## Zakon o carinskoj službi

### NN 67/2001 (24.7.2001.), Zakon o carinskoj službi

# HRVATSKI SABOR

1097

Na teme­­­­­­­­lju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O CARINSKOJ SLUŽBI

Proglašavam Zakon o carinskoj službi, koji je donio Hrvatski sabor na
sjednici 13. srp­­­­­­­­nja 2001.

Broj: 01-081-01-2321/2
Zagreb, 18. srp­­­­­­­­nja 2001.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O CARINSKOJ SLUŽBI

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje
ustrojstvo, djelokrug, obavljanje poslova i upravljanje carinskom službom,
ovlaštenja carinskih službenika, ovlaštenja i odgovornosti u prikupljanju,
evidentiranju, obradi i zaštiti podataka u vezi s poslovima carinske slu­žbe,
te posebnosti u pravima, obvezama i odgovornosti ovlaš­tenih carinskih službenika
pri obavljanju poslova carinske službe.

Članak 2.

Poslove carinske službe
obavlja Carinska uprava Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Carinska uprava)
kao upravna organizacija u sastavu Ministarstva financija.

Sjedište Carinske uprave je u
Zagrebu.

Carinska uprava ima službeni
znak kružnoga oblika, u čijem središtu je državni grb s postraničnim natpisom
»REPUBLIKA« s lijeve i »HRVATSKA« s desne strane, koji je u gornjem dijelu okružen
vijencem u motivu staroga hrvatskog pletera, a u donjem vodoravno položenom
plaketom u bojama državne zastave s natpisom »CARINA« u podlozi.

Službeni znak iz stavka 3.
ovoga članka sastavni je dio odore i druge službene odjeće carinskih službenika,
otiskuje se na službenoj iskaznici i službenoj znački ovlaštenih carinskih služ­benika,
a njome se mogu označavati i službena prijevozna sredstva Carinske uprave.

II. DJELOKRUG RADA CARINSKE SLUŽBE

Članak 3.

Carinska uprava obavlja sljedeće poslove:

1. provodi carinski nadzor nad stranom robom, te domaćom robom
stavljenom u provozni postupak radi izvoza ili smješ­tenom u slobodnu zonu ili
slobodno skladište,

2. provodi postupke za određenje carinski dopuštenoga postupanja ili
uporabe robe,

3. provodi radnje carinske provjere,

4. provodi obračun i naplatu posebnih poreza (u daljnjem tekstu:
trošarina) na robe koje se uvoze ili izvoze kada je to određeno posebnim
propisima,

5. provodi mjere carinskog
nadzora i radnje carinske provje­re u svrhu otkrivanja carinskih prekršaja i
drugih kaznenih dijela počinjenih kršenjem carinskih propisa, te podnosi
prijavu Državnom odvjetništvu ili drugim tijelima nadležnim za pokretanje ili
provedbu kaznenih postupaka,

6. utvrđuje taksacijske
elemente za obračun carine, poreza na dodanu vrijednost, posebnih poreza i
drugih opterećenja koja je, sukladno posebnim propisima, ovlaštena naplaćivati
prilikom uvoza, izvoza ili provoza robe, te obavlja njihovu naplatu i prisil­nu
naplatu,

7. vodi carinski upravni
postupak u provm stupnju, dok carinski upravni postupak u drugom stupnju vodi
služba Ministarstva financija za drugostupanjski upravni postupak,

8. vodi carinske prekršajne
postupke u prvom stupnju za prekršaje propisane ovim i Carinskim zakonom, te
drugim zakonima kada je njihova provedba stavljena u njezinu nadležnost,

9. obavlja kontrolu unosa u
carinsko područje i iznosa iz carinskog područja domaćih i stranih sredstava
plaćanja u put­ničkom prekograničnome prometu, sukladno deviznim propisima,

10. obavlja kontrolu uvoza,
izvoza ili provoza robe za koje su propisane posebne mjere u svrhu sigurnosti,
zaštite zdravlja i života ljudi, životinja i bilja, zaštite nacionalnoga blaga,
te povijesnih, umjetničkih ili arheoloških vrijednosti, zaštite
intelektualnoga, industrijskog ili komercijalnog vlasništva, i drugo,

11. prikuplja, evidentira i
obrađuje podatke o izvozu i uvozu, te visini i strukturi obračunatih i
naplaćenih carina, trošarina i drugih davanja koja se plaćaju uz carine,

12. prikuplja, evidentira i
obrađuje podatke potrebne za provedbu postupaka naknadne carinske provjere i
drugih istražnih postupaka i za suzbijanje krijumčarenja,

13. obavlja i druge poslove
koji su joj carinskim i drugim propisima stavljeni u nadležnost.

Carinska uprava obavlja i
poslove koji su joj stavljeni u djelokrug zakonom i podzakonskim propisima
kojima se uređuju uvjeti za obavljanje međunarodnog otpremništva u vezi s
carinjenjem roba, odnosno uređuju uvjeti za obavljanje poslova zastupanja u
carinskom postupku.

Članak 4.

Carinska uprava:

– prati provedbu carinskih i
drugih propisa iz svojega djelokruga i stručni je nositelj izrade Carinskog
zakona i drugih carinskih propisa i surađuje u izradi drugih zakona i drugih
propisa koje primjenjuje u postupcima koje vodi,

– prati provedbu mjera
gospodarske politike u području carinskog sustava, te politike carinske i
izvancarinske zaštite, te sudjeluje u izradi stručnih podloga za njihovo
donošenje i nacrta akata za njihovu provedbu,

– daje suglasnost o
izgradnji, rekonstrukciji, održavanju i opremanju graničnih prijelaza i drugih
carinskih objekata,

– surađuje sa stranim
carinskim i drugim službama i među­narodnim organizacijama,

– organizira stručno
osposobljavanje i usavršavanje carinskih službenika i namještenika, te
sudjeluje u provedbi državnih stru­č­nih ispita za carinske službenike, te

– izdaje stručne i druge publikacije s tematikom u području carinskoga
sustava te politike carinske i izvancarinske zaštite.

III. UNUTARNJE USTROJSTVO, UPRAVLJANJE
I POSLOVI UNUTARNJIH USTROJSTVENIH JEDINICA

Članak 5.

Poslovi iz djelokruga
Carinske uprave obavljaju se u Sre­dišnjem uredu i carinarnicama.

Središnji ured ima sjedište u
Zagrebu. U Središnjem uredu se organizira obavljanje poslova unutarnjeg nadzora
zakonitosti rada te korištenja i raspolaganja financijskim i drugim sredstvima
Carinske uprave.

Carinarnice se osnivaju u
gospodarskim i prometnim sredi­štima kada to zahtijevaju opseg, struktura i
tokovi roba u put­ni­čkom i robnom prometu s inozemstvom te drugi gospodarski
interesi. Za obavljanje svih ili nekih poslova iz djelokruga carinarnica
osnivaju se carinske ispostave, kao unutarnje ustrojstvene jedinice
carinarnice, u sjedištu ili izvan sjedišta carinarnice. Unutarnje ustrojstvene
jedinice carinske ispostave jesu carinski odjeljci.

Zbog specifičnosti obavljanja
poslova u Carinskoj upravi, sukladno međunarodnim standardima o uređivanju
djelokruga i ustroju carinske službe, uvjeti za organiziranje ustrojstvenih jedinica
Središnjeg ureda Carinske uprave i carinarnica mogu se propisati drugačije od
uvjeta utvrđenih propisima o načelima za unutarnje ustrojstvo tijela državne
uprave.

Vlada Republike Hrvatske
donosi odluke o osnivanju, sje­dištima, području djelovanja i početku rada
carinarnice i odluke o osnivanju, sjedištima i području djelovanja carinskih
ispostava.

Ministar financija rješenjem
određuje početak rada carinske ispostave i carinskog odjeljka.

Ministar financija
pravilnikom određuje oblik, izgled i sadržaj natpisnih ploča kojima se
označavaju sjedišta Carinske uprave i njenih ustrojstvenih jedinica.

Članak 6.

Carinskom upravom upravlja
ravnatelj s položajem pomoć­nika ministra, koji ujedno rukovodi i radom
Središnjeg ureda, a u radu mu pomažu pomoćnici ravnatelja.

Ravnatelja Carinske uprave
imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra financija.

Službenike Carinske uprave na
radna mjesta pomoćnika ravnatelja raspoređuje ministar financija na prijedlog
ravnatelja.

Članak 7.

Pomoćnici ravnatelja
upravljaju radom određenih unutarnjih ustrojstvenih jedinica Središnjeg ureda,
te obavljaju i druge poslove iz djelokruga Carinske uprave koje im povjeri
ravnatelj.

Pomoćnici ravnatelja
odgovorni su ravnatelju Carinske uprave za rad određene ustrojstvene jedinice
kojom upravljaju, te za zakonito i djelotvorno obavljanje poslova iz djelokruga
odnosne ustrojstvene jedinice u carinarnicama.

Članak 8.

Radom carinarnice upravlja pročelnik kojeg na radno mjesto raspoređuje
ministar financija na prijedlog ravnatelja.

Pročelnik carinarnice odgovoran je ravnatelju Carinske uprave, a za
zakonito i pravodobno obavljanje poslova iz djelokruga rada pojedine
ustrojstvene jedinice Središnjeg ureda Carinske uprave i pomoćnicima ravnatelja
koji upravljaju odnosnom unutarnjom ustrojstvenom jedinicom.

Pročelnik carinarnice ima jednog ili više pomoćnika koji upravljaju
radom određenih unutarnjih ustrojstvenih jedinica carinarnice.

Radom carinske ispostave
upravlja predstojnik carinske ispostave.

Radom carinskog odjeljka
upravlja voditelj odjeljka.

Članak 9.

Unutarnje ustrojstvo Carinske
uprave, osim pitanja koja su uređena ovim Zakonom uredit će se uredbom Vlade
Republike Hrvatske o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva financija.

Članak 10.

Središnji ured Carinske uprave:

1. priprema stručne podloge
za unapređivanje organizacije rada i zakonitosti djelovanja Carinske uprave i
ustrojstvenih jedinica u njezinom sastavu,

2. organizira i nadzire rad
carinarnica,

3. osigurava uvjete za
jedinstvenu i učinkovitu primjenu i izvršavanje carinskih propisa, propisa
vezanih uz trošarine i ostalih propisa za koje je nadležna služba,

4. provodi unutarnji nadzor u
Carinskoj upravi,

5. priprema i izdaje službene
obrasce i publikacije u okviru djelatnosti Carinske uprave,

6. vodi brigu o čuvanju i
prodaji oduzete ili druge strane robe, s kojom sukladno carinskim propisima
raspolaže,odnosno za obavljanje ovih zadaća odabire i ovlašćuje druge
pravne osobe u skladu sa propisima koji uređuju postupak prodaje,

7. odlučuje i donosi programe
za kadrovski, stručni i tehnički razvitak službe, donosi razvojne,
organizacijske i druge smjernice za rad službe**,**

8.koordinira i
nadzire rad carinarnica u obavljanju imovinskopravnih i kadrovskih poslova iz
njihovog djelokruga rada,

9. priprema stručne podloge
za podnošenje zahtjeva glede osiguranja proračunskih sredstava za financiranje
rada i djelatnosti Carinske uprave, poduzima mjere za osiguranje zakonitosti
raspolaganja tim sredstvima i racionalizaciju njihova utroška, te priprema
stručne podloge za izvješćivanje o njihovom utrošku,

10. prati naplatu prihoda državnog
proračuna po osnovi carine, trošarina i drugih davanja koja se, sukladno
posebnim propisima, obračunavaju pri carinjenju robe, te poduzima mjere za
osiguranje njihove naplate,

11. razvija, izvodi i
organizira programe, te organizira stru­čno osposobljavanje i usavršavanje
carinskih službenika i namje­štenika,

12. obavlja reviziju inadzor
nad zakonitošću i točnošću obračuna, naplate i prisilne naplate carine, poreza
na dodanu vrijednost, trošarina i drugih davanja koja se, sukladno posebnim
propisima, obračunavaju pri carinjenju robe,

13. obavlja naknadne provjere
deklaracija i drugih isprava prema carinskim propisima, obračun i kontrolu
carine, porez na dodanu vrijednost, trošarina i drugih davanja koja se,
sukladno posebnim propisima, obračunavaju pri carinjenju robe,

14. provodi i unapređuje metode i tehnike sprečavanja i otkrivanja
carinskih prekršaja vezanih uz obračun i kontrolu carine, porez na dodanu
vrijednost, trošarina i drugih davanja koja se sukladno posebnim propisima
obračunavaju pri carinjenju robe, te drugih kažnjivih djela u predmetima koji
su u nadležnosti službe,

15. brine za ispravno utvrđivanje vrijednosti robe pri odlučivanju o
visini uvoznih i izvoznih carina, poreza i trošarina,

16. obavlja kemijsko-fizikalne, tehnološke i druge analize uzoraka robe
u glavnom carinskom laboratoriju, potrebnih za pravilno rješavanje spornih
pitanja o raspoređivanju robe u Carinsku tarifu i izdavanja obvezujućih
mišljenja o tarifnom raspore­điva­nju robe u Carinsku tarifu, te mišljenja o
podrijetlu robe,

17. obavlja analize opojnih droga i drugih psihotropnih tvari u posebnom
carinskom laboratoriju,

18. u suradnji s ovlaštenim institucijama obavlja stručna vje­štačenja,

19. daje mišljenja i objavljuje obvezujuća mišljenja o razvrstavanju
robe u nomenklaturi Carinske tarife, te obvezujuća mišljenja o podrijetlu robe,

20. obavlja stručne poslove za potrebe Povjerenstva za carinsku tarifu,

21. daje stručnu pomoć pri provedbi carinskih propisa, te daje naputke
za pitanja iz djelokruga rada službe,

22. prikuplja, obrađuje i čuva podatke s područja rada službe,

23. organizira i upravlja sustavom obrade i prijenosa podataka,

24. surađuje s međunarodnim organizacijama i stručnim udrugama s
područja sustava carina i trošarina, službama za carine i trošarine drugih država,
te nadležnim pograničnim tijelima susjednih država,

25. surađuje s upravnim tijelima i drugim državnim tijelima i javnim službama
u predmetima koji se odnose na područje djelatnosti službe,

26. daje suglasnosti za uređenje prostora, odnosno suglasnosti za
izgradnju, obnavljanje ili uređenje objekata na području slobodnih zona, te na
graničnim prijelazima,

27. vodi poslove disciplinskog sudovanja u prvom i drugom stupnju**,**

28. obavlja poslove u vezi s izdavanjem stručnih izdanja Carinske
uprave,

29. daje priopćenja za javnost o radu službe,

30. obavlja i druge poslove određene ovim Zakonom ili drugim propisima.

Članak 11.

Carinarnica neposredno ili preko svojih ustrojstvenih jedinica obavlja
sljedeće poslove:

1. odobrava i provjerava provedbu carinski dopuštenog postupanja iuporabe
robe,

2. obračunava i naplaćuje carinu, porez na dodanu vrijednost**,**
trošarine i druga davanja koja se naplaćuju kod uvoza, izvoza i provoza robe,
te druga davanja u skladu s posebnim propisima,

3. rješava o plaćanju povoljnije carine i oslobođenju od pla­ćanja
carine, o odgodi plaćanja,povratu iliotpustu ili naknadnoj
naplati carinskog duga, poreza na dodanu vrijednost**,** trošarina i drugih
davanja koja se naplaćuju sukladno carinskim i posebnim propisima,

4. nadzire i provjerava uporabu robe koja je bila oslobođena od plaćanja
carine, poreza na dodanu vrijednost, trošarina i drugih davanja koja se
naplaćuju sukladno carinskim i posebnim propisima,

5. utvrđuje carinsku vrijednost i razvrstavanje robe u nomenklaturu
Carinske tarife te utvrđuje podrijetlo robe u skladu s važećim propisima i međunarodnim
sporazumima,

6. obavlja reviziju inadzor i provjeru rješenja iz točke 3.
ovoga stavka te obračuna i naplatu carine, poreza na dodanu vrijednost,
trošarina i drugih davanja koja se naplaćuju sukladno carinskim i posebnim
propisima,

7. obavlja naknadne provjere carinskih deklaracija i isprava koje se
podnose uz deklaraciju i potvrda o podrijetlu robe,

8. provodi postupak prisilne naplate carinskog duga,poreza na
dodanu vrijednost i trošarina, te drugih davanja koja se naplaćuju prema
posebnim propisima,

9. na graničnim prijelazima, za koje to odluči Vlada Repub­like
Hrvatske, obavlja poslove s područja kontrole prijelaza preko državne granice,

10. obavlja nadzor i kontrolu unosa i iznosa domaćih i stranih sredstava
plaćanja, te sprečava i otkriva kažnjiva djela s tim u vezi,

11. sprečava i otkriva carinske i trošarinske prekršaje te druga kažnjiva
djela,

12. u prvom stupnju vodi carinske prekršajne postupke za prekršaje
propisane ovim Zakonom i Carinskim zakonom, te drugim zakonom kada je provedba
prekršajnog postupka stavljena u djelokrug Carinske uprave,

13. rješava u predmetima iz nadležnosti Carinske uprave u upravnom
postupku prvog stupnja, ako za određena upravna pitanja nije propisana nadležnost
Središnjeg ureda,

14. smješta i provodi postupak prodaje oduzete, ustupljene ili pronađene
robe i proizvoda,

15. daje obavijesti o primjeni carinskih propisa,

16. surađuje s nadležnim tijelima Ministarstva unutarnjih poslova,drugim
državnim i javnim tijelima i organizacijama, te drugim sudionicima u
pograničnom prometu te stranim pogra­ničnim tijelima, kako bi se poslovi na
granici obavljali učinko­vitije i kvalitetnije kao i u cilju sprečavanja i
otkrivanja carinskih i trošarinskih prekršaja, te drugih kažnjivih djela,

17. surađuje s nadležnim poreznim i inspekcijskim, te policijskim
tijelima u vezi s obavljanjem poslova iz njihovog djelokruga,

18. operativno provodi nadzor rada i poslovanja među­narodnih otpremnika
u vezi s carinjenjem robe, odnosno poslova zastupanja u carinskom postupku,

19. vodi poslove disciplinskog sudovanja u prvom stupnju,

20. obavlja i druge poslove određene ovim Zakonom i drugim propisima.

Članak 12.

Izuzetno od odredbi članka 11. ovoga Zakona provedba mjera carinskog
nadzora i poslova carinske provjere putničkog prometa s inozemstvom u zračnim
lukama s manjim obimom zrač­nog prometa i morskim lukama nautičkog turizma može
se organizirati u okviru tijela državne uprave nadležnog za kontrolu prelaska
državne granice.

Obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka određuje mi­ni­sta­r
financija uz prethodnu suglasnost ministra unutarnjih poslova.

IV. OVLASTI CARINSKIH SLUŽBENIKA
U POSLOVIMA CARINSKE PROVJERE

Članak 13.

U obavljanju poslova carinske službe ovlašteni carinski službenici
imaju, u okviru radnog mjesta na koje su raspoređeni, ovlasti propisane ovim
Zakonom i drugim carinskim i troša­rinskim propisima (u daljnjem tekstu:
carinske ovlasti).

Članak 14.

Status ovlaštenoga carinskog
službenika stječe se rasporedom na radno mjesto koje je takvim određeno
Pravilnikom o unutarnjem redu Carinske uprave.

Ovlašteni carinski službenici
koji imaju visoku stručnu spremu i položen državni stručni ispit mogu obavljati
sve poslove iz djelokruga carinske službe.

Ovlašteni carinski službenici
koji imaju višu stručnu spremu i položen državni stručni ispit mogu obavljati
sve poslove iz djelokruga carinske službe, osim vođenja prekršajnih postupaka i
dijela upravnih postupaka, koji se ne provode uz skraćenja ili pojednostavljenja
utvrđena propisima o općem upravnom postupku ili carinskim propisima.

Ovlašteni carinski službenici
koji imaju srednju stručnu spremu i položen stručni ispit mogu obavljati
poslove:

– provođenja mjera carinskog
nadzora i radnji carinske provjere,

– prepuštati u slobodan
promet robu u međunarodnom put­ničkom prometu ili pograničnom prometu, koja se
ne unosi u ili iznosi iz carinskog područja Republike Hrvatske u komercijalne
svrhe,

– prepuštati robu u provozni
postupak, a robu koja se uvozi u nekomercijalne svrhe prepuštati u postupak
privremenog uvoza,

– rješavati u skraćenom
postupku o oslobođenju od plaćanja ili neobračunavanju uvozne carine, te

– izricanja i naplate
mandatne prekršajne kazne.

Članak 15.

Ovlašteni carinski službenici
imaju službenu iskaznicu i službenu značku sa identifikacijskim brojem, kojima
dokazuju ovlaštenje za obavljanje carinskih ovlasti.

Prijevozna sredstva koja se
koriste u službene svrhe mogu se označitiznakom Carinske uprave i
natpisom »Carina«.

Obrazac službene iskaznice,
postupak izdavanja iskaznice i službenih znački i način obilježavanja
prijevoznih sredstava zna­kom carinske službe, propisuje ministar financija na
prijedlog ravnatelja carinske uprave pravilnikom.

Članak 16.

Ovlašteni carinski službenici
obavljaju poslove carinske službe u službenoj ili civilnoj odjeći, u
slučajevima i pod uvjetima koje utvrđuje ravnatelj Carinske uprave. Službena
odjeća je carinska odora ili radna odjeća, s propisanim znakom Carinske uprave.

Ovlašteni carinski službenici dužni su na traženje sudionika carinskog
postupka legitimirati se službenom iskaznicom i značkom, a kada poslove
obavljaju u civilnoj odjeći moraju se legitimirati službenom iskaznicom i
značkom prije poduzimanja bilo koje službene radnje.

Vlada Republike Hrvatske propisuje boju i oznake na službenoj odjeći, a
ministar financija na prijedlog ravnatelja određuje radna mjesta na kojima
ovlašteni i drugi carinski službenici moraju nositi službenu odjeću i vrstu službene
odjeće, te propisuje izgled, trajanje i način njezine uporabe.

Članak 17.

Pri obavljanju službenih radnji ovlašteni carinski službenik dužan je
postupati na način koji ne vrijeđa ugled, čast i dostojanstvo osobe na koju se
radnja odnosi, vodeći računa o zaštiti Ustavom i zakonom zajamčenih ljudskih prava
i temeljenih sloboda, odnosno dužan je svaku radnju poduzeti s mjerom i na
način primjeren okolnostima slučaja.

Odredba stavka 1. ovoga članka odgovarajuće se primjenjuje i na
slučajeve ophođenja ovlaštenih carinskih službenika s pravnim osobama, te su
isti dužni voditi računa da kod provođenja službenih radnji u što manjoj mjeri
remete njihovo redovito poslovanje.

Članak 18.

Carinske ovlasti ovlašteni carinski službenik primjenjuje prema
vlastitoj odluci ili po nalogu nadređene mu osobe.

Ovlašteni carinski službenik dužan je upozoriti nadređenu osobu ako je
njen nalog protivan zakonu, a može odbiti izvršenje naloga ako bi time počinio
kazneno djelo. U oba ova slučaja dužan je odmah obavijestiti ravnatelja
Carinske uprave.

Članak 19.

Ovlašteni carinski službenici upotrebljavaju za sprečavanje i otkrivanje
carinskih i trošarinskih prekršaja i kaznenih djela posebnu tehničku opremu,
službena vozila s uporabom svjetlosnih i zvučnih signala u skladu sa propisima
sigurnosti prometa na cestama,te posebno obučene službene pse.

Ovlašteni carinski službenici smiju nositi kratko vatreno oružje samo
dok poslove obavljaju u službenoj carinskoj odori i samo na području
carinarnice, a prilikom obavljanja naknadnoga carinskog nadzora i na drugom
dijelu carinskog područja Repub­like Hrvatske.

Ovlašteni carinski službenici koji su ovlašteni za nošenje i uporabu
vatrenog oružja moraju biti za to posebno osposobljeni.

Radna mjesta ovlaštenih carinskih službenika koji smiju nositi i
upotrijebiti vatreno oružje određuju se Pravilnikom o unutarnjem redu
Ministarstva financija.

Članak 20.

Ovlašteni carinski službenici smiju upotrijebiti sredstva prisile
(tjelesna snaga, uređaj za prisilno zaustavljanje prijevoznog sredstva, službeni
psi, vatreno oružje) samo ako na drugi način ne mogu odbiti protupravni ili
neposredni napad na carinske službenike ili druge osobe zatečene u području
uredovanja, ili pro­tuprav­ni ili neposredni napad usmjeren na uništenje ili
oštećenje prijevoznih sredstava, odnosno robe koja je predmet carinskog ili
trošarinskog postupka ili ako postoji osnovana sumnja o izvr­šenju ili pokušaju
izvršenja prekršajnog ili kaznenog djela ili za spre­čavanje otpora ili bijega
osobe sudionika u carinskom postupku.

Ovlašteni carinski službenici sredstva prisile mogu upotrijebiti na
području carinarinice, a na drugom dijelu carinskog područja Republike Hrvatske
pri obavljanju carinskog nadzora i provjere.

Članak 21.

Republika Hrvatska odgovara za štetu koju carinski službenik počini
trećim osobama, osim ako se dokaže da je postupao sukladno propisima.

Članak 22.

U obavljanju poslova carinske službe ovlašteni carinski službenici
obavljaju nadzor nad primjenom zakona i drugih podzakonskih akata, obavljaju
radnje carinske provjere i trošarinske provjere (pregled i pretraga robe,
pregled i pretraga prijevoznih sredstava, pregled i pretraga osoba u putničkom
prometu te prtljage i drugih stvari koje putnici sa sobom nose, provjera
postojanja, vjerodostojnosti i istinitosti isprava podnesenih u carinskome
postupku, pregled poslovnih knjiga i drugih isprava o poslovanju, naknadna
provedba ispitnih i istražnih postupaka) prema odredbama ovoga Zakona,
poštujući pri njihovoj provedbi propise o sigurnosti zračnoga, pomorskog i željezničkog
prometa**.**

Članak 23.

Ovlašteni carinski službenici
ovlašteni su prikupljati i od sudionika u prometu robe s inozemstvom zahtijevati
davanje usmenih ili pisanih obavijesti kojima se može pridonijeti utvrđenju
carinsko – pravnog statusa robe (porijeklo, vrsta, istovjetnost i vrijednost),
provedbi postupka njenog carinjenja ili određivanja trošarine, naplati
carinskog duga, te saznanju činjenica mjerodavnih za utvrđenje prekršaja ili
kaznenih djela učinjenih ili po­ku­šanih povredom carinskih propisa, te
primjenjivati druge radnje kojima utvrđuju carinsko – pravni status robe,
uključujući uzima­nje uzoraka radi laboratorijskih ispitivanja.

Članak 24.

Ovlašteni carinski službenici
mogu obavljati pregled i pretragu:

1. prijevoznog sredstva za
prijevoz osoba, u području grani­č­nog prijelaza i ostalog prostora
carinarnice,

2. prijevoznog sredstva za
prijevoz robe i stvari u prijevoznom sredstvu na cijelom carinskom području
Republike Hrvat­ske.

Ovlašteni carinski službenici
mogu na cijelom carinskom području obavljati provjeru namjenske uporabe
pogonskog goriva u prijevoznom sredstvu.

Ovlašteni carinski službenici
mogu na cijelom carinskom području obavljati pregled i pretragu poslovnih
prostorija i drugoga poslovnog prostora u kojima se roba istovaruje ili
utovaruje ili pretovaruje, te poslovnih prostorija i drugoga poslovnog prostora
u kojima se obavlja djelatnost proizvodnje ili dorade robe, uključujući uredski
prostor. Pregled ostalih prostorija i prostora moguće obaviti samo na temelju
odobrenja tijela sudbene vlasti.

U slučaju prisilnog zadržavanja
prijevoznog sredstva radi obavljanja pregleda i pretrage na području graničnog
prijelaza ili prostora carinarnice ili drugih uredovnih prostora duže od šest
sati, odnosno u slučaju prisilnog zadržavanja prijevoznog sredstva za prijevoz
robe radi obavljanja pregleda i pretrage na preostalom dijelu carinskog
područja, odmah se o poduzetoj radnji obavještava nadležna policijska uprava.

Vozač je dužan zaustaviti prijevozno sredstvo za prijevoz robe i uputiti
ga na mjesto koje odredi carinski službenik koji uređuje u službenoj odori,
dati sve potrebne isprave i podatke o prijevoznom sredstvu i robi koju prevozi,
te mu pokazati robu koju prevozi.

Radnje iz stavka 1. ovoga članka uključuju pravo pregleda svih dijelova
prijevoznog sredstva i stvari u njemu pomoću tehničkih pomagala, te pravo
rastavljanja pojedinih dijelova prijevoznog sredstva ako postoji osnovana
sumnja o izvršenju ili pokušaju izvršenja prekršajnog ili kaznenog djela
povredom carinskih ili trošarinskih propisa.

Ukoliko se nakon pregleda i rastavljanja prijevoznog sredstva ustanovi
da je sumnja o izvršenju ili pokušaju izvršenja prekršajnog ili kaznenog djela
bila neosnovana, prijevozno sredstvo će se uz pomoć istih tehničkih pomagala
vratiti u prvobitno stanje.

Članak 25.

Ovlašteni carinski službenici mogu pregledavati i pretraživati osobe u
prekograničnom putničkom prometu te prtljagu i druge stvari koje ove osobe
nose. Ove radnje obuhvaćaju pravo ut­vr­đivanja identiteta osobe koja ulazi ili
izlazi ili se nalazi u službenom prostoru carinarnice, pa je takova osoba dužna
na traženje ovlaštenoga carinskog službenika predočiti putnu ispravu, osobnu
iskaznicu ili druge isprave kojima se može utvrditi njen identitet.

Radnje iz stavka 1. ovoga članka obuhvaćaju i pravo privremenog
ograničenja slobode kretanja (zadržavanje) dok se ne obave propisane carinske
radnje ali ne duže od šest sati. Ako je razlog zadržavanja izvršenje ili
pokušaj izvršenja prekršaja ili kaznenog djela osim prekršaja počinjenih
povredom carinskih propisa, bez odlaganja obavještava se nadležna policijska
uprava.

Pregled i pretraga osobe iz stavka 1. ovoga članka obuhvaća pregled
svega što osoba nosi u tijelu, na tijelu ili uza se, pri čemu se utvrđuje ima
li kod sebe odnosno na sebi stvari, koje su predmet kršenja carinskih, odnosno
trošarinskih propisa.Pregled i pretragu smiju obavljati samo ovlašteni
carinski službenici istog spola kojeg je osoba koju pregledavaju ili pretražuju,
a pregled i pretragu maloljetne osobe smije se obaviti samo u prisustvu njenih
roditelja ili skrbnika ili ako ovih nema ili odbiju prisustvovati pregledu,
odnosno pretragi u prisustvu socijalnog radnika.

U slučaju postojanja osnovane sumnje, da je roba koja je predmet
carinskoga ili trošarinskoga prekršaja skrivena u tijelu osobe iz stavka 1.
ovoga članka, obavljanje tjelesnoga pregleda ili pretrage povjerit će se
liječniku javne zdravstvene službe.

Ako se kod osobe iz stavka 1. ovoga članka pronađu domaća ili strana
sredstva plaćanja u iznosima većim od dozvoljenih, postupit će se u skladu s
deviznim propisima**.**

Odredbe ovoga članka primjenjuju se i na vozno osobljeprijevoznih
sredstava i na druge osobe prema kojima se provodi carinski nadzor na području
carinarnice.

Članak 26.

Pri pregledu ili pretrazirobe, prijevoznog sredstva ili osobe
pronađeno oružje, druge opasne stvari, opojne droge ili druge stvari koje se
neovlašteno prenose u ili iz carinskog područja Republike Hrvatske odmah će se
oduzeti, a u slučaju kada je pronađeno oružje, druge opasne stvari ili opojne
droge, osobama kod kojih su pronađeni i vozačima prijevoznih sredstava
privremeno će se ograničiti sloboda kretanja i o tome će se odmah obavijestiti
nadležna policijska uprava.

Članak 27.

Ovlašteni carinski službenici provjeravaju isprave podnesene u carinskom
postupku i podatke iskazane u tim ispravama.

Ovlašteni carinski službenici mogu zahtijevati od osobe koja je prema
propisima dužna dati podatke ili ispuniti određenu ob­vezu da im u određenom
roku i na određenom mjestu podnese bi­lo koju knjigovodstvenu ispravu, ugovor,
poslovno dopisivanje, evidenciju ili neku drugu ispravu koju smatraju potrebnom
za provedbu carinske i trošarinske provjere.

Isprave, podaci ili ispunjenje određene obveze iz stavka 2. ovoga članka
može se zahtijevati od carinskog deklaranta, tro­šarinskog obveznika, proizvođača
ili druge osobe, koja je neposredno ili posredno sudjelovala u poslu, ali i od
svake druge osobe koja raspolaže traženom dokumentacijom ili raspolaže podacima
ili bi te isprave ili podatke trebala imati.

Kad se poslovne knjige i propisane evidencije vode na elektronskom
mediju, ovlašteni carinski službenici imaju pravo pregledati bazu podataka
računarskog sustava, te zahtijevati izradu, odnosno predaju svakog dokumenta
ili deklaracije, koja potvr­đuje neki podatak, vođen na elektronskom mediju.

Članak 28.

Kod obavljanja carinske i trošarinske provjere ovlašteni carinski službenik
ima pravo privremeno oduzeti ili zabraniti raspolaganje ispravama i nositeljima
podataka iz članka 27. stavka 2. i 4. ovoga Zakona, te predmete i uzorke
predmeta glede kojih se provodi odnosni carinski postupak za razdoblje ne duže
od 15 dana, ako je to potrebno radi osiguranja dokaza istinitog utvr­đenja
neispravnosti ili ako je osoba te isprave, nositelje podataka, predmete i
uzorke koristila za kršenje carinskih i tro­šarinskih propisa, odnosno ako je
do njih došla prekršivši carinske, tro­šarinske i druge propise.

Osoba može zahtijevati da joj se stvari pod zabranom iz stav­ka 1. ovoga
članka vrate i prije isteka roka zabrane, ako dokaže da su joj nužno potrebne u
poslovanju.

O povratu stvari iz stavka 1. ovoga članka odlučuje se rje­šenjem u roku
od tri dana od dana podnošenja zahtjeva.

Članak 29.

Osobe iz članka 27. stavka 3.
ovoga Zakona dužne su ovla­štenom carinskom službeniku koji obavlja carinsku
ili trošarinsku provjeru, dopustiti pristup zemljištu i prostorima u kojima se
oba­vlja djelatnost, utovar, istovar ili skladištenje robe ili trošarinskih
proizvoda.

Ovlašteni carinski službenik ima
pravo prilikom obavljanja zadaća službe ući i u bilo koji drugi objekt i
prostor u zračnoj luci, željezničkom kolodvoru, morskoj ili riječnoj luci,
stupiti na zemljište na kojem se nalazi ili bi se mogla nalaziti roba ili
trošarinski proizvodi, te na zemljište preko kojega je ili je mogla biti
izvedena neka instalacija koja omogućava prenošenje robe ili trošarinskih
proizvoda, te na obalu, odnosno drugo zemljište gdje bi moglo biti mjesto za
pristajanje plovila ili zrakoplova.

Članak 30.

Ovlašteni carinski službenici
provjeravaju usklađenostposlovanja fizičkih i pravnih osoba s carinskim
i trošarinskim propisima utvrđujući postojanje, vjerodostojnost i točnost
poslovnih knjiga, evidencija i drugih isprava, utvrđujući vrste i količine
neprijavljene robe, utvrđujući ispravnost obračuna i plaćanja carina, odnosno
trošarina i s tim u vezi neplaćenih carina ili trošarina.

Ovlašteni carinski službenici mogu pri obavljanju carinske, odnosno
trošarinske provjere pravnih i fizičkih osoba u skladu sa carinskim,
trošarinskim i drugim propisima, za čije je provođenje nadležna služba, te zbog
sprečavanja i otkrivanja kršenja tih propisa, pregledati poslovni i drugi
prostor koji se koristi za obav­ljanje djelatnosti, te druge objekte i
zemljišta.

Poslovnim prostorom u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se i stambeni
prostor naznačen kao sjedište tvrtke ili ako se koristi kao poslovni prostor.

Kod pregleda poslovnog prostora, objekata i zemljišta ovla­šte­ni
carinski službenik ima pravo pregledati poslovne knjige, evi­denciju i druge
isprave u vezi sa carinskom robom ili tro­ša­rinskim proizvodima te rabiti
tehnička pomagala u svrhu pregleda i pretrage, odnosno rastavljanja opreme,
strojeva, uređaja, robe koja se nalazi u prostoru, odnosno u objektu, odnosno
na ze­m­ljištu kao i utvrđivati namjensku uporabu trošarinskih proi­zvoda.

Fizičke i pravne osobe kod kojih se primjenjuje mjera nak­nad­ne
carinske provjere dužne su ovlaštenom carinskom službeniku omogućiti uvjete za
nesmetan rad i dati mu na uvid sve poslovne knjige i druge isprave, odnosno
omogućiti uvid u baze podataka evidencija vođenih putem elektronskog medija.

Članak 31.

Ako ovlašteni carinski službenik
pri obavljanju carinske provjere naiđe na fizički otpor ili može takav otpor
očekivati, na nje­govo traženje pomoć u obavljanju radnji carinske provjere pružit
će mu nadležna policijska uprava.

Državna tijela i nositelji
javnih ovlasti koji pri obavljanju po­slova iz svoga djelokruga utvrde da su
prekršeni carinskiodnosno trošarinski propisi, odnosno da postoji
mogućnost da bi se to mo­glo dogoditi, dužni su o svojim saznanjima bez
odlaganja iz­vi­jestiti Carinsku upravu.

Članak 32.

Zapisnici o činjenicama utvrđenim
pregledom osoba, prije­voznih sredstava i poslovnih prostora, isprave i drugi
dokumenti te predmeti oduzeti u carinskom postupku, te izjave sudionika u
carinskom postupku poduzetom i provedenom prema odredbama ovoga Zakona mogu služiti
kao dokazno sredstvo u prekršajnom postupku i kaznenom postupku. Izjave
sudionika u carinskom postupku mogu služiti kao dokazno sredstvo u kaznenom postupku
ako su dane pod uvjetima propisanima i odredbama Zakona o kaznenom postupku.

Članak 33.

 Ovrha i osiguranje naplate carine, poreza na dodanu vrijednost,
trošarina i drugih davanja koja se, sukladno posebnim propisima, obračunavaju i
naplaćuju pri carinjenju robe, provodi se sukladno propisima o prisilnoj
naplati poreza.

Kod obavljanja prisilne
naplate iz stavka 1. ovoga članka ovlašteni carinski službenik (naplatitelj)
ovlašten je ući u poslovne prostorije i druge prostore koji se koriste za
obavljanje djelatnosti te ima pravo pregledati uređaje, robu, stvari, predmete,
poslovne knjige, ugovore, cjenike i druge isprave potrebne za proved­bu
postupka prisilne naplate.

Obavljanje poslova prisilne naplate carine, poreza na dodanu vrijednost,
trošarina i drugih davanja koja se sukladno posebnim propisima obračunavaju i
naplaćuju pri carinjenju robe, može Carinska uprava povjeriti i osobama koje
su, sukladno zakonu kojim se uređuje ovrha i osiguranje ili drugom propisu,
ovlaštene za neposredno obavljanje ovrhe i osiguranja, ukoliko ispunjavaju
uvjete za naplatitelja po tom zakonu.

V. PRIKUPLJANJE, EVIDENTIRANJE, OBRADA
I ZAŠTITA PODATAKA

Članak 34.

Carinska uprava prikuplja
osobne i druge podatke radi pro­vođenja zakonom i drugim propisima utvrđene
poslove izravno od osobe na koju se ti podaci odnose, od drugih osoba koje o
tome nešto znaju ili iz već postojećih izvora podataka.

Ako se podaci prikupljaju od
drugih osoba koje o tome nešto znaju ili iz već postojećih izvora podataka,
ovlašteni carinski službenici nisu o tome dužni obavijestiti osobe na koje se
ti podaci odnose, ako bi to onemogućilo ili otežalo izvršenje određenog posla.

Ako ovlašteni carinski službenici
zbog obavljanja određenih poslova prikupljaju osobne i druge podatke iz već
postojećih izvora podataka, tada su tijela, ustanove i drugi subjekti koji na
temelju zakona i u okviru svojih djelatnosti raspolažu osobnim izvornim
podacima, dužni na zahtjev ovlaštenih carinskih službenika dostaviti tražene
osobne i druge podatke.

Članak 35.

Carinska uprava vodi
evidenciju o osobnim i drugim podacima (u daljnjem tekstu: evidencija), koji se
prikupljaju i objedinjuju u vezi s obavljanjem poslova carinske službe i
njezinih posebnih ovlaštenja, i to:

1. evidencija pisanih
carinskih deklaracija,

2. evidencija izdanih
carinskih odobrenja,

3. evidencija posjednika
trošarinskih odobrenja i oslo­bo­đe­nih korisnika,

4. evidencija trošarinskih
obveznika uvozne robe,

5. evidencija o kršenjima
carinskih, trošarinskih i drugih propisa, za čije je provođenje nadležna,

6. evidencija dobivenih i
posredovanih obavijesti,

7. evidencija o carinskim i
trošarinskim pregledima,

8. evidencija uporabe
vatrenog oružja,

9. evidencija o obračunu i
prikupljanju te utjerivanju carinskog i trošarinskog duga, te

10. evidencija podnesenih
općih i zajedničkih instrumenata osiguranja carinskog i trošarinskog duga.

Evidencije iz stavka 1. ovoga
članka sadržavaju sljedeće zajedničke osobne podatke o fizičkim osobama:

1. jedinstveni matični broj
građana,

2. ime i prezime,

3. podatke o mjestu rođenja,
te

4. adresu prebivališta ili
boravišta.

Za pravne i druge osobe koje
se bave djelatnošću, evidencije iz stavka 1. ovoga članka sadržavaju sljedeće
zajedničke osobne podatke:

1. matični broj,

2. tvrtka, sjedište i naziv (grad, ulica, kućni broj, pošta),

3. brojeve telefona i telefaksa, te

4. ime i prezime te datum rođenja i JMBG odgovornih osoba.

Podaci navedeni u stavku 2. i 3. ovoga članka mogu se dobiti izravno od
same osobe na koju se ti podaci odnose ili iz registra poreznih obveznika.

Članak 36.

Pored zajedničkih osobnih i drugih podataka, sveukupna evidencija sadrži
i sljedeće podatke:

1. evidencija pisanih carinskih deklaracija; podaci iz pisanih carinskih
deklaracija, utvrđeni carinskim propisima,

2. evidencija izdanih carinskih odobrenja; broj, datum i izdavatelj
odobrenja, vrsta odobrenja, važenje odobrenja, nepridržavanja uvjeta iz
odobrenja, datum i razlozi, te trajanje oduzimanja odobrenja, produljenje važnosti
odobrenja,

3. evidencija posjednika trošarinskih odobrenja i oslo­bo­đe­nih
korisnika; podaci o posjedniku odobrenja i oslobođenom korisniku, carinsko
tijelo, vrsta i datum izdavanja odobrenja, lokacija i šifra skladišta, te datum
početka poslovanja, vrsta tro­šarinskih proizvoda, podaci o obavljenim
inventurama, podaci o predloženoj garanciji, datum i razlozi oduzimanja
odobrenja,

4. evidencija trošarinskih obveznika i posjednika uvozne robe; podaci o
trošarinskom obvezniku i odgovornoj osobi, naziv i šifra djelatnosti obveznika,
datum početka i kraja poslovanja, nadzorno tijelo, nadležni porezni ured, vrsta
trošarinskih proizvoda, tip trošarinskog obveznika, podaci o vlasništvu uvozne
robe,

5. evidencija o prekršajima carinskih, trošarinskih i drugih propisa, za
čije je provođenje nadležna Carinska uprava; podaci o utvrđenim prekršajima
carinskih i trošarinskih propisa i drugih propisa te o prekršiteljima; podaci o
mjerama protiv prekršitelja te svakako podaci o postojećim prijedlozima za vođenje
prekršaj­nog postupka izrečenih kazni i drugih sankcija, podaci o ustupanju
podataka drugim državnim tijelima nadležnim za poduzimanje mjera protiv
prekršitelja za koje carinsko tijelo nije nadležno; podaci o kažnjavanju
prekršitelja, kada o kazni ne odlučuje carinsko tijelo, već je dao prijedlog za
kažnjavanje odnosno, odstupio podatke drugim tijelima, nadležnim za postupanje
protiv prekršitelja,

6. evidencija izvornih ili od drugih osoba posredovanih obavijesti;
podaci o osobi na koju se odnose obavijesti, o prijevoznom sredstvu, robi i
izvoru informacije, odnosno o osobi od koje su informacije dobivene,

7. evidencija o carinskim i trošarinskim provjerama; datum, sat i mjesto
carinske provjere (pregleda, odnosno pretrage), naznaku sudionika postupka,
podaci o prijevoznom sredstvu (vrsta, tip, registracijska oznaka, vlasništvo),
te tijek provjere,

8. evidencija uporabe vatrenog oružja; podaci o ovlaštenom carinskom službeniku
koji je upotrijebio vatreno oružje, podaci o osobi protiv koje je ono
upotrijebljeno, podaci o događaju u kojem je bilo korišteno, te ocjena
zakonitosti uporabe vatrenog oružja,

9. evidencija o obračunu i prikupljanju te prinudne naplate carinskog i
trošarinskog duga; podaci iz carinskih deklaracija i drugih upravnih akata i
obračuna trošarina, koji se odnose na obračun duga; datum uručenja akta, podaci
koje je dužna voditi Carinska uprava za knjiženje carina i trošarina, podaci o
povratu, odgodi ili otpustu duga, podaci o plaćanju duga iz instrumenata
osiguranja, podaci iz rješenja o prinudnoj naplati duga, te

10. evidencija podnijetih pojedinačnih i zajedničkih instrumenata
osiguranja carinskog i trošarinskog duga; podaci o predlagatelju i izdavatelju
instrumenta osiguranja, visini jamstvene svote, roku važenja i roku unovčenja
instrumenta osiguranja.

Zainteresirana osoba ima pravo uvida u svoje podatke u evidencijama i
to:

1. u članku 35. stavku 1. iz točke 1., 2., 3., 4., 7., 8., 9. i 10.
ovoga Zakona – odmah po upisu,

2. u članku 35. stavka 1. iz točke 5. ovoga Zakona – po pravomoćnoj
odluci o uvođenju kaznenog postupka ili prek­r­šaj­nog postupka, a ako on još
nije proveden, tada nakon zastare gonjenja, te

3. u članku 35. stavka 1. iz točke 6. ovoga Zakona – po pohranjenju
podataka.

Podaci se obvezatno čuvaju:

1. u evidencijama iz članka 35. stavka 1. točki 1., 2., 3., 4., 7., 9. i
10. ovoga Zakona – u skladu sa Carinskim zakonom i propisima o trošarinama,

2. u evidencijama iz članka 35. stavka 1. točke 5. ovoga Zakona – do
brisanja osude ili kazne, a ako nije izrečena, tada po zastari gonjenja, te

3. u evidencijama iz članka 35. stavka 1. točke 6. ovoga Zakona – do
pravomoćne odluke o provedenom kaznenom ili prekršajnom postupku, a ako taj
nije proveden, tada do zastare gonjenja.

4. u evidencijama iz članka 35. stavka 1. točke 8. ovoga Zakona – dvije
godine nakon unosa podataka odnosno do pra­vomoćnog okončanja pravnih postupaka
u vezi s korištenjem vatrenog oružja.

Nakon isteka rokova iz stavka 3. ovoga članka, podaci se pohranjuju po
propisima, kojima se uređuje postupanje s arhiv­skom i registraturnom građom.

Članak 37.

U svrhu prikupljanja, obrade, čuvanja, posredovanja, uporabe i pohrane
podataka, sadržanih u evidencijama iz članka 35. ovoga Zakona, primjenjuju se
odredbe propisa kojima se uređuje sigurnost osobnih podataka i podataka koji
predstavljaju poslovnu tajnu, ako ovim Zakonom ili drugim propisima nije
drugačije određeno.

Način uporabe povjerljivih podataka, sadržanih u evidencijama iz članka
35. ovoga Zakona i drugih zaštićenih podataka Carinske uprave i način zaštite
tih podataka propisuje ministar financija.

VI. CARINSKO-PREKRŠAJNI POSTUPAK

Članak 38.

 Carinskim se prekršajima u smislu odredaba ovoga Zakona smatraju
prekršaji propisani ovim Zakonom, carinski prekršaji propisani Carinskim
zakonom, te carinski prekršaji koji su takovima označeni drugim zakonom ili je
provedba prekršajnog postupka stavljena u djelokrug Carinske uprave.

Carinski prekršajni postupak
pokreće se i vodi po službenoj dužnosti.

Članak 39.

Carinski prekršajni postupak u prvom stupnju vodi Komisija za carinske
prekršaje ovlaštene carinarnice.

Carinarnica po potrebi, može imati i više komisija za carinske
prekršaje.

Komisija za carinske prekršaje ima predsjednika i dva člana, te njihove
zamjenike, koje imenuje ravnatelj na prijedlog pro­čelnika carinarnice, na
godinu dana iz reda ovlaštenih carinskih službenika.

Komisija za carinske prekršaje može ovlastiti pojedinog svog člana za
poduzimanje pojedinih radnji u prekršajnom postupku.

Članak 40.

U drugom stupnju u carinskim prekršajima odlučuje Sre­dišnja komisija za
carinske prekršaje pri Središnjem uredu Carinske uprave (u daljnjem tekstu:
Središnja komisija).

Središnju komisiju čine predsjednik i dva člana koji imaju svoje zamjenike.

Predsjednika i članove Središnje komisije te njihove zamje­nike na dvije
godine imenuje ministar financija na prijedlog ravnatelja iz reda ovlaštenih
carinskih službenika.

Članak 41.

Predsjednik Komisije za carinske prekršaje i predsjednik Središnje komisije
za carinske prekršaje moraju imati položen pravosudni ispit.

Članak 42.

Carinski prekršajni postupak vodi se sukladno odredbama Zakona o
prekršajima, ako ovim Zakonom ili Carinskim zakonom nije drugačije određeno.

VII.  POSEBNOSTI U PRAVIMA, OBVEZAMA I ODGOVORNOSTI CARINSKIH SLUŽBENIKA

1. Prijam u carinsku službu

Članak 43.

Na carinske službenike i namještenike primjenjuju se propisi o državnim
službenicima i namještenicima, ako ovim Zakonom nije drugačije propisano.

Članak 44.

U carinsku službu može biti primljena osoba koja ispunjava opće uvjete
za prijam u državnu službu, kod koje ne postoje zapreke za prijam u državnu službu
i koja ispunjava i sljedeće posebne uvjete:

1. da je regulirala vojnu obvezu (muškarac),

2. da ima najmanje srednju stručnu spremu,

3. da ima odgovarajuće zdravstvene i psihofizičke sposobnosti,

4. da ima prebivalište u Republici Hrvatskoj.

Pravilnikom o unutarnjem redu Ministarstva financija mogu se odrediti i
drugi posebni uvjeti za prijam i raspoređivanje državnih službenika na radno
mjesto.

Ravnatelj Carinske uprave može zatražiti od ovlaštenih slu­žbi podatke
mjerodavne za procjenu postojanja sigurnosnih prepreka za rad u službi za osobu
koja se prima na poslove ovla­štenoga carinskog službenika. Sigurnosnim
preprekama za rad u službi smatraju se dosadašnje ponašanje, navike ili
sklonosti koje ukazuju na nepouzdanost za obavljanje poslova ili bi mogle biti
od utjecaja na zakonitost i nezavisnost u obavljanju poslova ovlaštenoga
carinskog službenika.

Za obavljanje poslova ovlaštenoga carinskog službenika ne smije se
primiti osoba kojoj je služba u tijelu državne vlasti ili pravnoj osobi s
javnim ovlastima prestala radi teške povrede službene dužnosti pravomoćnom
odlukom nadležnog tijela.

Članak 45.

Osoba koja je primljena u carinsku
službu, pod kaznenom i materijalnom odgovornošću daje pisanu izjavu o svom
imovnom stanju, imovnom stanju svoje uže obitelji, te pisanu izjavu da, u vezi
navedenoga, pristaje na sve vrste provjere.

Pisana izjava iz stavka 1.
ovoga članka pohranjuje se u personalnom dosjeu službenika.

Članak 46.

Ovlašteni carinski službenici
moraju neprekidno dopunjavati svoja stručna znanja, osposobljavati se i
sudjelovati u provjerama stručne osposobljenosti koje organizira Carinska
uprava.

Sadržaj, način i mjerila za
stručno usavršavanje, osposobljavanje i provjeru stručne osposobljenosti
propisuje ministar financija.

Članak 47.

Ravnatelj Carinske uprave može
ovlaštenom carinskom služ­beniku oduzeti pravo da obavlja poslove na koje je
raspoređen:

1. ako se utvrdi da je
koristio svoja ovlaštenja u suprotnosti s ovim Zakonom i drugim propisima,

2. ako je konačnom odlukom
Disciplinskog suda utvrđeno da je izvršio težu povredu službene dužnosti,

3. ako utvrdi opstojnost
okolnosti iz članka 57. ovoga Zakona.

Službeniku iz stavka 1. ovoga
članka oduzima se službena iskaznica, značka, službena odora i oružje.

Službenika iz stavka 1. ovoga
članka, ravnatelj, odnosno pročelnik raspoređuje na drugoradno mjesto,
na kome se obav­ljaju poslovi koje ne obavljaju ovlašteni carinski službenici,
za koje je propisana ista stručna sprema kao za radno mjesto sa kojeg se
raspoređuje.

Ako službenik odbije
prihvatiti ponuđeno radno mjesto ili mu se ne može osigurati u Carinskoj upravi
ili nekom drugom tijelu državne uprave radno mjesto njegove stručne spreme, a
nije spreman prihvatiti radno mjesto niže stručne spreme, prestaju mu državna
služba istekom otkaznog roka.

2. Premještaj i druga prava i obveze carinskih službenika

Članak 48.

Radi potreba službe službenik može biti premješten na drugo radno mjesto
u okviru njegove stručne spreme, u istoj ili drugoj ustrojstvenoj jedinici
Carinske uprave, u istom ili drugom mjestu rada.

Premještaj u drugo mjesto rada u trajanju do jedne godine smatra se
privremenim premještajem.

Protiv rješenja o premještaju službenik ima pravo u roku od tri dana od
primitka rješenja podnijeti prigovor čelniku tijela koji je rješenje donio.

Prigovor protiv rješenja o premještaju ne odgađa njegovo izvršenje.

Članak 49.

Službenik koji je privremeno premješten u drugo mjesto rada, udaljeno
više od 100 km od mjesta njegova stanovanja ima pravo na:

1. smještaj i prehranu,

2. mjesečnu naknadu za odvojeni život, ako ima obitelj,

3. sedmodnevni plaćeni dopust za posjet obitelji svaka tri mjeseca i
naknadu troškova prijevoza za takve posjete,

4. plaću ostvarenu na ranijem radnom mjestu ukoliko je za njega
povoljnija.

Članak 50.

Službenik koji je trajno premješten u drugo mjesto rada udaljeno više od
100 km od mjesta njegova stanovanja uz prava iz članka 49. ovoga Zakona, ima
pravo na:

1. putne i selidbene
troškove, prema predočenom računu,

2. odgovarajući smještaj za
sebe i obitelj, u roku jedne godine od dana premještaja.

Prava iz članka 49. ovoga
Zakona i stavka 1. ovoga članka nema službenik premješten na temelju osobnog
zahtjeva.

Članak 51.

Carinski službenici raspoređeni
na radno mjesto iz članka 14. stavka 1. ovoga Zakona, u pravilupodliježu
periodičnoj pro­mjeni mjesta rada unutar iste ili druge ustrojstvene jedinice
Carinske uprave.

Promjene mjesta rada iz
stavka 1. ovoga članka provode se sukladno Periodičnom programu promjene mjesta
rada carinskih službenika kojeg donosi ravnatelj Carinske uprave.

Promjene mjesta rada
carinskih službenika izvršene sukladno odredbama ovoga članka ne smatraju se
premještajem službenika u smislu odredbi ovog Zakona, odnosno propisa o državnim
slu­žbenicima.

Članak 52.

Radi potreba službe, carinski
službenici su dužni obavljati posao i u manje povoljnom radnom vremenu.

Rad u manje povoljnom radnom
vremenu smatra se:

1. rad u dvokratnom radnom vremenu,

2. rad u smjenama,

3. rad subotama, nedjeljama,
praznicima i drugim slobodnim danima,

4. rad duži od punoga radnog
vremena – prekovremeni rad,

5. popodnevni i noćni rad, te

6. rad u radnim prostorijama
na određenom mjestu ili kod kuće.

Rad u smjenama uključuje
obavljanje poslova i zadaća u dvo­kratnom radnom vremenu, subotama i
nedjeljama, praznicima i drugim slobodnim danima kao i rad u popodnevnim i
noćnim satima, s preraspodjelom u okviru određenoga redovnoga mje­se­čnog
odnosno godišnjeg rasporeda radnog vremena.

Članak 53.

Kao rad u smjenama računa se
onaj rad, koji se naizmjence obavlja u dopodnevnom, popodnevnom ili noćnom
razdoblju. Kao rad u smjenama smatra se i rad u turnusima, kad se rad obav­lja
12 sati, nakon čega slijedi 24 ili 48 sati odmora te rad po posebnom rasporedu,
kad se rad obavlja također u dopodnevnom, popodnevnom ili noćnom razdoblju, ali
je neravnomjerno raspo­ređen.

Radom u turnusima smatra se rad u noćnoj smjeni i rad u dnevnoj smjeni,
obavljan i nakon 15,00 sati.

Radom po posebnom rasporedu smatra se onaj rad, koji se obavlja od 16,00
sati do 7,00 sati ujutro.

Članak 54.

Pripravnost za rad je rad u manje povoljnom radnom vremenu tokom kojega
carinski službenik mora biti pripravan za rad na svom radnom mjestu, u određenom
mjestu ili kod kuće.

Pripravnost za rad ne ubraja
se u broj sati tjedne, odnosno mjesečne radne obveze, osim ako se djelatnik službe
ne nalazi između pripravnosti za početak rada na radnom mjestu ili na određenom
kraju rada.

Ravnatelj odlučuje o uvjetima
i slučajevima, te načinu iz­vrše­nja pripravnosti za rad.

Članak 55.

Carinski službenici ne smiju
biti članovi uprave ili nadzornog odbora trgovačkog društva, članovi trgovačkih
društava ili trgovci pojedinci, niti smiju obavljati poslove koji nisu spojivi
s obavljanjem djelatnosti službe.

Članak 56.

Ovlašteni carinski službenici
dužni su u svim uvjetima osigurati i neometano obavljanje sljedećih poslova,
odnosno zadataka Carinske uprave:

1. carinski nadzor i provjeru
nad robom, putnicima i prije­voznim sredstvima,

2. odobravanje carinski
dopuštenih postupanja ili uporabe robe te obračun i naplatu carine i drugih
davanja koja se plaćaju u postupku carinjenja robe,

3. kontrolu robe, čiji je
uvoz ili izvoz posebno uređen,

4. deviznu kontrolu u međunarodnom
putničkom i pogra­ničnom prometu s inozemstvom,

5. sprečavanje i otkrivanje
carinskih i drugih prekršaja i drugih kažnjivih djela izvršenih u carinskom
postupku ili u vezi s ca­rinjenjem robe, te

6. vođenje carinsko-upravnog
postupka u prvom i drugom stupnju i carinsko-prekršajnog postupka u prvom
stupnju.

Službenička mjesta ovlaštenih
carinskih službenika, koji su ovlašteni i dužni osigurati neometano obavljanje
poslova iz stav­ka 1. ovoga članka, utvrđuju se Pravilnikom o unutarnjem redu
Ministarstva financija.

Članak 57.

Ovlaštenim carinskim službenicima
zabranjeno je obavljati poslove carinskog nadzora i provjere carinskih
deklaracija po carinskim propisima, kontrolu obračuna i naplate carine,
trošarina i drugih davanja koja se obračunavaju i naplaćuju pri carinjenju robe
i prisilne naplate kod pravnih osoba u kojima je s većinskim vlasnikom ili
članom uprave ili nadzornog odbora:

a) u krvnom srodstvu u pravoj
liniji te u pobočnoj liniji do četvrtog koljena, u braku ili tazbini do drugoga
koljena, bez obzira na to da li se ta bračna veza prekinula,

b) u odnosu skrbnika, štićenika, usvojenog djeteta ili posvojitelja,
hranitelja ili hranjenika.

U slučajevima iz stavka 1.
ovoga članka ovlaštena službena osoba ne smije obavljati poslove navedene u
stavku 1. ovoga članka ni prema fizičkim osobama.

Članak 58.

Službenici Carinske uprave ne
smiju koristiti informacije, podatke ili saznanja koje ima ili su mu dostupne
prilikom obavljanja poslova službe, u neslužbene svrhe.

Službenici Carinske uprave ne
smiju koristiti i davati obavijesti, podatke ili saznanja za ostvarivanje bilo
kakve imovinske ili druge koristi za sebe ili za drugu osobu.

Dužnost zaštite službene,
poslovne i druge tajne traje i po prestanku radnog odnosa u službi.

Članak 59.

Carinska uprava je dužna
pridržavati se posebnih propisa kojima se uređuje zaštita i zdravlje službenika
tijekom rada, a djelatnici su odgovorni da s najvećom mogućom pozornošću čuvaju
svoju vlastitu sigurnost i zdravlje u radu kao i sigurnost i zdravlje ostalih
osoba, ako je to ovisno o njihovim postupcima.

Carinski službenici koji
pregledaju prijevozna i prijenosna sredstva, te carinsku i drugu robu u carinskim
i drugim skla­dištima i smjestištima, te carinski službenici koji obavljaju
stru­čne i pomoćne poslove u carinskom laboratoriju, te namje­štenici koji
obavljaju odgovarajuće stručne i tehničke poslove imaju pravo na radnu odjeću i
druga zaštitna sredstva.

Ministar financija donosi na
prijedlog ravnatelja Pravilnik o zaštiti na radu, kojim detaljnije uređuje
ustrojstvo i provedbu za­štitno – sigurnosnih mjera tijekom rada, međusobne
obveze, te odgovorne osobe na pojedinim razinama.

Ministar financija donosi
pravilnik kojim se uređuju radna mjesta te uvjeti pod kojima službenici i
namještenici Carinske uprave imaju pravo na radnu odjeću, vrstu materijala za
njihovu izradu, te kroj, trajanje i način njihove uporabe.

Članak 60.

Pri obavljanju kontrole
prometa s inozemstvom u javnim prijevoznim sredstvima, ovlašteni carinski službenici
imaju na teret prijevoznika pravo na besplatan prijevoz tim sredstvima, te na
naknadu troškova prehrane i smještaja, kao i pravo na osiguranje koje imaju
putnici koji su platili prijevoz tim sredstvima.

Članak 61.

U slučaju privremene
spriječenosti za rad zbog nesreće na radu ili profesionalne bolesti, službenici
Carinske uprave primaju naknadu u visini osnovne plaće za puno radno vrijeme,
bez dodataka za rad u manje povoljnom radnom vremenu.

Članak 62.

Zbog težine i prirode
poslova, te posebnih uvjeta rada u staž osiguranja ovlaštenih carinskih službenika
Carinske uprave, svakih se 12 mjeseci efektivnog rada provedenih na takvim
poslovima, računa kao 16 mjeseci staža osiguranja.

Radna mjesta iz stavka 1.
ovoga članka, na kojima se staž osiguranja računa u povećanom trajanju,
propisuje Vlada Repub­like Hrvatske.

3. Posebne odredbe u svezi s odgovornosti službenika

Članak 63.

Carinski službenici odgovaraju za povredu službene dužnosti
disciplinski, u skladu s odredbama ovoga Zakona i Zakona o dr­ža­vnim službenicima
i namještenicima.

Povrede službene dužnosti mogu biti lakše i teške.

Članak 64.

Lakšim povredama službene dužnosti osim povreda ut­vr­đe­nih u Zakonu o
državnim službenicima i namještenicima, smatraju se i:

1. nekorektan odnos prema suradnicima i strankama za vrijeme rada, te

2. nenošenje ili nepropisno i neuredno nošenje službene odore i oznaka.

Za lakše povrede službene dužnosti postupak pokreće, vodi i donosi
rješenje ravnatelj Carinske uprave ili osoba koju on za to ovlasti.

Članak 65.

Teškim povredama službene dužnosti osim povreda utvr­đenih u Zakonu o državnim
službenicima i namještenicima, smatraju se i:

1. obavljanje poslova nespojivih s dužnostima državnog službenika i
namještenika Carinske uprave,

2. sprečavanje ovlaštenih carinskih službenika u obavljanju službenih dužnosti,

3. neopravdani izostanak s posla tri dana uzastopce ili pet dana u
razdoblju od tri mjeseca,

4. zlouporaba službene odore, oznaka i oružja kod obavljanja ili u vezi
s obavljanjem poslova službe,

5. krivotvorenje, preinačavanje, unošenje ili potvrđivanje neistinitih
podataka u službenim carinskim ili trošarinskim ispravama,

6. dolazak na posao u pijanom stanju ili pod utjecajem narkotičkih
sredstava, te konzumiranje alkohola, odnosno drugoga narkotičnog sredstva
tijekom rada,

7. odbijanje testiranja na alkohol ili stručnog pregleda kojim se utvrđuje
prisutnost u organizmu alkohola ili nekog drugog od narkotičkih sredstava, koje
umanjuje sposobnost za rad,

8. radnja koja ima obilježje carinskog ili trošarinskog pre­kršaja,

9. nepoštivanje, odnosno kršenje pravila o unutarnjem redu carinske službe
ili kodeksa profesionalne etike,

10. korištenje u neslužbene svrhe službenih informacija, podataka i
saznanja, te

11. nepoduzimanje dužnih radnji u vezi s postupkom za utvrđivanje
odgovornosti službenika, te prikrivanje počinjenih povreda službene dužnosti.

Prisutnost alkohola ili nekoga drugog od narkotičkih sredstava koje
umanjuje sposobnost za rad, utvrđuje se alko-testom ili liječničkim pregledom.

Članak 66.

Prijedlog za pokretanje disciplinskog postupka za lakše povrede službene
dužnosti podnosi neposredno nadređeni službenik.

Za lakše povrede službene dužnosti postupak pokreće, vodi i donosi
odluku ravnatelj Carinske uprave ili osoba koju on za to ovlasti.

Prijedlog za pokretanje disciplinskog postupka zbog teške povrede službene
dužnosti podnosi ravnatelj Carinske uprave ili osoba koju on za to ovlasti.

Za teške povrede službene dužnosti disciplinski postupak pokreće, vodi i
donosi odluku disciplinski sud.

Članak 67.

Prvostupanjski disciplinski sudovi osnivaju se za službenike raspoređene
na radna mjesta u određenoj carinarnici, te za službenike Središnjeg ureda i
pročelnike carinarnica u sjedištu Carinske uprave.

Drugostupanjski disciplinski sud Carinske uprave osniva se u sjedištu
Središnjeg uredaCarinske uprave.

Članak 68.

Prvostupanjski disciplinski sud sastoji se od predsjednika i dva člana.

Drugostupanjski disciplinski sud sastoji se od predsjednika i četiri
člana.

Predsjednik i članovi prvostupanjskog i drugostupanjskoga disciplinskog
suda imaju zamjenike.

Predsjednik i članovi vijeća prvostupanjskog i drugostupanjskoga
disciplinskog suda službenici su Carinske uprave.

Predsjednika i članove prvostupanjskog i drugostupanjskog disciplinskog
suda, te njihove zamjenike imenuje ministar financija na prijedlog ravnatelja
Carinske uprave na rok od dvije godine.

Članak 69.

Protiv odluke u postupku zbog lakše povrede službene duž­nosti službenik
protiv kojeg se vodi postupak i nadređeni slu­ž­benik koji je podnio prijedlog,
imaju pravo žalbe prvostupanjskom sudu u roku od 8 dana od dana primitka
odluke.

Odluka prvostupanjskog suda je konačna.

Članak 70.

Protiv odluke prvostupanjskoga disciplinskog suda u postupku zbog teške
povrede službene dužnosti, službenik protiv kojeg se vodi postupak, ravnatelj
Carinske uprave ili osoba koju on za to ovlasti imaju pravo žalbe
drugostupanjskom disciplinskom sudu u roku od 8 dana od dana primitka odluke.

Članak 71.

Službeniku se za tešku povredu službene dužnosti uz disciplinske kazne
određene propisima o državnim službenicima i namještenicima može izreći i
disciplinska kazna prestanka radnog odnosa uvjetno na vrijeme od 3 do 12
mjeseci.

Članak 72.

Carinski službenik može biti udaljen od dužnosti kada je protiv njega
pokrenut kazneni postupak ili kada je protiv njega pokrenut postupak pred
disciplinskim sudom zbog teške povrede službene dužnosti i ako bi njegovo
daljnje obavljanje poslova štetilo interesima službe.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, disciplinski sud mora u roku od 8
dana donijeti odluku o pokretanju disciplinskog postupka.

Smatra se da je službenik udaljen od dužnosti dok se nalazi u pritvoru.

Članak 73.

Rješenje o udaljenju od dužnosti donosi ravnatelj Carinske uprave.

Protiv rješenja o udaljenju od dužnosti može se u roku od 8 dana
podnijeti žalba prvostupanjskom disciplinskom sudu čije je rješenje konačno.

Žalba ne odlaže izvršenje rješenja.

Članak 74.

Carinskom službeniku koji je udaljen od dužnosti oduzima se službena
značka, službena iskaznica, oružje i druga sredstva koja su mu povjerena za
obavljanje posla i ne može za to vrijeme nositi službenu odoru.

Udaljenje od dužnosti može trajati do donošenja konačne odluke o povredi
službene dužnosti, a najduže godinu dana.

4. Stručno osposobljavanje carinskih službenika

Članak 75.

Osposobljavanje carinskih službenika organizira se i provodi u okviru
ustrojstvene jedinice Središnjeg ureda Carinske uprave.

Poslovi stručnog osposobljavanja i usavršavanja odnose se na:

– kontinuirano stručno osposobljavanje i usavršavanje carinskih službenika,

– izradu programa stručnog osposobljavanja i usavršavanja vježbenika i
službenika koji se primaju u carinsku službu,

– učenje stranih jezika,

– organiziranje državnih stručnih ispita za carinske službenike,

– izdavanje stručnih publikacija potrebnih za rad carinske službe i za
potrebe stručnog osposobljavanja carinskih službenika, te

– ograniziranje obavljanja bibliotekarskih i dokumen­talis­tičkih
poslova.

Ministar financija na prijedlog ravnatelja Carinske uprave donijet će
propise o stručnom osposobljavanju i usavršavanju carinskih službenika.

Članak 76.

Državni stručni ispit za carinske službenike sastoji se iz op­ćeg i
posebnog dijela.

Propisi o općem dijelu državnoga stručnog ispita za državne službenike
odgovarajuće se primjenjuju i pri polaganju državnoga stručnog ispita za
carinske službenike.

Propise o posebnom dijelu stručnog ispita za carinske služ­benike, na
prijedlog ravnatelja Carinske uprave donosi ministar financija.

5. Carinska priznanja

Članak 77.

Za višegodišnji stručni rad, posebna dostignuća u obavljanju slu­žbene
dužnosti ili doprinos porastu ugleda službe, carinskim službenicima, te
ustrojstvenim jedinicama Carinske uprave ili drugih državnih tijela ili javnih
i drugih službi koje u izvršavanju svojih poslova surađuju s Carinskom upravom
te stručnim i drugim javnim radnicima sa značajnim doprinosom za rad i razvitak
carinske službe dodjeljuju se priznanja, a carinskim službenicima i novčane
nagrade.

Priznanja i nagrade iz stavka 1. ovoga članka u pravilu se dodjeljuju uzDan carinske službe.

Ovlašćuje se ministar financija da utvrdi dan carinske službe.

Vrste priznanja, postupak dodjele priznanja i novčanih nagrada i visine
novčanih nagrada propisuje ministar financija, na prijedlog ravnatelja Carinske
uprave.

6. Sredstva za rad Carinske uprave

Članak 78.

Sredstva za rad Carinske uprave osiguravaju se u državnom proračunu u
okviru sredstava Ministarstva financija.

Članak 79.

Plaća službenika Carinske uprave sastoji se od plaće i dodat­ka na plaću
u skladu s uredbom Vlade Republike Hrvatske.

Plaća službenika, odnosno namještenika Carinske uprave utvrđuje se na
način uređen propisima o državnim službenicima i namještenicima.

Ovlašteni službenik Carinske uprave koji je raspoređen na radno mjesto
koje obuhvaća obavljanje poslova carinskog nadzora, carinske provjere i
kontrole, sprečavanje i otkrivanje carinskih i trošarinskih prekršaja, te
drugih kažnjivih djela, ima pravo na dodatak na plaću za posebne uvjete rada, a
utvrđuje se u postotku od plaće i propisuje uredbom Vlade Republike Hrvatske.

Članak 80.

Radi osiguravanja uvjeta za
jedinstveno djelovanje Carinske uprave sukladno potrebama i standardima utvrđenim
programom razvoja Carinske uprave, državnim proračunom osiguravaju se Carinskoj
upravi sredstva za posebne namjene i to za:

– opremanje i modernizaciju
rada,

– izvršenje operativnih
poslova revizije, nadzora, suzbijanja krijumčarenja, otkrivanja opojnih droga i
provođenja dubinskih kontrola,

– nabavku propisane odjeće,
obuće i opreme ovlaštenih carinskih službenika, oružja i streljiva, te osobnih
i drugih zaštitnih sredstava,

– stručno osposobljavanje i
usavršavanje carinskih službenika i namještenika, te za sustavni prijam vježbenika
radi njihova osposobljavanja za rad,

– nagrađivanje službenika i
namještenika na temelju uspješ­nosti u obavljanju službene i radne dužnosti,

– rješavanje stambenih
potreba carinskih službenika i na­mje­šte­nika,

– otpremnine carinskih službenika
i namještenika, te troško­ve sahrane službenika i namještenika koji poginu u
vršenju službe ili povodom vršenja službe kao i za pomoć njihovoj obitelji, te

– osiguranje službenika i
namještenika od posljedica nesretnog slučaja na radu, te za nagrade i
priznanja.

Sredstva za posebne namjene
raspoređuju se sukladno pravil­niku kojeg donosiministar financija na
prijedlog ravnatelja Carinske uprave.

Sredstva koja Carinska uprava ostvaruje na temelju posebnih propisa
koriste se, sukladno namjenama utvrđenim tim propisima prema godišnjem planu
trošenja kojeg odobrava ministar financija.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 81.

Fizičke i pravne osobe ne smiju reproducirati ili koristiti kao odoru
ili kao svoje oznake, odoru ili oznake koje su po boji, izgledu i oznakama
jednake ili slične službenoj odori i oznakama Carinske uprave.

Fizička odgovorna osoba pravne osobe, koja postupa suprotno odredbi stavka
1. ovoga članka kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom do 3.000,00 kuna.

Predmeti koji su izrađeni ili korišteni suprotno odredbi stav­ka 1.
ovoga članka, oduzimaju se.

Članak 82.

Novčanom kaznom od 500,00 do 1.500,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička
osoba, novčanom kaznom od 1.000,00 do 5.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
osoba koja obavlja samostalnu djelatnost, a novčanom kaznom od 3.000,00 do
15.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba, ako:

1. u određenom roku ne preda
isprave iz članka 27. stavka 2., dokumente iz članka 27. stavka 4. ili poslovne
knjige i druge isprave, odnosno onemogući uvid u baze podataka evidencija vođenih
putem elektronskog medija iz članka 30. stavka 5. ovoga Zakona,

2. ako ovlaštenom carinskom
službeniku ne dopusti pristup na zemljište ili prostor iz članka 29. stavka 1.
ili članka 31. stavka 1. ovoga Zakona,

3. ako ne osigura neometano
obavljanje carinskog nadzora prema odredbi članka 30. stavka 5. ovoga Zakona.

Novčanom kaznom od 1.000,00
do 3.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna
osoba u prav­noj osobi.

Članak 83.

Novčanom kaznom od 500,00 do
1.500,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba, novčanom kaznom od
1.000,00 do 3.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj osoba koja obavlja
samostalnu djelatnost, odnosno odgovorna osoba u pravnoj osobi ako:

1. odbiju dati usmene ili
pisane obavijesti iz članka 23. ovoga Zakona,

2. ako odbiju predati
dokumente na temelju kojih se može utvrditi njihov identitet ili na drugi način
povrijede odredbu članka 25. ovoga Zakona,

3. ako se nepristojno ili
uvredljivo obraća ovlaštenom carinskom službeniku tijekom njegovoga službenog
rada ili ga spre­čavaju ili onemogućavaju u obavljanju njegovih poslova.

IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 84.

Vlada Republike Hrvatske i ministar financija donijet će podzakonske
propise koje su ovlašteni donijeti prema odredbama ovoga Zakona u roku od šest
mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka, ako nisu u
suprotnosti s odredbama ovoga Zakona ostaju na snazi odredbe:

– Odluke o boji i oznakama
službene odore ovlaštenih osoba carinske službe Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, br. 54/94., 61/95. i 38/97.),

– Pravilnika o službenim
odorama djelatnika Carinske službe Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br.
56/94., 51/95., 38/97. i 41/97.),

– Pravilnika o obliku i
tekstu natpisnih ploča, organizacijskih jedinica Carinske uprave Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, br. 11/92.),

– Pravilnika o obrascu službene
iskaznice i posebnoj oznaci ovlaštenih službenih osoba Carinske uprave
Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 21/92. i 40/99.),

– Pravilnika o stručnom
osposobljavanju djelatnika u carinskoj službi Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, br. 41/92.).

Do donošenja propisa iz
članka 19. stavka 4. ovoga Zakona na ovlaštene carinske službenike odgovarajuće
će se primjenjivati propisi kojima je uređeno nošenje i uporaba vatrenog oružja
i program osposobljavanja za rukovanje i uporabu vatrenog oružja za pripadnike
policije.

Članak 85.

Državni službenici zatečeni
na radu u Carinskoj upravi na dan stupanja ovoga Zakona na snagu, pisanu izjavu
iz članka 45. ovoga Zakona obvezni su podnijeti u roku od šest mjeseci od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 86.

Do početka rada službe
Ministarstva financija za drugostupanjski upravni postupak koja će rješavati u
drugom stupnju u carinskim upravnim stvarima, drugostupanjski upravni postupak
vodit će Središnji ured Carinske uprave.

Članak 87.

Osobe koje na dan stupanja na
snagu ovoga Zakona obav­ljaju poslove iz članka 41. ovoga Zakona dužni su u
roku od godine dana položiti pravosudni ispit.

Ako u roku iz stavka 1. ovoga
članka navedene osobe ne polože pravosudni ispit rasporedit će se na druge
poslove u Carinskoj upravi u skladu s njihovom stručnom spremom i ostalim
uvjetima ako takovi poslovi postoje.

Članak 88.

Danom stupanja na snagu ovoga
Zakona prestaje važiti Zakon o carinskoj službi (»Narodne novine«, br. 53/91. i
106/93.).

Članak 89.

Ovaj Zakon stupa na snagu
tridesetog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 413-01/01-01/03

Zagreb, 13. srpnja 2001.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Zakon, NN 67/2001-1097