## Zakon o humanitarnom razminiranju

### NN 153/2005 (28.12.2005.), Zakon o humanitarnom razminiranju

# HRVATSKI SABOR

**2964**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske,
donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O HUMANITARNOM RAZMINIRANJU

Proglašavam Zakon o humanitarnom razminiranju,
kojega je Hrvatski sabor donio na sjednici 15. prosinca 2005. godine.

Broj: 01-081-05-3698/2

Zagreb, 20. prosinca 2005.

Predsjednik

Republike Hrvatske

**Stjepan Mesić**, v.
r.

## ZAKON

### O HUMANITARNOM RAZMINIRANJU

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje obavljanje poslova
humanitarnog razminiranja u Republici Hrvatskoj, utvrđuju se uvjeti i subjekti
u obavljanju poslova humanitarnog razminiranja, prava i obveze zaposlenika koji
obavljaju poslove humanitarnog razminiranja te nadzor nad obavljanjem poslova
humanitarnog razminiranja.

Članak 2.

Poslovi humanitarnog razminiranja, u smislu
ovoga Zakona, su poslovi od interesa za sigurnost Republike Hrvatske te zaštitu
okoliša i zdravlja ljudi.

Poslovi humanitarnog razminiranja su poslovi
općeg i tehnič­kog izvida, izrade projektne
dokumentacije, pretraživanja, razminiranja, nadzora te poslovi po naravi
povezani s njima.

Poslovima humanitarnog razminiranja smatraju se
i poslovi razminiranja vojnih objekata koje obavlja za to osposobljena i oprem­ljena postrojba Oružanih snaga Republike Hrvatske.

Članak 3.

Poslovima humanitarnog razminiranja, u smislu
ovoga Zakona, ne smatraju se poslovi onesposobljavanja ili uništavanja
pronađenih minsko-eksplozivnih sredstava (u daljnjem tekstu: MES) kada se radi
o hitnim intervencijama koje su vezane za sigurnost ljudi, na područjima i/ili
građevinama koje nisu minski sumnjive sukladno odredbama ovoga Zakona ili na
minski podvodnim područjima.

Ukoliko nadležne službe Ministarstva unutarnjih
poslova (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) ili postrojbe Oružanih snaga Repub­like Hrvatske prilikom obavljanja poslova iz stavka
1. ovoga članka utvrde da se radi o minski sumnjivom području izvijestit će
Hrvatski centar za razminiranje (u daljnjem tekstu: HCR).

Članak 4.

Hrvatski sabor, na prijedlog Vlade Republike
Hrvatske, donosi Nacionalni program protuminskog
djelovanja.

Vlada Republike Hrvatske donosi Plan
humanitarnog razminiranja (u daljnjem tekstu: Plan), za godišnje i trogodišnje
razdoblje.

Prijedlog Nacionalnog programa protuminskog djelovanja i Plana izrađuje HCR uz suglasnost
Ministarstva, Ministarstva obrane, Ministarstva mora, turizma, prometa i
razvitka, Ministarstva kulture, Ministarstva zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva i Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga
gospodarstva.

Članak 5.

Plan sadrži podatke o:

– područjima i/ili građevinama koje su općim
izvidom utvrđene kao sumnjive ili se ne koriste radi mogućeg ili stvarnog
postojanja MES-a ili neeksplodiranih ubojnih sredstava (u daljnjem tekstu:
minski sumnjiva područja i/ili građevine),

– rokovima u kojima će se izvršiti Plan,

– redoslijedu razminiranja i drugih aktivnosti
humanitarnog razminiranja u tromjesečnom, polugodišnjem i godišnjem razdob­lju,

– potrebnim sredstvima za provedbu Plana.

Sredstva za provedbu Plana osiguravaju se u
državnom proračunu Republike Hrvatske i iz drugih izvora.

HCR osigurava provedbu Plana.

Vlada Republike Hrvatske podnosi Hrvatskom
saboru godišnje izvješće o provedbi Plana i utrošenim sredstvima.

Članak 6.

Županijsko poglavarstvo na čijem području
postoje minski sumnjiva područja i/ili građevine ovlašteno je od tijela državne
vlasti te pravnih i fizičkih osoba na njenom području prikupljati podatke o
minski sumnjivim područjima i/ili građevinama te na temelju prikupljenih
podataka u suradnji s HCR-om, u Planu iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona,
predložiti prioritete humanitarnog razminiranja.

Članak 7.

HCR kao javnu ovlast obavlja poslove:

– općeg i tehničkog izvida u cilju prikupljanja
i obrade podataka o minski sumnjivim, miniranim, odnosno razminiranim
područjima i/ili građevinama, o pronađenom i uništenom MES-u i ostalim
tehničkim značajkama minski sumnjivih područja,

– preuzimanja pretraženog ili razminiranog
područja i/ili građevine nakon obavljenoga završnog nadzora,

– ocjenjivanja sposobnosti ovlaštenih pravnih
osoba ili obrtnika za obavljanje poslova humanitarnog razminiranja.

HCR obavlja i poslove:

– obilježavanja minski sumnjivih područja i/ili
građevina,

– izrade idejnih i dopunskih projekata
pretraživanja i razminiranja te izrade izvedbenog projekta tehničkog izvida,

– pirotehničkoga kontrolnog pregleda,

– stručnog nadzora,

– razminiranja za potrebe obavljanja očevida po
zahtjevu istraž­nog suca,

– istraživanja i razvoja tehnologije
razminiranja,

– pružanja stručne pomoći i davanja potrebnih
podataka nad­ležnim tijelima o opasnostima od MES-a i
neeksplodiranih ubojnih sredstava (u daljnjem tekstu: NUS),

– koordinacije u upoznavanju stanovništva o
opasnostima od mina te poduzimanja mjera zaštite i spašavanja stanovništva u
suradnji s Državnom upravom za zaštitu i spašavanje,

– koordinacije pomoći stradalima od MES-a i
NUS-a,

– suradnje s međunarodnim subjektima u
humanitarnom raz­miniranju,

– izrade izvješća o provedbi Plana.

HCR obavljanje poslova iz stavka 2. ovoga
članka, osim poslova iz podstavaka 1., 2., 3., 4., 7., 10. i 11. stavka 2.
ovoga članka, može povjeriti i drugim pravnim ili fizičkim osobama koje
ispunjavaju za to zakonom utvrđene uvjete.

Kada se razminiranje obavlja za potrebe očevida
po zahtjevu istražnog suca ne provodi se stručni i inspekcijski nadzor, a
područja i/ili građevine ne isključuju se iz minski sumnjivih područja.

Članak 8.

Poslove pretraživanja i razminiranja smije
obavljati domaća ili strana pravna osoba koja ima odobrenje Ministarstva i
registrirana je za obavljanje poslova pretraživanja i razminiranja (u daljnjem
tekstu: ovlaštena pravna osoba) ili fizička osoba koja ima odobrenje
Ministarstva i registriran obrt za obavljanje poslova pretraživanja i
razminiranja (u daljnjem tekstu: obrtnik).

Članak 9.

Zahtjev za izdavanje odobrenja za obavljanje
poslova humanitarnog razminiranja podnosi se Ministarstvu.

Uz zahtjev iz stavka 1. ovoga članka prilaže se:

– dokaz o upisu pravne osobe u sudski registar
ili nevladine udruge u registar udruga, odnosno obrtnica,

– ugovor o radu za najmanje pet zaposlenih
pirotehničara,

– dokaz o posjedovanju odgovarajućeg poslovnog
prostora za smještaj eksplozivnih tvari koji je uređen sukladno propisima o
posebnim prostornim i tehničkim uvjetima za smještaj eksplozivnih tvari,

– podatke o odgovornoj osobi u pravnoj osobi ili
kod obrtnika,

– opći akt kojim su određena radna mjesta
djelatnika za obav­ljanje
poslova humanitarnog razminiranja, stručna sprema i opis poslova za svako radno
mjesto te razina opasnosti za ta radna mjesta.

Ministarstvo po službenoj dužnosti pribavlja
dokaze o ispunjenju uvjeta da:

– odgovorna osoba u pravnoj osobi, odnosno
obrtnik nije pravomoćno osuđivan za kazneno djelo protiv Republike Hrvatske,
kazneno djelo protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, kazneno djelo
protiv života i tijela, kazneno djelo protiv imovine, kazneno djelo protiv opće
sigurnosti ljudi i imovine i kazneno djelo protiv javnog reda,

– odgovorna osoba u pravnoj osobi, odnosno
obrtnik nije pravomoćno osuđivan za prekršaj s obilježjem nasilja,

– poslodavac nije pravomoćno kažnjavan za prekršaj
propisan Zakonom o radu koji se odnosi na isplatu plaće.

Članak 10.

Ministarstvo će rješenjem ukinuti odobrenje za
obavljanje poslova humanitarnog razminiranja ako prestanu postojati razlozi na
temelju kojih je odobrenje izdano.

Protiv rješenja o ukidanju odobrenja ne može se
izjaviti žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 11.

Nabava eksplozivnih tvari za potrebe
humanitarnog razminiranja obavlja se sukladno posebnom zakonu.

Članak 12.

Ovlaštena pravna osoba i obrtnik dužni su HCR-u
u roku od osam dana od dana dostave odobrenja prijaviti raspoložive kapacitete
za izvođenje radova pretraživanja i razminiranja i predati Standardne
operativne postupke (u daljnjem tekstu: SOP).

SOP je skup propisanih operativnih postupaka
humanitarnog razminiranja kojim ovlaštena pravna osoba ili obrtnik utvrđuje
način obavljanja poslova pretraživanja i razminiranja, način uporabe opreme i
sredstava, postupke s NES-om te zaštitne mjere i mjere sigurnosti u radu.

Uz prijavu iz stavka 1. ovoga članka, ovlaštena pravna
osoba i obrtnik dužni su HCR-u dostaviti dokaz o osiguranju od posljedica
nesretnog slučaja, sukladno članku 56. ovoga Zakona.

HCR je dužan u roku od 15 dana od dana primitka
dokumentacije iz stavka 1. i 3. ovoga članka dati ocjenu sposobnosti za obav­ljanje poslova pretraživanja
i razminiranja i ovjeriti SOP.

Ovlaštena pravna osoba i obrtnik smiju izvoditi
poslove pretraživanja i razminiranja samo s kapacitetima prijavljenim u
ponudbenoj dokumentaciji te onim metodama rada i opremom koja je utvrđena u
ovjerenom SOP-u.

Članak 13.

Poslovi pretraživanja i razminiranja područja
i/ili građevina određenih Planom ustupa HCR ovlaštenim pravnim osobama ili
obrtnicima, sukladno Zakonu o javnoj nabavi.

Fizičke i pravne osobe koje imaju pravni, gospodarski
ili sigurnosni interes, mogu vlastitim sredstvima, izvan rokova razminiranja
utvrđenih Planom, zatražiti od HCR-a pretraživanje ili razminiranje područja
i/ili građevine koju koriste ili namjeravaju koristiti, o čemu se sklapa
poseban ugovor, čiji je bitan element način ustupanja poslova i način plaćanja.

Ukoliko fizička ili pravna osoba koja osigurava
sredstva za razminiranje određenog područja i/ili građevine izabere ovlaštenu
pravnu osobu ili obrtnika za obavljanje poslova humanitarnog raz­miniranja, HCR će obavljanje poslova humanitarnog
razminiranja ustupiti toj ovlaštenoj pravnoj osobi ili obrtniku.

Vlastitim sredstvima pravnih osoba iz stavka 2.
i 3. ovoga članka ne smatraju se sredstva koja su im osigurana u državnom
proračunu.

Članak 14.

HCR sklapa s ovlaštenim pravnim osobama i
obrtnicima ugovor o obavljanju poslova pretraživanja ili razminiranja.

Ugovorom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se:

– područje i/ili građevina koja je predmet
ugovora,

– cijena i način isplate,

– rok obavljanja poslova,

– jamstvo za pravodobno i kvalitetno obavljanje
poslova,

– način rješavanja sporova i naknade štete.

Sastavni dio ugovora iz stavka 1. ovoga članka
su ponudbena i projektna dokumentacija.

Članak 15.

Ovlaštena pravna osoba ili obrtnik koji su
obavili poslove pretraživanja područja i/ili građevine daje HCR-u izjavu o
pronađenom MES-u i NUS-u ili o utvrđenoj nezagađenosti područja i/ili
građevine.

Ovlaštena pravna osoba ili obrtnik koji je
obavio poslove raz­miniranja daje HCR-u izjavu kojom
se jamči da je područje i/ili građevina očišćeno od MES-a i NUS-a i njihovih
dijelova do dubine određene projektom razminiranja.

Nakon davanja izjave iz stavka 1. i 2. ovoga
članka HCR provodi završni nadzor i ovisno o njegovim rezultatima preuzima
radilište ili nalaže ponovno obavljanje radova.

Ovlaštena pravna osoba i obrtnik dužni su uz
izjavu iz stavka 1. i 2. ovoga članka priložiti završno izvješće, elaborat
završne geodetske premjere i zemljovide s ucrtanom očišćenom ili nezagađenom
površinom područja i/ili građevine, zemljovide s označenim mjestima pronalaska
MES-a i NUS-a te upisnik s podacima o uništenju MES-a i NUS-a.

II. POSLOVI HUMANITARNOG
RAZMINIRANJA

*1. Izvidi minski sumnjivih područja i/ili građevina*

Članak 16.

Izvidom minski sumnjivih područja i/ili
građevina utvrđuje se postojanje zagađenosti tog područja i/ili građevine
MES-om i NUS-om.

Poslovima izvida iz stavka 1. ovoga članka
razumijevaju se poslovi:

– općeg izvida minski sumnjivog područja i/ili
građevine (u daljnjem tekstu: opći izvid),

– tehničkog izvida minski sumnjivog područja
i/ili građevine (u daljnjem tekstu: tehnički izvid).

Članak 17.

Opći izvid je postupak kojim se sa sigurne
površine prikupljaju i obrađuju podaci o zagađenosti područja i/ili građevine
MES-om i NUS-om te utvrđuju osnovne tehničke karakteristike područja i/ili
građevine i obilježavaju minski sumnjiva područja.

Ukoliko se općim izvidom ne utvrdi zagađenost
područja i/ili građevine MES-om i NUS-om, ravnatelj HCR-a izdaje uvjerenje
kojim se to područje i/ili građevina isključuje iz minski sumnjivog područja.

Ukoliko se općim izvidom neko područje ne može
isključiti iz minski sumnjivog područja, provodi se tehnički izvid ili se
izrađuje idejni projekt pretraživanja, odnosno idejni projekt razminiranja.

Članak 18.

Tehnički izvid je postupak kojim se ulazeći u
minski sumnjivo područje utvrđuje točnost podataka prikupljenih općim izvidom,
prikupljaju podaci o značajkama područja te provjerava postojanje zagađenosti
dijela minski sumnjivog područja i/ili građevine od MES-a ili NUS-a.

Tijekom obavljanja tehničkog izvida
onesposobljavanje i uništavanje pronađenog MES-a i NUS-a može se obavljati samo
u slučaju neposredne ugroženosti sigurnosti ljudi i imovine, o čemu odluku
donosi voditelj radilišta. Uništavanje MES-a i NUS-a na radilištu obavlja
pirotehničar.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka HCR je dužan
izraditi upisnik s podacima o uništenom MES-u ili NUS-u.

Upisnik s podacima o uništenom MES-u i NUS-u
dužna je izraditi i ovlaštena pravna osoba ili obrtnik kada u slučaju iz stavka
2. ovoga članka tijekom pretraživanja ili razminiranja pronađe MES ili NUS.

HCR nakon obavljenog tehničkog izvida izrađuje
projekt pretraživanja ili idejni projekt razminiranja.

*2. Izrada projektne dokumentacije*

Članak 19.

Izvedbeni projekt tehničkog izvida te idejne
projekte pretraživanja i razminiranja izrađuje HCR, a izvedbeni projekt
pretraživanja ili razminiranja izrađuje ovlaštena pravna osoba ili obrtnik koji
obavlja poslove pretraživanja ili razminiranja.

Članak 20.

Idejnim projektom opisuje se minski sumnjivo ili
minirano područje i/ili građevina i njegove temeljne karakteristike.

Idejni projekt pretraživanja ili razminiranja
sastavni je dio ponudbene dokumentacije.

Izvedbeni projekt je skup međusobno usklađenih
nacrta i dokumenata kojima se daje tehničko rješenje na temelju idejnog
projekta i utvrđuje način obavljanja tehničkog izvida, pretraživanja ili
razminiranja određenog područja i/ili građevine.

Članak 21.

U slučaju novih saznanja o minski sumnjivom ili
miniranom području koje je predmet idejnog projekta HCR izrađuje izmjene i
dopune idejnog projekta.

Ovlaštena pravna osoba ili obrtnik koji obavlja
poslove pretraživanja ili razminiranja na temelju izmjena i dopuna idejnog
projekta izrađuje izmjene i dopune izvedbenog projekta.

Ovlaštena pravna osoba ili obrtnik izrađuje
izmjene i dopune izvedbenog projekta i u slučaju angažiranja dodatnih ili
zamjene postojećih kapaciteta ili promjene metoda obavljanja radova.

Članak 22.

Prije početka radova HCR mora rješenjem odobriti
izvedbene projekte pretraživanja ili razminiranja te njihove izmjene i dopune.

Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka pravna
osoba ili obrt­nik može izjaviti žalbu Ministarstvu,
putem HCR-a.

Projekt pretraživanja ili razminiranja te ostalu
prateću dokumentaciju trajno čuva HCR.

Članak 23.

U slučaju naknadnog pronalaska MES-a ili
njegovih dijelova koji su zaostali nakon provedenoga općeg izvida, HCR će takvo
područje uvrstiti u minski sumnjivo područje.

U slučaju naknadnog pronalaska MES-a ili NUS-a
ili njihovih dijelova koji su zaostali nakon završnog nadzora, HCR će takvo
područje uvrstiti u minski sumnjivo područje.

*3. Način obavljanja poslova pretraživanja i razminiranja*

Članak 24.

Pretraživanje je postupak kojim se utvrđuje
točnost podataka prikupljenih općim i tehničkim izvidom te utvrđuje postojanje
zagađenosti cijelog projektom određenog minski sumnjivog područja i/ili
građevine MES-om ili NUS-om.

Razminiranje je postupak pronalaženja i
obilježavanja te onesposobljavanje i uništavanje MES-a i NUS-a na radilištu.

Članak 25.

HCR je dužan prije otpočinjanja poslova
pretraživanja i razminiranja:

– uvesti ovlaštenu pravnu osobu ili obrtnika u
posao, o čemu se sastavlja zapisnik,

– o početku radova obavijestiti nadležnu
ustrojstvenu jedinicu Ministarstva u sjedištu i policijsku upravu nadležnu za
područje na kojem se obavljaju poslovi tehničkog izvida, pretraživanja ili
razminiranja te druga tijela državne vlasti i pravne osobe čiji je djelokrug
rada izravno vezan uz humanitarno razminiranje.

Ovlaštene pravne osobe i obrtnici dužni su prije
otpočinjanja poslova pretraživanja i razminiranja izvijestiti nadležnu
policijsku postaju.

Ovlaštena pravna osoba ili obrtnik dužni su
obilježiti radilište prije početka radova, tijekom izvođenja radova, odnosno
sve do preuzimanja radilišta.

Radilište je područje na kojem se obavljaju
poslovi tehničkog izvida, pretraživanja i razminiranja, čije su granice
definirane izved­benim ili
idejnim projektom.

Članak 26.

Poslovima pretraživanja ovlaštena pravna osoba
ili obrtnik dužan je utvrditi zagađenost ili nezagađenost područja i/ili
građevina.

Nezagađenost područja i/ili građevine je stanje
područja određenog završnom geodetskom premjerom, i/ili građevine za koje je pretraživanjem
utvrđeno nepostojanje zagađenosti MES-om, NUS-om i njihovim dijelovima do
dubine utvrđene projektom.

Poslovima razminiranja ovlaštena pravna osoba
ili obrtnik dužan je postići potpunu očišćenost radilišta do dubine utvrđene
projektom.

Potpuna očišćenost radilišta je stanje područja
i/ili građevine određeno završnom geodetskom premjerom, koje je potpuno očiš­ćeno od svih MES-a, NUS-a i
njihovih dijelova do dubine utvrđene projektom.

Ovlaštena pravna osoba ili obrtnik dužan je
obaviti dnevnu internu kontrolu pretraženih ili razminiranih područja i/ili
građevina.

Završnu geodetsku premjeru dužna je osigurati
ovlaštena prav­na osoba ili obrtnik od strane ovlaštenog geodeta i uz nazočnost
pirotehničkog nadglednika HCR-a.

Članak 27.

Poslove tehničkog izvida, pretraživanja i
razminiranja pirotehničari obavljaju ustrojeni u pirotehničku skupinu, koja se
sastoji od najmanje dva, a najviše deset pirotehničara i voditelja.

Voditelj radilišta rukovodi svim poslovima
tehničkog izvida, pretraživanja i razminiranja na
radilištu.

Pirotehničari su dužni obavljati svoje poslove
na način da nakon obavljenog posla ne zaostanu MES, NUS ili njihovi dijelovi.

Voditelji radilišta i voditelji pirotehničkih
skupina dužni su svoje poslove obavljati na način da se svi radovi na
radilištu, odnosno u pirotehničkoj skupini obavljaju sukladno ovom Zakonu i podzakonskim propisima.

Pirotehničari tijekom radnog vremena, na
poslovima neposred­nog
razminiranja u minskom polju, poslovima pretraživanja ili poslovima tehničkog
izvida, mogu provesti najviše 5 sati u tijeku jednog radnog dana.

Pri ostvarivanju prava na plaću i drugih prava
iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom, radno vrijeme iz stavka 5. ovoga
članka smatra se punim radnim vremenom.

Članak 28.

Ovlaštene pravne osobe, obrtnici i HCR dužni su
za vrijeme obavljanja poslova razminiranja, pretraživanja i tehničkog izvida uz
radilište osigurati nazočnost medicinskog tehničara, liječnika i vozilo hitne
medicinske pomoći s vozačem i propisanom medicinskom opremom na način da se
nužna hitna medicinska pomoć može pružiti stradalniku u najkraćem mogućem roku.

Ovlaštene pravne osobe, obrtnici i HCR moraju
osigurati neprekidan i neposredan uspostavljen sustav radioveza između
odgovornih osoba radilišta i liječnika te vozila hitne medicinske pomoći.

Članak 29.

U poslovima humanitarnog razminiranja može se
rabiti samo oprema koja je certificirana u skladu s posebnim propisima ili
normativnim dokumentima.

Certifikat i potvrdu o sukladnosti iz stavka 1.
ovoga članka izdaju akreditirani laboratoriji/centri.

Članak 30.

Opremom za humanitarno razminiranje smatraju se:

– strojevi i tehnička sredstva za pretraživanje,
onesposobljavanje i uništavanje MES-a i NUS-a,

– zaštitna oprema,

– psi izvježbani za otkrivanje MES-a i NUS-a.

Članak 31.

Pirotehničari prilikom obavljanja poslova
tehničkog izvida, pretraživanja i razminiranja moraju nositi osobnu zaštitnu
opremu koja se sastoji od:

– zaštitnog prsluka sa štitnikom za prepone,

– zaštitne kacige s vizirom,

– antifona, samo prilikom uništavanja MES-a i
NUS-a,

– zaštitnog odijela, ovisno o stupnju opasnosti.

Pirotehničari i pomoćni djelatnici koji
obavljaju poslove vodiča pasa ili rukovatelja stroja za humanitarno
razminiranje (osim u zaštićenom stroju za razminiranje) moraju nositi osobnu
zaštitnu opremu koja se sastoji od:

– zaštitnog prsluka sa štitnikom za prepone,

– zaštitne kacige s vizirom.

III. DJELATNICI NA
POSLOVIMA HUMANITARNOG RAZMINIRANJA

Članak 32.

Poslove humanitarnog razminiranja u ovlaštenoj
pravnoj osobi i kod obrtnika mogu obavljati osobe koje imaju ovlast za
obavljanje tih poslova.

Pirotehničar je dužan za vrijeme obavljanja
poslova tehničkog izvida, pretraživanja i razminiranja imati kod sebe ovlast
pirotehničara i osobnu nadzornu knjižicu i u nju upisivati vrijeme obavljanja
radnih uradaka i vrijeme provedenoga odmora te ih dati na uvid osobi ovlaštenoj
za provedbu nadzora nad obavljanjem poslova humanitarnog razminiranja.

Voditelj radilišta je dužan za vrijeme
obavljanja poslova na radilištu imati kod sebe, uz ovlast pirotehničara i
ovlast voditelja radilišta i dati je na uvid ovlaštenoj osobi za provedbu
nadzora nad obavljanjem poslova humanitarnog razminiranja.

Pomoćni djelatnik je dužan za vrijeme obavljanja
poslova imati kod sebe ovlast pomoćnog djelatnika koju je dužan dati na uvid
ovlaštenoj osobi za provedbu nadzora nad obavljanjem poslova humanitarnog
razminiranja.

Članak 33.

Izobrazbu i osposobljavanje osoba za obavljanje
poslova humanitarnog razminiranja provodi Ministarstvo – Policijska akademija.

Program izobrazbe i osposobljavanja mora
verificirati Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa.

Nakon završene izobrazbe i osposobljavanja
polaže se stručni ispit pred ispitnim povjerenstvom koje imenuje ministar
unutarnjih poslova. Ispitno povjerenstvo za provedbu stručnog ispita osoba koje
obavljaju razminiranje vojnih objekata imenuju zajednički ministar unutarnjih
poslova i ministar obrane.

Nakon položenoga stručnog ispita izdaje se uvjerenje
o položenom stručnom ispitu.

Dopunskoj izobrazbi i polaganju ispita dužni su
pristupiti pirotehničari koji ne obavljaju poslove razminiranja u neprekidnom
trajanju od dvije godine.

Članak 34.

Zahtjev za izdavanje ovlasti za voditelja
radilišta, pirotehničara i pomoćnog djelatnika podnosi se Ministarstvu.

Uz zahtjev iz stavka 1. ovoga članka podnositelj
mora priložiti dokaz da:

– ima navršenih 18 godina života,

– ima najmanje srednju stručnu spremu
(pirotehničar, voditelj radilišta) ili osnovnu školu (pomoćni djelatnik),

– nije osuđivan za kazneno djelo protiv
Republike Hrvatske, za kazneno djelo protiv života i tijela, kazneno djelo
protiv imovine, kazneno djelo protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom
ili kazneno djelo protiv opće sigurnosti ljudi i imovine,

– je duševno, tjelesno i zdravstveno sposoban,
što dokazuje uvjerenjem ovlaštene zdravstvene ustanove,

– uvjerenje o položenom stručnom ispitu iz
članka 33. stavka 4. ovoga Zakona.

Voditelj radilišta uz ispunjavanje uvjeta iz
stavka 2. ovoga članka mora imati i najmanje godinu dana radnog iskustva na
poslovima pirotehničara.

Protiv rješenja o odbijanju zahtjeva za
izdavanje ovlasti nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 35.

Ministarstvo će ukinuti rješenje o izdavanju
ovlasti voditelja radilišta, pirotehničara ili ovlasti pomoćnog djelatnika ako:

– se utvrdi da više ne ispunjava uvjete za
izdavanje ovlasti,

– je ovlast izdana na temelju krivotvorenih
podataka.

Protiv rješenja o ukidanju ovlasti ne može se izjaviti
žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

IV. STAŽ OSIGURANJA U
POVEĆANOM TRAJANJU

Članak 36.

Staž osiguranja u povećanom trajanju računa se:

– pirotehničarima koji neposredno obavljaju
poslove općeg izvida, tehničkog izvida, pretraživanja ili razminiranja,
pirotehničkim nadglednicima, pirotehničkim nadzornicima, voditeljima radilišta
kao staž osiguranja u trajanju od 16 mjeseci za svaku godinu,

– djelatnicima Ministarstva ovlaštenim za
provođenje inspekcijskog nadzora nad poslovima humanitarnog razminiranja i
pomoćnim djelatnicima u obavljanju poslova humanitarnog razminiranja kao staž
osiguranja u trajanju od 14 mjeseci za svaku godinu.

Članak 37.

Osobe iz članka 36. ovoga Zakona, kada obavljaju
poslove humanitarnog razminiranja na području Republike Hrvatske, imaju pravo
na staž osiguranja u povećanom trajanju samo ako imaju prebivalište u Republici
Hrvatskoj ili odobren stalni boravak u Republici Hrvatskoj te ako su zaposleni
s punim radnim vremenom ili sa skraćenim radnim vremenom koje se prema posebnom
propisu smatra kao zaposlenje s punim radnim vremenom.

Za staž osiguranja koji se prema ovome Zakonu
računa s povećanim trajanjem dodatni doprinos plaća poslodavac.

U svim pitanjima vezanima za računanje staža
osiguranja s povećanim trajanjem, koja nisu uređena ovim Zakonom, primjenjuje
se Zakon o stažu osiguranja s povećanim trajanjem (»Narodne novine«, br. 71/99.).

V. PRAVA PIROTEHNIČARA I
S NJIMA IZJEDNAČENIH OSOBA S OSNOVE INVALIDNOSTI I SMRTI

*1. Prava s osnove invalidnosti*

Članak 38.

Osobama iz članka 36. ovoga Zakona u slučaju
ozljede ili nesposobnosti za rad koja je nastala kao posljedica obavljanja
poslova humanitarnog razminiranja, priznaju se:

1. prava na zdravstvenu zaštitu,

2. prava iz mirovinskog osiguranja,

2a. prava na temelju preostale radne
sposobnosti,

2b. prava na invalidsku mirovinu.

Prava koja se ostvaruju po osnovi oštećenja
organizma su:

1. pravo na osobnu invalidninu,

2. pravo na ortopedski doplatak,

3. pravo na posebni doplatak,

4. pravo na doplatak za njegu i pomoć druge osobe,

5. pravo na medicinsku odnosno fizikalnu
rehabilitaciju.

Članak 39.

Oštećenjem organizma, u smislu ovoga Zakona,
smatra se oštećenje nastalo kao posljedica rane ili ozljede nastale pri
obavljanju poslova pretraživanja, razminiranja, nadzora, tehničkog i općeg
izvida.

Radi ostvarivanja prava iz ovoga Zakona osobe iz
članka 36. ovoga Zakona razvrstavaju se, prema utvrđenom postotku oštećenja
organizma, u deset skupina:

– I. skupina – invalidi sa 100% oštećenja
organizma kojima je

za redovit život potrebna njega i pomoć druge
osobe,

– II. skupina – invalidi sa 100% oštećenja
organizma,

– III. skupina – invalidi s 90% oštećenja
organizma,

– IV. skupina – invalidi s 80% oštećenja
organizma,

– V. skupina – invalidi sa 70% oštećenja
organizma,

– VI. skupina – invalidi sa 60% oštećenja
organizma,

– VII. skupina – invalidi s 50% oštećenja
organizma,

– VIII. skupina – invalidi sa 40% oštećenja
organizma,

– IX. skupina – invalidi s 30% oštećenja
organizma,

– X. skupina – invalidi s 20% oštećenja organizma.,

Članak 40.

Osobe iz članka 36. ovoga Zakona kod kojih je
nastao trajni gubitak radne sposobnosti (opća nesposobnost za rad) ili
profesionalna nesposobnost za rad kao posljedica ranjavanja ili ozljede
prilikom obavljanja poslova iz članka 39. stavka 1. ovoga Zakona imaju pravo na
invalidsku mirovinu.

Postupak i utvrđivanje visine invalidske
mirovine provest će se na način propisan u članku 7., 8. i 11. Zakona o pravima
iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i
ovlaštenih službenih osoba.

Članak 41.

Osobna invalidnina je osnovno pravo stradalih
osoba iz članka 36. ovoga Zakona neovisno o dohotku koji te osobe ostvaruju,
njihovim imovinskim prilikama ili novčanom cenzusu. Osobna invalidnina određuje
se stradalim osobama iz članka 36. ovoga Zakona prema skupini oštećenja
organizma iz članka 39. ovoga Zakona i pripada im u mjesečnom iznosu.

Mjesečni iznos osobne invalidnine invalida I.
skupine određuje se u visini 115% od utvrđene proračunske osnovice.

Mjesečni iznos osobne invalidnine invalida od
II. do X. skupine određuje se u postotku od osobne invalidnine invalida I.
skupine i to:

Skupina           Postotak
(%)

II.                    73,00

III.                   55,00

IV.                  41,00

V.                    29,00

VI.                  18,00

VII.                 12,00

VIII.                  6,00

IX.                    4,00

X.                      3,00

Članak 42.

Pravo na ortopedski doplatak imaju osobe iz
članka 36. ovoga Zakona kojima je oštećenje organizma utvrđeno zbog težih
oštećenja organizma koja su neposredna posljedica zadobivene rane ili ozljede
koja je uzrokovala amputaciju ekstremiteta, teško oštećenje funkcije
ekstremiteta ili potpuni gubitak vida na oba oka.

Oštećenja organizma iz stavka 1. ovoga članka
razvrstavaju se u četiri stupnja prema težini, vrsti i uzroku oštećenja,
sukladno propisu kojim se utvrđuje oštećenje organizma po osnovi kojih HRVI iz
Domovinskog rata imaju pravo na ortopedski doplatak i razvrstavanju tih
oštećenja u stupnjeve.

Osnovica za određivanje ortopedskog doplatka je
mjesečni iznos osobne invalidnine invalida I. skupine ovoga Zakona.

Ortopedski doplatak iznosi mjesečno:

1) za I. stupanj 29% od osnovice,

2) za II. stupanj 22% od osnovice,

3) za III. stupanj 14% od osnovice,

4) za IV. stupanj 7% od osnovice.

Ortopedski doplatak iz stavka 4. točke 1. ovoga
članka povećava se za 25% invalidu kod kojeg postoje dva ili više oštećenja I.
stupnja.

Članak 43.

Pravo na posebni doplatak imaju osobe iz članka
36. ovoga Zakona u visini od 50% od pripadajućeg iznosa osobne invalidnine, ako
nisu u radnom odnosu, ne primaju mirovinu i naknadu plaće, od dana stjecanja
prava na profesionalnu rehabilitaciju kao i tijekom profesionalne
rehabilitacije.

Članak 44.

Pravo na doplatak za njegu i pomoć druge osobe
imaju:

1. osobe iz članka 36. ovoga Zakona – I. skupine
oštećenja organizma,

2. stradale osobe iz članka 36. ovoga Zakona –
II., III., IV. skupine kojima je organizam oštećen neovisno o poslovima razminiranja,
a koje je oštećenje zajedno s oštećenjem na poslovima pretraživanja,
razminiranja, nadzora, općeg ili tehničkog izvida, jednako oštećenju organizma
invalida I. skupine.

Osnovica za određivanje doplatka za njegu i
pomoć druge osobe je mjesečni iznos osobne invalidnine invalida I. skupine
sukladno članku 41. ovoga Zakona.

Članak 45.

Stradale osobe iz članka 36. ovoga Zakona s
oštećenjem organizma od I. do IV. skupine imaju pravo na medicinsku, odnosno
fizikalnu rehabilitaciju ako im je prijeko potrebna u svezi s oštećenjem
organizma koje su zadobile obavljajući poslove pretraživanja, razminiranja,
nadzora, općeg ili tehničkog izvida.

Članak 46.

Osobe iz članka 36. ovoga Zakona kod kojih nakon
ozljede koja je neposredna posljedica obavljanja poslova iz članka 36. ovoga
Zakona, postoji preostala radna sposobnost imaju pravo na profesionalnu
rehabilitaciju, bez obzira je li im nakon profesionalne rehabilitacije
osigurano zaposlenje.

Članak 47.

Pravo na profesionalnu rehabilitaciju iz članka
46. ovoga Zakona utvrđuje Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje na način
propisan u člancima 39.-51. Zakona o mirovinskom osiguranju (»Narodne novine«, br. 102/98., 127/00., 59/01., 109/01., 147/02., 117/03.,
30/04., 177/04. i 92/05.).

Od dana stjecanja prava na profesionalnu
rehabilitaciju do upućivanja na nju, kao i tijekom profesionalne rehabilitacije
osobe iz članka 36. ovoga Zakona imaju pravo na naknadu plaće u iznosu plaće
svoga radnog mjesta, koju isplaćuje Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje.

Članak 48.

Nakon završene profesionalne rehabilitacije
osobe iz članka 36. ovoga Zakona prijavljuju se Hrvatskom zavodu za
zapošljavanje i pripada im naknada plaće iz članka 47. stavka 2. ovoga Zakona,
najduže 24 mjeseca od dana završene profesionalne rehabilitacije, pod uvjetom
da se u roku od 30 dana od dana završetka profesionalne rehabilitacije, prijave
nadležnoj službi za zapošljavanje i da se sukladno propisima o zapošljavanju
redovito prijavljuju toj službi.

Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje obvezan
je uputiti osobe iz članka 36. ovoga Zakona na profesionalnu rehabilitaciju
najkasnije u roku od 30 dana od dana pravomoćnosti rješenja o priznavanju prava
na profesionalnu rehabilitaciju.

Tijela državne uprave i druga državna tijela,
tijela sudbene vlasti, tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave, javne
službe, izvanproračunski fondovi, pravne osobe te pravne osobe u vlasništvu ili
pretežnom vlasništvu Republike Hrvatske obvezni su primiti na profesionalnu
rehabilitaciju osobe iz članka 36. ovoga Zakona koje uputi Hrvatski zavod za
mirovinsko osiguranje.

*2. Prava članova obitelji nakon smrti pirotehničara i s
njima izjednačenim osobama*

Članak 49.

Članovi obitelji smrtno stradalih osoba iz
članka 36. ovoga Zakona, pod uvjetima propisanim ovim Zakonom, imaju pravo na:

1. obiteljsku mirovinu,

2. obiteljsku invalidninu,

3. prednost pri upisu u obrazovne ustanove,

4. stipendiju,

5. prednost pri smještaju u učeničke, odnosno
studentske domove,

6. na besplatne udžbenike.

Članak 50.

Članovi obitelji smrtno stradalih osoba iz
članka 36. ovoga Zakona, čija je smrt nastala zbog ozljede za vrijeme
obavljanja poslova humanitarnog razminiranja, imaju pravo na obiteljsku
mirovinu.

Pravo na obiteljsku mirovinu ostvaruje se pod
uvjetima i na način propisan Zakonom o mirovinskom osiguranju, odnosno po
Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih
obitelji (»Narodne novine«, br. 174/04.), ako je to
za njih povoljnije.

Članak 51.

Obiteljska invalidnina je osnovno pravo po
osnovi gubitka člana obitelji i na temelju toga prava ostvaruju se sva ostala
prava.

Članovi obitelji smrtno stradalih osoba iz
članka 36. ovoga Zakona imaju pravo na obiteljsku invalidninu pod uvjetima i u
iznosu propisanom Zakonom o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i
članova njihovih obitelji.

Članak 52.

Djeca smrtno stradalih osoba iz članka 36. ovoga
Zakona izrav­no se upisuju u srednje škole ili visoka
učilišta pod uvjetom da prijeđu bodovni prag, odnosno da zadovolje na ispitu sposobnosti
i darovitosti u srednjim školama u kojima se provodi prijamni ispit.

Djeca smrtno stradalih osoba iz članka 36.
stavka 1. ovoga Zakona imaju pravo na stipendiju tijekom redovitog studiranja
na visokim učilištima pod uvjetom da im redoviti prihodi po članu kućanstva ne
prelaze prosjek neto plaće državnog službenika u Republici Hrvatskoj.

Uvjete i mjerila za ostvarivanje prava iz stavka
2. ovoga članka propisuje ministar znanosti, obrazovanja i sporta uz prethodnu
suglasnost ministra branitelja, obitelji i međugeneracijske solidarnosti.

Članak 53.

Djeca smrtno stradalih osoba iz članka 36. ovoga
Zakona imaju prednost pri smještaju u učeničke, odnosno studentske domove, pod
uvjetom da im redoviti prihodi mjesečno po članu kućanstva ne prelaze prosjek neto
plaće državnog službenika u Republici Hrvatskoj.

Članak 54.

Djeca smrtno stradalih osoba iz članka 36. ovoga
Zakona imaju pravo na besplatne obvezatne udžbenike za potrebe redovitog
školovanja u osnovnim i redovitog ili izvanrednog školovanja u srednjim
školama, pod uvjetom ako to pravo ne mogu ostvariti po drugim propisima i ako
im redoviti prihodi mjesečno po članu kućanstva ne prelaze prosjek neto plaće
državnog službenika u Republici Hrvatskoj.

Članak 55.

Iznos sredstava potrebnih za kupnju udžbenika iz
članka 54. ovoga Zakona isplaćuje Ministarstvo branitelja, obitelji i
međugeneracijske solidarnosti, a zahtjeve za isplatu sredstava osobe iz stavka
1. ovoga članka, odnosno njihovi zakonski skrbnici predaju u uredima državne
uprave prema mjestu stanovanja.

VI. OBVEZNA OSIGURANJA

Članak 56.

Ovlaštena pravna osoba, obrtnik i HCR dužni su
osigurati zaposlene pirotehničare, pomoćne djelatnike, pirotehničke nadzornike
i pirotehničke nadglednike za slučajeve smrti u iznosu od najmanje 400.000,00
kuna ili ozljede uzrokovane obavljanjem poslova humanitarnog razminiranja u
iznosu od najmanje 600.000,00 kuna.

Osiguravajuće društvo dužno je izvijestiti HCR i
Ministarstvo o svakoj promjeni podataka u polici osiguranja od posljedica nesret­nog slučaja iz stavka 1.
ovoga članka te ih izvijestiti o eventualnom neplaćanju dospjelih premija.

Osiguranici, odnosno korisnici osiguranja iz
stavka 1. ovoga članka mogu biti samo pirotehničari, pomoćni djelatnici, pirotehnič­ki nadzornici,
pirotehnički nadglednici te njihovi zakonski zastup­nici.

Osiguranje iz stavka 1. ovoga članka dužno je
zaključiti Ministarstvo, za djelatnike ovlaštene za provođenje nadzora nad
poslovima humanitarnog razminiranja.

Presliku police iz stavka 1. ovoga članka
ugovaratelj osiguranja mora uručiti osiguraniku.

VII. STRUČNI NADZOR

Članak 57.

Stručni nadzor je nadzor koji provode ovlašteni
djelatnici HCR-a u tijeku obavljanja poslova pretraživanja i razminiranja te
nadzor koji provode nakon obavljenih poslova pretraživanja i razminiranja.

Stručni nadzor tijekom obavljanja poslova
pretraživanja i razminiranja obavljaju pirotehnički nadzornici i pirotehničari nadgled­nici.

Stručni nadzor nad obavljenim poslovima
pretraživanja i razminiranja planiraju i provode pirotehnički nadzornici.

Ovlast za obavljanje poslova stručnog nadzora
pirotehničkim nadzornicima i pirotehničarima nadglednicima daje Ministarstvo.

Članak 58.

Zahtjev za izdavanje ovlasti pirotehničkim
nadzornicima i pirotehničkim nadglednicima HCR podnosi Ministarstvu.

Uz zahtjev iz stavka 1. ovoga članka moraju se
za osobu za koju se podnosi zahtjev priložiti dokazi da:

1. je hrvatski državljanin,

2. ispunjava uvjete iz članka 34. stavka 2.
podstavka 3., 4. i 5. ovoga Zakona,

3. je regulirala vojnu obvezu,

4. ima višu stručnu spremu te jednu godinu
radnog iskustva na poslovima humanitarnog razminiranja (pirotehnički
nadzornik), odnosno srednju stručnu spremu te tri godine radnog iskustva na
poslovima humanitarnog razminiranja (pirotehnički nadglednik).

Članak 59.

Poslovi pirotehničkog nadzornika su:

– pregled i ovjera SOP-a i izvedbenih projekata
ovlaštenih prav­nih osoba i obrtnika

– stručni nadzor najmanje jednom u sedam radnih
dana tijekom obavljanja poslova na radilištima pretraživanja i razminiranja,

– planiranje i provođenje stručnog nadzora nad
obavljanjem poslova pretraživanja razminiranja,

– izrada i vođenje propisane dokumentacije.

Poslovi pirotehničkog nadglednika su:

– svakodnevno nadgledanje radova pretraživanja i
razminiranja u radno vrijeme na radilištu,

– pretraživanje kontrolnih uzoraka po nalogu
pirotehničkog nadzornika,

– kontrolni pregled pregledane površine u tijeku
obavljanja radova razminiranja i pretraživanja, najmanje svaki treći radni dan,

– nadzor nad provođenjem interne kontrole,

– izrada i vođenje propisane dokumentacije.

Osobe iz stavka 1. i 2. ovoga članka dužne su
obavljati svoje poslove na način da ne dopuste obavljanje poslova pretraživanja
i razminiranja, ako to nije u skladu s ovim Zakonom i podzakonskim
propisima donesenim na temelju ovoga Zakona.

Članak 60.

Ministarstvo će rješenjem ukinuti ovlast
pirotehničkom nadzorniku i pirotehničkom nadgledniku ako se utvrdi da:

– je ovlast izdana na temelju krivotvorenih
podataka,

– ne ispunjava ovim Zakonom utvrđene uvjete za
izdavanje ovlasti za obavljanje poslova pirotehničkog nadzornika ili
pirotehničkog nadglednika, odnosno prestane ispunjavati jedan od uvjeta.

Članak 61.

Ako pirotehnički nadzornici ili pirotehnički
nadglednici uoče nepravilnosti u obavljanju poslova pretraživanja i razminiranja,
zahtijevat će izvedbu radova sukladno izvedbenom projektu i ugovoru, a ako su
odstupanja od ugovorenog načina rada ili izvedbenog projekta takva da se ne
mogu otkloniti, usmeno će zabraniti daljnju izvedbu radova.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka,
pirotehnički nadzornik mora odmah, a najkasnije u roku od tri dana, izraditi
pisano rješenje o zabrani daljnjih poslova pretraživanja i razminiranja.

O svakoj uočenoj nepravilnosti na radilištu
pirotehnički nadzornik ili pirotehnički nadglednik dužan je u najkraćem mogućem
roku izvijestiti Ministarstvo.

Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka može
se izjaviti žalba ravnatelju HCR-a. Žalba ne odgađa izvršenje rješenja.

Protiv rješenja ravnatelja HCR-a može se
pokrenuti upravni spor.

VIII. UPRAVNI I
INSPEKCIJSKI NADZOR

Članak 62.

Upravni i inspekcijski nadzor nad provedbom
ovoga Zakona provodi Ministarstvo.

Ministarstvo obavlja upravni nadzor nad
provedbom javnih ovlasti HCR-a.

Članak 63.

Poslove inspekcijskog nadzora nad obavljanjem
poslova humanitarnog razminiranja obavljaju inspektori Ministarstva (u daljnjem
tekstu: inspektori).

Inspektor mora imati uvjerenje o položenom
stručnom ispitu za pirotehničara.

Obveza polaganja stručnog ispita iz stavka 2.
ovoga članka ne odnosi se na inspektore koji su obavljali inspekcijski nadzor
nad poslovima humanitarnog razminiranja do stupanja na snagu ovoga Zakona.

Službeno svojstvo, identitet i ovlast inspektor
dokazuje službenom značkom i iskaznicom.

Članak 64.

Inspektor u obavljanju inspekcijskog nadzora, uz
ovlasti koje ima pirotehnički nadglednik i pirotehnički nadzornik, ima pravo i:

– zatražiti i izvršiti uvid u opće i pojedinačne
akte HCR-a, ovlaštenih pravnih osoba i obrtnika koji se odnose na poslove
humanitarnog razminiranja,

– pregledati poslovne prostorije u cilju
utvrđivanja činjenica koje se odnose na poslove humanitarnog razminiranja,

– provjeriti i utvrditi identitet osoba koje
zateknu na radilištu,

– privremeno oduzeti predmete kada okolnosti
ukazuju da je određeni predmet vezan za izvršenje prekršaja ili može poslužiti
kao dokaz u postupcima koji se provode nakon inspekcijskog nadzora.

Članak 65.

U obavljanju poslova inspekcijskog nadzora
inspektor će rješenjem zabraniti ovlaštenoj pravnoj osobi ili obrtniku, pirotehničkom
nadzorniku, pirotehničkom nadgledniku, pirotehničaru ili pomoć­nom djelatniku obavljanje poslova do otklanjanja
nedostataka ako utvrdi da:

– su prilikom tehničkog izvida, pretraživanja
ili razminiranja učinjeni propusti u poštivanju zakona i drugih propisa koji
mogu imati za posljedicu stradavanje ljudi,

– sanitetsko vozilo nema propisanu i ispravnu
medicinsku opremu ili dijelove opreme,

– pirotehnički nadzornik, pirotehnički
nadglednik, pirotehničar ili pomoćni djelatnik nema propisanu ovlast.

U slučaju zabrane obavljanja poslova
pirotehničkom nadgledniku HCR je dužan na radilište uputiti zamjenu za
pirotehničkog nadglednika, u roku od 12 sati od zaprimanja obavijesti o zabrani
obavljanja poslova.

Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka može
se izjaviti žalba Povjerenstvu za žalbe Ministarstva u roku od tri dana od dana
primitka rješenja. Žalba ne odgađa izvršenje rješenja.

Ministarstvo je dužno u roku od osam dana od
dana prijama žalbe donijeti rješenje o žalbi.

Članak 66.

Ako u obavljanju nadzora inspektor utvrdi da se
poslovi humanitarnog razminiranja obavljaju na način koji nije u skladu s odred­bama ovoga Zakona i na temelju njega donesenih propisa
inspektor će rješenjem narediti otklanjanje utvrđenih nepravilnosti.

Protiv rješenja inspektora može se izjaviti
žalba Povjerenstvu za žalbe Ministarstva u roku od osam dana od dana uručenja
rješenja.

IX. OVLASTI ZA DONOŠENJE
PROPISA

Članak 67.

Ministar unutarnjih poslova donosi propis o:

– obrascu službene iskaznice i značke inspektora,

– obrascu osobne nadzorne knjižice,

– obrascu ovlasti pirotehničkog nadzornika,
pirotehničkog nadglednika, voditelja radilišta, pirotehničara i pomoćnog
djelatnika,

– načinu izdavanja i vođenja upisnika o izdanim
službenim iskaznicama, osobnim nadzornim knjižicama i ovlastima,

– o izobrazbi, načinu polaganja stručnog ispita,
programu i izgledu uvjerenja o položenom stručnom ispitu.

Članak 68.

Ministar unutarnjih poslova, uz prethodno
pribavljeno mišljenje ravnatelja HCR-a, donosi propise o:

– načinu obavljanja općeg i tehničkog izvida,

– načinu obavljanja poslova pretraživanja i
razminiranja,

– načinu obilježavanja minski sumnjive površine,

– načinu obavljanja pomoćnih poslova
razminiranja,

– načinu obavljanja stručnog nadzora.

Članak 69.

Ravnatelj HCR-a donosi propise o:

– načinu ocjenjivanja sposobnosti ovlaštenih
pravnih osoba i obrtnika za obavljanje poslova razminiranja,

– obrascu izjava iz članka 15. stavka 1. i 2. te
upisnika iz članka 15. stavka 4. ovoga Zakona.

Ravnatelj HCR-a, uz prethodno pribavljeno
mišljenje čelnika nadležnog tijela za normizaciju i mjeriteljstvo, donosi
propis o tehničkim zahtjevima i postupku ispitivanja opreme, uređaja i strojeva
namijenjenih poslovima humanitarnog razminiranja.

Ravnatelj HCR-a, uz suglasnost ministra
unutarnjih poslova, donosi propis o načinu izrade projekte dokumentacije.

Članak 70.

Ministar zdravstva i socijalne skrbi, uz
suglasnost ministra unutarnjih poslova, donosi propis o:

– mjerilima i načinu utvrđivanja duševne,
tjelesne i zdravstvene sposobnosti pirotehničkog nadzornika, pirotehničkog
nadglednika, pirotehničara i pomoćnih djelatnika,

– opremljenosti medicinskog tima i sanitetskog
vozila iz članka 28. ovoga Zakona.

X. KAZNENE ODREDBE

Članak 71.

Novčanom kaznom u iznosu od 15 000,00 do 100 000,00
kuna kaznit će se za prekršaj ovlaštena pravna osoba, odnosno obrtnik ako:

– obavlja poslove pretraživanja i/ili
razminiranja, a nije registriran za obavljanje poslova razminiranja na temelju
odobrenja koje izdaje Ministarstvo (članak 8.),

– obavlja poslove pretraživanja i/ili
razminiranja s kapacitetima koji nisu prijavljeni u ponudbenoj dokumentaciji te
s metodama rada i opremom koja nije utvrđena u ovjerenom SOP-u (članak 13.
stavak 5.),

– obavlja poslove pretraživanja i/ili
razminiranja bez sklopljenog ugovora s HCR-om (članak 14. stavak 1.),

– se nakon izjave iz članka 15. stavka 1. i 2.
ovoga Zakona pronađu zaostali MES ili NUS,

– ne izradi upisnik s podacima o uništenom MES-u
ili NUS-u (članak 18. stavak 4.),

– obavlja poslove bez odobrenoga izvedbenog
plana ili bez odobrenih izmjena i dopuna izvedbenog plana (članak 22. stavak
1.),

– prije otpočinjanja poslova pretraživanja i/ili
razminiranja ne izvijesti nadležnu policijsku postaju i tijela jedinice lokalne
i područne (regionalne) samouprave (članak 25. stavak 1. 2.),

– ne obilježi radilište prije, tijekom ili nakon
završetka poslova pretraživanja i/ili razminiranja (članak 25. stavak 3.),

– ne obave dnevnu internu kontrolu (članak
26.stavak 5.),

– ako poslove pretraživanja i/ili razminiranja pirotehničari
ne obavljaju ustrojeni u pirotehničke skupine ili ako radom pirotehničke
skupine ne rukovodi voditelj pirotehničke skupine (članak 27. stavak 1.),

– su pirotehničari tijekom radnog vremena na
poslovima neposrednog razminiranja u minskom polju ili pretraživanja proveli
više od 5 sati u tijeku radnog dana (članak 27. stavak 5.),

– ne osigura medicinskog tehničara, liječnika i
potrebnu opremu za hitnu medicinsku pomoć za vrijeme obavljanja poslova raz­miniranja i/ili pretraživanja ili ne uspostavi sustav
veza (članak 28.),

– u postupku humanitarnog razminiranja rabi
opremu čija upotrebljivost nije dokazana potvrdom sukladnosti (članak 29.),

– pirotehničari i pomoćni djelatnici obavljaju
poslove pretraživanja i/ili razminiranja bez osobne zaštitne opreme (članak
31.),

– poslove pretraživanja i razminiranja te
pomoćne poslove raz­miniranja obavljaju osobe koje
nemaju propisanu ovlast za obavljanje tih poslova (članak 32.),

– ne osigura zaposlene od posljedica nesretnog
slučaja (članak 56. stavak 1.),

– ne izvijesti HCR i Ministarstvo o svakoj
promjeni podataka u polici osiguranja od posljedica nesretnog slučaja ili ih ne
izvijesti o eventualnom neplaćanju dospjelih premija (članak 56. stavak 2.),

– nakon zabrane pirotehničkog nadzornika,
pirotehničkog nadglednika ili inspektora nastavi obavljati poslove
pretraživanja i/ili razminiranja (članak 61. stavak 1. i 2. i članak 65. stavak
1.),

– onemogućava pirotehničkog nadzornika,
pirotehničkog nadglednika i inspektora u obavljanju poslova nadzora (članak 59.
i 64.),

– ne postupi po rješenju inspektora (članak
66.).

U slučaju iz stavka 1. podstavka 4. ovoga članka
prekršajni postupak ne može se pokrenuti kada protekne deset godina od dana
počinjenja prekršaja.

Za ponovljeni prekršaj iz stavka 1. podstavka 4.
i 15. ovoga članka izriče se i zaštitna mjera zabrane obavljanja djelatnosti u
trajanju od 6 mjeseci do jedne godine.

Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će
se novčanom kaznom u iznosu od 5 000,00 do 15 000,00 kuna i odgovorna osoba u
pravnoj osobi.

Članak 72.

Novčanom kaznom u iznosu od 2 000,00 do 10
000,00 kuna kaznit će se za prekršaj:

– pirotehničar ako se nakon pretraživanja ili
razminiranja pronađu MES, NUS ili njihovi dijelovi (članak 27. stavak 3.),

– voditelj radilišta, voditelj pirotehničke
skupine, pirotehnički nadzornik i pirotehnički nadglednik ako dopuste
obavljanje poslova protivno ovom Zakonu i podzakonskim
propisima (članak 27. stavak 4. i članak 59. stavak 3.),

– pirotehnički nadzornik i pirotehnički
nadglednik ako ne postupe sukladno odredbama članka 61. ovoga Zakona,

– pirotehničar i pomoćni djelatnik koji svoje
poslove obavljaju protivno ovom Zakonu i podzakonskim
propisima,

– osoba koja skida ili uništava oznake
miniranosti područja i/ili građevine ili neovlašteno ulazi u označeno minsko
polje ili minski sumnjivo područje (članak 7. i 25.),

– osoba koja raspolaže podacima o onečišćenosti
nekog područja i/ili građevine MES-om ili NUS-om, a odbije ih dati tijelu iz
članka 6. ovoga Zakona.

U slučaju iz stavka 1. podstavka 1. ovoga članka
prekršajni postupak ne može biti pokrenut kada protekne deset godina od dana
počinjenja prekršaja.

Za ponovljeni prekršaj iz stavka 1. podstavka 1.
ovoga članka izriče se zaštitna mjera zabrane obavljanja djelatnosti u trajanju
od tri mjeseca do godine dana.

Za ponovljeni prekršaj iz stavka 1. podstavka
2., 3. i 4. ovoga članka pirotehničkom nadzorniku, pirotehničkom nadgledniku,
voditelju radilišta, pirotehničaru i pomoćnom djelatniku izriče se i zaštitna
mjera zabrane obavljanja djelatnosti u trajanju od 30 dana do jedne godine.

Novčanom kaznom u iznosu od 1 000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj:

– voditelj radilišta, pirotehničar i pomoćni
djelatnik koji za vrijeme obavljanja poslova nema kod sebe ovlast ili je nije
dao na uvid ovlaštenoj osobi za provedbu nadzora (članak 32).

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 73.

Na postupke propisane ovim Zakonom primjenjuju
se odredbe Zakona o općem upravnom postupku, ako ovim Zakonom nije drugačije
propisano.

Članak 74.

HCR, ovlaštene pravne osobe i obrtnici dužni su
uskladiti svoje poslovanje s odredbama ovoga Zakona u roku od jedne godine od
dana njegova stupanja na snagu.

Ovlaštenim pravnim osobama i obrtnicima koji ne
usklade svoje poslovanje s odredbama ovoga Zakona u roku iz stavka 1. ovoga
članka, Ministarstvo će ukinuti odobrenje za obavljanje poslova humanitarnog
razminiranja.

Zaposlenici Ministarstva koji su raspoređeni na
poslove inspek­cijskog
nadzora nad obavljanjem poslova humanitarnog razminiranja dužni su uvjerenje iz
članka 63. stavka 2. ovoga Zakona ishoditi u roku od jedne godine od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 75.

Propisi, za čije su donošenje ovlašteni čelnici
tijela državne uprave i ravnatelj HCR-a, donijet će se u roku od jedne godine
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 76.

Odredbe ovoga Zakona na odgovarajući se način
primjenjuju i na humanitarno razminiranje vojnih objekata, osim odredbi članka
71. i 72. ovoga Zakona.

Podzakonske propise kojima se
uređuje:

– donošenje plana humanitarnog razminiranja
vojnih objekata za godišnje razdoblje,

– opći i tehnički izvid minski sumnjivih
područja vojnih objekata,

– izrada projektne dokumentacije,

– način obavljanja poslova pretraživanja i
razminiranja te pomoćnih poslova u vezi s tim,

– način obavljanja stručnog nadzora i interne
kontrole,

– sadržaj i način obavljanja inspekcijskog
nadzora,

– izobrazba, osposobljavanje i način polaganja
stručnog ispita osoba za obavljanje poslova humanitarnog razminiranja vojnih
objekata donosi ministar obrane.

Članak 77.

Izjavu kojom se jamči nezagađenost vojnih
objekata i izjavu kojom se jamči da je vojni objekt očišćen od MES-a i NUS-a
daje Ministarstvo obrane.

Članak 78.

Postupci započeti prije stupanja na snagu ovoga
Zakona dovršit će se prema odredbama ovoga Zakona.

Članak 79.

Propisi doneseni na temelju odredbi Zakona o
razminiranju (»Narodne novine«, br. 19/96., 86/98. i 64/00.)
ostaju na snazi ukoliko nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona, do
donošenja propisa iz članka 67., 68., 69. i 70. ovoga Zakona.

Članak 80.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti
Zakon o raz­miniranju (»Narodne novine« br. 19/96., 86/98. i 64/00.).

Članak 81.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 213-04/05-01/01

Zagreb, 15. prosinca 2005.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks**, v.
r.

Zakon, NN 153/2005-2964