## Zakon o javnom informiranju

### NN 22/1992 (17.4.1992.), Zakon o javnom informiranju

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, a u svezi s člancima
6. i 7. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o javnom informiranju

Proglašavam Zakon o javnom informiranju, kojeg je Sabor Republike Hrvatske
donio na skupnoj sjednici Društveno-političkog vijeća 9. travnja 1992,
Vijeća općina 9. travnja 1992. i Vijeća udruženog rada 9. travnja 1992.

Broj : PA4-24/ 1-92.

Zagreb. 15. travnja 1992.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o javnom informiranju

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim zakonom uređuju se prava i obveze novinara, obveze sredstava javnog
informiranja, utemeljenje tijela za zaštitu slobode javnog informiranja,odgovornost
za štetu učinjenu objavljenom informacijom, objavljivanje priopćenja i
ispravka informacije, te naklada tiska.

Članak 2.

Javno informiranje ostvaruje se posredstvom tiska i drugih sredstava
javnog informiranja.

Tisak, u smislu ovoga zakona, jesu novine i druge periodične tiskovine,
te plakati, letci, slikovni prikazi sa ili bez teksta i druge tiskovine
umnožene bilo kojim mehaničkim, kemijskim ili elektronskim postupkom.

Novine i druge periodične tiskovine, u smislu ovoga zakona, jesu tiskana
djela koja izlaze u vremenskim razmacima od najviše šest mjeseci, a u nakladi
većoj od 500 primjeraka.

Tiskano djelo, naklada kojega je manja od 500 primjeraka, a izlazi periodično,
smatrat će se novinama ili pak drugom periodičnom tiskovinom ako je namijenjeno
raspačavanju.

Tiskom se ne smatraju cjenici, upute za uporabu naprava i lijekova,
glasački listići, službene tiskanice i slična tiskana ili na neki drugi
način umnožena djela.

Druga sredstva javnog informiranja u smislu ovoga zakona, jesu radijske
i televizijske postaje, programi novinskih agencija, te filmovi, videovrpce.
gramofonske ploče magnetofonske vrpce i druga sredstva koja informiraju
o nekom događaju, pojavi, ličnosti, predmetu ili djelatnosti.

lnformacija, u smislu ovoga zakona, jest podatak, te tekst, fotografija,
crtež, karikatura, film, usmeno izvješće ili drugi prilog objavljen u sredstvu
javnog informiranja.

Nakladnik, u smislu ovoga zakona, jest fizička ili pravna osoba koja
izdaje sredstvo javnog informiranja.

Novinski nakladnik je fizička ili pravna osoba koja izdaje novine idruge
periodične tiskovine.

Članak 3.

Javno informiranje je slobodno.

Sloboda javnog informiranja obuhvaća osobito slobodu izražavanja misli,
slobodu prikupljanja, istraživanja, objavljivanja, širenja i primanja informacija,
te slobodu osnivanja poduzeća i ustanova novinsko-nakladničke, radio-difuzne
i filmsko-informativne djelatnosti.

Izdavanjem tiska, proizvodnjom i emitiranjem radijskog i televizijskog
programa, te izdavanjem drugih sredstava javnog informiranja mogu se baviti
građani i pravne osobe, u skladu sa zakonom.

Članak 4.

Nitko nema pravo prinudom utjecati na sadržaj i tokove javnog informiranja,
ni na bilo koji drugi način nezakonito ograničavati slobodu javnog informiranja.

O povredama slobode javnog informiranja odlučuje sud.

Članak 5.

Informacije u posjedu tijela zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti i
drugih tijela koja imaju javne ovlasti, te tijela jedinica lokalne samouprave
(u daljnjem tekstu: tijela javne vlasti) dostupne su novinarima pod jednakim
uvjetima, u skladu s propisima o radu tih tijela.

Ovlaštena osoba u tijelu javne vlasti dužna je u razumnom roku novinarima
dati informacije iz djelokruga toga tijela.

Ovlaštena osoba u tijelu javne vlasti neće dati informaciju koja je
radi zaštite javnih ili privatnih interesa zakonom ili drugim propisom
utvrđena tajnom.

Ovlaštena osoba u tijelu javne vlasti odgovorna je za točnost i potpunost
informacija danih prema odredbi stavka 2. ovoga članka.

Članak 6.

Svaki građanin ima pravo na zaštitu privatnosti, dostojanstva, ugleda
i časti.

Javni djelatnici imaju pravo na zaštitu privatnosti osim u slučajevima
koji su u svezi s njihovom javnom djelatnošću.

Članak 7.

Sredstva javnog informiranja dužna su objavljivati točne, cjelovite
i pravodobne informacije, poštujući pravila novinarske profesije.

Sredstva javnog informiranja dužna su poštovati privatnost, dostojanstvo.
ugled i čast građana, a poglavito djece, mladeži i obitelji.

Zabranjeno je objavljivati informacije prikupljene na nezakonit način
(prislušnim uređajima, skrivenim kamerama, kradom i slično).

Članak 8.

Država će poticati raznovrsnost tiska i drugih sredstava javnog informiranja,
te višestrukost ideje i misli u javnom informiranju.

Odluke o novčanoj pomoći tisku i drugim sredstvima javnog informiranja
za ostvarenje zadaća iz stavka 1 ovoga članka su javne.

Država će materijalno pomoći izdavanje tiska i drugih sredstava javnog
informiranja u jeziku i pismu etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina,
te osigurati uvjete za izdavanje sredstava javnog informiranja namijenjenih
informiranju osoba s posebnim potrebama, kao i pripadnika drugih društvenih
i kulturnih grupa.

II. PRAVA I OBVEZE NOVINARA

Članak 9.

Prava i obveze članova redakcije u poduzeću javnog informiranja mogu
se urediti statutom.

Statut iz stavka 1. ovoga članka donose vlasnik i predstavnici redakcije,
a stupa na snagu kada ga odobri redakcija dvotrećinskom većinom.

Statutom iz stavka 1. ovoga članka može se utvrditi da se glavni urednik
imenuje i razrješava uz suglasnost redakcije.

Načela statuta iz stavka 1. ovoga članka mogu biti utvrđena kolektivnim
ugovorom.

Članak 10.

Pravila novinarske profesije utvrđuje novinarska stručna udruga.

Pravila novinarske profesije trebaju sadržavati osobito načelo poštovanja
istine i prava javnosti da je sazna, objavljivanja točnih i potpunih informacija,
objavljivanja informacija izvor kojih je poznat ili pak opremanja informacija
čiji izvor nije poznat neophodnim upozorenjima. ispravljanja netočnih informacija,
jasnog razlikovanja informacija od komentara, izbjegavanja uvrede i klevete,
poštovanja privatnosti i prava na pravičan sud.

Članak 11.

Novinar ima pravo izražavati stajalište o svim događajima i ličnostima.
poštujući pravila novinarske profesije.

Novinaru se ne može otkazati radni odnos, umanjiti plaća ili izmijeniti
status u redakciji zbog iznošenja stajališta u skladu s odredbom stavka
1. ovoga članka.

Članak12.

Novinar ima pravo odbiti napisati, odnosno pripremiti, ili sudjelovati
u oblikovanju priloga kojega se sadržaj protivi pravilima novinarske profesije.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na tehničko-redaktorsku
obradu priloga.

Ako novinar odbije izvršiti nalog, jer bi izvršavanjem naloga kršio
pravila novinarske profesije, nalogodavac mu ne može otkaza ti radni odnos,
umanjiti plaću ili izmijeniti status u redakciji.

Članak 13.

Prilog kojega je smisao promijenjen u postupku uredničke obradbe ne
smije se objaviti pod imenom autora bez njegova pristanka.

Za prilog objavljen protivno odredbi stavka 1. ovoga članka odgovara
glavni urednik.

Aku je prilogom objavljenim, protivno odredbi stavka 1. ovoga članka
povrijeđen ugled autora, autor može zahtijevati naknadu štete.

Odredba stavka 1. ovoga članka vrijedi i za pseudonim kojim se služi
pojedini autor.

Članak 14.

Novinar nije dužan tijelu javne vlasti dati podatke o izvoru objavljene
informacije, koji želi ostati nepoznat.

III. OBVEZE SREDSTAVA JAVNOG INFORMIRANJA

Članak 15.

Novine i druge periodične tiskovine, radijske i televizijske posta,je,
te programi novinskih agencija moraju imati glavnoga urednika.

Glavni urednik odgovoran je, u skladu sa zakonom, za sve objavljene
informacije.

Članak 16.

Glavnim urednikom može biti imenovana osoba koja osim općih uvjeta predviđenih
zakonom ispunjava slijedeće posebne uvjete :

1. da je državljanin Republike Hrvatske;

2. da ima prebivalište na području Republike Hrvatske.

Glavnim urednikom ne može se imenovati osoba koja ima imunitet od kaznene
odgovornosti.

Članak 17.

Glavni urednik sredstva javnog informiranja u državnom vlasništvu imenuje
se na temelju javnog natječaja.

Članak 18.

Na svakom primjerku novina ili druge periodične tiskovine moraju biti
otisnuti: naziv i sjedište, odnosno ime, prezime i prebivalište novinskoga
nakladnika; ime i prezime direktora novinskoga nakladnika i glavnoga urednika;
naziv i sjedište, odnosno ime, prezime i prebivalište tiskara, te mjesto
i datum tiskanja.

Na svakom primjerku druge tiskovine moraju biti otisnuti: naziv i sjedište,
odnosno ime, prezime i prebivalište nakladnika i tiskara, ili pak pravne
ili fizičke osobe koja je tiskovinu izradila i umnožila nekim drugim mehaničkim,
kemijskim ili elektronskim postupkom, te mjesto i datum tiskanja, odnosno
umnožavanja.

Članak 19.

Reklamne poruke i drugi plaćeni prilozi moraju biti jasno i uočljivo
označeni.

Članak 20.

Uz informacije koje se prenose iz drugih domaćih i inozemnih sredstava
informiranja mora biti naznačen izvor.

Članak 21.

Tiskar, odnosno nakladnik ako tisak nije tiskan na području Republike
Hrvatske, dužan je jedan primjerak tiska dostaviti državnome tijelu koje
obavlja upravne poslove iz oblasti informiranja i osam primjeraka Nacionalnoj
i sveučilišnoj biblioteci.

Članak 22.

Zabranjeno je reklamiranje i javno izlaganje tiskovina naslovnicama
pornografskoga sadržaja.

Tiskovine s naslovnicama pornografskoga sadržaja koje se javno izlažu
oduzet će se bez naknade na temelju rješenja Ministarstva pravosuđa i uprave.

Rješenje iz stavka 2. ovoga članka Ministarstvo pravosuđa i uprave dostavit
će Ministarstvu unutarnjih poslova, s nalogom da oduzme sve primjerke tiskovina
s naslovnicama pornografskog sadržaja koje su javno izložene.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na prodaju u specijaliziranim
prodavaonicama.

IV. VIJEĆE ZA ZAŠTITU SLOBODE JAVNOG INFORMIRANJA

Članak 23.

Radi zaštite slobode javnog informiranja, a osobito prava građana na
točnu i potpunu informaciju, te stvaranja uvjeta za odgovorno postupanje
sudionika u javnom informiranju utemeljuje se Vijeće za zaštitu slobode
javnog informiranja (u daljnjem tekstu: Vijeće).

Članak 24.

Vijeće čini sedam članova. Po jednoga člana Vijeća imenuju Hrvatsko
novinarsko društvo, sindikat novinara Hrvatske, Društvo hrvatskih književnika
Matica hrvatska, Odvjetnička komora Hrvatske i Hrvatska gospodarska komora,
a predsjednika Vijeća imenuje Sabor Republike Hrvatske.

Predsjednik i članovi Vijeća imenuju se na ćetiri godine.

Članak 25.

Vijeće osobito razmatra:

- prigovore građana i pravnih osoba na informacije tiska i drugih sredstava
javnog informiranja;

- prigovore novinara i nakladnika na postupke tijela javne vlasti kojima
se ograničava sloboda javnog informiranja;

- prigovore novinara na postupke tijela javne vlasti kao izvora informacija;

- prigovore novinara urednika i sindikata novinara na postupke vlasnika
tiska ili drugoga sredstva javnog informiranja glede slobode izražavanja
misli.

Vijeće prati stanje u novinsko-nakladničkoj, radio-difuznoj i filmsko-informativnoj
djelatnostl. te predlaže mjere zaštite i unapređenja slobode javnog informiranja.

Članak 26.

Ovlašteno državno tijelo dužno je na prijedlog Vijeća razmotriti prijeporno
pitanje i zauzeti stajalište o njemu.

Tisak i druga sredstva javnog informiranja dužna su objaviti bez naknade
stav Vijeća o pitanjima u svezi s njihovim radom.

Članak 27.

Vijeće pravovaljano odlučuje ako je sjednicama nazočno više od polovice
članova. Odluke se donose većinom glasova.

Rad Vijeća uređuje se poslovnikom.

Članak 28.

Uvjete za rad Vijeća osigurava Republika Hrvatska.

V. ODGOVORNOST ZA ŠTETU

Članak 29.

Nakladnik koji informacijom objavljenom u sredstvu javnog informiranja
prouzroči drugome materijalnu štetu dužan ju je naknaditi.

Članak 30.

Nakladnik odgovara za štetu, ako informacijom o osobnom ili obiteljskom
životu građana, ili pak nekom drugom informacijom objavljenom u sredstvu
javnog informiranja povrijedi privatnost, dostojanstvo, ugled, čast i drugo
pravo.

Ako osoba na koju se odnosi informacija nije živa, može dosuditi naknadu
štete djeci, usvojeniku, supružniku i roditeljima za njihove duševne bolove,
a braći i sestrama ako je između njih i umrloga postojala trajnija zajednica
života.

Pri odlučivanju o visini naknade štete iz stavka 1. ovoga članka sud
će voditi računa o značaju povrijeđenog dobra i jakosti pretrpljenoga bola
ili straha, te nakladi sredstva javnog informiranja, odnosno broju slušatelja
/ gledatelja na području koji svojim programom pokriva radijska ili televizijska
postaja, koja je objavila informaciju kojom je šteta učinjena.

Članak 31.

Oštećenik nema pravo na naknadu štete:

1. ako je informacija, kojom je šteta učinjena, točno potpuno izvješće
s rasprave na sjednici tijela javne vlasti i njezin smisao nije promijenjen
uredničkom obradom.

2. ako je informacija, kojom je šteta učinjena, autorizirani intervju;

3. ako je informacija, kojom je šteta učinjena, istinita i u izravnoj
svezi s javnom djelatnošću oštećenika;

4. ako je informacija, kojom je šteta učinjena, istinita i iz okolnosti
slučaja proizlazi da je novinar sa sigurnošću mogao zaključiti da se oštećenik
slaže s objavljivanjem informacije;

5. ako je informacija kojom je šteta učinjena obrazloženo mišljenje
autora o javnoj djelatnosti oštećenika a iz načina izražavanja ili drugih
okolnosti proizlazi da nije imao namjeru vrijeđati ili klevetati.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na osobne podatke tajnost
kojih je propisana zakonom, informacije o maloljetnim osobama te informacije
prikupljene na nezakonit način.

Članak 32.

U sporovima radi naknade štete tužba se može pred sudom općemjesnog
djelokruga, sudom na čijem području tužitelj ima sjedište, prebivalište
ili boravište, sudom na čijem je području štetna radnja učinjena.

Sporovi o naknadi štete rješavaju se po hitnom postupku.

Članak 33.

Ako je štetu iz članka 29. i 30. ovoga zakona autor formacije kojom
je učinjena šteta prouzročio namjerice zbog grube nepažnje, nakladnik ima
pravo od autora zahtijevati naknadu isplaćena iznosa.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka zastarijeva u roku šest mjeseci od dana
isplaćene naknade štete.

Članak 34.

Ako je štetu iz članka 29. i 30. ovoga zakona urednik prouzročio namjerice
ili zbog grube nepažnje, nakladnik ima pravo od glavnog urednika zahtijevati
naknadu isplaćena iznosa.

Pravo iz stavka l. ovoga članka zastarijeva u roku šest mjeseci od dana
isplaćene naknade štete.

Članak 35.

Ako je izvor informacije kojom je učinjena šteta iz članka 29. i 30.
ovoga zakona novinska agencija, a smisao agencijske informacije nije promijenjen
uredničkom obradbom, nakladnik ima pravo od novinske agencije zahtijevati
naknadu isplaćena iznosa.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka zastarijeva u roku šest mjeseci od dana
isplaćene naknade štete.

Članak 36.

Ako je izvor informacije kojom je učinjena šteta iz članka 29. i 30.
ovoga zakona tijelo javne vlasti, a smisao dobivene informacije nije promijenjen
uredničkom obradbom, nakladnik ima pravo od države zahtijevati naknadu
isplaćena iznosa.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka zastarijeva u roku šest mjeseci od dana
isplaćene naknade štete.

Članak 37.

Nakladnik je dužan u prvome slijedećem broju novina ili druge povremene
tiskovine, odnosno u prvoj emisiji radija ili televizije objaviti bez komentara
cijelu pravomoćnu presudu kojom je osuđen na naknadu štete.

VI. OBJAVLJIVANJE PRIOPĆENJA I ISPRAVKA

Članak 38.

Novine i druge povremene tiskovine, te radijske i televizijske postaje
dužne su na zahtjev tijela javne vlasti objaviti bez naknade priopćenje
o izvanrednim okolnostima, a osobito o opasnostima za život i zdravlje
ljudi, sigurnost zemlje, javni red i mir.

Odreba stavka i ovoga članka shodno se primjenjuje na programe novinskih
agencija.

Članak 39.

Novine i druge povremene tiskovine, te radijske i televizijske postaje
dužne su objaviti ispravak objavljene informacije.

Pravo na objavu ispravka informacije ima fizička ili pravna osoba čije
je dostojanstvo, ugled i čast, pravo ili interes povrijeđeno netočnom,
nepotpunom ili uvredljivom informacijom.

Ako je osoba na koju se odnosi informacija umrla, pravo na objavu ispravka
imaju njezina djeca, usvojenik, supružnik, roditelji, braća ili sestre,
ili pak pravna osoba ako se informacija odnosi na djelatnost pokojnika
u svezi s tom pravnom osobom.

Članak 40.

Radijske i televizijske postaje dužne su čuvati tonske i video zapise
30 dana od dana objavljivanja.

Članak 41.

Podnositelj ispravka dužan je u ispravku navesti podatke o informaciji
na koju se ispravak odnosi.

Članak 42.

Glavni urednik nije dužan objaviti ispravak informacije:

1. ako podnositelj ispravka nije naveo, a nije očevidno, na koju se
informaciju ispravak odnosi;

2. ako ispravak nije potpisala ovlaštena osoba;

3. ako je ispravak podnesen nakon 30 dana od dana kada je objavljena
informacija na koju se ispravak odnosi;

4. ako je druga ovlaštena osoba ranije podnijela ispravak istoga sadržaja
na istu informaciju a spor pred sudom radi objavljivanja toga ispravka
nije dovršen;

5. ako je već objavljen ispravak istoga sadržaja na istu informaciju,
koji je podnijela druga ovlaštena osoba;

6. ako bi objavljivanje ispravka prouzročilo odgovornost novinskoga
nakladnika za štetu;

7. ako je ispravak više nego dvostruko duži od informacije na koju se
odnosi, a podnositelj ispravka nije pristao da se skrati.

Članak 43.

Ako ne postoji razlog da se odbije objavljivanje, ispravak se mora objaviti
bez izmjena i dopuna u prvome slijedećem broju novina ili druge povremene
tiskovine, na istome mjestu, istom veličinom slova naslova i teksta kojima
je objavljena informacija na koju se ispravak odnosi odnosno u prvoj slijedećoj
emisiji radija ili televizije.

Ispravak se može objaviti u izmijenjenom obliku samo ako na to pristane
podnositelj ispravka.

Nije dopušteno istodobno objaviti komentar ispravka.

Članak 44.

Ako glavni urednik odbije objaviti ispravak ili ga ne objavi na način
i u roku iz članka 43. ovoga zakona, podnositelj ispravka ima pravo podnijeti
tužbu protiv glavnoga urednika kako bi se ispravak objavio.

Tužba iz stavka 1. ovoga članka podnosi se općinskom sudu na području
kojega je sjedište odnosno prebivalište nakladnika, ili pak sjedište odnosno
prebivalište ili boravište tužitelja. Sud sudi u vijeću sastavljenom od
jednoga suca kao predsjednika i dvojice sudaca porotnika.

Uz tužbu se prilažu prijepis objavljene informacije i ispravak.

Tužba se podnosi u roku 30 dana od dana kada istekne rok za objavljivanje
ispravka.

Članak 45.

U sporovima radi objavljivanja ispravka informacije prvo ročište za
glavnu raspravu mora se održati u roku osam dana od dana kada je tužba
primljena u sudu.

U sporovima radi objavljivanja ispravka informacije neće se određivati
pripremno ročište, niti će se od tuženoga tražiti da podnese odgovor na
tužbu.

Ako tužitelj ne opravda izostanak s prvog ročišta, smatrat će se da
je tužbu povukao, o čemu tužitelj mora biti upozoren u pozivu na ročište
za glavnu raspravu.

Clanak 46.

U sporovima radi objavljivanja ispravka informacije sud će odbiti tuženi
zahtjev ako ustvrdi da postoje relozi iz članka 42. ovoga zakona ili da
je glavni urednik ispunio svoju obvezu time što je objavio ispravak u smislu
članka 43. ovoga zakona.

Članak 47.

Ako se osim postupka po tužbi radi objavljivanja ispravka informacije
vodi i kazneni postupak zbog kaznenoga djela učinjenoga informacijom na
koju se ispravak odnosi, sud pred kojim se vodi postupak po tužbi radi
objavljivanja ispravka informacije neće prekidati taj postupak.

Članak 48.

Ako se nakon podnošenja tužbe radi objavljivanja ispravka informacije
promijeni glavni urednik, tužitelj može do zaključenja glavne rasprave
tužbu preinačiti i umjesto prvotnog tuženika tužiti novoga glavnog urednika.
Za tu preinaku nije potreban pristanak prvotno tuženoga glavnog urednika
niti novoga glavnog urednika, koji mora stupiti u parnicu na njegovo mjesto
i parnicu primiti u onome stanju u kojem ona jest kad u nju stupa.

Članak 49

Sud je dužan javno objaviti presudu odmah po zaključenju glavne rasprave.

Presudu će sud dostaviti strankama u roku tri dana od dana kada je presuda
donesena.

Članak 50.

Ako sud prihvati tužbeni zahtjev, presudom će narediti tuženiku da ispravak
informacije objavi u roku i na način utvrđen člankom 43. ovoga zakona.

Članak 51.

Protiv presude općinskog suda može se podnijeti žalba okružnom sudu
u roku tri dana od dana dostavljanja prijepisa presude.

Žalba se ne dostavlja na odgovor protivnoj strani. Predsjednik vijeća
općinskog suda dostavit će žalbu okružnom sudu u roku dva dana od dana
primitka žalbe u sudu.

Članak 52.

Okružni sud mora odlučiti o žalbi u roku tri dana od dana primitka žalbe.

Članak 53.

Pravomoćnu presudu kojom se naređuje objava ispravka informacije općinski
će sud odmah dostaviti glavnome uredniku.

Članak 54.

Protiv pravomoćne presude donesene u drugom stupnju nije dopuštena revizija.

Članak 55.

Ako se nakon donesene pravomoćne presude kojom se naređuje objava ispravka
promijeni glavni urednik, obveza objave ispravka utvrđena u presudi prelazi
na novoga glavnog urednika.

VII. NAKLADA TISKA

Članak 56.

Novinsko - nakladničku djelatnost mogu obavljati poduzeća i druge pravne
osobe, te građani u skladu s propisima o gospodarskim djelatnostima.

Poduzeće novinsko - nakladničke djelatnosti upisuje se u sudski registar.

Članak 57.

Poduzeća novinsko - nakladničke djelatnosti dužna su početkom svake
kalendarske godine u novinama ili drugoj periodičnoj tiskovini koju izdaju
objaviti ime, prezime i prebivalište članova upravnog tijela, te ime, prezime
i prebivalište osoba koje posjeduju deset i više posto kapitala poduzeća,
s podatkom o postotku udjela u vlasništvu.

Članak58.

Novinski nakladnik dužan je prije početka izdavanja novina ili druge
periodične tiskovine prijaviti te novine ili pak drugu periodičnu tiskovinu
državnome tijelu koje obavlja upravne poslove iz oblasti informiranja.

Prijava novina ili druge povremene tiskovine treba sadržavati slijedeće
podatke:

1. naziv i sjedište, odnosno ime, prezime i prebivalište novinskoga
nakladnika;

2. naziv novina ili druge povremene tiskovine;

3. sadržajnu posebnost novina ili druge povremene tiskovine (politika,
gospodarstvo, kultura, šport i drugo);

4. jezik, pismo i ćestoću izdavanja:

5. planiranu prosječnu nakladu;

6. naziv i sjedište, odnosno ime, prezime i prebivalište tiskara;

7. ime, prezime i prebivalište glavnoga urednika.

Državno tijelo koje obavlja upravne poslove iz oblasti informiranja
izdat će novinskome nakladniku potvrdu o prijavi novina ili pak druge periodične
tiskovine.

Članak 59.

Novinski nakladnik dužan je državnome tijelu koje obavlja upravne poslove
iz oblasti informiranja prijaviti svaku promjenu podataka navedenih u prijavi
novina ili druge periodične tiskovine u roku osam dana od dana nastanka
promjene.

Članak 60.

Novinski nakladnik dužan je državno tijelo koje obavlja upravne poslove
iz oblasti informiranja obavijestiti o odluci o prestanku izdavanja novina
ili druge periodične tiskovine.

Ako u razdoblju dužem od šest mjeseci novinski nakladnik ne izda novi
broj novina ili druge periodične tiskovine, držat će se da je prestao izdavati
te novine ili pak drugu periodičnu tiskovinu.

Članak 61.

Odredbe članka 58., 59. i 60. ovoga zakona shodno se primjenjuju na
programe novinskih agencija.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 62.

Novčanom kaznom od 150.000 do 250.000 hrvatskih dinara kaznit će se
za prekršaj:

1. ovlaštena osoba u tijelu javne vlasti koja novinaru nije u razumnom
roku dala informaciju iz djelokruga toga tijela (članak 5. stavak 2.);

2. novinski nakladnik koji na svakome primjerku novina ili druge periodične
tiskovine ne otisne: naziv i sjedište, odnosno ime, prezime i prebivalište
novinskoga nakladnika; ime i prezime direktora novinskoga nakladnika i
glavnoga urednika; naziv i sjedište, odnosno ime, prezime i prebivalište
tiskara, te mjesto i datum tiskanja (članak 18. stavak i), odnosno nakladnik
druge tiskovine koji na svakom primjerku ne otisne: naziv i sjedište, odnosno
ime, prezime i prebivalište nakladnika i tiskara, ili pak pravne ili fizičke
osobe koja je tiskovinu izradila i umnožila nekim drugim mehaničkim, kemijskim
ili elektronslsim postupkom, te mjesto i datum tiskanja, odnosno umnožavanja
(članak 18. stavak 2);

3. nakladnik koji reklamira tiskovinu s naslovnicom pornografskog sadržaja,
te fizička ili pravna osoba koja javno izloži tiskovinu s naslovnicom pornografskog
sadržaja (članak 22. stavak 1.);

4. nakladnik koji ne objavi stav Vijeća za zaštitu slobode javnog informiranja
o pitanjima u svezi s radom tiska ili drugoga sredstva javnog informiranja
koje izdaje (članak 26. stavak 2.):

5. nakladnik koji u prvome slijedećem broju novina ili druge povremene
tiskovine, odnosno u prvoj slijedećoj emisiji radija ili televizije ne
objavi bez komentara cijelu pravomoćnu presudu kojom je osuđen na naknadu
štete (članak 37.);

6 nakladnik koji na zahtjev tijela javne vlasti ne objavi bez naknade
priopćenje o izvanrednim okolnostima (članak 38.);

7. radijska ili televizijska postaja koja ne sačuva tonski ili video
zapis 30 dana od dana objavljivanja (članak 40.);

8. glavni urednik koji na temelju pravomoćne presude ne objavi ispravak
informacije (članak 50. i 53.);

9. novinski nakladnik koji prije početka izdavanja novina ili druge
periodične tiskovine ne prijavi te novine ili pak drugu periodičnu tiskovinu
državnome tijelu koje obavlja upravne poslove iz oblasti informiranja članak
(58. stavak 1. i članak 61.).

Za prekršaj iz stavka l. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
15.000 do 25.000 hrvatskih dinara odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 63.

Novčanom kaznom od 100.000 do 150.000 hrvatskih dinara kaznit će se
za prekršaj:

1. nakladnik koji objavi reklamne poruke i druge plaćene priloge koji
nisu jasno i uočljivo označeni (članak 19);

2. nakladnik koji uz informacije prenesene iz drugih domaćih i inozemnih
sredstava informiranja ne naznači izvor (članak 20);

3. tiskar, odnosno nakladnik ako tisak nije tiskan na području Republike
Hrvatske, koji državnome tijelu koje obavlja upravne poslove iz oblasti
infcjrmiranja ili Nacionalnoj i sveučilišnoj biblioteci ne dostavi primjerke
tiska (članak 21);

4. poduzeće novinsko - nakladničke djelatnosti koje početkom kalendarske
godine ne objavi izvješće o članovima upravnoga tijela i osobama koje posjeduju
deset i više posto kapitala poduzeća (članak 57.);

5. novinski nakladnik koji državnome tijelu koje obavlja upravne poslove
iz oblasti informiranja ne prijavi promjenu podataka navedenoga u prijavi
novina ili druge periodične tiskovine u roku osam dana od dana nastanka
promjene (članak 59.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
10.000 do 15.000 hrvatskih dinara odgovorna osoba u pravnoj osobi.

IX. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 64.

Novinski nakladnik koji izdaje novine ili drugu periodičnu tiskovinu
upisanu u evidenciju javnih glasila, koju vodi Ministarstvo informiranja,
na dan stupanja na snagu ovoga zakona dužan je u roku tri mjeseca od dana
stupanja na snagu ovoga zakona državnome tijelu koje obavlja upravne poslove
iz oblasti informiranja prijaviti izdavanje novina ili druge periodične
tiskovine, u skladu s odredbama ovoga zakona.

Novinski nakladnik koji ne postupi u skladu s odredbom stavka 1. ovoga
članka čini prekršaj iz točke 9. stavka 1. članka 62. ovoga zakona.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka shodno se primjenjuju na programe
novinskih agencija.

Članak 65.

Do pretvorbe društvenih poduzeća odredba članka 17. ovoga zakona primjenjuje
se na sredstva javnog informiranja u društvenom vlasništvu.

Članak 66.

Stupanjem na snngu ovoga zakona prestaje važiti Zakon o javnom informiranju
("Narodne novine", br. 11/82., 28/87., 47/89. i 8/90.), osim
odredbi članka 51., 55-61., 63, 78-82., 139. i 141a.

Članak 51. iz stavka 1. ovoga članka mijenja se i glasi: "Radijsku
i televizijsku postaju mogu osnovati poduzeće i ustanova radio-difuzne
djelatnosti (u daljnjem tekstu: nakladnik), u skladu sa zakonom."

U člancima 55-60. i 63. iz stavka 1. ovoga članka riječi: "osnivač
javnog glasila". "osnivač" i "izdavač javnog glasila"
zamjenjuju se riječju:"nakladnik"; riječi:"javno glasilo"
zamjenjuju se riječima: "radijska ili pak televizijska postaja",
riječi: "evidencija javnih glasila" zamjenjuju se riječima:"evidencija
radijskih i televizijskih postaja", a riječi "izdavanje javnog
glasila odnosno" brišu se.

U članku 55. iz stavka 1. ovoga članka alineja 3., 8., 10. i 11. brišu
se, u alineji 9. riječi:"adresu štamparije u kojoj će se javnlo glasilo
štampati odnosno naziv i" brišu se, a riječi "radio-difuzne stanice"
zamjenjuju se riječima:" radijske ili pak televizijske postaje".

U članku 57. iz stavka 1. ovoga članka u stavku 3. riječi: "i odgovornom"
brišu se.

U članku 60. iz stavka 1. ovoga članka u stavku 2. riječi: .i odgovornog"
brišu se.

Članak 61. iz stavka 1. ovoga članka mijenja se i glasi:

"Ako nakladnik donese odluku o prestanku emitiranja radio-difuznog
programa, dužan je o tome obavijestiti republički organ uprave nadležan
za poslove informiranja u roku osam dana od dana donošenja odluke."

U članku 63. iz stavka 1. ovoga članka u stavku 2. riječi:"redovne
prodajne cijene javnog glasila ili" brišu se, u stavku 3. riječi:
"organizacije udruženog rada" zamjenjuju se riječima "poduzeća
i ustanove".

U člancima 78-81. iz stavka 1. ovoga članka riječi: "Radio-Zagreb
i Televizija Zagreb" i "Radio-televizija Zagreb" zamjenjuju
se riječima: "Hrvatska radio-televizija".

U članku 80. iz stavka 1. ovoga članka riječi: "organizacija udruženog
rada" zamjenjuju se riječima: "poduzeće ili pak radnja".

U članku 82. iz stavka 1. ovoga članka riječi: "organizacije udruženog
rada radio-difuzne djelatnosti i druge samoupravne organizacije i zajednice"
zamjenjuju se riječima: "poduzeća i ustanove radio-difuzne djelatnosti."

Članak 139. iz stavka 1. ovoga članka mijenja se i glasi: "Novčanom
kaznom od 150.000 do 250.000 hrvatskih dinara kaznit će se za prekršaj
poduzeće ili pak ustanova radio-difuzne djelatnosti :

1. ako u roku 30 dana prije početka emitiranja radio-difuznog programa
ne podnese zahtjev za upis u evidenciju radijskih i televizijskih postaja
republičkom organu uprave nadležnom za poslove informiranja i uz zahtjev
da dostavi akt o osnivanju, odnosno ako prije početka emitiranja radio-difuznog
programa ne dostavi podatke o glavnom uredniku (članak 57.);

2. ako u roku osam dana ne prijavi svaku promjenu podataka navedenih
u aktu o osnivanju, nastalu nakon upisa u evidenciju, kao i promjenu glavnog
urednika (članak 60.);

3. ako u roku osam dana od dana donošenja odluke o prestanku emitiranja
radio-difuznog programa o tome ne obavijesti republički organ uprave nadležan
za poslove informiranja (članak 61.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznonk
od 15.000 do 25.000 hrvatskih dinara i odgovorna osoba poduzeća ili pak
ustanove radio-difuzne djelatnosti."

U članku 141a. iz stavka 1. ovoga članka riječi: "organizacija
udruženog rada ili druga" brišu se.

Članak 67.

Ovaj zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 008-02/82-Ol/01

Zagreb, 9. travnja 1992

SABOR REPUBLlKE HRVATSKE

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Vice Vukojević, dipl. iur., v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Luka Bebić, dipl. ing., v. r.**

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**mr. Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

Zakon, NN 22/1992-490