## Zakon o azilu

### NN 79/2007 (30.7.2007.), Zakon o azilu

# HRVATSKI SABOR

**2474**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O AZILU

Proglašavam Zakon o azilu, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 13. srpnja
2007. godine.

Klasa: 011-01/07-01/88
Urbroj: 71-05-03/1-07-2
Zagreb, 18. srpnja 2007.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON O AZILU

Glava I.
OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom propisuju načela, uvjeti i postupak za odobravanje azila,
odobravanje supsidijarne zaštite, odobravanje privremene zaštite, status, prava
i obveze tražitelja azila, azilanata, stranaca pod supsidijarnom zaštitom,
stranaca pod privremenom zaštitom te uvjeti i postupak za poništenje i prestanak
azila, supsidijarne i privremene zaštite.

***Značenje izraza u ovom Zakonu***
Članak 2.

Pojedini izrazi, u smislu ovoga Zakona, imaju sljedeće značenje:
*Stranac* je osoba koja nema hrvatsko državljanstvo i osoba bez državljanstva.
*Izbjeglica* je stranac koji se ne nalazi u zemlji svog državljanstva te se zbog
osnovanog straha od proganjanja zbog svoje rase, vjere, nacionalnosti,
pripadnosti određenoj društvenoj skupini ili političkog mišljenja, ne može ili
se zbog tog straha ne želi staviti pod zaštitu te zemlje, odnosno osoba bez
državljanstva koja se nalazi izvan zemlje uobičajenog boravišta, a koja se ne
može ili se zbog osnovanog straha ne želi vratiti u tu zemlju.
*Tražitelj azila* je stranac koji podnese zahtjev za azil o kojemu nije donesena
konačna odluka.
*Azilant* je stranac kojemu je odobren azil na temelju odredaba ovoga Zakona.
*Azil* je zaštita kojom se ostvaruje ustavna odredba o pružanju utočišta strancu u
Republici Hrvatskoj na temelju rješenja Ministarstva unutarnjih poslova (u
daljnjem tekstu: Ministarstvo) o udovoljavanju zahtjeva za azil, sukladno
odredbi članka 4. ovoga Zakona.
*Supsidijarna zaštita* je zaštita koja se odobrava strancu koji ne ispunjava
uvjete za azil, a za kojeg se opravdano vjeruje da bi povratkom u zemlju
podrijetla bio izložen trpljenju ozbiljne nepravde i koji stoga nije u
mogućnosti ili ne želi zatražiti zaštitu te zemlje.
*Privremena zaštita* je zaštita koja se odobrava strancima koji u velikom broju
dolaze u Republiku Hrvatsku iz zemlje u kojoj je zbog rata ili njemu sličnog
stanja, općeg nasilja ili unutarnjih sukoba došlo do kršenja ljudskih prava, ako
ih zemlja podrijetla nije spremna ili nije u mogućnosti zaštititi te ukoliko
zbog velikog broja osoba nije moguće učinkovito provesti postupak za odobrenje
azila u interesu svih osoba koje traže zaštitu.
*Zahtjev za azil* je zahtjev kojim stranac traži zaštitu u smislu članka 4. ovoga
Zakona.
*Maloljetnik bez pratnje* je stranac koji nije navršio osamnaest godina života, a
ušao je u Republiku Hrvatsku bez pratnje zakonskog zastupnika ili je nakon
ulaska ostao bez te pratnje.
*Članom obitelji,* ukoliko je ta obitelj već postojala u zemlji podrijetla
tražitelja azila, azilanta, stranca pod supsidijarnom zaštitom i stranca pod
privremenom zaštitom, smatra se:
– bračni ili izvanbračni drug prema važećim propisima Repub­like Hrvatske koji
uređuju obiteljske odnose,
– maloljetno dijete koje nije zasnovalo vlastitu obitelj i ovisno je o
roditeljima, bez obzira je li rođeno u braku, izvan braka ili je posvojeno,
– roditelj ili drugi zakonski zastupnik maloljetnog tražitelja azila, azilanta,
stranca pod supsidijarnom zaštitom ili stranca pod privremenom zaštitom,
– srodnik u ravnoj lozi, ukoliko se nesporno utvrdi da je živio u zajedničkom
domaćinstvu s azilantom, strancem pod supsidijarnom zaštitom ili strancem pod
privremenom zaštitom.
*Ranjive skupine* su poslovno nesposobne osobe, maloljetnici, starije i nemoćne
osobe, teško bolesne osobe, osobe s invaliditetom, trudnice, samohrani roditelji
s maloljetnom djecom te žrtve mučenja, silovanja ili drugog psihičkog, fizičkog
i seksualnog nasilja.
*Boravište* je mjesto u kojem se azilant, odnosno stranac pod supsidijarnom
zaštitom nastanio s namjerom da u njemu živi.
*Prihvatilište za tražitelje azila* (u daljnjem tekstu: Prihvatilište) je objekt
koji služi kolektivnom smještaju tražitelja azila.
*Putna isprava za azilanta* je putna isprava za izbjeglice propisana Konvencijom o
statusu izbjeglica iz 1951. godine (u daljnjem tekstu: Konvencija iz 1951.).
*Zemlja podrijetla* je zemlja čije državljanstvo ima stranac ili zemlja u kojoj je
osoba bez državljanstva imala svoje ranije uobičajeno boravište. Ako stranac ima
više od jednog državljanstva, zemlja podrijetla je svaka zemlja čije
državljanstvo ima.
*Rasa* podrazumijeva boju kože, podrijetlo te pripadnost određenoj etničkoj
skupini.
*Vjera* podrazumijeva izražavanje vjerskih ili ateističkih uvjerenja samostalno
ili u zajednici te obuhvaća aktivnosti koje se temelje na religijskom uvjerenju,
kao i odbijanje sudjelovanja u tim aktiv­nostima.
*Nacionalnost* podrazumijeva pripadnost grupi ljudi koja je određena po svom
kulturnom, etničkom ili jezičnom identitetu, zajedničkom zemljopisnom ili
političkom podrijetlu ili odnosom sa stanovništvom neke druge države, a može
obuhvatiti i državljanstvo.
*Političko mišljenje* podrazumijeva izražavanje mišljenja ili uvjerenja koja su
različita od mišljenja ili uvjerenja stranke ili organizacije koja kontrolira
državu ili važan dio državnog područja, odnosno drugih počinitelja proganjanja
iz članka 10. ovoga Zakona, bez obzira je li tražitelj azila postupao ili nije
po tom mišljenju ili uvjerenju.
*Određena društvena skupina* podrazumijeva osobe iz iste sredine, istih običaja
ili istog društvenog položaja. Članovi te skupine dijele uvjerenja na kojima se
temelji njihov identitet ili svijest te ih se ne žele odreći. Skupina mora imati
poseban identitet u relevantnoj zemlji te se razlikovati od društva koje ju
okružuje. Ovisno o okolnostima u zemlji podrijetla, određena društvena skupina
može značiti i skupinu koja se temelji na zajedničkim karakteristikama spolne
orijentacije.
*Ozbiljna nepravda* podrazumijeva prijetnju smrtnom kaznom ili smaknućem, mučenje,
nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje te ozbiljnu i
individualnu prijetnju životu zbog općeg nasilja u situacijama međunarodnog ili
unutarnjeg oružanog sukoba.
*Sigurna zemlja podrijetla* je zemlja u kojoj je stranac boravio prije dolaska u
Republiku Hrvatsku kao državljanin te zemlje ili osoba bez državljanstva s
posljednjim uobičajenim boravištem u toj zemlji te je u njoj siguran od
proganjanja iz razloga navedenih u članku 4. ovoga Zakona i od trpljenja
ozbiljne nepravde, a karakterizira je poštivanje ljudskih prava, demokratski
poredak, pravna sigurnost i politička stabilnost.
*Sigurna treća zemlja* je zemlja u kojoj je stranac boravio prije dolaska u
Republiku Hrvatsku, pod uvjetom da je u njoj siguran od proganjanja iz razloga
navedenih u članku 4. ovoga Zakona i od trpljenja ozbiljne nepravde, uključujući
poštivanje načela iz članka 3. ovoga Zakona te je u njoj u mogućnosti dobiti
azil.
Procjena je li neka zemlja sigurna zemlja podrijetla temeljit će se na
izvješćima Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (u
daljnjem tekstu: UNHCR), Vijeća Europe, država Europske unije i relevantnih
međunarodnih organizacija, a prilikom procjene stanja uzet će se u obzir:
1. relevantni zakoni i propisi zemlje podrijetla i način njihove primjene,
2. poštivanje prava i sloboda utemeljenih u Europskoj konvenciji za zaštitu
ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodnom paktu o građanskim i političkim
pravima te Konvenciji protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili
ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja,
3. poštivanje zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja prema Konvenciji iz
1951.,
4. postojanje učinkovitog sustava pravnih lijekova protiv kršenja navedenih
prava i sloboda.
Prilikom procjene je li neka zemlja sigurna treća zemlja, osim uvjeta iz stavka
2. točke 1. do 4. ovoga članka, uzet će se u obzir i postojanje efikasnog
sustava azila u toj zemlji.
Vlada Republike Hrvatske utvrđuje listu sigurnih zemalja podrijetla i sigurnih
trećih zemalja te ih objavljuje u »Narodnim novinama«.
Vlada će revidirati navedene liste kada se promijene uvjeti koji određuju zemlju
kao sigurnu zemlju podrijetla ili sigurnu treću zemlju.

***Zabrana prisilnog udaljenja ili vraćanja (»refoulement«)***
Članak 3.

Nije dopušteno prisilno udaljiti ili na bilo koji način vratiti stranca u zemlju
u kojoj bi njegov život ili sloboda bili ugroženi zbog rasne, vjerske ili
nacionalne pripadnosti, pripadnosti određenoj društvenoj skupini ili zbog
političkog mišljenja ili u zemlju u kojoj bi mogao biti podvrgnut mučenju,
nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju.

***Azil***
Članak 4.

U Republici Hrvatskoj odobrit će se azil strancu koji se ne nalazi u zemlji svog
državljanstva ili osobi bez državljanstva koja se nalazi izvan zemlje
uobičajenog boravišta, a koja se zbog osnovanog straha od proganjanja zbog svoje
rase, vjere, nacionalnosti, pripadnosti određenoj društvenoj skupini ili
političkog mišljenja ne može, ili se zbog tog straha ne želi staviti pod zaštitu
te zemlje.

***Djela proganjanja***
Članak 5.

Osnovani strah od proganjanja u smislu članka 4. ovoga Zakona postoji ukoliko su
djela proganjanja:
1. dovoljno ozbiljna po svojoj prirodi ili ponavljanju da predstavljaju ozbiljno
kršenje osnovnih ljudskih prava, osobito prava koja ne mogu biti ograničena
prema članku 15. stavku 2. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i
temeljnih sloboda, odnosno ako predstavljaju
2. skup različitih mjera, uključujući i kršenje ljudskih prava, koje su dovoljno
ozbiljne da, u cjelini, mogu utjecati na pojedinca na način iz točke 1. ovoga
stavka.
Djela proganjanja iz stavka 1. ovoga članka mogu biti:
1. fizičko ili mentalno nasilje, uključujući i seksualno nasilje,
2. zakonske, administrativne, policijske i/ili sudske mjere koje su
diskriminirajuće ili koje se provode na diskriminirajući način,
3. sudski progon ili kažnjavanje koje je nerazmjerno ili diskriminirajuće,
4. uskraćivanje sudske pomoći,
5. sudski progon ili kažnjavanje radi odbijanja obavljanja vojne službe prilikom
sukoba, kada bi obavljanje vojne službe uključivalo kaznena djela ili radnje
koje potpadaju pod razloge isključenja navedene u članku 6. i 8. ovoga Zakona,
6. djela koja su po svojoj prirodi specifično vezana uz spol ili djecu.
Između djela proganjanja i razloga za proganjanje mora postojati povezanost.
Prilikom procjene strahuje li tražitelj azila osnovano od proganjanja, nije
važno posjeduje li tražitelj azila stvarno rasne, religijske, nacionalne,
društvene ili političke karakteristike koje izazivaju proganjanje, ukoliko mu
počinitelj proganjanja pripisuje takve karakteristike.

***Razlozi za isključenje***
Članak 6.

Azil se neće odobriti strancu ukoliko postoji opravdana sumnja da je počinio,
poticao ili na drugi način sudjelovao u izvršenju:
1. zločina protiv mira, ratnog zločina ili zločina protiv čovječnosti utvrđenog
odredbama međunarodnih dokumenata,
2. teškog nepolitičkog kaznenog djela izvan Republike Hrvatske uključujući i
naročito okrutna djela čak i ako su počinjena s navodnim političkim ciljem,
3. djela koja su u suprotnosti s ciljevima i načelima Ujedinjenih naroda.
Azil se neće odobriti strancu koji već uživa zaštitu ili prima pomoć tijela ili
agencija Ujedinjenih naroda, osim UNHCR-a.
Ukoliko zaštita ili pomoć iz stavka 2. ovoga članka iz bilo kojeg razloga
prestane, strancu koji ispunjava uvjete iz članka 4. ovoga Zakona odobrit će se
azil.
Azil se neće odobriti strancu kojem nadležna tijela Republike Hrvatske priznaju
ista prava i obveze kao hrvatskom državljaninu.
U svrhu zaštite nacionalne sigurnosti, u slučaju postojanja oprav­dane sumnje
koja upućuje na počinjenje djela iz stavka 1. ovoga članka, nadležna
sigurnosno-obavještajna agencija obavit će razgovor s tražiteljem azila te
dostaviti Ministarstvu svoje mišljenje.

***Supsidijarna zaštita***
Članak 7.

U Republici Hrvatskoj odobrit će se supsidijarna zaštita strancu koji ne
ispunjava uvjete za odobrenje azila, kad postoji konkretna opasnost da će
povratkom u zemlju podrijetla biti izložen ozbiljnoj nepravdi te se zbog toga ne
može ili ne želi staviti pod zaštitu te zemlje.
Supsidijarna zaštita odobrava se na rok od godinu dana, a može se produžiti
ukoliko i dalje postoje razlozi za odobrenje, osim ako razlozi zaštite
nacionalne sigurnosti i pravnog poretka ne zahtijevaju drugačije.
Zahtjev za produženje supsidijarne zaštite podnosi stranac pod supsidijarnom
zaštitom najkasnije 30 dana prije isteka roka iz stavka 2. ovoga članka.

***Razlozi za isključenje supsidijarne zaštite***
Članak 8.

Supsidijarna zaštita neće se odobriti strancu ukoliko postoji opravdana sumnja
da je počinio, poticao ili na drugi način sudjelovao u izvršenju:
1. zločina protiv mira, ratnog zločina ili zločina protiv čovječnosti utvrđenog
odredbama međunarodnih dokumenata,
2. teškog kaznenog djela prema kaznenom zakonodavstvu Republike Hrvatske,
3. djela koja su u suprotnosti s ciljevima i načelima Ujedinjenih naroda, ili da
4. predstavlja opasnost za društvo ili sigurnost Republike Hrvatske.
Supsidijarna zaštita neće se odobriti i strancu koji je počinio kazneno djelo za
koje je u Republici Hrvatskoj propisana kazna zatvora, a koji je napustio zemlju
podrijetla radi izbjegavanja kazne propisane u toj zemlji.
U svrhu zaštite nacionalne sigurnosti, u slučajevima postojanja opravdane sumnje
koja upućuje na počinjenje djela iz stavka 1. ovoga članka, nadležna
sigurnosno-obavještajna agencija obavit će razgovor s tražiteljem azila te
dostaviti Ministarstvu svoje mišljenje.

***Izbjeglica »sur place«***
Članak 9.

Izbjeglici koji se već nalazi u Republici Hrvatskoj odobrit će se azil ako se ne
može ili ne želi vratiti u zemlju podrijetla zbog osnovanog straha od
proganjanja u smislu članka 4. ovoga Zakona odnosno od trpljenja ozbiljne
nepravde, ukoliko se taj strah temelji na događajima koji su nastupili nakon što
je izbjeglica napustio zemlju podrijetla, odnosno na aktivnostima koje je
poduzeo nakon što je napustio zemlju podrijetla te predstavljaju izražavanje i
nastavak uvjerenja koja je imao u zemlji podrijetla.

***Počinitelji proganjanja ili ozbiljne nepravde***
Članak 10.

Proganjanje u smislu članka 4. ovoga Zakona i ozbiljnu ne­pravdu mogu provoditi:
– državna tijela,
– stranke ili organizacije koje kontroliraju državu ili važan dio državnog
područja,
– nedržavna tijela, ukoliko se dokaže da država ili stranke, odnosno
organizacije koje kontroliraju važan dio državnog područja, uključujući i
međunarodne organizacije, nisu u mogućnosti ili ne žele pružiti zaštitu od
proganjanja ili ozbiljne nepravde.

***Davatelji zaštite u zemlji podrijetla***
Članak 11.

Zaštitu od proganjanja u smislu članka 4. ovoga Zakona i od trpljenja ozbiljne
nepravde, u zemlji podrijetla mogu pružiti:
– državna tijela,
– stranke te nacionalne ili međunarodne organizacije koje kontroliraju državu
ili važan dio državnog područja.
Pružanje zaštite iz stavka 1. ovoga članka podrazumijeva poduzimanje
administrativnih, sudskih ili drugih mjera u cilju sprječavanja proganjanja,
odnosno trpljenja ozbiljne nepravde i dostupnost te zaštite građanima.

***Tijela nadležna za odlučivanje o zahtjevu***
Članak 12.

O zahtjevu za azil odlučuje Ministarstvo.
Protiv odluke Ministarstva dopuštena je žalba Povjerenstvu za azil (u daljnjem
tekstu: Povjerenstvo), osim u slučaju iz članka 74. ovoga Zakona.
Protiv odluke Povjerenstva može se pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Upravni sud).

***Povjerenstvo***
Članak 13.

Povjerenstvo je neovisno tijelo.
Povjerenstvo rješava o žalbama protiv odluka Ministarstva donesenih sukladno
odredbama ovoga Zakona i obavlja druge poslove određene ovim Zakonom i drugim
propisima.
Poslove iz svog djelokruga Povjerenstvo obavlja sukladno Ustavu Republike
Hrvatske, zakonima i međunarodnim ugovorima koji su dio hrvatskoga pravnog
poretka te drugim propisima.
O svom radu, zapažanjima, ostvarivanju i zaštiti prava tražitelja azila te
osobama kojima je sukladno odredbama ovoga Zakona odobrena zaštita Povjerenstvo
je dužno, najmanje jednom godišnje, podnijeti izvješće Vladi Republike Hrvatske.
Povjerenstvo daje obavijesti iz svog djelokruga rada fizičkim i pravnim osobama
sukladno propisima kojima se uređuje područje zaštite podataka.
U obavljanju svojih poslova Povjerenstvo koristi pečat s grbom Republike
Hrvatske.
Prostorne i administrativno-tehničke uvjete za rad Povjerenstva osigurava Ured
za ljudska prava Vlade Republike Hrvatske.

***Sastav Povjerenstva***
Članak 14.

Povjerenstvo čine predsjednik i četiri člana.
Predsjednik i dva člana Povjerenstva imenuju se iz tijela držav­ne uprave, jedan
član imenuje se iz reda sveučilišnih nastavnika, a jedan iz reda predstavnika
nevladinih udruga koje se bave promicanjem i zaštitom prava izbjeglica.
Predsjednik Povjerenstva zadržava status državnog službenika. Za vrijeme
trajanja mandata predsjednik Povjerenstva ne smije obav­ljati nikakvu drugu
dužnost u tijelima državne uprave, a prava i obveze iz radnog odnosa u državnom
tijelu u kojem je bio zaposlen do imenovanja, miruju.
Vlada Republike Hrvatske može odlukom povećati broj članova Povjerenstva ukoliko
se znatno poveća broj tražitelja azila.
Prilikom povećanja broja članova Povjerenstva vodit će se računa o jednakoj
zastupljenosti civilnog i javnog sektora.

***Izbor i imenovanje predsjednika i članova Povjerenstva***
Članak 15.

Predsjednika i članove Povjerenstva imenuje Vlada Republike Hrvatske na vrijeme
od pet godina, uz mogućnost ponovnog izbora.
Predsjednik i članovi Povjerenstva imenuju se nakon objavljenog javnog poziva.
Vlada Republike Hrvatske objavit će javni poziv u »Narodnim novinama« i najmanje
dva dnevna lista.
Obrazložene prijedloge kandidata za imenovanje predsjednika Povjerenstva
ovlaštena su dati tijela državne uprave, a za imenovanje članova Povjerenstva
fakulteti za društvene znanosti, tijela državne uprave i nevladine udruge koje
se bave promicanjem i zaštitom prava izbjeglica.
U javnom pozivu navode se uvjeti za izbor predsjednika i članova Povjerenstva,
rok za podnošenje prijedloga kandidata te prilozi koji moraju biti dostavljeni
uz prijedlog.
Rok za podnošenje prijedloga ne može biti kraći od 15 dana niti duži od 30 dana
od dana objave javnog poziva.
Javni poziv objavljuje se najmanje 90 dana prije isteka mandata predsjednika i
članova Povjerenstva.

***Uvjeti za imenovanje predsjednika i članova Povjerenstva***
Članak 16.

Za predsjednika i člana Povjerenstva imenovat će se osoba za koju ne postoje
zapreke za prijam u državnu službu propisane odredbama Zakona o državnim
službenicima, koja je hrvatski držav­ljanin, diplomirani pravnik, aktivno se
služi engleskim jezikom te ispunjava druge uvjete propisane ovim Zakonom.
Za predsjednika Povjerenstva imenovat će se osoba koja je položila pravosudni
ispit i ima najmanje pet godina radnog iskustva u pravnoj struci.
Za člana Povjerenstva kojeg je predložilo tijelo državne uprave imenovat će se
osoba koja je položila državni stručni ispit i ima najmanje pet godina radnog
iskustva u pravnoj struci.
Za člana Povjerenstva iz reda sveučilišnih nastavnika imenovat će se sveučilišni
nastavnik pravnog predmeta koji se svojim znanstvenim i stručnim radom istaknuo
na području zaštite ljudskih prava.
Za člana Povjerenstva iz reda predstavnika nevladinih udruga koje se bave
promicanjem i zaštitom prava izbjeglica imenovat će se osoba koja se istaknula
svojim javnim djelovanjem u promicanju i zaštiti ljudskih prava, posebno
izbjeglica.
Članovi Povjerenstva ne mogu biti osobe koje na bilo koji način sudjeluju u
prvostupanjskom postupku azila ili su na drugi način u mogućnosti utjecati na
postupak.

***Razrješenje predsjednika i članova Povjerenstva***
Članak 17.

Predsjedniku ili članu Povjerenstva može prestati mandat prije isteka vremena na
koje je imenovan ako:
– sam zahtijeva razrješenje,
– ne obavlja svoje poslove sukladno zakonu i drugim propisima,
– je osuđen za kazneno djelo na bezuvjetnu kaznu zatvora,
– ne prisustvuje sjednicama Povjerenstva,
– nesavjesno i nestručno obavlja poslove člana Povjerenstva.
Prijedlog za razrješenje člana Povjerenstva, Vladi Republike Hrvatske, podnosi
predsjednik Povjerenstva.
Prijedlog za razrješenje predsjednika Povjerenstva, Vladi Repub­like Hrvatske,
podnose najmanje dva člana Povjerenstva.
Postupak izbora novog predsjednika te člana Povjerenstva obav­lja se na način
propisan člankom 15. ovoga Zakona.
Odluka o imenovanju i razrješenju predsjednika i članova Povjerenstva objavljuje
se u »Narodnim novinama«.

***Rad Povjerenstva***
Članak 18.

Način rada i odlučivanja Povjerenstva uređuje se Poslovnikom o radu Povjerenstva
(u daljnjem tekstu: Poslovnik).
Poslovnik se donosi na sjednici Povjerenstva većinom glasova svih članova
Povjerenstva.
Predsjednik i članovi Povjerenstva neovisni su u svom radu i svoje zadaće
obavljaju zakonito i nepristrano.
Predsjednik Povjerenstva predstavlja Povjerenstvo, saziva sjednice Povjerenstva,
provodi drugostupanjski postupak i dodjeljuje predmete članovima Povjerenstva u
rad, podnosi Vladi Republike Hrvatske prijedlog za razrješenje člana
Povjerenstva te obavlja druge poslove propisane ovim Zakonom i Poslovnikom.
Povjerenstvo odlučuje na sjednicama.
Prvu sjednicu Povjerenstva saziva predsjednik najkasnije u roku od 15 dana od
dana imenovanja.
Povjerenstvo može valjano odlučivati ukoliko sjednici prisustvuje najmanje tri
člana ili dva člana i predsjednik. Odluka se donosi većinom glasova.

***Troškovi rada Povjerenstva***
Članak 19.

Predsjednik ima pravo na plaću, a članovi Povjerenstva imaju pravo na naknadu za
svoj rad.
Predsjednik Povjerenstva, po prestanku mandata, ima pravo povratka na
odgovarajuće poslove u državno tijelo iz kojeg je imenovan, odnosno pravo na
raspored na odgovarajuće poslove u drugom državnom tijelu.
Zahtjev za povratak odnosno raspored u drugo državno tijelo podnosi se
najkasnije u roku od 30 dana od dana isteka ili prestanka mandata.
Odluku o visini plaće i naknadama iz stavka 1. ovoga članka donosi Vlada
Republike Hrvatske, a isplaćuju se iz državnog proračuna s pozicije Ureda za
ljudska prava Vlade Republike Hrvatske.

***Podnošenje zahtjeva za azil***
Članak 20.

Zahtjev za azil podnosi se u Prihvatilištu, osim u slučaju iz članka 67. ovoga
Zakona.
Namjeru za podnošenje zahtjeva za azil stranac može izraziti prilikom obavljanja
granične kontrole na graničnom prijelazu.
Ako se stranac već nalazi na području Republike Hrvatske, namjeru za podnošenje
zahtjeva za azil može izraziti u policijskoj upravi, odnosno policijskoj
postaji.
Na stranca koji se, bez opravdanog razloga, nakon što je izrazio namjeru za
podnošenje zahtjeva za azil, ne javi u Prihvatilište u roku koji mu odredi
nadležno tijelo, primjenjuju se propisi o strancima.

***Nezakonit ulazak u Republiku Hrvatsku***
Članak 21.

Stranac koji je nezakonito ušao u Republiku Hrvatsku, a došao je izravno s
područja na kojem je proganjan u smislu članka 4. i 7. ovoga Zakona, neće se
kazniti zbog nezakonitog ulaska ili boravka, ukoliko bez odgode podnese zahtjev
za azil i ako predoči valjane razloge svog nezakonitog ulaska ili boravka.

***Pomoć podnositelju zahtjeva***
Članak 22.

Strancu koji izrazi namjeru za podnošenje zahtjeva za azil omogućit će se da što
prije podnese zahtjev za azil.
Ministarstvo će obavijestiti tražitelja azila o načinu provođenja postupka za
odobrenje azila, o pravima i obvezama koje ima u tom postupku te o mogućnosti
dobivanja besplatne pravne pomoći i mogućnosti obraćanja predstavnicima UNHCR-a
i drugih organizacija koje se bave zaštitom prava izbjeglica, na svom ili na
jeziku za koji se opravdano pretpostavlja da ga razumije, u roku od 15 dana od
dana podnošenja zahtjeva.

***Suradnja s Uredom UNHCR-a***
Članak 23.

O pitanjima koja se odnose na tražitelje azila, azilante, strance pod
supsidijarnom zaštitom i strance pod privremenom zaštitom nadležna državna
tijela surađuju s Uredom UNHCR-a.
Ministarstvo će na zahtjev Ureda UNHCR-a dostaviti podatke o:
– tražiteljima azila, azilantima, strancima pod supsidijarnom zaštitom i
strancima pod privremenom zaštitom u Republici Hrvatskoj,
– primjeni Konvencije iz 1951. i ostalih međunarodnih dokumenata koji se odnose
na izbjeglice,
– zakonima i ostalim propisima koji se primjenjuju ili su u izradi, a odnose se
na izbjeglice.
Ministarstvo će, uz dostavljenu suglasnost tražitelja azila, omogućiti UNHCR-u
pristup informacijama o pojedinačnim zahtjevima za azil, tijeku postupka i
odlukama donesenim u postupku azila.

***Jezik u postupku***
Članak 24.

Ako tražitelj azila ne razumije jezik na kojemu se vodi postupak, osigurat će mu
se prevoditelj za jezik za koji se opravdano pretpostavlja da ga razumije i na
kojem može komunicirati.
Tražitelju azila osigurat će se, ako je to moguće, prevoditelj istog spola.
Prevoditelj je dužan podatke koje dozna tijekom postupka azila čuvati kao
službenu tajnu.

***Maloljetnici***
Članak 25.

Zahtjev za azil za maloljetnika podnosi zakonski zastupnik.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, maloljetnik stariji od 16 godina zahtjev za
azil može podnijeti u svoje ime.
Prilikom provedbi odredaba ovoga Zakona uzet će se u obzir najbolji interes
maloljetnika.

***Maloljetnici bez pratnje***
Članak 26.

Maloljetniku bez pratnje koji traži azil te maloljetniku bez pratnje kojem se
odobri zaštita na temelju odredaba ovoga Zakona, tijelo nadležno za poslove
socijalne skrbi imenovat će skrbnika.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, maloljetniku bez pratnje starijem od 16
godina koji je u braku neće se imenovati skrbnik.
Ministarstvo će poduzeti potrebne mjere u cilju pronalaženja roditelja
maloljetnika.
Zahtjev za azil maloljetnika bez pratnje rješava se u najkraćem mogućem roku.

***Poslovno nesposobne osobe***
Članak 27.

Poslovno nesposobnom tražitelju azila tijelo nadležno za poslove socijalne skrbi
imenovat će skrbnika.

***Prikupljanje osobnih podataka***
Članak 28.

Ministarstvo i Povjerenstvo mogu, radi provođenja odredaba ovoga Zakona,
zatražiti osobne podatke od tražitelja azila.
Ministarstvo i Povjerenstvo mogu, i bez suglasnosti tražitelja azila,
prikupljati podatke iz stavka 1. ovoga članka od tijela javne vlasti te pravnih
i fizičkih osoba u Republici Hrvatskoj ako je to:
– u interesu tražitelja azila,
– zakonom ili drugim propisom dopušteno, ili
– potrebno radi provjere podataka o tražitelju azila.
Tijela i osobe iz stavka 2. ovoga članka, koji raspolažu podacima koji se odnose
na tražitelja azila, dužni su dati te podatke na zahtjev Ministarstva i
Povjerenstva.
Osobni i drugi podaci prikupljeni tijekom postupka azila predstavljaju službenu
tajnu i neće se dostaviti zemlji podrijetla tražitelja azila ili drugim tijelima
koja ne sudjeluju u postupku.
Iznimno od stavka 4. ovoga članka, za tražitelja azila kojem je postupak
okončan, mogu se zemlji podrijetla ili drugoj zemlji koja ga pristane prihvatiti
dati podaci o imenu i prezimenu, datumu rođenja, spolu, državljanstvu, članovima
obitelji, ispravama koje je izdala zemlja podrijetla, zadnjoj adresi u zemlji
podrijetla te otisci prstiju i fotografije.
Prikupljanje i korištenje podataka iz ovoga članka provodi se sukladno propisima
kojima se uređuje područje zaštite osobnih podataka.

Glava II.
PRAVA I OBVEZE TRAŽITELJA AZILA, AZILANTA I STRANCA POD SUPSIDIJARNOM
ZAŠTITOM

PRAVA I OBVEZE TRAŽITELJA AZILA

Članak 29.

Tražitelj azila ima pravo na:
– boravak u Republici Hrvatskoj,
– osiguranje osnovnih uvjeta za život i smještaj,
– zdravstvenu zaštitu,
– osnovno i srednje školovanje,
– novčanu pomoć,
– besplatnu pravnu pomoć,
– humanitarnu pomoć,
– slobodu vjeroispovijesti i vjerskog odgoja djece,
– rad.

***Pravo na boravak tražitelja azila***
Članak 30.

Tražitelj azila ima pravo na boravak u Republici Hrvatskoj od dana podnošenja
zahtjeva za azil do okončanja postupka.
Članovi obitelji tražitelja azila, koji su došli zajedno s tražiteljem azila u
Republiku Hrvatsku, imaju pravo na boravak sukladno stavku 1. ovoga članka.

***Zdravstvena zaštita***
Članak 31.

Zdravstvena zaštita tražitelja azila obuhvaća hitnu medicinsku pomoć i prijeko
potrebno liječenje bolesti.
Tražitelju azila koji je bio izložen mučenju, silovanju ili drugim teškim
oblicima nasilja kao i tražitelju azila sa specifičnim potrebama pružit će se
nužan tretman vezan uz specifično stanje odnosno posljedice prouzročene
navedenim djelima.
Zdravstvenu zaštitu iz stavka 1. i 2. ovoga članka tražitelj azila ostvaruje
sukladno odredbama propisa kojima se uređuje područje zdravstvene zaštite
stranaca u Republici Hrvatskoj.

***Školovanje maloljetnog tražitelja azila***
Članak 32.

Pravo na osnovno i srednje školovanje maloljetni tražitelj azila ostvaruje pod
istim uvjetima kao hrvatski državljanin.
Pravo iz stavka 1. ovoga članka tražitelju azila omogućit će se u roku od tri
mjeseca od dana podnošenja zahtjeva za azil, odnosno u roku od godine dana ako
tražitelj azila ne poznaje hrvatski jezik.
Obrazovanje tražitelja azila može biti organizirano i u Prihvatilištu.

***Novčana pomoć***
Članak 33.

Tražitelj azila ima pravo na novčanu pomoć ukoliko nije u radnom odnosu, ne
posjeduje novčana sredstva ili mu troškovi života nisu osigurani na drugi način.
Visinu novčane pomoći odredit će tijelo nadležno za poslove socijalne skrbi.

***Besplatna pravna pomoć tražiteljima azila***
Članak 34.

Besplatna pravna pomoć obuhvaća:
– opće informacije o pravima i obvezama tražitelja azila u postupku,
– pomoć u sastavljanju žalbe i
– zastupanje pred Povjerenstvom.
Pomoć iz stavka 1. podstavka 1. ovoga članaka pruža Ministarstvo na način i u
roku propisanom člankom 22. ovoga Zakona.
Pomoć iz stavka 1. podstavka 2. i 3. ovoga članka mogu obavljati odvjetnici,
odvjetnički vježbenici i pravnici iz udruga registriranih za obavljanje pravne
pomoći s kojima Ministarstvo sklopi ugovor.
Pravo na besplatnu pravnu pomoć nema tražitelj azila koji posjeduje znatna
novčana sredstva, stvari veće vrijednosti i za kojeg se na temelju činjenica
utvrđenih u prvostupanjskom postupku može procijeniti da nema izgleda za uspjeh
u postupku budući se zahtjev za azil ne temelji na razlozima za proganjanje iz
članka 4. ovoga Zakona ili trpljenju ozbiljne nepravde.
Pravna pomoć iz stavka 1. podstavka 2. i 3. ovoga članka pruža se na zahtjev
tražitelja azila.
Troškove besplatne pravne pomoći koja se pruža sukladno odredbama ovoga Zakona
snosi Ministarstvo.
U slučaju kada se zahtjev za azil ne temelji na razlozima za proganjanje iz
članka 4. ovoga Zakona ili trpljenju ozbiljne nepravde, Povjerenstvo će u odluci
po žalbi tražitelja azila odrediti da troškove pravne pomoći snosi tražitelj
azila odnosno pružatelj pomoći.
Ministar nadležan za unutarnje poslove propisat će postupak ostvarivanja i
isplate troškova besplatne pravne pomoći i tarifu pruženih usluga pravne pomoći
propisane odredbama ovoga Zakona.

***Humanitarna pomoć***
Članak 35.

Tražitelj azila može primati razne oblike humanitarne pomoći.

***Rad tražitelja azila***
Članak 36.

Pravo na rad tražitelj azila stječe po isteku godine dana od dana podnošenja
zahtjeva za azil ukoliko postupak azila nije okončan.
Pravo iz stavka 1. ovoga članka ostvaruje se sukladno odredbama zakona kojima se
regulira rad stranaca u Republici Hrvatskoj.

***Obveze tražitelja azila***
Članak 37.

Tražitelj azila dužan je:
– poštivati Ustav, zakone i druge propise Republike Hrvatske,
– poštivati Kućni red Prihvatilišta,
– surađivati s nadležnim državnim tijelima Republike Hrvatske te postupati po
njihovim mjerama i uputama,
– odazvati se pozivu Ministarstva i surađivati tijekom cijelog postupka azila,
– javiti promjenu adrese Ministarstvu u roku od 3 dana od dana promjene,
– pridržavati se uputa i mjera Ministarstva o ograničenju slobode kretanja,
– podvrgnuti se zdravstvenom pregledu, tonskom snimanju saslušanja,
daktiloskopiranju, fotografiranju te drugim radnjama radi utvrđivanja
identiteta,
– ostati na području Republike Hrvatske za vrijeme trajanja postupka azila,
– dati na pregled stvari i predmete koje unosi u Prihvatilište.
Ukoliko tražitelj azila ne poštuje odredbu stavka 1. ovoga članka, može mu se
uskratiti pravo na novčanu pomoć te ograničiti kretanje.

***Smještaj tražitelja azila***
Članak 38.

Za vrijeme trajanja postupka azila tražitelj azila ima pravo na smještaj u
Prihvatilištu.
Tražitelj azila može o svom trošku boraviti na bilo kojoj adresi u Republici
Hrvatskoj uz prethodnu suglasnost Ministarstva.
Tražitelj azila koji posjeduje sredstva za uzdržavanje ili je zaposlen, a ne
podmiruje troškove smještaja u Prihvatilištu, izgubit će pravo na smještaj iz
stavka 1. ovoga članka.
Visinu troškova smještaja u Prihvatilištu odredit će odlukom ministar nadležan
za unutarnje poslove.
Protiv rješenja Ministarstva kojim se tražitelju azila ukida pravo na smještaj,
u slučaju iz stavka 3. ovoga članka, rok za žalbu Povjerenstvu je 5 dana od dana
dostave rješenja.
Rješenje o žalbi Povjerenstvo donosi u roku od 8 dana od dana zaprimanja žalbe.

***Prihvatilište za tražitelje azila***
Članak 39.

Prihvatilište je ustrojeno Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva.
Hrvatski crveni križ, UNHCR i druge organizacije koje se bave zaštitom prava
izbjeglica ili humanitarnim radom mogu u Prihvatilištu provoditi odgojne,
obrazovne i slične programe te pružati druge oblike pomoći, uz prethodnu
suglasnost Ministarstva.
Tražiteljima azila smještenim u Prihvatilištu osigurat će se prehrana i osnovne
higijenske potrepštine.
Pravila boravka u Prihvatilištu određuju se Kućnim redom.
Kućni red Prihvatilišta donosi ministar nadležan za unutarnje poslove.

PRAVA I OBVEZE AZILANTA I STRANCA POD SUPSIDIJARNOM ZAŠTITOM

Članak 40.

Azilant i stranac pod supsidijarnom zaštitom ima pravo na:
– boravak u Republici Hrvatskoj,
– smještaj,
– rad,
– zdravstvenu zaštitu,
– školovanje,
– slobodu vjeroispovijesti i vjerskog odgoja djece,
– besplatnu pravnu pomoć,
– socijalnu skrb,
– spajanje obitelji.
Osim prava navedenih u stavku 1. ovoga članka azilant ima pravo na pomoć pri
uključivanju u društveni život.

***Pravo na boravak***
Članak 41.

Boravak u Republici Hrvatskoj utvrđuje se rješenjem o odobrenju azila ili
rješenjem o odobrenju, odnosno produženju supsidijarne zaštite.

***Pravo na smještaj***
Članak 42.

Azilantu i strancu pod supsidijarnom zaštitom osigurava se smještaj najduže 12
mjeseci od dana konačnosti rješenja kojim se odobrava azil, odnosno supsidijarna
zaštita.
Pravo na smještaj izgubit će azilant, odnosno stranac pod supsidijarnom zaštitom
koji odbije smještaj iz stavka 1. ovoga članka.

***Pravo na rad***
Članak 43.

Azilant i stranac pod supsidijarnom zaštitom ima pravo na rad sukladno odredbama
zakona kojima se regulira rad stranaca u Republici Hrvatskoj.

***Pravo na zdravstvenu zaštitu***
Članak 44.

Azilant i ranjive skupine stranaca pod supsidijarnom zaštitom ostvaruju pravo na
zdravstvenu zaštitu u istom opsegu kao i osiguranik obveznog zdravstvenog
osiguranja u Republici Hrvatskoj.
Stranac pod supsidijarnom zaštitom koji nije naveden u stavku 1. ovoga članka te
član obitelji stranca pod supsidijarnom zaštitom iz članka 48. stavka 4. ovoga
Zakona, ima pravo na hitnu medicinsku pomoć.
Troškovi zdravstvene zaštite osoba iz stavka 1. i 2. ovoga članka isplaćuju se
iz državnog proračuna s pozicije Ministarstva.

***Pravo na školovanje***
Članak 45.

Azilant i stranac pod supsidijarnom zaštitom ima pravo na osnovno, srednje i
visoko školovanje pod istim uvjetima kao i hrvatski državljanin u skladu s
posebnim propisima.
Azilant ostvaruje pravo na usavršavanje, prekvalifikaciju, dokvalifikaciju i
specijalizaciju pod istim uvjetima kao hrvatski državljanin.

***Pravo na slobodu vjeroispovijesti***
Članak 46.

Azilantu i strancu pod supsidijarnom zaštitom jamči se sloboda življenja i
odgoja djece u skladu s njegovim vjerskim uvjerenjima.

***Besplatna pravna pomoć***
Članak 47.

Besplatna pravna pomoć azilantu i strancu pod supsidijarnom zaštitom obuhvaća:
– opće informacije o pravima i obvezama koje proistječu odobrenjem azila i
supsidijarne zaštite,
– pomoć u sastavljanju žalbe i
– zastupanje pred Povjerenstvom u slučaju prestanka ili poništenja azila,
odnosno supsidijarne zaštite.
Pomoć iz stavka 1. podstavka 1. ovoga članka pruža Ministarstvo, u roku od 15
dana od dana dodjele statusa, na jeziku za koji se opravdano pretpostavlja da će
ga razumjeti.
Pomoć iz stavka 1. podstavka 2. i 3. ovoga članka mogu obavljati odvjetnici,
odvjetnički vježbenici i pravnici iz udruga registriranih za obavljanje pravne
pomoći s kojima Ministarstvo sklopi ugovor.

***Pravo na spajanje obitelji***
Članak 48.

Maloljetna djeca azilanta koja nisu zasnovala vlastitu obitelj slijede pravni
položaj zakonskog zastupnika kojem je odobren azil.
Članovima obitelji azilanta, koji nisu navedeni u stavku 1. ovoga članka,
boravak se regulira sukladno odredbama Zakona o strancima.
Pravo na spajanje obitelji azilanta s bračnim drugom odobrit će se ako je brak
zaključen, odnosno izvanbračna zajednica postojala prije podnošenja zahtjeva za
azil u Republici Hrvatskoj.
Boravak u svrhu spajanja obitelji stranca pod supsidijarnom zaštitom odobrit će
se članu obitelji koji je zajedno sa strancem pod supsidijarnom zaštitom došao u
Republiku Hrvatsku, a nije podnio zahtjev za azil ili mu nije odobrena zaštita.
Dijete stranca pod supsidijarnom zaštitom rođeno na području Republike Hrvatske,
slijedi pravni položaj zakonskog zastupnika.
Pravo na spajanje obitelji osoba iz stavka 1.– 4. ovoga članka nema član
obitelji kod kojeg postoje razlozi za isključenje iz članka 6. i 8. ovoga Zakona
te iz razloga zaštite nacionalne sigurnosti i pravnog poretka Republike
Hrvatske.

***Pravo na socijalnu skrb***
Članak 49.

Azilant i stranac pod supsidijarnom zaštitom koji ne ostvaruje prihode, ne
posjeduje imovinu, odnosno vlastita novčana sredstva te nema uzdržavatelja ima
pravo na socijalnu skrb sukladno propisima kojima se uređuje područje socijalne
skrbi hrvatskih državljana.

***Pomoć pri uključivanju u društvo***
Članak 50.

Nadležna ministarstva osigurat će uvjete za uključivanje azilanta u kulturni,
gospodarski i društveni život.
Pri tome će posebnu pozornost usmjeriti na:
– organiziranje tečajeva hrvatskog jezika,
– organiziranje tečajeva, seminara i drugih oblika obrazovanja i stručnog
osposobljavanja,
– pružanje obavijesti o hrvatskoj povijesti, kulturi i državnom ustrojstvu.

***Prava člana obitelji azilanta***
Članak 51.

Član obitelji azilanta koji boravak u Republici Hrvatskoj regulira sukladno
odredbama Zakona o strancima ostvaruje prava propisana člankom 40. ovoga Zakona.

***Obveze azilanta i stranca pod supsidijarnom zaštitom***
Članak 52.

Azilant i stranac pod supsidijarnom zaštitom je obvezan:
– poštivati Ustav, zakone i druge propise Republike Hrvatske,
– u roku od 8 dana prijaviti boravište i promjenu adrese stanovanja.

Glava III.
POSTUPOVNE ODREDBE

Početak postupka

Članak 53.

Postupak azila započinje podnošenjem zahtjeva za azil.
Po podnošenju zahtjeva za azil Ministarstvo će, što je prije moguće, saslušati
tražitelja azila, osim kada se zahtjev rješava u ubrzanom postupku.

***Saslušanje tražitelja azila***
Članak 54.

Tražitelj azila dužan je za vrijeme saslušanja istinito odgovarati na sva
pitanja koja su mu postavljena te priložiti sve dostupne dokaze kojima
potkrepljuje svoj zahtjev, odnosno dati vjerodostojna i uvjerljiva obrazloženja
svih razloga na kojima temelji svoj zahtjev.
Tražitelj azila dužan je osobno prisustvovati saslušanju bez obzira ima li
zakonskog zastupnika te punomoćnika.
Ministarstvo će provesti saslušanje tražitelja azila i u odsustvu punomoćnika
koji nije opravdao svoj nedolazak.
Ministarstvo može, radi utvrđivanja činjeničnog stanja, tražitelja azila
saslušati više puta.
Podaci izneseni tijekom saslušanja predstavljaju službenu tajnu.
O saslušanju se vodi zapisnik, a ukoliko je saslušanje tonski snimano, tražitelj
azila može tijekom preslušavanja unijeti svoje ispravke i kraće nadopune u
tonski zapis.

***Procjena činjenica i okolnosti***
Članak 55.

Prilikom meritornog rješavanja zahtjeva Ministarstvo će razmotriti sve
relevantne činjenice i okolnosti posebno uzimajući u obzir:
1. činjenice koje se odnose na zemlju podrijetla u vrijeme donošenja odluke o
zahtjevu, uključujući zakone i propise te zemlje kao i način na koji se oni
primjenjuju,
2. relevantne izjave i dokaze iznesene od strane tražitelja azila uključujući i
informaciju o tome je li tražitelj bio ili može biti izložen proganjanju ili
ozbiljnoj nepravdi,
3. položaj i osobne okolnosti tražitelja azila, uključujući spol i dob,
4. jesu li aktivnosti tražitelja azila otkako je napustio zemlju podrijetla bile
usmjerene stvaranju neophodnih uvjeta za podnošenje zahtjeva za azil, kako bi se
procijenilo mogu li te aktivnosti izložiti tražitelja azila proganjanju ili
ozbiljnoj nepravdi ukoliko se vrati u tu zemlju,
5. može li tražitelj azila dobiti zaštitu zemlje u kojoj bi mogao dokazati
državljanstvo.
Činjenica da je tražitelj azila već bio izložen proganjanju ili ozbiljnoj
nepravdi odnosno prijetnjama takvim proganjanjem ili nepravdom upućuje na
mogućnost postojanja osnovanog straha od proganjanja ili trpljenja ozbiljne
nepravde, ukoliko postoje razlozi za vjerovanje da će se takvo proganjanje ili
ozbiljna nepravda ponoviti.

***Ubrzani postupak***
Članak 56.

Ministarstvo će donijeti odluku u ubrzanom postupku na temelju činjenica
utvrđenih u zahtjevu za azil, ukoliko:
1. može donijeti pozitivnu odluku na temelju dostupnih dokaza,
2. su ostvareni uvjeti za primjenu članka 60. ovoga Zakona,
3. je zahtjev očito neutemeljen iz razloga navedenih u članku 61. stavku 1.
točkama 2., 5., 6. i 8. ovoga Zakona,
4. saslušanje nije moguće provesti zbog lošeg zdravstvenog stanja tražitelja
azila.
Protiv odluke donesene u ubrzanom postupku tražitelj azila može izjaviti žalbu
Povjerenstvu u roku od 5 dana od dana dostave odluke.
Rješenje o žalbi Povjerenstvo donosi u roku od 8 dana od dana zaprimanja žalbe.
Odredbe stavka 1. točke 2. i 3. ovoga članka neće se primijeniti ako je zahtjev
za azil podnio maloljetnik bez pratnje ili osoba sa smetnjama u psihičkom
razvoju.

***Prvostupanjska odluka***
Članak 57.

Ministarstvo donosi odluku kojom:
1. odobrava azil,
2. odbija zahtjev za azil,
3. odbija zahtjev za azil i odobrava supsidijarnu zaštitu,
4. odbija zahtjev za produženje supsidijarne zaštite,
5. odbacuje zahtjev za azil,
6. obustavlja postupak,
7. prestaje azil,
8. prestaje supsidijarna zaštita,
9. poništava azil,
10. poništava supsidijarnu zaštitu,
11. ograničava kretanje tražitelju azila i
12. ukida pravo na smještaj u Prihvatilištu.
Ukoliko u roku od 6 mjeseci od dana podnošenja zahtjeva za azil Ministarstvo
nije u mogućnosti donijeti odluku povodom zahtjeva, obavijestit će tražitelja
azila u kojem vremenskom roku može očekivati odluku.

***Odbijanje zahtjeva za azil***
Članak 58.

Zahtjev za azil odbit će se ako:
1. tražitelj azila ne ispunjava uvjete za odobrenje azila navedene u članku 4.
ovoga Zakona,
2. postoji neki od razloga iz članka 6. ovoga Zakona,
3. je tražitelj azila mogao dobiti učinkovitu zaštitu u drugom dijelu svoje
vlastite zemlje, a od tražitelja se može razumno očekivati da ostane u tom
dijelu zemlje,
4. je očito neutemeljen,
5. tražitelj azila predstavlja opasnost za sigurnost Republike Hrvatske.
Protiv rješenja kojim je zahtjev odbijen kao očito neutemeljen rok za žalbu
Povjerenstvu je 5 dana od dana dostave rješenja.
Rješenje o žalbi iz stavka 2. ovoga članka Povjerenstvo donosi u roku od 8 dana
od dana zaprimanja žalbe.
Ukoliko se zahtjev za azil odbija sukladno odredbama stavka 1. točke 1. ovoga
članka, Ministarstvo će po službenoj dužnosti utvrditi postojanje uvjeta za
odobrenje supsidijarne zaštite.

***Razlozi uskraćivanja supsidijarne zaštite***
Članak 59.

Supsidijarna zaštita neće se odobriti ako:
– tražitelj azila ne ispunjava uvjete iz članka 7. ovoga Zakona,
– postoji neki od razloga iz članka 8. ovoga Zakona.

***Odbacivanje zahtjeva***
Članak 60.

Zahtjev za azil odbacit će se zaključkom ako je:
1. tražitelju azila odobren azil ili slična zaštita u drugoj državi, uključujući
i povlastice koje proizlaze iz poštivanja načela iz članka 3. ovoga Zakona, pod
uvjetom da će biti ponovo prihvaćen u toj državi,
2. tražitelj azila državljanin treće države čiju zaštitu nije zatražio, osim ako
je naveo opravdane razloge za proganjanje u toj državi,
3. tražitelj azila došao iz sigurne zemlje podrijetla, osim ako je naveo
opravdane razloge zbog kojih bi njegov zahtjev trebao biti razmotren,
4. tražitelj azila došao iz sigurne treće zemlje gdje postoji veza između
tražitelja azila i te zemlje, na temelju čega bi bilo razumno očekivati da se u
nju vrati.
Ministarstvo će tražitelju azila čiji je zahtjev za azil odbačen jer je došao iz
sigurne treće zemlje izdati potvrdu kojom se državna tijela treće zemlje
obavještavaju, na jeziku te zemlje, da zahtjev nije bio suštinski razmotren.
Ukoliko sigurna treća zemlja ne prihvati stranca, zahtjev za azil rješavat će se
sukladno odredbama ovoga Zakona.
Protiv zaključka iz stavka 1. ovoga članka tražitelj azila može izjaviti žalbu
Povjerenstvu u roku od 5 dana od dana dostave zaključka.
Rješenje o žalbi Povjerenstvo donosi u roku od 8 dana od dana zaprimanja žalbe.

***Očito neutemeljen zahtjev***
Članak 61.

Zahtjev za azil je očito neutemeljen ako:
1. tražitelj azila prilikom podnošenja zahtjeva, bez opravdanih razloga, nije
iznio podatke o identitetu, dobi, obiteljskim i srodničkim odnosima, prijašnjem
boravištu, pravcima putovanja, identifikacijskim ispravama, razlozima za
traženje zaštite i prije podnesenim zahtjevima za azil,
2. je tražitelj azila iznio samo informacije koje nisu važne ili su od minimalne
važnosti za ishod postupka,
3. je tražitelj azila iznio lažne informacije bitne za ishod postup­ka, predočio
krivotvorene dokumente, skrivao relevantne informacije ili uništio isprave za
utvrđivanje identiteta i/ili državljanstva, a koje bi mogle negativno utjecati
na odluku, osim ako navede oprav­dane razloge za poduzimanje takve radnje,
4. tražitelj azila zataji da je prije podnio zahtjev za azil navodeći druge
osobne podatke,
5. je tražitelj azila iznio nedosljedne, kontradiktorne, nemoguće ili nedovoljne
činjenice koje zahtjev čine neuvjerljivim,
6. tražitelj azila podnese novi zahtjev u kojem ne iznese nove relevantne
činjenice,
7. tražitelj azila već duže boravi na području Republike Hrvatske i bez
opravdanog razloga nije prije podnio zahtjev,
8. tražitelj azila podnese zahtjev s očitom namjerom da odgodi ili spriječi
izvršenje odluke koja bi imala za posljedicu njegovo udaljenje iz Republike
Hrvatske.

***Obustava postupka***
Članak 62.

Postupak azila se obustavlja ako tražitelj azila:
1. odustane od zahtjeva za azil,
2. ne odazove se pozivu na saslušanje, a svoj izostanak ne oprav­da u roku od 24
sata od zakazanog saslušanja,
3. izbjegava dostavu poziva,
4. napusti ili pokuša napustiti Republiku Hrvatsku za vrijeme trajanja postupka,
5. napusti Prihvatilište ili adresu stanovanja duže od 3 dana bez da o tome
obavijesti Ministarstvo ili pribavi suglasnost Ministarstva.
Protiv zaključka kojim se postupak obustavlja tražitelj azila može izjaviti
žalbu Povjerenstvu u roku od 5 dana od dana dostave zaključka.
Rješenje o žalbi iz stavka 2. ovoga članka Povjerenstvo donosi u roku od 8 dana
od dana zaprimanja žalbe.
Tražitelju azila koji navede opravdane razloge propuštanja rad­nje iz stavka 1.
točke 2., 3. i 5. ovoga članka dopustit će se, na njegov prijedlog, povrat u
prijašnje stanje, ukoliko nije proteklo više od 30 dana od dana propuštanja.
Žalba protiv zaključka o odbijanju prijedloga za povrat u prijašnje stanje ne
odgađa izvršenje zaključka iz stavka 2. ovoga članka.
U slučaju iz stavka 1. točke 1. ovoga članka tražitelj azila se može odreći
prava na žalbu.

***Prestanak azila***
Članak 63.

Azilantu će prestati azil ako:
– se dobrovoljno stavi pod zaštitu zemlje svog državljanstva,
– stekne državljanstvo zemlje čiju zaštitu može uživati,
– dobrovoljno ponovno uspostavi status u zemlji koju je napustio ili izvan koje
je boravio zbog straha od proganjanja,
– prestanu okolnosti u zemlji podrijetla na osnovi kojih je odobren azil.
U slučaju iz stavka 1. podstavka 4. ovoga članka, Ministarstvo će razmotriti je
li promjena okolnosti značajne i stalne prirode, da se strah od proganjanja više
ne može smatrati osnovanim.
Prije donošenja odluke o prestanku azila, Ministarstvo će upoznati azilanta o
razlozima za prestanak azila te mu omogućiti da se usmeno ili pisano izjasni o
razlozima zbog kojih azil ne bi trebao prestati.
Protiv rješenja o prestanku azila azilant može izjaviti žalbu Povjerenstvu u
roku od 15 dana od dana dostave rješenja.
Rješenje o žalbi Povjerenstvo donosi u roku od 30 dana od dana zaprimanja žalbe.

***Poništenje azila***
Članak 64.

Ministarstvo će poništiti azil ako:
– se naknadno utvrdi postojanje razloga iz članka 6. ovoga Zakona,
– se utvrdi da je stečen na temelju pogrešno predstavljenih ili izostavljenih
činjenica, lažnim prikazivanjem bitnih činjenica i okolnosti, korištenjem
krivotvorenih isprava i drugih dokumenata, a što je bilo od utjecaja za
odobrenje azila,
– azilant predstavlja opasnost za sigurnost Republike Hrvatske.
Prije poništenja azila, Ministarstvo će upoznati azilanta o razlozima za
poništenje te mu omogućiti da se usmeno ili pisano izjasni o razlozima zbog
kojih azil ne bi trebalo poništiti.
Protiv rješenja o poništenju azila azilant može izjaviti žalbu Povjerenstvu u
roku od 15 dana od dana dostave rješenja.
Rješenje o žalbi Povjerenstvo donosi u roku od 30 dana od dana zaprimanja žalbe.
Poništenjem azila poništavaju se sve pravne posljedice nastale odobrenjem azila.

***Prestanak supsidijarne zaštite***
Članak 65.

Supsidijarna zaštita prestat će ako:
– okolnosti na temelju kojih je odobrena više ne postoje ili su se promijenile
do te mjere da daljnja zaštita nije potrebna,
– je stranac pod supsidijarnom zaštitom državljanin države čiju zaštitu može
uživati.
Supsidijarna zaštita može prestati i ako stranac u propisanom roku ne podnese
zahtjev za produženje supsidijarne zaštite, a okolnosti u zemlji podrijetla su
se promijenile na način da stranac pod supsidijarnom zaštitom više ne bi bio
izložen trpljenju ozbiljne nepravde.
Protiv rješenja o prestanku supsidijarne zaštite stranac može izjaviti žalbu
Povjerenstvu u roku od 15 dana od dana dostave rješenja.
Rješenje o žalbi Povjerenstvo donosi u roku od 30 dana od dana zaprimanja žalbe.

***Poništenje supsidijarne zaštite***
Članak 66.

Ministarstvo će poništiti supsidijarnu zaštitu ako:
– se naknadno utvrdi postojanje razloga iz članka 8. ovoga Zakona,
– se utvrdi da je zaštita odobrena na temelju pogrešno iznesenih ili
izostavljenih činjenica, lažnim prikazivanjem bitnih činjenica i okolnosti,
korištenjem krivotvorenih isprava i drugih dokumenata, što je bilo od utjecaja
za odobrenje.
Protiv rješenja o poništenju supsidijarne zaštite stranac može izjaviti žalbu
Povjerenstvu u roku od 15 dana od dana dostave rješenja.
Rješenje o žalbi Povjerenstvo donosi u roku od 30 dana od dana zaprimanja žalbe.

***Postupanje na granici ili u tranzitnom prostoru***
Članak 67.

Strancu koji izrazi namjeru za podnošenje zahtjeva za azil na graničnom
prijelazu, odnosno u tranzitnom prostoru zračne ili morske luke, a ne ispunjava
uvjete za ulazak u Republiku Hrvatsku propisane odredbama Zakona o strancima,
neće se dopustiti ulazak ukoliko su ispunjeni sljedeći uvjeti:
– na graničnom prijelazu odnosno tranzitnom prostoru strancu je osiguran
adekvatan smještaj i prehrana,
– boravak stranca u tranzitnom prostoru ne prelazi rok od trideset dana od dana
podnošenja zahtjeva za azil,
– zahtjev je očito neutemeljen ili se može riješiti u ubrzanom postupku.
Strancu iz stavka 1. ovoga članka zaprimit će se zahtjev za azil što je moguće
prije te će se odmah provesti saslušanje.
Protiv odluke donesene u postupku koji se provodi u smislu ovoga članka može se
izjaviti žalba u roku od 3 dana od dana zaprimanja odluke.
Rješenje o žalbi Povjerenstvo donosi u roku od 5 dana od dana zaprimanja žalbe.
Tražitelju azila iz stavka 2. ovoga članka osigurat će se zdravstvena zaštita,
prevoditelj, maloljetniku bez pratnje skrbnik te pravo na osnovne informacije o
pravima i obvezama u postupku.
Pristup punomoćnika, predstavnika UNHCR-a ili druge organizacije koja se bavi
zaštitom prava izbjeglica tražitelju azila može se privremeno ograničiti kada je
to neophodno radi zaštite nacionalne sigurnosti i pravnog poretka Republike
Hrvatske.

***Drugostupanjski postupak***
Članak 68.

Povjerenstvo će saslušati tražitelja azila ukoliko ne može odlučiti na temelju
činjenica utvrđenih u prvostupanjskom postupku.
Ako Povjerenstvo utvrdi da su u prvostupanjskom postupku nepotpuno ili pogrešno
utvrđene činjenice ili okolnosti, ili se u međuvremenu izmijenilo činjenično
stanje na temelju kojeg je bila donesena prvostupanjska odluka, dopunit će
postupak i otkloniti nedostatke te poništiti prvostupanjsku odluku i samo
riješiti stvar.
Ako Povjerenstvo utvrdi da su u prvostupanjskom rješenju pogrešno ocijenjeni
dokazi, da je iz utvrđenih činjenica izveden pogrešan zaključak glede
činjeničnog stanja, da je pogrešno primijenjen pravni propis na temelju kojega
se rješava stvar, ili ako nađe da je na temelju slobodne ocjene trebalo donijeti
drugačije rješenje, ono će svojim rješenjem poništiti prvostupanjsko rješenje i
samo riješiti stvar.
Iznimno od odredbe članka 18. stavka 5. ovoga Zakona, o žalbi podnesenoj protiv
odluke donesene u ubrzanom postupku odlučuje predsjednik odnosno jedan član
Povjerenstva u roku od 8 dana od dana zaprimanja žalbe.
Odlučujući o žalbi protiv odluke kojom je zahtjev tražitelja azila riješen u
ubrzanom postupku, Povjerenstvo se na temelju činjenica prikupljenih u
prvostupanjskom postupku, ograničava samo na ocjenu očite neutemeljenosti i
postojanja razloga iz članka 60. ovoga Zakona.
Ako Povjerenstvo ocijeni da zahtjev nije očito neutemeljen ili da ne postoje
uvjeti iz članka 60. ovoga Zakona, poništit će prvostupanjsku odluku i predmet
vratiti Ministarstvu na ponovni postupak.

***Dostava pismena***
Članak 69.

Ukoliko Ministarstvu nije poznato gdje se tražitelj azila nalazi, a nema
zakonskog zastupnika ili punomoćnika, dostava će se obaviti oglašavanjem pismena
na oglasnoj ploči Prihvatilišta.
Dostava se smatra izvršenom protekom tri dana od dana oglašavanja pismena na
oglasnoj ploči.

***Postupak pred Upravnim sudom***
Članak 70.

Na podnošenje tužbe i postupak pred Upravnim sudom primjenjuju se odredbe Zakona
o upravnim sporovima.

***Blagodat sumnje***
Članak 71.

Ukoliko tražitelj azila nije dokazima potkrijepio određenu činjenicu ili
okolnost, iskaz stranke smatrat će se vjerodostojnim u tom dijelu, ako:
– je tražitelj azila uložio istinski napor da potkrijepi dokazima svoj zahtjev,
– su svi relevantni elementi koji su mu na raspolaganju podneseni uz
zadovoljavajuće objašnjenje glede nedostataka ostalih relevantnih elemenata,
– je utvrđeno da su izjave tražitelja azila dosljedne i uvjerljive te da nisu u
suprotnosti s dostupnim specifičnim i općim informacijama koje su relevantne za
rješavanje zahtjeva,
– je tražitelj azila zatražio azil što je moguće prije ili je predočio opravdan
razlog zašto nije tako postupio,
– je utvrđena opća vjerodostojnost iskaza tražitelja azila.

***Primjena drugih propisa***
Članak 72.

U postupku azila primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku, ako
ovim Zakonom nije drugačije propisano.
Odredbe Zakona o strancima na odgovarajući se način primjenjuju na tražitelje
azila, azilante, strance pod supsidijarnom zaštitom i strance pod privremenom
zaštitom, u dijelu koji ovim Zakonom nije drugačije propisan.
Dok stranac uživa zaštitu odobrenu sukladno odredbama ovoga Zakona, nema pravo
podnijeti zahtjev za odobrenje boravka sukladno odredbama Zakona o strancima.

***Sudjelovanje drugih osoba u postupku azila***
Članak 73.

U postupku azila javnost je isključena.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, na saslušanju može, ako se tome ne protivi
tražitelj azila, sudjelovati i predstavnik UNHCR-a ili druge organizacije koja
se bavi zaštitom ljudskih prava odnosno prava izbjeglica.

***Ograničenje kretanja***
Članak 74.

Tražitelju azila može se ograničiti kretanje iz razloga:
1. navedenih u članku 6. i 8. ovoga Zakona,
2. utvrđivanja identiteta,
3. sprječavanja širenja zaraznih bolesti,
4. sumnje da podnošenje zahtjeva za azil predstavlja prijevaru i zlouporabu
postupka azila,
5. napuštanja ili pokušaja napuštanja Republike Hrvatske prije okončanja
postupka,
6. sprječavanja dovođenja u opasnost života i imovine drugih osoba,
7. zaštite nacionalne sigurnosti i pravnog poretka Republike Hrvatske.
Kretanje se može ograničiti:
1. zabranom kretanja izvan Prihvatilišta,
2. zabranom kretanja izvan određenog područja, ili
3. zabranom napuštanja određene adrese.
Tražitelju azila iz stavka 1. točke 5. i 6. ovoga članka i tražitelju azila koji
se ne pridržava odredbi ovoga članka o ograničenju slobode kretanja, kretanje će
se ograničiti smještajem u Prihvatni centar za strance.
Kretanje se ograničava najduže do 3 mjeseca, a iz opravdanih razloga može se
produžiti za još mjesec dana.
Iznimno od stavka 3. ovoga članka, ograničenje kretanja iz razloga navedenih u
stavku 1. točki 3. ovoga članka vrijedi dok za to postoje razlozi.
Ograničenje kretanja određuje rješenjem Ministarstvo.
Protiv rješenja iz stavka 6. ovoga članka tražitelj azila može podnijeti tužbu
Upravnom sudu.
Tužba ne odgađa izvršenje rješenja.

***Udaljenje***
Članak 75.

Po okončanju postupka azila u kojem je zahtjev za azil odbijen, odbačen ili je
postupak obustavljen te prestankom ili poništenjem azila odnosno supsidijarne i
privremene zaštite, Ministarstvo će poduzeti potrebne radnje u cilju
omogućavanja dobrovoljnog povratka stranca u zemlju podrijetla.
Stranac iz stavka 1. ovoga članka koji se ne želi dobrovoljno vratiti u zemlju
podrijetla udaljava se sukladno odredbama Zakona o strancima.

Glava IV.
POTVRDE I ISPRAVE

Članak 76.

Ministarstvo će tražitelju azila i strancu pod supsidijarnom zaštitom izdati
iskaznicu, a azilantu na njegov zahtjev osobnu iskaznicu i putnu ispravu.
Osobama iz stavka 1. ovoga članka može se izdati putni list za stranca sukladno
odredbama Zakona o strancima.

***Privremeno zadržavanje stranih isprava***
Članak 77.

Ministarstvo može zadržati putnu ili drugu identifikacijsku ispravu tražitelja
azila ako to zahtijevaju razlozi zaštite nacionalne sigurnosti ili pravnog
poretka Republike Hrvatske, do okončanja postupka.
O privremenom zadržavanju isprava iz stavka 1. ovoga članka izdaje se potvrda.

***Iskaznica tražitelja azila***
Članak 78.

Iskaznica tražitelja azila izdaje se u roku od tri dana od dana podnošenja
zahtjeva za azil te služi kao dozvola boravka u Republici Hrvatskoj do okončanja
postupka.
Iskaznica tražitelja azila izdaje se i članovima njegove obitelji, sukladno
članku 30. stavku 2. ovoga Zakona.

***Osobna iskaznica za azilanta***
Članak 79.

Osobna iskaznica za azilanta se izdaje azilantu na vrijeme od 5 godina.
Zahtjev za izdavanje iskaznice iz stavka 1. ovoga članka podnosi azilant stariji
od 16 godina života, a za azilanta mlađeg od 16 godina zahtjev podnosi zakonski
zastupnik.

***Putna isprava za azilanta***
Članak 80.

Putna isprava za azilanta izdaje se na vrijeme od dvije godine i može se
produžavati.
Zahtjev za izdavanje putne isprave za maloljetnog azilanta te azilanta
djelomično ili potpuno lišenog poslovne sposobnosti podnosi zakonski zastupnik.
Azilant koji nije navršio 14 godina života upisuje se u putnu ispravu svog
zakonskog zastupnika, a može mu se izdati i vlastita putna isprava.

***Iskaznica stranca pod supsidijarnom zaštitom***
Članak 81.

Iskaznica stranca pod supsidijarnom zaštitom izdaje se na vrijeme od godinu dana
i može se produžavati.

***Vraćanje isprava***
Članak 82.

Izdane isprave, navedene u članku 76. ovoga Zakona, moraju se vratiti
Ministarstvu po okončanju postupka azila, prestankom ili poništenjem azila,
supsidijarne i privremene zaštite.

Glava V.
PRIVREMENA ZAŠTITA

***Odobravanje privremene zaštite***
Članak 83.

Privremena zaštita odobrava se strancima koji u velikom broju dolaze u Republiku
Hrvatsku iz zemlje u kojoj je zbog rata ili njemu sličnog stanja, općeg nasilja
ili unutarnjih sukoba došlo do kršenja ljudskih prava, ako ih zemlja njihovog
podrijetla nije spremna ili nije u mogućnosti zaštititi.
Odluku o potrebi odobrenja privremene zaštite osobama iz stavka 1. ovoga članka,
kao i odluku o prestanku postojanja razloga za odobrenje privremene zaštite
donosi Vlada Republike Hrvatske.
U odluci o potrebi odobrenja privremene zaštite određuje se skupina ljudi na
koje će se privremena zaštita primjenjivati, datum od kojeg će se primjenjivati
te broj osoba kojima će biti pružena privremena zaštita.
Odluka o potrebi odobrenja privremene zaštite donosi se uzimajući u obzir
gospodarske i druge mogućnosti Republike Hrvatske, razloge nacionalne
sigurnosti, očuvanja javnog reda i mira te relevantne informacije UNHCR-a,
odnosno organizacija koje se bave zaštitom prava izbjeglica.
Strancima iz stavka 1. ovoga članka, odobrit će se privremena zaštita pod
uvjetom da su:
– prije nastanka stanja iz stavka 1. ovoga članka imali prebivalište ili
boravište u toj zemlji te su zbog nastalog stanja neposredno došli u Republiku
Hrvatsku,
– za vrijeme nastanka takvog stanja zakonito boravili u Repub­lici Hrvatskoj, a
po isteku zakonitog boravka povratak u zemlju podrijetla im je privremeno
onemogućen.

***Nadležnost za odobravanje i vrijeme trajanja privremene zaštite***
Članak 84.

Privremenu zaštitu odobrava Ministarstvo na vrijeme od jedne godine.
Privremena zaštita može se produžavati na vrijeme od šest mjeseci ako postoje
opravdani razlozi za njezino odobrenje, a ukupno može trajati najduže tri
godine.

***Razlozi uskraćivanja privremene zaštite***
Članak 85.

Privremena zaštita neće se odobriti strancu ako:
1. nisu ispunjeni uvjeti iz članka 83. ovoga Zakona,
2. postoje razlozi navedeni u članku 6. i 8. ovoga Zakona,
3. mu je odobren azil, supsidijarna zaštita ili ima status priznat sukladno
odredbama Zakona o strancima,
4. uživa zaštitu, ima državljanstvo ili regulirani boravak u trećoj državi.
Protiv negativnog rješenja stranac može izjaviti žalbu Povjerenstvu u roku od 15
dana od dana dostave rješenja.
Rješenje o žalbi Povjerenstvo donosi u roku od 30 dana od dana zaprimanja žalbe.

***Prestanak privremene zaštite***
Članak 86.

Strancu prestaje privremena zaštita:
– protekom vremena na koje je odobrena,
– odlukom Vlade o prestanku postojanja razloga za odobrenje privremene zaštite.

***Dobrovoljni povratak***
Članak 87.

Na zahtjev stranca pod privremenom zaštitom ili stranca kojem je prestala
privremena zaštita, Ministarstvo će mu omogućiti dobrovoljni povratak u zemlju
podrijetla.
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo će razmotriti relevantna
izvješća o stanju u zemlji podrijetla te uzeti u obzir ozbiljne humanitarne
razloge zbog kojih bi povratak pojedinaca privremeno bio onemogućen ili
nerazuman te o tome obavijestiti stranca pod privremenom zaštitom.
Stranac iz stavka 1. ovoga članka, do dana povratka u zemlju podrijetla,
zadržava prava zajamčena ovim Zakonom.

***Suradnja s drugim tijelima***
Članak 88.

Ministarstvo će tijekom uspostave i trajanja privremene zaštite te povratka
osoba kojima je prestala privremena zaštita surađivati s drugim državnim
tijelima, UNHCR-om, Hrvatskim crvenim križem i organizacijama koje se bave
zaštitom prava izbjeglica.

***Prava i obveze stranca pod privremenom zaštitom***
Članak 89.

Stranac kojemu je odobrena privremena zaštita u Republici Hrvatskoj ima pravo
na:
– boravak,
– osnovna sredstva za život i smještaj,
– zdravstvenu zaštitu,
– osnovno i srednje školovanje,
– informacije o pravima i obvezama,
– rad,
– spajanje obitelji,
– slobodu vjeroispovijesti i vjerskog odgoja djece.
Obveze propisane u članku 37. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
i na stranca pod privremenom zaštitom.

***Pravo na rad***
Članak 90.

Stranac pod privremenom zaštitom ostvaruje pravo na rad sukladno odredbama
zakona kojima se regulira rad stranaca u Republici Hrvatskoj.

***Zdravstvena zaštita***
Članak 91.

Zdravstvena zaštita stranca pod privremenom zaštitom uključuje hitnu medicinsku
pomoć i prijeko potrebno liječenje bolesti, a za ranjive skupine i drugu
neophodnu medicinsku pomoć.

***Pravo na školovanje***
Članak 92.

Stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na osnovno i srednje školovanje te
prekvalifikaciju i dokvalifikaciju pod istim uvjetima kao hrvatski državljanin.

***Pravo na spajanje obitelji***
Članak 93.

Zahtjev za spajanje obitelji podnosi stranac pod privremenom zaštitom ili član
njegove obitelji koji želi doći u Republiku Hrvatsku.
Članu obitelji koji se spaja odobrava se privremena zaštita.
U slučajevima kada članovi obitelji uživaju privremenu zaštitu u različitim
državama, prilikom spajanja obitelji uzet će se u obzir interesi članova
obitelji.
Ministar nadležan za unutarnje poslove propisat će obrazac dozvole za
preseljenje stranca pod privremenom zaštitom iz jedne države u drugu.

***Smještaj stranca pod privremenom zaštitom***
Članak 94.

Za vrijeme trajanja privremene zaštite strancu se osigurava odgovarajući
smještaj ako ne posjeduje vlastita novčana sredstva.
Smještaj će se osigurati i strancu kojem je prestala privremena zaštita ako ne
posjeduje vlastita novčana sredstva te ga, zbog ozbiljnih zdravstvenih razloga,
nije moguće vratiti u zemlju podrijetla.

***Iskaznica stranca pod privremenom zaštitom***
Članak 95.

Strancu kojem je odobrena privremena zaštita izdaje se iskaznica na vrijeme od
godine dana i može se produžavati.

***Informacije o pravima i obvezama***
Članak 96.

U roku od 15 dana od dana odobrenja Ministarstvo će pisanim putem obavijestiti
stranca pod privremenom zaštitom o pravima i obvezama koje je stekao odobrenjem
zaštite, na jeziku za koji se opravdano pretpostavlja da ga razumije.

***Ograničenje korištenja prava***
Članak 97.

Stranac koji tijekom trajanja privremene zaštite podnese zahtjev za azil ne može
koristiti prava tražitelja azila dok traje privremena zaštita.
Postupak povodom zahtjeva za azil iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo može
okončati i nakon prestanka privremene zaštite.

Glava VI.
ZBIRKE PODATAKA

Članak 98.

Radi učinkovite kontrole provođenja postupaka propisanih ovim Zakonom
Ministarstvo vodi zbirke podataka o:
– tražiteljima azila,
– azilantima,
– strancima pod privremenom zaštitom,
– strancima pod supsidijarnom zaštitom,
– putnim ispravama za azilante,
– iskaznicama tražitelja azila,
– osobnim iskaznicama azilanata,
– iskaznicama stranaca pod privremenom zaštitom,
– iskaznicama stranaca pod supsidijarnom zaštitom,
– privremeno zadržanim putnim i drugim ispravama,
– prijavi/odjavi boravišta i/ili adrese stanovanja azilanta te prijavi/odjavi
mjesta i /ili adrese stanovanja tražitelja azila, stranca pod privremenom
zaštitom i stranca pod supsidijarnom zaštitom,
– uzetim otiscima prstiju i fotografiranju tražitelja azila i stranaca pod
privremenom zaštitom.
Osobni podaci sadržani u zbirkama podataka iz stavka 1. ovoga članka prikupljaju
se, pohranjuju i obrađuju sukladno odredbama propisa kojima se uređuje zaštita
osobnih podataka.

Glava VII.
OVLASTI ZA DONOŠENJE PROPISA

Članak 99.

Vlada Republike Hrvatske imenovat će predsjednika i članove Povjerenstva iz
članka 14. ovoga Zakona u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.
Vlada Republike Hrvatske objavit će javni poziv iz članka 15. ovoga Zakona u
roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Vlada Republike Hrvatske donijet će listu sigurnih zemalja podrijetla i listu
sigurnih trećih zemalja u roku od 8 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 100.

Ministar nadležan za unutarnje poslove donosi:
– odluku o troškovima smještaja u Prihvatilištu,
– Kućni red Prihvatilišta,
– propis o izgledu obrasca i sadržaju iskaznice za tražitelja azila, azilanta,
stranca pod privremenom zaštitom, stranca pod supsidijarnom zaštitom, putne
isprave za azilanta, zahtjeva za azil, izgledu obrasca dozvole za preseljenje
stranca pod privremenom zaštitom iz jedne države u drugu te o sadržaju i načinu
vođenja zbirki podataka iz članka 98. ovoga Zakona kao i rokovima čuvanja
podataka u tim zbirkama,
– propis o postupku ostvarivanja i isplate troškova besplatne pravne pomoći i
tarifi pruženih usluga pravne pomoći propisane odredbama ovoga Zakona.

Članak 101.

Ministar nadležan za unutarnje poslove, na prijedlog ministra nadležnog za
poslove socijalne skrbi, donosi propis o smještaju tražitelja azila, azilanata,
stranaca pod privremenom zaštitom i stranaca pod supsidijarnom zaštitom.

Članak 102.

Ministar nadležan za poslove socijalne skrbi donosi propis o visini novčane
pomoći tražiteljima azila, azilantima, strancima pod privremenom zaštitom i
strancima pod supsidijarnom zaštitom.

Članak 103.

Ministar nadležan za poslove zdravstva donosi propis o sadržaju zdravstvenog
pregleda tražitelja azila, azilanta, stranca pod privremenom zaštitom i stranca
pod supsidijarnom zaštitom.

Članak 104.

Ministar nadležan za poslove obrazovanja uz suglasnost ministra nadležnog za
unutarnje poslove, donosi program učenja hrvatskog jezika, povijesti i kulture
za tražitelje azila i azilante te donosi propis o načinu provođenja programa i
provjeri znanja tražitelja azila, azilanata, stranaca pod privremenom zaštitom i
stranaca pod supsidijarnom zaštitom, radi pristupa obrazovnom sustavu.

Članak 105.

Propise iz članka 100. – 103. ovoga Zakona nadležni ministri donijet će u roku
od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, a propis iz članka 104. ovoga
Zakona nadležni ministar donijet će u roku od 120 dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Glava VIII.
KAZNENE ODREDBE

Članak 106.

Novčanom kaznom u iznosu od 300,00 do 3.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
tražitelj azila ako:
– učestalo krši odredbe Kućnog reda Prihvatilišta (članak 37. stavak 1.
podstavak 2.),
– u propisanom roku ne javi promjenu adrese Ministarstvu (članak 37. stavak 1.
podstavak 5.),
– se ne pridržava uputa i mjera Ministarstva o ograničenju slobode kretanja
(članak 37. stavak 1. podstavak 6.),
– pokuša napustiti Republiku Hrvatsku za vrijeme trajanja postupka ili se nakon
napuštanja ponovo vrati odnosno bude vraćen (članak 37. stavak 1. podstavak 8.).
Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka, tražitelju azila može se izreći zaštitna
mjera protjerivanja samostalno ili uz novčanu kaznu.
Zaštitna mjera iz stavka 2. ovoga članka izvršit će se po okončanju postupka
azila.

Glava IX.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 107.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o azilu (»Narodne
novine«, br. 103/03.).
Postupci započeti po odredbama Zakona o azilu (»Narodne novine«, br. 103/03.)
dovršit će se po odredbama tog Zakona.
Do dana imenovanja Povjerenstva za azil iz članka 12. ovoga Zakona, Povjerenstvo
Vlade Republike Hrvatske za rješavanje o žalbama tražitelja azila i azilanata
imenovano sukladno odredbama Zakona o azilu (»Narodne novine«, br. 103/03.)
rješavat će žalbe tražitelja azila i azilanata.
Provedbeni propisi doneseni na temelju Zakona o azilu (»Narodne novine«, br.
103/03.) ostaju na snazi do stupanja na snagu provedbenih propisa donesenih na
temelju ovlasti iz ovoga Zakona, ukoliko nisu u suprotnosti s njegovim
odredbama.

Članak 108.

Ovaj Zakon stupa na snagu 1. siječnja 2008.

Klasa: 217-01/06-01/01
Zagreb, 13. srpnja 2007.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks**, v. r.

Zakon, NN 79/2007-2474
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)