## Pravilnik o sadržaju Plana upravljanja vodnim područjima

### NN 74/2013 (19.6.2013.), Pravilnik o sadržaju Plana upravljanja vodnim područjima

MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE

1488

Na temelju članka 36.a Zakona o vodama (»Narodne novine«, br. 153/09., 63/11., 130/11. i 56/13.), ministar donosi

PRAVILNIK

O SADRŽAJU PLANA UPRAVLJANJA VODNIM PODRUČJIMA

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom propisuje detaljniji sadržaj Plana upravljanja vodnim područjima, metodologija za analizu značajki vodnoga područja iz članka 45. Zakona o vodama, uključujući i sadržaj ekonomske analize korištenja voda, sadržaj programa mjera uključujući osnovne i dopunske mjere iz članka 47. Zakona o vodama, sadržaj podataka o nadležnim tijelima za provedbu Zakona o vodama i o nadležnim tijelima svih međunarodnih tijela u kojima sudjeluje Republika Hrvatska u provedbi odredbi Zakona o vodama, kao i obveza izrade izvještaja o planiranim radnjama za provedbu načela povrata troškova od vodnih usluga.

Članak 2.

Ovim se Pravilnikom u pravni poredak Republike Hrvatske prenose sljedeće direktive Europske unije:

1. Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (Okvirna direktiva o vodama) (SL L 327, 22. 12. 2000.), izmijenjena i dopunjena:

– Direktivom 2009/31/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida i izmjenama i dopunama Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskoga parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (SL L 140, 5. 6. 2009.) – članak 32.;

2. Direktiva 2006/11/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2006. o onečišćenju uzrokovanom ispuštanjem određenih opasnih tvari u vodni okoliš Zajednice (Kodificirana verzija) (Tekst značajan za EGP) (SL L 64, 4. 3. 2006.);

3. Direktiva 2006/118/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (SL L 372, 27. 12. 2006.);

4. Direktiva 2008/105/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o standardima kakvoće u području vodne politike i o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktiva Vijeća 82/176/EEZ, 83/513/EEZ, 84/156/EEZ, 84/491/EEZ, 86/280/EEZ, i izmjeni Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 348, 24. 12. 2008.).

Članak 3.

Sastavni dio ovoga Pravilnika su prilozi:

– Prilog 1. – Detaljniji sadržaj plana upravljanja vodnim područjima,

– Prilog 2. – Metodologija za izradu analiza značajki vodnog područja,

– Prilog 3. – Sadržaj Ekonomske analize,

– Prilog 4. – Sadržaj Programa mjera i

– Prilog 5. – Sadržaj podataka o nadležnim tijelima.

Članak 4.

Hrvatske vode izrađuju izvještaj o planiranim radnjama za provedbu načela povrata troškova od vodnih usluga što pridonosi ostvarenju ciljeva iz članka 40. stavka 1. Zakona o vodama, kao i o sudjelovanju raznih korisnika vode u povratu troškova od vodnih usluga.

Članak 5.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaju važiti odredbe članka 1. u dijelu koji se odnosi na sadržaj Plana upravljanja vodnim područjima te članaka 5. do 18. Pravilnika o sadržaju, postupku i metodologiji donošenja Strategije upravljanja vodama i Plana upravljanja vodnim područjima, načinu konzultiranja i informiranja javnosti i sastavu savjeta vodnog područja (»Narodne novine«, br. 3/11.).

Članak 6.

Ovaj Pravilnik objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Klasa: 011-01/13-01/62

Urbroj: 525-12/0937-13-3

Zagreb, 10. lipnja 2013.

Ministar
Tihomir Jakovina, v. r.

**PRILOG 1.**

DETALJNIJI SADRŽAJ PLANA UPRAVLJANJA VODNIM PODRUČJIMA

A. Plan upravljanja vodnim područjima iz članka 36. Zakona o vodama sadrži sljedeće elemente:

1. Opći opis značajki vodnog područja, sukladno članku 45. Zakona o vodama i Prilogu 2. ovoga Pravilnika. Opis sadržava:

1.1. za površinske vode:

– karte položaja i granica vodnih tijela,

– karte ekoregija i tipova površinskih voda u slivu,

– oznaku pripadajućih uvjeta za tipove površinskih voda;

1.2. za podzemne vode:

– karte položaja i granica tijela podzemnih voda;

2. Sažeti prikaz svih značajnih opterećenja i utjecaja ljudske djelatnosti na stanje površinskih i podzemnih voda, uključujući:

– procjenu onečišćenja iz točkastih izvora,

– procjenu onečišćenja iz raspršenih izvora, uključujući i pregled korištenja zemljišta,

– procjenu pritisaka na količinsko stanje voda, uključujući i zahvaćanje voda,

– analizu ostalih utjecaja ljudskih djelatnosti na stanje voda;

3. Identifikaciju i izradu karte zaštićenih područja, sukladno članku 48. Zakona o vodama;

4. Kartu mreže monitoring postaja uspostavljenu za svrhe iz članka 44. Zakona o vodama i sukladno odredbama propisa iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama, te prezentaciju, u obliku karte, rezultata programa monitoringa provedenih prema tim odredbama, u kojima se prati stanje:

4.1. površinskih voda (ekološko i kemijsko),

4.2. podzemnih voda (kemijsko i količinsko),

4.3. zaštićenih područja;

5. Popis ciljeva zaštite voda iz članka 40. Zakona o vodama, za površinske i podzemne vode i zaštićena područja, uključujući i posebno navedene slučajeve u kojima su primijenjene odredbe članka 54. stavka 1. podstavka 2. Zakona o vodama (produljenje rokova za postizanje ciljeva), članka 54. stavka 1. podstavka 3. Zakona o vodama (uspostava blažih ciljeva), članka 41. stavka 2. podstavka 8. Zakona o vodama (privremeno nepostizanje ciljeva zbog više sile) i članka 54.a Zakona o vodama (za nove modifikacije), te pripadajuće informacije;

6. Sažetak ekonomske analize korištenja voda, kao što zahtijeva članak 45. Zakona o vodama i Prilog 3. ovoga Pravilnika;

7. Sažeti prikaz programa mjera donesenih po članku 47. Zakona o vodama, uključujući i načine na koje ciljevi iz članka 40. Zakona o vodama trebaju biti postignuti:

7.1. sažeti prikaz mjera potrebnih za provedbu odredbi Zakona o vodama kojim se uređuje zaštita voda,

7.2. izvješće o praktičnim koracima i mjerama poduzetima radi primjene načela povrata troškova korištenja vode u skladu s člankom 5. stavkom 4. Zakona o vodama,

7.3. sažetak mjera poduzetih radi zaštite vode koja se koristi kao voda za piće,

7.4. sažeti prikaz kontrole zahvaćanja i akumuliranja vode, uključujući i pregled registara i navođenje slučajeva u kojima su načinjeni izuzeci vezani uz mehanizam periodične revizije i novelacije dodjele prava na zahvaćanje voda,

7.5. sažeti prikaz kontrola donesenih za točkaste ispuste i drugih djelatnosti koje utječu na stanje voda, u skladu s odredbama kontrole i ograničavanja onečišćenja iz točkastih izvora onečišćenja i kontrole i ograničavanja aktivnosti koje dovode do narušavanja dobrog hidro-morfološkog stanja voda,

7.6. navođenje slučajeva u kojima je dopušteno izravno ispuštanje u podzemne vode sukladno propisu iz članka 60. stavka 3. Zakona o vodama,

7.7. sažetak mjera poduzetih u svezi s prioritetnim tvarima,

7.8. sažeti prikaz mjera poduzetih radi sprječavanja ili smanjenja utjecaja iznenadnih onečišćenja,

7.9. sažeti prikaz mjera poduzetih po članku 55. Zakona o vodama za vode za koje je malo vjerojatno da će postići ciljeve iz članka 40. Zakona o vodama,

7.10. detalje s dopunskim mjerama za kojima se ukazala potreba radi postizanja postavljenih ciljeva zaštite okoliša,

7.11. detalje s mjerama poduzetim radi izbjegavanja onečišćenja mora, u skladu s člankom 47.a Zakona o vodama;

8. registar svih detaljnijih programa i planova upravljanja vodnim područjem koji se odnose na određene podslivove, gospodarske sektore, probleme ili tipove voda, zajedno sa sažecima njihovih sadržaja;

9. sažetak poduzetih mjera za informiranje i konzultiranje javnosti, njihovih rezultata i promjena plana koje su iz toga proistekle;

10. popis ovlaštenih organizacija, prema Prilogu 5. ovoga Pravilnika;

11. kontaktne točke i postupke za pribavljanje temeljne dokumentacije i informacija iz članka 39. Zakona o vodama te propisa iz članka 39. stavka 4. Zakona o vodama, a naročito detalja o kontrolnim mjerama donesenima u skladu s podtočkom 7.5. i točkom 1. podtočkama 1.1. (g) i 1.1. (i) Priloga 4. ovoga Pravilnika, te o stvarnim podacima o monitoringu, prikupljenima sukladno članku 44. Zakona o vodama i propisom iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama.

B. Prva dopuna plana upravljanja vodnim područjima, kao i sve daljnje dopune, sadržavaju još i sljedeće:

1. sažetak svih izmjena i dopuna od objavljivanja prethodne verzije plana upravljanja vodnim područjima, uključujući i sažetak revizija koje treba izvršiti u odnosu na članak 54. stavak 1. podstavak 2. Zakona o vodama (produljenje rokova za postizanje ciljeva), članak 54. stavak 1. podstavak 3. Zakona o vodama (uspostava blažih ciljeva), članak 41 stavak 2. podstavak 8. Zakona o vodama (privremeno nepostizanje ciljeva zbog više sile) i članak 54.a Zakona o vodama (za nove modifikacije);

2. ocjenu napretka u postizanju ciljeva zaštite voda, uključujući i prezentaciju rezultata monitoringa za prethodno plansko razdoblje u obliku karte, kao i objašnjenja vezana uz sve ciljeve zaštite okoliša koji nisu postignuti;

3. sažetak i objašnjenje svih mjera koje su predviđene u prethodnoj verziji plana upravljanja vodnim područjem, a koje nisu poduzete;

4. sažetak svih dodatnih mjera donesenih u međuvremenu sukladno članku 47. Zakona o vodama od objavljivanja prethodne verzije plana upravljanja vodnim područjima.

**PRILOG 2.**

METODOLOGIJA ZA UTVRĐIVANJE ZNAČAJKI VODNOG PODRUČJA

1. POVRŠINSKE VODE

1.1. ODREĐIVANJE ZNAČAJKI TIPOVA POVRŠINSKIH VODA

1.1.1. Utvrđivanje položaja i granica tijela površinskih voda te početno određivanje značajki tipova voda obavlja se prema sljedećoj metodologiji, pri čemu je moguće grupirati vodna tijela za potrebe početnog određivanja značajki tipova:

Tijela površinskih voda u vodnom području razvrstavaju se u jednu od sljedećih kategorija:

– rijeke,

– jezera,

– prijelazne vode,

– priobalne vode,

odnosno kao:

– prirodna,

– umjetna, ili

– jako promijenjena.

1.1.2. U svakoj kategoriji površinske vode u vodnom području dijele se po tipovima koji se određuju bilo prema »sustavu A« ili »sustavu B« navedenom u podtočki 1.2. ovoga Priloga;

1.1.3. Ako se primjenjuje sustav A, sve se površinske vode u vodnom području najprije razvrstavaju po ekoregijama. Vode u svakoj ekoregiji se zatim razvrstavaju po tipovima površinskih voda prema obilježjima navedenima u tablicama za sustav A;

1.1.4. Ako se primjenjuje sustav B, mora se postići barem isti stupanj razlikovanja koji bi bio postignut primjenom sustava A. Sukladno tome, površinske vode u vodnom području razvrstavaju se na tipove prema vrijednostima obveznih obilježja i izbornih obilježja ili kombinacija obilježja potrebnih da bi se mogli pouzdano ustanoviti specifični biološki referentni uvjeti;

1.1.5. Kod umjetnih ili jako promijenjenih tijela površinskih voda razvrstavanje se obavlja prema obilježjima kategorija površinskih voda koje najbliže odgovaraju opisu dotičnih umjetnih ili jako promijenjenih vodnih tijela;

1.1.6. Podaci o prostornom položaju i karta ili karte tipova sukladnih sa stupnjem razlikovanja traženim u sustavu A se dostavljaju Europskoj komisiji.

1.2. EKOREGIJE I TIPOVI POVRŠINSKIH VODA

1.2.1. Rijeke

|  |  |
| --- | --- |
| Sustav A | |
| FIKSNA TIPOLOGIJA | OBILJEŽJA |
| Ekoregija | Područje Hrvatske pokrivaju dvije kopnene ekoregije:  – panonska (11. Mađarska nizina) i  – dinaridska (5. Dinarski zapadni Balkan)  i jedna ekoregija za prijelazne i priobalne vode  – mediteranska (6. Sredozemno more).  Granica razdvajanja panonske i dinaridske ekoregije prolazi slivom Kupe (crta: Bregana – Samobor – Karlovac – dolina rijeke Korane – granica s BiH kod Ličkog Petrovog Sela) i utemeljena je na geološkoj i litološkoj podlozi. |
| Tip | Prema nadmorskoj visini:  – Visinska > 800 m  – Srednje visoka 200 – 800  – Nizinska < 200 m |
| Prema veličini sliva  – Mali 10 – 100 km2  – Srednji > 100 do 1.000 km2  – Veliki > 1.000 do 10.000 km2  – Vrlo veliki > 10.000 km2 |
| Prema geološkoj podlozi  – Vapnenac  – Silicijske stijene  – Organogeno tlo |
| Sustav B | |
| Alternativno određivanje značajki tipova | Fizički i kemijski čimbenici koji određuju značajke rijeka ili dijela rijeke, a time i strukturu i sastav biološke populacije |
| Obvezni čimbenici | – Nadmorska visina  – Geografska širina  – Geografska dužina  – Geologija  – Veličina sliva |
| Izborni čimbenici | – udaljenost od izvora rijeke  – energija tečenja (funkcija tečenja i pada)  – srednja širina  – srednja dubina vode  – srednji pad  – oblik glavnog korita  – kategorija protoka  – oblik doline  – pronos krutih tvari (nanosa)  – kapacitet neutralizacije kiselina  – srednji sastav sedimenta  – kloridi  – raspon temperatura zraka  – srednja temperatura zraka  – oborine |

1.2.2. Jezera

|  |  |
| --- | --- |
| Sustav A | |
| FIKSNA TIPOLOGIJA | OBILJEŽJA |
| Ekoregija | Područje Hrvatske pokrivaju dvije kopnene ekoregije:  – panonska (11. Mađarska nizina) i  – dinaridska (5. Dinarski zapadni Balkan)  i jedna ekoregija za prijelazne i priobalne vode  – mediteranska (6. Sredozemno more).  Granica razdvajanja panonske i dinaridske ekoregije prolazi slivom Kupe (crta: Bregana – Samobor – Karlovac – dolina rijeke Korane – granica s BiH kod Ličkog Petrovog Sela) i utemeljena je na geološkoj i litološkoj podlozi. |
| Tip | Prema nadmorskoj visini:  – Visoka iznad 800 m  – Srednje visoka 200 – 800  – Nizinska ispod 200 m |
| Prema srednjoj dubini  – Manje od 3 m  – 3 – 15 m  – Više od 15 m |
| Prema veličini – površini  – 0,5 – 1 km2  – 1 do 10 km2  – 10 do 100 km2  – preko 100 km2 |
| Prema geološkoj podlozi  – Vapnenac  – Silicijske stijene  – Organogeno tlo |
| Sustav B | |
| Alternativno određivanje značajki tipova | Fizički i kemijski čimbenici koji određuju značajke jezera, a time i strukturu i sastav biološke populacije |
| Obvezni čimbenici | – Nadmorska visina  – Geografska širina  – Geografska dužina  – Dubina  – Geologija  – Veličina |
| Izborni čimbenici | – srednja dubina vode  – oblik jezera  – vrijeme zadržavanja  – srednja temperatura zraka  – raspon temperatura zraka  – značajke miješanja (monomiktično, dimiktično, polimiktično)  – kapacitet neutralizacije kiseline  – stanje nutrijenata  – srednji sastav sedimenta  – oscilacije vodostaja |

1.2.3. Prijelazne vode

|  |  |
| --- | --- |
| Sustav A | |
| FIKSNA TIPOLOGIJA | OBILJEŽJA |
| Ekoregija | Područje Hrvatske pokrivaju dvije kopnene ekoregije:  – panonska (11. Mađarska nizina) i  – dinaridska (5. Dinarski zapadni Balkan)  i jedna ekoregija za prijelazne i priobalne vode  – mediteranska (6. Sredozemno more).  Granica razdvajanja panonske i dinaridske ekoregije prolazi slivom Kupe (crta: Bregana – Samobor – Karlovac – dolina rijeke Korane – granica s BiH kod Ličkog Petrovog Sela) i utemeljena je na geološkoj i litološkoj podlozi. |
| Tip | Prema prosječnom godišnjem salinitetu:  – ispod 0,5‰ slatkovodna  – 0,5 – <5‰ oligo-salinitet  – 5 – < 18‰ mezo-salinitet  – 18 – < 30‰ poli-salinitet  – 30 – < 40‰ eu-salinitet |
| Prema rasponu plime i oseke  – Ispod 2 m mikro tidalne  – 2 – 4 m mezo tidalne  – (preko)> 4 m makro tidalne |
| Sustav B | |
| Alternativno određivanje značajki tipova | Fizički i kemijski čimbenici koji određuju značajke prijelaznih voda, a time i strukturu i sastav biološke populacije |
| Obvezni čimbenici | – Geografska širina  – Geografska dužina  – Raspon plime i oseke  – Salinitet |
| Izborni čimbenici | – Dubina  – Brzina struje  – Izloženost valovima  – Vrijeme zadržavanja  – Srednja temperatura vode  – Karakteristike miješanja  – Mutnoća  – Srednji sastav sedimenta  – Oblik  – Raspon temperatura vode |

1.2.4. Priobalne vode

|  |  |
| --- | --- |
| Sustav A | |
| FIKSNA TIPOLOGIJA | OBILJEŽJA |
| Ekoregija | Područje Hrvatske pokrivaju dvije kopnene ekoregije:  – panonska (11. Mađarska nizina) i  – dinaridska (5. Dinarski zapadni Balkan)  i jedna ekoregija za prijelazne i priobalne vode  – mediteranska (6. Sredozemno more).  Granica razdvajanja panonske i dinaridske ekoregije prolazi slivom Kupe (crta: Bregana – Samobor – Karlovac – dolina rijeke Korane – granica s BiH kod Ličkog Petrovog Sela) i utemeljena je na geološkoj i litološkoj podlozi. |
| Tip | Prema prosječnom godišnjem salinitetu:  – ispod 0,5‰ slatkovodna  – 0,5 – <5‰ oligo-salinitet  – 5 – < 18‰ mezo-salinitet  – 18 – < 30‰ poli-salinitet  – 30 – < 40‰ eu-salinitet |
| Prema srednjoj dubini  – Plitke vode do 30 m  – Srednje duboke 30 – 200 m  – Duboke preko 200 m |
| Sustav B | |
| Alternativno određivanje značajki tipova | Fizički i kemijski čimbenici koji određuju značajke obalnih voda, a time i strukturu i sastav biološke populacije |
| Obvezni čimbenici | – Geografska širina  – Geografska dužina  – Raspon plime i oseke  – Salinitet |
| Izborni čimbenici | – Brzina struje  – Izloženost valovima  – Srednja temperatura vode  – Karakteristike miješanja  – Mutnoća  – Vrijeme zadržavanja (za zatvorene zaljeve)  – Srednji sastav sedimenta |

1.3. ODREĐIVANJE REFERENTNIH UVJETA ZA TIPOVE POVRŠINSKIH VODA

– Za svaki tip površinskih voda okarakteriziran u skladu s točkom 1.1. ovoga Priloga, određuju se specifični hidromorfološki i fizikalno-kemijski uvjeti koji predstavljaju vrijednosti hidromorfoloških i fizikalno-kemijskih elemenata kakvoće kako je određeno propisom iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama za dotičnu površinsku vodu visokog ekološkog statusa, kao što je određeno propisom iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama. Određuju se i biološki referentni uvjeti koji predstavljaju vrijednosti elemenata biološke kakvoće, kako je određeno propisom iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama za taj tip površinskih voda visokog ekološkog statusa, kako je određeno propisom iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama;

– U primjeni ovog postupka na jako promijenjene ili umjetne površinske vode reference na visok ekološki status određuju se kao reference na maksimalni ekološki potencijal kako je određeno propisom iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama, a koja se odnose na znatno promijenjena ili umjetna vodna tijela. Vrijednosti maksimalnog ekološkog potencijala za određeno vodno tijelo revidiraju se svakih 6 godina;

– Uvjeti za svrhe iz alineja 1. i 2. ove točke i biološki referentni uvjeti mogu biti prostorno utemeljeni ili utemeljeni na modeliranju, ili izvedeni kombiniranjem obiju metoda. Gdje nije moguće koristiti ove metode, može se za određivanje ovih uvjeta poslužiti stručnim mišljenjem. Pri određivanju visokog ekološkog statusa s obzirom na koncentracije specifičnih sintetskih onečišćujućih tvari, granice detekcije su one koje se mogu postići sukladno raspoloživim tehnikama u vrijeme kada se uvjeti određuju;

– Za prostorno utemeljene biološke referentne uvjete razradit će se referentna mreža za svaki tip površinskih voda. Mreža mora sadržavati dovoljan broj lokaliteta visokog statusa kako bi osigurala dostatan stupanj povjerenja u referentne uvjete, uz raznolikost vrijednosti elemenata kakvoće koji odgovaraju visokom ekološkom statusu za taj tip površinske vode i tehnike modeliranja koje se primjenjuju prema alineji 5. ove točke;

– Biološki referentni uvjeti utemeljeni na modeliranju izvode se bilo primjenom prognostičkih metoda, bilo metodama naknadne analize. Metode trebaju koristiti sve raspoložive povijesne, paleološke i ostale podatke i omogućiti dovoljan stupanj povjerenja u vrijednosti referentnih uvjeta, kako bi se osiguralo da izvedeni uvjeti budu konzistentni i da vrijede za svaki tip površinskih voda;

– Ako nije moguće odrediti specifične referentne uvjete za neki element kakvoće tipa površinskih voda zbog visoke prirodne varijabilnosti tog elementa, ne samo zbog sezonskih varijacija, tada se taj element može isključiti iz procjene ekološkog stanja tog tipa površinskih voda. U takvim okolnostima navodi se razlog tog isključivanja u planu upravljanja vodnim područjima.

1.4. ODREĐIVANJE OPTEREĆENJA

Antropogeni utjecaji na vode se određuju na temelju prikupljenih i sistematiziranih i pohranjenih informacija o vrstama i veličini znatnih antropogenih opterećenja kojima su izložene površinske vode u svakom vodnom području, a posebno: procjene i određivanje značajnih točkastih izvora onečišćenja, posebno tvarima navedenima u Indikativnom popisu onečišćujućih tvari iz propisa iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama, iz urbanih, industrijskih i poljoprivrednih objekata i djelatnosti, utemeljenu, među ostalim, i na informacijama prikupljenim sukladno obvezama koje proističu iz:

– odredbi koje uređuju pitanje ispuštanja i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda,

– odredbi koje uređuju pitanja kakvoće vode namijenjene ljudskoj potrošnji,

te za potrebe izrade inicijalnog plana upravljanja vodnim područjima

– odredbi koje uređuju pitanja integriranog sprečavanja i kontrole onečišćenja,

– odredbi koje uređuju upravljanje kakvoćom voda za kupanje, upravljanje kakvoćom voda pogodnih za život slatkovodnih riba, upravljanja kakvoćom voda pogodnih za školjkaše.

Procjena i određivanje značajnih raspršenih izvora onečišćenja, posebno tvarima navedenima u Indikativnom popisu onečišćujućih tvari iz propisa iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama, iz urbanih, industrijskih i poljoprivrednih objekata i djelatnosti, utemeljena među ostalim i na informacijama prikupljenim prema:

– odredbama koje uređuju pitanje onečišćenja nitratima poljoprivrednog podrijetla,

– odredbama koje uređuju pitanja uporabe sredstava za zaštitu bilja,

te za potrebe izrade inicijalnog plana upravljanja vodnim područjima,

– odredbi koje uređuju upravljanje kakvoćom voda za kupanje, upravljanje kakvoćom voda pogodnih za život slatkovodnih riba, upravljanja kakvoćom voda pogodnih za školjkaše.

Određivanje opterećenja nastalih djelatnošću ljudi obuhvaća i:

– ocjenu i određivanje svih značajnih vodozahvata za urbane, industrijske, poljoprivredne i ostale svrhe, uključujući i sezonske varijacije i ukupnu godišnju potražnju, kao i gubitke u distribucijskom sustavu,

– ocjenu i određivanje utjecaja značajnijih regulacija vodotoka, uključujući transfer i skretanje vode, na opće karakteristike toka i vodnu bilancu,

– određivanje značajnijih morfoloških promjena vodnih tijela,

– ocjenu i određivanje ostalih značajnih antropogenih utjecaja na stanje površinskih voda, i

– procjenu načina korištenja zemljišta, uključujući određivanje glavnih urbanih, industrijskih i poljoprivrednih područja i, eventualno, ribogojilišta i šuma.

1.5. PROCJENA UTJECAJA

Ocjenjivanje podložnosti stanja površinskih voda obavlja se za opterećenja navedena u točki 1.4. ovoga Priloga. Pri tome se koriste uz navedene i sve ostale relevantne informacije, uključujući i postojeće podatke o praćenju stanja u okolišu, u donošenju ocjene o tome u kolikoj mjeri površinske vode u vodnom području neće uspjeti zadovoljiti ciljeve zaštite voda određene u članku 40. Zakona o vodama. Pri ocjenjivanju ispunjenja ciljeva zaštite voda mogu se koristiti i tehnike modeliranja.

Za vode za koje je utvrđen rizik da neće uspjeti postići ciljeve zaštite voda po potrebi se provodi daljnje određivanje značajki tipova radi optimalizacije programa praćenja stanja iz članka 44. Zakona o vodama i programa mjera iz članka 47. Zakona o vodama.

2. PODZEMNE VODE

2.1. POČETNO ODREĐIVANJE ZNAČAJKI

Početno određivanje značajki tipova svih podzemnih vodnih tijela obavlja se radi ocjene njihove uporabe i procjene rizika (ne)postizanja ciljeva zaštite okoliša iz članka 40. Zakona o vodama. Za potrebe početnog određivanja značajki podzemnih vodnih tijela, vodna tijela se mogu grupirati. Pri početnom određivanju značajki podzemnih vodnih tijela koriste se postojeći hidrološki, geološki i pedološki podaci, podaci o korištenju zemljišta, zahvaćanju voda i drugi, a analizom se određuje:

– položaj i granica podzemnih voda,

– opterećenja kojima podzemne vode mogu biti izložene, uključujući: raspršene izvore onečišćenja, točkaste izvore onečišćenja, zahvaćanje vode, umjetno prihranjivanje,

– opći značaj gornjih slojeva u slivu, iz kojih se podzemne vode prihranjuju,

– podzemne vode uz koje postoje izravno ovisni kopneni ekosustavi u površinskim vodama ili na kopnu.

2.2. DALJNJE ODREĐIVANJE ZNAČAJKI

Nakon početnog određivanja značajki tipova provodi se daljnje određivanje značajki vodnih tijela ili grupiranih vodnih tijela podzemnih voda, za koje je utvrđeno da su izložene riziku, radi preciznije ocjene tog rizika i određivanja mjera zahtijevanih sukladno članku 47. Zakona o vodama.

Određivanje značajki vodnih tijela podzemnih voda uključuje i relevantne informacije o utjecaju ljudske djelatnosti te informacije o:

– geološkim značajkama podzemnih voda, uključujući i opseg i tip geoloških jedinica,

– hidrogeološkim značajkama tijela podzemnih voda, uključujući hidrauličku provodljivost, poroznost i ograničenja,

– karakteristikama površinskih naslaga i tala iz kojih se podzemne vode prihranjuju, uključujući debljinu, poroznost, hidrauličku provodljivost i apsorpcijska svojstva naslaga i tala,

– stratifikacijskim značajkama podzemne vode u vodonosniku/vodnom tijelu podzemne vode,

– popisu pridruženih površinskih sustava, uključujući kopnene ekosustave i tijela površinske vode s kojima su podzemne vode dinamički povezane,

– procjenama smjera i brzine razmjene vode između podzemnih voda i površinskih sustava,

– dovoljnoj količini podataka za proračunavanje dugoročnog višegodišnjeg prosjeka obnovljivih količina,

– karakteristikama kemijskog sastava podzemnih voda, uključujući specifikaciju dodatnih opterećenja od ljudskih djelatnosti, a pri određivanju prirodnih polaznih karakteristika podzemnih voda može se koristiti tipsko razvrstavanje podzemnih voda.

Sve utvrđene granične vrijednosti, sukladno člancima 38. i 39. propisa iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama objavljuju se u planu upravljanja vodnim područjima iz članka 36. Zakona o vodama, uključujući i, gdje je to moguće, sažetak informacija:

(a) o broju tijela ili grupi tijela podzemnih voda ocjenjenih kao vodna tijela u riziku i o broju onečišćujućih tvari i pokazatelja onečišćenja koji pridonose toj klasifikaciji, uključujući opažene koncentracije/vrijednosti,

(b) o svakom od tijela podzemnih voda ocjenjenih kao vodna tijela u riziku, osobito o veličini tijela, odnosu između tijela podzemnih voda i povezanih površinskih voda i izravno ovisnih kopnenih ekosustava, te, u slučaju tvari koje se prirodno javljaju, prirodne pozadinske razine u tijelima podzemnih voda,

(c) o graničnim vrijednostima, bilo da se one primjenjuju na nacionalnoj razini, na razini vodnog područja ili dijelu međunarodnog vodnog područja, ili na razini tijela ili skupine tijela podzemnih voda,

(d) o odnosu između graničnih vrijednosti i:

– opaženih pozadinskih razina u slučaju tvari koje se prirodno javljaju,

– ciljeva zaštite voda i drugih standarda za zaštitu vode koji postoje na nacionalnoj razini, razini Europske unije ili međunarodnoj razini, te

– svih relevantnih informacija koje se tiču toksičnosti, ekotoksičnosti, postojanosti, potencijala biološkog akumuliranja, te sklonosti onečišćujućih tvari ka disperziji.

Sažetak ocjene kemijskog stanja podzemnih voda objavljuje se u planu upravljanja vodnim područjima iz članka 36. Zakona o vodama. Sažetak uključuje i objašnjenje načina na koji su u konačnoj procjeni uzeta u obzir prekoračenja standarda kakvoće podzemnih voda ili graničnih vrijednosti na pojedinačnim točkama monitoringa.

2.3. PREGLED UTJECAJA LJUDSKIH DJELATNOSTI NA PODZEMNE VODE

Za tijela podzemnih voda koja prelaze granicu između dvije ili više zemalja članica ili koja su, nakon početnog određivanja značajki provedenih sukladno točki 2.1. ovoga Priloga, označena kao izložena riziku nepostizanja ciljeva zaštite voda iz članka 40. Zakona o vodama, prikupljaju se sljedeće informacije:

a) položaj točaka na kojima se zahvaćaju vode, s iznimkama:

– točaka na kojima se zahvaća manje od 10 m3 vode dnevno,

– točaka na kojima se zahvaća voda namijenjena ljudskoj potrošnji, a koje daju manje od 10 m3 dnevno, ili opskrbljuju manje od 50 osoba,

b) godišnji prosjek crpljenja iz takvih točaka,

c) kemijski sastav vode zahvaćene iz podzemlja

d) položaj točaka na podzemnom vodnom tijelu u koje se voda izravno ispušta,

e) količine ispuštanja na takvim točkama,

f) kemijski sastav ispuštanja u podzemne vode,

g) korištenje zemljišta u slivu ili slivovima iz kojih se podzemne vode prihranjuju, uključujući unošenje onečišćujućih tvari i antropogene promjene karakteristika prihranjivanja, kao što je skretanje oborina i otjecanje uslijed nepropusnosti tla, umjetno prihranjivanje, izgradnja brana ili odvodnja.

U skladu s člankom 45. propisa iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama program mjera iz članka 47. Zakona o vodama, izrađuje se tako da se osigura promjena trendova koji predstavljaju značajan rizik za pogoršanje kakvoće vodnih ili kopnenih ekosustava, zdravlja ljudi ili stvarnih ili potencijalnih legitimnih oblika korištenja vodnog okoliša kako bi se postupno smanjilo onečišćenje i spriječilo pogoršanje kakvoće podzemnih voda.

Plan upravljanja vodnim područjima sadrži sažeti opis:

(a) načina na koji je procjena trenda na pojedinim točkama monitoringa unutar tijela ili grupiranog tijela podzemnih voda pridonijela utvrđivanju da su ta tijela podložna znatnom i trajnom rastućem trendu u koncentraciji bilo koje onečišćujuće tvari ili preokretanju toga trenda u skladu s propisom iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama, i

(b) razloge za polazne točke definirane sukladno propisu iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama.

2.4. PREGLED UTJECAJA PROMJENA RAZINE PODZEMNIH VODA

Određuju se i podzemna vodna tijela za koje se postavljaju niži ciljevi od onih iz članka 40. Zakona o vodama pri čemu se procjenjuje i utjecaj takvog stanja podzemnih voda na:

– površinske vode i obližnje kopnene ekosustave,

– regulaciju vodotoka, obranu od poplave i odvodnju poljoprivrednog tla,

– ljudski razvoj.

2.5. PREGLED UTJECAJA ONEČIŠĆENJA NA KAKVOĆU PODZEMNIH VODA

Posebno će se odrediti tijela podzemnih voda za koja su određeni niži ciljevi zaštite voda od onih propisanih člankom 40. Zakona o vodama gdje je uslijed utjecaja ljudske djelatnosti, sukladno članku 45. Zakona o vodama, određeno da je podzemna voda toliko onečišćena da bi postizanje dobrog kemijskog stanja podzemnih voda bilo nepraktično ili nerazmjerno skupo.

O iznimkama od postizanja ciljeva zaštite sukladno članku 7. propisa iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama vodi se poseban popis.

3. REGISTAR EMISIJA, ISPUŠTANJA I GUBITAKA

3.1. Na temelju informacija prikupljenih u skladu s člancima 44. i 45. Zakona o vodama, i dugim raspoloživim podacima, vodi se registar emisija iz članka 136. stavka 2. Zakona o vodama, koji sadrži i registar emisija, ispuštanja i gubitaka svih prioritetnih tvari i onečišćujućih tvari navedenih u propisu iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama, uključujući po mogućnosti i karte za svako vodno područje ili dio vodnog područja koje se nalazi na državnom teritoriju, navodeći, prema potrebi, njihove koncentracije u sedimentima i bioti.

2.2. O registrima iz točke 3.1. ovoga Priloga, koji uključuju i odgovarajuća referentna razdoblja, izvještava se sukladno članku 36.c Zakona o vodama.

Registri iz točke 3.1. ovoga Priloga ažuriraju se u okviru preispitivanja analiza navedenih u članku 45. Zakona o vodama, i to:

• referentno razdoblje za utvrđivanje vrijednosti u ažuriranim registrima je godina prije godine u kojoj analiza mora biti završena;

• za prioritetne ili onečišćujuće tvari vrijednosti koji se unose u registar mogu se izračunati kao prosjek tijekom tri godine prije završetka te analize.

Ažurirani registri objavljuju se u ažuriranom planu upravljanja vodnim područjima u skladu s člankom 36. stavkom 5. Zakona o vodama.

**PRILOG 3.**

SADRŽAJ EKONOMSKE ANALIZE

Ekonomska analiza sadrži dovoljno informacija, i dovoljno detaljnih podataka (vodeći računa o troškovima prikupljanja podataka) za:

1. izradu potrebnih proračuna radi uzimanja u obzir, prema članku 5. i članku 197. Zakona o vodama, načela povrata troškova od usluga vodoopskrbe i odvodnje otpadnih voda, vodeći računa o dugoročnim prognozama ponude i potražnje vode u vodnom području i, gdje je to potrebno:

– procjene količine, cijena i troškova vodnih usluga, i

– procjene odgovarajućih investicija, uključujući i prognoze takvih investicija.

2. prosudbu o ekonomski najprihvatljivijim kombinacijama mjera u odnosu na korištenje voda, koje će se uključiti u programe mjera iz članka 47. Zakona o vodama, a na temelju procjena potencijalnih troškova tih mjera.

**PRILOG 4.**

SADRŽAJ PROGRAMA MJERA

1. OSNOVNE MJERE

1.1. Osnovne mjere su minimalni zahtjevi kojima treba udovoljiti i koje se sastoje od:

a) mjera potrebnih za provedbu odredbi Zakona o vodama kojima se uređuje zaštita voda, uključujući mjere zahtijevane propisima na koje upućuje članak 58. Zakona o vodama i obvezne mjere iz podtočke 1.2. ovoga Priloga;

b) mjera koje se smatraju primjerenima za svrhe postizanja ciljeva načela povrata troškova od vodnih usluga, uključujući i troškove zaštite okoliša i resursa i načela »onečišćivač plaća« ;

c) mjera za promicanje učinkovitog i održivog korištenja voda, kako bi se izbjeglo dovođenje u pitanje postizanja ciljeva navedenih u članku 4. propisa iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama;

d) mjera za ispunjavanje zahtjeva iz članaka 88., 90. i 91. Zakona o vodama, posebnog zakona o vodi za ljudsku potrošnju te članka 54. propisa iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama, uključujući i mjere za zaštitu kakvoće vode, radi smanjenja razine postupka pročišćavanja potrebnog za dobivanje pitke vode;

e) kontrole zahvaćanja slatkih površinskih i podzemnih voda i akumuliranja slatke površinske vode, uključujući i registar ili registre zahvaćanja i zahtjev za prethodnim odobrenjem zahvaćanja i akumuliranja. Ova kontrola periodički će se revidirati i, ako je potrebno, dopuniti. Iz ove kontrole mogu se izuzeti zahvati i akumulacije koje nemaju značajan utjecaj na stanje voda;

f) kontrole, uključujući i zahtjev za prethodnim odobrenjem, umjetnog prihranjivanja podzemnih voda. Voda koja se koristi za tu svrhu može biti uzeta iz bilo koje površinske ili podzemne vode, pod uvjetom da korištenje tog izvora ne dovodi u pitanje postizanje ciljeva zaštite okoliša postavljene za taj izvor ili za prihranjivanu podzemnu vodu. Ova kontrola periodički će se revidirati i, ako je potrebno, dopuniti;

g) kod točkastih ispusta koji mogu izazvati onečišćenje, zahtijeva se prethodno reguliranje, na primjer zabrana unošenja onečišćujućih tvari u vodu, ili prethodno odobrenje ili registracija utemeljena na općim obvezujućim pravilima, kojima se uvodi kontrola emisije za dotične onečišćujuće tvari, uključujući i kontrolu u skladu s člankom 58. Zakona o vodama. Ova kontrola periodički će se revidirati i, ako je potrebno, dopuniti;

h) kod raspršenih izvora koji mogu izazvati onečišćenje, potrebne su mjere za sprječavanje ili kontrolu unošenja onečišćujućih tvari. Kontrola može biti u obliku zahtjeva za prethodno reguliranje, na primjer zabranu unošenja onečišćujućih tvari u vodu, ili prethodnog odobrenja ili registracije utemeljene na općim obvezujućim pravilima, ako takav zahtjev nije drukčije reguliran općim ili posebnim propisom. Ova kontrola periodički će se revidirati i, ako je potrebno, dopuniti;

i) za ostale značajne negativne utjecaje na stanje voda navedene u članku 45. Zakona o vodama i Prilogu 2. ovoga Pravilnika, potrebne su posebne mjere kojima će se osigurati da su hidromorfološki uvjeti vodnih tijela sukladni s postizanjem traženog ekološkog stanja ili dobrog ekološkog potencijala za vodna tijela označena kao umjetna ili znatno promijenjena. Kontrola za ovu svrhu može biti u obliku zahtjeva za prethodno odobrenje ili registracije utemeljene na općim obvezujućim pravilima, ako takav zahtjev nije drukčije reguliran općim ili posebnim propisom. Ova kontrola periodički će se revidirati i, ako je potrebno, dopuniti;

j) zabrane izravnog ispuštanja onečišćujućih tvari u podzemne vode sukladno sljedećim odredbama: Ponovno upuštanje u isti vodonosnik vode korištene za geotermalne svrhe može se odobriti.

Također mogu se odobriti, određujući uvjete za:

– upuštanje vode koja sadrži tvari koje su rezultat istraživanja i crpljenja ugljikovodika ili rudarskih djelatnosti, te upuštanje vode iz tehničkih razloga u geološke formacije iz kojih su crpljeni ugljikovodici ili druge tvari, ili u geološke formacije koje su iz prirodnih razloga trajno nepodobne za ostale svrhe. Takvim upuštanjem ne smiju se unositi druge tvari, osim onih koje su rezultat navedenih radova;

– ponovno upuštanje podzemne vode crpljene iz rudnika i kamenoloma ili u svezi s izgradnjom i održavanjem građevinskih objekata;

– upuštanje prirodnog ili ukapljenog plina, radi uskladištenja, u geološke formacije koje su iz prirodnih razloga trajno nepodobne za ostale svrhe;

– utiskivanje tokova ugljikovog dioksida u svrhu skladištenja u geološke formacije koje su prirodno trajno neodgovarajuće za druge svrhe pod uvjetom da se to utiskivanje provodi u skladu s propisima o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida ili je isključeno iz područja primjene tih propisa;

– upuštanje prirodnog ili ukapljenog plina, radi uskladištenja, u druge geološke formacije, tamo gdje postoji jaka potreba za sigurnošću opskrbe plinom, i gdje takvo upuštanje sprječava bilo kakvu sadašnju ili buduću opasnost pogoršanja kakvoće podzemnih voda;

– građevinske radove niskogradnje i visokogradnje, odnosno slične radove na ili u tlu, koji dolaze u dodir s podzemnom vodom. Za takve svrhe može se odrediti da se takvi radovi smatraju odobrenima pod uvjetom da se izvode u skladu s općim obvezujućim pravilima za takve djelatnosti;

– ispuštanje malih količina tvari za znanstvene svrhe, radi utvrđivanja značajki zaštite ili obnavljanja vodnih tijela, uz ograničenje količina na onoliko koliko je neophodno za navedenu svrhu pod uvjetom da takva ispuštanja ne dovode u pitanje postizanje ciljeva zaštite okoliša utvrđenih za dotično tijelo podzemne vode;

k) u skladu s mjerama za isključenje onečišćenja površinskih voda tvarima navedenim u popisu prioritetnih tvari te za postupno smanjenje onečišćenja ostalim tvarima koje bi u protivnom spriječilo da se postignu ciljevi za površinske vode navedeni u članku 4. propisa iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama;

l) svih mjera potrebnih za sprječavanje gubitaka onečišćujućih tvari iz tehničkih uređaja i za sprječavanje i/ili smanjenje utjecaja iznenadnih onečišćenja, na primjer uslijed poplava, uključujući i sustave za detekciju i upozoravanje na takve događaje, kao i, u slučaju nezgoda koje se nisu mogle predvidjeti, sve mjere za smanjenje opasnosti za vodne ekosustave.

1.2. Osnovne mjere obvezatno uključuju mjere (obvezne mjere) vezane uz:

1.2.1. upravljanje kakvoćom vode za kupanje sukladno Zakonu o vodama i propisima donesenim na temelju njega te propisima o zaštiti okoliša;

1.2.2. zaštitu divljih ptica sukladno propisima o zaštiti prirode;

1.2.3. zaštitu voda namijenjenoj ljudskoj potrošnji sukladno Zakonu o vodama i posebnim propisima;

1.2.4. prevenciju i/ili sanaciju posljedica velikih akcidenata i opasnosti koje uključuju opasne tvari sukladno propisima o zaštiti okoliša;

1.2.5. primjenu postupaka procjene utjecaja zahvata na okoliš sukladno propisima o zaštiti okoliša;

1.2.6. korištenje mulja iz uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u poljoprivredi sukladno propisima o zaštiti okoliša;

1.2.7. kontrolu i smanjenje onečišćenja komunalnim otpadnim vodama sukladno Zakonu o vodama i propisima donesenim na temelju njega;

1.2.8. kontrolu i smanjenje onečišćenja sredstvima za zaštitu bilja sukladno propisima o poljoprivredi;

1.2.9. kontrolu i smanjenje onečišćenja hranjivim tvarima iz poljoprivredne proizvodnje sukladno propisima o poljoprivredi;

1.2.10. zaštitu staništa sukladno propisima o zaštiti prirode;

1.2.11. integrirano sprečavanje i kontrolu onečišćenja sukladno propisima o zaštiti okoliša.

2. DOPUNSKE MJERE

Popis dopunskih mjera koje se donose sukladno članku 55. Zakona o vodama, između ostalog uključuje i:

2.1. zakonske instrumente;

2.2 upravne instrumenti;

2.3. ekonomske ili fiskalne instrumente;

2.4. sklopljene sporazume o okolišu;

2.5. kontrole ispuštanja;

2.6. kodekse dobre prakse;

2.7. rekreaciju, te obnovu i ponovno stvaranje močvarnih područja;

2.8. kontrolu zahvaćanja vode;

2.9. mjere za usklađivanje potražnje, među ostalim promicanje prilagođene poljoprivredne proizvodnje, npr. kultura koje zahtijevaju malo vode, u područjima zahvaćenima sušom;

2.10. učinkovitost i mjere recirkulacije, među ostalim primjena ekonomičnih tehnologija u industriji i tehnika navodnjavanja koje štede vodu;

2.11. građevinske projekte;

2.12. uređaje za desalinizaciju;

2.13. projekte obnove;

2.14. umjetno prihranjivanje vodonosnika;

2.15. projekte edukacije;

2.16. istraživačke, razvojne i demonstracijske projekte, te

2.17. druge mjere koje mogu doprinijeti postizanju ciljeva zaštite voda u slučajevima kada provedbom osnovnih mjera njihovo postizanje nije moguće, uključujući i mjere koje se provode u svrhu smanjenja onečišćenja voda tvarima iz propisa iz članka 60. stavka 3. Zakona o vodama, i za koje se uspostavljaju programi za čiju provedbu naročito primjenjuju metode navedene u člancima 58. i 152. Zakona o vodama, u propisu iz članka 60. stavka 3. Zakona o vodama i u točki 1. Priloga 4. ovoga Pravilnika.

Programi iz podtočke 2.17. ovoga Priloga uključuju standarde kakvoće okoliša, koji se utvrđuju u skladu s propisom iz članka 41. stavka 1. Zakona o vodama.

Programi iz podtočke 2.17. ovoga Priloga mogu uključivati i posebne odredbe o sastavu i uporabi tvari ili skupina tvari i proizvoda te uzimaju u obzir najnovija ekonomski ostvariva tehnička dostignuća te se u njima utvrđuju rokovi njihove provedbe.

Sažeci programa iz podtočke 2.17. ovoga Priloga i rezultati njihove provedbe dostavljaju se sukladno članku 36.c Zakona o vodama.

**PRILOG 5.**

SADRŽAJ PODATAKA O NADLEŽNIM TIJELIMA

Popis nadležnih tijela za provedbu odredbi Zakona o vodama i nadležnih tijela svih međunarodnih tijela u kojima sudjeluje Republika Hrvatska u provedbi odredbi Zakona o vodama mora sadržati sljedeće podatke:

1. Naziv i adresa ovlaštene organizacije – službeni naziv i adresa nadležnog tijela;

2. Geografski podaci o vodnom području – imena glavnih rijeka u vodnom području s preciznim opisom granica vodnog područja, dostupni u formatu prilagođenom Geografsko-informacijskom sustavu (GIS);

3. Pravni status nadležnog tijela – opis pravnog statusa ovlaštenog tijela te, gdje je to relevantno, sažetak ili kopija statuta, sporazuma o osnivanju ili ekvivalentnog pravnog dokumenta;

4. Odgovornosti – opis zakonskih i administrativnih odgovornosti nadležnog tijela i njegova uloga u svakom vodnom području;

5. Članstvo – ako nadležno tijelo djeluje kao koordinacijsko tijelo za druga nadležna tijela, potreban je popis tih tijela zajedno sa sažetkom organizacijskih veza uspostavljenih radi osiguranja koordinacije;

6. Međunarodni odnosi – ako vodno područje pokriva teritorij više od jedne države članice, ili obuhvaća i teritorije država nečlanica, potreban je sažetak institucionalnih veza uspostavljenih u svrhu osiguranja koordinacije.

74 19.06.2013 Pravilnik o sadržaju Plana upravljanja vodnim područjima

74 19.06.2013 Pravilnik o sadržaju Plana upravljanja vodnim područjima

Pravilnik, NN 74/2013-1488