## Odluka Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije klasa: UP/I-344-01/09-01/2946, urbroj: 376-11-10-11 od 12. ožujka 2010.

### NN 57/2010 (10.5.2010.), Odluka Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije klasa: UP/I-344-01/09-01/2946, urbroj: 376-11-10-11 od 12. ožujka 2010.

HRVATSKA AGENCIJA ZA POŠTU I ELEKTRONIČKE KOMUNIKACIJE

1373

Na temelju članka 12. stavka 1. točke 3., članka 62. stavaka 2. i 3. i članka 22. stavaka 1. i 2. Zakona o elektroničkim komunikacijama, u postupku određivanja veleprodajne cijene usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice na temelju metode maloprodajna cijena minus HT – Hrvatskih telekomunikacija d.d., Zagreb, Savska cesta 32, Vijeće Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije je, na sjednici održanoj 12. ožujka 2010. godine, donijelo

ODLUKU

I. Određuje se trgovačkom društvu HT – Hrvatske telekomunikacije d.d., Savska cesta 32, Zagreb (HT), odrediti veleprodajne cijene usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice primjenom »postotka X« u iznosu od 40%.

II. Određuje se HT-u za tarifne pakete koje nudi na maloprodajnoj razini odrediti veleprodajnu cijenu bitstream pristupa na IP razini na način da oduzme »postotak X« iz točke I. ovog rješenja od svake cijene kombinacije brzina pristupa (4 Mbit/s, 10 Mbit/s i 20 Mbit/s) i prijenosa podataka (1 GB, 10 GB, neograničeni prijenos podataka) u skladu s načelom nediskriminacije.

III. Određuje se HT-u za tarifne pakete koje ne nudi na maloprodajnoj razini odrediti veleprodajnu cijenu bitstream pristupa na IP razini na način da oduzme »postotak X« iz točke I. ovog rješenja od svake cijene kombinacije brzina pristupa (512 kbit/s, 1 Mbit/s, 2 Mbit/s i 3 Mbit/s) i prijenosa podataka (1 GB, 10 GB, neograničeni prijenos podataka) primjenom metode definirane analizom tržišta veleprodajnog širokopojasnog pristupa u skladu s načelom nediskriminacije.

IV. Obvezuje se HT odmah po primitku ove Odluke u Standardnu ponudu HT – Hrvatskih telekomunikacija d.d. za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa od 1. listopada 2009. g. ugraditi obveze iz točaka I. – III. ovog rješenja.

Obrazloženje

U skladu s člankom 52. Zakona o elektroničkim komunikacijama (»Narodne novine« 73/08, dalje u tekstu: ZEK), Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije (dalje u tekstu: HAKOM) provela je po službenoj dužnosti postupak analize tržišta veleprodajnog širokopojasnog pristupa. Dana 17. srpnja 2009. g. Vijeće HAKOM-a donijelo je odluku klase: 344-01/09-01/1079, urbroja: 376-11-09-01 kojom je HT – Hrvatske telekomunikacije d.d., Zagreb (dalje u tekstu: HT) određen operatorom sa značajnom tržišnom snagom na tržištu veleprodajnog širokopojasnog pristupa te su mu određene sljedeće regulatorne obveze: obveza pristupa i korištenja posebnih dijelova mreže; obveza nediskriminacije; obveza transparentnosti; obveza nadzora cijena i vođenja troškovnog računovodstva te obveza računovodstvenog razdvajanja (dalje u tekstu: Odluka).

Način, uvjeti i rokovi provođenja navedenih regulatornih obveza propisani su dokumentom »Analiza tržišta veleprodajnog širokopojasnog pristupa« (dalje u tekstu: Analiza), koji je u cijelosti sastavni dio Odluke.

HT je, sukladno Odluci, bio obvezan najkasnije do 1. listopada 2009. g. objaviti Standardnu ponudu za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa (dalje u tekstu: standardna ponuda) u skladu sa svim regulatornim obvezama određenim Odlukom. Unutar regulatorne obveze nadzora cijena i vođenja troškovnog računovodstva, HT je bio obvezan 1. listopada 2009. g. unutar standardne ponude odrediti razumne cijene usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice na temelju metode maloprodajna cijena minus.

Sukladno spomenutoj regulatornoj obvezi, HT je bio obvezan odrediti »postotak X«, a na osnovu kojeg će se određivati veleprodajne cijene, i to ovisno o:

• razini mreže na kojoj se pristup ostvaruje (IP, Ethernet, DSLAM);

• brzini pristupa i prijenosu podataka/prometu kojeg nudi krajnjem korisniku u maloprodaji (4 Mbit/s, 10 Mbit/s i 20 Mbit/s);

• brzini pristupa i prijenosu podataka/prometu za sljedeće dolazne pristupne brzine: 512 kbit/s, 1 Mbit/s, 2 Mbit/s, 3 Mbit/s pri čemu će se cijena odrediti metodom linearne interpolacije.

HT je bio obvezan odrediti »postotak X« na takvim razinama da operator koji je minimalno efikasan kao HT može nuditi usluge krajnjim korisnicima bez ulaženja u gubitke i ostvarivati razumnu dobit te je bio obvezan iznos »postotka X« i metodologiju izračuna »postotka X« dostaviti HAKOM-u 15 dana prije objave navedenih cijena unutar standardne ponude, uz detaljno obrazloženje i opravdanje (str. 83. Analize).

Sukladno gore navedenim regulatornim obvezama HT je dana 16. rujna 2009. g. dostavio HAKOM-u »postotak X« i u privitku dopisa izračun jedinstvene mjesečne naknade za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa, a ovisno o brzinama pristupa, a koje je i objavio u Standardnoj ponudi od 1. listopada 2009. g.

Nakon zaprimanja dopisa HAKOM je proveo analizu dostavljenog izračuna kao i navoda iz dopisa te je zaključeno da navedenim dopisom i dostavljenim izračunom nisu ispunjene regulatorne obveze određene analizom i odlukom Vijeća HAKOM-a od 17. srpnja 2009. g. iz sljedećih razloga:

a) dostavljeni izračun metodološki ne odgovara određivanju veleprodajne cijene na temelju metode maloprodajna cijena minus koja je regulatornom obvezom određena;

b) određivanje prosječnog prometa za svaku pristupnu brzinu i svaki maloprodajni paket diskriminira operatore u odnosu na HT-ov maloprodajni dio;

c) iznos »postotka X« od 15% nije dovoljan da bi operator koji je minimalno efikasan kao HT mogao nuditi usluge krajnjim korisnicima bez ulaženja u gubitke i ostvarivati razumnu dobit;

d) cijene za pristupne brzine koje HT ne nudi na maloprodaji nisu pravilno određene metodom linearne interpolacije.

Vezano za točke a) i b), a zbog primjene metodologije na način koji nije u skladu s Odlukom kojom je propisana obveza HT-a da unutar standardne ponude odredi razumne cijene usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice na temelju metode maloprodajna cijena minus, (str. 82. Analize), u provedenom stručnom nadzoru utvrđene su nepravilnosti u pogledu provođenja regulatornih obveza iz članaka 59. i 62. ZEK-a, te je dana 29. prosinca 2009. g. nadzornik elektroničkih komunikacija HAKOM-a donio rješenje klasa: UP-I-344-08/09-01/55 urbroj: 376-09-09-2 kojim je, sukladno Odluci i Analizi, a temeljem članka 114. stavka 1. točke 17. i 19. i stavka 6. ZEK-a, određeno HT-u primijeniti metodologiju izračuna cijene usluge veleprodajnog širokopojasnog pristupa na način da se od svake cijene kombinacije pristupne brzine i prijenosa podataka oduzima »postotak X«. Navedenu metodologiju izračuna HT je rješenjem obvezan uvrstiti u svoju standardnu ponudu u roku od 3 dana od konačnog utvrđivanja iznosa »postotka X«.

U nastavku su pobliže obrazloženi gore navedeni razlozi koji se odnose na točke c) i d), a zbog kojih je HAKOM zaključio da dopis i izračun HT-a nisu usklađeni s regulatornim obvezama koje su HT-u određene Odlukom i Analizom.

c) Sukladno europskoj praksi, samo udio maloprodajnih troškova u ukupnoj maloprodajnoj cijeni usluga je na razini ili je veći od 15%, a koji je postotak HT ponudio kao ukupnu vrijednost »postotka X«. Naime, smisao je da »postotak X« mora sadržavati sve one troškove koje operator sa značajnom tržišnom snagom neće imati u trenutku kada bude pružao uslugu bitstream pristupa. Drugim riječima, ukoliko za vlastitog korisnika ima 100% troškova prilikom pružanja usluge, za svakog korisnika kojeg su operatori korisnici pridobili putem npr. usluge bitstream pristupa na IP razini, imat će manje troškove budući da neće više koristiti određene elemente mreže, a ovisno o točki na kojoj je operator korisnik pristupio (u predmetnom slučaju IP razina). Uzimajući u obzir troškove pružanja usluge širokopojasnog pristupa, u slučaju spajanja na IP razini, osim vlastitih maloprodajnih troškova operator ima i određene veleprodajne troškove povezivanja s mrežom HT-a, troškove vlastite mreže, troškove javnog interneta, troškove međunarodnog povezivanja, itd., odnosno sve navedene troškove HT više nema budući da krajnji korisnik više nije njegov korisnik, a što u konačnici dovodi do »postotka X« koji bi trebao biti na puno većoj razini od predloženih 15%.

d) Sukladno obvezama iz Analize i Odluke Vijeća HAKOM-a, HT je trebao odrediti cijene za brzine koje ne nudi na maloprodajnoj razini metodom linearne interpolacije. Način i konačni izračun HT-a ne odgovara diskretnom skupu poznatih točaka podataka odnosno cijenama za brzine koje HT nudi na maloprodajnoj razini.

Naime, metoda izračuna koju je HAKOM odredio u regulatornim obvezama za izračun interpoliranih vrijednosti označava metodu konstrukcije novih točaka podataka u odnosu na diskretni skup poznatih točaka podataka. Drugim riječima, metoda izračuna koju je HAKOM odredio u regulatornim obvezama je specifični slučaj prilagodbe krivulje u kojem funkcija mora točno prolaziti točkama podataka odnosno cijena za brzine koje se ne nude na maloprodajnoj razini ovise o cijenama za brzine koje se nude na maloprodajnoj razini.

Metoda izračuna općenito uzima dvije točke podataka, (xa, ya) i (xb, yb), pa je:

![](dodatni/408806.jpg)

HAKOM je prilikom izračuna cijena iz točke II. izreke primijenio metodu izračuna na način da se vrijednosti svih maloprodajnih cijena postojećih paketa (4 Mbit/s, 10 Mbit/s, 20 Mbit/s) prikažu kao da leže na istome pravcu (aprokismirano) na grafu kojemu os apscise predstavlja brzine u Mbit/s, a os ordinate cijena u kunama, te da se na tako dobivenom pravcu y=ax+b odrede i vrijednosti maloprodajnih cijena novih paketa za vrijednosti na osi apscise – 512 kbit/s, 1 Mbit/s, 2 Mbit/s, 3 Mbit/s (metoda konstrukcije novih točaka). Za određivanje spomenutog pravca, HAKOM je primijenio metodu aproksimacije pomoću najmanjih kvadrata. Drugim riječima, sve vrijednosti su prikazane kao da leže na istom pravcu.

Slijedom navedenog, korištenjem gore navedene metodologije izračuna, dolazi se do cijena za sljedeće brzine pristupa koje ne nudi na maloprodajnoj razini: za brzinu pristupa 512 kbit/s cijena u iznosu 22,20 kn; za brzinu pristupa 1 Mbit/s cijena u iznosu 28,58 kn; za brzinu pristupa 2 Mbit/s cijena u iznosu 41,33 kn; za brzinu pristupa 3 Mbit/s cijena u iznosu 54,09 kn.

Obzirom na sve gore navedeno, HAKOM je započeo pregovore s HT-om, na način određen Analizom (str. 83.) u kojoj je navedeno: »Agencija će u pregovorima s HT-om koristiti najbolju europsku praksu određivanja cijena prema navedenoj metodi i u slučaju da HT ne uspije prikazati svoj prijedlog razumnim i opravdanim, a ukoliko Agencija bude smatrala da se prijedlogom HT-a neće moći spriječiti iskorištavanje značajne tržišne snage, uzeti u obzir iznose »postotka X« u zemljama Europske unije u kojima se nadzor cijena provodi metodom maloprodajna cijena minus.

U postupku vođenja pregovora s HT-om, dana 10. studenoga 2009. g. održan je sastanak u cilju postizanja dogovora. Dana 17. studenoga 2009. g. HAKOM je u dopisu detaljno obrazložio razloge neprihvaćanja prijedloga HT-a te je pojasnio metodu kojom su se izračunale cijene pristupa za brzine pristupa koje HT ne nudi na maloprodajnoj razini.

HT je, nastavno na dopis HAKOM-a, dana 23. studenoga 2009. g. poslao očitovanje u kojem je izmijenio svoj prvobitni prijedlog određivanja »postotka X«, na način da metodologija ostaje ista, a iznos »postotka X« se utvrđuje u iznosu od 20% umjesto dosadašnjih 15%. Na osnovu argumenata već spomenutih gore u tekstu odnosno na osnovi argumenata iznesenih za 15% HAKOM je zaključio da novi prijedlog HT-a o iznosu »postotka X« od 20% također nije razuman i opravdan te bi trebao biti na puno većoj razini od predloženih 20%, a da bi operator koji je minimalno efikasan kao HT mogao nuditi usluge krajnjim korisnicima bez ulaženja u gubitke i ostvarivati razumnu dobit.

HAKOM je dana 30. studenoga 2009.g. uputio dopis HT-u u kojem se obavještava da u dosadašnjem tijeku pregovora nisu svoj prijedlog »postotka X« uspjeli prikazati razumnim i opravdanim, odnosno da takav prijedlog omogućava HT-u da iskoristi svoj položaj značajne tržišne snage. HT je obaviješten da će sukladno Odluci, u posebnom upravnom postupku, u skladu sa ZEK-om, Analizom i regulatornom obvezom koja je određena HT-u, HAKOM odrediti iznos »postotka X«.

U nastavku postupka, HT je dana 3. prosinca 2009. g. i 9. prosinca 2009. g. poslao zahtjeve za održavanjem dodatnog sastanka ne iznoseći bilo kakav novi prijedlog.

Na sastanku održanom dana 12. siječnja 2010. g., HT je ponovno dobio priliku da se očituje o svom prijedlogu »postotka X«, međutim, ponovio je da ostaje kod svojeg dosadašnjeg prijedloga za iznos »postotka X« od 20% od maloprodajne cijene. HT smatra da je taj prijedlog opravdan zato što cijena veleprodajnog širokopojasnog pristupa ne bi smjela biti manja od cijene izdvojene lokalne petlje. Prijedlog od 20% značio bi da je cijena veleprodajnog širokopojasnog pristupa na razini cijene izdvojene lokalne petlje. Nadalje, HT smatra da se prilikom određivanja veleprodajne cijene za širokopojasni pristup ne može primijeniti metoda referentnih vrijednosti, jer postoje velika odstupanja u različitim zemljama.

Isto tako, ističu da je to njihov konačni prijedlog i da za niti jedan drugi postotak ne mogu dati prihvatljive argumente.

Člankom 62. stavkom 3. ZEK-a propisana je obveza operatora kojemu je određena regulatorna obveza troškovne usmjerenosti cijena, snositi teret dokazivanja da cijene njegovih usluga proizlaze iz troškova, uključujući razumnu stopu povrata ulaganja. U svrhu izračuna troškova djelotvornog pružanja usluga Agencija može primijeniti metodologiju troškovnog računovodstva neovisno o metodologiji koju primjenjuje operator, ili metodu referentnih vrijednosti, te može zatražiti od operatora cjelovito obrazloženje cijena njegovih usluga, a prema potrebi i izmjenu tih cijena.

Nastavno na navedeno, a u okviru regulatorne obveze nadzora cijena i vođenja troškovnog računovodstva, Odlukom je određena obveza HT-u prikazati svoj prijedlog cijena bitstream pristupa razumnim i opravdanim te ukoliko HAKOM bude smatrao da se prijedlogom HT-a neće moći spriječiti iskorištavanje značajne tržišne snage, HAKOM će koristiti najbolju europsku praksu na način da će uzeti u obzir iznose »postotka X« u zemljama Europske unije u kojima se nadzor cijena provodi metodom maloprodajna cijena minus.

Stoga je HAKOM prilikom određivanja »postotka X« u ovom postupku, primijenio metodu referentnih vrijednosti na način da je koristio najbolju europsku praksu u vidu usporedivih veleprodajnih usluga koje su određene na temelju metode maloprodajna cijena minus pri čemu je bilo potrebno uzeti u obzir i tržišni udjel operatora sa značajnom tržišnom snagom na mjerodavnom maloprodajnom tržištu te su, isto tako, uzeti u obzir i komentari operatora koji su pristigli tijekom javne rasprave u kojima se poseban naglasak stavlja na zaštitu postojećih ulaganja operatora u izdvojenu lokalnu petlju.

Pri izračunu su uzete u obzir cijene usporedivih usluga (usluga bitstream pristupa na IP razini) u državama koje imaju usporediv način određivanja cijena koji se temelji na metodi maloprodajna cijena minus. Isto tako, kao važna pretpostavka prilikom donošenja zaključaka u navedenim zemljama uzet je tržišni udjel bivšeg monopolista na mjerodavnom maloprodajnom tržištu.

Prilikom određivanja iznosa »postotka X« iz točke I. izreke u obzir se uzela regulatorna praksa u Republici Irskoj i Sloveniji, ali i komentari operatora pristigli tijekom javne rasprave. Analizom dostupnih i javno objavljenih podataka u navedenim zemljama cijena usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice određena je na temelju metode maloprodajna cijena minus. Isto tako u navedenim zemljama podaci o »postocima X« su javni, za razliku od nekih drugih zemalja (Austrija, Švedska) gdje podaci o iznosu »postotka X« nisu javno objavljeni, već je samo objavljena konačna veleprodajna cijena, a što istu ne čini usporedivom. Isto tako, treba napomenuti da je važna pretpostavka prilikom usporedbe bila i tržišni udjel bivšeg monopolista koji na maloprodajnom tržištu širokopojasnog pristupa, prema podacima iz siječnja 2009. g. u Sloveniji iznosi 49,2%, dok je u Republici Irskoj 52%. Navedena činjenica je vrlo bitna iz razloga što je određivanje »postotka X« na takvoj razini da operator koji je minimalno efikasan kao HT može nuditi usluge krajnjim korisnicima bez ulaženja u gubitke i ostvarivati razumnu dobit, iznimno važno za daljnji razvoj tržišnog natjecanja na maloprodajnoj razini. Budući da je, na kraju trećeg tromjesečja 2009. g., na predmetnom maloprodajnom tržištu HT imao tržišni udjel od 77,10%, proizlazi da bi određivanje iznosa »postotka X« na razini na kojoj je isti u zemljama s većom razinom tržišnog natjecanja, mogao pomoći razvoju održivog tržišnog natjecanja na maloprodajnoj razini i u Republici Hrvatskoj.

Slijedom svega navedenog, HAKOM je utvrdio da se u Sloveniji iznos »postotka X« na svim brzinama kreće od 43% do 66%, dok je u Republici Irskoj navedeni iznos na razini od oko 55%, uz napomenu da se u Republici Irskoj kombinira relativni iznos »postotka X« i fiksni iznos u € koji se odbija od maloprodajne cijene te stoga nije moguće odrediti točan iznos.

Isto tako, prilikom određivanja »postotka X« iz točke I. izreke, HAKOM je analizirao i odnos cijena usluge bitstream pristupa na IP razini i usluge izdvojene lokalne petlje. U analizi tog odnosa uzete su u obzir sljedeće činjenice:

• u slučaju izdvajanja lokalne petlje operator korisnik svojim krajnjim korisnicima pruža sve usluge (internet, govorna usluga, IPTV) putem svoje mreže i nema dodatnih troškova prema HT-u, već ima troškove vlastite mreže, ali u potpunosti utječe na kvalitetu pružanja svih usluga, dok u slučaju usluge bitstream pristupa na IP razini, osim veleprodajne naknade, operator korisnik plaća i naknadu za posebne virtualne kanale za govornu uslugu i IPTV uslugu, kao i za neke treće usluge;

• krajnji korisnik, u slučaju korištenja usluge širokopojasnog pristupa internetu putem usluge bitstream pristupa preko određenog operatora korisnika, i dalje plaća naknadu za POTS priključak HT-u u iznosu 60,00 kn (bez PDV-a);

• usluga bitstream pristupa se uspoređuje s uslugom izdvojene lokalne petlje u cijelom svom opsegu, a ne samo u dijelu bakrene parice.

Na osnovu gore navedenih usporedivih europskih vrijednosti, tržišnog udjela HT-a na mjerodavnom maloprodajnom tržištu, analize odnosa cijena usluge bitstream pristupa i usluge pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji, ali i uvažavanjem komentara operatora koji su pristigli tijekom javne rasprave, HAKOM je došao do zaključka da bi iznos »postotka X« trebao biti 40%, sukladno točki I. izreke. HAKOM smatra da je iznos »postotka X« od 40% na takvoj razini da operator koji je minimalno efikasan kao HT može nuditi usluge krajnjim korisnicima bez ulaženja u gubitke i ostvarivati razumnu dobit, a da se u isto vrijeme ne dovode u pitanje već ostvarena ulaganja operatora u izdvajanje lokalne petlje Naime, kod pristupa na IP razini operatori i dalje koriste veliki dio mrežnih elemenata HT-ove mreže iz čega proizlazi da »postotak X« na IP razini, a vodeći računa da postoje još dvije razine pristupa kod kojih se koristi manje elemenata HT-ove mreže, ne smije ugroziti ulaganja operatora u izdvojenu lokalnu petlju kod koje operatori ne koriste mrežne elementa HT-ove mreže. Drugim riječima, »postotak X« u iznosu od 40% omogućit će operatorima da bez ugrožavanja dosadašnjih ulaganja u izdvojenu lokalnu petlju i bez ulaženja u gubitke krajnjim korisnicima mogu ponuditi i kombinaciju maloprodajnih paketa koje trenutno ne postoje na tržištu, a što će dovesti do novih pogodnosti za krajnje korisnike.

Što je iz prethodnog odlomka vidljivo, HAKOM je uvažio komentare operatora koji su dostavljeni na javnoj raspravi (Optima i HT), a koji se odnose na utjecaj iznosa »postotka X« od 49% na već ostvarena ulaganja operatora u izdvajanje lokalne petlje te je, na temelju postojećih maloprodajnih i veleprodajnih cijena, zaključio da bi se, uz iznos »postotka X« od 49%, za kombinaciju osnovne brzine pristupa od 4 Mbit/s i paketa podataka od 1 GB ili neograničenog prijenosa podataka, a uzevši u obzir i postojanje dodatnih naknada za poseban virtualni kanal za govorni promet, IPTV ili neku treću uslugu, operatoru korisniku manje isplatilo uložiti u kolokaciju i izdvajanje lokalne petlje, a što bi dovelo u pitanje već ostvarena ulaganja u izdvajanje lokalne petlje. Iz navedenog razloga, HAKOM je izmijenio iznos »postotka X« iz prijedloga odluke (49%) na 40%, kao što stoji u točki I. izreke.

HAKOM napominje da je, kako je navedeno u točkama 2. i 3. izreke, HT dužan odrediti veleprodajne cijene u skladu s načelom nediskriminacije i to na način da, u slučaju postojanja različitih uvjeta za određene krajnje korisnike (npr. niže cijene u slučaju ugovornog vezivanja ili veća količina podataka za istu cijenu u slučaju ugovornog vezivanja), isti uvjeti moraju biti dostupni i operatorima korisnicima u predmetnoj Standardnoj ponudi usluge veleprodajnog širokopojasnog pristupa na veleprodajnoj razini, i to na način da se u usporedivim uvjetima za operatore korisnike određuje veleprodajna cijena na način da se »postotak X« oduzima od niže cijene (npr. cijene u slučaju ugovornog vezivanja). Drugim riječima, operatori korisnici moraju biti u mogućnosti ponuditi svoje usluge i onim korisnicima HT-a kojima je HT ponudio određene posebne pogodnosti (niže cijene u slučaju ugovornog vezivanja ili veća količina podataka za istu cijenu u slučaju ugovornog vezivanja). Navedeno je moguće jedino u slučaju da se »postotak X« primjenjuje i na maloprodajnu cijenu koja uključuje određene pogodnosti, a ne samo na maloprodajnu cijenu koju plaćaju oni korisnici HT-a koji se, primjerice, nisu ugovorno vezali s HT-om.

U skladu sa svime navedenim, HAKOM je na temelju regulatorne obveze nadzora cijena i vođenja troškovnog računovodstva određene HT-u Odlukom, te u skladu s člankom 62. stavcima 2. i 3. ZEK-a, u ovom postupku utvrdio da iz gore navedenih razloga, veleprodajne cijene usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice objavljene u standardnoj ponudi od 1. listopada 2009. g. nisu utemeljene na troškovima, odnosno da HT nije dokazao da su navedene cijene razumne i opravdane jer nisu određene primjenom »postotka X« koji bi spriječio iskorištavanje značajne tržišne snage HT-a, odnosno koji bi omogućio održivo tržišno natjecanje. Stoga je HAKOM primjenom metode referentnih vrijednosti uz primjenu najbolje (usporedive) europske prakse, a uvažavajući komentare operatora pristigle na javnoj raspravi, kako je gore obrazloženo, riješio kao u točkama 1., 2. i 3. izreke.

Temeljem članka 22. ZEK-a, prijedlog ove odluke bio je objavljen od 18. siječnja 2010. g. do 17. veljače 2010. g. na internetskim stranicama HAKOM-a radi provedbe javne rasprave. Tijekom javne rasprave prikupljeni su komentari društava HT d.d., Vipnet d.o.o., OT Optima Telekom d.o.o., Amis Telekom d.o.o., H1 Telekom d.d. i Voljatel Telekomunikacije d.o.o. Nakon detaljne analize pristiglih komentara HAKOM je utvrdio da većina komentara nije od utjecaja na drugačije rješavanje ovog predmeta, iz razloga koji su pobliže navedeni u dodatku ove Odluke koji čini njezin sastavni dio, dok je prihvaćen komentar operatora u vezi utjecaja predloženog iznosa »postotka X« na već ostvarena ulaganja u izdvajanje lokalne petlje te je radi toga odlučeno izmijeniti »postotak X« iz točke I. izreke prijedloga odluke, a kako je obrazloženo gore u tekstu.

Ova Odluka će se objaviti u skladu s člankom 14. stavak 4. ZEK-a.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Protiv ove Odluke žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u roku od 30 dana od dana primitka ove odluke.

Klasa: UP/I-344-01/09-01/2946

Urbroj: 376-11-10-11

Zagreb, 12. ožujka 2010.

Predsjednik Vijeća
Miljenko Krvišek, dipl. ing. el., v. r.

DODATAK ODLUKE

ODGOVORI NA KOMENTARE PRISTIGLE NA JAVNOJ RASPRAVI

HAKOM je prilikom određivanja »postotka X« u ovom postupku, koristio najbolju europsku praksu u vidu usporedivih veleprodajnih usluga koje su određene na temelju metode maloprodajna cijena minus pri čemu je bilo potrebno uzeti u obzir i tržišni udjel operatora sa značajnom tržišnom snagom na mjerodavnom maloprodajnom tržištu te je, isto tako, uzeo u obzir i komentare operatora koji su pristigli tijekom javne rasprave, a koji se odnose na utjecaj iznosa »postotka X« od 49% na već ostvarena ulaganja operatora u izdvajanje lokalne petlje.

Slijedom svega navedenog, HAKOM je donio odluku da »postotak X« iznosi 40%.

1. Komentari tvrtke HT – Hrvatske telekomunikacije d.d.

1. Općenito

Po mišljenju HAKOM-a, odluka o određivanju veleprodajnih cijena usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice primjenom »postotka X« u iznosu od 40%, sukladno točki I. izreke odluke Vijeća HAKOM-a od 12. ožujka 2010. g., kao ni prijedlog odluke o određivanju veleprodajnih cijena usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice primjenom »postotka X« u iznosu od 49%, ne predstavlja neprimjereno sniženje veleprodajne cijene širokopojasnog pristupa, već, naprotiv, omogućava daljnju liberalizaciju tržišta elektroničkih komunikacija u Republici Hrvatskoj.

Naime, omogućavanje operatorima da, osim ponude za korištenje usluge izdvojenog pristupa lokalnoj petlji, koriste i odgovarajuću ponudu za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa, pomoći će daljnjoj liberalizaciji tržišta iz razloga što će operatori usluge širokopojasnog pristupa internetu biti u mogućnosti ponuditi na cijelom teritoriju Republike Hrvatske odnosno i u onim dijelovima u kojima ne postoji kolokacija ili u onim dijelovima u kojima zbog određenih tehničkih ili objektivnih razloga nije moguć ulaz u kolokaciju.

Nadalje, komentar HT-a da će prijedlog HAKOM-a, koji predstavlja sniženje veleprodajnih cijena u odnosu na njihov prijedlog rezultirati isključivo snižavanjem vrijednosti ukupnog tržišta, Vijeće HAKOM-a smatra u potpunosti netočnima. Naime, iz svih tržišnih pokazatelja vidljivo je da se volumen tržišta širokopojasnih usluga ne smanjuje, već se odgovarajućim regulatornim mjerama iz godine u godinu povećava. Vijeće HAKOM-a navedeno smanjenje (»postotak X« u iznosu od 40%) odnosno odgovarajuću ponudu za usluge veleprodajnog širokopojasnog pristupa smatra nužnom regulatornom mjerom koja će omogućiti daljnju liberalizaciju tržišta, a koja će dovesti do efikasnijeg tržišnog natjecanja. Drugim riječima, osim odgovarajuće ponude za uslugu izdvojenog pristupa lokalnoj petlji, uvođenje i odgovarajuće ponude za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa pomoći će razvoju širokopojasnih usluga u Republici Hrvatskoj.

Isto tako, HAKOM se ne slaže s mišljenjem HT-a da će odluka o određivanju veleprodajnih cijena usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice primjenom »postotka X« u iznosu od 40%, sukladno točki I. izreke odluke Vijeća HAKOM-a od 12. ožujka 2010. g., kao ni prijedlog odluke o određivanju veleprodajnih cijena usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice primjenom »postotka X« u iznosu od 49%, utjecati na značajno smanjenje prihoda od usluga širokopojasnog pristupa internetu, a time smanjiti stopu povrata ulaganja u modernizaciju pristupnog dijela nepokretne mreže i infrastrukture. Po mišljenju HAKOM-a stvaranje kvalitetnih veleprodajnih ponuda omogućit će dodatnu dobit HT-u, kao veleprodajnom operatoru, iz razloga što će ostali operatori na tržištu koristiti veleprodajne ponude u većem opsegu nego što je to do sada bio slučaj. S druge strane, operatori će uz odgovarajuće veleprodajne ponude biti u mogućnosti nuditi svoje usluge na maloprodajnoj razini, odnosno bit će u mogućnosti stvarati veću bazu korisnika koja će im donositi određenu dobit. Iz navedenog proizlazi da će odgovarajuće veleprodajne ponude odnosno u ovom slučaju »postotak X« od 40% donijeti novu vrijednost tržištu odnosno svi operatori koji djeluju na tržištu će biti u mogućnosti ostvarivati veću dobit koju će moći iskoristiti za ulaganje u infrastrukturu.

Također, napominjemo da je HAKOM izrazito vodio računa da konačna odluka o »postotku X« u iznosu od 40% ne ugrožava dosadašnja ulaganja operatora u izdvajanje lokalne petlje. Drugim riječima, HAKOM je upravo zbog pristiglih komentara tijekom javne rasprave, u kojima se veliki naglasak stavlja na zaštitu dosadašnjih ulaganja operatora u izdvojenu lokalnu petlju, iznos »postotka X« od 49% iz prijedloga odluke, u konačnoj odluci izmijenio na 40%.

2. Pojedinačni komentari HT-a

U Prijedlogu odluke, na str. 2., HAKOM navodi kako se određivanjem prosječnog prometa za svaku pristupnu brzinu i svaki maloprodajni paket diskriminira operatore u odnosu na HT-ov maloprodajni dio.

HAKOM se ne slaže s mišljenjem HT-a da metodologija koja se temelji na prosječnoj potrošnji ne sprječava druge operatore da ponude maloprodajne pakete s neograničenim prometom.

Naime, a kao što je i napisano u rješenju nadzornika elektroničkih komunikacija od 29. prosinca 2009. g., prema metodologiji izračuna na temelju prosječne potrošnje HT-ovih korisnika, operatori korisnici ne mogu svojim krajnjim korisnicima ponuditi na maloprodajnoj razini paket koji uključuje neograničeni promet, jer u tom slučaju operatori korisnici snose rizik i dodatni trošak potrošnje koja prekoračuje prosječnu potrošnju HT-ovih korisnika. Na taj način operatori korisnici nemaju mogućnost odrediti svoje maloprodajne cijene kojima bi mogli učinkovito konkurirati HT-u.

Bez mogućnosti prodaje paketa koji uključuje neograničeni promet, nema mogućnosti za učinkovito tržišno natjecanje. Drugim riječima, svaki operator bi se, neovisno o iznosu »postotka X«, u slučaju da se usluga veleprodajnog širokopojasnog pristupa nudi na temelju metode prosječne potrošnje, a ovisno o potrošnji unutar paketa s neograničenim prometom, našao u situaciji da bi na veleprodajnoj razini uslugu morao plaćati više nego što ju je naplatio na maloprodajnoj razini. S druge strane, HT se ne može naći u prethodno opisanoj situaciji odnosno u situaciji u kojoj se mogu pronaći ostali operatori koji nude usluge na tržištu.

Uz sve prethodno navedeno HAKOM želi istaknuti da je HT, sukladno obvezi nediskriminacije, obvezan pružati usluge drugim operatorima uz jednake uvjete koje osigurava za svoje vlastite usluge. Obzirom da za vlastite potrebe ne koristi metodologiju koja se temelji na prosječnoj potrošnji, HT nije u mogućnosti navedenu metodologiju niti primjenjivati na ostale operatore koji djeluju na tržištu.

U Prijedlogu odluke, na str. 2., HAKOM navodi se kako iznos »postotka X« od 15% nije dovoljan da bi operator koji je minimalno efikasan kao HT mogao nuditi usluge krajnjim korisnicima bez ulaženja u gubitke i ostvarivati razumnu dobit.

HAKOM se ne slaže s mišljenjem HT-a da u prijedlogu odluke nije navedeno obrazloženje zašto nije prihvaćen prijedlog HT-a da se »postotak X« odredi u iznosu od 15%. Naime, u prijedlogu odluke jasno je napisano da operatori pri pružanju usluge širokopojasnog pristupa u slučaju spajanja na IP razini, kao i ostalih usluga, imaju i maloprodajne i veleprodajne troškove.

Po mišljenju HAKOM-a maloprodajni troškovi operatora ne mogu iznositi manje od 15%. Naime, za tarifne pakete u kojima HT nudi javnu govornu uslugu, a koji su sukladno članku 63. stavku 3. ZOT-a podložni prethodnoj regulaciji, HAKOM primjenjuje praksu da troškovna usmjerenost podrazumijeva da cijena javne govorne usluge u nepokretnoj mreži za krajnje korisnike mora uz veleprodajne troškove, koji su bazirani na cijenama međusobnog povezivanja, uključivati i određeni postotak kojim su pokriveni maloprodajni troškovi, a koji prema dosadašnjoj praksi HAKOM-a ne bi smjeli biti manji od 15%. Na navedenu praksu HAKOM-a, koja se primjenjuje u zadnjih nekoliko godina, HT nije imao primjedbi.

Uzevši u obzir prethodno navedeno te da operatori osim maloprodajnih troškova imaju i veleprodajne troškove (npr: veleprodajni troškovi povezivanja s HT-ovom mrežom, troškovi vlastite mreže, troškovi javnog interneta, troškovi međunarodnog povezivanja) sasvim je jasno da prijedlog HT-a od 15% nije moguće prihvatiti. Drugim riječima, ukoliko za vlastitog korisnika HT ima 100% troškova prilikom pružanja usluge, za svakog korisnika kojeg su operatori korisnici pridobili putem npr. usluge bitstream pristupa na IP razini, imat će manje troškove obzirom da neće više koristiti određene elemente mreže, a ovisno o točki na kojoj je operator korisnik pristupio (u predmetnom slučaju IP razina). Upravo prethodno navedeno te uzevši u obzir cijenu potpunog izdvojenog pristupa lokalnoj petlji odnosno dosadašnja ulaganja operatora u izdvojenu lokalnu petlju, čini razliku između 15% i 40% koliko je Vijeće HAKOM-a odredilo u konačnoj odluci.

Vezano uz komentar HT-a da cijena veleprodajnog širokopojasnog pristupa ne bi smjela biti manja od cijene izdvojene lokalne petlje odnosno da bi na temelju prijedloga HAKOM-a cijena većine veleprodajnih paketa bitstream usluge bila ispod cijene izdvojene lokalne petlje, HAKOM želi istaknuti sljedeće.

Naime, HAKOM se slaže s HT-om da bi postavljanje cijene bitstream usluga ispod cijene izdvojene lokalne petlje negativno utjecalo na postojeće operatore koji su uložili značajna sredstava u korištenje usluge izdvojene lokalne petlje. Upravo zbog navedenog HAKOM je i vodio računa da »postotak X« iz konačne odluke, u iznosu od 40%, ne ugrožava dosadašnja ulaganja operatora u izdvajanje lokalne petlje. Iz navedenog razloga HAKOM je izmijenio iznos »postotka X« sa 49%, koji je bio predmet javne rasprave, na 40% iz točke I. izreke konačne odluke.

Na početku bi htjeli naglasiti da se cijene usluga bitstream pristupa (dobivene na temelju »postotka X« u iznosu od 40%) mogu uspoređivati i s dijeljenim i s potpunim izdvojenim pristupom lokalnoj petlji.

U slučaju da se usluga bitstream pristupa želi uspoređivati s potpunim izdvojenim pristupom lokalnoj petlji potrebno je na veleprodajnu cijenu bitstream usluge dodati cijenu za virtualne kanale za pružanje govorne usluge i IPTV-a koja, sukladno postojećoj ponudi za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa trenutno iznosi 20 kn za VoIP kanal i 35 kn za IPTV kanal. Htjeli bi naglasiti da je svaka od potencijalne 21 kombinacije brzine pristupa i prijenosa podataka/prometa usluge bitstream pristupa skuplja od usluge potpuno izdvojenog pristupa lokalne petlje.

Kao što je prethodno rečeno uslugu bitstream pristupa moguće je uspoređivati i s dijeljenim pristupom iz razloga što u oba pristupa korisnik zadržava POTS priključak odnosno HT zadržava i upotrebljava govorni pojas frekvencijskog spektra iste bakrene parice za pružanje svojih javno dostupnih telefonskih usluga. Uzevši u obzir činjenicu da je cijena dijeljenog izdvojenog pristupa lokalnoj petlji 21,46 kn, odnosno niža od potpunog izdvojenog pristupa, a kako je za usporedbu, isto kao i kod potpunog izdvojenog pristupa lokalnoj petlji, na cijenu bitstream usluge potrebno dodati cijenu za virtualne kanale koja, sukladno postojećoj ponudi za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa, iznosi 20 kn za VoIP kanal i 35 kn za IPTV kanal vidljivo je da je i dijeljeni pristup izdvojenoj lokalnoj petlji povoljniji od bitstream pristupa u slučaju »postotka X« u iznosu od 40%.

Nastavno na prethodno navedeno te uzevši u obzir da je na cijenu dijeljenog ili potpunog izdvojenog pristupa lokalnoj petlji potrebno dodati određene troškove koje operatori imaju kako bi pružali usluge, HAKOM smatra s iznosom »postotka X« na razini od 40% vodi računa o dosadašnjim ulaganjima operatora u izdvojenu lokalnu petlju odnosno da cijena za uslugu bitstream pristupa neće biti na razini koja će ugroziti dosadašnja ulaganja u izdvojenu lokalnu petlju, a što je i u skladu s praksom koja se primjenjuje u europskim zemljama.

Također, HAKOM bi htio naglasiti da krajnji korisnik kojem se usluga nudi putem izdvojenog pristupa lokalnoj petlji dobiva jedan račun dok će, u slučaju da mu se usluga pruža putem bitstream pristupa dobiti dva računa obzirom da će i dalje plaćati naknadu za POTS priključak HT-u u iznosu 60,00 kn (bez PDV-a).

Nadalje, HAKOM se ne slaže s navodima HT-a da nisu jasno određeni kriteriji na temelju kojih najbolju europsku praksu određivanja cijena prema metodi maloprodajna cijena minus čine Slovenija i Republika Irska. Naime, najbolju europsku praksu čini usporedba s onim državama Europske unije koje veleprodajnu cijenu bitstream pristupa određuju na usporediv način načinu koji je odredio HAKOM. Uzevši u obzir specifičnost same usluge, odnosno mogućnost da se veleprodajna cijena odredi na različite načine (npr: »postotak X« se razlikuje za privatne i poslovne korisnike, različit postotak za upravljani i neupravljani ADSL, kombinacija apsolutne i relativne vrijednosti) HAKOM je kao najbolju europsku praksu mogao koristiti iznos »postotak X« koji se primjenjuje u Sloveniji i Republici Irskoj.

Što se tiče drugih zemalja koje su navedene u komentarima HT-a, a odnose se na izvještaj Cullen Internationala, važno je još jednom napomenuti da je HAKOM kao najbolju europsku praksu uzeo zemlje Europske unije koje imaju javno objavljene iznose »postotka X« kao i one zemlje Europske unije u kojima udjel bivšeg monopolista pokazuje da je regulacija tržišta dovela do održivog tržišnog natjecanja na maloprodajnoj razini. Budući da zemlje koje HT navodi npr. Turska i Makedonija nisu članice Europske unije, HAKOM iste nije uzimao u obzir. Napominjemo da je Republika Hrvatska zemlja kandidat za članstvo u Europskoj uniji te je i blizu statusa punopravne članice. Do sada je praksa HAKOM-a bila da se korištenje najbolje europske prakse odnosi većinom na zemlje Europske unije, a što je direktno i navedeno i u analizi tržišta veleprodajnog širokopojasnog pristupa, i to iz razloga što su to tržišta s visokom razinom tržišnog natjecanja, kao i važećom regulatornom praksom koju i Republika Hrvatska i HAKOM žele dostići.

Vezano uz komentar HT-a da je »…čak i u slučajevima u kojima je objavljena samo konačna veleprodajna cijena, moguće jednostavno utvrditi okvirne iznose razlika između maloprodajne i veleprodajne cijene…« HAKOM ističe da isto nije sasvim točno i da bi navedeni način izračuna »postotka X« mogao dovesti do krivih zaključaka i to iz razloga što postoji niz maloprodajnih paketa u svakoj zemlji koji bi se mogli dovesti u odnos s jedinstvenom cijenom predmetne veleprodajne usluge, a radi nepoznavanja specifičnosti pojedine veleprodajne ponude u određenoj zemlji, moglo bi se doći do krivih zaključaka.

U Prijedlogu odluke, na str. 2., HAKOM navodi kako cijene za pristupne brzine koje HT ne nudi na maloprodaji nisu pravilno određene metodom linearne interpolacije.

HAKOM se ne slaže s mišljenjem HT-a da se primjenom metode linearne interpolacije nije uzela u obzir troškovna usmjerenost cijena. Naime, metoda izračuna koju je HAKOM odredio u regulatornim obvezama za izračun interpoliranih vrijednosti označava metodu konstrukcije novih točaka podataka u odnosu na diskretni skup poznatih točaka podataka. Drugim riječima, metoda izračuna koju je HAKOM odredio u regulatornim obvezama je specifični slučaj prilagodbe krivulje u kojem funkcija mora točno prolaziti točkama podataka odnosno cijena za brzine koje se ne nude na maloprodajnoj razini ovise o cijenama za brzine koje se nude na maloprodajnoj razini. Drugim riječima, interpolirane vrijednosti ovise o poznatim vrijednostima, a u poznate vrijednosti (brzine pristupa od 4 Mbit/s, 10 Mbit/s i 20 Mbit/s) morali su biti uključeni i fiksni troškovi te usluge kako bi se usluga uopće i mogla ponuditi na tržištu.

3. Pojedinačni komentari HT-a

Vezano uz prijedlog HT-a da bi se metodologija izračuna cijene bitstream pristupa trebala temeljiti na prosječnoj potrošnji, HAKOM bi htio naglasiti da je nadzornik elektroničkih komunikacija HAKOM-a dana 29. prosinca 2009.g. donio rješenje klasa: UP-I-344-08/09-01/55 urbroj: 376-09-09-2 kojim je određeno HT-u primijeniti metodologiju izračuna cijene usluge veleprodajnog širokopojasnog pristupa na način da se od svake cijene kombinacije pristupne brzine i prijenosa podataka oduzima »postotak X«.

Vezano uz prijedlog HT-a da se »postotak X« odredi u iznosu od 20%, HAKOM ističe da se ne slaže s navedenim prijedlogom iz istih razloga zbog kojih nije prihvaćen prijedlog od 15%, a čiji su razlozi detaljno obrazloženi na trećoj stranici ovih komentara.

2. Komentari tvrtke Vipnet d.o.o.

1. Struktura modela

HAKOM se ne slaže s konstatacijom Vipnet-a da je model pružanja usluge od strane alternativnog operatora zbog predloženog modela naplate sveden na preprodaju postojećih tarifnih modela HT-a. Naime, HT na maloprodajnoj razini nudi pakete brzine pristupa od 4 Mbit/s, 10 Mbit/s i 20 Mbit/s te za svaku brzinu pristupa nudi mogućnost prijenosa podataka/prometa od 1 GB, 10 GB ili neograničeni promet. HAKOM je analizom tržišta omogućio operatorima da osim brzina pristupa od 4 Mbit/s, 10 Mbit/s i 20 Mbit/s mogu ponuditi i brzine pristupa od 512 kbit/s, 1 Mbit/s, 2 Mbit/s i 3 Mbit/s. Nadalje, operatori su u mogućnosti, kao i HT, u svakoj od ponuđenih 7 brzina pristupa ponuditi prijenos podataka/promet od 1 GB, 10 GB ili neograničeni promet.

Međutim, osim navedenog, operatori su u mogućnosti uzeti od HT-a na veleprodajnoj razini neograničeni promet i prodavati na maloprodajnoj razini bilo koji oblik prijenosa podataka/promet (npr: 2 GB, 3 GB, 6 GB). Isto tako, operatori su u mogućnosti na maloprodajnoj razini nuditi i brzine pristupa koje nisu u prethodno navedenih sedam brzina pristupa. Uz navedeno, operatori su u mogućnosti na veleprodajnoj razini uzeti i ograničeni promet od npr: 10 GB te na maloprodajnoj razini ponuditi paket s ograničenim prometom od npr: 4 GB.

Sukladno svemu navedenom, HAKOM smatra da predloženi model nije sveden na preprodaju, već, naprotiv, operatori imaju mogućnost ponuditi raznovrsne pakete na maloprodajnoj razini.

2. Izmjena maloprodajnih paketa HT-a

Na pitanje Vipnet-a kako će se određivati nove veleprodajne cijene u slučaju da HT provede izmjenu elemenata matrice naplate (npr: promjena maloprodajnih cijena, uvođenje promotivnih akcija, promjena brzina ili volumena prometa), HAKOM se očituje kako slijedi.

Naime, sukladno regulatornoj obvezi nediskriminacije iz analize tržišta (str. 72.) HT je obvezan u tijeku svake promotivne akcije prema krajnjim korisnicima ponuditi operatorima, koji koriste veleprodajne usluge bitstream pristupa, promotivne uvjete na veleprodajnoj razini, a kako bi operatori, na osnovama koje osiguravaju održivo tržišno natjecanje, mogli replicirati navedenu promotivnu akciju, odnosno ponuditi iste promotivne uvjete krajnjim korisnicima. Isto tako, u skladu s gore navedenim HT je obvezan 30 dana prije svake promotivne akcije obavijestiti HAKOM o promotivnoj akciji i operatore o promotivnim veleprodajnim uvjetima.

Iz navedenog je vidljivo da je HT obvezan na bilo koju cijenu koju koristi u promotivnoj akciji omogućiti veleprodajnu cijenu koja će se dobiti na temelju maloprodajna cijena minus u visini iznosa »postotka X«. Nadalje, u slučaju da HT ponudi neku novu brzinu pristupa i/ili prijenos podataka/promet ili u postojećim tarifnim paketima promijeni maloprodajnu cijenu, bit će obvezan na isto ponuditi odgovarajuće veleprodajne uvjete odnosno maloprodajnu cijenu minus iznos »postotka X« obzirom da je, sukladno obvezi nediskriminacije, obvezan osigurati jednake uvjete za operatore koji pružaju istovjetne usluge. Drugim riječima, obvezom nediskriminacije će se osigurati da operatori imaju pravo na jednake uvjete usluge bitstream pristupa kao što ih HT omogućuje svom maloprodajnom dijelu i povezanim društvima.

U slučaju da se dogode neke od prethodno navedenih izmjena, HAKOM će voditi računa da se prilikom uvođenja promjena poštuje članak 42. stavci 5. i 7. ZEK-a.

3. Konačan oblik cjenika u Standardnoj ponudi

Vezano uz komentar Vipnet-a da je, obzirom na rješenje nadzornika HAKOM-a od 29. prosinca 2009.g. potrebno provesti usklađivanje istih odredbi unutar važeće standardne ponude, HAKOM ističe da u točki 2 izreke navedenog rješenja piše da je HT u roku od 3 dana od dana konačnog utvrđivanja od strane HAKOM-a iznosa »postotka X« obvezan objaviti i primjenjivati metodologiju navedenu i istoj točki izreke. Obzirom da u trenutku zaprimanja komentara nije donesena konačna odluka o iznosu »postotka X«, HT nije niti bio obvezan ugraditi odredbe iz rješenja od 29. prosinca 2009. g. u Standardnu ponudu. HAKOM će voditi računa da HT navedenu obvezu ugradi i objavi u roku od 3 dana od konačne odluke o utvrđivanju »postotka X«

4. Pristup na Ethernet i DSLAM razini

Vezano uz komentar Vipnet-a u kojem navode kako smatraju da je potrebno osigurati da se prilikom definiranja cijena za pristupe na višim hijerarhijskim razinama mreže, u obzir uzima struktura naplatnog modela, odnosno cijena koje će biti definirane za pristup na IP razini, na način da cijene za pristup na Ethernet i DSLAM razini ne mogu biti više od cijena za pristup na IP razini, HAKOM se očituje kako slijedi.

Naime, Ethernet i DSLAM razina su razine pristupa koje su bliže krajnjem korisniku od IP razine iz čega proizlazi da operator koji je spojen na Ethernet ili DSLAM razini koristi manje mrežnih elemenata, nego što je slučaj kada je spojen na IP razinu. Drugim riječima, uzevši u obzir da su operatori koji su spojeni na Ethernet ili DSLAM razini uložili više u vlastitu mrežu, veleprodajna cijena na tim brzinama može biti samo povoljnija od veleprodajne cijene na IP razini odnosno »postotak X« na Ethernet i DSLAM razini će biti veći od »postotka X« na IP razini.

Vezano na komentar Vipnet-a da bi HAKOM trebao promptno definirati cijene usluga za ADSL pristup na Ethernet razini, HAKOM ističe da je procedura određivanja pristupa na Ethernet razini propisana analizom tržišta. Naime, sukladno obvezi transparentnosti (str. 75.) propisano je da je HT obvezan u roku od 90 dana od zaprimanja razumnog zahtjeva za uslugu bitstream pristupa na Ethernet razini na temelju bakrene parice unutar standardne ponude veleprodajnog širokopojasnog pristupa odrediti uvjete, rokove i cijene usluge bitstream pristupa na Ethernet razini.

5. Obveza zadržavanja POTS/ISDN priključka

Nastavno na komentar Vipnet-a da je u interesu krajnjeg korisnika da se omogući da alternativni operator koji nudi uslugu širokopojasnog pristupa na neki način preuzme na sebe plaćanje takvih naknada kako korisnik ne bi primao odvojene račune, pri čemu bi korisnik i dalje ostao u pretplatničkom odnosu s HT-om, HAKOM se očituje kako slijedi.

Regulatornu obvezu jednog računa za krajnjeg korisnika moguće je odrediti na tržištu pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji za privatne i poslovne korisnike (tržište 1 iz mjerodavne Preporuke o mjerodavnim tržištima). HAKOM u ožujku 2010. g. planira započeti s analizama pet mjerodavnih tržišta koja se odnose na maloprodajne usluge u javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji, a što uključuje i prethodno spomenuto tržište. Prilikom analize navedenog tržišta, a u slučaju da se analizom utvrdi postojanje operatora sa značajnom tržišnom snagom na spomenutom tržištu, HAKOM će, prilikom određivanja regulatornih obveza istome, voditi računa o potrebi uvođenja jedinstvenog računa za krajnjeg korisnika, a sve u smjeru jačanja djelotvornog tržišnog natjecanja.

6. Promotivne ponude HT-a

Nastavno na komentar Vipnet-a kako izrazito bitnim smatraju osigurati da se pogodnosti u promocijama koje nudi HT zaista mogu prenijeti na operatora korisnika odnosno da ponuda ne bude u obliku koji se ne može replicirati (npr: davanje poklona prilikom aktivacija), HAKOM se očituje kako slijedi.

Zadatak HAKOM-a je osigurati odgovarajuće uvjete operatorima odnosno prethodnom regulacijom omogućiti djelotvorno tržišno natjecanje u kojem će alternativni operatori imati jednaku mogućnost stjecanja korisnika kao i operator sa značajnom tržišnom snagom. Materijalni pokloni koje HT zna ponuditi prilikom aktivacije ne mogu biti predmet prethodne regulacije, već isključivo naknadne regulacije koja ulazi u djelokrug rada agencije za zaštitu tržišnog natjecanja.

HAKOM je po navedenom pitanju djelovao proaktivno te je dana 18. studenoga 2009. g. uputio Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja dopis u kojem ustupa nadležnost u pogledu niza promotivnih akcija koje HT nudi na tržištu. Naime, obzirom da HAKOM nije nadležan za ocjenjivanje i regulaciju roba i usluga vezanih uz osnovnu uslugu iz razloga što je predmet prethodne regulacije HAKOM-a samo onaj dio iz kojeg proizlazi značajna tržišna snaga HT-a, u ovom slučaju pristupna mreža HT-a, HAKOM je ustupio nadležnost Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja.

7. Trajanje postupka – početak primjene cijena

Vezano uz nezadovoljstvo Vipnet-a dugotrajnošću ovog postupka te želji da budući postupci traju kraće, HAKOM ističe da svaki postupak traži poštivanje odredbi zakonskih i podzakonskih propisa odnosno unutar svakog postupka mora biti osigurana maksimalna transparentnost postupka kao i mogućnost da svi operatori koji djeluju na tržištu imaju mogućnost iznošenja vlastitog stajališta na predmet postupka (sukladno članku 23. ZEK-a potrebno je održavanje javne rasprave). HAKOM će, kao i do sada, nastojati da postupci budu riješeni u što kraćem roku uz poštivanje svih zakonskih i podzakonskih propisa.

8. Zahtjevi Vipnet-a vezani uz izmjene u Standardnoj ponudi za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa

Na zahtjev Vipnet-a kojim predlažu izmjene u pogledu iznosa naknada za nacionalni pristup, definiranju pojmova regionalni i nacionalni pristup, mogućnosti da se VoIP pristup omogući na IP razini priključivanjem na jedan od 4 regionalna/nacionalna PoP-a, korištenje dvije MAC adrese za VoIP umjesto jedne, provjeri opravdanosti da HT na tromjesečnoj osnovi provodi provjeru stvarne količine prometa iz čega može proizaći da se svaka tri mjeseca mijenja cijena pristupa te načinu na koji će se tretirati naknade za aktivaciju, preseljenje i prijavu kvara ADSL priključka, HAKOM se očituje kako slijedi.

Na javnoj raspravi, koja je trajala od 18. siječnja 2010. g. do 17. veljače 2010. g., bio je prijedlog odluke kojim se HT-u određuje iznos »postotak X« za izračun veleprodajne cijene bitstream pristupa. Sukladno navedenom unutar ovog postupka HAKOM je u mogućnosti donijeti konačnu odluku samo u pogledu iznosa »postotka X«.

Međutim, HAKOM razumije da postoji potreba za izmjenom određenih dijelova Standardne ponude za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa te je 12. ožujka 2010. g. na internetskoj adresi www.hakom.hr otvorio javni poziv za prikupljanje prijedloga izmjene Standardne ponude veleprodajnog širokopojasnog pristupa, čime je započeo postupak izmjene prethodno navedene standardne ponude unutar kojeg će svi operatori imati mogućnost navesti koje su izmjene nužne unutar standardne ponude kako bi se omogućilo djelotvorno tržišno natjecanje.

3. Komentari tvrtke Optima Telekom d.d.

1. Nejasnoće u pogledu primjene odluke

Vezano uz nejasnoće koje iznosi Optima Telekom u pogledu odnosa Standardne ponude za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa koja je objavljena 1. listopada 2009. g., ponude koja je objavljena u siječnju 2010. g., rješenje nadzornika elektroničkih komunikacija od 22. siječnja 2010. g. te prijedloga odluke o iznosu »postotka X«, HAKOM se očituje kako slijedi.

Vijeće HAKOM-a je dana 17. srpnja 2009.g. donijelo odluku po kojoj je HT, između ostalog, bio obvezan dana 1. listopada 2009. g. objaviti Standardnu ponudu veleprodajnog širokopojasnog pristupa koja uključuje uvjete, rokove i cijene usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice, a u skladu s regulatornim obvezama koje su HT-u određene. Sukladno istoj odluci, HT je bio obvezan dana 1. siječnja 2010. g. unutar Standardne ponude ugraditi tehničke uvjete usluge posebnog virtualnog kanala za VoIP u svrhu pružanja javno dostupne telefonske usluge te tehničke uvjete usluge posebnog virtualnog kanala za IPTV u svrhu pružanja IPTV-a te ugraditi uvjete, cijene i rokove vezano uz nacionalni pristup do svih korisnika spajanjem na samo jednom širokopojasnom pristupnom području.

Nakon što je HT objavio 1. listopada 2009. g. Standardnu ponudu, HAKOM je provjerio usklađenost Standardne ponude s regulatornim obvezama koje su istome određene. Uzevši u obzir da u određenim dijelovima Standardna ponuda nije bila usklađena s regulatornim obvezama, HAKOM je pokrenuo stručni nadzor vezan uz metodologiju određivanja veleprodajne cijene bitstream pristupa, stručni nadzor vezan uz nepostupanje po regulatornim obvezama unutar Standardne ponude te upravni postupak vezan uz utvrđivanje iznosa »postotka X». Nadzornik HAKOM-a je dana 29. prosinca 2009. g. donio rješenje po kojem HT u roku od 3 dana od dana konačnog utvrđivanja od strane HAKOM-a iznosa »postotka X«, mora u Standardnoj ponudi javno objaviti i primjenjivati metodologiju izračuna cijena usluge veleprodajnog širokopojasnog pristupa na način da se od svake cijene kombinacije pristupne brzine i prijenosa podataka oduzima »postotak X«. Iz navedenog je vidljivo da će se »postotak X« iz konačne odluke primjenjivati na metodologiju iz rješenja nadzornika od 29. prosinca 2009. g., a ne na model koji se nalazi u postojećoj Standardnoj ponudi.

Nadalje, nadzornik HAKOM-a je dana 22. siječnja 2010. g. donio rješenje kojim su utvrđene nepravilnosti u objavljenoj Standardnoj ponudi te je naloženo HT-u ukloniti nepravilnosti u dijelu u kojem Standardna ponuda nije bila usklađena s regulatornim obvezama propisanim odlukom HAKOM-a od 17. srpnja 2009. g. HT je tijekom siječnja 2010. g. objavio izmjene Standardne ponude u koju je ugradio obveze koje su mu određene odlukom od 17. srpnja 2009. g., a čija primjena počinje s danom 1. siječnja 2010. g. (virtualni kanali, nacionalni pristup) kao i izmjene koje su mu određene rješenjem nadzornika od 22. siječnja 2010. g.

Uzevši u obzir komentare Optime Telekoma u kojima navode kako je u postojećoj Standardnoj ponudi potrebno ugraditi dodatne izmjene kako bi se omogućilo odgovarajuće korištenje Standardne ponude za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa te uzevši u obzir i komentare ostalih operatora pristiglih na javnu raspravu, HAKOM ističe da je 12. ožujka 2010. g. na internetskoj adresi www.hakom.hr otvorio javni poziv za prikupljanje prijedloga izmjene Standardne ponude veleprodajnog širokopojasnog pristupa, čime je započeo postupak izmjene Standardne ponude unutar kojeg će svi operatori imati mogućnost navesti koje su izmjene nužne kako bi se omogućilo djelotvorno tržišno natjecanje. Navedeni postupak neće se odnositi na metodologiju izračuna cijena usluge veleprodajnog širokopojasnog pristupa te iznos »postotka X« obzirom da su isti riješeni zasebnim postupcima.

Sukladno prethodno navedenom Optima Telekom će biti u mogućnosti unutar postupka izmjene Standardne ponude iznijeti primjedbe na sporne dijelove iste poput troška aktivacije ADSL-a novih korisnika i ADSL-a postojećih korisnika, iznosa naknade za aktivaciju pristupa na postojećem korisniku, definiranje postupka prijave kvara, određivanje uvjeta migracije s ADSL transport usluge na jedinstvenu uslugu bitstreama te ostalih spornih odredbi koje ste naveli u komentarima.

Unutar navedenog postupka HAKOM će osobito voditi računa da se unutar Standardne ponude izmijene sve sporne odredbe odnosno sve odredbe koje bi mogle sprječavati razvoj djelotvornog tržišnog natjecanja.

2. Odnos usluge bitstreama i izdvojene lokalne petlje

Vezano uz navode Optime Telekoma kako je prilikom određivanja iznosa »postotka X« kod usluge bitstream pristupa nužno voditi računa o dosadašnjim ulaganjima operatora u izdvojeni pristup lokalnoj petlji, HAKOM ističe da se u potpunosti slaže s navodima Optime Telekoma.

Naime, HAKOM-u je cilj omogućiti odgovarajuću bitstream ponudu koja bi zajedno s odgovarajućom ponudom za izdvojeni pristup lokalnoj petlji omogućila djelotvorno tržišno natjecanje na maloprodajnoj razini, ali na način da usluga bitstream pristupa nije povoljnija od usluge izdvojenog pristupa lokalne petlje iz razloga što usluga izdvojenog pristupa lokalnoj petlji traži veća ulaganja od usluge bitstream pristupa.

Uzevši u obzir naglasak koji je Optima Telekom, kao i drugi operatori, u svojim komentarima stavila na zaštitu dosadašnjih ulaganja u izdvojenu lokalnu petlju te uzevši u obzir da postoje još dvije razine pristupa (Ethernet i DSLAM) u kojima se koristi manje mrežnih elemenata HT-ove mreže, HAKOM je »postotak X« u konačnoj odluci odredio u iznosu od 40% iz razloga što isti na najbolji način vodi računa o prethodno navedenom. Drugim riječima, iz navedenog razloga HAKOM je izmijenio iznos »postotka X« sa 49% koji je bio predmet javne rasprave, na 40% iz točke I. izreke konačne odluke.

Po mišljenju HAKOM-a iznos »postotka X« od 40% upravo je u skladu s prethodno navedenim. Htjeli bi naglasiti da se cijene usluga bitstream pristupa (dobivene na temelju »postotka X« u iznosu od 40%) mogu uspoređivati i s dijeljenim i s potpunim izdvojenim pristupom lokalnoj petlji.

U slučaju da se usluga bitstream pristupa želi uspoređivati s potpunim izdvojenim pristupom lokalnoj petlji potrebno je na veleprodajnu cijenu bitstream usluge dodati cijenu za virtualne kanale za pružanje javno dostupne govorne usluge i IPTV-a koja, sukladno postojećoj ponudi za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa trenutno iznosi 20 kn za VoIP kanal i 35 kn za IPTV kanal. Htjeli bi naglasiti da je svaka od potencijalne 21 kombinacije brzine pristupa i prijenosa podataka/prometa usluge bitstream pristupa skuplja od usluge potpuno izdvojenog pristupa lokalne petlje.

Kao što je prethodno rečeno uslugu bitstream pristupa moguće je uspoređivati i s dijeljenim pristupom iz razloga što u oba pristupa korisnik zadržava POTS priključak odnosno HT zadržava i upotrebljava govorni pojas frekvencijskog spektra iste bakrene parice za pružanje svojih javno dostupnih telefonskih usluga. Uzevši u obzir činjenicu da je cijena dijeljenog izdvojenog pristupa lokalnoj petlji 21,46 kn, odnosno niža od potpunog izdvojenog pristupa, a kako je za usporedbu, isto kao i kod potpunog izdvojenog pristupa lokalnoj petlji, na cijenu bitstream usluge potrebno dodati cijenu za virtualne kanale koja, sukladno postojećoj ponudi za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa trenutno iznosi 20 kn za VoIP kanal i 35 kn za IPTV kanal vidljivo je da je i dijeljeni pristup izdvojenoj lokalnoj petlji povoljniji od bitstream pristupa u slučaju »postotka X« u iznosu od 40%.

Nastavno na prethodno navedeno te uzevši u obzir da je na cijenu dijeljenog ili potpunog izdvojenog pristupa lokalnoj petlji potrebno dodati određene troškove koje operatori imaju kako bi pružali usluge, HAKOM smatra s iznosom »postotka X« na razini od 40% vodi računa o dosadašnjim ulaganjima operatora u izdvojenu lokalnu petlju odnosno da cijena za uslugu bitstream pristupa neće biti na razini koja će ugroziti dosadašnja ulaganja u izdvojenu lokalnu petlju, a što je i u skladu s praksom koja se primjenjuje u europskim zemljama.

Također, potrebno je napomenuti da krajnji korisnik kojem se usluga nudi putem izdvojenog pristupa lokalnoj petlji dobiva jedan račun dok će, u slučaju da mu se usluga pruža putem bitstream pristupa dobiti dva računa obzirom da će i dalje plaćati naknadu za POTS priključak HT-u u iznosu 60,00 kn (bez PDV-a).

S druge strane, vezano uz komentar Optime Telekoma kako bi bilo potrebno regulirati maloprodajna tržišta interneta, HAKOM ističe sljedeće. Naime, maloprodajno tržište interneta, kao niti ostala maloprodajna tržišta, osim tržišta pristupa javnoj komunikacijskoj mreži na fiksnoj lokaciji nisu sastavni dio važeće Preporuke Europske komisije o mjerodavnim tržištima iz čega proizlazi da je za njihovu regulaciju nužno dokazati test tri mjerila iz članka 53. stavka 2. ZEK-a.

3. Cijena

Vezano uz komentar Optime Telekoma u kojem traže pojašnjenje što čini maloprodajnu cijenu od koje se oduzima »postotak X« te opravdanost naplate ostalih troškova za pružanje usluge bitstream pristupa, HAKOM se očituje kako slijedi.

Metoda maloprodajna cijena minus podrazumijeva određivanje veleprodajne cijene na način da se »postotak X« oduzima od ukupne maloprodajne cijene koju plaća krajnji korisnik. Uzevši u obzir da krajnji korisnik plaća naknadu za pristupnu brzinu i naknadu za prijenos podataka/promet, maloprodajnu cijenu čini zbroj tih dviju usluga od kojeg se oduzima određeni »postotak X« odnosno, sukladno konačnoj odluci, oduzima se »postotak X« u iznosu od 40%. Temeljem navedenog u izračun maloprodajne cijene minus uzeti su samo ovi troškovi odnosno nisu u obzir uzete ostale naknade koje operatori moraju plaćati prema postojećoj Standardnoj ponudi.

Kao što je prethodno u tekstu spomenuto, HAKOM je 12. ožujka 2010. g. na internetskoj adresi www.hakom.hr otvorio javni poziv za prikupljanje prijedloga izmjene Standardne ponude veleprodajnog širokopojasnog pristupa, čime je započeo postupak izmjene Standardne ponude unutar kojeg će Optima Telekom biti u mogućnosti iznijeti primjedbe na sporne dijelove Standardne ponude uključujući i ostale naknade koje se moraju plaćati kako bi usluge nudili preko bitstream pristupa.

Vezano na komentar Optime u kojem isti spominju da prijedlog odluke govori o određivanju veleprodajne cijene usluge bitstream pristupa na IP razini pri čemu se ne radi razlika, odnosno ne određuje se radi li se o pristupu radi pružanja usluge IPTV-a, interneta ili govorne usluge, HAKOM ističe sljedeće.

Veleprodajna cijena određena na temelju »postotka X« u iznosu od 40% čini osnovu odnosno operatorima daje mogućnost da preko usluge bitstream pristupa ponude usluge interneta na maloprodajnoj razini. U slučaju da operatori preko bitstream usluge žele ponuditi i VoIP usluge ili usluge IPTV-a, HT mora za spomenute usluge osigurati zagarantirani kapacitet odnosno omogućiti da navedene usluge imaju prioritizaciju nad ostalim prometom kroz mrežu HT-a. Sukladno navedenom, operator koji će na temelju usluge bitstream pristupa htjeti osim interneta ponuditi i VoIP usluge i/ili IPTV usluge morat će na veleprodajnu cijenu koja je određena na temelju maloprodajne cijene minus u kojoj »postotak X« iznosi 40% platiti i cijenu za VoIP i/ili IPTV virtualni kanal.

4. Komentari tvrtke Amis Telekom d.o.o.

Nastavno na komentar Amis Telekoma kako smatraju suvišnim komentirati iznos »postotka X« u situaciji u kojoj po postojećoj standardnoj ponudi HT ima mogućnost naplaćivati jednokratne naknade za priključenje vlastitih vodova i mjesečne naknade za točke spajanja za vlastite vodove u iznosu koji je trenutno definiran standardnom ponudom, HAKOM bi htio istaknuti da, iako postavljanje »postotka X« na odgovarajuću razinu nužno ne znači i odgovarajuću ponudu za uslugu bitstream pristupa, postavljanje »postotka X« na konkurentsku razinu, smatra vrlo bitnim korakom u omogućavanju djelotvornog tržišnog natjecanja preko usluge bitstream pristupa.

Vezano uz komentare Amis Telekoma u kojem navode potrebu za izmjenom određenih odredbi Standardne ponude za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa, HAKOM ističe sljedeće.

Uzevši u obzir da navedeni komentari nisu sastavni dio ovog postupka te da je na javnu raspravu pristigao veliki broj komentara koji nisu direktno povezani s »postotkom X«, htjeli bismo vas obavijestiti da je HAKOM 12. ožujka 2010. g. na internetskoj adresi www.hakom.hr otvorio javni poziv za prikupljanje prijedloga izmjene Standardne ponude veleprodajnog širokopojasnog pristupa, čime je započeo postupak izmjene standardne ponude unutar kojeg ćete biti u mogućnosti iznijeti primjedbe na sporne dijelove standardne ponude poput cijene za virtualne kanale, cijene za pristupne kapacitete za pristupne vodove za koje je odgovoran operator korisnik te nejasnoće vezane uz način spajanja na Ethernet preklopnike.

HAKOM razumije stajalište Amis Telekoma da bi HT i Iskon trebalo promatrati kao jednog poduzetnika, međutim, navedeno nije predmet ovog postupka.

Vezano uz komentar Amis Telekoma da u slučaju da HAKOM donese odluku kakvu predlaže, neće omogućiti održivo tržišno natjecanje, već će, upravo suprotno tome, stvoriti uvjete koji omogućavaju HT-u da preko Iskonovih maloprodajnih cijena konkurira ostalim operatorima, oduzimajući im dio tržišta i zapravo u konačnici istiskuje ostale operatore s tržišta, HAKOM želi naglasiti sljedeće.

Naime, stvaranje odgovarajućih veleprodajnih uvjeta za alternativne operatore u obliku standardnih ponuda dovest će i do stvaranja odgovarajućih veleprodajnih uvjeta i za Iskon. Po mišljenju HAKOM-a potrebno je omogućiti veleprodajne uvjete na temelju kojih će alternativni operatori biti u mogućnosti konkurirati HT-u. Drugim riječima, odnos HT-a i Iskona te njihov utjecaj na maloprodajno tržište nije moguće riješiti preko veleprodajnih ponuda, već, u slučaju da za tim postoji potreba, potrebno ga je rješavati na druge načine.

5. Komentari tvrtke H1 Telekom d.d.

Vezano uz komentar H1 Telekoma kako javna rasprava nije cjelovita obzirom da je HAKOM izuzeo samo jedan segment Standardne ponude o kojem nije moguće odlučivati/raspravljati ne uzimajući u obzir cjelokupan tekst Standardne ponude, HAKOM se očituje kako slijedi.

HAKOM razumije da postavljanje »postotka X« na odgovarajuću razinu nužno ne znači i odgovarajuću ponudu za uslugu bitstream pristupa, međutim, postavljanje »postotka X« na konkurentsku razinu smatramo vrlo bitnim korakom u omogućavanju djelotvornog tržišnog natjecanja preko usluge bitstream pristupa. Uzevši u obzir da je sukladno analizi tržišta, HT bitstream uslugu morao omogućiti s danom 1. listopada 2009. g, a virtualne kanale za VoIP i IPTV uslugu s danom 1. siječnja 2010. g., HAKOM je navedeni postupak započeo samo za »postotak X« odnosno smatrao je da će odgovarajuća bitstream ponuda preko koje će operatori u početnoj fazi biti u mogućnosti ponuditi usluge širokopojasnog interneta pomoći razvoju djelotvornog tržišnog natjecanja, a u drugoj fazi će se preko bitstream usluge omogućiti i pružanje ostalih usluga (VoIP i IPTV).

Uzevši u obzir da ovaj postupak uključuje samo određivanje iznosa »postotka X« te da je na javnu raspravu osim vaših pristigao i od drugih operatora veliki broj komentara koji nisu vezani uz »postotak X«, već uz uvjete u Standardnoj ponudi, htjeli bismo vas obavijestiti da je HAKOM 12. ožujka 2010. g. na internetskoj adresi www.hakom.hr otvorio javni poziv za prikupljanje prijedloga izmjene Standardne ponude veleprodajnog širokopojasnog pristupa, čime je započeo postupak izmjene standardne ponude unutar kojeg ćete biti u mogućnosti iznijeti primjedbe na sporne dijelove standardne ponude.

HAKOM se slaže s navodima H1 Telekoma kako bitstream usluga, isto kao i usluga izdvojenog pristupa lokalnoj petlji, mora omogućiti pružanje svih tipova usluga (VoIP, Internet, IPTV). Upravo iz navedenog razloga HAKOM je u analizi tržišta i odredio HT-u da mora omogućiti virtualne kanale. Uzevši u obzir kako operatori smatraju da cijena virtualnih kanala nije određena na odgovarajući način, u postupku izmjene standardne ponude HAKOM će na navedeni dio posebno obratiti pažnju.

Vezano na komentar H1 Telekoma kako bi »postotak X« trebalo odrediti u iznosu od 60%, HAKOM ističe sljedeće. Po mišljenju HAKOM-a usluga koja se nalazi na ljestvici ulaganja na višoj razini mora biti povoljnija za operatora od usluge koja se nalazi na nižoj razini ljestvice ulaganja. Uzevši u obzir da se usluga bitstream pristupa nalazi na nižoj razini ljestvice ulaganja od usluge lokalne petlje, HAKOM prilikom određivanja »postotka X« mora voditi računa da bitstream usluga ne smije biti povoljnija od usluge izdvojenog pristupa lokalnoj petlji odnosno mora voditi računa da se zaštite dosadašnja ulaganja operatora u izdvojeni pristup lokalnoj petlji. Uzevši u obzir prethodno navedeno te postojeće cijene za uslugu izdvojenog pristupa lokalnoj petlji HAKOM smatra da određivanje »postotka X« u iznosu od 60% ne bi bilo u skladu s prethodno navedenim.

HAKOM se slaže s konstatacijom H1 Telekoma da alternativni operatori moraju biti u mogućnosti preko bitstream usluge ponuditi »triple play usluge« odnosno da cjenovno moraju biti u mogućnosti ponuditi iste po cijenama koje su konkurentne cijenama koje HT nudi za sve tri usluge. Po mišljenju HAKOM-a gledajući postojeću standardnu ponudu HT-a za uslugu veleprodajnog širokopojasnog pristupa situacija je sljedeća. Konkretno, alternativni operator koji preko bitstream usluge želi ponuditi »triple play usluge« morat će platiti (u slučaju da želi uzeti brzinu pristupa od 4 Mbit/s i neograničeni promet) 87,54 kn za usluge bitstream pristupa na IP razini na temelju bakrene parice primjenom »postotka X« u iznosu od 40%, zatim 35 kn mjesečne naknade za virtualni kanal za IPTV SD te 20 kn mjesečne naknade za virtualni kanal za VoIP što u konačnici čini 142,54 kn.

S druge strane HT na maloprodajnoj razini za navedenu uslugu naplaćuje POTS priključak u iznosu od 60 kn, MAXadsl pristup za brzinu pristupa od 4 Mbit/s u iznosu od 64,75 kn, neograničeni promet u iznosu od 81,15 kn te MAXtv u iznosu od 53,27 kn što u konačnici iznosi 259,17 kn.

Kako bi prethodno navedeno bilo usporedivo bitno je korisniku kojem alternativni operator nudi uslugu preko bitstream usluge uračunati i trošak POTS priključka koji korisnik mora platiti HT-u u iznosu od 60 kn iz čega proizlazi da trošak operatora preko bitstream usluge iznosi 202,54 kn te da se isti uspoređuje s maloprodajnom cijenom HT-a koja iznosi 259,17 kn.

Vezano uz komentar H1 Telekom-a kako je bitstream usluga, gledajući ljestvicu ulaganja, trebala prethoditi izdvajanju lokalne petlje, HAKOM ističe sljedeće. Iako bi uvođenje usluge veleprodajnog širokopojasnog pristupa omogućilo u početnim fazama operatorima stjecanje baze korisnika uz niže troškova, HAKOM smatra da uvođenje odgovarajuće usluge bitstream pristupa i u ovoj fazi uz vođenja računa da se zaštite ulaganja operatora u izdvojeni pristup lokalnoj petlji kako i činjenici da usluga bitstream pristupa ne smije biti isplativija od usluge izdvojenog pristupa lokalnoj petlji može puno doprinijeti razvoju djelotvornog tržišnog natjecanja.

Isto tako HAKOM napominje da bi usluga bitstream pristupa omogućila alternativnim operatorima da usluge ponude na svim dijelovima Republike Hrvatske gdje uslugu nudi i HT dok, s druge strane, ta mogućnost ne postoji kod usluge izdvojenog pristupa lokalnoj petlji.

6. Komentari tvrtke Voljatel telekomunikacije d.o.o.

Vezano uz komentare Voljatela kako smatraju da je prosječan promet od 10 GB po korisniku, koji je uključen u cijenu, ne odgovara stvarnoj potrošnji alternativnih operatora, HAKOM ističe sljedeće.

Naime, HAKOM smatra da metodologija koja je sastavni dio postojeće standardne ponude, a koja se temelji na prosječnoj potrošnji ne omogućava razvoj maloprodajnog tržišta širokopojasnih usluga preko Bitstream ponude, kao veleprodajne usluge, iz razloga što veleprodajna cijena koju bi alternativni operatori plaćali HT-u istima ne ostavlja mogućnost da preko bitstream ponude korisnicima ponude pakete neograničenog prometa. Naime, po mišljenju HAKOM-a alternativni operatori neće biti u mogućnosti ponuditi maloprodajne pakete neograničenog prometa preko bitstream ponude iz razloga što korisnik neograničenog prometa na maloprodajnoj razini plaća istu cijenu neovisno je li u paketu neograničenog prometa potrošio npr: 15 GB, 50 GB ili 100 GB dok bi alternativni operator na veleprodajnoj razini plaćao HT-u ovisno o količini potrošenih GB u paketu neograničenog prometa.

Vezano uz pakete s ograničenim prometom situacija je sljedeća. U slučaju da se metodologija temelji na prosječnoj potrošnji alternativni operator, koji koristi pakete s ograničenim prometom, će platiti iznos prosječne potrošnje iako njegov korisnik može iskoristiti i manje od iznosa koji je određen kao prosječna potrošnja. Problem navedenog je što HT sebi naplaćuje točno onoliko koliko je korisnik potrošio dok će alternativnim operatorima naplaćivati iznos prosječne potrošnje, a što je u suprotnosti s regulatornom obvezom nediskriminacije određenom analizom tržišta veleprodajnog širokopojasnog pristupa.

Temeljem svega prethodno navedenog HAKOM je dana 29. prosinca 2009. g. donio rješenje (klasa: UP-I-344-08/09-01/55 urbroj: 376-09-09-2) po kojem HT u roku od 3 dana od dana konačnog utvrđivanja od strane HAKOM-a iznosa »postotka X«, u Standardnoj ponudi javno objavi i primjenjuje metodologiju izračuna cijena usluge veleprodajnog širokopojasnog pristupa na način da se od svake cijene kombinacije pristupne brzine i prijenosa podataka oduzima »postotak X«. Iz navedenog rješenja je vidljivo da će se konačna odluka o određivanju »postotka X« primjenjivati na metodologiju iz rješenja nadzornika od 29. prosinca 2009. g., a ne na model koji se nalazi u postojećoj standardnoj ponudi odnosno određivanjem iznosa »postotka X« postojeća metodologija više neće biti na snazi, a što je HAKOM i naveo u konačnoj odluci.

Odluka, NN 57/2010-1373