## Statut Stranke običnih ljudi

### NN 140/2012 (17.12.2012.), Statut Stranke običnih ljudi

POLITIČKE STRANKE

2965

Na temelju Zakona o političkim strankama (»Narodne novine« broj 76/93, 111/96, 164/98 i 36/01) osnivačka skupština Stranke običnih ljudi održana 6. kolovoza 2012. godine donijela je

STATUT

STRANKE OBIČNIH LJUDI

I . UVODNI DIO

Članak 1.

Ovim statutom Stranka običnih ljudi utvrđuje svoj naziv, znak, sjedište, ciljeve, način informiranja javnosti, načela djelovanja, prava i obveze članova, oblike organiziranja i tijela stranke, načine njihova izbora i opoziva, trajanje mandata, te način odlučivanja, sredstva za rad, prestanak rada, te postupanje s imovinom u slučaju njena prestanka, druga pitanja od interesa za članstvo i rad stranke.

Članak 2.

Naziv stranke je Stranka običnih ljudi.

Članak 3.

Skraćeni naziv stranke je SOLJ.

Članak 4.

Sjedište stranke je u Zagrebu.

Članak 5.

Stranka običnih ljudi je pravna osoba upisana u registar političkih stranaka.

Članak 6.

Stranka običnih ljudi je samostalna u svojim aktivnostima i djeluje prema programu, statutu i drugim odlukama stranačkog tijela u donošenju odluka i svojem djelovanju. Stranka običnih ljudi vodit će se programom stranke i sljedećim ciljevima:

– STRANKA OBIČNIH LJUDI POLAZI OD ČINJENICE DA JE POLITIKA RAD ZA OPĆE DOBRO POJEDINCA I DRŽAVE U KOJOJ ŽIVI;

– TEMELJNI CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE UČINITI HRVATSKU DRŽAVU UGODNOM ZA ŽIVOT MALOM, OBIČNOM ČOVJEKU, BEZ OBZIRA NA NJEGOVU NACIONALNU, VJERSKU, SPOLNU I BILO KAKVU DRUGU OSOBNU PRIPADNOST!;

– CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE UVESTI HRVATSKU DRŽAVU U RED NAJUSPJEŠNIJIH DRŽAVA SVIJETA;

– CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE PROBUDITI MLADE I UVJERITI STUDENTE DA NE STUDIRAJU GLEDAJUĆI BUDUĆNOST PREKO GRANICE, NEGO RAZMIŠLJAJUĆI O BUDUĆNOSTI SVOJE LIJEPE DOMOVINE!;

– CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE NE ZABORAVITI ONE KOJI SU POGINULI, A ONIMA KOJI SU PREŽIVJELI, A I DANAS OSJEĆAJU POSLJEDICE, NAPRAVITI DRŽAVU KOJOM ĆE SE PONOSITI I KOJA ĆE IM BITI VJEČNO ZAHVALNA NA NJIHOVOJ ULOZI U NJENOM STVARANJU!;

– CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE OSIGURATI SIGURNU I MIRNU STAROST ONIMA KOJI SU SVOJIM RADOM STVARALI HRVATSKU DRŽAVU U PROŠLOSTI!

– CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE STVORITI STRATEŠKI RAZVOJNI PLAN, BAZIRAN NA RAZVOJU STRATEŠKIH GRANA, POLJOPRIVREDE, TURIZMA I RAZVOJA VIOKOSOFIFISTICIRANIH INDUSTRIJA, ONOGA U ČEMU HRVATSKA MOŽE BITI KONKURENTNA NA SVJETSKOM TRŽIŠTU!;

– CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI NIJE BORITI SE ZA VLAST RADI VLASTI, NITI ZAUZETI PREMIJERSKA I MINISTARSKA MJESTA! CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE NA TA MJESTA STAVITI NAJSPOSOBNIJE I NAJSTRUČNIJE LJUDE U HRVATSKOJ, BEZ OBZIRA NA NJIHOVU BILO KAKVU DRUGU PRIPADNOST I NA TIM MJESTIMA IH ZADRŽATI SAMO DOK RADE ZA DOBROBIT HRVATSKE DRŽAVE!

– CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE POLITIKU VRATITI U SLUŽBU OBIČNIH LJUDI, NE STRANKE OBIČNIH LJUDI, NEGO SVAKOG, OBIČNOG, MALOG HRVATSKOG ČOVJEKA;

– CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE IZLAZAK NA IZBORE SVAKOG HRVATSKOG GRAĐANINA! NEIZLAZAK NA IZBORE JEDNAK JE IZDAJI, RAZMIŠLJANJE DA GLAS OBIČNOG ČOVJEKA NIŠTA NE ODLUČUJE DAJE SNAGU KRIVIM STRANKAMA I PROTIVNO JE INTERESU OBIČNOG ČOVJEKA I HRVATSKE KAO DRŽAVE;

– CILJ STRANKE OBIČNIH LJUDI JE NATJERATI HRVATSKE POLITIČARE DA PRESTANU ZAVAĐATI NAROD HRVATSKE DRŽAVE OKO STVARI KOJE SPADAJU U OSOBNA STAJALIŠTA HRVATSKOG GRAĐANINA, A NA ŠTETU JAČANJA GOSPODARSTVA I OSTVARIVANJA SNAŽNIJE EKONOMIJE I HRVATSKE KAO DRŽAVE.

Članak 7.

Stranka običnih ljudi ima svoj pečat, znak i zastavu.

Pečat je okruglog oblika, na njemu je pravilno raspoređen i polukružno ispisan naziv stranke »Stranka običnih ljudi« a u sredini se nalazi znak Stranke običnih ljudi.

Znak Stranke običnih ljudi je krug narančaste boje u sredini kojeg se nalazi skraćeni naziv SOLJ, čija su slova ispunjena bijelom bojom.

Zastava Stranke običnih ljudi je narančaste boje u čijoj se sredini nalazi naziv SOLJ, čija su slova ispunjena bijelom bojom.

Članak 8.

Rad Stranke običnih ljudi je javan. Sa zasjedanja pojedinih tijela Stranke običnih ljudi može se, njihovom odlukom, isključiti javnost.

Članak 9.

Stranka običnih ljudi izdavat će svoje glasilo.

Članak 10.

U postizanju ciljeva Stranke običnih ljudi, ona može surađivati sa sličnim strankama u zemlji i inozemstvu i učlanjivati se u hrvatske i međunarodne udruge.

ČLANSTVO

Članak 11.

Članom Stranke običnih ljudi može postati svaki punoljetni poslovno sposoban građanin Republike Hrvatske ukoliko:

– prihvaća Program i Statut stranke;

– želi promicati ciljeve stranke;

– u svom dosadašnjem radu nije se ogriješio o osnovna načela Programa i Statuta stranke i nije umiješan u poslove i događaje koji bi štetili Republici Hrvatskoj ili nekom njenom državljaninu;

Član Stranke običnih ljudi ne može biti član druge stranke.

Članak 12.

Članom Stranke običnih ljudi postaje se potpisivanjem pristupnice i njenim potvrđivanjem od strane Predsjedništva stranke, a koja se unosi u registar članstva u središnjici stranke u Zagrebu.

Predsjedništvo može uskratiti upis u slučaju neispunjenja pretpostavki iz članka 11. Statuta i ostalih opravdanih razloga.

Članak 13.

Član Stranke običnih ljudi pripada temeljnoj organizaciji prema mjestu prebivališta. Promjenom prebivališta, mijenja se i temeljna organizacija.

Članak 14.

Član Stranke običnih ljudi dobiva člansku iskaznicu, čiji oblik određuje predsjedništvo, s rednim brojem učlanjenja.

Članak 15.

Član Stranke običnih ljudi plaća mjesečnu članarinu, čiju visinu, način ubiranja i raspoređivanja utvrđuje Predsjedništvo. Prvu godina od dana učlanjenja, članarina se ne plaća.

PRAVA I OBVEZE ČLANOVA

Članak 16.

Član Stranke običnih ljudi ima pravo u temeljnoj organizaciji i u svim tijelima u kojima je član sudjelovati u radu stranke. Ima pravo biti obavještavan od strane tijela stranke, njezinih dužnosnika, izabranih vijećnika i zastupnika. Ima pravo birati i biti biran u tijela stranke.

Član Stranke običnih ljudi mora poštivati etički kodeks stranke, te zastupati i promicati interes stranke u svakoj prilici.

Član Stranke običnih ljudi mora plaćati mjesečnu članarinu, osim za prvu godinu od učlanjenja.

OBVEZE DUŽNOSNIKA, ZASTUPNIKA I VIJEĆNIKA

Članak 17.

Dužnosnici, zastupnici i vijećnici imaju ista prava i obveze kao i svi članovi Stranke običnih ljudi, s tim da su obvezni izvješćivati o svom radu i raspravljati s članovima o svim političkim pitanjima iz područja njihova djelokruga, i to pred svojim temeljnim ogrankom najmanje jednom godišnje, a na višem nivou u skladu s potrebama i pozivima, a najmanje dva put godišnje.

PRESTANAK ČLANSTVA

Članak 18.

Članstvo u stranci prestaje: smrću člana, istupanjem iz stranke i isključenjem.

Član ima pravo istupiti iz stranke podnošenjem pisane izjave o istupanju u svojoj temeljnoj organizaciji.

Član može biti isključen ako teže povrijedi članske obveze.

POČASNO ČLANSTVO

Članak 19.

Stranka običnih ljudi ima počasne članove koje proglašava Skupština Stranke običnih ljudi.

Članovima i počasnim članovima mogu se dodjeljivati priznanja u skladu s pravilnikom koji donosi predsjedništvo.

USTROJSTVO STRANKE OBIČNIH LJUDI

Temeljne odredbe

Članak 20.

Stranka običnih ljudi organizirana je na teritorijalnom principu.

SOLJ se sastoji od temeljnih organizacija, odnosno ogranaka, općinskih ili gradskih organizacija i županijskih organizacija, te organizacije SOLJ-a Grada Zagreba.

Temeljna organizacija SOLJ-a je ogranak.

Ogranci SOLJ-a

Članak 21.

Ogranci Stranke običnih ljudi djeluju na području na kojem su ustrojeni u sastavu općinske ili gradske organizacije.

Tijela ogranka su:

– skupština članstva

– izvršni odbor ogranka.

Izvršni odbor ogranka sastoji se od tri do devet članova.

Predsjednik izvršnog odbora ogranka dužan je sazivati sastanke izvršnog odbora ogranka najmanje jednom mjesečno.

Predsjednika izvršnog odbora ogranka bira i razrješuje skupština natpolovičnom većinom glasova nazočnih članova. Skupština ogranka bira i razrješava izvršni odbor, a dopredsjednika, tajnika i blagajnika bira izvršni odbor na prijedlog predsjednika.

Skupštinu ogranka može sazvati izvršni odbor ogranka, koji je dužan sazvati skupštinu i na zahtjev najmanje trećine članova SOLJ-a

dotičnog ogranka.

Članak 22.

Zadaci ogranka su:

a) raspravljanje o političkim problemima i odlučivanje o političkim pitanjima u okviru svojeg djelokruga

b) provođenje politike SOLJ-a na području ogranka,

c) određivanje kandidata za izbore za tijela mjesne samouprave na području ogranka,

d) sudjelovanje u predlaganju kandidata na izborima za tijela mjesne i lokalne samouprave,

e) analiza postignutih izbornih rezultata SOLJ-a nakon izbora za tijela mjesne i lokalne samouprave, uspoređujući s prethodnim izborima, te analiza rezultata drugih stranaka,

f) sudjelovanje u radu mjesnih odbora.

Općinske organizacije SOLJ-a

Članak 23.

Na području općine djeluje općinska organizacija SOLJ-a.

Općinsku organizaciju vodi općinski odbor SOLJ-a koji se sastoji od 5 do 11 članova biranih na skupštini općinske organizacije SOLJ-a. Svaka dva mjeseca saziva se zajednička sjednica općinskog odbora i predsjednika svih ogranaka.

Saborski zastupnici i članovi Vlade koji su članovi SOLJ-a i imaju prebivalište na području općinske organizacije po položaju su članovi općinskog odbora. Općinski načelnik, predsjednik općinskog vijeća i predsjednik Kluba vijećnika SOLJ-a u općinskom vijeću također su po položaju članovi općinskog odbora SOLJ-a.

Skupštinu općinske organizacije čine svi članovi stranke s područja općinske organizacije.

Skupštinu općinske organizacije može sazvati općinski odbor, koji je dužan sazvati skupštinu općinske organizacije i na zahtjev natpolovičnog broja temeljnih ogranaka.

Predsjednik općinskog odbora bira se i razrješuje na skupštini općinske organizacije SOLJ-a natpolovičnom većinom glasova nazočnih izaslanika.

Predsjednik općinskog odbora SOLJ-a dužan je sazivati sastanke općinskog odbora najmanje jednom mjesečno.

Općinski odbor na prijedlog predsjednika općinskog odbora bira predsjedništvo koje uz predsjednika čine dva potpredsjednika, tajnik i blagajnik. Općinski načelnici, ako su članovi SOLJ-a, po položaju su članovi predsjedništva općinskih odbora SOLJ-a.

Predsjedništvo općinskog odbora priprema sjednice općinskog odbora i odgovara za provedbu odluka i zaključaka općinskog odbora. Predsjedništvo je dužno na svakoj sjednici Odbora izvijestiti Odbor o svojemu djelovanju između dviju sjednica.

Zadaci općinskog odbora SOLJ-a

Članak 24.

Zadaci općinskog odbora SOLJ-a su:

a) raspravljanje o političkim problemima i odlučivanje o političkim pitanjima u okviru svojeg djelokruga

b) provođenje politike SOLJ-a na području općine,

c) imenovanje stalnih i privremenih tijela (povjerenstava) za proučavanje pojedinih pitanja,

d) sudjelovanje u predlaganju kandidata na državnim izborima,

e) sudjelovanje u predlaganju i određivanju kandidata na izborima za tijela lokalne samouprave općine,

f) analiza postignutih izbornih rezultata SOLJ-a nakon izbora za tijela mjesne i lokalne samouprave, uspoređujući s prethodnim izborima, te analiza rezultata drugih stranaka,

Općinski odbor ovlašten je raspustiti temeljnu organizaciju SOLJ-a te imenovati povjerenstvo na čelu s povjerenikom koje ima sva prava i obveze raspuštenog izvršnog odbora. Povjerenstvo je dužno u roku od najviše 6 mjeseci sazvati izvanrednu izbornu skupštinu raspuštene organizacije SOLJ-a.

Općinski odbor djeluje po poslovniku što ga sam donosi.

Gradske organizacije SOLJ-a

Članak 25.

Na području grada djeluje gradska organizacija SOLJ-a.

Gradsku organizaciju vodi gradski odbor SOLJ-a koji se sastoji od 9 do 15 članova biranih na skupštini gradske organizacije SOLJ-a. Svaka dva mjeseca saziva se zajednička sjednica gradskog odbora SOLJ-a i predsjednika svih ogranaka.

Saborski zastupnici i članovi Vlade koji su članovi SOLJ-a i imaju prebivalište na području gradske organizacije po položaju su članovi gradskog odbora. Gradonačelnik, predsjednik gradskog vijeća i predsjednik Kluba vijećnika SOLJ-a u gradskom vijeću također su po položaju članovi gradskog odbora SOLJ-a.

Skupštinu gradske organizacije čine svi članovi stranke te gradske organizacije.

Skupštinu gradske organizacije može sazvati gradski odbor, koji je dužan sazvati skupštinu gradske organizacije i na zahtjev natpolovičnog broja temeljnih ogranaka.

Predsjednik gradskog odbora bira se i razrješuje na izbornoj skupštini gradske organizacije SOLJ-a natpolovičnom većinom glasova nazočnih izaslanika.

Predsjednik gradskog odbora SOLJ-a dužan je sazivati sastanke gradskog odbora najmanje jednom mjesečno.

Gradski odbor na prijedlog predsjednika bira i razrješava predsjedništvo koje uz predsjednika čine tri potpredsjednika, tajnik i blagajnik. Gradonačelnici, ako su članovi SOLJ-a, po položaju su članovi predsjedništva gradskog odbora SOLJ-a.

Predsjedništvo gradskog odbora priprema sjednice gradskog odbora i odgovara za provedbu odluka i zaključaka gradskog odbora. Predsjedništvo je dužno na svakoj sjednici Odbora izvijestiti Odbor o svojemu djelovanju između dviju sjednica.

Zadaci gradskog odbora SOLJ-a

Članak 26.

Zadaci gradskog odbora SOLJ-a su:

a) raspravljanje o političkim problemima i odlučivanje o političkim pitanjima u okviru svojeg djelokruga,

b) provođenje politike SOLJ-a na području grada,

c) imenovanje stalnih i privremenih tijela (povjerenstava) za proučavanje pojedinih pitanja,

d) sudjelovanje u predlaganju kandidata na državnim izborima,

e) sudjelovanje u predlaganju i određivanju kandidata na izborima za tijela lokalne samouprave grada,

f) analiza postignutih izbornih rezultata SOLJ-a nakon izbora za tijela mjesne i lokalne samouprave, uspoređujući s prethodnim izborima, te analiza rezultata drugih stranaka.

Gradski odbor ovlašten je raspustiti temeljnu organizaciju SOLJ-a te imenovati povjerenstvo na čelu s povjerenikom koje ima sva prava i obveze raspuštenog gradskog odbora. Povjerenstvo je dužno u roku od najviše 6 mjeseci sazvati izvanrednu izbornu skupštinu raspuštene organizacije SOLJ-a.

Gradski odbor SOLJ-a djeluje po poslovniku što ga sam donosi.

Županijske organizacije SOLJ-a

Članak 27.

Na području županije djeluje županijska organizacija SOLJ-a, koju čine sve općinske i gradske organizacije s područja županije.

Županijsku organizaciju vodi županijski odbor SOLJ-a koji se sastoji od 15 do 25 članova biranih na skupštini županijske organizacije SOLJ-a.

Saborski zastupnici i članovi Vlade koji su članovi SOLJ-a i imaju prebivalište na području županijske organizacije po položaju su članovi županijskog odbora. Župan, predsjednik Županijske skupštine i predsjednik Kluba članova Županijske skupštine SOLJ-a također su po položaju članovi županijskog odbora SOLJ-a.

Skupštinu županijske organizacije može sazvati županijski odbor, koji je dužan sazvati skupštinu županijske organizacije i na zahtjev natpolovičnog broja općinskih, odnosno gradskih organizacija SOLJ-a.

Skupštinu županijske organizacije čine svi članovi stranke s područja te županijske organizacije.

Predsjednik županijskog odbora bira se i razrješuje na izbornoj skupštini županijske organizacije SOLJ-a natpolovičnom većinom glasova nazočnih izaslanika.

Predsjednik županijskog odbora SOLJ-a dužan je sazivati sastanke županijskog odbora najmanje jednom mjesečno.

Županijski odbor na prijedlog predsjednika bira predsjedništvo koje uz predsjednika čine četiri dopredsjednika, tajnik i blagajnik. Župani, ako su članovi SOLJ-a, po položaju su članovi predsjedništva županijskog odbora SOLJ-a.

Predsjedništvo županijskog odbora priprema sjednice županijskog odbora i odgovara za provedbu odluka i zaključaka županijskog odbora. Predsjedništvo je dužno na svakoj sjednici Odbora izvijestiti Odbor o svojemu djelovanju između dviju sjednica.

Zadaci županijskog odbora SOLJ-a

Članak 28.

Zadaci županijskog odbora SOLJ-a

a) raspravljanje o političkim problemima i odlučivanje o političkim pitanjima u okviru svojeg djelokruga,

b) provođenje politike SOLJ-a na području županije,

c) imenovanje stalnih i privremenih tijela (povjerenstava) za proučavanje pojedinih pitanja,

d) sudjelovanje u predlaganju kandidata na državnim izborima,

e) sudjelovanje u predlaganju i određivanju kandidata na izborima za tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave,

f) analiza postignutih izbornih rezultata SOLJ-a nakon izbora za tijela državne vlasti i tijela županijske lokalne samouprave, uspoređujući s prethodnim izborima, te analiza rezultata drugih stranaka.

Županijski odbor odlučuje o žalbi na odluku općinskog ili gradskog odbora o raspuštanju temeljne organizacije SOLJ-a. Žalbu može podnijeti dotadašnji predsjednik ili najmanje jedna trećina članova raspuštenog izvršnog odbora ogranka.

Županijski odbor ovlašten je raspustiti općinsku ili gradsku organizaciju SOLJ-a te imenovati povjerenstvo na čelu s povjerenikom koje ima sva prava i obveze raspuštenog izvršnog odbora. Povjerenstvo je dužno u roku od najviše 6 mjeseci sazvati izvanrednu izbornu skupštinu raspuštene organizacije SOLJ-a.

Županijski odbor SOLJ-a djeluje po poslovniku što ga sam donosi.

Organizacija SOLJ-a za Grad Zagreb

Članak 29.

Na području Grada Zagreba djeluje organizacija SOLJ-a za Grad Zagreb, koju čine svi ogranci organizacije SOLJ-a gradskih četvrti.

Gradsku organizaciju vodi Gradski odbor SOLJ-a koji se sastoji od predsjednika Gradskog odbora i od 35 do 45 članova biranih na izbornoj skupštini organizacije SOLJ-a za grad Zagreb.

Saborski zastupnici i članovi Vlade koji su članovi SOLJ-a i imaju prebivalište na području Grada Zagreba po položaju su članovi županijskog odbora. Predsjednik Kluba vijećnika SOLJ-a u Gradskoj skupštini, predsjednik Gradske skupštine i gradonačelnik Grada Zagreba po položaju ulaze u u gradski odbor ako su članovi SOLJ-a.

Skupštinu organizacije SOLJ-a za Grad Zagreb može sazvati Gradski odbor SOLJ-a, koji je dužan sazvati skupštinu i na zahtjev natpolovičnog broja izvršnog odbora ogranaka SOLJ-a.

Predsjednik Gradskog odbora bira se i razrješuje na izbornoj skupštini organizacije SOLJ-a za grad Zagreb natpolovičnom većinom glasova nazočnih izaslanika.

Predsjednik Gradskog odbora SOLJ-a dužan je sazivati sastanke Gradskog odbora najmanje jednom mjesečno.

Gradski odbor na prijedlog predsjednika Gradskog odbora bira predsjedništvo koje uz predsjednika čine pet dopredsjednika, pet članova predsjedništva, tajnik i blagajnik.

Predsjedništvo Gradskog odbora SOLJ-a za Grad Zagreb priprema sjednice Gradskog odbora i odgovara za provedbu odluka i zaključaka Gradskog odbora i ovlašteno je samostalno donositi odluke o tekućim dnevnopolitičkim pitanjima. Predsjedništvo je dužno na svakoj sjednici Odbora izvijestiti Odbor o svojemu djelovanju između dviju sjednica.

Zadaci Gradskog odbora SOLJ-a za Grad Zagreb

Članak 30.

Zadaci Gradskog odbora SOLJ-a za Grad Zagreb su sljedeći:

a) raspravljanje o političkim problemima i odlučivanje o političkim pitanjima u okviru svojeg djelokruga,

b) provođenje politike SOLJ-a na području Grada Zagreba,

c) imenovanje stalnih i privremenih tijela (povjerenstava) za proučavanje pojedinih pitanja,

d) sudjelovanje u predlaganju kandidata na državnim izborima,

e) sudjelovanje u predlaganju i određivanju kandidata na izborima za tijela Grada Zagreba,

f) analiza postignutih izbornih rezultata SOLJ-a nakon izbora za tijela državne vlasti i tijela lokalne samouprave Grada Zagreba, uspoređujući s prethodnim izborima, te analiza rezultata drugih stranaka.

Gradski odbor odlučuje o žalbi na odluku izvršnog odbora ogranka o raspuštanju temeljne organizacije SOLJ-a. Žalbu može podnijeti dotadašnji predsjednik ili najmanje jedna trećina članova raspuštenog izvršnog odbora ogranka.

Gradski odbor SOLJ-a za Grad Zagreb ovlašten je raspustiti temeljnu organizaciju SOLJ-a te imenovati povjerenstvo na čelu s povjerenikom koje ima sva prava i obveze raspuštenog izvršnog odbora. Povjerenstvo je dužno u roku od najviše 6 mjeseci sazvati izvanrednu izbornu skupštinu raspuštene organizacije SOLJ-a.

Gradski odbor SOLJ-a za Grad Zagreb djeluje po Poslovniku što ga sam donosi.

SREDIŠNJA TIJELA STRANKE OBIČNIH LJUDI

Članak 31.

Središnja tijela Stranke običnih ljudi su:

1. Skupština

2. Predsjedništvo

3. Glavni tajnik

4. Sud časti

5. Nadzorni odbor

6. Predsjednik.

Skupština

Članak 32.

Skupština je najviše stranačko tijelo, koja radi na redovnim i izvanrednim zasjedanjima.

Skupština se saziva najmanje jednom u četiri godine.

Može se sazvati i prije isteka tog roka, odlukom za to ovlaštenog tijela, s time da se izborna Skupština održava svake četiri godine.

Skupština se sastoji od:

a) Članova središnjih tijela SOLJ-a iz članka 31.

b) Zastupnika u Hrvatskom saboru koji su članovi SOLJ-a

c) Predsjednika Vlade i njezinih članova koji su članovi SOLJ-a

d) Izaslanika općinskih, odnosno gradskih organizacija SOLJ-a, županijskih organizacija SOLJ-a i organizacije SOLJ-a za Grad Zagreb, koji čine najmanje 50% ukupnog sastava skupštine,

e) Predsjednika županijskih organizacija SOLJ-a i predsjednika organizacije SOLJ-a za Grad Zagreb, župana, gradonačelnika Grada Zagreba, predsjednika županijskih skupština i predsjednika Gradske skupštine Grada Zagreba ako su članovi SOLJ-a, kao i predsjednika klubova vijećnika županija i Grada Zagreba,

f) Odluku o datumu redovnog ili izvanrednog održavanja Skupštine, o načinu određivanja i o broju izaslanika donosi Predsjedništvo SOLJ-a

g) Predsjedništvo SOLJ-a sazvat će Skupštinu na izvanredno zasjedanje i onda ako to zatraži jedna trećina izaslanika Skupštine ili natpolovičan broj županijskih organizacija SOLJ-a,

h) Način rada i donošenje odluka na Skupštini uređuje se poslovnikom o radu skupštine, a čiji prijedlog utvrđuje Predsjedništvo SOLJ-a,

i) Skupština se može održati ako je nazočna većina izaslanika Skupštine, a pravovaljane odluke Skupština donosi većinom glasova nazočnih izaslanika.

Zadaci Skupštine

Članak 33.

Zadaci Skupštine SOLJ-a su sljedeći:

a. Utvrđuje temeljna načela politike SOLJ-a

b. Donosi program SOLJ-a

c. Donosi Statut SOLJ-a, te izmjene i dopune Statuta

d. Bira i razrješava Predsjedništvo SOLJ-a

e. Bira i razrješava Nadzorni odbor SOLJ-a

f. Donosi odluku o prestanku postojanja SOLJ-a.

Skupština djeluje po poslovniku što ga sama donosi.

Predsjednik Stranke običnih ljudi

Članak 34.

Predsjednika i dva dopredsjednika SOLJ-a bira i razrješava Predsjedništvo Stranke običnih ljudi.

Predsjednik predstavlja i zastupa stranku, odgovoran je za njen rad, osigurava redovno djelovanje stranačkih tijela, saziva Skupštinu, tiskovne konferencije, komunicira s glasilima.

Predsjednik SOLJ-a predsjeda sjednicama Predsjedništva SOLJ-a

i brine za provedbu odluka.

Predsjednik je ovlašten sudjelovati na sjednicama ogranaka, općinskih, gradskih i županijskih odbora sa savjetodavnim pravom.

Predsjednik SOLJ-a pisanom odlukom određuje jednog od članova Predsjedništva ili Glavnog tajnika da u njegovo ime zastupa stranku u vezi s pojedinim pitanjem.

Predsjednik SOLJ-a predlaže imenovanje i razrješavanje Glavnog tajnika.

U slučaju spriječenosti, zamjenjuje ga najstariji od članova Predsjedništva.

U slučaju smrti, podnošenja ostavke ili zamolbe za razrješenjem, u roku od 30 dana održat će se izvanredna Skupština SOLJ-a na kojoj će se izabrati novi Predsjednik SOLJ-a.

Predsjedništvo Stranke običnih ljudi

Članak 35.

Predsjedništvo je najviše upravno i izvršno tijelo koje čine tri člana.

Predsjedništvo formira po potrebi Komisiju za prijedlog izmjena i dopuna Statuta od tri člana, a predsjednik Komisije je član Predsjedništva.

Glavni tajnik sudjeluje u radu Predsjedništva bez prava odlučivanja.

U radu Predsjedništva, po potrebi, sudjeluju i druge osobe, bez prava odlučivanja.

Zadaci Predsjedništva

Članak 36.

Zadaci predsjedništva su sljedeći:

1. Provodi odluke Skupštine SOLJ-a, raspravlja i odlučuje o političkim pitanjima,

2. Predlaže Skupštini predizbornu i izbornu strategiju stranke

3. Raspravlja i odlučuje o tekućim dnevnopolitičkim pitanjima i vodi materijalno-financijsko poslovanje stranke

4. Prihvaća financijski plan i završni račun

5. Imenuje odbore i povjerenstva prema potrebi, određuje im sastav i zadatke

6. Na prijedlog Predsjednika imenuje i razrješava Glavnog tajnika, blagajnika i glasnogovornika SOLJ-a

7. Odlučuje o žalbama na odluke o raspuštanju županijskog odbora ili Gradskog odbora SOLJ-a Grada Zagreba

8. Odlučuje o promjeni adrese

9. Odlučuje i o drugim pitanjima koja nisu stavljena u nadležnost drugih tijela

10. Imenuje i razrješava dva dopredsjednika stranke.

Predsjedništvo djeluje prema Poslovniku što ga samo donosi.

Sjednica Predsjedništva može se održati ako je nazočna većina članova Predsjedništva, a pravovaljane odluke Predsjedništvo donosi većinom glasova nazočnih članova.

Glavni tajnik Stranke običnih ljudi

Članak 37.

Glavni tajnik SOLJ-a:

a) Pomaže Predsjedniku u ispunjavanju njegovih zadaća i sve djelatnosti izvršava u dogovoru s njim.

b) U dogovoru s predsjednikom, brine o provođenju politike stranke.

c) Provodi politiku stranke, osigurava provedbu odluka njezinih tijela, provodi odluke o raspuštanju temeljnih, općinskih i ostalih organizacija stranke.

d) Djeluje po Poslovniku koji sam donosi, a verificira ga Predsjedništvo stranke.

NADZORNI ODBOR STRANKE OBIČNIH LJUDI

Članak 38.

Nadzorni odbori je nadzorno tijelo stranke.

Nadzorni odbor nadzire materijalno-financijsko poslovanje stranke i o tome za svaku kalendarsku godinu podnosi izvješće predsjedništvu, te pazi da poslovanje stranke bude u skladu sa zakonom.

Nadzorni odbor se sastoji od tri člana.

Predsjednika i članove Nadzornog odbora bira i razrješava Skupština Stranke običnih ljudi na rok od četiri godine.

SUD ČASTI

Članak 39.

Sud časti je tijelo stranke koje odlučuje o povredama prava i obveza Stranke običnih ljudi, te o povredama proisteklim iz ponašanja članova stranke koji su u suprotnosti s interesima stranke.

Postupak pred Sudom časti može pokrenuti član stranke čija su prava povrijeđena i tajnik na pisani zahtjev člana ili tijela stranke.

Sud časti je u suđenju nezavisan, a postupa isključivo na zahtjev tijela koje je ovlašteno za pokretanje postupka.

Mandat članova Suda časti traje četiri godine, a po isteku mandata isti članovi mogu biti ponovo birani.

Članak 40.

Sud časti sastoji se od tri člana.

Sud časti izabire i razrješava Predsjedništvo stranke iz redova članova stranke. Članovi između sebe biraju predsjednika.

Po izjavljenoj žalbi na odluku Suda časti, koju podnosi član protiv kojeg je pokrenut postupak, Predsjedništvo donosi odluku kojom se potvrđuje ili preinačuje odluka.

Odluka Predsjedništva je konačna.

STEGOVNE MJERE

Članak 41.

Sudovi časti u svom postupanju izriču stegovne mjere.

Za lakše povrede članskih obveza Sud časti izriče ukor.

Za teže povrede članskih obveza Sud časti izriče uvjetno isključenje ili isključenje.

Za vrijeme dok traje postupak zbog teže povrede članskih obveza pred sudom časti dotičnom članu miruju članska prava.

TEŽE POVREDE OBVEZA

Članak 42.

Težom povredom obveza člana smatra se svako postupanje koje je izazvalo ili je moglo izazvati teže posljedice za ugled, interes stranke, a i kada se krši Statut stranke, ili djeluje u suprotnosti s programom Stranke, odnosno kada se grubo krši etički kodeks ponašanja članova stranke ili kada je član upleten u poslove i događaje koji štete Republici Hrvatskoj, građanstvu Republike Hrvatske, članovima stranke i stranci.

NAČIN ODLUČIVANJA

Članak 43.

Sud časti donosi odluke većinom glasova svih članova Suda časti.

Postupak

Članak 44.

Svaki član stranke može nadležnom tijelu stranke podnijeti prijedlog za pokretanje postupka.

Član protiv kojeg je postupak pokrenut i tijelo stranke koje je postupak pokrenulo imaju položaj stranke u postupku.

Sud časti utvrđuje samo one činjenice koje su stranke navele i izvodi samo predložene dokaze po strankama. Teret dokazivanja je na stranci koja je iznijela dokazni prijedlog. Sud časti mora postupati hitno i provesti postupak tako da omogući izricanje presude već na prvom ročištu.

MANDAT, ODNOSI I NAČIN ODLUČIVANJA STRANAČKIH TIJELA

Članak 45.

Sva tijela stranke mogu pravovaljano odlučivati, ako je sjednici prisutna većina članova, a odluka se donosi većinom glasova prisutnih.

Sva tijela stranke obavljaju samostalno poslove u svom djelokrugu i nadležnosti. Viša stranačka tijela imaju pravo izdavati obvezatne upute i poduzimati druge mjere kojima se usmjerava rad nižih tijela, ako je to potrebno radi očuvanja političkih ciljeva i zajedništva stranke.

Sve organizacije i tijela provode odluke viših tijela u okviru svog djelokruga djelovanja.

Sva tijela i funkcije Stranke običnih ljudi imaju mandat u trajanju od četiri godine.

KANDIDIRANJE ZA IZBORE

Čanak 46.

Postupak za kandidiranje na nivou Republike Hrvatske, te izborima za tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave provodi izborni stožer stranke.

Izborni stožer za svake izbore imenuje predsjedništvo stranke.

Izborni stožer za svoj rad odgovara predsjedništvu stranke.

Republičku kandidacijsku listu utvrđuje predsjedništvo stranke.

Odluku o kandidatu za predsjedničke izbore Republike Hrvatske donosi Predsjedništvo većinom glasova.

FINANCIRANJE I SREDSTVA ZA RAD

Članak 47.

Stranka običnih ljudi je politička stranka čija sredstva služe isključivo ostvarivanju njenih političkih ciljeva.

Financijsko poslovanje stranke propisuje glavni tajnik stranke uz uvjet osiguranja zakonitosti te javnog pokazivanja podrijetla i namjene sredstava tijekom svake kalendarske godine.

Blagajnik stranke vodi poslove glede financiranja i ostalog financijskog poslovanja stranke, a odgovoran je direktno Predsjedništvu.

SREDSTVA ZA RAD

Članak 48.

Stranka običnih ljudi može, radi ostvarivanja svojih političkih ciljeva, stjecati prihode od članarine, dobrovoljnih priloga (donacija), izdavačke djelatnosti, prodaje propagandnog materijala, organiziranja stranačkih manifestacija, od imovine u svojem vlasništvu, te iz drugih zakonom dopuštenih izvora. Stranka običnih ljudi može se financirati iz sredstava državnog proračuna, kao i proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, na način i pod uvjetima utvrđenima zakonom.

IMOVINA STRANKE U SLUČAJU PRESTANKA POSTOJANJA STRANKE

Članak 49.

Imovina stranke u slučaju prestanka postojanja stranke pripada Republici Hrvatskoj.

PRESTANAK POSTOJANJA STRANKE OBIČNIH LJUDI

Članak 50.

Stranka običnih ljudi prestaje postojati odlukom Skupštine.

Odluka o prestanku postojanja stranke je valjana ako se donese dvotrećinskom većinom ukupnog broja članova Skupštine.

Stranka običnih ljudi može prestati postojati i odlukom tijela vlasti, kako je to određeno ustavom i zakonima.

REDAKCIJA I AUTENTIČNO TUMAČENJE

Članak 51.

Predsjedništvo stranke je ovlašteno obaviti redakciju teksta Statuta prihvaćenog od Skupštine, a na prijedlog Komisije za izmjenu i dopunu Statuta.

Ovaj Statut su ovlašteni autentično tumačiti Skupština Stranke običnih ljudi, a Predsjedništvo, kada Skupština ne zasjeda.

STUPANJE NA SNAGU

Članak 52.

Ovaj Statut stupa na snagu danom usvajanja na osnivačkoj skupštini stranke. Nakon upisa u registar političkih stranaka statut će biti objavljen u jednom od dnevnih listova ili u »Narodnim novinama«.

Zagreb, 6. kolovoza 2012.

Predsjednik

Stranke običnih ljudi

mr. Ivan Čarapina, v. r.

Statut, NN 140/2012-2965