## Kolektivni ugovor Hrvatske lutrije d.o.o.

### NN 15/2008 (6.2.2008.), Kolektivni ugovor Hrvatske lutrije d.o.o.

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**483**

HRVATSKA LUTRIJA d.o.o. Zagreb, Ulica grada Vukovara 72, zastupana po
direktorici Vesni Bakran (dalje u tekstu: Poslodavac) s jedne strane i
SINDIKAT TRGOVINE HRVATSKE (STH), zastupan po predsjednici Dragici Mišeljić i
REPUBLIČKI SINDIKAT RADNIKA HRVATSKE (RSRH), zastupan po predsjedniku Jadranku
Veharu (dalje u tekstu: Sindikati) s druge strane,
zaključili su 10. srpnja 2007. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Kolektivnim ugovorom (dalje u tekstu: Ugovor) uređuju prava i obveze
ugovornih strana, te pitanja iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom.

Članak 2.

Ovaj Ugovor primjenjuje se na članove Sindikata potpisnike ovog Ugovora.

Članak 3.

Prema odredbama ovog Ugovora Poslodavac je pravna osoba, za koju radnik u radnom
odnosu obavlja određene poslove.
Prema odredbama ovoga Ugovora, radnik je fizička osoba, koja obavlja određene
poslove za Poslodavca, na temelju Ugovora o radu.

Članak 4.

Ovaj Ugovor primjenjuje se na radnike, koji su temeljem Ugovora o radu zasnovali
radni odnos na određeno ili neodređeno vrijeme, s punim, nepunim ili skraćenim
radnim vremenom.

II. SKLAPANJE UGOVORA O RADU

*1. Zasnivanje radnog odnosa*
Članak 5.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu.
Ugovor o radu je sklopljen kada su se stranke suglasile o bitnim sastojcima
ugovora.
Ugovor o radu mora se sklopiti prije početka rada.
Rok za prihvat Ugovora o radu ili izmjene Ugovora iznosi uvijek najmanje 8 dana.
Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku. Pisani Ugovor o radu mora sadržavati
uglavke o:
1) strankama, njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu, mjestu rada, a ako ne
postoji stalno ili glavno mjesto rada, onda napomenu da se rad obavlja na
različitim mjestima,
2) nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se radnik zapošljava,
3) danu otpočinjanja rada,
4) očekivanom trajanju ugovora, u slučaju Ugovora o radu na određeno vrijeme,
5) probnom radu (ako se ugovara),
6) pripravništvu (ako se Ugovor o radu sklapa s pripravnikom),
7) trajanju redovitog radnog dana ili tjedna,
8) trajanju plaćenog godišnjeg odmora na koji radnik ima pravo, odnosno načinu
određivanja trajanja tog odmora,
9) osnovnoj plaći, dodacima na plaću, te razdoblju isplate primanja na koja
radnik ima pravo,
10) otkaznim rokovima,
11) drugim pravima i obvezama radnika i Poslodavca.
Umjesto pojedinih uglavaka koje predviđa Zakon o radu, može se u Ugovoru o radu
uputiti na odgovarajuće zakone, druge propise, kolektivni ugovor grane, odnosno
grupacije, ovaj Kolektivni ugovor ili Pravilnik Poslodavca koji uređuje ta
pitanja.

*2. Uvjeti za sklapanje Ugovora o radu*
Članak 6.

Poradi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje određenih poslova
poslodavac može prije sklapanja Ugovora o radu uputiti na liječnički pregled i
osobu koja kao radnik neće raditi na poslovima za obavljanje kojih je po
Pravilniku ministra nadležnog za rad potrebito prethodno ispitivanje, odnosno
utvrđivanje zdravstvene sposobnosti, a na teret Poslodavca.

Članak 7.

Prije zasnivanja radnog odnosa može se provjeriti sposobnost radnika za
obavljanje određenih poslova.
Provjera sposobnosti iz stavka 1. ovoga članka može se obaviti za poslove za
koje je posebnim Pravilnikom poslodavca, kao uvjet za zasnivanje radnog odnosa,
propisano radno iskustvo ili stručna sprema.

Članak 8.

Radnik je dužan stupiti na rad na dan određen ugovorom o radu.
Prije stupanja na rad radniku se mora omogućiti uvid u pravilnike Poslodavca,
odnosno ovaj Kolektivni ugovor, kojima se uređuju prava i obveze iz radnog
odnosa.

Članak 9.

Prilikom stupanja na rad radnik se pobliže upoznaje s poslovima i radnim
zadacima određenog radnog mjesta, uvjetima rada, neposrednim suradnicima,
pravima i obvezama iz radnog odnosa, te zaštitom na radu.
Radnika u rad uvodi neposredni rukovoditelj ili radnik s odre­đe­nim radnim
iskustvom, kojega za to odredi neposredni rukovoditelj.

*3. Probni rad*
Članak 10.

Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.
Probni rad za radnike koji obavljaju poslove od prve do treće grupe složenosti
ne može se utvrditi u trajanju dužem od dva mjeseca; za radnike koji obavljaju
poslove od četvrte do šeste grupe složenosti u trajanju dužem od tri mjeseca i
za radnike koji obavljaju poslove od sedme do desete grupe složenosti – u
trajanju dužem od četiri mjeseca.

Članak 11.

Radnik na probnom radu na poslovima za koje je sklopljen ugovor o radu treba
pokazati svoje stručne i radne sposobnosti.
Otkazni rok za radnike koji nisu udovoljili za vrijeme probnog rada iznosi sedam
dana.

*4. Pripravnici*
Članak 12.

Radnici koji su završili III., IV., V., VI., VII. i VIII. stupanj stručne
spreme, a nemaju radno iskustvo mogu zasnovati radni odnos kao pripravnici.
Dužina pripravničkog staža utvrđuje se u različitom trajanju s obzirom na
stupanj stručne spreme, kako slijedi:
1. za poslove trećeg i četvrtog stupnja stručne 6 mjeseci,
2. za poslove petog i šestog stupnja stručne spreme 9 mjeseci,
3. za poslove sedmog i osmog stupnja stručne spreme 12 mjeseci.
Pripravnik zasniva radni odnos na određeno ili neodređeno vrijeme, ovisno o
potrebi i odluci Poslodavca.

Članak 13.

Pravilnik o radu regulira način praćenja i ocjenjivanja priprav­nika.
Provjeru znanja i sposobnosti pripravnika, u vidu stručnog ispita prije isteka
roka pripravničkog staža provodi stručna tročlana komisija, koja se sastoji od
dva člana i mentora, a koju imenuje Poslodavac.

Članak 14.

Najmanje jedan član komisije i mentor iz članka 13. ovog Ugovora moraju imati
najmanje onaj stupanj stručne spreme određene vrste zanimanja koji ima i
pripravnik čije znanje i sposobnosti se provjeravaju.
Pripravnički staž može se na prijedlog mentora uz suglasnost komisije skratiti i
to najviše na polovinu vremena utvrđenog Ugovorom o radu.

Članak 15.

Pripravnik ne može samostalno obavljati poslove za koje se osposobljava.
Pripravnik ima sva prava i obveze iz radnog odnosa i u svezi s radnim odnosom
kao i drugi radnici ako ovim Ugovorom, drugim Ugovorom ili Ugovorom o radu nije
drukčije određeno.
Pripravnik ostvaruje pravo na plaću u visini od 80% od osnovne plaće radnog
mjesta za koje se osposobljava.

Čanak 16.

Pripravniku koji ne položi stručni ispit Poslodavac može redovito otkazati
Ugovor o radu.

*5. Ugovor o radu na neodređeno vrijeme*
Članak 17.

Ugovor o radu sklapa se u pravilu na neodređeno vrijeme.
Ugovor o radu na neodređeno vrijeme obvezuje strane dok ga jedna od njih ne
otkaže ili dok ne prestane na neki drugi način određen Zakonom.
Ako Ugovorom o radu nije određeno vrijeme na koje je sklopljen, smatra se da je
sklopljen na neodređeno vrijeme.

*6. Ugovor o radu na određeno vrijeme*
Članak 18.

Ugovor o radu može se iznimno sklopiti na određeno vrijeme za zasnivanje radnog
odnosa čiji je prestanak unaprijed utvrđen objektivnim razlozima koji su
opravdani rokom, izvršenjem određenog posla ili nastupanjem određenog događaja.

Članak 19.

Ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme prestaje istekom roka utvrđenog tim
ugovorom.

Članak 20.

Poslodavac ne smije s istim radnikom sklopiti jedan ili više uzastopnih ugovora
o radu na određeno vrijeme na temelju kojih se radni odnos na istim poslovima
zasniva za neprekinuto razdoblje duže od tri godine.
Prekid kraći od dva mjeseca ne smatra se prekidom razdoblja od tri godine iz
stavka 1. ovoga članka.

*7. Obavljanje drugih poslova*
Članak 21.

Ako potreba posla, organizacija rada i druge izvanredne okolnosti zahtijevaju,
radnik je dužan na osnovu usmenog ili pisanog naloga Poslodavca obavljati i
druge poslove istog stupnja stručne spreme koji bitno ne odstupaju od poslova za
koje je zaključio Ugovor o radu, a najduže 30 dana.
Iznimno, radnik može pod uvjetima iz stavka 1. ovog članka raditi na drugim
poslovima dulje od 30 dana, na temelju pisanog naloga Poslodavca uz istovremenu
obavijest Radničkom vijeću.
U slučaju iz prethodnog stavka ovog članka, radnik ima pravo na plaću koja je za
njega povoljnija.

Članak 22.

Poslodavac se obvezuje da neće ugrožavati postojeća radna mjesta povjeravanjem
poslova iz djelatnosti Hrvatske lutrije d.o.o. drugim fizičkim osobama putem
ugovora koji nisu Ugovor o radu (ugovor sa studentima i sl.), te pravnim osobama
putem Ugovora o poslovno-tehničkoj suradnji i sl.

III. ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA I DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak 23.

Poslodavac je dužan primjenjivati propise iz područja zaštite na radu i stalno
raditi na unapređenju zaštite na radu, te organizirati rad na način koji
osigurava zaštitu života i zdravlja radnika.
Poslodavac je obvezan poduzimati mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika,
uključujući mjere za sprečavanje rizika na radu, pružanje informacija i
osposobljavanje radnika za rad na siguran način.
Svake dvije godine Poslodavac je dužan o trošku društva omogućiti sistematski
pregled radnika.
Poslodavac je obvezan pri uvođenju novih tehnologija informirati radnike,
odnosno povjerenika zaštite na radu o tehnološkim značajkama i mogućim
utjecajima tehnologije na zdravlje i sigurnost radnika.

Članak 24.

Radnik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće ili neizbježne opasnosti napusti svoje
radno mjesto ili opasno područje, ne smije zbog svoga postupka biti doveden u
lošiji položaj, i uživa zaštitu od bilo kakvih posljedica, osim ako je po
posebnim propisima i pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi
spašavanja života i zdravlja ljudi ili imovine.
Prava iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuju se u slučaju rata ili neposredne
ratne opasnosti, kao ni u slučaju elementarne nepogode ili katastrofe.

Članak 25.

Poslodavac ima na području zaštite na radu prvenstveno sljedeće obveze:
• osigurati zaštitnu radnu odjeću i obuću radnicima na sljedećim radnim
mjestima: serviser, vozač, distributer. dostavljač, čistačica, skladištar,
• prilagoditi posao svakom radniku izborom sredstava za rad i izborom radnih
tehnoloških postupaka, kao i smanjivanjem štetnih utjecaja na zdravlje radnika,
• prilagoditi posao tehničkom napretku i poznavanju napretka struke u zemlji i
svijetu,
• zamjenjivati opasne s bezopasnim ili manje štetnim radnim (tehnološkim)
postupcima, sredstvima za rad, materijalima i izvorima energije,
• razvijati usklađenu politiku zaštite na radu uključujući tehnologiju,
organizaciju rada, socijalne odnose i utjecaj radne okoline,
• osigurati klimatizaciju radnog prostora u ljetnim mjesecima,
• savjetovati se s radnicima odnosno njihovim zastupnicima o pitanjima razvoja i
uvođenja novih tehnologija.
Sve mjere u svezi sa zaštitom i osiguranjem zdravlja radnika na radu provode se
na trošak Poslodavca.
Svaki radnik obvezan je brinuti o osobnoj zaštiti i zdravlju u skladu sa svojom
osposobljenošću, te pisanim i usmenim uputama Poslodavca.
Poslodavac je obvezan osigurati prodavačima u kiosku korištenje WC-a.

Članak 26.

U odnosu na provođenje mjera zaštite na radu, povjerenik radnika ima prava i
dužnosti:
• sudjelovati u planiranju unapređivanja uvjeta rada i uvođenju nove
tehnologije,
• biti obaviješten o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
radnika,
• primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provođenja mjera zaštite na
radu,
• izvijestiti inspektora o svojim zapažanjima i zapažanjima radnika čiji će
povjerenik prisustvovati inspekcijskim pregledima i očitovati se na činjenično
stanje koje utvrdi inspektor,
• pozvati inspektora u nadzor ako ocijeni da su ugroženi život i zdravlje
radnika, a Poslodavac propušta ili odbija otkloniti opasnost,
• obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
znanje, pratiti i prikupljati informacije relevantne za njegov rad,
• staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,
• svojom aktivnošću poticati ostale radnike na siguran način rada.

*1. Zaštita dostojanstva*
Članak 27.

Dostojanstvo radnika štiti se od uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja od
strane Poslodavca, nadređenih osoba, suradnika i ostalih osoba s kojima radnik
redovito dolazi u doticaj u obavljanju svojih poslova.
Uznemiravanje ili spolno uznemiravanje teža je povreda radne obveze koja za
posljedicu ima otkaz Ugovora o radu.
Radnik koji smatra da je prema njemu postupano protivno odredbi st. 1 ovog
članka ima pravo uložiti pritužbu osobi zaduženoj za primanje i rješavanje
pritužbi, što može učiniti osobno ili preko radničkog vijeća ili sindikalnog
povjerenika, najkasnije u roku od osam dana od dana kada je bio izložen takvom
postupanju.
Pritužbe je dužna primati i rješavati osoba koju dogovorno imenuju Poslodavac i
Sindikati.
Rok za rješavanje pritužbe je najkasnije osam dana od dana zaprimanja ili
saznanja za pritužbu.
U razdoblju od podnošenja do rješenja pritužbe radnik ima pravo izostati s rada
uz naknadu plaće u visini kao da je radio, uz suglasnost osobe iz st. 4. ovog
članka.
Sve osobe koje sudjeluju u postupku primanja i rješavanja pritužbi dužne su
čuvati tajnost podataka koje pritom saznaju.

*2. Zaštita privatnosti*
Članak 28.

Poslodavac je dužan štititi privatnost radnika sukladno Zakonu.
Radnik koji ne dostavi potrebne podatke ili ne prijavi promjenu podataka ili
preda neistinite podatke snosi štetne posljedice.
Poslodavac uz prethodnu suglasnost Radničkog vijeća imenuje osobu koja je
ovlaštena nadzirati da li se osobni podaci radnika prikupljaju, obrađuju,
koriste i dostavljaju trećim osobama u skladu sa Zakonom.

IV. RADNO VRIJEME

*1. Tjedno radno vrijeme*

Članak 29.

Puno radno vrijeme svih radnika, uključujući i odmor (stanku) iznosi 40 sati
tjedno.
Nedjelja je u pravilu dan tjednog odmora.
Ako radnik radi u nedjelju, mora mu se u sljedećem tjednu osigurati dan tjednog
odmora.
Raspored radnog vremena Poslodavac mora u pisanom obliku staviti na uvid
radnicima.
Poslodavac je obvezan voditi evidenciju prisutnosti na radu, koja radniku i
radničkom vijeću na njihov zahtjev treba biti predočena na uvid.

Članak 30.

Raspored redovnog tjednog radnog vremena na pojedine dane u tjednu, početak i
završetak dnevnog radnog vremena, kao i trajanje i vrijeme odmora utvrđuje
Poslodavac nakon savjetovanja sa Radničkim vijećem.
40-satni radni tjedan se mora raspodijeliti na odgovarajuću satnicu, zasebno za
radnike na prodajnim mjestima i zasebno za radnike u administraciji i ostale
radnike.
Pripremne radnje za otvaranje i zatvaranje prodajnih mjesta uključene su u puno
dnevno radno vrijeme i ne smiju prelaziti40-satni radni tjedan. Ako prelaze,
vode se i obračunavaju kao prekovremeni rad.
Plan godišnjeg fonda sati izrađuje se u skladu s tjednim fondom sati utvrđenim
ovim Ugovorom.

*2. Prekovremeni rad*

Članak 31.

Svako odstupanje od utvrđenog radnog vremena, koje nije preraspodjela radnog
vremena, predstavlja prekovremeni rad a može iznositi najviše 10 sati tjedno.

*3. Preraspodjela radnog vremena*

Članak 32.

Ako priroda posla zahtijeva da tijekom jednog razdoblja radno vrijeme traje
duže, a tijekom drugog razdoblja traje kraće od punog radnog vremena, Poslodavac
donosi odluku o preraspodjeli radnoga vremena, uz prethodno savjetovanje s
Radničkim vijećem, a dostavlja se radniku najmanje osam dana prije
preraspodjele.
Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.
Preraspodjela radnog vremena utvrđuje se tako da ukupno rad­no vrijeme radnika,
u prosjeku, ne bude duže od punog radnog vremena u roku od jedne godine od
prestanka potrebe za preraspodjelom radnog vremena, a najkasnije do 30. lipnja
naredne godine.
Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smije biti duže od 50 sati tjedno.

*4. Noćni rad i rad u smjenama*

Članak 33.

Rad u vremenu između 22 sata i 6 sati ujutro sljedećega dana smatra se noćnim
radom.
Ako je rad organiziran u smjenama, mora se osigurati izmjena smjena, tako da
radnik radi noću uzastopce najviše jedan tjedan, a dan tjednog odmora, u pravilu
je nedjelja.

V. ODMORI I DOPUSTI

*1. Godišnji odmor*
Članak 34.

Godišnji odmor traje najmanje 18 radnih dana.
U dane godišnjeg odmora ne uračunava se subota, nedjelja, blagdani, neradni dani
i državni praznici.
Za svakog radnika utvrđuje se ukupno trajanje godišnjeg odmora tako da se
zakonom propisanom najkraćem trajanju godiš­njeg odmora pribrajaju dani
godišnjega odmora utvrđeni prema sljedećim kriterijima:
a) na osnovi dužine radnog staža radniku pripada sljedeći broj radnih dana
godišnjega odmora:
– od navršene 1 do navršenih 5 godina radnog staža                       1 radni dan
– od navršenih 6 do navršenih 10 godina radnog staža                  2 radna dana
– od navršenih 11 do navršenih 15 godina radnog staža                3 radna dana
– od navršenih 16 do navršenih 20 godina radnog staža                4 radna dana
– od navršenih 21 do navršenih 25 godina radnog staža                6 radnih dana
– od navršenih 26 do navršenih 30 godina radnog staža               8 radnih dana
– od navršenih 31 do navršenih 35 godina radnog staža             10 radnih dana
– od navršenih 36 godina radnog staža                                      12 radnih dana

b) na osnovi složenosti poslova radniku pripada sljedeći broj
radnih dana godišnjeg odmora:
– radniku na poslovima visoke i više stručne spreme                       5 radna dana
– radniku na poslovima srednje stručne spreme                              4 radna dana
– ostalim radnicima                                                                        3 radna dana

c) na osnovi uvjeta rada                                                    od 2 do 4 radna dana
d) na osnovi zdravstvenoga stanja
– ako je radnik invalid rada ili radnik s
   tjelesnim oštećenjem većim od 70 posto                                      3 radna dana

e) na osnovi socijalnih prilika radnika
– roditelju djeteta sa smetnjama upsihofizičkom razvoju                    3 radna dana
– samohranom roditelju do završetka redovitog školovanja    2 radna dana djeteta
– radniku za svako dijete do petnaest godina starosti                           1 radni dan

Kriteriji se primjenjuju kumulativno.
Plan korištenja (raspored) godišnjih odmora utvrđuje Poslodavac uz savjetovanje
s Radničkim vijećem.
O rasporedu i trajanju godišnjeg odmora, radnika se mora obavijestiti pisanim
putem najmanje 15 dana prije korištenja.
Radnik ima pravo dva dana godišnjeg odmora koristiti kada on to želi.
O korištenju tih dana odmora mora obavijestiti Poslodavca najmanje 7 radnih dana
prije korištenja.

*2. Plaćeni dopust*
Članak 35.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na dane plaćenoga dopusta za važne
osobne potrebe, a posebice u svezi:
• zaključenja braka                                                                     5 dana
• rođenja djeteta                                                                         5 dana
• smrti člana uže obitelji (supružnika, srodnika po krvi
• u pravoj liniji i njihovih supružnika, brata i sestre, pastorčad
• i posvojenog djeteta, djeteta bez roditelja uzetog na uzdržavanje,
• očuha i maćehe, posvojitelja ili osobe koju je radnik po zakonu
• dužan uzdržavati ili osobe s kojom radnik živi
• u izvanbračnoj zajednici)                                                          3 dana
• (iznimno radnici koji zbog smrtnog slučaja moraju putovati
   u neko udaljeno ili
teško dostupno mjesto imaju pravo na 2
   dodatna radna dana plaćenog dopusta).
• smrt člana šire obitelji (krvni srodnici do trećeg koljena i
   tazbinski srodnici do drugog koljena)                                       1 dan
• (iznimno radnici koji zbog smrtnog slučaja moraju putovati
   u neko udaljeno ili
teško dostupno mjesto imaju pravo na
   1 dodatni radni dan plaćenog dopusta).
• selidbe u drugo mjesto                                                             3 dana
• selidbe u istom mjestu                                                              2 dana
• elementarne nepogode                                                             5 dana
• teške bolesti člana uže obitelji (roditelji i djeca) izvan mjesta
   stanovanja                                                                               3
dana
• dragovoljnog davanja krvi                                                        2 dana

Ukoliko se tijekom kalendarske godine ponovi neki od
slučajeva iz st. 1. ovoga članka, radnik ima pravo ponovno odsustvovati s rada
uz naknadu plaće.

*3. Neplaćeni dopust*
Članak 36.

Radniku se može na njegov zahtjev odobriti neplaćeni dopust do najviše 30 dana u
slučajevima:
• njege člana obitelji,
• gradnje ili adaptacije kuće ili stana,
• liječenja na vlastiti trošak,
• obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije na osobni
trošak, te u drugim opravdanim slučajevima.
Kada to okolnosti zahtijevaju i dozvoljavaju, neplaćeni dopust u slučajevima iz
stavka 1. ovog članka, može se odobriti u trajanju dužem od 30 dana.
Za vrijeme neplaćenoga dopusta, koji je odobren u trajanju dužem od 30 dana,
prava i obveze iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom miruju.
U okviru predviđenih okolnosti radnik je dužan zahtjev za neplaćeni dopust
uputiti Poslodavcu najmanje 15 dana prije početka korištenja neplaćenog dopusta.

VI. PLAĆE I DODACI NA PLAĆU

Članak 37.

Poslodavac je obvezan radniku za obavljeni rad isplatiti plaću, koja se sastoji
od:
• osnovne plaće
• stimulativnog dijela plaće
• povećanja plaće temeljem radnog staža i uvjeta rada težih od
• normalnih uvjeta vrednovanih u osnovnoj plaći i
• pripadajućih dodataka u plaći (u daljnjem tekstu: dodaci).

Članak 38.

Plaća se isplaćuje jednom mjesečno, najkasnije do petnaestog dana u mjesecu za
prethodni mjesec.
U slučaju zakašnjenja isplate plaće, Poslodavac je obvezan radniku obračunati i
isplatiti zakonske kamate zajedno s plaćom, osim u slučaju da do kašnjenja nije
došlo krivnjom Poslodavca.

Članak 39.

Poslodavac je dužan radniku prilikom isplate plaće uručiti obračun plaće iz
kojeg je radniku jasno vidljivo kako je utvrđen iznos plaće, stimulativni dio
plaće, povećanje plaće temeljem radnog staža i uvjeta rada težih od normalnih
uvjeta vrednovanih u osnovnoj plaći i pripadajući dodaci u plaći.
U slučaju zakašnjenja isplate plaće ili neisplate plaće u cijelosti, Poslodavac
je dužan do kraja mjeseca u kojem je dospjela isplata plaće, radniku uručiti
obračun iznosa koje je bio dužan isplatiti u obliku vjerodostojne isprave.
Obračun plaće treba biti usklađen s obračunskom listom koja je sastavni dio ovog
Kolektivnog ugovora (Prilog 2.).

Članak 40.

Poslodavac je obvezan omogućiti radniku i sindikalnom povjereniku po pisanom
zahtjevu radnika, uvid u dokumentaciju o obračunu i uplati doprinosa za
mirovinsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje.
Poslodavac može ovlastiti osobu ili službu za davanje tih podataka.

*1. Osnovna plaća*
Članak 41.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrđuje se na
osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalnih uvjeta rada na tom radnom
mjestu, a u skladu s odredbama ovog Ugovora i predstavlja najniži iznos kojega
je Poslodavac dužan isplatiti radniku.

Članak 42.

Najniža osnovna plaća za najjednostavnije poslove iznosi3.300,00 kuna (najniža
osnovna plaća 2.700,00 kn + 600,00 kn za topli obrok) bruto, a usklađenje se
vrši 1. siječnja i 1. srpnja, sukladno porastu troškova života iskazanih
indeksom potrošačkih cijena.
Najniža osnovna plaća utvrđuje se za mogući mjesečni fond sati na bazi 40-satnog
radnog tjedna.

Članak 43.

Plaća određenoga radnog mjesta utvrđuje se tako da se osnov­na plaća najnižeg
stupnja složenosti poslova množi s koeficijentom složenosti utvrđenim za grupu
poslova kojoj pripada radno mjesto, odnosno poslovi.
Tako utvrđenoj plaći dodaju se i ostali dodaci i stimulativni dio utvrđen
odredbama ovog Kolektivnog ugovora da bi se dobio puni iznos brutto plaće
određenog radnog mjesta.
U Tarifnom dijelu koji će biti sastavni dio ovog Ugovora izvršiti će se
razvrstavanje i vrednovanje pojedinih poslova, odnosno radnih mjesta, na osnovi
složenosti i normalnih uvjeta rada na tim radnim mjestima, a prema popisu radnih
mjesta – bodova.
Svi poslovi, odnosno radna mjesta, razvrstati će se u najmanje 10 grupa, a odnos
između osnovne plaće i najniže i najviše vrednovanog radnog mjesta, ne može biti
manji od 1: 6.
Za sve poslove i radna mjesta koja neće biti sadržana u tarifnom dijelu ovog
Ugovora, odnosno koja će nakon sklapanja ovog Ugovora biti aktom o organizaciji
i sistematizaciji otvorena, Poslodavac će u dogovoru sa Sindikatima utvrditi
tarifu tih poslova, poštujući pri tome utvrđeni odnos iz stavka 4. ovog članka.
Sindikati su dužni očitovati se o prijedlogu Poslodavca u roku od 8 dana.

*2. Stimulativni dio plaće*
Članak 44.

Sredstva za isplatu stimulativnog dijela plaće mogu iznositi do najviše 30%
ukupnih sredstava za plaće za određeni mjesec.

Članak 45.

Stimulativni dio plaće utvrđuje se na osnovi ocjene radnog doprinosa radnika.
Ocjenu radnog doprinosa radnika na kraju mjeseca donosi rukovoditelj
organizacijske jedinice u kojoj radnik radi na kraju mjeseca.
Svaki radnik ima pravo prigovora na svoju stimulaciju.
Ocjena radnog doprinosa određuje se temeljem sljedećih kriterija:
• zalaganja radnika na radu i rezultata njegova rada,
• kvalitete i količine obavljenog rada,
• odnosa prema strankama i drugim radnicima,
• postupanja sa sredstvima i predmetima rada,
• doprinosa radnika racionalnosti i učinkovitosti poslovanja, unapređivanja i
osiguravanja kvalitete rada, unapređivanja organizacije rada, te kreativnosti
radnika u radu.

Članak 46.

Mjerila stimulativnog dijela plaće utvrdit će potpisnici ovog Ugovora u roku od
120 dana od dana potpisivanja Ugovora i mjerila će biti njegov sastavni dio.

*3. Dodatak na radni staž*
Članak 47.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5
posto.
Pravo na povećanje osnovne plaće prema stavku 1. ovoga članka, pripada radniku
za radni staž koji je upisan u radnu knjižicu, uvećan za tekući radni staž kod
Poslodavca.

*4. Jednokratni dodatak plaći*
Članak 48.

Radnik ima pravo na pomoć za podmirenje troškova godišnjeg odmora (regres za
godišnji odmor) najmanje u visini od 2.000,00 kuna neto.
Jednokratni dodatak u plaći iz prethodnog stavka isplaćuje se u mjesecu koji
prethodi mjesecu u kojem radnik koristi godišnji odmor, a najkasnije do kraja
srpnja tekuće godine.
Pravo na regres za godišnji odmor radnik ostvaruje kod Poslodavca kod kojeg
ostvaruje pravo na godišnji odmor.

*5. Povećanje plaće*
Članak 49.

Osnovna plaća radnika povećava se najmanje:
• za rad noću                                                             40 posto
• za prekovremeni rad                                                50 posto
• za rad nedjeljom                                                      40 posto
• za rad u smjenskom radu – u drugoj smjeni              10 posto
• za dvokratni rad s prekidom dužim od 1 sata            15 posto
• za rad u kiosku                                                          5 posto
Za rad na dane zakonom propisanih blagdana i neradnih dana, te na dan Uskrsa,
radnik ima pravo na naknadu plaće koja mu pripada kada ne radi te na plaću
uvećanu za 50%.
Ako je prisutno više uvjeta istovremeno, dodaci iz prethodnih stavaka se
kumuliraju osim ako je državni blagdan ili neradni dan utvrđen Zakonom nedjelja.

VII. NAKNADA PLAĆE

Članak 50.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini plaće kao da je radio, u sljedećim
slučajevima:
a) godišnjeg odmora,
b) plaćenoga dopusta,
c) državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,
d) za vrijeme prekida rada do kojega je došlo bez krivnje rad­nika,
e) ako radnik odbije raditi zato što nisu provedene propisane mjere zaštite,
f) vojne vježbe,
g) obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja u skladu s potrebama
Poslodavca,
h) obrazovanja ili osposobljavanja sindikalnog povjerenika,
i) traženja novog zaposlenja u vrijeme otkaznog roka,
j) sudjelovanje u sportskim susretima radnika Poslodavca.

Članak 51.

U slučaju odsutnosti radnika s rada zbog bolovanja do 42 dana, radniku pripada
naknada plaće najmanje u visini 90 posto od osnovice utvrđene propisima o
zdravstvenom osiguranju.
Poslodavac može utvrditi različitu visinu naknade plaće za bolovanje do 42 dana,
ovisno o broju dana bolovanja, s time da naknada ni u kojem slučaju ne može
iznositi manje od 90 posto osnovice iz st. 1 ovoga članka.

Članak 52.

Za rad u Radničkom vijeću predstavnici imaju pravo na naknadu plaće kao da su
radili za broj sati utvrđen zakonom ili sporazumom Poslodavca i Radničkog
vijeća.

VIII. OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA
 *1. Troškovi prijevoza*
Članak 53.

Radnik ima pravo na nadoknadu troškova prijevoza na posao i s posla mjesnim
javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka, prema cijeni mjesečne odnosno
pojedinačne prijevozne karte, odnos­no ima pravo na nadoknadu troškova prijevoza
na posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka,
prema cijeni mjesečne, odnosno pojedinačne karte. Ako radnik mora sa stanice
međumjesnog javnog prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci se
utvrđuju u visini troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.
U slučaju kada postoji mogućnost korištenja više alternativnih sredstava javnog
prijevoza različitih cijena, radnik ima pravo na nadoknadu troškova prijevoza s
posla i na posao u visini cijene one vrste javnog prijevoza koja je
najpovoljnija za Poslodavca.
U slučaju da na određenoj relaciji nema javnog prijevoza, a zbog udaljenosti
objektivno postoji trošak prijevoza, Poslodavac je obvezan općim aktom utvrditi
iznos kojim nadoknađuje radniku trošak prijevoza, vodeći pri tome računa o
cijeni koja se isplaćuje drugim radnicima za slične udaljenosti.
Poslodavac je dužan naknaditi stvarne troškove prijevoza radniku i za vrijeme
bolovanja.
Svim radnicima koji to žele Poslodavac je dužan kupiti godišnju kartu.

*2. Dnevnice*
Članak 54.

Za vrijeme provedeno na službenom putovanju u zemlji po nalogu Poslodavca,
radniku pripada dnevnica u iznosu od najmanje 170,00 kuna, sukladno Pravilniku o
porezu na dohodak.
Dnevnica se obračunava prema trajanju putovanja i to:
a) puna dnevnica od 12 do 24 sata,
b) polovina dnevnice od 8 do 12 sati.

*3. Korištenje privatnog automobila u službene svrhe*
Članak 55.

Radnik kojemu je odobreno korištenje privatnog automobila u službene svrhe, ima
pravo na nadoknadu troškova u iznosu neoporezivog iznosa po prijeđenom kilometru
sukladno Pravilniku o porezu na dohodak.
Pravo na korištenje privatnog automobila u službene svrhe, određuje Poslodavac.

*4. Nagrada učenicima i studentima*
Članak 56.

Poslodavac je obvezan isplatiti nagradu učenicima i studentima za vrijeme
prakse, sukladno propisima o neoporezivom dijelu.
Tijekom praktičnog rada u Društvu, učenici i studenti imaju pravo na nadoknadu
stvarnog troška javnog prijevoza na posao i s posla.
Ostala prava i obveze učenika i studenata odnosno Poslodavca, regulirati će se
međusobnim ugovorom, sukladno Zakonu.

*5. Solidarna pomoć*
Članak 57.

Radnik ili njegova obitelj ima pravo na potporu u sljedećim slučajevima:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| • | u slučaju smrti radnika potporu u visini od najmanje | 7.500,00 kn |
| • | u slučaju smrti roditelja, djece i supružnika potporu u visini od najmanje | 3.000,00 kn |
| • | zbog invalidnosti potporu u visini od najmanje godišnje | 2.500,00 kn |
| • | zbog bolovanja dužeg od 90 dana potporu u visini od najmanje godišnje | 2.500,00 kn |
| • | zbog otklanjanja posljedica elementarnih  nepogoda potporu u visini od najmanje godišnje | 5.000,00 kn |

Članak 58.

Novčana pomoć za školovanje djece umrlih radnika isplaćuje se mjesečno djeci
predškolskog uzrasta pa do završetka srednje škole, prema sljedećim kriterijima:
– za djecu predškolskog uzrasta – godinu dana prije škole     450,00 kn
– za djecu u osmogodišnjoj školi                                           810,00 kn,
– za djecu u srednjoj školi                                                  1.170,00 kn.
a isplata teče od 1. u mjesecu kada je školovanje započeto, odnosno od dana
smrti radnika.
Samohranim roditeljima isplaćuje se novčana pomoć za školovanje djece jednom
godišnje, a najkasnije do 1. rujna u tekućoj godini i to:
– za djecu predškolskog uzrasta godinu dana prije škole       450,00 kn,
– za djecu u osmogodišnjoj školi                                          810,00 kn,
– za djecu u srednjoj školi                                                 1.170,00 kn.

*6. Jubilarne nagrade*
Članak 59.

Radnik ima pravo na jubilarnu nagradu za ukupni radni staž ostvaren kod
Poslodavca:
\* 10 godina radnog staža, najmanje                                 1.500,00 kn
\* 15 godina radnog staža, najmanje                                 2.000,00 kn
\* 20 godina radnog staža, najmanje                                 2.500,00 kn
\* 25 godina radnog staža, najmanje                                 3.000,00 kn
\* 30 godina radnog staža, najmanje                                 3.500,00 kn
\* 35 godina radnog staža najmanje                                  4.000,00 kn
\* 40 godina radnog staža, najmanje                                 5.000,00 kn
U slučaju izmjene propisa isplaćuje se najmanji neoporezivi iznos.

*7. Otpremnina za umirovljenje*

Članak 60.

Radniku prigodom odlaska u mirovinu pripada pravo na otpremninu u visini od
najmanje šest prosječnih mjesečnih plaća isplaćenih u Društvu u zadnja tri
mjeseca koja prethode mjesecu kada radnik odlazi u mirovinu.

Članak 61.

Otpremninu iz članka 60. Poslodavac je dužan isplatiti s posljednjom plaćom.

Članak 62.

Radnik kojemu Poslodavac otkazuje Ugovor o radu nakon dvije godine neprekidnog
rada u Hrvatskoj lutriji d.o.o., osim u slučaju kada se otkaz daje iz razloga
uvjetovanih ponašanjem radnika, ima pravo na otpremninu u iznosu jedne prosječne
plaće radnika ostvarene u tri posljednja mjeseca koja su prethodila prestanku
Ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada provedenu u Hrvatskoj Lutriji
d.o.o.

*8. Poklon djeci*
Članak 63.

Poslodavac je dužan osigurati radniku poklon za djecu do 15 godina starosti, u
iznosu od 400,00 kuna.

*9. Prigodne nagrade*
Članak 64.

Radnik ima pravo na Božićnicu u visini od najmanje 1.500,00 kuna godišnje, a
isplaćuje se do 15. prosinca tekuće godine.
Radnik ima pravo na dar u naravi u visini do 400,00 kuna godišnje.
Članak 65.
Radnik stariji od 60 godina života (muškarac), odnosno 55 godina života (žena),
radnik kojem nedostaje do 5 godina mirovinskog staža za stjecanje prava na punu
mirovinu i radnik kod kojega je utvrđena invalidnost, zadržavaju plaću koju je
ostvario u mjesecu koji je prethodio mjesecu u kojem su nastale spomenute
okolnosti, uvećanu razmjerno prosječnom rastu plaće ostalih radnika.
Naknada plaće na koju ima pravo invalid od dana nastanka invalidnosti ili od
dana utvrđene opasnosti od invalidnosti, odnosno od dana završetka
prekvalifikacije ili dokvalifikacije, do raspoređivanja na odgovarajuće poslove,
ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće na poslovima na kojima je
do nastupa tih okolnosti radio.

IX. KOLEKTIVNO OSIGURANJE

Članak 66.

Poslodavac je u obvezi kolektivno osigurati radnike za slučaj smrti,
profesionalnog oboljenja i nesreće na radu i to na osnovu 24-satnog osiguranja.

Poslodavac je dužan osigurati radnike za slučaj pretrpljenog straha uzrokovanog
prepadom, orobljavanjem, pljačkom za vrijeme obavljanja poslova radnog mjesta.
Poslodavac će sklopiti policu osiguranja tako da radniku po osiguranom slučaju
bude isplaćena naknada u minimalnom iznosu od 5.000,00 kuna.
Troškove osiguranja iz stavka 1. i 2. ovoga članka kod osiguravatelja snosi
Poslodavac.
Police osiguranja iz stavka 1. i 2. ovoga članka sastavni su dio Kolektivnog
ugovora.

X. SUDJELOVANJE RADNIKA U ODLUČIVANJU

Članak 67.

Radnici imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o pitanjima u svezi s njihovim
gospodarskim i socijalnim pravima i interesima, na način i pod uvjetima
propisanim Zakonom o radu.
Radnici imaju pravo na jednog člana Nadzornog odbora, kao svog predstavnika,
kojeg biraju sukladno odredbama Zakona o radu.

XI. ZBRINJAVANJE VIŠKA RADNIKA

Članak 68.

Za slučaj nastupanja okolnosti zbrinjavanja viška radnika, Poslodavac će zajedno
s Radničkim vijećem sklopiti poseban sporazum o postupku i načinu, te
kriterijima za izradu programa zbrinjavanja viška radnika.

Članak 69.

U slučaju jednake radne efikasnosti upotrebljavaju se sljedeći uvjeti za
očuvanje zaposlenja:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| a) | stručna sprema, tj. osposobljenost za rad |  |
| – | radnik koji ima potrebnu školsku spremu i najmanje jednu godinu uspješnog osposobljavanja za rad koji obavlja | 40 bodova |
| – | radnik koji nema potrebnu školsku spremu, s 10 godina rada,  stekao je traženu osposobljenost za obavljanje poslova | 40 bodova |
| – | radnik koji ima potrebnu školsku spremu, nema stručne osposobljenosti za rad | 20 bodova |
| – | radnik koji nema potrebnu školsku spremu, a ima traženu osposobljenost za obavljanje poslova | 20 bodova |
| – | radnik koji nema tražene stručne osposobljenosti za rad | 0 bodova |
| b) | duže radno iskustvo |  |
| – | ubraja se do pet godina sa svakom godinom radnog iskustva | 2 boda |
| – | za više od pet godina maksimalan broj bodova | 10 bodova |
| c) | duži radni staž kod Poslodavca |  |
| – | do deset godina za svaku godinu | 0,5 bodova |
| – | iznad deset godina po jedan bod, maksimalni broj bodova | 10 bodova |
| – | radnice s 35 godina mirovinskog staža osiguranja | 0 bodova |
| d) | slabije zdravstveno stanje radnika |  |
| – | slabije zdravstveno stanje kao posljedica nesreće na radu kod |  |
|  | Poslodavca ili posljedica profesionalne bolesti | 5 bodova |
| e) | slabije socijalno stanje |  |
| – | u porodici s dva djeteta do 18 godina starosti, tj. za vrijeme školovanja djece | 10 bodova |
| – | nezaposleni supružnik | 5 bodova |
| - | radnik, supružnik, tj. porodični član zajedničkog domaćinstva koji se bavi obrtom, ili je osnivač ili suosnivač domaćeg ili mješovitog društva, ili ako samostalno obavlja poljoprivrednu djelatnost | -10 bodova. |

XII. DJELOVANJE I UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 70.

Poslodavac je dužan sindikatima osigurati najmanje sljedeće:
• odgovarajući prostor za rad i održavanje sindikalnih sastanaka,
• stručne, tehničke i administrativne usluge za rad sindikata u mjeri u kojoj je
to nužno za ostvarivanje sindikalne aktivnosti,
• obračun i naplatu sindikalne članarine putem isplatne liste uz suglasnost
radnika, te istu doznačiti na žiro račun Sindikata,
• mogućnost sindikalnog izvješćivanja, umnožavanja i podjela tiska,
• upotrebu e-maila Društva i korištenja podataka s Interneta,
• trošak mobilnog telefona.

Članak 71.

Sindikati su dužni odluku o izboru, odnosno imenovanju sindikalnog povjerenika
dostaviti Poslodavcu.
Sindikalnom povjereniku za vrijeme obavljanja njegove dužnosti i godinu dana
nakon prestanka njenog obavljanja ne može se bez prethodne suglasnosti sindikata
otkazati ugovor o radu, niti smije biti stavljen u nepovoljniji položaj od
drugih radnika.

Članak 72.

Sindikalnom povjereniku Poslodavac mora osigurati uvjete za rad za nesmetano
obavljanje aktivnosti koje se odnose na prava i interese članova Sindikata.
Za ostvarivanje prava iz st. 1. ovoga članka Poslodavac je obvezan osigurati
pristup podacima i informacijama koje su važne za ostvarivanje toga prava.
Sindikalni povjerenik obvezan je svoju aktivnost obavljati tako da ne šteti
djelotvornosti poslovanja Poslodavca.
Poslodavac je obvezan omogućiti odsustvovanje s rada s naknadom plaće članu
sindikalnih tijela zbog prisustvovanja sastancima, seminarima, kongresima i sl.,
prema potrebama posla.
Sindikat je dužan poslodavcu predočiti poziv za sastanak, seminar, kongres i sl.
Sindikalni povjerenik i članovi povjereništva dužni su prije obavljanja
sindikalnih aktivnosti obavijestiti neposrednog rukovoditelja.

Članak 73.

Pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće sukladno stavku 1. ovoga članka,
sindikalni povjerenik ostvaruje ovisno o broju članova Sindikata u Društvu i to
tako da za svakog člana Sindikata ima pravo na tri sata aktivnosti tijekom
kalendarske godine.
Ako sindikalna podružnica broji više od 500 članova, sindikalni povjerenik ima
pravo svoju funkciju obavljati profesionalno.

XIII. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

*1. Socijalni mir*
Članak 74.

Sindikati će se suzdržavaju od štrajka, ako se sve odredbe iz ovog Ugovora
uredno ispunjavaju prema svim radnicima na koje se Ugovor odnosi, kao i svim
pitanjima koja su Ugovorom uređena.
Za sva pitanja koja Ugovorom nisu uređena ili se trebaju urediti posebnim
propisima ili aktima, Sindikati se ne odriču prava na štrajk.
Obveza socijalnog mira vrijedi do kraja važenja Kolektivnog ugovora.
Izuzetno od st. 1. i 2. ovog članka, dozvoljen je štrajk solidarnosti, odnosno
druge metode sindikalne podrške zahtjevima radnika uz poštovanje zakonskih
odredbi o radnoj obvezi.

Članak 75.

Sindikati i Poslodavac u slučaju štrajka dogovaraju koji se nužni poslovi ne
smiju prekidati za vrijeme štrajka.

*2. Izmjene i dopune Ugovora*
Članak 76.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti izmjene i dopune ovog Ugovora.
Postupak izmjene ili dopune pokreće se u pisanom obliku.
Ukoliko druga strana u roku od 30 dana od dana zaprimanja prijedloga ne dostavi
pisano očitovanje, smatra se da ne prihvaća prijedlog.
Ako druga strana ne prihvati prijedlog, slijedi postupak mirenja sukladno
Zakonu.

*3. Rješavanje kolektivnih radnih sporova*
Članak 77.

Za rješavanje kolektivnih radnih sporova između potpisnika ovog Ugovora, koje
nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, pokreće se postupak mirenja.
Postupak mirenja pokreće se na pisanu inicijativu jednog od potpisnika ovog
Ugovora.
Mirovno vijeće ima predsjednika i četiri člana. Svaki potpisnik Ugovora imenuje
po dva člana u Mirovno vijeće.
Članovi Mirovnoga vijeća sporazumno imenuju predsjednika vijeća iz redova
uglednih znanstvenih, stručnih i javnih radnika, ili s liste koju utvrđuje
Gospodarsko-socijalno vijeće.

Članak 78.

U postupku mirenja ispitati će se navodi i prijedlozi stranaka, a po potrebi
prikupiti će se i potrebne obavijesti i saslušati ugovorne strane.
Mirovno vijeće će dati pisani prijedlog nagodbe.
Mirenje je uspjelo ako ugovorne strane prihvate pisani prijedlog nagodbe.
Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ima snagu nagodbe zaključene izvan suda (izvansudska
nagodba) i pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

Članak 79.

Ako ne uspiju pregovaranje i postupak mirenja, ugovorne strane mogu rješavanje
kolektivnog radnog spora povjeriti arbitraži od tri člana.
Članovi arbitraže se za svaki slučaj spora imenuju iz šire liste arbitara koju
će suglasno utvrditi potpisnici Ugovora.
Postupak za utvrđivanje kršenja odredaba ovog Ugovora mogu pokrenuti potpisnici
ovog Ugovora.

*4. Tijelo za tumačenje ugovora*
Članak 80.

Ugovorne strane po potrebi imenuju zajedničko tijelo za tumačenje odredaba ovog
Ugovora i njegovu primjenu.
Zajedničko tijelo ima šest članova od kojih svaka strana imenuje po tri člana.
Ugovorne strane će imenovati svoje članove u roku od 30 dana od dana sklapanja
ovog Ugovora.
Tumačenja zajedničkog tijela iz st. 1. ovog članka sastavni su dio ovog Ugovora.

*5. Otkaz Ugovora*
Članak 81.

Svaka ugovorna strana može otkazati ovaj Ugovor.
Otkaz je potrebno drugoj strani prethodno najaviti u roku koji ne može biti
kraći od 60 dana.
Po otkazivanju Ugovora, svaka ugovorna strana može tražiti zaključivanje novoga
Ugovora.

XIV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 82.

Odredbe ovoga Ugovora primjenjuju se izravno, ako za primjenu pojedinih odredaba
nije potrebna odgovarajuća razrada u općim aktima Poslodavca.
Opći akti Poslodavca moraju biti u skladu sa Zakonom i ovim Ugovorom.
Poslodavac je dužan uskladiti opće akte s odrednicama Ugovora, a najkasnije 120
dana od dana potpisivanja Ugovora, odnosno po dogovoru potpisnika.

Članak 83.

Kolektivni ugovor se zaključuje na određeno vrijeme u trajanju od dvije godine a
primjenjuje se od 1. srpnja 2007. godine osim članka 48. koji se primjenjuje od
1. siječnja 2008. godine.

|  |  |
| --- | --- |
| ZA POSLODAVCA:  HRVATSKA LUTRIJA d.o.o.   Zagreb  **direktorica Vesna Bakran,** v. r. | ZA SINDIKAT TRGOVINE HRVATSKE:  **predsjednica Dragica Mišeljić,**v. r. |
|  | ZA REPUBLIČKI SINDIKAT RADNIKA HRVATSKE:  **predsjednik Jadranko Vehar,** v. r. |

Kolektivni ugovor, NN 15/2008-483
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)