## Zakon o zapošljavanju (pročišćeni tekst)

### NN 55/1990 (21.12.1990.), Zakon o zapošljavanju (pročišćeni tekst)

# ZAKONODAVNO-PRAVNA KOMISIJA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 31. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zapošljavanju
("Narodne novine", br. 40/90), Zakonodavno-pravna komisija Sabora
Republike Hrvatske na sjednici održanoj 4. prosinca 1990, utvrdila je pročišćeni
tekst Zakona o zapošljavanju.

Pročišćeni tekst Zakona o zapošljavanju obuhvaća Zakon o zapošljavanju
("Narodne novine", br.19/90) te njegove izmjene i dopune objavljene
u "Narodnim novinama" br. 40/90, u kojima je naznačeno vrijeme
njihova stupanja na snagu.

Klasa: 100-01/90-03/01

Zagreb, 4. prosinca 1990.

Predsjednik zakonodavno-pravne komisije Sabora Republike Hrvatske

**Vice Vukojević, v. r.**

---

## ZAKON

### o zapošljavanju (pročišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Član 1.

Ovim se zakonom uređuju prava i obveze radnika, njihovih organizacija
i poslodavaca i društveno-političkih zajednica u vezi s ostvarivanjem prava
na rad, osniva Republički zavod za zapošljavanje kao i ostvarivanje prava
radnika za vrijeme nezaposlenosti na načelima uzajamnosti i solidarnosti,
te druga pitanja na području zaposlenosti i zapošljavanja.

Član 2.

Za obavljanje poslova zapošljavanja i u vezi sa zapošljavanjem osniva
se Republički zavod za zapošljavanje Hrvatske (u daljem tekstu: Republički
zavod).

Sjedište Republičkog zavoda je u Zagrebu. Republički zavod osniva područne
službe za zapošljavanje (u daljem tekstu: područna služba).

Republički zavod je pravna osoba i u skladu sa zakonom upisuje se u
sudski registar kod nadležnog suda.

Član 3.

Poslovi Republičkog zavoda određeni ovim zakonom su poslovi od posebnog
društvenog interesa.

U obavljanju poslova utvrđenih ovim zakonom Republički zavod ima javna
ovlaštenja u pogledu dorlošenja općih akata potrebnih za izvršavanje djelatnosti
zapošljavanja, rješavanja o pravima radnika za vrijeme nezaposlenosti,
javnih evidencija i izdavanja uvjerenja u vezi nezaposlenosti i pokretanja
prekršajnog postupka u vezi odredaba ovog zakona.

Član 4.

Republički zavod samostalan je u svom radu. Republički zavod radi na
temelju zakona i drugih propisa doijetih na temelju zakona i odgovoran
je u okviru svojih prava i dužnosti, za njihovo provođenje.

Rad Republičkog zavoda je javan.

Član 5.

Zadovoljavanje osobnih i zajedničkih potreba u oblasti zaposlenosti
i zapošljavanja osiguravaju se na načelu uzajamnosti i solidarnosti, na
način i prema uvjetima utvrđenirn ovim zakonom i općim aktima Republičkog
zavoda.

Osobne potrebe u smislu odredaba ovoga zakona smatraju se potreba materijalnog
i socijalnog osiguranja radnika za vrijeme nezaposlenosti.

Zajedničke potrebe u smislu odredaba ovoga zakona smatraju se:

- posredovanje pri zapošljavanju;

-profesionalna orijentacija i savjetovanje pri zapošljavanju;

- aktivna politika zapošljavanja;

- stručno osposobljavanje, prekvalifikacija ili dokvalifikacija te profesionalna
rehabilitacija;

- drugi poslovi utvrđeni ovim zakonom i općim aktom Republičkog zavoda.

Član 6.

Sredstva za zadovoljavanje osobnih i zajedničkih potreba utvrđenih ovim
zakonom osiguravaju se doprinosom iz osobnog dohotka radnika zaposlenih
u poduzeću, u složenim oblicima poduzeća, u organizaciji društvenih djelatnosti,
banci i drugoj financijskoj organizaciji, organizaciji za osiguranje i
drugim oblicima suradnje i zajedničkog poslovanja sa stranim osobama, u
radnim zajednicama organa društveno-političkih zajednica, društvenih i
političkih organizacija, udruženja građana i drugih organizacija i zajednica
(u daljem tekstu: organizacija), radnika zaposlenih kod radnih ljudi koji
samostalno obavljaju djelatnost osobnim radom odnosno osobnim radom i sredstvima
u vlasništvu građana kod građansko-pravne i fizičke osobe, u poljoprivrednom
gospodarstvu, predstavništvu stranih firmi i diplomatskom i konzularnom
predstavništvu u Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji (u
daljem tekstu: poslodavac), građanskih osoba na službi u Jugoslavenskoj
narodnoj armiji, te iz sredstava što ih uplaćuju radnici privremeno zaposleni
u inozemstvu s kojima Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija
nema zaključen međudržavni sporazum o socijalnom osiguranju i iz drugih
izvora.

Član 7.

Nadzor nad zakonitošću rada Republičkog zavoda vrši Ministarstvo rada
i socijalne skrbi.

II. ORGANIZACIJA REPUBLIČKOG ZAVODA

Član 8.

Organizacija, sadržaj i način rada Republičkog zavoda uređuje se ovim
zakonom, statutom i drugim općim aktima u skladu sa zakonom.

Član 9.

Republički zavod je dužan osigurati obavljanje poslova utvrđenih ovim
zakonom za područje općine.

Član 10.

Republički zavod donosi statut i druge opće akte.

Statut Republičkog zavoda sadrži odredbe o djelatnosti, predstavljanju
i zastupanju, unutrašnjoj organizaciji o odlučivanju i odgovornosti, o
ostvarivanju prava radnika, o postupku donošenja općih i pojedinačnih akata,
načinu obavještavanja o radu i druga pitanja od interesa za obavljanje
djelatnosti zapošljavanja.

Statut i drugi opći akti Republičkog zavoda obavezno se objavljuju na
način utvrđen statutom.

III. DJELATNOST REPUBLIČKOG ZAVODA

Član 11.

Radi zadovoljavanja potreba u oblasti zaposlenosti i zapošljavanja u
područnoj službi obavljuju se slijedeći poslovi :

- prati i analizira kretanje u zapošljavanju, zaposlenosti i nezaposlenosti
i činioce koji na njih utječu te predlažu mjere za unapređivanje zapošljavanja
pri čemu područna služba surađuje s društveno-političkim zajednicama, sindikatom,
organizacijama i poslodavcima na svom području ;

- posreduje pri zapošljavanju pri čemu surađuje sa organizacijama i
poslodavcima koji traže radnike te nezaposlenim i drugim osobama koje traže
zaposlenje;

- prati realizaciju popune radnih mjesta u organizaciji i kod poslodavaca;

- surađuje sa odgovarajućim službama organizacija i poslodavcima u cilju
unapređenja kvalifikacijske strukture zaposlenih radnika;

- organizira izvršavanje programa profesionalne orijentacije stručnog
osposobljavanja, prekvalifikacije ili dokvalifikacije profesionalne rehabilitacije
te posredovanja po jedinstvenim standardima i postupcima koje utvrđuje
Republički zavod;

- surađuje sa obrazovnim organizacijama radi uskladivanja obrazovnih
programa sa potrebama organizacija i poslodavaca te radi provođenja programa
profesionalnog usmjerenja;

- organizira potrebnu stručnu odbradu kandidata za izbor zanimanja odnosno
osoba koje traže zaposlenje na njihov zahtjev, ili na zahtjev organizacije
ili poslodavca koji imaju potrebu za zapošljavanjem radnika;

- obavljaju poslove u vezi sa specifičnim potrebama nadarene omladine
i hendikepiranih osoba;

- obavljaju poslove u vezi sa zapošljavanjem radnika u inozemstvu i
ostvarivanjem njihova prava;

- rješava o pravima radnika za vrijeme privremene nezaposlenosti i obavlja
isplatu po donesenim rješenjima;

- pripremaju podloge za utvrđivanje stopa doprinosa za zapošljavanje;

- prikupljaju, obrađuju i dostavljaju Republičkom zavodu sve podatke
i informacije neophodne za praćenje stanja u oblasti zaposlenosti, zapošljavanja
i nezaposlenosti;

- podnose godišnje izvještaje o kretanju zaposlenosti, zapošljavanju
i nezaposlenosti te o radu područne službe, organima područne službe i
nadležnim organima društveno-političke zajednice;

- izrađuje i objavljuje izvještaje, analize i podatke o radu područne
službe i materijale za specifične potrebe za svoje područje;

- obavljaju i druge stručne poslove utvrđene zakonom, podzakonskim i
drugim aktima, te po zahtjevu organa koji je ovlašten da vrši nadzor nad
zakonitošću rada područne službe.

Član 12.

U izvršavanju djelatnosti zapošljavanja Republički zavod :

- prati, analizira i istražuje ekonomska, socijalna i druga kretanja
i njihov utjecaj na zaposlenost, zapošljavanje i nezaposlenost, na osnovi
toga predlaže mjere koje treba poduzeti za unapređenje zapošljavanja i
odgovara za njihovu realizaciju na teritoriju Republike kao i za razvoj
djelatnosti;

- prati i predlaže mjere za unapređenje socijalne sigurnosti radnika
za vrijeme nezaposlenosti;

- priprema prijedloge za utvrđivanje stope doprinosa za zapošljavanje;

- osigurava sredstva za materijalno-pravnu zaštitu nezaposlenih osoba
utvrđenu ovim zakonom na teritoriju Republike;

- usmjerava sredstva doprinosa za materijalno-pravnu zaštitu između
područnih službi;

- utvrđuje jedinstvene standarde, postupke, metodologiju i instrumentarij
stručnog rada za područnu službu i Republički zavod;

- daje neposredne upute za izvršavanje poslova i zadataka za područne
službe i vrši stručni nadzor i kontrolu primjene;

- predlaže mjere za razvoj i funkcioniranje informacijskog sistema u
djelatnosti i odgovoran je za njegovo provodenje;

- izvršava poslove u vezi zapošljavanja naših radnika u inozemstvu,
i odobrava zapošljavanje stranih državljana u Republici u skladu s posebnim
zakonom;

- rješava o žalbama radnika u drugostepenom postupku u ostvarivanju
prava za vrijeme nezaposlenosti;

-provodi međunarodne konvencije i međudržavne sporazume;

- podnosi godišnje izvještaje o kretanju zaposlenosti, zapošljavanju
i nezaposlenosti i stanju u djelatnosti nadležnim organima u Republici;

- podnosi izvještaje, analize i izrađuje druge pokazatelje o stanju
u djelatnosti zaposlenosti i zapošljavanja u Republici ;

- objavljuje izvještaje i analize, te izdaje priručnike, publikacije
i stručne časopise iz djelatnosti zaposlenosti, zapošljavanja i nezaposlenosti;

- utvrđuje, organizira i provodi stručno usavršavanje radnika područnih
službi;

- obavlja i druge poslove utvrđene zakonom, statutom i općim aktima
Republičkog zavoda.

Član 13.

Analitičko-planskim poslovima u djelatnosti zapošljavanja osigurava
se praćenje, analiziranje i proučavanje ekonomskih, socijalnih, kadrovskih
i drugih činilaca koji utječu na kretanje zaposlenosti, zapošljavanja i
nezaposlenosti radi sudjelovanja u utvrđivanju i provedbi politike zaposlenosti
i zapošljavanja.

Član 14.

Posredovanjem pri zapošljavanju osigurava se osobama koje traže zaposlenje
i drugim radnicima stalna stručna pomoć u pronalaženju i izboru zaposlenja
koje odgovara njihovim stručnim i drugim radnim sposobnostima, a organizacijama
i poslodavcima stalnu stručnu pomoć pri zadovoljavanju potreba za radnicima.

Područna služba dužna je posredovati pri zapošljavanju svakoj osobi
koja se obrati, pod jednakim uvjetima i na jednak način.

Član 15.

Područna služba organizira prikupljanje, razmjenu i objavljivanje podataka
o potrebi za novim radnicima, uvjetima koje radnici trebaju ispunjavati,
uvjetima rada, strukturi nezaposlenih radnika prijavljenih kod područne
službe kao i druge podatke organa, organizaicja i poslodavaca koji mogu
biti od utjecaja na mogućnost zapošljavanja.

Član 16.

Profesionalnom orijentacijom pruža se pomoć djeci, omladini i odraslim
osobama (nezaposlenim i zaposlenim) pri izboru zanimanja, stručnog osposobljavanja,
prekvalifikacije i dokvalifikacije, profesionalne rehabilitacije i izboru
radnog mjesta.

Aktivnosti profesionalne orijentacije realiziraju se putem informiranja,
savjetovanja, selekcija i praćenja i to interdisciplinarno i interinstitucionalno.

Član 17.

Stručnim osposobljavanjem, prekvalifikacijom i dokvalifikacijom osigurava
se nezaposlenim i zaposlenim osobama stjecanj i dopunjavanje znanja i vještina
potrebnih za zapošljavanje ili promjenu radnog mjesta.

Član 18.

Profesionalnom rehabilitacijom osigurava se invalidima i osobama s umanjenom
radnom sposobnošću stjecanje znanja i vještina potrebnih za zapošljavanje
ukoliko te osobe nisu osigurane za takve slučajeve po drugim propisima.

Član 19.

U postupku posredovanja pri zapošljavanju u inozemstvu područna služba
obavezno obavještava radnike o uvjetima života i rada, pravima i obavezama
radnika u inozemstvu, posebnim pravima i obavezama iz radnog odnosa te
im pruža pomoć u ostvarivanju prava po osnovi rada pri povratku s rada
iz inozemstva.

Član 20.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su sva slobodna radna mjesta kao
i uvjete što ih moraju ispunjavati radnici prijaviti područnoj stužbi.

Područna služba je dužna u roku od tri dana po primitku prijave slobodna
radna mjesta javno objaviti na način utvrđen općim aktom Republičkog zavoda.

Član 21.

Područna služba je dužna u roku tri dana po primitku prijave potrebe
za radnicima obavijestiti nezaposlene i druge zainteresirane radnike, koji
ispunjavaju tražene uvjete za zasnivanje radnog odnosa o prijavljenim ptorebama,
a u roku od pet dana ili u dužem roku označenom u prijavi i podnosioca
prijave o radnicima koje je uputila radi zaposlenja. Ako nema evidentiranih
nezaposlenih osoba koje udovoljavaju traženim uvjetima dužna je u istom
roku obavijestiti podnosioca prijave o mjerama koje poduzima radi osiguranja
potrebnih radnika.

Član 22.

U područnoj službi se u skladu s propisima o evidencijama u oblasti
rada evidentiraju osobe koje se prijave radi traženja zaposlenja osim redovnih
učenika i studenata, ako na području područne službe imaju prebivalište
ili im je na tom području prestao radni odnos.

Član 23.

Organizacije i poslodavci u skladu s propisima o evidencijama iz oblasti
rada, prijavljuju nadležnoj područnoj službi na propisanim obrascima:

1. svaku potrebu za radnicima;

2. svako zasnivanje radnog odnosa;

3. svaki prestanak radnog odnosa;

4. prestanak potrebe za radnicima.

Rok prijave potrebe za radnicima je:

- za slučaje iz točke 1. - osam dana od donošenja odluke da se zasnuje
radni odnos s potrebnim brojem radnika:

- za slučajeve iz točke 2. - osam dana od zasnivanja radnog odnosa;

- za slučajeve iz točke 3. - osam dana po prestanku radnog odnosa;

- za slučaj iz točke 4. - osam dana od dana donošenja odluke o iskazanom
prestanku potrebe za radnicima.

Član 24.

Evidenciju o osobi koja traži zaposlenje područna služba prestaje voditi,
kad se ta osoba:

1. zaposli;

2. odjavi:

3. kad započne samostalno obavljati djelatnost, osobnim radom sredstvima
rada u vlasništvu građana ili profesionalnu djelatnost;

4. kad izjavi, u skladu s propisima, da rješava pitanje svog zaposlenja
uz pomoć sredstava dobivenih za tu svrhu;

5. ostvari mirovinu;

6. postane trajno i potpuno nesposobna za rad;

7. nastupi na odsluženje vojnog roka;

8. nastupi na izdržavanje kazne zatvora u trajanju dužem od šest mjeseci;

9. ne prijavi se u dva uzastopna roka utvrđena općim aktom Republičkog
zavoda, a ne obavijesti područnu službu o opravdanim razlozima zbog kojih
se nije prijavila;

10. navrši 65 godina života ako ispunjava uvjete za mirovinu po bilo
kojem osnovu;

11. postane redovan učenik ili redovan student.

Član 25.

Uputstvo i obrasce za vođenje evidencije o osobama koje traže zaposlenje,
potrebama za radnicima, za čijim je radom prestala potreba zbog tehnoloških
i drugih unapređenja, radnicima zaposlenim u dopunskom radu, osobama na
privremenom radu u inozemstvu te o stranim državljanima zaposlenim na teritoriju
Republike Hrvatske propisuje ministar rada i socijalne skrbi.

Obrasce za podnošenje prijave o potrebama za radnicima, zasnivanju radnog
odnosa, zapošljavanju, prestanku radnog odnosa i promjeni podataka o zaposlenim
stranim državljanima te o potrebi za radnicima i prestanku potrebe za radnicima
propisuje ministar rada i socijalne skrbi.

IV. ORGANI UPRAVLJANJA I RUKOVOĐENJA

Član 26.

Republičkim zavodom upravlja Upravni odbor.

Član 27.

Upravni odbor Republičkog zavoda ima 7 članova, koje imenuje Vlada Republike
Hrvatske.

U sastavu Upravnog odbora su zastupljeni predstavnici radnika i poslodavaca.

Član 28.

Članovi Upravnog odbora Republičkog zavoda imenuju se na četiri
godine.

Član 29.

Radi ostvarivanja politike razvoja i unapređenja zaposlenosti i zapošljavanja
Upravni odbor Republičkog zavoda upravlja radom Republičkog zavoda i u
tu svrhu:

- donosi statut i druge opće akt;

- donosi program i plan rada Republičkog zavoda;

- odlučuje o poduzimanju mjera za ostvarivanje aktivne politike zapošljavanja
i socijalne sigurnosti nezaposlenih radnika;

-prati i razmatra ostvarivanje obaveza koje proizlaze iz međunarodnih
konvencija iz oblasti zapošljavanja;

-razmatra izvještaje o radu Republičkog zavoda i područnih službi ,te
odlučuje o poduzimanju odgovarajućih mjera;

-donosi financijski plan i usvaja godišnji obračun Republičkog zavoda;

-odlučuje o korištenju sredstava;

-donosi odluku o osnivanju područnih službi;

-bira i razrješava radnike s posebnim ovlaštenjima i odgovornostima;

-poduzima mjere za osiguranje jedinstvenog informacijskog sistema u
djelatnosti zapošljavanja;

-osniva komisije i druga radna tijela

- raspravlja i odlučuje o drugim pitanjima od interesa za obavljanje
djelatnosti zapošljavanja.

Član 30.

Direktora Republičkog zavoda imenuje Vlada Republike Hrvatske.

Direktor Republičkog zavoda ima jednog ili više pomoćnika koje imenuje
Vlada Republike Hrvatske.

Direktor Republičkog zavoda predstavlja i zastupa Republički zavod i
rukovodi njegovim radom.

Direktor i pomoćnici direktora Republičkog zavoda imenuju se na četiri
godine.

Član 31.

Direktor Republičkog zavoda u okviru prava i dužnosti uuređenih zakonom,
obavlja ove poslove:

- organizira i osigurava Zakonito i efikasno obavljanje poslova iz djelokruga
rada Republičkog zavoda;

- predlaže Upravnom odboru pitanja za raspravljanje i donošenje odluka
iz njegovog djelokruga i brine se za izvršavanje donesenih odluka, smjernica
i zaključaka;

- podnosi Upravnom odboru izvještaje i analize o stanju u oblasti zaposlennsti
i zapošljavanja i daje prijedloge za realizaciju aktivne politike zapošljavanja
i socijalne sigurnosti nezaposlenih radnika;

- obavlja i druge poslove koji su po zakonu, statutu i drugom općem
aktu Republičkog zavoda stavljeni u njegovu nadležnost.

V. AKTIVNA POLITIKA ZAPOŠLJAVANJA

Član 32.

Područna služba organizira stručno osposobljavanje, prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju radnika za čijim radom prestaje potreba u organizaci
ili kod poslodavca, na osnovu prijave organizacije da će usijed teškoća
u poslovanju ili tehnoloških ili drugih unaprđenja irnati viškove radnika.

Područna služba je dužna u suradnji sa organizacijom odnosnc poslodavcem
iznalaziti mogućnosti zapošljavanja radnika za čijim je radom prestala
potreba zbog tehnoloških i drugih unapređenja.

Sredstva za namjene iz stava 1. ovoga člana osigurava područna služba
iz svojih sredstava te iz sredstava organizacije odnosno poslodavca za
čije se potrebe radnik osposobljava kao i iz sredstava organizacije odnosno
poslodavca koji iskazuje višak radnika.

Član 33.

Nezaposlena osoba prijavljena u evidenciji područne službe može tražiti
sredstva ako tim sredstvima trajno rješava pitanje svoga zaposlenja.

Područna služba može odobriti nezaposlenoj osobi sredstva za namjene
iz stava 1. ovoga člana do visine 30 prosječnih osobnih dohodaka u Republici.

Uvjete i način korištenja sredstava utvrđuje Republički zavod općim
aktom.

Član 34.

Pudručna služba surađuje sa organizacijama, poslodavcima i društveno-političkim
zajednicama na izradi i realizaciji programa kojima se osigurava zadržavanje
postojeće zaposlenosti kao i novo zapošljavanje.

Član 35.

Republički zavod može sredstva za aktivnu politiku zapošljavanja usmjeriti
u osnivanje poduzeća, te ulagati i udruživati sredstva s drugim poduzećima
odnosno poslodavcima radi novog zapošljavanja.

Dobit koju ostvari po osnovu uloženih ili udruženih sredstava iz stava
1. ovoga člana Republički zavod koristi isključivo radi provođenja aktivne
politike zapošljavanja.

Član 36.

Republički zavod može odobriti sredstva za realizaciju programa organizaciji
odnosno poslodavcu pri čemu prednost imaju programi na kojima će se zaposliti
veći broj novih radnika.

Član 37.

Republički zavod može poduzimati i druge mjere kojima se osigurava profesionalna
i prostorna pokretljivost radnika.

U tu svrhu Republički zavod može posebno stimulirati radnike koji prihvate
zaposlenje izvan mjesta prebivališta a naročito u nerazvijenim područjima.

Član 38.

Organizacije, poslodavci i građani mogu udruživati sredstva radi financiranja
bržeg i većeg zapošljavanja pojedinih kategorija nezaposlenih osoba, otvaranja
novih radnih mjesta, kao i stručnog osposobljavanja, dokvalifikacije ili
prekvalifikacije nezaposlenih osoba i radnika za čijim radom prestaje potreba
u organizaciji odnosno kod poslodavca.

VI. MATERIJALNO OSIGURANJE ZA VRIJEME NEZAPOSLENOSTI

Član 39.

Prava iz materijalnog osiguranja za vrijeme nezaposlenosti su:

1. novčana naknada;

2. pravo na zdravstvenu zaštitu i druga prava iz zdravstvenog osiguranja,
pravo na mirovinsko i invalidsko osiguranje i pravo na doplatak za djecu;

3. druga prava određena ovim zakonom i općim aktima Republičkog zavoda.

1. Novčana naknada

Član 40.

Pravo na novčanu naknadu stječe nezaposleni radnik koji je u trenutku
prestanka radnog odnosa imao najmanje:

- devet mjeseci neprekidnog rada ili

- dvanaest mjeseci rada s prekidima u posljednjih 18 mjeseci.

Iznimno, pravo na novčanu naknadu stječe nezaposleni radnik i kad nisu
ispunjeni uvjeti iz stava 1. ovoga člana, ako su ispunjeni ostali uvjeti
utvrđeni ovim zakonom, u slučajevima:

1. ako je radni odnos prestao radnici koja u trenutku prestanka radnog
odnosa ima dijete koje nije navršilo godinu dana života;

2. radnicima kojima je radni odnos prestao zbog stečaja ili redovne
likvidacije organizacije.

Kao vrijeme provedeno na radu koje je uvjet za ostvarivanje prava na
novčanu naknadu smatra se mirovinski staž po propisima o mirovinskom i
invalidskom osiguranju u efektivnom trajanju ostvaren po osnovu radnog
odnosa u organizacijama i kod poslodavaca.

Pri utvrđivanju uvjeta za stjecanje prava na novčanu naknadu razdoblja
nezaposlenosti u toku kojih se radnik redovno javljao područnoj službi
ne smatraju se prekidom u radu.

Član 41.

Radnik stječe pravo na novčanu naknadu ako se prijavi nadležnoj područnoj
službi u roku 30 dana od prestanka radnog odnosa ili prestanka privremene
spriječenosti za rad prema propisima o zdravstvenom osiguranju, koja je
nastala za vrijeme trajanja radnog odnosa i nastavila se nakon prestanka
radnog odnosa.

Nezaposleni radnik koji iz opravdanih razloga propusti rok za prijavu
iz stava 1. ovoga člana, može se prijaviti nadležnoj područnoj službi u
roku osam dana od prestanka razloga koji je prouzrokovao propuštanje prijavljivanja,
a najkasnije tri mjeseca od dana prestanka radnog odnosa, odnosno privremene
spriječenosti za rad.

Član 42.

Pravo na novčanu naknadu nema radnik kojem je radni odnos prestao:

1.ako pismeno izjavi da želi raskinuti radni odnos

2. ako se s ovlaštenim organima u organizaciji odnosno poslodavcem pismeno
sporazumije da mu prestane radni odnos;

3. ako na pokusnom radu ne postigne odgovarajuće rezultate rada odnosno
ako pripravnik ne položi stručni ispit;

4. ako je neopravdano izostao s posla pet radnih dana uzastopce;

5. ako je pri zasnivanju radnog odnosa prešutio ili dao neistinite podatke
važne za izvršavanje poslova i zadataka radi kojih je zasnovao radni odrios;

6. ako odbije raditi na radnom mjestu na koje je raspoređen u smislu
člana 17. stav 1. i 2. članova 19. i 20. Zakona o osnovnim pravima iz radnog
odnosa;

7. ako se radniku osigura da bude preuzet ili raspoređen u drugu organizaciju
odnosno kod drugog poslodavca u slučaju iz člana 21. stav 1. točke 1. odnosno
ako mu se dokupi staž iz člana 21. stav 1. točke 3. Zakona o osnovnim pravima
iz radnog odnosa;

8. ako primi otpremninu u organizaciji odnosno kod poslodavca u smislu
propisa o radnim odnosima;

9. ako odbije prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju za drugo odgovarajuće
radno mjesto iz člana 21. stav 1. točke 2. i istekom roka iz člana 21.
stav 2. Zakona o osnovnim pravima iz radnog odnosa.;

10. ako je radniku izrečena mjera prestanka radnog odnosa u slučajevima
iz člana 58. Zakona o osnovnim pravima iz radnog odnosa;

11. ako je na način propisan zakonom utvrđeno da je kod radnika došlo
do gubitka radne sposobnosti;

12. ako je radniku prema odredbama zakona odnosno pravomoćnoj odluci
suda ili drugog organa zabranjeno da obavlja određene poslove i zadatke,
a ne može mu se osigurati ohavljanje drugih poslova i zadataka;

13. ako zbog izdržavanja kazne zatvora mora biti odsutan s rada duže
od šest mjeseci odnosno ako mu bude izrečena mjera sigurnosti, odgojna
ili zaštitna mjera u trajanju dužem od šest mjeseci i zbog toga mora biti
odsutan s rada;

14. umirovljenjem ili ispunjavanjem uvjeta za starosnu mirovinu;

15. u svim drugim slučajevima kada je po zakonu, kolektivnom ugovoru
ili ugovoru o zapošljavanju za prestanak radnog odnosa potrebna volja radnika.

Član 43.

Radniku kojem je prestao radni odnos pismenim sporazumom o prestanku
radnog odnosa ili njegovim otkazom iznimno pripada pravo na novčanu naknadu
ako je do prestanka radnog odnosa došlo zbog:

- premještaja bračnog druga u drugo mjesto prebivališta u skladu s posebnim
propisima;

- spajanja porodice nakon zaključenog braka i time uvjetovane promjene
mjesta prebivališta;

- promjene mjesta prebivališta iz zdravstvenih razloga, a na temelju
mišljenja nadležne liječničke komisije.

Član 44.

Osnovicu za utvrđivanje visine novčane naknade čini mjesečni prosjek
akontacije osobnog dohotka radnika ostvaren u redovnom radnom vremenu ili
osnovica na koju je plaćen doprinos za zapošljavanje u tromjesečnom razdoblju
koje je neposredno prethodilo prestanku rada ili ako to radnik zahtijeva
mjesečni prosjek osobnog dohotka u prethodnoj kalendarskoj godini.

Ako se osnovica ne može utvrditi u skladu sa stavom 1. ovoga člana,
radniku se utvrđuje prosječna novčana naknada koja se tog mjeseca isplaćuje
u područnoj službi.

Ako radnik ostvaruje pravo na novčanu naknadu po osnovi radnog odnosa
koji je trajao kraće od tri mjeseca osnovicu za utvrđivanje visine novčane
naknade čini prosjek osobnog dohotka iz tog vremena preračunat na puno
mjesečno radno vrijeme.

Član 45.

Visina novčane naknade iznosi 50% od osnovice utvrđene u članu 44. ovoga
zakona.

Najniža novčana naknada ne može biti niža od zajamčenog osobnog dohotka
na teritoriju Republike.

Najviša novčana naknada ne može biti viša od tri zajamčena osobna dohotka
u Republici.

Ako bi novčana naknada iz stava 1. ovoga člana iznosila manje od zajamčenog
osobnog dohotka ili više od tri zajamčena osobna dohodka u Republici radniku
će se utvrditi najniža odnosno najviša novčana naknada.

Član 46.

Novčana naknada pripada nezaposlenom radniku u trajanju:

1. tri mjeseca ako je proveo na radu 9 mjeseci neprekidno ili 12 mjeseci
s prekidima u posljednjih 18 mjeseci;

2. pet mjeseci ako je proveo na radu 12 mjeseci neprekidno ili 16 mjeseci
s prekidima u posljednja 24 mjeseca;

3. devet mjeseci ako je proveu na radu 24 mjeseca neprekidno ili 36
mjeseci s prekidima u posljednje 4 godine;

4. 12 mjeseci ako je proveo na radu preko 4 godine;

5. 14 mjeseci ako je proveo na radu preko 5 godina;

6. 16 mjeseci ako je proveo na radu preko 6 godina;

7. 18 mjeseci ako je proveo na radu preku 8 godina;

8. 20 mjeseci ako je proveo na radu preko 10 godina;

9. 22 mjeseca ako je proveo na radu preko 12 godina;

10. 24 mjeseca ako je proveo na radu preko 14 godina;

11. 26 mjeseci ako je proveo na radu preko 16 godina;

12. 28 mjeseci ako je proveo na radu preko 18 godina;

13. 30 mjeseci ako je proveo na radu preko 20 godina.

Radnik koji je proveo na radu trideset odnosno radnica 25 godina ima
pravo na novčanu naknadu sve do ponovnog zasnivanja radnog odnosa odnosno
nastupanja slučajeva iz člana 51. ovoga zakona.

Radnicima iz člana 40. stava 2. točke 1. i 2. ovoga zakona novčana naknada
se utvrđuje u trajanju od najmanje tri mjeseca.

Kod utvrđivanja dužine trajanja prava na novčanu naknadu kao vrijeme
provedeno na radu uračunava se:

- mirovinski staž po propisima o mirovinsko-invalidskom osiguranju u
efektivnom trajanju, osim razdoblja za koja je radnik samostalno obavljao
djelatnost osobnim radom sredstvima rada u vlasništvu građana ili profesionalnu
djelatnost te razdoblja provedena u produženom osiguranju;

- vrijeme nezaposlenosti radnika u toku kojeg je ostvarivao pravo na
novčanu naknadu.

Član 47.

Radnik koji ima pravo na novčanu naknadu može zahtijevati da mu se naknada
isplati u jednokratnom iznosu u dužini utvrđenoj u skladu s članom 46.
ovoga zakona, radi korištenja tih sredstava za obavljanje zanatske, profesionalne,
turističke, poljoprivredne ili slične djelatnosti osobnim radom.

Radniku koji ima pravo na novčanu naknadu u skladu sa članom 46. stava
2. ovoga zakona novčana naknada u jednokratnom iznosu može se isplatiti
u trajanju od 30 mjeseci.

Radnik kojemu je novčana naknada isplaćena na način iz stava 1. ovoga
člana, može ponovo steći pravo na novčanu naknadu ako ispuni uvjete iz
člana 40. stava 1. ovoga zakona.

Uvjete i način za isplatu naknade iz stava 1. ovoga člana utvrđuje Republički
zavod općim aktom.

Član 48.

Po isteku razdoblja za primanje novčane naknade iz člana 46. ovoga zakona,
produžava se pravo na tu naknadu;

1. radnici za vrijeme trudnoće i nakon porođaja za razdoblje do godine
dana života djeteta ili dva mjeseca od porođaja mrtvog djeteta odnosno
smrti djeteta prije navršene godine dana života;

2. radniku koji za vrijeme korištenja prava na novčanu naknadu postane
privremeno spriječen za rad u smislu propisa o zdravstvenom osiguranju,
dok traje ta spriječenost;

3. radniku upućenom na stručno osposobljavanje, prekvalifikaciju ili
dokvalifikaciju, do isteka razdoblja određenog za to stručno osposobljavanje,
prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju.

Član 49.

Novčana naknada pripada radniku ud prvog dana po prestanku radnog odnosa
odnosnu privremene spriječenosti za rad ako podnese zahtjev za ostvarivanje
naknade nadležnoj područnoj službi u roku 30 dan od prestanka radnog odnosa
ili privremene spriječenosti za rad.

Ako radnik podnese zahtjev poslije roka od 30 dana, najkasnije u roku
od šest mjeseci od dana pr-estanka radnog odnosa odnosno privremene spriječenosti
za rad, novčana naknada pripada mu od dana podnošenja toga zahtjeva.

Član 50.

Isplaćivanje novčane naknade obustavlja se:

1. za vrijeme odsluženja, odnosno dosluženja vojnog roka;

2. u toku izdržavanja kazne zatvora do šest mjeseci;

3. ako se radnik neopravdano ne odazove pozivu područne službe ili ne
javi područnoj službi u roku 30 dana.

Po prestanku okolnosti iz stava 1. ovoga člana nastavlja se isplaćivanje
novčane naknade za ostatak razdoblja do kojeg je radniku priznato pravo
na novčanu naknadu.

Član 51.

Pravo na novčanu naknadu prestaje radniku:

1. kad zasnuje radni odnos;

2. istekom razdoblja za koje je imao pravo na novčanu naknadu;

3. umirovljenjem ili ispunjavanjem uvjeta za starosnu mirovinu;

4. ako postane trajno i potpuno nesposoban za rad;

5. kad ostvari pravo na naknadu po propisima o mirovinskom i invalidskom
osiguranju;

6. nastupanjem izdržavanja kazne zatvora u trajanju dužem od šest mjeseci;

7. odbijanjem zaposlenja koje odgovara zanimanju i stupnju stručne spreme,
znanju i sposobnosti i drugim posebnim uvjetima potrebnim za obavljanje
poslova radnog mjesta ili neprijavljivanjem na oglas odnosno natječaj na
koji ga područna služba uputi u skladu s općim aktom;

8. ako se neopravdano u dva uzastopna mjeseca ne javi područnoj službi;

9. početkom samostalnog obavljanja djelatnosti osobnim radom sredstvima
u vlasništvu građana ili profesionalne djelatnosti;

10. kad navrši 65 godina života ako ispunjava uvjete za starosnu mirovinu.

Pravo na novčanu naknadu prestaje i ako radnik koji ne snosi troškove
stručnog osposobljavanja, prekvalifikacije ili dokvalifikacije odbije da
se uključi u stručno osposobljvanje, prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju
što ih je na istom stupnju stručne spreme organizirala područna služba
u sporazumu s organizacijom ili poslodavcem koji su preuzeli obavezu primanja
toga radnika na rad ili ako svojom krivnjom prekine odnosno ne završi stručno
osposobljavanje, prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju.

Član 52.

Radnik može ponovo steći pravo na novčanu naknadu ako od trenutka prestanka
prava na novčanu naknadu ispuni uvjete utvrđene u članu 40. ovoga zakona.

Iznimno od odredbe stava 1. ovoga člana, radniku kojem je pravo na novčanu
naknadu prestalo ponovnim zapošljavanjem prije isteka vremena u kojem je
imao pravo na novčanu naknadu, a koji je ponovno ostao nezaposlen,osim
iz razloga utvrđenih u članu 42. ovoga zakona, produžava se isplaćivanje
novčane naknade za onoliko vremena koliko mu je preostalo za primanje te
naknade.

Valorizacija novčanih naknada

Član 53.

Svote novčanih naknada valoriziraju se mjesečno na temelju podataka
o prosječnom ostvarenom osobnom dohotku u privredi Republike u pretposljednjem
mjesecu, korigiranog za postotak porasta troškova života za protekli mjesec
za koji se primi naknada.

Odluku o visini valorizacije utvrđuje Republički zavod.

Materijalno osiguranje radnika koji su bili zaposleni u inozemstvu

Član 54.

Državljani Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije koji su
bili zaposleni u inozemstvu ostvaruju pravo na materijalno osiguranje za
vrijeme nezaposlenosti u skladu s odredbama međudržavnog sporazuma.

Radnik državljanin Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije
koji je radio u državi s kojom Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija
nije zaključila međudržavni sporazum o osiguranju za slučaj nezaposlenosti
odnosno u državi u kojoj nije osiguran za slučaj nezaposlenosti, može ostvariti
materijalno osiguranje po odredbama ovoga zakona ako je plaćao doprinos
za zapošljavanje za vrijeme od najmanje devet mjeseci u posljednja 24 mjeseca
prije prestanka zaposlenja.

Član 55.

Osnovica za utvrđivanje novčane naknade radnicima iz člana 54. stava
1. ovoga zakona utvrđuje se u skladu s međudržavnim sporazumom o osiguranju
za slučaj nezaposlenosti.

Osnovicu za utvrđivanje novčane naknade radnicima iz člana 54. stava
2. ovoga zakona čini osnovica na koju je plaćen doprinos za zapošljavanje
u zadnja tri mjeseca.

Član 56.

U postupku utvrđivanja i ostvarivanja prava na novčanu naknadu radnicima
iz člana 54. ovoga zakona, pored odredbi međudržavnog sporazuma, primjenjuju
se i odredbe ovog zakona.

Zdravstvena zaštita i druga prava iz zdravstvenog osiguranja, prava
na mirovinsko i invalidsko osiguranje i prava doplatka za djecu

Član 57.

Pravo na zdravstvenu zaštitu i druga prava iz zdravstvenog osiguranja,
pravo na mirovinsko i invalidsko osiguranje, te pravo na doplatak za djecu
nezaposleni radnik ostvaruje po posebnim propisima.

Član 58.

lnvalidi rada koji ispunjavaju uvjete za stjecanje prava po osnovi mirovinskog
i invalidskog osiguranja ostvaruju prava, koja su ovim zakonom obuhvaćena
materijalnim osiguranjem za vrijeme nezaposlenosti, po propisima o mirovinskom
i invalidskom osiguranju.

Razdoblja koja je radnik kao invalid rada proveo koristeći se pravom
na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju odnosno pravom na zaposlenje ne
smatraju se prekidom u radu pri utvrđivanju prava po osnovi materijalnog
osiguranja.

Član 59.

Za radnicu koja u trenutku prestanka radnog odnosa ima dijete koje nije
navršilo godinu dana života, a radni odnos joj prestane po osnovima po
kojima može ostvariti pravo na novčanu naknadu po ovom zakonu, područna
služba je dužna uplaćivati doprinose za zdravstveno, mirovinsko i invalidsko
osiguranje pod uvjetom da se radnica prijavi nadležnoj područnoj službi
u roku iz člana 41. ovoga zakona.

Obaveza uplate doprinosa iz stava 1. ovoga člana postoji od prestanka
radnog odnosa odnosno privremene spriječenosti za rad do:

1. brisanje radnice iz evidencije;

2. dok dijete ne navrši godinu dana života, odnosno dok dijete ne navrši
tri godine života, ako je po ocjeni nadležnog organa zdravstvenog osiguranja
djetetu neophodna pojačana majčina njega;

3. u slučaju smrti djeteta do nastupanja okolnosti iz točke 1. ili 2.
ovoga stava, a najduže šest mjeseci od smrti djeteta.

Član 60.

Pravo na zdravstvenu zaštitu i druga prava iz zdravstvenog osiguranja
nezaposleni radnik gubi nastupanjem okolnosti iz stava 1. točke 3. do 10.
i stava 2. člana 51. ovoga zakona.

2. Druga prava radnika za vrijeme nezaposlenosti

Novčana pomoć

Član 61.

Nezaposleni radnik upućen na stručno osposobljavanje, prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju koji ne prima novčanu naknadu ima u toku trajanja tog
osposobljavanja, prekvalifikacije odnosno dokvalifikacije pravo na novčanu
pomoć u svoti i uz uvjete koje utvrdi Republički zavod.

Aktom Republičkog zavoda mogu se utvrditi i drugi slučajevi i uvjeti
pod kojima se nezaposlenim osobama i nezaposlenim ženama za vrijeme trudnoće
i redovnog porodiljskog dopusta prijavljenim kod područne službe može odobriti
novčana pomoć.

Naknada troškova stručnog osposobljavanja ili prekvalifikacije

Član 62.

Radnik koji je od strane područne službe upućen na stručno osposobljavanje,
prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, pod uvjetima i slučajevima koje odredi
Republički zavod svojim općim katom, ima pravo na naknadu posebnih troškova
tog osposobljavanja odnosno prekvalifikacije (školarina, putni troškovi
i drugo).

Za vrijeme trajanja stručnog osposobljavanja, prekvalifikacije ili dokvalifikacije
područna služba osigurava radnika iz stava 1. za slučaj nesreće na poslu
ili profesionalnog oboljenja, ako nije osiguran po drugoj osnovi.

Jednokratn novčana pomoć

Član 63.

Radnik kojem se posredovanjem područne službe ili na drugi način ne
osigura zaposlenje u mjestu prebivališta nego izvan toga mjesta ima pravo
na jendokratnu novčanu pomoć.

Uvjete za ostvarivanje prava i visinu jendokratne novčane pomoći utvrđuje
Republički zavod svojim općim aktom.

Naknada putnih i selidbenih troškova

Član 64.

Nezaposleni radnik prijavljen područnoj službi, kojem područna služba
nije u mogućnosti osigurati zaposlenje u mjestu prebivališta a koji uz
posredovanje područne službe ili sam nađe zaposlenje u drugom mjestu ima
pravo na naknadu putnih i selidbenih troškova za sebe i članove svoje uže
obitelji (bračni drug i djeca) od mjesta prebivališta do mjesta zapošljavanja.

Visinu i uvjete korištenja prava na naknadu iz stava 1. ovoga člana
utvrđuje Republički zavod svojim općim aktom.

Dokup staža

Član 65.

Radniku kome je radni odnos prestao uslijed prestanka rada organizacije
odnosno zbog prestanka djelatnosti poslodavca kod kojih je bio u radnom
odnosu, Republički zavod može dokupiti staž osiguranja za stjecanje prava
na starosnu odnosno invalidsku mirovinu, ako to radnik zahtijeva.

Mirovinski staž iz stava 1. ovoga člana može se dokupiti u trajanju
do pet godina u koje se uračunava i vrijeme osiguranja na koje radnik ima
pravo po propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju.

Staž osiguranja Republički zavod može dokupiti za ispunjenje uvjeta
staža za stjecanje prava na starosnu ili invalidsku mirovinu u skladu s
propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju.

Član 66.

Republički fond mirovinskog i invslidskog osiguranja općim aktom utvrđuje
uvjete, način i visinu doprinosa za dokup staža osiguranja. Visina doprinosa
za dokup staža osiguranja utvrđuje se tako da se sredstvima ostvarenim
tim doprinosom osigurava izvršavanje obaveza fonda mirovinsko-invalidskog
osiguranja nastalih priznavanjem tog staža.

U mirovinski staž računa se samo ono vrijeme dokupljenog staža za koji
je doprinos uplaćen u cjelini.

3. Ostvarivanje prava radnika za vrijeme nezaposlenosti

Član 67.

Prava radnika za vrijeme nezaposlenosti ostvaruju se u područnoj službi
na čijem području mu je prestao radni odnos ili u područnoj službi u kojoj
je evidentiran radi traženja zaposlenja.

Ako ostvarivanje određenog prava nije uvjetovano prethodnim radom, nezaposlena
osoba ostvaruje to pravo u područnoj službi u kojoj je evidentiran radi
traženja zaposlenja.

Član 68.

Radnik koji ostvaruje prava utvrđen s ovim zakonom i općim aktom Republičkog
zavoda dužan je u roku od 15 dana prijaviti nadležnoj područnoj službi
svaku okolnost koja utječe na promjenu ili prestanak prava.

Član 69.

Radnik, kojem je na teret zavoda izvršena isplata ili je ostvario neka
primanja na koja nije imao pravo, dužan je vratiti primljene iznose odnosno
nadoknaditi učinjene izdatke :

1. ako je na osnovi netočnih podataka za koje je znao ili morao znati
da su netočni ili na drugi protupravan način ostvario pravo ili ga je ostvario
u obujmu većem nego što mu pripada;

2. ako je ostvario novčanu isplatu ili drugo davanje zbog toga što nije
prijavio nastale promjene odnosno okolnosti koje utječu na prestanak,prava
ili obujma njegovog korištenja, a znao je ili je morao znati za nastale
promjene odnosno okolnosti.

Ako je na osnovi pravomoćne sudske odluke ili odluke organizacije ili
poslodavca radnik vraćen na rad te su mu uspostavljena prava po osnovi
rada za razdoblje u toku kojeg je bio nezaposlen, radnik je dužan vratiti
iznose isplaćene na ime novčane naknade.

Republički zavod ima pravo na povrat doprinosa koje je uplatio za zdravstveno,
mirovinsko i invalidsko osiguranje, te doplatak za djecu od nadležnih Republičkih
fondova.

Član 70.

U postupku kojim se rješava o pravima radnika za vrijeme nezaposlenosti
primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku.

O žalbi protiv prvostepenog rješenja odlučuje nadležni organ Republičkog
zavoda.

VII. FINANCIRANJE

Član 71.

Sredstva za zadovoljavanje potreba u oblasti zapošljavanja osiguravaju
se:

- doprinosom iz osobnih dohodaka radnika;

- iz sredstava što ih uplaćuju radnici privremeno zaposleni u inozemstvu;

- iz drugih izvora.

Član 72.

Doprinos za zapošljavanje obračunava se po stopi od 0,54% iz osobnog
dohotka radnika i uplaćuje se Republičkom zavodu.

Član 73.

Ako sredstva ostvarena po stopi za financiranje djelatnosti zapošljavanja
nisu dostatna, za materijalno-pravnu zaštitu koristiti će se bespovratno
sredstva ostvarena na osnovi Zakona o formiranju i korištenju sredstava
solidarnosti za poticanje zapošljavanja ("Narodne novine", broj
33/89).

Odluku o korištenju sredstava iz stava 1. ovoga člana donosi Vlada Republike
Hrvatske.

Član 74.

Radnici privremeno zaposleni u inozemstvu plaćaju doprinos po stopi
utvrđenoj ovim zakonom na osnovicu koju ugovore s Republičkim zavodom.

Član 75.

Stope doprinosa za djelatnost zapošljavanja, odnose u raspodjeli sredstava
za pojedine namjene kao i visinu sredstava za rad Republičkog zavoda zakonom
utvrđuje Sabor Republike Hrvatske.

Iz doprinosa utvrđenog u skladu sa stavom 1. ovoga člana solidarno se
osiguravaju sredstva za materijalno pravnu zaštitu nezaposlenih osoba radi
osiguranja ovih prava u istom opsegu za sve korisnike na teritoriju Republike.

Republički zavod vrši raspored sredstava iz stava 2. ovoga člana u korist
područnih službi koje iz vlastitih sredstava za ove namjene ne mogu osigurati
potrebna sredstva za materijalno-pravnu zaštitu nezaposlenih radnika.

Član 76.

U pogledu obaveza uptate doprinosa utvrđenih ovim zakonom primjenjuju
se propisi o porezima.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Član 77.

Novčanom kaznom od 1.000 do 10.000 dinara, kaznit će se za prekršaj
Republički zavod:

1. ako područna služba odbije da posreduje pri zapošljavanju osobi koja
mu se obratila (član 14. stav 2.);

2. ako područna služba u propisanom roku ne obavijesti radnike o prijavljenim
potrebama za radnicima (član 21.);

3. ako područna služba podnositelja prijave ne obavijesti da nema evidentiranih
nezaposlenih radnika koji udovoljavaju traženim uvjetima (član 21.);

4. ako područna služba prijavljena slobodna radna mjesta javno ne objavi
(član 20. stav 2.).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se i odgovorna osoba u
područnoj službi novčanom kaznom od 500 do 1.500 dinara.

Član 78.

Novčanom kaznom od 1.000 do 10.000 dinara, kaznit će se za prekršaj
organizacija odnosno poslodavac ako ne prijavi sva slobodna radna mjesta
područnoj službi (član 20. stav 1.).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se i odgovorna osoba u
organizaciji i kod poslodavca novčanom kaznom od 500 do 1.500 dinara.

Član 79.

Novčanom kaznom od 800 do 8.000 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
odnosno poslodavac ako u propisanom roku ne prijavi ili unese netočne podatke
u propisanu prijavu o:

1. potrebi za radnicima (član 23. stav 1. točke 1.),

2. zasnivanju radnog odnosa (član 23. stav 1. točka 2.);

3. prestanku radnog odnosa (član 23. stav 1. točka 3.);

4. prestanku potrebe za radnicima (član 23. stav 1. točka 4.).

Za prekršaj iz točke 1, 2, 3. i 4. stava 1. ovoga člana kaznit će se
novčanom kaznom od 300 do 1.200 dinara i odgovorna osoba u organizaciji
odnosno kod poslodavca.

IX. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Član 80.

Zavodi za zapošljavanje i Republički zavod za zapošljavanje prestaju
s radom 15. listopada 1990.

Član 81.

Republički zavod koji počinje s radom 16. listopada 1990. godine, sastavit
će završne račune zavoda za zapošljavanje i Republičkog zavoda za zapošljavanje.

Republički zavod urediti će svoju organizaciju, donijeti statut i druge
opće akte u roku 30 dana od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o zapošljavanju ("Narodne novine", br. 40/90).

Do isteka roka iz stava 2. ovoga člana shodno će se primjenjivati postojeći
opći akti zavoda i Republičkog zavoda, ako nisu u suprotnosti s odredbama
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zapošljavanju ("Narodne novine",
br. 40/90).

Član 82.

Republički zavod s početkom rada preuzima radnike zatečene u radnom
odnosu u zavodima i Republičkom zavodu, kao i sredstva, prava i obveze
zavoda za zapošljavanje i Republičkog zavoda.

Član 83.

Do konstituiranja Upravnog odbora Republičkog zavoda, postojeći organi
zavoda i Republičkog zavoda nastavljaju s radom.

Član 84.

Nezaposleni radnici koji su ostvarili pravo na produženu novčanu naknadu
i porodični doplatak, odnosno obiteljski dodatak po ranijim propisima nastavljaju
koristiti ta prava do nastupanja okolnosti iz člana 57. Zakona o zapošljavanju
("Narbdne novine", br. 19/90).

Član 85.

Nezaposlenim radnicima, koji na dan stupanja na snagu Zakona o zapošljavanju
("Narodne novine", br. 19/90) koriste pravo na novčanu naknadu
i porodični doplatak po odredbama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju
i materijalno-pravnoj zaštiti nezaposlenih osoba ("Narodne novine",
br. 50/88) i kojima na dan stupanja na snagu Zakona o zapošljavanju ("Narodhe
novine", br.19/90), nije protekao rok za podnošenje dokaza od 30 dana
iz člana 39. toga zakona, zavodi će po službenoj dužnosti utvrditi trajanje
prava na novčanu naknadu po odredbi člana 52. Zakona o zapošljavanju ("Narodne
novine", br.19/90), s tim, da pravo na porodični doplatak prestaje
zaključno s danom stupanja na snagu toga zakona.

Član 86.

Nezaposlenim radnicima kojima je pravo na novčanu naknadu odnosno produženu
novčanu naknadu, utvrđeno po ranijim propisima prestalo ponovnim zapošljavanjem
prije isteka tih prava pa su ponovno ostali nezaposleni iz razloga po kojima
mogu ostvariti prava na nastavak prava na novčanu naknadu (član 58. stav
2. 2akona o zapošljavanju ("Narodne novine", br.19/90) dužina
preostalog korištenja prava na novčanu naknadu utvrditi će se prema članu
52. Zakona o zapošljavanju ("Narodne novine", br. 19/90) s tim
da se u iskorišteni dio novčane naknade ubraja i iskorišteni dio produžene
novčane naknade.

Odredba stava 1. ovog člana primjenjuje se i u slučaju nastavljanja
korištenja prava na novčanu naknadu i produženu novčanu naknadu nakon prestanka
okolnosti iz člana 56. Zakona o zapošljavanju ("Narodne novine",
br.19/90).

Član 87.

Pri utvrđivanju vremena provedenog na radu u toku kojeg je nezaposleni
radnik ostvarivao pravo na novčanu naknadu (član 52. stav 4. Zakona o zapošljavanju
"Narodne novine", br. 19/90), kao vrijeme provedeno na radu u
toku kojeg je nezaposleni radnik ostvarivao pravo na novčanu naknadu smatra
se i vrijeme u toku kojeg je nezaposleni radnik ostvarivao pravo na produženu
novčanu naknadu.

Član 88.

Nakon stupanja na snagu Zakona o zapošljavanju ("Narodne novine",
br. 19/90), o žalbama podnijetim protiv rješenja donijetih do stupanja
na snagu toga zakona, rješavat će organi nadležni prema odredbama toga
zakona, a prema propisima koji su važili do njegova stupanja na snagu.

Član 89.

Na dan stupanja na snagu Zakona o zapošljavanju ("Narodne novine",
br.19/90) prestaje važiti Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i materijalno-pravnoj
zaštiti nezaposlenih osoba ("Narodne novine", br. 50/88) i Zakon
o osnivanju samoupravnih interesnih zajednica za zapošljavanje i Saveza
samoupravnih interesnih zajednica za zapošljavanje ("Narodne novine",
br. 18/89).

Član 90.

Stupanjem na snagu Zakona o izmjenam i dopunank Zakona o zapošljavanju
("Narodne novine", br. 40/90), prestaje važiti Zakon o financiranju
zapošljavanja ("Narodrke novine", broj 31/90).

Pročišćeni tekst, NN 55/1990-1068