označavanje hrane.

(9)Na deklariranje ili označavanje jakih
alkoholnih pića primjenjuju se odredbe pravilnika kojima se propisuje opće deklariranje
ili označavanje hrane, osim u pogledu navođenja popisa sastojaka i količine
određenih sastojaka ili kategorije sastojaka, ako ovim pravilnikom nije
drugačije propisano.

(10) Iznimno od stavka 9. ovoga članka deklaracija
jakih alkoholnih pića, ako su obojena ili aromatizirana, mora sadržavati navod
da je proizvod obojen ili aromatiziran prirodnim ili umjetnim bojama ili
aromama sukladno posebnim propisima kojima se uređuje opće deklariranje ili
označavanje hrane i prehrambeni aditivi koji se mogu nalaziti u hrani.

IV.
POSEBNE ODREDBE

I.
JAKA ALKOHOLNA PIĆA

Članak
10.

Jaka
alkoholna pića definirana u članku 3. stavak 1. ovoga Pravilnika, ovisno o
uvjetima proizvodnje, tehnološkom postupku i vrsti sirovina, svrstavaju se u
sljedeće skupine:

A. Rakije;

B.
Rakije po posebnim postupcima;

C. Jaka
alkoholna pića po posebnim postupcima;

D.
Likeri;

E.
Miješana jaka alkoholna pića (kokteli).

A.
RAKIJE

Članak
11.

(1)
Rakije su proizvodi dobiveni destilacijom prevrelog soka, masulja ili komine
grožđa ili drugog voća, na manje od 86% vol. alkohola, ako ovim Pravilnikom
nije drugačije propisano.

(2) Rakije moraju imati senzorna (organoleptička)
svojstva karakteristična za pojedine vrste rakije, koja potječu od upotrijeb­ljenih
sirovina.

Članak 12.

(1)Sirovini za destilaciju ne smiju se
dodavati arome, niti etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla, šećer i drugi
ugljikohid­rati radi umnožavanja.

(2) Rakije se ne smiju aromatizirati, osim
specijalnih rakija, ni zaslađivati.

(3) Rakije se mogu podvrgnuti svrsishodnom
odležavanju radi postizanja boljih (organoleptičkih) senzornih svojstava.

(4) Rakije proizvedene od destilata koji je odležavao
u drvenim spremnicima najmanje godinu dana dozvoljeno je označavati pridjevom
»stara« ako ovim Pravilnikom nije drugačije propisano.

(5) Na
etiketi je dozvoljeno ilustriranje voća od kojeg je rakija proizvedena, osim
ako je rakija proizvedena od koma i/ili taloga voća i vina.

Članak
13.

Rakije
su:

1.
Rakije od grožđa;

2.
Voćne rakije;

3.
Rakije od voćne komine;

4. Specijalne
rakije.

1. Rakije od grožđa

Članak
14*.*

Rakije
od grožđa su: vinjak, brandy, lozovača (loza), komovica, drožđenka i vinovica.

Vinski
destilat

Članak
15*.*

(1)
Vinski destilat je proizvod dobiven destilacijom vina koja nemaju više od 2 g/l
hlapivih kiselina izraženih kao octena kiselina sa ili bez svog taloga ili vina
pojačanog destilacijom ili redestilacijom vinskog destilata na manje od 86%
vol. alkohola.

(2)
Vinskom destilatu nije dozvoljeno dodavati etilni alkohol poljoprivrednog
podrijetla niti destilate drugog podrijetla.

(3)
Kada se stavlja na tržište vinski destilat mora udovoljavati ovim zahtjevima:

–
količina hlapivih tvari najmanje 125 grama na hektolitar preračunato na 100%
vol. alkohola;

–
količina metilnog alkohola najviše 200 grama na hektolitar preračunato na 100%
vol. alkohola.

Vinjak

Članak
16.

(1)
Vinjak je proizvod dobiven od vinskog destilata ili redestilacijom vinskog
destilata na manje od 86% vol.

(2)
Kada se stavlja na tržište vinjak mora udovoljavati ovim zahtjevima:

–
alkoholnu jakost gotovog proizvoda: najmanje 37,5% vol.;

–
količina hlapivih tvari najmanje 125 grama na hektolitar preračunato na 100%
vol. alkohola;

–
količina metilnog alkohola najviše 200 grama na hektolitar preračunato na 100%
vol. alkohola;

– da je
vinski destilat odležao ili stario najmanje godinu dana u hrastovim spremnicima
ili najmanje 6 mjeseci u hrastovim bačvama sa zapreminom manjom od 1000 litara.

(3)
Vinjak se može označavati zvjezdicama tako da svaka zvjezdica označava jednu
godinu odležavanja vinskog destilata, te oznakom »stari vinjak« ako je destilat
odležao najmanje 3 godine u hrastovim bačvama.

Brandy

Članak
17.

(1)
Brandy je proizvod dobiven od vinskog destilata destiliranog na manje od 86%
vol. alkohola, a može biti miješan s vinskim destilatom destiliranim na manje
od 94,8% vol. alkohola, pod uvjetom da vinski destilat ne prelazi više od 50%
od ukupne količine alkohola u gotovom proizvodu.

(2) Kada se stavlja na tržište brandy mora
udovoljavati ovim zahtjevima:

– alkoholna jakost gotovog proizvoda: najmanje 36%
vol.;

– količina hlapivih tvari najmanje 125 grama na
hektolitar, preračunato na 100% vol. alkohola (koja mora proizlaziti isključivo
iz destilacije ili redestilacije upotrijebljenih sirovina);

– količina metilnog alkohola najviše 200 grama na
hektolitar, preračunato na 100% vol. alkohola;

– da je vinski destilat odležao ili stario najmanje 1
godinu u hrastovim spremnicima ili najmanje 6 mjeseci u hrastovim bačvama sa
zapreminom manjom od 1000 litara.

(3) Brandy se može označavati zvjezdicama tako da
svaka zvjezdica označava jednu godinu odležavanja vinskog destilata, te oznakom
»stari brandy« ako je destilat odležao najmanje 3 godine u hrastovim bačvama.

Lozovača
(Loza)

Članak
18*.*

(1)
Lozovača je proizvod dobiven destilacijom prevrelog grožđanog masulja na manje
od 86% vol. alkohola.

(2)
Kada se stavlja na tržište lozovača mora udovoljavati ovim zahtjevima:

– alkoholna jakost gotovog proizvoda: najmanje 37,5%
vol.;

– količina hlapivih tvari najmanje 140 grama na
hektolitar, preračunato na 100% vol. alkohola;

– količina metilnog alkohola najviše 400 grama na
hektolitar, preračunato na 100% vol. alkohola.

Komovica

Članak
19*.*

(1)
Komovica je proizvod proizveden iz fermentirane grožđane komine i destiliran
neposredno s vodenom parom ili destiliran nakon dodavanja vode grožđanoj
komini.

(2) Komini se može dodati vinski talog. Količina
taloga koji se može dodati komini za proizvodnju komovice ne smije biti veća od
25 kg taloga na 100 kg korištenog grožđanog koma. Količina alkohola koja
potječe od taloga ne smije prijeći 35% ukupne količine alkohola u gotovom
proizvodu.

(3) Destilacija se izvodi u prisustvu same grožđane
komine na manje od 86% vol. alkohola. Redestilacija je dopuštena na istu
alkoholnu jakost.

Članak 20.

Kada se stavlja na tržište komovica mora udovoljavati
ovim zahtjevima:

– alkoholna jakost gotovog proizvoda: najmanje 37,5%
vol.;

– količina hlapivih tvari najmanje 140 grama na
hektolitar, preračunato na 100% vol. alkohola;

– količina metilnog alkohola najviše 1000 grama na 1
hektolitar, preračunato na 100% vol. alkohola.

Drožđenka

Članak
21*.*

(1)
Drožđenka je proizvod dobiven destilacijom vinskog taloga na manje od 86% vol.
alkohola. Redestilacija je dopuštena na istu alkoholnu jakost.

(2) Kada se stavlja na tržište drožđenka mora
udovoljavati ovim zahtjevima:

– alkoholna jakost gotovog proizvoda: najmanje 37,5%
vol.;

– količina hlapivih tvari najmanje 140 grama na
hektolitar, preračunato na 100% vol. alkohola;

– količina metilnog alkohola najviše 400 grama na
hektolitar, preračunato na 100% vol. alkohola.

Vinovica

Članak
22.

(1)
Vinovica je proizvod dobiven destilacijom vina sa ili bez vinskog taloga ili
vina sa ili bez taloga kojem je dodano 30% vina od komine na manje od 86% vol.
alkohola. Redestilacija je dopuštena na istu alkoholnu jakost.

(2)
Kada se stavlja na tržište vinovica mora udovoljavati ovim zahtjevima:

–
alkoholna jakost gotovog proizvoda: najmanje 37,5% vol.;

–
količina hlapivih tvari najmanje 140 grama na hektolitar, preračunato na 100%
vol. alkohola;

–
količina metilnog alkohola najviše 400 grama na hektolitar, preračunato na 100%
vol. alkohola.

2.
Voćne rakije

Članak
23.

(1)
Voćna rakija je proizvod dobiven isključivo destilacijom prevrelog masulja voća
(sa ili bez koštica) ili mošta od voća ili soka od voća, destiliranog na manje
od 86% vol. alkohola tako da ima miris i okus destiliranog voća i:

– sadrži količinu hlapivih tvari najmanje 200 grama
po hektolitru preračunato na 100% vol. alkohola;

– sadrži količinu metilnog alkohola najviše 1500 g po
hektolitru preračunato na 100% vol. alkohola osim u slučaju rakija dobivenih od
šljiva, mirabel, trešanja, jabuka i krušaka (izuzima­jući sortu viljamovka *Pyrus
communis Williams*) koje mogu sadržavati najviše 1200 grama na hektolitar
metilnog alkohola preračunato na 100% vol. alkohola;

– u slučaju koštuničavog voća može imati najviše 10
grama na hektolitar cijanovodične kiseline, preračunato na 100% vol. alkohola;

– ima alkoholnu jakost gotovog proizvoda najmanje
37,5% vol. alkohola.

(2) Voćna rakija može sadržavati i plod voća od kojeg
je proizvedena (npr. kruška sorte Williams u rakiji viljamovki).

if !supportEmptyParas endif

Članak
24*.*

Voćne
rakije se proizvode od:

–
koštuničavog voća – šljiva (*Prunus domestica*), trešnja (*Prunus avium*),
višnja (*Prunus ceracus*), trnina (*Prunus spinosus*), liči (*Litchi
chinensis*), drenjina (*Cornus mas*), marelica (*Prunus armeniaca*),
breskva (*Prunus persica*), rogač (Ceratonia siliqua) i dr.;

– jezgričavog voća – jabuka (*Malus domestica*),
dunja (*Cydonia oblonga*), kruška (*Pyrus* *communis*), oskoruša
(*Sorbus domestica*), mušmula (*Mespilus germanica*), jarebika (*Sorbus
aucuparia*), nar (*Punica granatum*), gloginja (*Crataegus oxyacantha*),
smokva *(Ficus carica)* i dr.;

– bobičastog voća – borovnica (*Vaccinium myrtillus*),
ogrozd (*Ribes grossularia*), ribiz (*Ribes spp*.), jagoda (*Fragaria
spp*.), kupina (*Rubus fruticosus*), ostrušica (*Rubus caesius*),
malina (*Rubus idaeus*), dud (*Morus spp*.), brusnica (*Vaccinium
vitis-idaea*), planika (*Arbutus unedo*), bazga (Sambucus nigra) i dr.

Članak 25*.*

Ako se voćne rakije proizvode od više vrsta voća
označavaju se kao voćne rakije od miješanog voća. Taj naziv proizvoda mora biti
dopunjen nazivima upotrijebljenih vrsta voća, navedenim po opadajućem
redoslijedu obzirom na količinu.

Članak 26*.*

Proizvodi iz članka 23. ovoga Pravilnika moraju se
označavati tako da ispred riječi »rakija« stoji ime voća od kojeg je
proizvedena kao npr.:

– trešnjeva rakija ili trešnjevača;

–
šljivova rakija ili šljivovica;

–
kruškova rakija ili kruškovača i sl.

3.
Rakije od voćne komine

Članak
27.

(1)
Rakija od voćne komine je proizvod dobiven fermentacijom i destilacijom voćne
komine, osim grožđane komine, na manje od 86% vol. alkohola.

(2)
Redestilacija je dopuštena na istu alkoholnu jakost.

Članak
28.

Kada se
rakija od voćne komine stavlja na tržište mora u nazivu nositi ime »Rakija od
komine« npr. šljive.

Članak
29*.*

Kada se
stavljaju na tržište rakije od voćne komine moraju udovoljavati ovim
zahtjevima:

– alkoholna jakost gotovog proizvoda: najmanje 37,5%
vol. alkohola;

– količina hlapivih tvari najmanje 200 grama po
hektolitru preračunato na 100% vol. alkohola;

– količina metilnog alkohola najviše 1500 grama po
hektolitru preračunato na 100% vol. alkohola;

– u slučaju voćne komine od koštuničavog voća,
količina cijanovodične kiseline najviše 10 grama po hektolitru preračunato na
100% vol. alkohola.

4.
Specijalne rakije

Članak
30*.*

(1)
Specijalne rakije su proizvodi dobiveni aromatiziranjem vin­skog destilata i
rakija raznim plodovima, voćem, aromatskim biljem, njihovim maceratima i
eteričnim uljima (npr. travarica, ora­hovica, klekovača i dr.)

(2) Specijalne rakije se mogu proizvoditi i na način
da se voćnom ili grožđanom masulju ili soku dodaju izgnječeni svježi plodovi
ili mljeveno aromatsko bilje prije fermentacije.

(3) Proizvodi iz stavka 1. ovog članka mogu
sadržavati dijelove biljaka od kojih su napravljeni.

Članak 31*.*

(1) Na deklaraciji specijalne rakije mora se navesti
koja je rakija uzeta za osnovu, ako se to ne vidi iz imena rakije. Ako se za
osnovu uzima miješana rakija, moraju se navesti sve upotrijebljene rakije po
opadajućem redoslijedu zastupljenosti.

(2) Na deklaraciji specijalne rakije mogu se navoditi
svi sastojci (aromatsko bilje, voće ili drugi plodovi) upotrijebljeni za
aromatiziranje, sukladno odredbama pravilnika kojim se propisuje opće
deklariranje ili označavanje hrane.

(3) Ukoliko na deklaraciji specijalne rakije nisu
navedeni sastojci sukladno odredbama stavka 2. ovoga članka, proizvod mora
pratiti proizvođačka dokumentacija.

Članak 32*.*

(1) Kada se stavlja na tržište kao gotov proizvod,
specijalna rakija mora imati alkoholnu jakost najmanje 37,5% vol.

(2) Sva ostala svojstva moraju udovoljavati
zahtjevima za rakiju koja je uzeta kao osnova.

B. RAKIJE
PO POSEBNIM POSTUPCIMA

Članak
33*.*

Rakije
dobivene po posebnim postupcima su proizvodi dobiveni destilacijom:

–
prevrele žitne komine;

–
prevrelih proizvoda šećerne trske;

–
prevrelih sirovina siromašnih šećerom, sa ili bez dodatka etilnog alkohola;

–
macerata neprevrelih sirovina u etilnom alkoholu.

Članak
34*.*

Rakije
dobivene po posebnim postupcima su:

1.
Whisky (Whiskey);

2.
Žitna rakija;

3. Rum;

4. Gin;

5.
Rakije od aromatskog bilja;

6.
Rakije od voćnih macerata.

1.
Whisky (Whiskey)

Članak
35*.*

Whisky
je proizvod dobiven destilacijom žitne komine ošećerene diastazom iz slada sa
ili bez drugih prirodnih enzima, prevrele uz dodatak kvasca, destiliran na
manje od 94,8**%** vol. alkohola tako da destilat zadržava miris i okus po
upotrebljenoj sirovini i pod uvjetom da je odležao najmanje 3 godine u drvenim
bačvama koje ne prelaze zapreminu od 700 litara.

Članak 36*.*

(1) Whisky se može proizvoditi miješanjem whiskyja od
ječmenog slada i žitnog alkohola koji je destiliran na manje od 94,8% vol.
alkohola tako da zadržava miris i okus koji proizlazi iz upotrebljene sirovine.

(2) Udio whiskyja od ječmenog slada u proizvodu mora
biti najmanje 30% od ukupne količine alkohola u gotovom proizvodu.

(3) Alkoholna jakost whiskyja koji se stavlja na
tržište kao gotov proizvod je najmanje 40% vol.

2.
Žitna rakija

Članak
37.

(1)
Žitna rakija je proizvod dobiven destilacijom fermentirane žitne komine koji
zadržava organoleptička svojstva upotrijeb­ljene sirovine.

(2) Žitne rakije se ne smiju aromatizirati, bojati ni
zaslađi­vati.

(3) Žitna rakija može biti označena kao žitni brandy,
ako je destilirana na manje od 95% vol. alkohola iz fermentirane žitne komine s
organoleptičkim svojstvima iz upotrebljene sirovine.

(4) Alkoholna jakost žitnih rakija koje se stavljaju na
tržište kao gotov proizvod je najmanje 35% vol.

3.
Rum

Članak
38.

(1) Rum
je proizvod dobiven isključivo alkoholnom fermentacijom i destilacijom soka
šećerne trske, melase, sirupa i drugih nusproizvoda kod prerade šećerne trske,
na manje od 96% vol. tako da destilat zadržava specifična organoleptička
svojstva ruma.

(2)
Alkoholna jakost ruma koji se stavlja na tržište kao gotov proizvod je najmanje
37,5% vol.

4.
Gin

Članak
39.

Gin je
proizvod dobiven miješanjem etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla i
destilata macerata borovice (*Juniperus communis*) i drugoga aromatskog
bilja, uz dodatak drugih aroma, isključivši ulje borovice, pod uvjetom da okus
borovice prevladava.

Članak 40.

(1) Ako se gin proizvodi redestilacijom etilnog
alkohola poljoprivrednog podrijetla, s početnim sadržajem alkohola najmanje 96%
vol., u kotlovima koji se tradicionalno koriste za gin, uz prisustvo ploda
borovice i drugoga aromatskog bilja, smije se nazvati »destilirani gin«.

(2) Destiliranim ginom može se nazvati i mješavina proizvoda
takve destilacije i etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla istog sastava,
čistoće i jakosti.

(3) Destiliranom ginu se smiju dodavati arome,
isključivši ulje borovice.

(4) Alkoholna jakost gina koji se stavlja na tržište
kao gotov proizvod je najmanje 37,5% vol.

5.
Rakije od aromatskog bilja

Članak
41.

(1)
Rakije od aromatskog bilja su:

–
Rakija od encijana (Lincura);

–
Kimova rakija (Aquavit);

–
Rakija od anisa (Anisonka, Aniseta);

–
Rakija od borovice (Brinjevac).

(2)
Alkoholna jakost rakija od aromatskog bilja koje se stav­ljaju na tržište kao
gotov proizvod je najmanje 37,5% vol.

Rakija
od encijana

Članak
42.

Rakija
od encijana je proizvod dobiven od destilata encijana koji je dobiven
fermentacijom korijena encijana sa ili bez dodatka etilnog alkohola
poljoprivrednog podrijetla.

Kimova
rakija

Članak
43.

(1)
Kimova rakija je proizvod dobiven od etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla koji je aromatiziran kimom (*Carum carvi)* ili drugim prirodnim
ili prirodno-identičnim aromatičnim tvarima ili aromatičnim pripravcima, pod
uvjetom da prevladava okus kima.

(2) Sadržaj ekstrakta ne smije biti veći od 1,5 grama
na 100 mililitara.

(3) Kimova rakija se može označiti kao *aquavit ili
akvavit* ako je aromatizirana destilatom bilja ili začina, pod uvjetom da
okus proizlazi prvenstveno iz destilata sjemenki kima i/ili kopra (*Anethum
graveolens),* pri čemu je zabranjena upotreba eteričnih ulja.

Rakija
od anisa

Članak
44.

(1)
Rakija od anisa je proizvod dobiven od etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla aromatiziranog prirodnim ekstraktima zvjezdolikog anisa (*Illicium
verum)*, anisa (*Pimpinella anisum)*, komorača (*Foeniculum vulgare)*,
ili drugog bilja koje sadržava jednake glavne aromatične sastojke, korištenjem jednog
od sljedećih postupaka:

– maceracijom ili destilacijom;

– redestilacijom alkohola uz prisutnost sjemenki ili
drugih biljnih dijelova biljaka navedenih u stavku 1. ovog članka;

– dodavanjem prirodnih destiliranih ekstrakata
biljaka s aromom anisa;

– kombinacijom navedenih postupaka.

(2) Dopuštena je uporaba i drugih prirodnih biljnih
ekstrakata ili aromatičnih sjemenki, pod uvjetom da prevladava okus anisa.

(3) Rakija od anisa se može označiti na deklaraciji
kao »anis« ako njena karakteristična aroma proizlazi isključivo iz anisa (*Pimpinella
anisum),* zvjezdolikog anisa (*Illicium verum)*, odnosno komorača (*Foeniculum
vulgare)*.

(4) Rakija od anisa se može označiti kao »destilirani
anis« ako sadržava alkohol destiliran u prisutnosti sjemenki anisa (*Pimpinella
anisum),* zvjezdolikog anisa (*Illicium verum)*, odnosno komorača (*Foeniculum
vulgare)*, pod uvjetom da taj alkohol pred­stavlja najmanje 20% od sadržaja
alkohola u jakom alkoholnom piću.

Rakija
od borovice

Članak
45.

(1)
Rakija od borovice je proizvod dobiven od etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla i/ili žitne rakije i/ili žitnog destilata aromatiziranog s bobicama
borovice (*Juniperus communis*).

(2) U
proizvodnji rakija od borovice mogu se upotrebljavati i prirodne aromatične
tvari, aromatični pripravci i/ili aromatično bilje ili dijelovi aromatičnog
bilja, pod uvjetom da ostanu prepoznatljive organoleptičke karakteristike
borovice.

6.
Rakije od voćnog macerata

Članak
46*.*

(1)
Rakije od voćnog macerata su proizvodi dobiveni maceracijom voća s najmanjim
udjelom od 100 kilograma voća na 20 litara 100%-tnog alkohola djelomično
prevrelog ili neprevrelog u etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla i/ili
jakom alkoholnom piću i/ili u destilatu iza čega je obavezna destilacija.

(2)
Alkoholna jakost rakija od voćnog macerata koje se stav­ljaju na tržište kao
gotov proizvod je najmanje 37,5% vol.

Članak
47.

Rakije od voćnog macerata mogu se označavati riječju
»rakija« iza koje slijedi naziv voća ukoliko deklaracija također sadrži riječi
»proizvedeno maceracijom i destilacijom« i to za alkoholna pića dobivena iz
sljedećih plodova: kupina (*Rubus fruticosus*), jagoda (*Fragaria ssp*.),
borovnica (*Vaccinium myrtillus*), malina (*Rubus idaeus*), crveni
ribiz (*Ribes* *vulgare*), trnina (*Prunus spinosa*), oskoruša (*Sorbus
domestica*), jarebika (*Sorbus aucuparia*), božikovina (*Ilex cassine*),
brekinja (*Sorbus turminalis*), bazga (*Sambucus nigra*), šipak (*Rosa
canina*), crni ribiz (*Ribes nigrum*).

C. JAKA ALKOHOLNA PIĆA PO POSEBNOM POSTUPKU

Članak
48.

Jaka
alkoholna pića po posebnom postupku su proizvodi koji se dobivaju
razrjeđivanjem etilnog alkohola poljoprivrednog pod­rijetla, destilata ili
njihovih smjesa i mogu se aromatizirati ili posebnim postupcima samo
pročišćavati.

Članak
49.

Jaka
alkoholna pića su:

1.
Vodka;

2.
Domaći brandy;

3.
Domaći rum;

4. Jaka
alkoholna pića od voća.

1.
Vodka

Članak
50.

(1)
Vodka je proizvod dobiven bilo rektifikacijom etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla ili njegovim filtriranjem kroz aktivni ugljen, nakon čega može
slijediti destilacija ili odgova­rajuća obrada tako da su organoleptička
svojstva upotrijebljenih sirovina selektivno smanjena.

(2)
Vodki se mogu dodavati arome za dobivanje specifičnih organoleptičkih svojstava
(npr. okus dinja). Naziv arome mora biti istaknut u imenu vodke (npr. Limun
vodka).

(3) Da
bi se vodka mogla deklarirati kao »žitna vodka« mora biti proizvedena
isključivo iz etilnog alkohola dobivenog od žitarica.

(4)
Kada se stavlja na tržište kao gotov proizvod, vodka mora imati najmanje 37,5%
vol. alkohola.

2.
Domaći brandy

Članak
51.

Domaći
brandy je proizvod koji se dobiva miješanjem etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla i vinskog destilata s time da udio alkohola iz vinskog destilata
čini najmanje 30% od ukupne količine alkohola u gotovom proizvodu.

Članak 52.

U proizvodnji domaćeg brandyja radi organoleptičkih
svojstava i tipizacije proizvoda dozvoljena je uporaba biljnih ekstrakata, a za
njihovu pripremu može se koristiti i etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla.

Članak 53.

(1) Deklaracija za domaći brandy mora sadržavati i
podatke o postotnoj zastupljenosti etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla
i alkohola iz vinskog destilata.

(2) Na deklaraciji za domaći brandy može se navesti
popis sastojaka, sukladno odredbama propisa kojim se propisuje opće
deklariranje ili označavanje hrane.

(3) Ukoliko na deklaraciji za domaći brandy nisu
navedeni sastojci sukladno odredbama stavka 2. ovoga članka, proizvod mora
pratiti proizvođačka dokumentacija.

Članak 54.

Kada se stavlja na tržište, domaći brandy mora
udovoljavati ovim zahtjevima:

– alkoholna jakost gotovog proizvoda: najmanje 35%
vol.;

– količina ukupnog ekstrakta: najviše 20 g/l;

– ostali sastojci moraju biti najmanje proporcionalni
udjelu vinskog destilata u proizvodu.

3.
Domaći rum

Članak
55.

(1) Domaći
rum je proizvod koji se dobiva aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla.

(2)
Domaći rum se može bojati prirodnim i umjetnim bojama.

(3)
Kada se stavlja na tržište kao gotov proizvod domaći rum mora imati alkoholnu
jakost proizvoda najmanje 35% vol.

(4) Na
deklaraciji za domaći rum može se navesti popis sastojaka, sukladno odredbama
propisa kojim se propisuje opće deklariranje ili označavanje hrane.

(5)
Ukoliko na deklaraciji za domaći rum nisu navedeni sastojci sukladno odredbama
stavka 4. ovoga članka, proizvod mora pratiti proizvođačka dokumentacija.

4.
Jaka alkoholna pića od voća

Članak
56.

Jaka
alkoholna pića od voća su proizvodi koji se dobiju maceriranjem voća u etilnom
alkoholu poljoprivrednog podrijetla ili u destilatu poljoprivrednog podrijetla
ili u jakom alkoholnom piću koji sadržava najmanje 5 kilograma voća u 20 litara
100%-tnog alkohola.

Članak
57.

(1) U
proizvodnji jakih alkoholnih pića od voća mogu se dodati aromatične tvari i/ili
aromatični pripravci koji ne proizlaze iz upotrijebljenog voća, međutim
karakterističan okus i boja pića moraju biti isključivo od upotrijebljenog
voća.

(2)
Jaka alkoholna pića od voća označavaju se tako da se iza riječi »jako alkoholno
piće« doda naziv voća od kojeg je proizveden (npr. jako alkoholno piće od
breskve).

Članak
58.

Deklaracija
za jaka alkoholna pića od voća mora sadržavati i podatke o postotnoj
zastupljenosti etilnog alkohola poljoprivrednog porijekla i alkohola iz
destilata voća.

Članak
59.

Kada se
stavljaju na tržišta, jaka alkoholna pića od voća moraju udovoljiti ovim
zahtjevima:

–
alkoholna jakost gotovog proizvoda: najmanje 25% vol.;

–
ostali sastojci moraju biti najmanje proporcionalni udjelu destilata voća u
proizvodu;

–
količina metilnog alkohola najviše 1500 grama na hektolitar, preračunato na
100% vol. alkohola.

D.
LIKERI

Članak
60.

(1)
Likeri su proizvodi dobiveni aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla ili destilata poljoprivrednog podrijetla ili jednog ili više jakih
alkoholnih pića ili njihove mješavine te:

– su
zaslađeni;

– mogu
im biti dodani proizvodi poljoprivrednog podrijetla npr. vrhnja, mlijeka i
drugih mliječnih proizvoda, voća, voćnih prerađevina, vina i aromatiziranog
vina, voćnog vina, biljnih macerata, biljnih ekstrakata, jaja, kakaa, čokolade,
kave, čaja, prehrambene kiseline i drugo.

(2)
Liker mora sadržavati najmanje 100 grama šećera na litru, izraženog kao
invertni šećer osim u slučaju:

– likera od encijana, koji mora sadržavati najmanje
80 grama šećera na litru, izraženog kao invertni šećer;

– likera od trešanja, koji mora sadržavati najmanje
70 grama šećera na litru, izraženog kao invertni šećer.

Članak 61.

(1) Kod proizvodnje likera dozvoljeno je:

– aromatiziranje prirodnim, prirodno-identičnim i umjetnim
aromama i aromatskim pripravcima sukladno posebnom propisu o prehrambenim
aditivima koji se mogu nalaziti u hrani, ako za pojedinu grupu proizvoda nije
drugačije propisano;

– zaslađivanje ako za pojedine proizvode ovim
Pravilnikom nije drugačije propisano;

– bojanje prirodnim i umjetnim bojama sukladno
posebnom propisu o prehrambenim aditivima koji se mogu nalaziti u hrani, ako za
pojedine proizvode ovim Pravilnikom nije drugačije propisano.

Članak 62*.*

Likeri od voćnog soka i voćni likeri mogu se označiti
kao »brandy« tako da se ispred riječi navede ime voća. Samo sljedeće navedene
složenice mogu se koristiti u predstavljanju likera:

– šljivov brandy;

– narančin brandy;

– breskvin brandy;

– trešnjev brandy.

Članak 63*.*

(1) Na deklaraciji likera može se navesti popis
sastojaka, sukladno odredbama pravilnika kojim se propisuje opće deklariranje
ili označavanje hrane.

(2) Ukoliko na deklaraciji likera nisu navedeni
sastojci sukladno odredbama stavka 2. ovoga članka, proizvod mora pratiti
proizvođačka dokumentacija.

(3) Kada se stavljaju na tržište kao gotov proizvod
likeri moraju imati alkoholnu jakost najmanje 15% vol. ako za pojedine
proizvode ovim Pravilnikom nije drugačije propisano.

Članak
64.

Likeri
se, ovisno o tehnološkom postupku i vrsti sirovine, stavljaju na tržište kao:

1.
Likeri od voćnog soka;

2.
Voćni likeri;

3.
Likeri od rakija;

4.
Biljni likeri;

5.
Likeri od kave, čaja, kakaa, čokolade, cole;

6.
Emulzijski likeri;

7.
Likeri s vinom;

8.
Aromatizirani likeri;

9.
Ostali likeri.

1.
Likeri od voćnog soka

Članak
65*.*

(1)
Likeri od voćnog soka su proizvodi dobiveni miješanjem etilnog alkohola
poljoprivrednog podrijetla s jednim ili više voćnih sokova.

(2)
Likeri od voćnog soka u jednoj litri sadrže najmanje 200 mililitara matičnog
voćnog soka po kojem se liker zove ili ekvivalentnu količinu koncentrata toga
voćnog soka.

(3) U proizvodnji likera od voćnog soka dozvoljeno je
korištenje prirodnih aroma izuzev arome voća po kojem proizvod nosi ime.

(4)
Nije dozvoljeno bojenje likera od voćnog soka.

2.
Voćni likeri

Članak
66*.*

(1)
Voćni likeri su proizvodi dobiveni aromatiziranjem etilnog alkohola
poljoprivrednog podrijetla s maceratima voća ili voćnih dijelova (kore,
grančice, voćke) u etilnom alkoholu poljoprivrednog podrijetla i/ili iz njih dobivenim
destilatima.

(2) Voćni likeri u jednoj litri sadrže najmanje 200
mililitara macerata voća, odnosno udio destilata je najmanje 33%.

(3) U proizvodnji voćnih likera dozvoljeno je
korištenje prirodnih aroma izuzev arome voća po kojem proizvod nosi ime.

(4) Voćne likere je dozvoljeno bojati prirodnim
bojama.

(5)
Voćnim likerima dozvoljeno je dodati vanilin.

3.
Likeri od rakija

Članak
67*.*

(1)
Likeri od rakija su proizvodi dobiveni zaslađivanjem rakija.

(2) U proizvodnji
likera od rakija dozvoljeno je korištenje prirodnih aroma izuzev arome voća po
kojem proizvod nosi ime.

(3)
Likeri od rakija se mogu bojati prirodnim bojama.

(4)
Kada se stavljaju na tržište likeri od rakija moraju udovoljavati ovim
zahtjevima:

–
alkoholna jakost gotovog proizvoda najmanje 15% vol;

–
količina šećera najmanje 100 g/l izražena kao invertni šećer;

–
ostali sastojci moraju udovoljavati odredbama propisanim ovim Pravilnikom za
upotrijebljenu rakiju.

4.
Biljni likeri

Članak
68*.*

(1) Biljni
likeri su proizvodi dobiveni aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla maceratima aromatskog bilja i/ili plodova u etilnom alkoholu
poljoprivrednog podrijetla i/ili iz njih dobivenim destilatima.

(2) U proizvodnji biljnih likera dozvoljava se
korištenje drugih prirodnih aroma.

(3) Biljne likere dozvoljeno je bojati prirodnim i
umjetnim bojama.

Članak 69*.*

(1) Biljni likeri mogu se nazivati »gorki biljni
liker« ili »bitter-liker« ako po svojim senzorskim karakteristikama ima
neznatno gorak do gorak okus.

(2) Biljni likeri pod nazivom »gorki biljni liker«
ili »bitter–liker« mogu sadržavati manje od 100 g/l šećera.

5.
Likeri od kave, čaja, kakaa, čokolade, cole

Članak 70.

(1) Likeri
od kave, čaja, kakaa, čokolade i cole su proizvodi dobiveni miješanjem
destilata i/ili ekstrakta onih sirovina po kojima su nazvani s etilnim
alkoholom poljoprivrednog podrijetla.

(2) U
proizvodnji likera od kave, čaja, kakaa, čokolade i cole dozvoljeno je
korištenje drugih prirodnih aroma, uključujući vanilin, izuzev aroma po kojima
proizvod nosi ime.

(3)
Boju proizvoda dozvoljeno je pojačati prirodnim bojama.

6.
Emulzijski likeri

Članak
71.

(1)
Emulzijski likeri su proizvodi koji se dobivaju mije­šanjem etilnog alkohola
poljoprivrednog podrijetla sa sirovinama kao što su: jaja, kava, kakao,
čokolada, lješnjak, voćne paste koje su prethodno emulgirane s vodom, mlijekom
ili vrhnjem.

(2) U
proizvodnji emulzijskih likera dozvoljeno je korištenje prirodnih aroma.

(3) U
proizvodnji emulzijskih likera dozvoljeno je dodavati vanilin, rum i domaći
rum.

(4) U
proizvodnji emulzijskih likera nije dozvoljena uporaba nadomjestaka za jaja,
šećer i mlijeko.

(5)
Nije dozvoljeno bojanje emulzijskih likera.

Članak
72.

Liker
od jaja se proizvodi od žumanjaka kokošjeg jaja, svježih ili konzerviranih
etilnim alkoholom ili smrzavanjem. U jednoj litri likera od jaja mora biti
sadržano najmanje 140 grama žumanjka.

Članak
73.

Ako se
emulzijski liker označava kao krem liker (creme, cream), mora u jednoj litri
sadržavati najmanje 400 mililitara punomasnog mlijeka ili 40 grama mliječne
masti iz vrhnja.

Članak
74.

(1)
Emulzijski likeri se mogu kod duljeg čuvanja u bocama razdvajati, ali se moraju
kraćim mućkanjem ponovno vratiti u emulziju.

(2) Rok
upotrebe za emulzijske likere ne smije biti duži od jedne godine od dana
proizvodnje te mora biti označen na deklaraciji sukladno posebnom propisu o
općem deklariranju ili označavanju hrane.

Članak 75.

Ako se
u proizvodnji emulzijskih likera koriste prirodno-identične i umjetne arome,
izuzev vanilina i domaćeg ruma proizvod mora na deklaraciji biti označen kao
»aromatizirani emulzijski liker«.

Članak 76.

(1)
Kada se stavljaju na tržište, emulzijski likeri moraju udovoljavati ovim
zahtjevima:

–
alkoholna jakost gotovog proizvoda: najmanje 15% vol., osim kod likera od jaja
gdje ona iznosi najmanje 14% vol.;

–
sadržaj šećera najmanje 150 g/l izražen kao invertni šećer.

(2)
Krem likeri moraju sadržavati najmanje 250 g/l šećera izraženog kao ukupni
invertni šećer.

7.
Likeri s vinom

Članak
77.

(1)
Likeri s vinom su proizvodi dobiveni miješanjem etilnog alkohola
poljoprivrednog podrijetla s vinom.

(2) U
jednoj litri moraju sadržavati najmanje 200 mililitara vina.

(3) Dozvoljeno je u liker s vinom dodati vinski
destilat i/ili vinjak.

(4) U proizvodnji likera s vinom dozvoljava se
korištenje prirodnih aroma.

Članak 78.

(1) Naziv »kordijalni liker« nose proizvodi u kojima
je udio destilata ili vinjaka 20%, a vina 10%, te uz to sadrže voćne i/ili
biljne macerate.

(2) Alkoholna jakost kordijalnih likera kao gotovih
proizvoda je najmanje 35% vol.

8. Aromatizirani likeri

Članak
79.

Aromatizirani
likeri su proizvodi koji se dobivaju aromatiziranjem etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla, aromama doz­­vo­lje­nim Pravilnikom o aditivima koji se mogu
nalaziti u namirnicama.

9. Ostali likeri

Članak
80.

Ostali
likeri su punč te likeri od meda i drugih prirodnih sirovina pogodnih za
proizvodnju likera.

Članak
81.

(1)
Liker od meda sadrži u jednoj litri najmanje 250 grama prirodnog meda.

(2) U
proizvodnji likera od meda mogu se koristiti prirodne arome i prirodne boje,
osim aroma koje pojačavaju dojam meda.

if !supportEmptyParas endif

Članak
82.

Punč je
liker koji se dobiva aromatiziranjem mješavine etilnog alkohola poljoprivrednog
podrijetla i ruma ili domaćeg ruma s destilatima i/ili maceratima plodova
agruma ili njihovih dijelova, njihovim eteričnim uljima i drugim aromama
svojstvenim ovoj vrsti likera.

E.
MIJEŠANA JAKA ALKOHOLNA PIĆA (KOKTELI)

Članak 83.

(1)
Miješana jaka alkoholna pića (koktel, cocktail) su među­sobne mješavine dvaju
ili više jakih alkoholnih pića, definiranih ovim Pravilnikom ili jaka alkoholna
pića s etilnim alkoholom poljoprivrednog podrijetla i/ili voćnim sokom i/ili
drugim sokom i/ili aromom i/ili vinom i dr., sa ili bez dodatka šećera.

(2) Alkoholna jakost koktela (cocktaila) kao gotovog
proiz­vo­da je najmanje 15% vol.

(3) Deklaracija proizvoda iz stavka 1. ovoga članka mora
sadržavati podatak o vrstama pića koja su upotrijebljena za proizvodnju
miješanoga jakoga alkoholnog pića i popis sastojaka.

II. ALKOHOLNA PIĆA

Članak
84.

Alkoholna
pića definirana u članku 3., stavak 2. ovoga Pravilnika, ovisno o uvjetima
proizvodnje, tehnološkom postupku i vrsti sirovina, stavljaju se na tržište
kao:

A. Gazirana likerska pića;

B. Desertna likerska pića;

C. Miješana alkoholna pića;

D. Alkoholna pića od meda;

E. Aromatizirana pića na bazi vina;

F. Aromatizirani kokteli na bazi vina.

*A. Gazirana likerska pića*

Članak
85.

(1)
Gazirana likerska pića su proizvodi dobiveni miješanjem likera sa soda vodom, s
tim da ne sadrže manje od 5% vol. ni više od 15% vol. alkohola.

(2)
Gazirana likerska pića sadrže najmanje 2 grama ugljičnog dioksida u jednoj
litri pića.

B. Desertna likerska pića

Članak
86.

(1)
Desertna likerska pića su proizvodi dobiveni miješanjem etilnog alkohola
poljoprivrednog podrijetla i šećera s fermentiranim ili alkoholiziranim
matičnim sokom voća, grožđa ili povrća uz dodatak macerata aromatskog bilja ili
njihovih destilata.

(2) Desertna likerska pića moraju u jednoj litri
sadržavati najmanje 400 mililitara matičnog soka voća, grožđa ili povrća.

(3) Kada se stavljaju na tržište desertna likerska
pića moraju imati najviše 250 g/l ukupnog ekstrakta.

C.
Miješana alkoholna pića

Članak 87.

(1)
Miješana alkoholna pića su proizvodi dobiveni miješa­njem vina i/ili piva i/ili
voćnih sokova i/ili osvježavajućih pića i/ili mineralnih voda i/ili voda i dr.
s etilnim alkoholom poljoprivrednog podrijetla i/ili jakim alkoholnim pićima
i/ili alkoholnim pićima definiranim ovim Pravilnikom.

(2) U miješanim alkoholnim pićima dozvoljeno je zasla­đivanje
te dodavanje boja i aroma sukladno posebnim propisima.

(3) U miješanim alkoholnim pića dozvoljeno je
dodavanje ugljičnog dioksida.

(4) Alkoholna jakost miješanih alkoholnih pića je od
2 – 10% vol.

D. Alkoholna pića od meda (medovine, medice)

Članak 88.

(1)
Alkoholna pića od meda su proizvodi dobiveni alkoholnom fermentacijom otopine
prirodnog meda.

(2) Za poticanje alkoholne fermentacije dopušteno je
dodavanje mineralnih soli.

(3)Kada se stavljaju na tržište, alkoholna
pića od meda moraju udovoljavati ovim zahtjevima:

– alkoholna jakost gotovog proizvoda: od 9 do 15%
vol.;

– količinu ukupnih kiselina (preračunate na vinsku
kiselinu) najviše 3 g/l;

– količinu hlapivih kiselina (preračunate na octenu
kiselinu) najviše 1,2 g/l;

– ekstrakt bez šećera najmanje 15 g/l;

– ukupni sumporni dioksid najviše 200 mg/l;

– slobodni sumporni dioksid najviše 30 mg/l.

(4) Dopušteno je dodavanje prirodnih ekstrakta i
prirodnih aromatičnih tvari.

5*.*AROMATIZIRANA PIĆA NA BAZI VINA

Članak
89.

(1)
Aromatizirana pića na bazi vina su alkoholna pića dobivena od vina, s iznimkom
vina koja su proizvedena s dodatkom alkohola kao i vina dobivenih fermentacijom
grožđica te im je moguće dodati mošt od grožđa i/ili djelomično fermentirani
mošt od grožđa.

(2) Proizvodi iz stavka 1. ovog članka aromatizirani
su prirod­nim aromatskim tvarima i/ili prirodnim aromatskim prip­rav­cima i/ili
tvarima ili pripravcima definiranima u posebnom propisu.

(3) Dopušteno je korištenje aroma sukladno posebnom
propisu o prehrambenim aditivima.

(4) Mogu se dodavati aromatično bilje i/ili začini.

(5) Mogu biti zaslađeni, ali im se ne smije dodavati
alkohol.

(6) Aromatizirana pića na bazi vina imaju alkoholnu
jakost najmanje 7% vol. i najviše 14,5% vol.

(7) Vina koja su korištena u proizvodnji
aromatiziranih pića na bazi vina moraju biti prisutna u gotovom proizvodu s
udjelom ne manjim od 50%.

6.
AROMATIZIRANI KOKTELI NA BAZI VINA

Članak
90.

(1)
Aromatizirani kokteli na bazi vina su alkoholna pića dobivena od vina i/ili
mošta od grožđa.

(2) Proizvodi iz stavka 1. ovog članka aromatizirani
su prirodnim aromatskim tvarima i/ili prirodnim aromatskim pripravcima i/ili
tvarima ili pripravcima definiranima u posebnom propisu.

(3) Dopušteno je korištenje aroma sukladno posebnom
propisu o prehrambenim aditivima.

(4) Mogu se dodavati aromatično bilje i/ili začini.

(5) Mogu biti zaslađeni i obojani, ali im se ne smije
dodavati alkohol.

(6) Alkoholna jakost kod stavljanja na tržište je 7%
vol.

(7) Vina ili mošt od grožđa koji su korišteni u
proizvodnji moraju biti prisutni u gotovom proizvodu s udjelom ne manjim od
50%.

Kokteli
na bazi vina

Članak
91.

(1)
Kokteli na bazi vina su aromatizirana alkoholna pića kod kojih količina
koncentriranog mošta od grožđa ne prelazi 10% ukupnog volumena gotovog
proizvoda.

(2) Količina šećera, izraženog kao invertni šećer,
manja je od 80 g/l.

Aromatizirani pjenušavi kokteli na bazi
grožđa

Članak 92.

(1) Aromatizirani pjenušavi kokteli na bazi grožđa su
alkoholna pića proizvedena isključivo od mošta od grožđa čija je alkoholna
jakost manja od 4% vol.

(2) Proizvodi iz stavka 1. ovog članka sadrže
ugljični dioksid koji potječe isključivo iz fermentacije korištenih proizvoda.

V.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
93.

(1) Proizvodi iz članka 3. ovog Pravilnika koji se
stavljaju na tržište Republike Hrvatske moraju biti označeni posebnim markicama
Ministarstva financija, na način i pod uvjetima propisanim posebnim propisom
kojim se uređuje posebni porez na alkohol.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, na tržište se
mogu stavljati proizvodi označeni markicama izdanima od strane Hrvat­skog
zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo do isteka zaliha, odnosno do 31. prosinca
2006. godine.

Članak 94.

Danom početka primjene ovoga pravilnika prestaju
važiti odredbe Pravilnika o kakvoći alkoholnih pića (»Narodne novine« 53/91,
102/03 158/03) i odredbe članka 83., 84., 85., 86. i 87. Pravilnika o vinu
(»Narodne novine« 96/96,7/97, 117/97, 57/00).

Članak 95.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana
objave u »Narodnim novinama« i primjenjuje se od 1. siječnja 2005. godine.

Klasa: 011-02/04-01/102
Urbroj: 525-1-04-1
Zagreb, 3. prosinca 2004.

Ministar
**Petar** **Čobankovi****ć**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

**PRILOG 1.**

ETILNI
ALKOHOL

Etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla koji se
koristi u proizvodnji alkoholnih pića definiranih ovim Pravilnikom mora biti
proizveden isključivo od sirovina poljoprivrednog podrijetla i mora
udovoljavati ovim temeljnim zahtjevima:

1.   organoleptička (senzorna) svojstva: ne smije se osjetiti miris i
okus drugačiji od onoga koji potječe  od
upotrijebljenih sirovina,

2.   minimalna alkoholna jakost 96 % vol.,

3.   maksimalni zaostali sadržaj hlapivih sastojaka:

–  ukupna kiselost (preračunata na octenu kiselinu): 1,5 grama po
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola,

–  esteri (preračunati na etil acetat): 1,3 grama po hektolitru preračunato
na 100 % vol. alkohola,

–  aldehidi (preračunati na acetaldehid): 0,5 grama po hektolitru
preračunato na 100 % vol. alkohola,

–  viši alkoholi (preračunati na metil-2-propanol-1): 0,5 grama po
hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola,

–  metanol: 50 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola,

–  hlapive baze koje sadrže dušik: 0,1 grama po hektolitru preračunato
na 100 % vol. alkohola,

–  suhi ekstrakt: 1,5 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol.
alkohola,

–  furfurol: ne smije sadržavati.

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 172/2004-3004