## Pravilnik o postupku homologacije vozila na dva ili tri kotača s obzirom na najveću konstrukcijsku brzinu, najveći zakretni moment i najveću snagu motora TPV 211 (izdanje 01)

### NN 42/2008 (11.4.2008.), Pravilnik o postupku homologacije vozila na dva ili tri kotača s obzirom na najveću konstrukcijsku brzinu, najveći zakretni moment i najveću snagu motora TPV 211 (izdanje 01)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**1426**

Temeljem članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne
novine« broj 105/04) ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O POSTUPKU HOMOLOGACIJE VOZILA NA DVA ILI TRI KOTAČA S OBZIROM NA NAJVEĆU KONSTRUKCIJSKU BRZINU, NAJVEĆI ZAKRETNI MOMENT I NAJVEĆU SNAGU MOTORA TPV 211 (IZDANJE 01)\*

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom uređuje postupak homologacije vozila na dva ili tri kotača
kategorije L(1) s obzirom na najveću konstrukcijsku brzinu, najveći zakretni
moment i najveću snagu motora.

Članak 2.

Tehnički zahtjevi u postupku homologacije navedeni su u prilozima I. i II. ovoga
Pravilnika, koji čine njegov sastavni dio, a postupak homologacije u člancima 7.
– 9. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača.

Članak 3.

Tijelo nadležno za homologaciju u smislu odredaba ovoga pravilnika je Državni
zavod za mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu: Zavod).

Članak 4.

Zavod će dodijeliti certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela za tip
motornog vozila na dva ili tri kotača s obzirom na najveću konstrukcijsku
brzinu, najveći zakretni moment ili najveću nazivnu snagu motora, ako taj tip
vozila zadovoljava zahtjeve iz Priloga II.
Obrasci odgovarajućih certifikata o homologaciji prikazani su u Dodatku 3.
Priloga I., odnosno u dodacima 1, 2 i 3 Priloga II.

Članak 5.

Nova vozila na dva ili tri kotača s obzirom na najveću konstrukcijsku brzinu,
najveći zakretni moment ili najveću snagu motora mogu se homologirati te uvoziti
i stavljati na tržište ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika.

Članak 6.

Zavod može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za obavljanje poslova tehničke
službe ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:
– da zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC 17025 o osposobljenosti ispitnih
laboratorija za područje ispitivanja prema zahtjevima ovoga pravilnika
– da može dokazati poznavanje metoda ispitivanja danih u Prilozima II. i III.
– da ima najmanje jednoga djelatnika školske spreme VII/1 strojarskoga smjera.

Članak 7.

Odredbe članka 5. ovoga pravilnika stupaju na snagu 1. travnja 2009. godine za
homologaciju novih tipova vozila.
Za sva nova vozila prihvaćaju se homologacije dodijeljene prema zahtjevima
Pravilnika TPV 211 (izdanje 00).

Članak 8.

Od 1. travnja 2009. godine prestaje važiti Pravilnik o postupku homologacije
vozila na dva ili tri kotača s obzirom na najveću brzinu, najveći zakretni
moment i najveću snagu motora TPV 211 (izdanje 00) (»Narodne novine« br. 154/05
i 34/08).

Članak 7.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/08-02/9
Urbroj: 558-04/2-08-1-AD
Zagreb, 31. ožujka 2008.

Ravnatelj
Državnog zavoda za mjeriteljstvo
**Mirko Vuković, dipl. ing.**, v. r.

\_\_\_\_\_\_
\* Ovaj Pravilnik preuzima
sadržaj Direktive Parlamenta i Vijeća 95/1/EEZ koja se odnosi na najveću
konstrukcijsku brzinu, najveći zakretni moment i najveću nazivnu snagu motora
motornih vozila na dva ili tri kotača s uključenim izmjenama i dopunama u
direktivama 2002/24/EZ i 2006/27/EZ.
(1) Definicija vozila i kategorizacija određeni su u članku 2.
Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača (»NN« br.
115/04).

**PRILOG I.**
ZAHTJEVI KOJI SE ODNOSE NA POSTUPAK MJERENJA NAJVEĆE KONSTRUKCIJSKE BRZINE

1. Zahtjevi
1.1. Najveća konstrukcijska brzina vozila mjeri se prema zahtjevima propisanim u
nastavku.
2. Priprema vozila.
2.1. Vozilo mora biti čisto, a raditi moraju samo oni dodatni uređaji koji su
potrebni za odvijanje ispitivanja.
2.2. Dovod goriva i postavke paljenja, viskozitet maziva za dijelove u gibanju,
i tlak u gumama moraju biti podešeni prema zahtjevima proizvođača.
2.3. Motor, mjenjač i gume moraju se adekvatno uhodati u skladu sa zahtjevima
proizvođača.
2.4. Prije ispitivanja svi dijelovi moraju biti u termički stabilnom stanju na
njihovoj normalnoj radnoj temperaturi.
2.5. Vozilo predano na ispitivanje mora imati masu neopterećenog vozila spremnog
za vožnju.
2.6. Raspodjela opterećenja na kotače mora odgovarati namjerama proizvođača.
3. Vozač
3.1. Vozila bez kabine.
3.1.1. Vozač mora imati masu od 75 kg ±5 kg i biti visok 1,75 m ±0,05 m.
Međutim, u slučaju mopeda, dopuštena odstupanja smanjena su na ±2 kg i. ±0,02 m.
3.1.2. Vozač mora biti odjeven u prilagođeno jednodijelno odijelo ili neki
istovrsni komad odjeće.
3.1.3. Mora biti posjednut na vozačevo sjedalo sa stopalima na papučicama ili na
odmorištu za nogu, a ruke moraju biti normalno istegnute. Kod vozila koja
postižu najveću brzinu veću od 120 km/h, vozač mora imati opremu i mora biti
postavljen u sjedeći položaj prema preporukama proizvođača. Međutim taj položaj
mora vozaču omogućiti kontinuirano upravljanje vozilom za vrijeme ispitivanja.
Položaj vozača mora biti isti za vrijeme ispitivanja, a opis tog položaja mora
biti priložen u izvještaju o ispitivanju ili prikazan fotografijama.
3.2. Vozila s kabinom
3.2.1. Vozač mora imati masu od 75 kg ±5 kg. Međutim u slučaju mopeda ta
dopuštena odstupanja smanjena su na ±2 kg.
4. Značajke staze za ispitivanje
4.1. Ispitivanje se mora obaviti na cesti:
4.1.1. koja omogućuje da se najveća brzina održava tijekom mjerne baze
definirane u točki 4.2. Staza za ubrzanje koja prethodi mjernoj bazi mora biti
istog tipa (površina u uzdužni profil) i mora biti dovoljno dugačka da vozilo
postigne svoju najveću brzinu;
4.1.2. koja je čista, glatka, suha, asfaltirana ili prevučena istovrsnom
površinom;
4.1.3. koja nema uzdužni nagib veći od 1% i stupanj nagiba zavoja veći od 3%.
Visinska razlika između bilo koje dvije točke na ispitnoj stazi ne smije biti
veća od 1 m.
4.2. Mogući oblici mjerne baze prikazani su u točkama 4.2.1., 4.2.2. i 4.2.3.

4.2.1. Tip 1.

![](dodatni/377767.gif)

4.2.2. Tip 2.
![](dodatni/377768.gif)

4.2.3. Tip 3.

![](dodatni/377769.gif)

4.2.3.1. Dvije mjerne baze L moraju biti jednake duljine i gotovo paralelne
jedna naspram druge.
4.2.3.2. Ukoliko su obje mjerne baze zakrivljenog oblika, unatoč zahtjevima
točke 4.1.3., utjecaj centrifugalne sile mora biti poništen odgovarajućim
poprečnim presjekom zavoja.
4.2.3.3. Umjesto dvije baze L (vidi točku 4.2.3.1.), mjerne baze mogu se
podudarati sa sveukupnom duljinom kružne ispitne staze. U tom slučaju najmanji
polumjer zavoja mora biti 200 m a djelovanje centrifugalne sile poništava se
odgovarajućim poprečnim presjekpresjekom zavoja.
Duljina mjerne baze L mora biti odabrana s obzirom na točnost opreme i s
obzirom na metode mjerenja ispitnog vremena t, tako da vrijednost stvarne brzine
može biti iskazana s točnošću od ±1%. Ukoliko je mjerna oprema ručnog tipa,
duljina L mjerne baze ne smije biti manja od 500 m. Ukoliko je odabrana mjerna
baza tipa 2, za određivanje vremena t mora se koristiti elektronska mjerna
oprema.
5. Atmosferski uvjeti
Tlak atmosfere: 97 ± 10 kPa.
Temperatura: između 278 i 308 K.
Relativna vlažnost: 30 do 90 %.
Srednja brzina vjetra, mjerena na 1 m iznad tla: < 3 m/s, dozvoljeni naleti
vjetra < 5 m/s.
6. Postupak ispitivanja
6.1. Za vrijeme ispitivanja mora se koristiti prijenosni odnos koji omogućava da
vozilo postigne svoju najveću brzinu na horizontalnoj podlozi. Uređaj za
regulaciju snage mora biti postavljen u položaj najveće snage a uređaji za
obogaćivanje smjese moraju biti isključeni.
6.2. Vozači vozila bez kabine moraju održavati svoj vozački položaj definiran u
točki 3.1.3.
6.3. Vozilo na mjernu bazu mora doći konstantnom brzinom. Preko baze tipa 1 i 2
mora proći u oba smjera uzastopno.
6.3.1. Ispitivanje u jednom smjeru smije se prihvatiti na mjernoj bazi tipa 2
ako, zbog značajki ispitne staze, nije moguće u oba smjera postići najveću
brzinu vozila. U tom slučaju:
6.3.1.1. ispitnu vožnju treba ponoviti pet puta zaredom;
6.3.1.2. brzina uzdužne komponente vjetra ne smije biti veća od 1 m/s.
6.4. Na mjernoj bazi tipa 3, obje baze L treba prevoziti uzastopno u jednom
smjeru bez prekida.
6.4.1. Ukoliko se mjerna baza poklapa sa sveukupnom duljinom kruga, mora ju se
prijeći u jednom smjeru barem dva puta. Razlika između krajnjih izmjerenih
vrijednosti vremena ne smije biti veća od 3%.
6.5. Gorivo i mazivo mora biti ono koje je preporučio proizvođač.
6.6. Sveukupno vrijeme t potrebno da se prijeđe preko mjerne baze u oba smjera
mora biti utvrđeno s točnošću od 0.7%.
6.7. Određivanje srednje brzine.
Srednja brzina V (km/h) ispitivanja određuje se na sljedeći način:
6.7.1. Mjerna baza tipa 1 i tipa 2

![](dodatni/377770.gif)

gdje su:
L = duljina mjerne baze (m)
t = vrijeme (s) potrebno da se prijeđe mjerna baza L (m).

6.7.2. Mjerna baza tipa 2, prevezena u jednom smjeru.

V=Va

gdje je

Va = brzina izmjerena za svaku ispitnu vožnju (km/h) =![](dodatni/377771.gif)

gdje je t = vrijeme (s) potrebno da se prijeđe mjerna baza L (m)

6.7.3. Mjerna baza tipa 3.

6.7.3.1. Mjerna baza koja se sastoji od dva dijela L (vidi točku 4.2.3.1.)

![](dodatni/377772.gif)

gdje su:
L = duljina mjerne baze (m)
t = sveukupno vrijeme (s) potrebno da se prijeđe duž obje mjerne baze L (m).

6.7.3.2. Mjerna baza koja se poklapa s ukupnom duljinom kružne staze za
ispitivanje (vidi točku 4.2.3.3.).

V = Va . k

gdje je:

Va = izmjerena brzina (km/h) =
![](dodatni/377773.gif)

gdje su:
L = duljina stvarno slijeđene putanje na kružnoj stazi za ispitivanje brzine (m)
t = vrijeme (s) potrebno da se proveze puni krug.

![](dodatni/377774.gif)
gdje su:
n = broj krugova
ti = vrijeme (s) potrebno da se proveze svaki krug
k = faktor ispravka (1,00 ≤ 1,05); ovaj faktor vezan je za kružnu stazu za
ispitivanje i određuje se eksperimentalno u skladu s Dodatkom 1.
6.8. Prosječna brzina mora se mjeriti barem dva puta zaredom.
7. Najveća brzina.
Najveća brzina vozila izražava se u kilometrima na sat s cjelobrojnom
vrijednošću koja je najbliža aritmetičkoj sredini brzina, izmjerenih za vrijeme
dva uzastopna ispitivanja, koje se pak ne smiju razlikovati za više od 3%. Kada
se ta aritmetička sredina nalazi točno na polovini između dva cijela broja,
zaokružuje se na veći broj. U slučaju vozila kod kojih najveća brzina nije
ograničena odgovarajućom definicijom iz članka 2. stavci 2. i 3. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača, nije potrebno
homologacijsko ispitivanje, a za najveću brzina prihvaća se brzina koju navede
proizvođač u opisnom dokumentu propisanom u Prilogu II. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača.
8. Dopuštena odstupanja pri mjerenju najveće brzine.
8.1. Najveća brzina koju odredi tijelo odgovorno za ispitivanje smije se
razlikovati od vrijednosti koju je odredio proizvođač za ±5%.
8.2. Za vrijeme provjere sukladnosti proizvodnje najveća brzina smije se
razlikovati za ±5% od vrijednosti određene za vrijeme ispitivanja za
homologaciju tipa sastavnih dijelova. Kod mopeda kod kojih je najveća
konstrukcijska brzina ≤ 30 km/h ta vrijednost postaje ±10%.

DODATAK 1.

POSTUPAK DEFINIRANJA KOEFICIJENTA ISPRAVKA ZA KRUŽNU STAZU ZA ISPITIVANJE BRZINE

1. Koeficijent k koji se odnosi na kružnu stazu za ispitivanje brzine mora biti
prikazan sve do najveće dopuštene brzine.
2. Koeficijent k mora biti prikazan za nekoliko brzina, na način da razlika
između dviju uzastopnih brzina neće biti veća od 30 km/h.
3. Za svaku odabranu brzinu ispitivanje se mora provesti u skladu sa zahtjevima
ovoga Pravilnika, na dva moguća načina:
3.1. Brzina mjerena na ravnom putu Vd.
3.2. Brzina mjerena na kružnoj stazi za ispitivanje Va.
4. Za svaku izmjerenu brzinu vrijednosti Va i Vd unose se u dijagram (slika 1.)
a susjedne točke povezuju se ravnim crtama.

![](dodatni/377775.gif)

*Slika 1.*

5. Koeficijent k izračunava se za svaku izmjerenu brzinu pomoću sljedeće
formule:

![](dodatni/377776.gif)

DODATAK 2.

OPISNI DOKUMENT KOJI SE ODNOSI NA OSNOVNE ZNAČAJKE TIPA VOZILA, KOJE UTJEČU NA
NJEGOVU NAJVEĆU KONSTRUKCIJSKU BRZINU

(Potrebno je priložiti zahtjevu za homologaciju tipa sastavnih dijelova kada se
ona podnosi odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)

Referentni broj (dostavljen od podnositelja zahtjeva): .......................
Zahtjev za homologaciju tipa sastavnih dijelova s obzirom na najveću
konstrukcijsku brzinu tipa motornog vozila na dva ili tri kotača mora sadržavati
niz informacija navedenih u Prilogu II Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila na dva ili tri kotača, u Dijelu A, u sljedećim točkama:
0.1.
0.2.
0.4. do 0.6.
2.1. do 2.2.1.
3.0. do 3.1.1.
4.1. do 4.6.
5.2.
5.2.2.

DODATAK 3.

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela s obzirom na najveću
konstrukcijsku brzinu tipa motornog vozila na dva ili tri kotača

**OBRAZAC**

Izvještaj br. ................ od tehničke službe ............, datum
.................
Homologacija tipa sastavnog dijela br.: ....izmjena/dopuna br. .........
1. Trgovačka oznaka ili naziv vozila:
2. Tip vozila:
3. Ime i adresa proizvođača:
4. Ime i adresa ovlaštenog predstavnika proizvođača (ako postoji):
5. Datum kada je vozilo podvrgnuto ispitivanju:
6. Najveći brzina: km/h
7. Homologacija tipa sastavnog dijela je odobrena/odbijena1:
8. Mjesto:
9. Datum:
10. Potpis:
\_\_\_\_\_
11 Obrisati nepotrebno
 p align="center">**PRILOG II**
ZAHTJEVI KOJI SE ODNOSE NA POSTUPAK MJERENJA NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I
NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE MOTORA

1. OPĆENITO
1.1. Dodatak 1. upotrebljava se za određivanje najvećeg zakretnog momenta i
najveće nazivne snage motora (s vanjskim izvorom paljenja) za mopede.
1.2. Dodatak 2. upotrebljava se za određivanje najvećeg zakretnog momenta i
najveće nazivne snage motora (s vanjskim izvorom paljenja) za motocikle i
tricikle.
1.3. Dodatak 3. upotrebljava se za određivanje najvećeg zakretnog momenta i
najveće nazivne snage motora s kompresijskim paljenjem.

DODATAK 1.

ODREĐIVANJE NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE MOTORA S VANJSKIM
IZVOROM PALJENJA ZA MOPEDE

1. DEFINICIJE
Za svrhu ovoga pravilnika:
1.1. Nazivna snaga znači:
snaga koja na ispitnom uređaju stoji na raspolaganju na kraju koljenastog
vratila ili istovjetnog dijela pri brzini vrtnje koju je odredio proizvođač,
zajedno s pomoćnim uređajima popisanim u tablici 1. Ukoliko se snaga može
mjeriti samo s mjenjačem pričvršćenim na motor, učinkovitost mjenjača uzima se u
obzir;
1.2. Najveća nazivna snaga znači:
izlaz najveće nazivne snage izmjerene pri punom opterećenju motora;
1.3. Zakretni moment znači:
zakretni moment izmjeren pri uvjetima određenim u točki 1.1.;
1.4. Najveći zakretni moment znači:
vrijednost najvećeg zakretnog momenta izmjerena pri punom opterećenju motora;
1.5. Pomoćni uređaji znači:
svi uređaji i naprave popisane u tablici 1;
1.6. Izraz standardna oprema znači:
sva oprema kojoj je proizvođač namijenio određenu primjenu;
1.7. Tip motora znači:
motori čije se značajke, definirane prema Poddodatku 1., ne razlikuju niti u
jednom bitnom pogledu.
2. TOČNOST MJERENJA ZAKRETNOG MOMENTA I SNAGE PRI PUNOM OPTEREĆENJU
2.1. Zakretni moment:
±2% od izmjerenog zakretnog momenta.
2.2. Brzina vrtnje: mjerenje mora biti točno unutar ±1%.
2.3. Potrošnja goriva
±2% za sve upotrijebljene uređaje.
2.4. Temperatura zraka koji motor usisava:
±2 K.
2.5. Barometarski tlak:
±70 Pa.
2.6. Protutlak na ispuhu i potlak usisnog zraka:
±25 Pa.
3. ISPITIVANJE ZA MJERENJE NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE
MOTORA.
3.1. Pomoćni uređaji
3.1.1. Pomoćni uređaji koje treba postaviti
Za vrijeme ispitivanja pomoćni uređaji koji su potrebni za rad motora pri
razmatranoj primjeni, (kako je određeno u tablici 1.) moraju biti postavljeni na
ispitnom uređaju, na mjestu koje je što bliže onom koje bi zauzimali pri
razmatranoj primjeni.
3.1.2. Pomoćni uređaji koje ne treba postaviti
Neki pomoćni uređaji vozila koji su potrebni samo za rad vozila, ali koji će
vjerojatno biti pričvršćeni na motoru, moraju biti uklonjeni pri ispitivanju.
Snaga koju, pomoćni uređaji koje nije moguće ukloniti, troše pri praznom hodu,
može se izračunati i dodati na izmjerenu snagu.

*Tablica 1.* POMOĆNI UREĐAJI KOJE TREBA POSTAVITI ZA VRIJEME ISPITIVANJA ZAKRETNOG
MOMENTA I NAZIVNE SNAGE MOTORA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Br. | Pomoćni uređaji | Postavljeni pri ispitivanju zakretnog momenta i nazivne snage |
| 1 | Usisni sustav  – usisni vod  – zračni filtar  – usisni prigušivač  – dovod plinova iz kućišta  – uređaj za ograničenje brzine vrtnje | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 2 | Ispušni sustav  – Sustav pročišćenja ispuha  – Grana  – Cijevi1  – Prigušivač zvuka1  – Ispušna cijev1 |

Ukoliko su serijski
postavljeni: da

| 3 | Rasplinjač | Ukoliko je serijski postavljen: da |
| 4 | Sustav ubrizgavanja goriva  – Filtar na početku dovoda  – Filtar  – Pumpa  – Cijevi  – Brizgaljka  – Gdje je postavljen, osjetnik tlaka usisavanog zraka 2  – Regulator (ukoliko je postavljen) | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 5 | Oprema vodenog hlađenja  – Hladnjak  – Ventilator4, 5  – Vodena pumpa  – Termostat6 | Ukoliko su serijski postavljeni: da3 |
| 6 | Zračno hlađenje  – Otvor za usmjeravanje zraka  – Puhalo4, 5  – Regulator temperature  – Pomoćno puhalo ispitnog uređaja | Ukoliko su serijski postavljeni: da, ako je potrebno |
| 7 | Električna oprema | Ukoliko je serijski postavljena: da7 |
| 8 | Uređaji za pročišćavanje ispušnih plinova | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 9 | Sustav podmazivanja  – Uređaj za doziranje ulja | Ukoliko je serijski postavljen: da |

1 Hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka ventilatora, vodena pumpa i termostat
moraju na ispitnom uređaju zauzimati koliko je god to moguće isti međusoban
relativan položaj kao da se nalaze u vozilu. Ukoliko hladnjak, ventilator,
usmjerivač zraka, vodena pumpa i/ili termostat zauzimaj položaj na ispitnom
uređaju koji je različit od onoga u vozilu, položaj na ispitnom uređaju bit će
opisan i zabilježen u izvještaju o ispitivanju.
2 Osjetnik tlaka usisavanog zraka mora upravljati s regulatorom pneumatske pumpe
za ubrizgavanje.
3 Tamo gdje ventilator ili puhalo mogu biti isključeni, nazivna snaga se prvo
navodi s isključenim ventilatorom (puhalom), a zatim se nazivna snaga navodi s
uključenim ventilatorom (puhalom).
4 U slučaju da se električni ili mehanički ventilator ne može odvojiti od motora
i postaviti na ispitni uređaj, snagu koju taj ventilator troši treba odrediti
pri istim brzinama vrtnje pri kojima se mjerila snaga motora. Ta snaga oduzima
se od ispravljene snage kako bi se dobila nazivna snaga.
5 Termostat smije biti blokiran u potpuno otvorenom položaju.
6 Hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka, vodena pumpa i termostat moraju na
ispitnom uređaju zauzimati isti relativan međusobni položaj kao da se nalaze u
vozilu. Rashladna tekućina mora protjecati isključivo pomoću vodene pumpe
motora. Rashladna tekućina može se hladiti ili pomoću hladnjaka motora ili
pomoću vanjskog kruga, pod uvjetom da pad tlaka u tom krugu bude gotovo isti kao
onaj kod rashladnog sustava motora. Tamo gdje je postavljena, žaluzina hladnjaka
motora mora biti otvorena.
7 Najmanji izlaz generatora: generator opskrbljuje strujom koja je nužno
potrebna za rad pomoćnih uređaja koji su nužni za rad motora. Akumulator se ne
smije puniti za vrijeme ispitivanja.

3.2. Uvjeti postavki.
Uvjeti koji se primjenjuju na postavke za vrijeme ispitivanja pomoću kojeg se
određuje najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga motora navedeni su u
tablici 2.

*Tablica 2.* UVJETI POSTAVKI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Podešavanje rasplinjača | Postavke, za potrebe ispitivanja, moraju biti u skladu s uputama proizvođača i odgovaraju onima iz serijske proizvodnje, bez ikakvih promjena |
| 2. | Podešavanje brzine protoka pumpe za ubrizgavanje |
| 3. | Podešavanje točke paljenja ili ubrizgavanja (krivulja pretpaljenja ili predubrizgavanje) |

3.3. Uvjeti ispitivanja.
3.3.1. Ispitivanja namijenjena određivanju najvećeg zakretnog momenta i najveće
nazivne snage moraju se provesti pri punoj snazi motora, pri čemu je motor
opremljen kako je utvrđeno u tablici 1.
3.3.2. Mjerenja moraju biti provedena pri normalnim, stabilnim uvjetima rada, a
dovod zraka motoru mora biti prikladan. Motor je trebalo uhodati prema uvjetima
koje je preporučio proizvođač. Prostori izgaranja mogu sadržavati naslage, ali u
ograničenim količinama.
Uvjeti pri ispitivanju, kao što je temperatura usisavanog zraka, moraju biti
odabrani što je moguće bliže referentnim uvjetima (vidi točku 4.2.) kako bi se
smanjio faktor ispravka.
3.3.3. Temperatura usisavanog zraka motora (okolni zrak) mora biti mjerena
najviše 0,15 m prije ulaza u filtar za zrak ili, ako nema filtra, 0,15 m od
ulaznog otvora usisa. Termometar ili termopar mora biti zaštićen od toplinskog
zračenja te smješten izravno u struji zraka. Isto tako mora biti zaštićen od
raspršenog goriva. Mora se odabrati prikladan broj mjernih položaja kako bi se
mogla odrediti reprezentativna srednja temperatura usisa.
3.3.4. Niti jedno mjerenje neće se obaviti dok zakretni moment, brzina vrtnje i
temperatura ne budu prilično konstantni tijekom perioda od najmanje 30 sekundi.
3.3.5. Nakon što je mjerna brzina vrtnje odabrana njezina vrijednost ne smije se
mijenjati za više od ±2%.
3.3.6. Opterećenje kočnice i temperatura usisnog zraka moraju se bilježiti
istovremeno, a dobivena vrijednost mora biti srednja vrijednost dvaju uzastopnih
zapisa, kod kojih se opterećenja kočnice ne smiju razlikovati za više od 2%.
3.3.7. Pri mjerenju brzine vrtnje i potrošnje goriva automatskom napravom,
mjerenje mora trajati najmanje 10 s, a ukoliko je mjerni uređaj ručni mjerenje
mora trajati najmanje 20 s.
3.3.8. Temperatura rashladne tekućine zabilježena na izlazu iz motora mora se
održavati na ±5 K od gornje postavke temperature termostata koje je propisao
proizvođač. Ukoliko proizvođač nije propisao nikakvu vrijednost, temperatura
iznosi 353 K ± 5 K.
U slučaju zrakom hlađenih motora, temperatura točke određene od proizvođača mora
se održati na +0/-20 K od najveće temperature koju je predvidio proizvođač pri
referentnim uvjetima.
3.3.9. Temperatura goriva mora se mjeriti kod rasplinjača ili kod ulaza u sustav
za ubrizgavanje, te održati unutar granica koje je propisao proizvođač.
3.3.10. Temperatura maziva, mjerena u kućištu ili kod izlaza iz hladnjaka ulja,
ukoliko je ugrađen, mora biti unutar granica koje je propisao proizvođač.
3.3.11. Izlazna temperatura ispušnih plinova mora se mjeriti pod pravim kutom u
odnosu na ispušnu prirubnicu(e) ili sabirnik(e) ili otvore.
3.3.12. Gorivo
Gorivo mora biti tipa koji se može naći u redovnoj prodaji i ne smije mu se
dodavati nikakav dodatak protiv čađe1.
3.4. Odvijanje ispitivanja
Mjerenja se moraju obaviti pri dovoljnom broju brzina vrtnji kako bi krivulja
snage bila točno definirana u rasponu od najniže do najviše brzine vrtnje koju
je preporučio proizvođač. Raspon brzine vrtnje mora uključiti brzinu vrtnje pri
kojoj motor ostvaruje najveći zakretni moment i najveću snagu. Za svaku brzinu
vrtnje mora se odrediti srednja vrijednost najmanje dvaju stabilnih mjerenja.
3.5. Bilježe se podaci određeni u Poddodatku 1.
\_\_\_\_
1 Ovo gorivo zamijenit će se
referentnim gorivom definiranim u zahtjevima za usvajanje mjera protiv zagađenja
zraka, kada oni stupe na snagu.

4. FAKTORI ISPRAVKA ZA SNAGU I ZAKRETNI MOMENT
4.1. Definicija faktora α1 i α2
Faktori s kojima se množe izmjereni zakretni moment i snaga kako bi se odredili
zakretni moment i snaga motora koji u obzir uzimaju učinkovitost prijenosa
(faktor α2), korišten pri ispitivanju, i kako bi se taj zakretni moment i ta
snaga sveli na referentne atmosferske uvjete propisane u točki 4.2.1. (faktor
α1).
Jednadžba korekcije snage je:

![](dodatni/377777.gif)

gdje su:
P0 = ispravljena snaga (tj. snaga pri referentnim uvjetima na kraju koljenastog
vratila)
α1 = faktor ispravka za referentne atmosferske uvjete
α2 = faktor ispravka za učinkovitost prijenosa
P = izmjerena snaga (zabilježena snaga).
4.2. Referentni atmosferski uvjeti
4.2.1. Temperatura
25°C (298 K)
4.2.2. Referentni tlak (suhi) (Pso):
99 kPa (990 mbar)
4.3. Određivanje faktora ispravaka
4.3.1. Određivanje faktora α2
– kada je točka mjerenja na izlaznoj strani koljenastog vratila taj faktor je
jednak 1.
– kada točka mjerenja nije na izlaznoj strani koljenastog vratila taj faktor
izračunava se pomoću jednadžbe:

![](dodatni/377778.gif)

gdje je nt učinkovitost prijenosa od koljenastog vratila do točke mjerenja.
Ta učinkovitost prijenosa nt određena je pomoću umnoška (množenje) učinkovitosti
nj svakog pojedinog dijela prijenosa:

![](dodatni/377779.gif)

Učinkovitost nj svakog dijela prijenosa prikazana je sljedećom tablicom:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Tip | Učinkovitost |
| Zupčanik | Ravno ozubljenje | 0,98 |
| Vijčano ozubljenje | 0,97 |
| Koso ozubljenje | 0,96 |
| Lanac | Lanac s valjčićima | 0,95 |
| Tihi lanac | 0,98 |
| Remen | Zupčasti remen | 0,95 |
| Klinasti remen | 0,94 |
| Hidraulička spojka ili  pretvarač | Hidraulička spojka1 | 0,92 |
| Hidraulički pretvarač1 | 0,92 |
| 1 Ukoliko nije blokirana | | |

4.3.2. Određivanje faktora α11
4.3.2.1. Definicije fizikalnih veličina T, Ps kod faktora ispravka a1
T = apsolutna temperatura usisavanog zraka
Ps = atmosferski tlak suhog zraka u kilopaskalima (kPa) tj. sveukupni
barometarski tlak minus tlak vodene pare
4.3.2.2. Faktor α1
Faktor ispravka α1 dobije se pomoću jednadžbe

![](dodatni/377780.gif)

Ta jednadžba primjenjuje se samo ako je:
0,93 ≤ α1 ≤ 1,07
Ukoliko su granične vrijednosti premašene, dobivena ispravljena vrijednost mora
se navesti u izvještaju o ispitivanju zajedno s točnim uvjetima pri ispitivanju
(temperatura i tlak).
5. Izvještaj o ispitivanju
U izvještaju o ispitivanju moraju se navesti rezultati i svi proračuni koji su
bili potrebni da se dobije najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga
navedena u Poddodatku 2., zajedno sa značajkama motora navedenim u Poddodatku 1.
Dodatno, izvještaj o ispitivanju mora sadržavati sljedeće podatke:
Uvjeti pri ispitivanju
Tlakovi izmjereni pri najvećoj snazi
Barometarski tlak:..... kPa
Tlak vodene pare: ....kPa
Protutlak na ispuhu2:.... kPa
Pad tlaka na usisu1: ....kPa u motoru
usisni sustav:
Temperature usisnog zraka mjerene pri najvećoj snazi motora: ....K
rashladne tekućine
na izlazu rashladne tekućine iz motora:.... K 3
kod referentne točke u slučaju zrakom hlađenog motora:.... K 1
ulja: K (naznači točku mjerenja)
goriva
kod rasplinjača / ulaza u pumpu za ubrizgavanje1: ....K
u uređaju za mjerenje potrošnje goriva:.... K
ispuha, mjereno kod točke uz izlaznu(e) prirubnicu(e), ispušni(e) sabirnik(e)1 K
Značajke dinamometra
Marka: .........
Tip: ...........
Gorivo.........
Za motore s vanjskim izvorom paljenja koji rade na tekuće gorivo:....
Marka: ....
Tehnički opis: ...
Dodatak protiv detonacije (olovo, itd.)
Tip: ...
Sadržaj u mg/litri: ...
Oktanski broj:..
RON: ...
MON: ...
Relativna gustoća: ............. pri 15°C ............ pri 4°C .............
Ogrjevna moć: kJ/kg
Mazivo
Marka: ........
Tehnički opis: ...
SAE klasa viskoziteta: ...
Detaljni rezultati mjerenja
\_\_\_\_\_
1 Ispitivanja se smiju provoditi
u ispitnim komorama s regulacijom temperature gdje se atmosferski uvjeti mogu
regulirati.
2 Mjeri se kada se ne koriste originalni usisni sustavi
3 Obrisati gdje se ne primjenjuje

Značajke motora

|  |  |
| --- | --- |
| Brzina vrtnje motora, min-1 | |
| Brzina vrtnje kočnice, min-1 | |
| Opterećenje kočnice, N | |
| Izmjereni zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm | |
| Izmjerena snaga, kW | |
| Uvjeti pri ispitivanju | Barometarski tlak, kPa |
| Temperatura usisnog zraka, K |
| Tlak vodene pare, kPa | |
| Atmosferski faktor ispravka, α1 | |
| Mehanički faktor ispravka, α2 | |
| Ispravljen zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm | |
| Ispravljena snaga, kW | |
| Specifična efektivna potrošnja goriva1, g/kWh | |
| Temperatura hlađenja motora2, K | |
| Temperatura ulja kod mjerne točke, K | |
| Temperatura ispuha, K | |
| Temperatura zraka iza kompresora, K | |
| Tlak iza kompresora, kPa | |
| 1 Bez ispravljanja snage atmosferskim faktorom.  2 Navesti položaj mjerne točke: mjerenje je provedeno (obriši tamo gdje se ne primjenjuje):  a) na izlazu rashladne tekućine;  b) na podložnoj pločici svjećice  c) drugdje, treba navesti gdje. | |

\_\_\_\_
1 Naznači položaj

6. DOPUŠTENA ODSTUPANJA PRI MJERENJU NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE
NAZIVNE SNAGE
6.1. Najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga motora, koje je odredila
tehnička služba, smiju se razlikovati od vrijednosti koje je naveo proizvođač za
±10% ukoliko je izmjerena snaga ≤1 kW, a ±5% ukoliko je izmjerena snaga >1 kW,
uz dopušteno odstupanje brzine vrtnje od 3%.
6.2. Najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga motora izmjerene za vrijeme
ispitivanja za sukladnost proizvodnje smiju se razlikovati za ±20% od
vrijednosti određenih prilikom ispitivanja za homologaciju tipa sastavnih
dijelova ukoliko je izmjerena snaga ≤1 kW, a ±1 % ukoliko je izmjerena snaga >1
kW.

PODDODATAK 1.

Opisni dokument koji se odnosi na osnovne značajke tipa motora1, koje utječu na
njegov najveći zakretni moment i najveću nazivnu snagu motora
(motor s vanjskim izvorom paljenja)

(Potrebno je priložiti zahtjevu za homologaciju tipa sastavnih dijelova kada se
ona podnosi odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)
Referentni broj (dostavljen od podnositelja zahtjeva):
Uz zahtjev za homologaciju tipa sastavnih dijelova s obzirom na najveći zakretni
moment i na najveću nazivnu snagu motora tipa mopeda, mora se priložiti niz
informacija navedenih u Prilogu II Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila na dva ili tri kotača, u Dijelu A, u sljedećim točkama:
0.1.
0.2.
0.4. do 0.6.
3. do 3.2.2.
3.2.4. do 3.2.4.1.5.
3.2.4.3. do 3.2.12.2.1.
3.5. do 3.6.3.1.2.
\_\_\_\_\_
1 U slučaju nekonvencionalnih
motora ili sustava, proizvođač mora pribaviti ekvivalentne specifične podatke
spomenute dolje.

PODDODATAK 2.

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela s obzirom na najveći zakretni
moment i najveću nazivnu snagu motora tipa mopeda

**OBRAZAC**

Izvještaj br. ..................... od tehničke službe ........., datum
...............
Homologacija tipa sastavnog dijela br.: ...... izmjena/dopuna br. ......
1. Trgovačka oznaka ili naziv vozila:
2. Tip vozila: .................
3. Ime i adresa proizvođača: .................
4. Ime i adresa ovlaštenog predstavnika proizvođača (ako postoji):
.................
5. Datum kada je vozilo podvrgnuto ispitivanju: .................
6. Najveći zakretni moment: .................Nm pri min-1
7. Najveća nazivna snaga kW pri min-1
8. Homologacija tipa sastavnog dijela je odobrena/odbijena1:
.................
9. Mjesto: .................
10. Datum: .................
11. Potpis: .................
\_\_\_\_\_
1 Obrisati nepotrebno

DODATAK 2.

ODREĐIVANJE NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆEE SNAGE MOTORA S VANJSKIM
IZVOROM PALJENJA ZA MOTOCIKLE I TRICIKLE

1. DEFINICIJE
Za svrhu ovoga Pravilnika:
1.1. »nazivna snaga« znači:
snaga koja se dobije na ispitnom uređaju na kraju koljenastog vratila ili
istovjetnog dijela pri brzini vrtnje koju je odredio proizvođač, s pomoćnim
uređajima popisanim u tablici 1. Ukoliko se snaga može mjeriti samo s mjenjačem
pričvršćenim na motor, mora se uzeti u obzir učinkovitost mjenjača;
1.2. »najveća nazivna snaga« znači:
najveći rezultat te snage izmjeren pri punom opterećenju motora;
1.3. »zakretni moment« znači:
zakretni moment izmjeren pri uvjetima propisanim u točki 1.1.;
1.4. »najveći zakretni moment« znači:
najveća vrijednost zakretnog momenta izmjerena pri punom opterećenju motora;
1.5. »pomoćni uređaji«:
dijelovi opreme i uređaji navedeni u tablici 1.;
1.6. serijski postavljena oprema«:
sva oprema koja prema proizvođaču ima posebno određenu primjenu;
1.7. tip motora« znači:
motori čije se značajke, definirane prema Poddodatku 1., ne razlikuju niti u
jednom bitnom pogledu.
2. TOČNOST MJERENJA SNAGE I ZAKRETNOG MOMENTA PRI PUNOM OPTEREĆENJU
2.1. zakretni moment:
±1% od izmjerenog zakretnog momenta2.
2.2. Brzina vrtnje:
točnost mjerenja mora biti ±1%.
2.3. Potrošnja goriva:
±1% sveukupno za sve upotrijebljene uređaje.
2.4. Temperatura usisnog zraka motora: ± 1 K
2.5. Barometarski tlak:
±70 Pa
2.6. Protutlak na ispuhu i podtlak usisnog zraka:
±25 kPa
\_\_\_\_\_
2 Uređaj za mjerenje zakretnog
momenta mora biti umjeren tako da u obzir uzima gubitke trenja. Ta točnost smije
biti ± 2 % za mjerenja snage na nivou koji je manji od 50 % najveće vrijednosti.
Točnost mjerenja najvećeg zakretnog momenta bit će u svim slučajevima ± 1 %.

3. ISPITIVANJE ZA MJERENJE NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE SNAGE
MOTORA
3.1. Pomoćni uređaji
3.1.1. Pomoćni uređaji koje treba postaviti
Za vrijeme ispitivanja pomoćni uređaji koji su potrebni za rad motora pri
razmatranoj primjeni, (kako je određeno u tablici 1.) moraju biti takvi da ih se
može postaviti na ispitni uređaj, na mjesto koje je što bliže onom koje bi
zauzimali pri razmatranoj primjeni.
3.1.2. Pomoćni uređaji koje treba ukloniti
Neki pomoćni uređaji koji su potrebni samo za rad vozila, a mogu biti
pričvršćeni na motoru, moraju biti uklonjeni pri ispitivanju.
Snaga koju, pomoćni uređaji koje nije moguće ukloniti, troše pri praznom hodu,
može se izračunati i dodati na izmjerenu snagu.

*Tablica 1.* POMOĆNI UREĐAJI KOJE TREBA POSTAVITI ZA VRIJEME ISPITIVANJA ZAKRETNOG
MOMENTA I NAZIVNE SNAGE MOTORA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Br. | Pomoćni uređaji | Postavljenje pri ispitivanju zakretnog momenta i nazivne snage |
| 1 | Usisni sustav  – Usisni vod  – Zračni filtar  – Usisni prigušivač  – Sustav za odzračivanje kućišta motora  – Uređaj za ograničenje brzine vrtnje  – Električni upravljački uređaj (gdje je ugrađen) | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 2 | Grijač usisnog voda | Ukoliko je serijski postavljen: da (ako je moguće mora biti postavljen u najpovoljniji položaj) |
| 3 | Ispušni sustav  – Ispušna grana  – Cijevi1  –  Prigušivač zvuka1  –  Ispušna cijev1  –  Uređaj za prednabijanje  – Električni upravljački uređaj (gdje je ugrađen) | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 4 | Dobavna pumpa za goriva | Ukoliko je serijski postavljena: da |
| 5 | Rasplinjač | Ukoliko je serijski postavljen: da |
| 6 | Oprema za ubrizgavanje goriva  – Predfiltar  – Filtar  – Pumpa  – Visokotlačni vodovi  – Brizgaljka za gorivo  – moguć je osjetnik tlaka usisavanog zraka 2, | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 7 | Oprema vodenog hlađenja  – Poklopac motora  – Hladnjak  – Ventilator4, 5  –  Otvor za usmjeravanje zraka na ventilatoru  – Vodena pumpa  – Termostat6 | Ukoliko su serijski postavljeni: da3 |
| 8 | Zračno hlađenje  – Otvor za usmjeravanje zraka  – Puhalo4, 5,  –  Regulator temperature | Ukoliko su serijski postavljeni: da, ako je potrebno |
| 9 | Električka oprema | Ukoliko je serijski postavljena: da7 |
| 10  &n0pt"> | Oprema za prednabijanje (ako je ugrađena)  – Kompresor kojeg pogoni izravno motor i / ili ispušni plinovi  – Hladnjak stlačenog zraka  – Pumpa ili ventilator rashladnoga sredstva (koju pogoni motor)  – Regulator protoka rashladnog sredstva (gdje je ugrađen) | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 10 | Uređaji za pročišćavanje ispušnih plinova | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 11 | Sustav podmazivanja  – Uređaj za doziranje ulja | Ukoliko je serijski postavljen: da |

3.2. Uvjeti postavki
Uvjeti postavki za ispitivanje pomoću kojeg se određuje najveći zakretni moment
i najveća nazivna snaga motora navedeni su u tablici 2.

*Tablica 2* UVJETI POSTAVKI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | Podešavanje rasplinjača | Podesiti u skladu s proizvodnom specifikacijom proizvođača i koristiti bez daljnje promjene za vrijeme određene primjene. |
| 2. | Podešavanje brzine protoka pumpe za ubrizgavanje |
| 3. | Podešavanje točke paljenja ili ubrizgavanja (krivulja pretpaljenja ili predubrizgavanja) |

\_\_\_\_\_\_
1 Ukoliko je teško
upotrijebiti standardni ispušni sustav, ispušni sustav koji ostvaruje
ekvivalentan pad učinkovitosti može se postaviti za ispitivanje, uz suglasnost
proizvođača. Sustav odvođenja ispušnih plinova iz ispitnog laboratorija, za
vrijeme ispitivanja, ne smije, na mjestu gdje se on spaja s ispušnim sustavom
vozila, uzrokovati razliku tlaka veću od ± 740 Pa (7,40 mbar) u odnosu na
atmosferski tlak, osim ako, prije ispitivanja, proizvođač nije prihvatio veći
protutlak.
2 Zaklopka za zrak na usisu mora upravljati s regulatorom pneumatske
pumpe za ubrizgavanje.
3 Hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka ventilatora, vodena pumpa i
termostat moraju na ispitnom uređaju zauzimati koliko je god to moguće isti
međusoban relativan položaj kao da se nalaze u vozilu. Ukoliko hladnjak,
ventilator, usmjerivač zraka, vodena pumpa i/ili termostat zauzimaju položaj na
ispitnom uređaju koji je različit od onoga u vozilu, položaj na ispitnom uređaju
biti će opisan i zabilježen u izvještaju o ispitivanju.
4 Tamo gdje ventilator ili puhalo mogu biti isključeni, nazivna snaga
se prvo navodi s isključenim ventilatorom (puhalom), a zatim se nazivna snaga
navodi s uključenim ventilatorom (puhalom).
5 U slučaju da se električni ili mehanički ventilator ne može
odvojiti od motora i postaviti na ispitni uređaj, snagu koju taj ventilator
troši treba odrediti pri istim brzinama vrtnje pri kojima se mjerila snaga
motora. Ta snaga oduzima se od ispravljene snage kako bi se dobila nazivna
snaga.
6 Termostat smije biti blokiran u potpuno otvorenom položaju.
7 Najmanji izlaz generatora: generator opskrbljuje strujom koja je
nužno potrebna za rad pomoćnih uređaja nužnih za rad motora. Akumulator se ne
smije puniti za vrijeme ispitivanja.

3.3. Uvjeti ispitivanja.
3.3.1. Ispitivanja namijenjena određivanju najvećeg zakretnog momenta i najveće
nazivne snage moraju se provesti pri punoj snazi motora, pri čemu je motor
opremljen kako je utvrđeno u tablici 1.
3.3.2. Mjerenja moraju biti provedena pri normalnim, stabiliziranim uvjetima
rada, uz dovoljan dovod svježeg zraka motoru. Motor je trebalo uhodati u skladu
s uvjetima koje je preporučio proizvođač. Prostori izgaranja mogu sadržavati
naslage, ali u ograničenim količinama.
Uvjeti pri ispitivanju, kao što je temperatura usisavanog zraka, moraju biti
odabrani što je moguće bliže referentnim uvjetima (vidi točku 4.2.) kako bi se
smanjila veličina faktora ispravka.
Ukoliko rashladni sustav ispitnog uređaja zadovoljava najmanje zahtjeve ispravne
ugradnje ali ipak ne omogućava ostvarivanje prikladnih uvjeta hlađenja i stoga
onemogućuje provođenje mjerenja pri normalnim stabilnim radnim uvjetima, smije
se primijeniti postupak opisan u Poddodatku 1.
Najmanji uvjeti koje ispitne naprave moraju zadovoljiti i opseg provođenja
ispitivanja koji je skladu s Poddodatkom 1 definirani su u nastavku:
V1 je najveća brzina vozila;
V2 je najveća brzina struje rashladnog zraka na izlazu iz ventilatora;
Ø je poprečni presjek struje rashladnog zraka
Ako je V2 ≥ V1 i Ø ≥ 0,25 m2 najmanji uvjeti su zadovoljeni. Ako nije moguće
stabilizirati radne uvjete primjenjuje se postupak opisan u Poddodatku 1.
Ako je V2 < V1 i / ili je Ø< 0,25 m2:
(a) ako je moguće stabilizirati radne uvjete primjenjuje se postupak opisan u
točki 3.3.;
(b) ako nije moguće stabilizirati radne uvjete:
(i) ako je V2 ≥ 120 km/h i Ø ≥ 0,25 m2, ispitna naprava zadovoljava najmanje
uvjete i postupak opisan u Dodatku 1 smije se primijeniti.
(ii) ako je V2 < 120 km/h i / ili Ø < 0,25 m2, ispitna naprava ne zadovoljava
najmanje uvjete i rashladni sustav ispitne opreme mora biti poboljšan.
Ipak, u ovom slučaju, ispitivanje se može provesti postupkom opisanim u
Poddodatku 1., ako to odobre proizvođač i nadležno tijelo.
3.3.3. Temperatura (okolnog) usisavanog zraka motora mora biti mjerena najviše
0,15 m prije ulaza u filtar za zrak ili, ako nema filtra, unutar 0,15 m od
ulaznog otvora usisa. Termometar ili termopar mora biti zaštićen od toplinskog
zračenja te smješten izravno u struji zraka. Isto tako mora biti zaštićen od
povratnog špricanja goriva.
Mora se odabrati dovoljan broj mjernih položaja kako bi se mogla odrediti
reprezentativna srednja temperatura usisa.
3.3.4. Niti jedna podatak neće se zabilježiti dok zakretni moment, brzina vrtnje
i temperatura ne budu prilično konstantni tijekom perioda od najmanje 30
sekundi.
3.3.5. Brzina vrtnje za vrijeme izvođenja ili mjerenja ne smije se mijenjati za
više od ±1%.
3.3.6. Opterećenje kočnice i temperatura usisnog zraka moraju se uzimati
istovremeno; prihvaćena vrijednost, za potrebe mjerenja, je sredina dviju
uzastopnih vrijednosti, kod kojih se opterećenje kočnice razlikuje za manje od
2%.
3.3.7. Temperatura rashladnog sredstva na izlazu iz motora mora se održavati
unutar ±5 K od gornje termostatski regulirane temperature koju je propisao
proizvođač. Ako proizvođač nije propisao nikakvu temperaturu tada će ona biti
353 K ±5 K.
U slučaju zrakom hlađenih motora, temperatura točke koju je odredio proizvođač
mora se održavati na +0/-20 K od najveće temperature koju je predvidio
proizvođač pri referentnim uvjetima.
3.3.8. Temperatura goriva mora se mjeriti na ulazu u rasplinjač ili u sustav za
ubrizgavanje, te održati unutar granica koju je propisao proizvođač.
3.3.9. Temperatura maziva, mjerena u kućištu ili kod izlaza iz hladnjaka ulja,
ukoliko je ugrađen, mora biti unutar granica koje je propisao proizvođač.
3.3.10. Izlazna temperatura ispušnih plinova mora se mjeriti pod pravim kutom u
odnosu na ispušnu prirubnicu(e), sabirnik(e) ili otvore.
3.3.11. Pri mjerenju brzine vrtnje motora i potrošnje goriva automatskom
napravom, mjerenje mora trajati najmanje 10 s, a ukoliko je mjerni uređaj ručni
mora se mjeriti najmanje 20 s.
3.3.12. Gorivo
(vidi točku 3.3.12. dodatka 1.)
3.3.13. Ukoliko nije moguće koristiti standardni prigušivač zvuka ispuha, za
ispitivanje će se upotrijebiti uređaj koji je usklađen s normalnim radnim
uvjetima motora i koji je propisao proizvođač.
Za vrijeme ispitivanja u laboratoriju, posebno kada motor radi, uređaj za
odvođenje ispušnih plinova ne smije, na mjestu gdje je ispušni sustav spojen s
ispitnim uređajem, u odvodnom kanalu ispušnih plinova uzrokovati promjenu tlaka
u odnosu na atmosferski za više od ±740 Pa (7,4 mbar) osim ako proizvođač nije
izričito propisao protutlak koji mora postojati prije ispitivanja; u tom slučaju
upotrijebit će se manji od dva tlaka.
3.4. Ispitivanja
Mjerenja se moraju obaviti pri dovoljnom broju brzina vrtnji kako bi krivulja
snage bila točno definirana u rasponu od najniže do najviše brzine vrtnje, koje
je preporučio proizvođač. Raspon brzine vrtnje mora uključiti brzinu vrtnje pri
kojoj motor ostvaruje najveću snagu. Za svaku brzinu vrtnje mora se odrediti
srednja vrijednost pomoću najmanje dva stabilna mjerenja.
3.5. Podaci koji se bilježe
že
Bilježe se podaci određeni u Poddodatku 2.
4. FAKTORI ISPRAVKA ZA SNAGU I ZAKRETNI MO>
4.1. Definicija faktora α 1 i α 2
Faktori s kojima se množe izmjereni zakretni moment i snaga kako bi se odredili
zakretni moment i snaga motora koji u obzir uzimaju učinkovitost prijenosa
(faktor α2), korišten pri ispitivanju, i kako bi se taj zakretni moment i ta
snaga sveli na referentne atmosferske uvjete propisane u točki 4.2.1. (faktor α
1).
Jednadžba korekcije snage je:

![](dodatni/377781.gif)

gdje su:
P0 = ispravljena snaga (tj. snaga pri referentnim uvjetima na kraju koljenastog
vratila)
α 1 = faktor ispravka za referentne atmosferske uvjete
α 2 = faktor ispravka za učinkovitost prijenosa
P = izmjerena snaga (zabilježena snaga).
4.2. Atmosferski uvjeti
4.2.1. Referentni atmosferski uvjeti
4.2.1.1. Referentna temperatura (To)
298 K (25°C).
4.2.1.2. Referentni tlak suhog zraka (Pso)
99 kPa.
4.2.2. Atmosferski uvjeti pri ispitivanju
Za vrijeme ispitivanja atmosferski uvjeti biti će unutar sljedećih graničnih
vrijednosti.
4.2.2.1. Temperatura pri ispitivanju (T)
283 K < T < 318 K
4.3. Određivanje faktora ispravaka
4.3.1. Određivanje faktora α2
– Kada je točka mjerenja na izlaznoj strani koljenastog vratila taj faktor je
jednak 1.
– Kada točka mjerenja nije na izlaznoj strani koljenastog vratila taj faktor
izračunava se pomoću jednadžbe:

![](dodatni/377782.gif)

gdje je nt učinkovitost prijenosa od koljenastog vratila do točke mjerenja.
Ta učinkovitost prijenosa nt određena je pomoću umnoška (množenje) učinkovitosti
nj svakog pojedinog dijela prijenosa:

![](dodatni/377783.gif)

Učinkovitost nj svakog dijela prijenosa prikazana je sljedećom tablicom:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Tip | Učinkovitost |
| Zupčanik | Ravno ozubljenje | 0,98 |
| Vijčano ozubljenje | 0,97 |
| Koso ozubljenje | 0,96 |
| Lanac | Lanac s valjčićima | 0,95 |
| Tihi lanac | 85pt"> 0,98 |
| Remen | Zupčasti remen | 0,95 |
| Klinasti remen | 0,94 |
| Hidraulička spojka ili  pretvarač | Hidraulička spojka1 | 0,92 |
| Hidraulički pretvarač1 | 0,92 |
| 1 Ukoliko nije blokirana | | |

4.3.2. Određivanje faktora α11
4.3.2.1. Definicije fizikalnih veličina T, Ps kod faktora ispravka α1
T = apsolutna temperatura usisavanog zraka
Ps = atmosferski tlak suhog zraka u kilo Pascalima (kPa) tj. sveukupni
barometarski tlak minus tlak vodene pare

4.3.2.2. Faktor α1
Faktor ispravka α1 dobije se pomoću jednadžbe

![](dodatni/377784.gif)

Ta jednadžba primjenjuje se samo ako je:

![](dodatni/377785.gif)

Ukoliko su granične vrijednosti premašene, dobivena ispravljena vrijednost mora
se navesti u izvještaju o ispitivanju zajedno s točnim uvjetima pri ispitivanju
(temperatura i tlak).
5. Izvještaj o ispitivanju
Izvještaj o ispitivanju mora sadržavati rezultate i sve proračune koji su bili
potrebni da se dobije najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga navedena u
Poddodatku 3., zajedno sa značajkama motora navedenim u Poddodatku 2.
Dodatno, izvještaj o ispitivanju mora sadržavati sljedeće podatke:
Uvjeti pri ispitivanju
Tlakovi izmjereni pri najvećoj snazi
Barometarski tlak: .........kPa
Tlak vodene pare: ..........kPa
Protutlak na ispuhu2:.......kPa
Pad tlaka na usisu3: .........kPa
Temperature izmjerene pri najvećoj snazi motora
usisavanog zraka:............... K
rashladne tekućine
kod izlaza rashladne tekućine iz motora .................................K2
kod referentne točke u slučaju zrakom hlađenog motora ........K2
ulja: K (naznačiti točku mjerenja)
goriva
kod rasplinjača / ulaza u pumpu za ubrizgavanje2
......................
u uređaju za mjerenje potrošnje goriva: ...................................K
ispuha, mjereno kod točke uz izlaznu(e) prirubnicu(e) ispušnog(ih) sabirnika4
......K
Značajke dinamometra
Marka: .............
Tip: .............
Gorivo
Za motore s vanjskim izvorom paljenja koji rade na tekuće gorivo:
Marka: .................
Tehnički opis: .........
Dodatak protiv detonacije (olovo, itd.)
Tip: ...............
Sadržaj u mg/litri: .........
Oktanski broj:...............
RON: .............
MON: ............
Relativna gustoća: pri 15°C pri 4°C
Ogrjevna moć: .............kJ/kg
Mazivo
Marka: ............
Tehnički opis: ...........
SAE klasa viskoziteta: ..........
\_\_\_\_
1 Ispitivanja se smiju provoditi
u ispitnim komorama s regulacijom temperature gdje se atmosferski uvjeti mogu
regulirati.
2 Mjeri se kada se ne koriste originalni usisni sustavi
3 Obrisati gdje se ne primjenjuje
4 Naznači položaj

Detaljni rezultati mjerenja

<8">|  |  |
| --- | --- |
| Brzina vrtnje motora, min-1 | |
| Brzina vrtnje kočnice, min-1 | |
| Opterećenje kočnice, N | |
| Izmjereni zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm | |
| Izmjerena snaga, kW | |
| Uvjeti pri ispitivanju | Barometarski tlak, kPa |
| Temperatura usisnog zraka, K |
| Tlak vodene pare, kPa | |
| Atmosferski faktor ispravka, α1 | |
| Mehanički faktor ispravka, α2 | |
| Ispravljen zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm | |
| Ispravljena snaga, kW | |
| Specifična efektivna potrošnja goriva1, g/kWh | |
| Temperatura hlađenja motora2, K | |
| Temperatura ulja kod mjerne točke, K | |
| Temperatura ispuha, K | |
| Temperatura zraka iza kompresora, K | |
| Tlak iza komprkPa | |
| 1 Bez ispravljanja snage atmosferskim faktorom.  2 Navesti položaj mjerne točke: mjerenje je provedeno (obriši tamo gdje se ne primjenjuje):  a) na izlazu rashladne tekućine;  b) na podložnoj pločici svjećice  c) drugdje, treba navesti gdje. | |

6. DOPUŠTENO ODSTUPANJE PRI MJERENJU NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE
NAZIVNE SNAGE
6.1. Najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga motora, koje je odredila
tehnička služba, smiju se razlikovati od vrijednosti koje je naveo proizvođač za
±5% ukoliko je izmjerena snaga ≤11 kW, a ±2% ukoliko je izmjerena snaga >11 kW,
uz dopušteno odstupanje brzine vrtnje od 1,5%.
6.2. Najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga motora izmjerene za vrijeme
ispitivanja na sukladnost proizvodnje smiju se razlikovati za ±10% od
vrijednosti određenih prilikom ispitivanja za homologaciju tipa sastavnih
dijelova ukoliko je izmjerena snaga ≤11 kW, a ±5% ukoliko je izmjerena snaga >11
kW.

PODDODATAK 1.

Mjerenje najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage motora korištenjem
metode s temperaturom motora.

1. UVJETI PRI ISPITIVANJU
1.1. Ispitivanja koja su namijenjena određivanju najvećeg zakretnog momenta i
najveće nazivne snage motora moraju se provesti s polugom za snagu u položaju
koji daje najveću snagu motora, pri čemu je motor opremljen kako je utvrđeno u
tablici 1.
1.2. Mjerenja moraju biti provedena pri normalnim uvjetima rada, a dovod svježeg
zraka motoru bit će dovoljan. Motore je trebalo uhodati u skladu s uvjetima koje
je preporučio njihov proizvođač. Prostori izgaranja motora s vanjskim izvorom
paljenja smiju sadržavati naslage, ali u ograničenim količinama.
Uvjeti pri ispitivanju, kao što je temperatura usisavanog zraka, moraju biti
odabrani tako da su što je moguće bliže referentnim uvjetima (vidi točku 4.2.1.)
kako bi se smanjila veličina faktora ispravka.
1.3. Temperatura zraka usisavanog u motor mora biti mjerena na mjestu koje se
nalazi najviše 0,15 m prije ulaza u filtar za zrak ili, ako nema filtra, 0,15 m
od ulaznog otvora usisa. Termometar ili termopar mora biti zaštićen od
toplinskog zračenja te smješten izravno u struji zraka. Isto tako mora biti
zaštićen od povratnog špricanja goriva. Mora se odabrati dovoljan broj mjernih
položaja kako bi se mogla odrediti reprezentativna srednja temperatura usisa.
1.4. Brzina vrtnje motora za vrijeme provođenja mjerenja ne smije odstupati od
odabrane brzine vrtnje prilikom očitavanja za više od ±1%.
1.5. Očitanja opterećenja ispitivanog motora vršiti će se s kočnice kada
temperatura motora postigne zadanu vrijednost, pri čemu je brzina vrtnje motora
gotovo konstantna.
1.6. Očitanja opterećenja kočnice, potrošnje goriva i temperature usisnog zraka
moraju se vršiti istovremeno, prihvaćena vrijednost, za potrebe mjerenja, je
sredina dviju stabiliziranih očitanja, kod kojih se očitanja opterećenja kočnice
i potrošnje goriva razlikuju za manje od 2%.
1.7. Očitavanje potrošnje goriva počinje kada je sigurno da je motor postigao
određenu brzinu vrtnje.
Pri mjerenju brzine vrtnje i potrošnje goriva automatskom napravom, mjerenje
mora trajati najmanje 10 s, a ukoliko je mjerni uređaj ručni mora se mjeriti
najmanje 20 s.
1.8. U slučaju da se motor hladi tekućinom, temperatura rashladnog sredstva na
izlazu iz motora mora se održavati unutar ±5 K od gornje termostatski regulirane
temperature koju je propisao proizvođač. Ako proizvođač nije propisao nikakvu
temperaturu tada zabilježena temperatura mora biti 353 K ±5 K.
U slučaju da se motor hladi zrakom, temperatura zabilježena kod podložne pločice
svjećice jednaka je temperaturi koju je propisao proizvođač ±10 K. Ako
proizvođač nije propisao nikakvu temperaturu tada ona mora biti 483 K ±10 K.
1.9. Temperatura podložnih pločica svjećica, zrakom hlađenih motora, mora se
mjeriti pomoću termometra koji sadrži termopar i brtveni prsten.
1.10. Temperatura goriva na ulazu u pumpu za ubrizgavanje ili u rasplinjač mora
se održavati unutar granica koje je propisao proizvođač.
1.11. Temperatura mazivog ulja, mjerena u kućištu ili kod izlaza iz hladnjaka
ulja, ukoliko je ugrađen, mora biti unutar granica koje je propisao proizvođač.
1.12. Temperatura ispušnih plinova mjeriti će se u točki pod pravim kutom u
odnosu na prirubnicu(e) ispušnog(ih) otvora ili sabirnik(e).
1.13. Upotrijebljeno gorivo odgovarati će onom opisanom u točki 3.3.12. Priloga
I.
1.14. Ukoliko nije moguće upotrijebiti standardni prigušivač ispuha, pri
ispitivanju mora se koristiti uređaj koji je kompatibilan s normalnom brzinom
vrtnje motora, kako je propisao njegov proizvođač. Posebno, kada motor u
ispitnom laboratoriju radi, sustav odvođenja ispušnih plinova neće, u odvodnoj
struji na mjestu spoja s ispušnim sustavom vozila, uzrokovati promjenu tlaka, u
odnosu na atmosferski tlak, za više od ±740 Pa (7,45 mbar), osim ako, prije
ispitivanja, proizvođač nije izričito propisao protutlak koji mora postojati
prije ispitivanja, i u tom slučaju upotrijebiti će se manji od dva tlaka.

PODDODATAK 2.

Opisni dokument koji se odnosi na osnovne značajke tipa motora1, koje utječu na
njegov najveći zakretni moment i najveću nazivnu snagu motora

(Motori s vanjskim izvorom paljenja za motocikle i tricikle)
(Potrebno je priložiti zahtjevu za homologaciju tipa sastavnih dijelova kada se
ona podnosi odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)
Referentni broj (dostavljen od podnositelja zahtjeva):
Zahtjev za homologaciju tipa sastavnih dijelova s obzirom na najveći zakretni
moment i na najveću nazivnu snagu motora tipa motocikla ili tricikla mora
sadržavati niz informacija navedenih u Prilogu II Pravilnika o homoloagciji tipa
motornih vozila na dva ili tri kotača, u Dijelu A, u sljedećim točkama:
0.1.
0.2.
0.4. do 0.6.
3. do 3.2.2.
3.2.4. do 3.2.4.1.5.
3.2.4.3. do 3.2.12.2.1.
3.5. do 3.6.3.1.2.
\_\_\_\_\_
1 U slučaju nekonvencionalnih
motora ili sustava, proizvođač mora pribaviti ekvivalentne specifične podatke
spomenute dolje.

PODDODATAK 3.

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela s obzirom na najveći zakretni
moment i najveću nazivnu snagu motora tipa motocikla ili tricikla

**OBRAZAC**

Izvještaj br. ........... od tehničke službe, .................. datum
................
Homologacija tipa sastavnog dijela br.: ...... izmjena /dopuna br.:
1. Trgovačka oznaka ili naziv vozila:
2. Tip vozila:
3. Ime i adresa proizvođača:
4. Ime i adresa ovlaštenog predstavnika proizvođača (ako po(ako postoji):
5. Datum kada je vozilo podvrgnuto ispitivanju:
6. Najveći zakretni moment: Nm pri min-1
7ća nazivna snaga: kW pri min-1
8. Homologacija tipa sastavnog dijela je odobrena/odbijena2:
9. Mjesto:
10. Datum:
11. Potpis:
\_\_\_\_\_
2 Obrisati nepotrebno

DODATAK 3.

Određivanje najvećeg zakretnog momenta i najveće nazivne snage motora s
kompresijskim paljenjem ugrađenim u vozila na dva ili tri kotača

1. DEFINICIJE
Za svrhu ovoga pravilnika:
1.1. »nazivna snaga« znači:
snaga koja se dobije na ispitnom uređaju na kraju koljenastog vratila ili
istovjetnog dijela pri odgovarajućoj brzini vrtnje, s pomoćnim uređajima
popisanim u tablici 1. Ukoliko se snaga može mjeriti samo s ugrađenim mjenjačem,
učinkovitost mjenjača uzeti će se u obzir;
1.2. »najveća nazivna snaga« znači:
najveći izlaz nazivne snage izmjeren pri punom opterećenju motora;
1.3. »zakretni moment« znači:
zakretni moment izmjeren pri uvjetima propisanim u točki 1.1.;
1.4. »najveći zakretni moment« znači:
najveća vrijednost zakretnog momenta izmjerena pri punom opterećenju motora;
1.5. »pomoćni uređaji« znači:
dijelovi opreme i uređaji navedeni u tablici 1.;
1.6. »serijski postavljena oprema« znači:
sva oprema koja prema proizvođaču ima posebno određenu primjenu;
1.7. »tip motora« znači:
motori čije se značajke, definirane prema Poddodatku 1., ne razlikuju nitiu
jednom bitnom pogledu.
2. TOČNOST MJERENJA SNAGE I ZAKRETNOG MOMENTA PRI PUNOM OPTEREĆENJU
2.1. Zakretni moment:
±1% od izmjerenog zakretnog momenta1.
2.2. Brzina vrtnje
Mjerenje mora biti točno do unutar ± 1%. Poželjno je da se brzina vrtnje motora
mjeri automatski sinkroniziranim brojačem okretaja i kronometrom (ili brojilom
okretaja s mjerilom vremena kojem se može zadati mjerni vremenski razmak)
2.3. Potrošnja goriva:
±1% od izmjerene potrošnje goriva.
2.4. Temperatura goriva:
±2 K.
2.5. Temperatura usisavanog zraka motora:
±2 K.
2.6. Barometarski tlak:
±100 Pa.
2.7. Tlak u usisnom sabirniku:
±50 Pa (vidi napomenu 1.(a) tablice 1.).
2.8. Tlak u ispušnoj cijevi vozila:
200 Pa (vidi napomenu 1.(b) tablice 1.).
\_\_\_\_\_
1 Uređaj za mjerenje zakretnog
momenta mora biti umjeren tako da u obzir uzima gubitke trenja. Točnost ispitnog
uređaja u donjoj polovici raspona mjerenja smije biti ± 2 % od izmjerenog
zakretnog momenta.

3. ISPITIVANJE ZA MJERENJE NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE NAZIVNE MOTORA S
KOMPRESIJSKIM PALJENJEM
3.1. Pomoćni uređaji
3.1.1. Pomoćni uređaji koje treba postaviti
Za vrijeme ispitivanja pomoćni uređaji koji su potrebni za rad motora pri
namijenjenoj primjeni, (kako je određeno u tablici 1.) bit će postavljeni na
ispitni uređaj, na mjesto koje je što bliže onom koje bi zauzimali pri
namijenjenoj primjeni.
3.1.2. Pomoćni uređaji koje treba ukloniti
Neki pomoćni uređaji koji su potrebni samo za rad vozila, a mogu biti
pričvršćeni na motoru, moraju biti uklonjeni pri ispitivanju.
Kao primjer dan je sljedeći popis, koji nije sveobuhvatan:
– kompresor zraka za kočnice,
– kompresor servoupravljača,
– kompresor ovjesa,
– sustav klima uređaja.
Snagu koju pomoćni uređaji koji se ne mogu ukloniti troše, treba odrediti u
neopterećenom stanju te je dodati na izmjerenu snagu motora.
3.1.3. Pomoćni uređaji za start motora s kompresijskim paljenjem
Kod pomoćnih uređaja koji se koriste za startanje motora s kompresijskim
paljenjem, moraju se razmotriti dva slučaja:
(a) električni start: ugrađen je generator koji, po potrebi, i opskrbljuje
pomoćne uređaje nužne za rad motora;
(b) start koji nije električni: ako postoje električki pomoćni uređaji neophodni
za rad motora, generator se postavlja kako bi ih opskrbio strujom. Inače se
uklanja.
U svakom slučaju, sustav za proizvodnju i pohranjivanje energije potrebne za
start postavlja se i radi bez opterećenja.

*Tablica 1.* POMOĆNI UREĐAJI KOJE TREBA POSTAVITI ZA VRIJEME ISPITIVANJA ZAKRETNOG
MOMENTA I NAZIVNE SNAGE MOTORA S KOMPRESIJSKIM PALJENJEM

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Br. | Pomoćni uređaji | Postavljenje pri ispitivanju zakretnog momenta i nazivne snage |
| 1 | Usisni sustav  – Usisni vod  – Zračni filtar1a– Usisni prigušivač1a– Sustav za odzračivanja kućišta motora  – Uređaj za ograničenje brzine vrtnje motora | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 2 | Oprema uređaja za grijanje usisa  – Usisni vod | Ukoliko je serijski postavljen: da (ako je moguće mora biti postavljen u najpovoljniji položaj) |
| 3 | Ispušni sustav  – Uređaj za pročišćavanje ispušnih plinova  – Ispušna grana  – Ispušne cijevi1b– Prigušivač zvuka1b– Krajnja cijev 1b– Motorna kočnica2– Uređaj za prednabijanje | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 4 | Dobavna pumpa za gorivo3 | Ukoliko je serijski postavljena: da |
| 5 | Oprema za ubrizgavanja goriva  – Predfiltar  – Filtar  – Pumpa  – Visokotlačni vod  – Brizgaljka za gorivo  – Osjetnik tlaka usisavanog zraka, ako je postavljen4– Elektronski regulacijski sustav, mjerač protoka zraka, zrak, … (ako je postavljen) | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 6 | Oprema vodenog hlađenja  – Poklopac motora<>  – Otvor za zrak na poklopcu motora  – Hladnjak  – Ventiator5, 6– Otvor za usmjeravanje zraka na ventilatoru  – Vodena pumpa  – Termostat7 | Ukoliko su serijski postavljeni: da5 |
| 7 | Zračno hlađenje  – Otvor za usmjeravanje zraka  – Puhalo5, 6– Regulator temperature | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 8 | Električka oprema | Ukoliko je serijski postavljena: da8 |
| 9 | Uređaji za nabijanje (gdje su postavljeni)  – Kompresor kojega pogoni izravno motor i/ili ispušni plinovi  – Hladnjak stlačenog zraka9– Pumpa ili ventilator rashladnoga sredstva (pogonjeni motorom)  – Regulator protoka rashladnoga sredstva (gdje je ugrađen) | Ukoliko su serijski postavljeni: da |
| 10 | Dodatni ventilator na ispitnom uređaju | Ako je potreban: da |
| 11 | Uređaj za pročišćavanje ispušnih plinova10 | Ukoliko su serijski postavljeni: da |

1a Cijeli usisni sustav mora biti postavljen u skladu s predviđenom primjenom:
– gdje postoji rizik značajnog utjecaja na snagu motora
– u slučaju dvotaktnih motora
– kada proizvođač zahtjeva da se to napravi
U ostalim slučajevima može se koristiti istovjetan sustav, ali potrebno je
napraviti provjeru kako bi se utvrdilo da se tlak na usisu ne razlikuje za više
od 100 Pa od graničnog tlaka koji je propisao proizvođač za čisti filtar za
zrak.
1b Cijeli ispušni sustav mora biti postavljen u skladu s predviđenom primjenom:
– gdje postoji rizik značajnog utjecaja na snagu motora
– u slučaju dvotaktnih motora
– kada proizvođač zahtjeva da se to napravi
U ostalim slučajevima može se koristiti istovjetan sustav, s time da se tlak
izmjeren na izlazu iz ispušnog sustava motora ne razlikuje za više od 1000 Pa od
onog propisanog od proizvođača. Izlaz ispušnog sustava motora definiran je kao
točka koja se nalazi na 150 mm iza kraja dijela ispušnog sustava postavljenog na
motoru.
2 Ukoliko je ugrađena motorna kočnica, zaklopka kočnice u ispuhu mora se držati
u potpuno otvorenom položaju.
3 Tlak dovoda goriva smije se podešavati kako bi se uspostavili tlakovi koji
postoje pri određenoj primjeni motora (posebno kada se koristi sustav povrata
goriva).
4 Ventil usisnog zraka je regulacijski ventil za pneumatsku regulaciju pumpe za
ubrizgavanje. Regulator ili oprema za ubrizgavanje goriva smiju sadržavati
uređaje koji mogu utjecati na količinu ubrizganog goriva.
5 Hladnjak, ventilator, usmjerivač zraka ventilatora, vodena pumpa i termostat
moraju na ispitnom uređaju zauzimati koliko je god to moguće isti međusoban
relativan položaj kao da se nalaze na vozilu. Ukoliko hladnjak, ventilator,
usmjerivač zraka, vodena pumpa i/ili termostat zauzimaj položaj na ispitnom
uređaju koji je različit od onoga na vozilu, položaj na ispitnom uređaju bit će
opisan i zabilježen u izvještaju o ispitivanju. Optok rashladne tekućine mora
biti omogućen isključivo vodenom pumpom motora. Hlađenje tekućine može se
odvijati u hladnjaku motora ili u nekom vanjskom krugu, s time da pad tlaka u
tom krugu i tlak na ulazu u pumpu ostane prilično isti kao i kod rashladnog
sustava motora. Zatvarač hladnjaka, ako je ugrađen, mora biti u otvorenom
položaju. Kada se ventilator, hladnjak i sustav pokrova ne mogu prikladno
smjestiti na motor, snaga koju ventilator troši, kada je zasebno postavljen u
ispravan položaj u odnosu na hladnjak i pokrov (ako je upotrijebljen), mora biti
određena, pri brzinama vrtnje koje odgovaraju brzinama vrtnje motora pri kojima
se vršilo ispitivanje snage motora, pomoću proračuna iz standardnih
karakteristika ili pomoću ispitivanja. Ta snaga, ispravljena na stanje
standardne atmosfere definirane u točki 4.2., mora biti oduzeta od ispravljene
snage.
6 Tamo gdje je ugrađen ventilator ili puhalo koji se može isključiti ili ima
progresivnu značajku, ispitivanje se mora provesti s isključenim ventilatorom
(ili puhalom) ili pak, za slučaj progresivne karakteristike, s radom ventilatora
ili puhala s najvećim klizanjem.
7 Termostat smije biti u potpuno otvorenom položaju.
8 Najmanja snaga generatora: snaga generatora mora biti ograničena na onu koja
je potrebna za rad pomoćnih uređaja koji su neophodni za rad motora. Ukoliko je
spoj s akumulatorom nužan, mora se koristiti potpuno napunjen akumulator u
dobrom stanju.
9 Nabijeni motore s hladnjakom zraka moraju se ispitivati s hladnjakom zraka,
bilo tekućinom ili zrakom, no ako proizvođaču više odgovara, sustav na ispitnom
uređaju može zamijeniti zrakom hlađeni hladnjak. U svakom slučaju, mjerenje
snage, pri svakoj brzini vrtnje, mora se odvijati pri padu tlaka na prolazu kroz
hladnjak nabijenog zraka sustava ispitnog uređaja koji odgovara padu tlaka
propisanom od proizvođača za sustav na cjelovitom vozilu.
10 Mjere protiv zagađenja smiju uključivati, npr., povrat ispušnih plinova (EGR
sustav), katalizator, toplinski reaktor, sustav dovoda dodatnog zraka i sustav
smanjenja isparavanja goriva.

3.2. Uvjeti postavki
Uvjeti postavki za ispitivanje pomoću kojeg se određuje najveći zakretni moment
i najveća nazivna snaga motora navedeni su u tablici 2.

*Tablica 2* UVJETI POSTAVKI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1 | Podešavanje kapaciteta pumpe za ubrizgavanje | Podesiti u skladu s proizvodnom specifikacijom proizvođača i koristiti bez daljnje promjene za vrijeme određene primjene. |
| 2 | Točka paljenja ili ubrizgavanja (krivulja ubrizgavanja) |
| 3. | Podešavanje regulatora |
| 4. | Uređaji za smanjivanje onečišćenja |

3.3. Uvjeti ispitivanja.
3.3.1. Ispitivanja namijenjena određivanju najvećeg zakretnog momenta i najveće
nazivne snage moraju se provesti s regulatorom količine ubrizganog goriva
podešenim za puno opterećenje, pri čemu je motor opremljen kako je utvrđeno u
tablici 1.
3.3.2. Podaci o radnim parametrima motora moraju se očitati pri stabiliziranim
radnim uvjetima, s dovoljnim dovodom svježeg zraka motoru. Motor je trebalo
uhodati u skladu s preporukama proizvođača. Prostori izgaranja mogu sadržavati
naslage, ali u ograničenim količinama.
Uvjeti pri ispitivanju, kao što je temperatura usisavanog zraka, moraju biti
odabrani što je moguće bliže referentnim uvjetima (vidi točku 4.2.) kako bi se
smanjila veličina faktora ispravka.
3.3.3. Temperatura usisa u motor (okolnog zraka) mora biti mjerena unutar 0,15 m
prije točke ulaza u filtar za zrak, ili, ako nema filtra, unutar 0,15 m od
ulaznog otvora usisa. Termometar ili termopar mora biti zaštićen od toplinskog
zračenja te smješten izravno u struji zraka. Isto tako mora biti zaštićen od
povratnog špricanja goriva. Mora se odabrati dovoljan broj mjernih položaja kako
bi se mogla odrediti reprezentativna srednja temperatura usisa.
3.3.4. Niti jedan podatak neće se zabilježiti dok zakretni moment, brzina vrtnje
i temperatura ne budu prilično konstantni tijekom perioda od najmanje 30
sekundi.
3.3.5. Brzina vrtnje za vrijeme izvođenja ili mjerenja ne smije odstupati od
odabrane brzine vrtnje za više od ±1% ili 10 min-1, zavisno koja vrijednost je
veća.
3.3.6. Očitano opterećenje kočnice i temperatura usisnog zraka moraju se uzimati
istovremeno i moraju biti prosjek dviju uzastopnih vrijednosti, kod kojih se
opterećenje kočnice razlikuje za manje od 2%.
3.3.7. Temperatura rashladnog sredstva na izlazu iz motora mora se održavati
unutar ±5 K od gornje termostatski regulirane temperature propisane od
proizvođača. Ako proizvođač nije propisao nikakvu temperaturu tada ona mora biti
353 K ± 5 K.
U slučaju zrakom hlađenih motora, temperatura točke određene od proizvođača mora
se održavati na +0/-20 K od najveće temperature koju je predvidio proizvođač pri
referentnim uvjetima.
3.3.8. Temperatura goriva mora se mjeriti na ulazu u rasplinjač ili u sustav za
ubrizgavanje, te održati unutar granica utvrđenih od proizvođača.
3.3.9. Temperatura maziva ulja, mjerena u kućištu ili kod izlaza iz hladnjaka
ulja ukoliko je ugrađen, mora biti unutar granica utvrđenih od proizvođača.
3.3.10. Pomoćni regulacijski sustav smije se upotrijebiti, ako je to potrebno za
održavanje temperature unutra granica propisanih u točkama 3.3.7., 3.3.8. i
3.3.9.
3.3.11. Gorivo
(vidi točku 3.3.12. Priloga II)
3.4. Postupak ispitivanja
Mjerenja se moraju obaviti pri dovoljnom broju brzina vrtnji kako bi cijela
krivulja snage bila točno definirana u rasponu od najniže do najviše brzine
vrtnje koju je preporučio proizvođač. Taj raspon brzine vrtnje mora uključiti
brzinu vrtnje pri kojoj motor ostvaruje najveću snagu. Za svaku brzinu vrtnje
mora se odrediti srednja vrijednost pomoću najmanje dva stabilna mjerenja.
3.5. Mjerenje indeksa čađe
Za slučaj motora s kompresijskim paljenjem, za vrijeme ispitivanja, ispušni
plinovi moraju biti ispitani na sukladnost sa zahtjevima za ugradnju mjera
zaštite zraka od zagađenja, kad one jednom stupe na snagu.
4. FAKTORI ISPRAVKA ZA SNAGU I ZAKRETNI MOMENT
4.1. Definicija faktora αd i α2
Faktori s kojima se množe izmjereni zakretni moment i snaga kako bi se odredili
zakretni moment i snaga motora koji u obzir uzimaju učinkovitost prijenosa
(faktor α2), korišten pri ispitivanju, i kako bi se taj zakretni moment i ta
snaga sveli na referentne atmosferske uvjete propisane u točki 4.2.1. (faktor
αd).
Jednadžba korekcije snage je:

![](dodatni/377785.gif)
gdje su:
P0 = ispravljena snaga (tj. snaga pri referentnim uvjetima na kraju koljenastog
vratila)
αd = faktor ispravka za referentne atmosferske uvjete
α2 = faktor ispravka za učinkovitost prijenosa (vidi Dodatak 2., točku 4.3.1.)
P = izmjerena snaga (zabilježena snaga).
4.2. Referentni atmosferski uvjeti
4.2.1. Temperatura (To)
298 K (25°C)
4.2.2. Tlak suhog zraka (Pso)
99 kPa
Napomena: Tlak suhog zraka temelji se na sveukupnom tlaku od 100 kPa i tlaku
vodene pare od 1 kPa.
4.3. Atmosferski uvjeti pri ispitivanju
Atmosferski uvjeti pri ispitivanju moraju biti:
4.3.1. Temperatura (T)
283 K ≤ T ≤ 313 K
4.3.2. Tlak (Ps)
80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa
4.4. Određivanje faktora ispravka αd1
Faktor ispravka za snagu (αd) motora s kompresijskim paljenjem pri konstantnom
protoku goriva može se izračunati primjenom jednadžbe:

![](dodatni/377786.gif)

gdje su:
fa = atmosferski faktor
fm = utjecajni parametar za svaki tip motora i podešavanja.
4.4.1. Atmosferski faktor fa
Ovaj faktor pokazuje utjecaj okolišnih uvjeta (tlak, temperatura i vlaga) na
zrak kojeg motor usisava. Jednadžba za atmosferski faktor razlikuje se kod
različitih tipova motora.
4.4.1.1. Nenabijani motori i motori s mehaničkim pogonom kompresora

![](dodatni/377787.gif)

4.4.1.2. Nabijani motori s pogonom kompresora turbinom na ispušne plinove sa ili
bez hladnjaka nabijenog zraka

![](dodatni/377788.gif)

4.4.2. Faktor motora fm
fm je funkcija od qc (ispravljenog protoka goriva) koja glasi:

![](dodatni/377789.gif)

gdje je:
qc = qr
gdje su
q = protok goriva u miligramima po ciklusu po litri sveukupnog radnog volumena
[mg/(litra·ciklus)]
r = omjer tlakova iza i ispred kompresora (r = 1 za nenabijene motora)
Ova jednadžba vrijedi kada je qc unutar područja od 40 mg/(litra·ciklus) do 65
mg/(litra·ciklus).
Kada je qc manji od 40 mg/(litra·ciklus), za fm se uzima konstantna vrijednost
od 0,3 (fm = 0,3).
Kada je qc veći od 65 mg/(litra·ciklus), za fm se uzima konstantna vrijednost od
1,2 (fm = 1,2) (vidi sliku).

![](dodatni/377790.gif)

4.4.3. Uvjeti koji moraju biti zadovoljeni u laboratoriju
Da bi ispitivanje bilo važeće, faktor ispravka αd mora biti takav da je
zado
zadovoljeno

![](dodatni/377791.gif)

Ukoliko su ove granične vrijednosti premašene, dobivena ispravljeednost
mora se navesti u izvještaju o ispitivanju zajedno s precizno navedenim uvjetima
pri ispitivanju (temperatura i tlak).
\_\_\_\_\_
1 Ispitivanja se mogu provesti u
komorama s klimatizacijskim sustavom u kojima se atmosferski uvjeti mogu
regulirati.

5. IZVJEŠTAJ O ISPITIVANJU
Izvještaj o ispitivanju mora sadržavati rezultate i sve proračune koji su bili
potrebni da se dobije najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga, navedena
u Poddodatku 2., zajedno s značajkama motora navedenim u Poddodatku 1.
Dodatno, izvještaj o ispitivanju mora sadržavati sljedeće podatke:
Uvjeti pri ispitivanju
Tlakovi izmjereni pri najvećoj snazi
Barometarski tlak: ..........kPa
Protutlak na ispuhu: ........kPa
Pad tlaka na usisu: .........kPa u motoru
usisni sustav
Temperature usisavanog zraka izmjerene pri najvećoj snazi motora: °C
rashladne tekućine
kod izlaza rashladne tekućine iz motora °C1
kod referentne točke u slučaju zrakom hlađenog motora °C1
ulja: ...................................................... °C (naznačiti točku
mjerenja)
goriva
kod rasplinjača / ulaza u pumpu za ubrizgavanje1 °C
u uređaju za mjerenje potrošnje goriva: ..............°C
ispuha, mjereno kod točke uz izlaznu(e) prirubnicu(e) ispušnog(ih) sabirnika °C
Značajke dinamometra
Marka: .................
Tip: ...................
Gorivo
Za motore s vanjskim izvorom paljenja koji rade na tekuće gorivo:.......
Marka: .......................
Tehnički opis: .............
Dodatak protiv detonacije (olovo, itd.)
Tip: .............................
Sadržaj u mg/litri: .........
Oktanski broj:.............
RON: .........................
MON: ......................
Relativna gustoća: ......pri 15°C pri 4°C
Ogrjevna moć: ..............kJ/kg
Mazivo
Marka: ........................
Tehnički opis: ......
SAE klasa viskoziteta: ......
Detaljni rezultati mjerenja
\_\_\_\_\_
1 Obrisati ono što se ne
primjenjuje

Značajke motora

|  |  |
| --- | --- |
| Brzina vrtnje motora, min-1 | |
| Brzina vrtnje kočnice, min-1 | |
| Opterećenje kočnice, N | |
| Izmjereni zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm | |
| Izmjerena snaga, Kw | |
| Uvjeti pri ispitivanju | Barometarski tlak, kPa |
| Temperatura usisnog zraka, K |
| Faktor ispravka | |
| Ispravljen zakretni moment na koljenastom vratilu, Nm | |
| Ispravljena snaga, kW | |
| Specifična efektivna potrošnja goriva1, g/kWh | |
| Temperatura hlađenja motora, K2 | |
| Temperatura ulja kod mjerne točke, K |
| Temperatura ispuha, K | |
| Temperatura zraka iza kompresora, K | |
| Tlak iza kompresora, kPa | |
| 1 Bez ispravljanja snage.  2 Navesti položaj mjerne točke: mjerenje je provedeno (obriši ono što se ne primjenjuje):  a) na izlazu rashladne tekućine;  b) na podložnoj pločici svjećice  c) drugdje, treba navesti gdje. | |

6. DOPUŠTENO ODSTUPANJE PRI MJERENJU NAJVEĆEG ZAKRETNOG MOMENTA I NAJVEĆE
NAZIVNE SNAGE
6.1. Najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga motora, koje je odredila
tehnička služba, smiju se razlikovati od vrijednosti koje je naveo proizvođač za
±5% ukoliko je izmjerena snaga ≤ 11 kW, a ±2% ukoliko je izmjerena snaga >11 kW,
uz dopušteno odstupanje brzine vrtnje od 1,5%.
6.2. Najveći zakretni moment i najveća nazivna snaga motora izmjerene za vrijeme
ispitivanja na sukladnost proizvodnje smiju se razlikovati za ±10% od
vrijednosti određenih prilikom ispitivanja za homologaciju tipa sastavnih
dijelova ukoliko je izmjerena snaga ≤ 11 kW, a ±5% ukoliko je izmjerena snaga
>11 kW.

PODDODATAK 1.

Opisni dokument koji se odnosi na osnovne značajke tipa motora1, koje utječu na
njegov najveći zakretni moment i najveću nazivnu snagu motora

(Motori s kompresijskim paljenjem za vozila na dva ili tri kotača)
(Potrebno je priložiti zahtjevu za homologaciju tipa sastavnih dijelova kada se
ona podnosi odvojeno od zahtjeva za homologaciju tipa vozila)
Referentni broj (dostavljen od podnositelja molbe):
Zahtjev za homologaciju tipa sastavnih dijelova s obzirom na najveći zakretni
moment i na najveću nazivnu snagu motora tipa motornog vozila na dva ili tri
kotača mora sadržavati niz informacija navedenih u Prilogu II Pravilnika o
homoloagciji tipa motornih vozila na dva ili tri kotača, u Dijelu A, u sljedećim
točkama:
0.1.
0.2.
0.4. do 0.6.
3. do 3.2.1.5.
3.2.2.
3.2.4.2. do 3.2.4.2.8.3.
3.2.5. do 3.2.12.2.1.
3.5. do 3.6.3.1.2.
\_\_\_\_\_\_
1 U slučaju nekonvencionalnih
motora ili sustava, proizvođač mora pribaviti ekvivalentne specifične podatke

PODDODATAK 2.

Naziv tijela nadležnog za homologaciju

Certifikat o homologaciji tipa sastavnog dijela s obzirom na najveći zakretni
moment i najveću nazivnu snagu motora tipa motornog vozila na dva ili tri kotača

**OBRAZAC**

Izvještaj br. .............. od tehničke službe .............., datum
.................
Homologacija tipa sastavnog dijela br.: ...... izmjena /dopuna br.: ....
1. Trgovačka oznaka ili naziv vozila: .................
2. Tip vozila: .................
3. Ime i adresa proizvođača: .................
4. Ime i adresa ovlaštenog predstavnika proizvođača (ako postoji):
5. Datum kada je vozilo podvrgnuto ispitivanju: .................
6. Najveći zakretni moment: .................Nm pri min-1
7. Najveća nazivna snaga: .................kW pri min-1
8. Homologacija tipa sastavnog dijela je odobrena / odbijena2:
.................
9. Mjesto: .................
10. Datum: .................
11. Potpis: .................
 spomenute dolje.

\_\_\_\_\_
2 Obrisati nepotrebno

Pravilnik, NN 42/2008-1426
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)