## Pravilnik o tehničkim uvjetima za sigurnost željezničkog prometa kojima moraju udovoljavati željezničke pruge

### NN 84/1994 (24.11.1994.), Pravilnik o tehničkim uvjetima za sigurnost željezničkog prometa kojima moraju udovoljavati željezničke pruge

# MINISTARSTVO POMORSTVA, PROMETA I VEZA

Na temelju članka 9. stavka 3. Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu
("Narodne novine", broj 77/92 i 26/93), ministar pomorstva, prometa i
veza donosi

## PRAVILNIK

### o tehničkim uvjetima za sigurnost željezničkog prometa kojima moraju udovoljavati željezničke pruge

**Opće
odredbe**

Članak 1.

Ovim Pravilnikom utvrđuju se tehnički uvjeti za sigurnost željezničkog
prometa kojima moraju udovoljavati željezničke pruge u Republici Hrvatskoj.

Članak 2.

Pojedini pojmovi u ovom Pravilniku znače:

1*."željeznička pruge"* (u
daljnjem tekstu "pruga") je sklop donjeg i gornjeg ustroja pruge,
signalno-sigurnosna, telekomunikacijska i elektrovučna postrojenja i uređaji,
uređaji za osiguravanje cestovnih i pješačkih prijelaza i ostala postrojenja i
uređaji na pruzi, signali i signalne oznake na pruzi, pružni pojas i zračni
prostor iznad pruge u visini 12 m odnosno 14 m kod dalekovoda napona više od
220 kV, računajući iznad gornjeg ruba tračnice,

2*."donji ustroj pruge"*
čine geotehničke građevine (nasipi, usjeci, zasjeci i tuneli, s pripadajućim
konstruktivnim i zaštitnim dijelovima i građevinama), peroni, uređene površine
i ukrcajno-iskrcajne rampe, konstruktorske građevine
za premošćivanje zapreka (mostovi, propusti i sl.) i
ostale niske građevine u pružnom pojasu,

3."*gornji ustroj pruge*"
čine konstrukcije, postrojenja i uređaji koji su neposredna podloga za kretanje
željezničkih vozila (kolosijeci, skretnice, križišta, dilatacijske
naprave i sl.),

4."*širina kolosijeka*" je
udaljenost između unutarnjih voznih rubova glava tračnica u kolosijeku, mjerena
na visini 14 mm ispod gornjeg ruba glave tračnice (u daljnjem tekstu
"GRT") i okomito na os kolosijeka,

5. "*razmak kolosijeka*"
je udaljenost između osi dva susjedna kolosijeka, mjerena po horizontali i
okomito na os kolosijeka,

6."*nadvišenje* *kolosijeka*" je visinska razlika
između GRT vanjske i unutarnje tračnice kolosijeka u vodoravnom luku, mjerena
okomito na os kolosijeka,

7."*niveleta* *kolosijeka*" je visinski položen
pravac u uzdužnoj ravnini položenoj kroz os kolosijeka, a na razini nenadvišene
tračnice,

8."*uzdužni nagib kolosijeka*"
je nagib nivelete kolosijeka između dviju susjednih
prijelomnih točaka (mjesta promjene uzdužnog nagiba),

9."*slobodni profil*" je
ograničeni prostor u poprečnom presjeku pruge odnosno kolosijeka, okomitom na
os kolosijeka i ravninu položenu na GRT voznih tračnica, čija os prolazi
sredinom kolosijeka, a koji mora biti slobodan za prolaz željezničkih vozila.

10."*kolodvor*" je
službeno mjesto na pruzi, s najmanje jednom skretnicom, iz kojeg se izravno ili
daljinski regulira promet vlakova i u kojem vlak otpočinje ili završava vožnju,
ili se zaustavlja, ili koje prolazi bez zaustavljanja,

11."*stajalište*" je
službeno mjesto na pruzi u kojem se vlakovi za prijevoz putnika zaustavljaju po
voznom redu

samo radi izmjene putnika, a u kojem vlak za prijevoz putnika može otpočeti
ili završiti vožnju,

12. "*mjesto prijeleza
s jednokolosiječne na dvokolosiječnu
prugu*" je službeno mjesto na otvorenoj pruzi na kojem vlakovi mogu
prijeći s jednokolosiječne na dvokolosiječnu
prugu i obratno,

13."*peron*" je niska
građevina uz kolosijek odnosno između dva susjedna kolosijeka, propisane visine
iznad GRT, namijenjena za zadržavanje i ulazak putnika u vlak, odnosno izlazak
iz vlaka (izmjena putnika),

14."*uređena površina*" je
prikladno uređen prostor uz kolosijek odnosno između dva susjedna kolosijeka,
namijenjen za izmjenu putnika, ako nema perona,

15."*otvorena pruga*" je
dio pruge između dva susjedna kolodvora. Granicu između kolodvora i otvorene
pruge čine ulazni signali, a gdje tih signala nema, prve ulazne skretnice,

16."*pružni kolosijek*" je
kolosijek između prvih ulaznih skretnica dva susjedna kolodvora,

17."*glavni kolosijek*" je
kolodvorski kolosijek tehnološkim procesom namijenjen za vožnju vlakova.
Kolodvorski kolosijek koji čini izravno produženje pružnog kolosijeka je glavni
prolazni kolosijek. Ostali kolodvorski kolosijeci su sporedni,

18."*glavni signal*" je
ulazni, izlazni, prostorni ili zaštitni signal. Pojedini glavni signali mogu
biti višenamjenski,

19."*štitni signal*" je
signal kojim se signalizira dopušten ili zabranjen ulazak vlaka u kolodvor,

20."*odvojna* *skretnica*" je skretnica na
otvorenoj pruzi kojom je priključen neki kolosijek (pruga, industrijski
kolosijek i sl.),

21."*automatski pružni blok*"
je signalno-sigurnosni uređaj za osiguravanje uzastopnih vožnji i
onemogućavanje istovremenih vožnji vlakova suprotnog smjera po istom kolosijeku
između dva susjedna kolodvora,

22."*uređaj za brzinsko vođenje
vlaka*" je uređaj koji daje, kontrolira i utječe na brzinu vlaka,

23."*autostop* *uređaj*" je uređaj koji ovisno o
utjecaju signala na pruzi, brzini vlaka i postupku strojovođe, automatski
zaustavlja vlak,

24."radio*-dispečerski uređaj*"
je uređaj za sporazumijevanje između dispečerskog centra i vučnog vozila.

Članak 3.

Odredbe ovog Pravilnika propisane za otvorenu željezničku prugu primjenjuju
se i na dio pružnog kolosijeka od ulaznog signala do prve ulazne skretnice.

Odredbe ovog Pravilnika koje se odnose na priključivanje i osiguravanje
prolazne vožnje preko odvojene skretnice industrijskog kolosijeka, priključenog
na otvorenoj željezničkoj pruzi, primjenjuju se i na ostale kolosijeke koji se
priključuju na otvorenoj pruzi (transportna otpremništva, krcališta
i sl.).

Odredbe ovog Pravilnika odgovarajuće se primjenjuju i na industrijske
kolosijeke.

Članak 4.

Odredbe ovog Pravilnika moraju se primjenjivati tako da željezničke pruge
odgovaraju zahtjevima sigurnosti prometa.

Članak 5.

Prilozi otiskani uz ovaj Pravilnik čine njegov sastavni dio.

**Širina
kolosijeka**

Članak 6.

Temeljna širina kolosijeka je 1435 mm.

Širina kolosijeka na otvorenoj pruzi i glavnim kolosijecima na magistralnim
prugama i prugama 1. reda ne smije biti veća od 1465 mm, a na ostalim
kolosijecima od 1470 mm.

Širina kolosijeka na prugama 2. reda ne smije biti veća od 1470 mm.

Širina kolosijeka ne smije biti manja od 1430 mm.

**Kolosijek
u vodoravnom luku**

Članak 7.

Polumjer vodoravnog luka mora biti takav da, ovisno o dopuštenoj brzini, nadvišenju kolosijeka i konstrukciji željezničkih vozila,
omogućava siguran prolazak tih vozila po kolosijeku u vodoravnom luku.

Promjena smjera kolosijeka iz pravca u kružni luk, iz jednog kružnog luka u
drugi istog smjera a različitih polumjera i iz jednog kružnog luka u drugi
suprotnog smjera mora biti u kontinuitetu, a na mjestu promjene smjera, ovisno
o polumjeru luka i dopuštenoj brzini, po potrebi se postavlja prijelazni luk.

Vanjska tračnica kolosijeka u vodoravnom luku nadvisuje se ovisno o
polumjeru luka, dopuštenoj brzini, svojstvima gornjeg ustroja pruge,
konstrukciji željezničkih vozila, teretu i njegovu učvršćivanju na vozilu, a
najviše 160 mm.

Promjena nadvišenja vanjske tračnice kolosijeka u
vodoravnom luku mora biti izvedena prijelaznom rampom nadvisivanja. Nagib
prijelazne rampe određuje se ovisno o dopuštenoj brzini u luku i ne smije biti
veći od 1 : 400.

**Uzdužni
nagib kolosijeka**

Članak 8.

Uzdužni nagib kolosijeka na otvorenoj pruzi ne smije biti veći od 35 mm/m.

Uzdužni nagib kolosijeka u kolodvoru ne smije biti veći od 1 mm/m, osim
kolosijeka na kojima se sastavljanje i rastavljanje vlakova obavlja pomoću sile
teže i koji su isključivo za to namijenjeni.

Iznimno, ministar pomorstva, prometa i veza (u daljnjem tekstu
"ministar") može u pojedinačnim prilikama, ovisno o namjeni
kolodvora, odobriti da uzdužni nagib kolosijeka u kolodvoru bude veći od 1 mm/m
i može propisati posebne tehničke uvjete sigurnosti prometa u takvim prilikama.

Mjesto prijeloma nivelete kolosijeka (mjesto
promjene uzdužnog nagiba) na otvorenoj pruzi i glavnom prolaznom kolosijeku
mora biti zaobljeno ako je razlika nagiba nivelete na
mjestu prijeloma veća od 2 mm/m. Za dopuštenu brzinu veću od 160 km/h mjesto
prijeloma nivelete kolosijeka mora biti zaobljeno ako
je razlika nagiba nivelete veća

od 1 mm/m. Zaobljavanje se izvodi kružnim lukom.

**Nosivost
pruge**

Članak 9.

Gornji ustroj pruge i pružne građevine (mostovi, propusti i ostale
konstruktivne građevine) moraju pri dopuštenoj brzini udovoljavati dopuštenoj
osovinskoj masi i masi po duljinskom metru
željezničkih vozila predviđenih da preko njih prolaze.

Gornji ustroj i pružne gradevine, ovisno o vrsti
pruge, moraju udovoljavati najmanje osovinskoj masi i masi po duljinskom metru:

1. na magistralnoj pruzi i pruzi I. reda za 20,0 t i 8,0 t/m,

2. na pruzi II. reda za 16,0 t i 5,0 t/m.

Nove pružne građevine moraju udovoljavati osovinskoj masi od 25,0 t i masi
po duljinskom metru od 8,0 t/m.

**Slobodni
profil**

Članak 10.

Slobodni profil određuje se ovisno o vrsti i namjeni kolosijeka i profilu
vozila, uzimajući u obzir vodoravna i uspravna pomicanja tih vozila u pokretu,
tolerancije kolosijeka, sigurnosni razmak i najmanju udaljenost od kontaktnog
vodiča na elektrificiranom kolosijeku.

Članak 11.

Svaki kolosijek, ovisno o vrsti i namjeni, mora udovoljavati najmanje
slobodnom profilu čiji su oblik i izmjere prikazani u Prilogu I ovog
Pravilnika.

Slobodni profil iz stavka 1. ovog članka omogućava siguran i nesmetan
prolazak željezničkih vozila koja, zajedno s teretom na njima, udovoljavaju
statičkom (krcajnom) i kinematičkom
profilu oznake "GB", a koji je utvrdila Medunarodna
željeznička unija (UIC).

Ministar može propisati da kolosijek na novoj ili rekonstruiranoj pruzi, ako
je to potrebno radi redovitog prijevoza željezničkih vozila odnosno tereta
većeg profila, mora udovoljavati slobodnom profilu većem od slobodnog profila
iz stavka 1. ovog članka.

Oblik i izmjere slobodnog profila iz stavka 3. ovog članka utvrđuje ministar.

Članak 12.

U slobodni profil, osim kontaktnog vodiča i dijelova kontaktne mreže, ne
smiju se ugrađivati, postavljati i u njega zadirati građevine, postrojenja,
uređaji, signali, signalne oznake, naslage materijala i ostali predmeti.

Iznimno, prigodom održavanja i građenja, privremeni predmeti (podgrade, skele i sl.) mogu uz
primjenu posebnih mjera sigurnosti zadirati u slobodni profil samo pod uvjetom
da ne zadiru u minimalni slobodni profil.

Oblik i izmjere minimalnog slobodnog profila u odnosu na slobodni profil iz
članka 11. ovog Pravilnika prikazani su u Prilogu 1. ovog Pravilnika.

Na kolosijecima za odriavanje željezničkih vozila
(čišćenje, pranje, popravak i sl.), postrojenja i
uređaji mogu zadirati u slobodni profil odnosno minimalni slobodni profil samo
ako se ovi kolosijeci rabe isključivo za navedene namjene.

Članak 13.

Slobodni profil odnosno minimalni slobodni profil mora se na kolosijeku u
vodoravnom luku polumjera manjeg od 250 m, a i na kolosijeku s nadvišenjem, odgovarajuće proširiti, nadvisiti ili
spustiti. Proširivanje, nadvisivanje i spuštanje slobodnog profila određuje se
ovisno o polumjeru vodoravnog luka i nadvišenju.

Članak 14.

U dodatnom prostoru prikazanom u Prilogu I. ovog Pravilnika, mogu se
nalaziti odnosno u taj prostor zadirati samo građevine i ostali stabilni
predmeti potrebni za obavljanje željezničkog prometa, te privremeni predmeti
pri održavanju i građenju, pod uvjetima navedenim u Prilogu I.

ovog Pravilnika. Postojeće građevine koje nisu namijenjene za obavljanje
željezničkog prometa (zgrade, cestovni nadvožnjaci i sl.),
mogu se zadržati.

**Razmak
kolosijeka**

Članak 15.

Razmak kolosijeka određuje se ovisno o slobodnom profilu, polumjeru
vodoravnog luka, nadvišenju vanjskog kolosijeka,
dopuštenoj brzini i prostoru potrebitom za postavljanje ili ugrađivanje
postrojenja, uređaja, signala, perona i drugih predmeta između kolosijeka, te
potrebama procesa rada.

Članak 16.

Razmak kolosijeka na otvorenoj pruzi ne smije biti manji od 4,00 m, a na
otvorenoj pruzi namijenjenoj samo za gradski promet od 3,80 m.

Razmak kolosijeka u kolodvoru ne smije biti manji od 4,50 m, osim
radioničkih, prekrcajnih i sličnih kolosijeka.

Razmak glavnih prolaznih kolosijeka u kolodvoru može biti jednak razmaku
kolosijeka na otvorenoj pruzi, osim između kojih je peron.

Razmak kolosijeka između kojih je peron ne smije biti manji od 6,00 m.

Članak 17.

Između dva priključena kolosijeka, koji se približavaju, mora biti
postavljena signalna oznaka kojom se označava mjesto na kolosijeku do kojeg se
smiju nalaziti željeznička vozila a da ne ugrožavaju vožnje po susjednom
kolosijeku (u daljnjem tekstu "međik").

Razmak kolosijeka na mjestu postavljenog međika ne
smije biti manji od 3,50 m.

**Prijelazi
preko kolosijeka**

Članak 18.

Prijelaz preko kolosijeka u smislu ovog Pravilnika je cestovni ili pješački
prijelaz (u daljnjem tekstu "prijelaz"). Ne smatra se prijelazom
križanje kolosijeka i prometne površine koja nema svojstvo ceste ili pješačke
staze (interne prometnice u lukama, tvornicama, skladištima, kolodvorima i
sličnim mjestima, prilazi do perona i sl.), a koje je
u istoj razini.

Članak 19.

Uređaji za osiguravanje prijelaza mogu biti uređaji za davanje znakova
kojima se sudionicima u cestovnom prometu najavljuje približavanje vlaka ili
željezničkog vozila, ili uređaji kojima se zatvara cestovni promet po cijeloj
širini kolnika (branici) odnosno po širini jedne kolničke trake (polubranici).

Članak 20.

Na prijelazu preko dva ili više kolosijeka, čija je međusobna udaljenost
takva da se između tih kolosijeka ne mogu sigurno smjestiti cestovna vozila
najveće dopuštene duljine, uređaji za osiguravanje prijelaza moraju biti
postavljeni s vanjske strane krajnjih kolosijeka.

Članak 21.

Električni uređaj za osiguravanje prijelaza koji se uključuje automatski
nailaskom vlaka ili željezničkog vozila, ili kojim se upravlja daljinski,mora
imati kontrolu ispravnosti.

Kontrola ispravnosti uređaja iz stavka 1. ovog članka mora biti izrađena uređajem
za trajnu daljinsku kontrolu ili kontrolnim signalom na pruzi.

Članak 22.

Na prijelazu s branicima, ako je dopušteno da su branici redovito u položaju
kojim se zatvara cestovni promet, moraju biti postavljeni uređaji pomoću kojih
sudionici u cestovnom prometu mogu tražiti otvaranje cestovnog prometa.

**Peroni
i prilazi**

Članak 23.

Kolodvor i stajalište, uz kolosijek na kojem se vlakovi zaustavljaju radi
izmjene putnika, moraju imati peron.

Članak 24.

Visina gornjeg ruba perona (u daljnjem tekstu "rub perona") ne
smije biti manja od 0,38 m, a niti veća od 0,96 m, iznad GRT.

Prigodom određivanja visine ruba perona mora se uzeti u obzir i nadvišenje kolosijeka.

Udaljenost ruba perona od osi kolosijeka određuje se ovisno o slobodnom
profilu, polumjeru vodoravnog luka i visini ruba perona iznad GRT.

Članak 25.

Radi sigurnosti prometa i sigurnosti putnika, na peronu mora biti
postavljena vodoravna signalizacija u vidu obojene trake, širine 100 mm.
Udaljenost trake od osi kolosijeka uz peron određuje se ovisno o dopuštenoj
brzini na tom kolosijeku, a ne smije biti manja od 2,40 m.

Stabilni predmeti na peronu moraju do visine 305 m iznad GRT biti na
udaljenosti najmanje 3,00 m od osi kolosijeka. Postojeći stabilni predmeti mogu
se zadržati i ako su na udaljenosti manjoj od 3,00 m od osi kolosijeka.

Članak 26.

Kolodvor i stajalište, u kojem radi izmjene putnika u vlaku putnici moraju
prelaziti preko kolosijeka preko tih kolosijeka moraju imati prilaz za putnike
(u daljnjem tekstu "prilaz").

Prilaz preko kolosijeka po kojem je dopuštena brzina veća od 160 km/h mora
biti izvan razine toga kolosijeka.

Prilaz u stajalištu na jednokolosiječnoj pruzi,
ako nije izvan razine kolosijeka, mora biti sveden na cestovni ili pješački
prijelaz.

Prilaz u stajalištu na dvokolosiječnoj pruzi ili
zajedničkom stajalištu na usporednim prugama ako nije izvan razine kolosijeka,
mora imati zaštitne ograde za usmjeravanje putnika na cestovni ili pješački
prijelaz opremljen uređajem za osiguravanje prijelaza.

Članak 27.

U stajalištu na dvokolosiječnoj pruzi ili
zajedničkom stajalištu na usporednim prugama, između kolosijeka mora biti
zaštitna ograda najmanje u duljini perona, osim u stajalištu s otočnim peronom.

Visina zaštitne ograde između kolosijeka određuje se ovisno o razmaku
kolosijeka odnosno slobodnom profilu i nadvišenju oba
kolosijeka, a ne smije biti manja od 0,76 m iznad GRT nižeg kolosijeka.

Članak 28.

Na peronu ili drugom prikladnom mjestu mora biti istaknut, iz vlaka dobro
vidljiv, naziv kolodvora odnosno stajališta.

**Ukrcajno-iskrcajne
rampe**

Članak 29.

Visina gornjeg ruba bočne ukrcajno-iskrcajne rampe (u daljnjem tekstu
"rampa"), ako se vrata teretnih vagona otvaraju prema van, ne smije
biti veća od 1,10 m iznad GRT.

Visina gornjeg ruba bočne rampe, ako se vrata putničkih vagona otvaraju
prema van, ne smije biti veća od 1,00 m iznad GRT.

Ostale bočne rampe mogu imati visinu gornjeg ruba najviše 1,20 m iznad GRT,
osim rampi uz glavne kolosijeke.

Prigodom određivanja visine gornjeg ruba bočne rampe mora se uzeti u obzir i
nadvišenje kolosijeka.

Udaljenost ruba bočne rampe od osi kolosijeka određuje se ovisno o slobodnom
profilu, polumjeru vodoravnog luka i visini gornjeg ruba bočne rampe iznad GRT.

**Priključivanje
pruge i industrijskog kolosijeka**

Članak 30.

Međusobno priključivanje pruga i priključivanje industrijskog kolosijeka na
prugu u pravilu mora biti izvedeno u kolodvoru a iznimno i na otvorenoj pruzi.

Ako se pruga priključuje na otvorenoj pruzi, priključenje mora biti izvedeno
sa zaštitnim kolosijekom i osigurano glavnim signalima na pruzi.

Ako se industrijski kolosijek priključuje na otvorenoj pruzi, priključivanje
industrijskog kolosijeka na magistralnoj pruzi i pruzi I reda, a za dopuštenu
brzinu preko odvojene skretnice veću od 50 km/h i na pruzi II reda, mora biti
izvedeno sa zaštitnim kolosijekom i osigurano glavnim signalima na pruzi.

Priključivanje industrijskog kolosijeka na otvorenoj pruzi pruge II reda bez
zaštitnog kolosijeka ako dopuštena brzina preko odvojne
skretnice nije veća od 50 km/h, mora biti izvedeno sa iskliznicom
na industrijskom kolosijeku. Odvojna skretnica i iskliznica moraju biti u međusobnoj tehničkoj ovisnosti,
tako da je vožnja na pruzi iskliznicom osigurana od
opasnih vožnji s industrijskog kolosijeka.

**Signali,
signalne oznake, skretnice i križišta**

Članak 31.

Na pruzi se smiju ugrađivati i postavljati samo propisani signali i signalne
oznake.

Signali smiju pokazivati samo propisane signalne znakove.

Signale na pruzi mogu zamijeniti odgovarajući pokazivači u upravljačnici željezničkih vozila, kojima se signalizira
način i uvjeti vožnje na pruzi, ako su po svom značenju izjednačeni sa
signalnim znakovima signala na pruzi.

Članak 32.

Ulazna vožnja u kolodvor mora biti osigurana ulaznim signalom.

Članak 33.

Izlazna vožnja iz kolodvora na magistralnoj pruzi, a na pruzi I i II reda ako je dopuštena brzina na pruzi veća od 100
km/h, mora biti osigurana izlaznim signalom.

Izlazni signali susjednih kolodvora, ako je na pruzi dopuštena brzina veća
od 100 km/h, moraju biti u međusobnoj tehničkoj ovisnosti tako da istovremeno
mogu signalizirati dopuštenu vožnju po istom kolosijeku samo u jednom smjeru.

Izlazni signali, ako je dopuštena brzina na pruzi veća od 100 km/h, moraju
biti ugrađeni uz svaki kolodvorski kolosijek po kojem je dopuštena izlazna
vožnja.

Članak 34.

Vožnja u blokovni prostorni odsjek mora biti
osigurana glavnim signalom.

Vožnja u odjavni prostorni odsjek mora biti osigurana glavnim signalom, osim
izlazne vožnje iz kolodvora.

Članak 35.

Prolazna vožnja preko odvojne skretnice
priključene pruge, skretnice na mjestu prijelaza s jednokolosiječne
na dvokolosiječnu prugu i skretnice na mjestu
prijelaza s jednog kolosijeka na drugi kolosijek na otvorenoj pruzi dvokolosiječne pruge, mora biti osigurana glavnim signalom
na pruzi.

Prolazna vožnja preko odvojne skretnice
priključenog industrijskog kolosijeka na magistralnoj pruzi i pruzi I reda, a
na pruzi II reda ako je dopuštena brzina preko odvojne
skretnice veća od 50 km/h, mora biti osigurana glavnim signalom na pruzi.

Članak 36.

Glavni signali moraju biti u međusobnoj tehničkoj ovisnosti tako da
istovremeno mogu signalizirati dopuštenu vožnju samo ako se vozni putovi ne
sijeku, ne dodiruju ili ne preklapaju.

Putovi proklizavanja mogu se međusobno sjeći,
dodirivati ili preklapati.

Članak 37.

Glavni signal mora biti u tehničkoj ovisnosti s voznim putom ako je
dopuštena brzina veća od 100 km/h.

Članak 38.

Signalni znakovi glavnog signala moraju biti predsignalizirani,
osim ulaznih signala na prugama II. reda i izlaznih signala kojima se
signaliziraju izlazne vožnje s kolosijeka po kojem nije moguća ili nije
dopuštena prolazna vožnja.

Predsignaliziranje signalnih znakova glavnog
signala mora se obavljati signalnim znakovima posebnog predsignala
ili prethodnog glavnog signala (u daljnjem tekstu "predsignal").
Predsignaliziranje prostornog signala automatskog
pružnog bloka mora se obavljati signalnim znakovima prethodnog glavnog signala.

Glavni signal mora biti u tehničkoj ovisnosti s predsignalom,
tako da signalni znakovi glavnog signala budu predsignalizirani
odgovarajućim signalnim znakovima predsignala i da
dopuštena vožnja može biti predsignalizirana samo ako
je dopuštena glavnlm signalom.

Ispred ulaznog signala, čiji se signalni znakovi ne predsignaliziraju,
na duljini zaustavnog puta mora biti postavljena signalna oznaka o
približavanju glavnom signalu bez predsignala.

Od signalne oznake o približavanju glavnom signalu bez predsignala
do glavnog signala dopuštena brzina ne smije biti veća od 50 km/h.

Članak 39.

Razmak između susjednih glavnih signala kojima se regulira vožnja uzastopnih
vlakova, i razmak između glavnog signala i predsignala,
ne smije biti kraći od duljine zaustavnog puta.

Razmak između glavnog signala i predsignala ne
smije biti dulji od 3 duljine zaustavnog puta, ali ne više od 3 km.

Razmak iz stavka 1. ovog članka može se poradi osiguravanja propisane
vidljivosti iz tehničko-tehnoloških razloga smanjiti najviše za 5%.

Članak 40.

Vožnja po kraku skretnice u voznom putu mora biti osigurana zaštitnom
skretnicom od mogućih opasnih vožnji po kraku te skretnice koji nije u voznom
putu (bočna zaštita):

1. u kolodvorima, ako je dopuštena brzina veća od 160 km/h,

2. na mjestu priključivanja pruge na otvorenoj pruzi,

3. na mjestu prijelaza s jednokolosiječne na dvokolosiječnu prugu,

4. na mjestu priključivanja industrijskog kolosijeka na otvorenoj pruzi, ako
je priključivanje izvedeno sa zaštitnim kolosijekom.

U kolodvorima uključenim u daljinsko upravljanje prometom (telekomanda), bočna zaštita od mogućih opasnih vožnji po
kolosijecima koji nisu uključeni u daljinsko upravljanje mora biti osigurana
zaštitnim skretnicama ili iskliznicama.

Skretnice u voznom putu moraju biti u tehničkoj ovisnosti sa zaštitnim
skretnicama odnosno iskliznicama, tako da se
položajem zaštitnih skretnica odnosno iskliznica
onemoguće opasne bočne vožnje.

Članak 41.

Skretnice moraju biti u tehničkoj ovisnosti s glavnim signalima:

1. na glavnim kolosijecima na magistralnoj pruzi, a na pruzi I i II reda ako je preko skretnica uz jezičak dopuštena
brzina veća od 50 km/h,

2. na mjestu priključivanja industrijskog kolosijeka na otvorenoj pruzi, ako
je izvedena sa glavnim signalom,

3. na mjestu priključivanja pruge na otvorenoj pruzi,

4. na mjestu prijelaza s jednokolosiječne na dvokolosiječnu prugu i mjestu prijelaza s jednog na drugi
kolosijek na otvorenoj pruzi dvokolosiječne pruge.

Tehnička ovisnost iz stavka 1. ovog članka mora biti takva da glavni signal,
ovisno o položaju skretnica, može signalizirati dopuštenu vožnju preko
skretnica redovitom ili ograničenom brzinom, osim vožnje preko odvojene
skretnice na industrijski kolosijek. Dopuštena vožnja smije biti signalizirana
samo ako su skretnice u voznom putu u pravilnom i ispravnom položaju.

Članak 42.

Skretnica u voznom putu i zaštitna skretnica, ako je preko skretnice u
voznom putu dopuštena brzina veća od 100 km/h, mora biti opremljena napravom za
osigravanje i trajnu kontrolu pravilnog i ispravnog
položaja skretnice (skretnička postavna naprava i sl.).

Skretnica u voznom putu i zaštitna skretnica, koja nije u tehničkoj
ovisnosti s glavnim signalom, mora biti oprem

ljena napravom za osiguravanje i kontrolu
pravilnog i ispravnog položaja skretnice pri vožnji uz jezičak (skretnička
brava i sl.).

Skretnice u voznom putu i zaštitne skretnice, koje nisu u tehničkoj
ovisnosti s glavnim signalom, moraju biti opremljene skretničkim signalom za
označavanje položaja skretnice (za vožnju u pravac ili skretanje) i vožnje uz
ili niz jezičak.

Članak 43.

Na otvorenoj pruzi ne smiju se ugrađivati križne skretnice i križišta.

**Autostop** **uređaji i uređaji za brzinsko vođenje vlaka**

Članak 44.

Glavni signali i predsignali na glavnoj
magistralnoj pruzi, moraju biti opremljeni autostop
uređajem. Na pomoćnim magistralnim prugama i prugama I i
II reda, glavni signali i predsignali moraju biti
opremljeni autostop uređajem ako je dopuštena brzina
veća od 100 km/h.

Radi gustine prometa, vrste vlakova i ostalih
sigurnosnih razloga, ministar može propisati opremanje glavnih signala i predsignala autostop uređajem
iako dopuštena brzina nije veća od 100 km/h.

Mjesto na pruzi, na kojem je dopuštena brzina zbog stanja pruge privremeno
smanjena, na prugama iz stavka 1. i 2. ovog članka, mora biti opremljeno autostop uređajem.

Članak 45.

Pruga na kojoj je dopuštena brzina veća od 160 km/h mora biti opremljena
uređajem za brzinsko vođenje vlaka.

**Željezničke
telekomunikacije**

Članak 46.

Pruga mora biti opremljena telekomunikacijskim uređajima i vezama potrebnima
za sigurno obavljanje prometa.

Glavna magistralna pruga mora biti opremljena radio-dispečerskim uređajem.
Pomoćna magistralna pruga i pruga I ili II reda mora biti opremljena
radio-dispečerskim uređajem ako je dopuštena brzina veća od 160 km/h.

Telekomunikacijski uređaji kojima se obavlja sporazumijevanje o vožnji
vlakova između kolodvora na magistralnim prugama ili prugama I reda, a i
radio-dispečerski uređaji, moraju biti opremljeni uređajima za memoriranje (registrofon).

**Pokusne
dionice pruge**

Članak 47.

Na pruzi se, radi obavljanja posebnih ispitivanja, mjerenja, proučavanja
svojstava novih elemenata i konstrukcije gornjeg ustroja pruge i znanstvenih
ispitivanja (u daljnjem tekstu "ispitivanje"), mogu osnivati pokusne
dionice.

Na pokusnoj dionici može se odstupiti od pojedinih odredbi ovog Pravilnika.

Osnivanje pokusne dionice obavlja se na temelju projekta odnosno programa
ispitivanja. Projektom odnosno programom ispitivanja moraju biti predviđeni
uvjeti kojima mora udovoljavati pokusna dionica, odstupanja od odredbi ovog
Pravilnika, organizacija, način i trajanje ispitivanja, instrumenti i uređaji
koji će se rabiti tijekom ispitivanja i mjere sigurnosti prometa.

Projekt odnosno program ispitivanja i osnivanja pokusne dionice odobrava
ministar. Prigodom davanja odobrenja ministar može propisati posebne mjere
sigurnosti prometa.

Odredbe stavka 2., 3., i 4. ovog članka odgovarajuće se primjenjuju i na
dionici pruge na kojima se obavljaju pokusne vožnje brzinom većom od dopuštene
na toj dionici, ili ako željeznička vozila koja se ispituju ne udovoljavaju
propisanim uvjetima za tu dionicu (osovinska masa, profil vozila, utjecaj na
signalno-sigurnosne ili telekomunikacijske uređaje i sl.).

**Prijelazne
i završne odredbe**

Članak 48.

Odredbe članka 8. stavka 2. ovog Pravilnika ne odnose se na postojeće
kolosijeke u kolodvorima.

Prigodom rekonstrukcije postojećih kolosijeka u kolodvorima, uzdužni nagib
tih kolosijeka može biti i veći od 1 mm/m, ali se postojeći nagib ne smije
povećati.

Članak 49.

Odredbe članka 38. stavka 1. ovog Pravilnika ne odnose se na postojeće
zaštitne signale stajališta na dvokolosiječnim
prugama i zajedničkim stajalištima na usporednim prugama.

Ispred zaštitnih signala iz stavka 1. ovog članka, ako se njihovi signalni
znakovi ne predsignaliziraju, na duljini zaustavnog
puta mora biti postavljana signalna oznaka o približavanju glavnom signalu bez predsignala.

Članak 50.

Usklađivanje postojećih pruga s odredbama članka 9. stavka 2., članka 11.
stavka 1., članka 16. stavka 1. i 2., članka 23., članka 26., stavka 4., članka
30. stavka 3., članka 32., članka 33. stavka 1., članka 35. stavka 2., članka
41. stavka 1. točke 1. i 2. i članka 46. stavka 2. ovog Pravilnika mora se
obaviti najkasnije prigodom prve rekonstrukcije.

Do usklađivanja s odredbama navedenim u stavku 1. ovog članka, postojeće
pruge moraju udovoljavati slijedećim uvjetima:

1. postojeća dopuštena osovinska masa i masa po duljinskom
metru ne smije se smanjivati (članak 9. stavak 2.)

2. kolosijeci moraju udovoljavati najmanje minimalnom slobodnom profilu
(članak 11. stavak 1.),

3. razmak kolosijeka na otvorenoj pruzi ne smije biti manji od 3,80 m, a
postojeći razmak od 4,00 m i manji ne smije se smanjivati (članak 16. stavak
1.),

4. razmak kolosijeka u kolodvoru ne smije biti manji od 4,00 m, a postojeći
razmak od 4,50 m i manji ne smije se smanjivati (članak 16. stavak 2.),

5. kolodvori i stajališta, uz kolosijeke na kojima se vlakovi zaustavljaju
radi izmjene putnika, moraju imati uređene površine (članak 23.)"

6. prijelazi na koje se usmjeravaju putnici u stajalištima na dvokolosiječnim prugama, ili u zajedničkim stajalištima na
usporednim prugama, moraju biti osigurani zaštitnim signalima stajališta (članak
26. stavak 4.),

7. priključivanje industrijskog kolosijeka na otvorenoj pruzi magistralne
pruge, ili pruge I reda, mora biti izvede

no sa iskliznicom na industrijskom kolosijeku. Iskliznica mora biti u tehničkoj ovisnosti s odvojnom skretnicom (članak 30. stavak 3.),

8. ispred kolodvora, na duljini zaustavnog puta ispred prve ulazne
skretnice, mora biti postavljena signalna oznaka o približavanju kolodvoru bez
ulaznog signala, osim ako se ulazna vožnja signalizira štitnim signalom (članak
32.),

9. dopuštena brzina na magistralnim prugama ne smije biti veća od 100 km/h
(članak 33. stavak 1.),

10. dopuštena brzina preko odvojne skretnice
priključenog industrijskog kolosijeka na magistralnim prugama i prugama i reda
ne smije biti veća od 50 km/h (članak 35. stavak 2.),

11. dopuštena brzina preko skretnice na glavnim kolosijecima ne smije uz
jezičak biti veća od 50 km/h, a niz jezičak od 100 km/h (članak 41. stavak 1.
točka 1 ),

12. dopuštena brzina preko odvojne skretnice
priključenog industrijskog kolosijeka ne smije biti veća od 50 km/h (članak 41.
stavak 1. točka 2.),

13. dopuštena brzina na glavnim magistralnim prugama ne smije biti veća od
160 km/h (članak 46. stavak 2.).

Članak 51.

Usklađivanje postojećih magistralnih pruga s odredbama članka 44. stavka 1.
ovog Pravilnika mora se obaviti u roku jedne godine od dana stupanja na snagu
ovog Pravilnika.

Do usklađivanja s odredbama iz stavka 1. ovog članka, dopuštena brzina na
glavnim magistralnim prugama ne smije biti veća od 100 km/h.

Članak 52.

Usklađivanje postojećih pruga s odredbama članka 44 stavka 3. ovog
Pravilnika mora se obaviti najkasnije u toku jedne godine od dana stupanja na
snagu ovog Pravilnika.

Članak 53.

Opći i drugi akti HŽ-Hrvatskih željeznica, kojima su utvrđeni tehnički
uvjeti za sigurnost prometa kojima moraju udovoljavati željezničke pruge,
moraju se uskladiti s odredbama ovog Pravilnika u roku šest mjeseci od dana
stupanja na snagu ovog Pravilnika.

Članak 54.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa : 011-01/94-02/70

Urbroj : 530-01-94-3

Zagreb,11. studenoga 1994.

Ministar pomorstva, prometa i veza

**Ivica Mudrinić, dipl. ing., v.r.**

![]()
![]()

Pravilnik, NN 84/1994-1459