## Statut Hrvatske obrtničke komore

### NN 56/1994 (22.7.1994.), Statut Hrvatske obrtničke komore

# HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA

Na temelju članka 64. stavak 2. i članka 65. Zakona o obrtu ("Narodne
novine", br. 77/93), Skupština Hrvatske obrtničke komore na sjednici
održanoj 1. srpnja 1994. g. donosi

## STATUT

### HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Statutom uređuju se zadaće i poslovi Hrvatske obrtničke komore
(u nastavku teksta: Komora), prava i dužnosti članica Komore, upravljanje
Komorom, oblici organiziranja rada u Komori, osnivanje predstavništva Komore
u inozemstvu, obrazovanje i osposobljavanje za obavljanje obrta, rad sudova
u Komori i arbitraža, suradnja s državnim tijelima i organizacijama i drugim
komorama, opći akti Komore i njihovo donošenje, javnost rada Komore, Komorski
ured i način ostvarivanja sredstava za rad Komore

Članak 2.

Hrvatska obrtnička komora je samostalna, stručno poslovna organizacija
obrtnika, trgovaca pojedinaca i trgovačkih društava koji u skladu sa Zakonom
o obrtu (u nastavku teksta: Zakon) obavljaju obrtničku djelatnost, koja
promiče, usklađuje, zastupa i predstavlja zajedničke intere se obrtništva
Hrvatske.

Članak 3.

U Komoru se, u skladu sa Zakonom, udružuju:

1. Obrtnici koji obavljaju obrt na području Republike Hrvatske, i to
preko svojih:

- općinskih udruženja,

- gradskih udruženja i

- područnih (Županijskih) obrtničkih komora.

2. Članovi Komore jesu: trgovci pojedinci i trgovačka društva kada obavljaju
obrt u skladu s člankom 2. stavkom 1. točka 2. i 3. Zakona.

Ako se sumnja da li trgovac pojedinac ili trgovačko društvo potpada
pod Obrtničku komoru, odlučuje u skladu s člankom 82. Zakona posebno Arbitražno
vijeće.

3. U Hrvatsku obrtničku komoru mogu se učlaniti i fizičke osobe, trgovačka
društva, obrtničke i štednokreditne zadruge, štedionice, te druge pravne
osobe ako svojom djelatnošću unapređuju rad i poslovanje obrta.

Članak 4.

Članstvo u Komori je obvezatno.

Obrtnici iz članka 3. stavka 1. točka 1. postaju članovi Komore danom
upisa u obrtni registar.

Trgovci pojedinci i trgovačka društva iz članka 3. stavak 1. točka 2.
postaju članovi Komore u skladu s člankom 60. Zakona.

Članak 5.

Komora je pravna osoba, s pravima obvezama i odgovornostima utvrdenim
Zakonom i ovim Statutom.

Naziv Komore jest Hrvatska obrtnička komora.

Skraćeni naziv jest: HOK.

Članak 6.

Komora ima svoj pečat te metalni okrugli žig s tekstom po rubu kruga
pečata i žiga - Hrvatska obrtnička komora

- Zagreb, a u sredini je zaštitni znak Komore.

Pečat i žig imaju svoj redni broj.

Pečat može biti izrađen prema potrebi i na stranim jezicima

Komora ima svoj zaštitni znak.

Znak je okruglog oblika plave boje s dva izrezana kvadratna isječka
bijele boje, jednim u sredini i drugim dijagonalno vezanim za njega, desno
gore, u središtu kojega je ispunjeni krug srebrne boje.

II. MATICA HRVATSKIH OBRTNIKA

Članak 7.

Sjedište Komore je u Matici hrvatskih obrtnika, Zagreb, Ilica 49, kao
mjestu jedinstvene povezanosti u promicanju staleških interesa obrta i
obrtništva.

III. OBAVLJANJE JAVNIH OVLASTI

Članak 8.

Komora obavlja javne ovlasti koje su utvrđene Zakonom i drugim propisima.

Akti koje Komora izdaje u obavljanju javnih ovlasti jesu javne isprave.

Na potvrde i druge javne isprave koje izdaje Komora u obavljanju javnih
ovlasti može se izjaviti prigovor Upravnom odboru Komore.

IV. ZADAĆE I POSLOVI KOMORE

Članak 9.

Komora u skladu sa Zakonom:

1. promiče obrt i obrtništvo:

2. zastupa interese obrtnika pred državnim tijelima u oblikovanju gospodarskog
sustava;

3. daje mišljenja i prijedloge državnim tijelima pri donošenju zakona
i propisa na području obrtništva i poduzetništva;

4. osniva komisije za polaganje pomočničkih i majstorskih ispita te
ispite o stručnoj osposobljenosti kao i drugih komisija na području obrazovanja
i osposobljavanja za potrebe članica Komore;

5. osniva Sud časti;

6. osniva Arbitražno vijeće;

7. vodi knjigu obrtnika;

8. vodi evidenciju s područja obrazovanja i osposobljavanja;

9. vodi registar područnih komora;

10. pruža pomoć obrtnicima prilikom osnivanja i poslovanja obrta;

11. promiče gospodarsku povezanost;

12. procjenjuje mogučnosti i uvjete gospodarskog razvoja;

13. sudjeluje pri oblikovanju gospodarskog sustava i mjera ekonomske
politike;

14. uspostavlja i razvija sve vrste poslovnih odnosa na domačem i inozemnom
tržištu;

15. potiče, organizira i sudjeluje u predstavljanju obrtništva na sajamskim
i ostalim promotivnim aktivnostima;

16. potiče, razvija i štiti dobre poslovne običaje, poslovni moral i
zaštitu potrošača;

17. razvija poduzetništvo;

18. promiče, organizira i sudjeluje u razvijanju sustava strukovne izobrazbe
za potrebe obrtništva;

19. organizira dopunsku izobrazbu kadrova za potrebe obrtništva;

20. potiče istraživanja u gospodarstvu i za gospodarstvo u obrtništvu,
te inovacije postupka, proizvoda i usluga, kao i razvoj tehnološke infrastrukture;

21. sudjeluje u usklađivanju gospodarskih i društvenih interesa na području
ekologije;

22. razvija informacijski sustav i poslovno informiranje;

23. potiče, koordinira pomaže i prati provedbu osnovnih programskih
zadataka rada u udruženjima i područnim (županijskim) komorama;

24. djeluje u procesu prestrukturiranja gospodarstva;

25. štiti interese članova na području radnog prava, zdravstvenog, mirovinskog
i invalidskog osiguranja i socijalne skrbi;

26. priprema, zaključuje i prati primjenu kolektivnih ugovora u skladu
sa Zakonom;

27. obavlja i druge zadaće određene zakonom, ovim Statutom i drugim
aktima Komore.

V. PRAVA, OBVEZE I ODGOVORNOSTI ČLANOVA KOMORE

Članak 10.

Članovi Komore ravnopravni su i imaju jednaka prava, obveze i odgovornosti
u Komori

Članak 11.

Prava, obveze i odgovornosti članova Komore jesu:

1. imaju aktivno i pasivno izborno pravo za izbore u organe i tijela
Komore;

2. preko svojih predstavnika upravljaju poslovima Komore ;

3. sudjeluju u radu strukovnih - cehovskih grupa i drugih oblika organiziranja
u Komori;

4. usmjeravaju i uskladuju međusobne odnose i zajedničke interese;

5. sudjeluju u provedbi programa strukovnog obrazovanja za potrebe obrtništva;

6. predlažu razmatranje pitanja iz djelokruga Komore, organiziraju savjetovanja
i obavljaju konzultacije;

7. daju podatke i izvješća potrebna za provedbu zajedničkih interesa;

8. traže i primaju izvješća te podatke potrebne za njihovu gospodarsku
aktivnost;

9. pred Sud časti iznose slučajeve povrede dobrih poslovnih običaja
i morala;

10. preko Komore surađuju s nadležnim državnim i drugim tijelima na
rješavanju problema u gospodarstvu;

11. preko tijela Komore predlažu donošenje zakona, drugih propisa i
mjera za potrebe obrtništva i poduzetništva ;

12. razmatraju nacrte i prijedloge gospodarskih propisa i mjera za njihovu
provedbu;

13. koriste se stručnom i drugom pomoći Komore iz njezina djelokruga;

14. pridržavaju se odredbi Statuta, odluka, zaključaka i drugih akata
organa i tijela Komore, te razvijaju međusobnu odgovornost za njihovu dosljednu
provedbu, kao i za provedbu dogovorene politike komorskog sustava;

15. uredno podmiruju komorski doprinos.

VI. SURADNJA S DRŽAVNIM ORGANIMA, TIJELIMA VLASTI I DRUGIM ORGANIZACIJAMA

Članak 12.

Komora u svojem radu surađuje, u skladu sa Zakonom, sa Saborom Republike
Hrvatske, Vladom Republike Hrivatske, organima uprave, udrugama, sindikatima
i drugim organizacijama u izgradnji gospodarskog sustava, određivanju razvojne
i tekuće ekonomske politike te rješavanju drugih pitanja važnih za obrtništvo,
poduzetništvo te ukupno gospodarstvo Republike.

Članak 13.

Suradnja Komore s državnim organima, tijelima vlasti i drugim organizacijama
ostvaruje se u:

1. predlaganju i pokretanju inicijativa za donošenje zakona te drugih
propisa i mjera koje se odnose na uvjete privređivanja i jačanja obrtništva
i poduzetništva unutar ukupnoga gospodarskog sustava;

2. razmatranju nacrta i prijedloga zakona te drugih propisa i mjera
važnih za obrtništvo i poduzetništvo, te u davanju mišljenja, primjedaba
i prijedloga kojima se uređuju radni uvjeti;

3. utvrđivanju i provedbi gospodarske politike;

4. sudjelovanju kao partner i potpisnik pri sklapanju ugovora, odnosno
donošenja gospodarskih mjera koje se odnose u prvom redu ili isključivo
na obrtništvo.

Članak 14.

Komora surađuje sa znanstvenim, istraživačkim, stručnim, obrazovnim
i drugim organizacijama i njihovim zajednicama, gdje se primjenom suvremenih
i znanstvenih dostignuća može potaknuti razvoj i postići bolje rezutlate
u proizvodnji i poslovanju obrtništva i poduzetništva.

Članak 15.

Komora zastupa interese svojih članova prema odgovarajućim sindikatima
te sklapa opće i granske kolektivne ugovore: prati primjenu kolektivnih
ugovora i predlaže od govarajuće izmjene i dopune ako se to ne protivi
odredbama zakona o radu.

VII. SURADNJA S KOMORAMA U ZEMLJI I INOZEMSTVU I S MEĐUNARODNIM
ORGANIZACIJAMA

Članak 16.

U utvrđivanju i provedbi gospodarske politike, kao i u svim poslovima
od zajedničkog interesa, Komora napose surađuje s Hrvatskom gospodarskom
komorom.

Članak 17.

Da bi zadovoljila interese svojih članova, Komora može surađivati i
povezivati se s ostalim komorama u zemlji i inozemstvu, udruženjima i drugim
sličnim asocijacijama stranih zemalja i međunarodnim ekonomskim organizacijama,
a može također ostvariti različite oblike poslovnog povezivanja.

Članak 18.

Komora može s gospodarskim komorama slrackih zemalja osnivati mješovite
komore i druge institucionalne oblike suradnje, kada se ocijeni da oni
mogu znatno poboljšati međusobne gospodarske odnose.

Sjedište mješovite komore može biti u Republici Hrvatskoj i u inozemstvu.

Mješovite komore sa sjedištem u Republici Hrvatskoj sastavni su dio
Komore.

Članak 19.

Povezivanje s institucijama iz članka 17. i 18. Statuta uskladit če
se s nadležnim tijelima u Republici.

VIII. PREDSTAVNlŠTVA KOMORE U INOZEMSTVU

Članak 20.

Da bi zadovoljila interese članica, Komora može osnivati svoja predstavništva
u inozemstvu, odnosno povezivati se u razne oblike organiziranja.

Članak 21.

Odluku o osnivanju i ukidanju predstavništva Komore u inozemstvu donosi
Skupština.

Osnivanje i rad predstavništva Komore u inozemstvu usklađuje se s nadležnim
tijelima u Republici.

Predstavništvo Komore u inozemstvu odgovorno je za svoj rad predsjedniku
i Skupštini.

Opći uvijeti rada i druga pitanja značajna za rad predstavništva Komore
u inozemstvu uređuju se pravilnikom koji donosi Upravni odbor.

IX. ORGANIZACIJA I TIJEI.A KOMORE

Članak 22.

Tijela Hrvatske obrrtničke komore jesu:

1. Skupština,

2. Upravni odbor,

3. Nadzorni odbor i

4. Predsjednik.

Skupština

Članak 23.

Skupština Hrvatske obrtničke komore najviši je organ upravljanja, a
sačinjavaju je predstavnici članova i članica Hrvatske obrtničke komore.

Skupština ima 71 člana.

U Skupštini mora biti osigurana razmjerna teritorijalna i strukovna
zastupljenost članova i članica (obrtnika i trgovaca pojedinaca i trgovačkih
društava).

Izbor predstavnika u Skupštinu obavljaju područne obrtničke komore,
a određeni broj (ne veči od 7) Skupština kooptira na prijedlog Upravnog
odbora iz redova Saveza strukovnih - cehovskih grupa.

Sastav predstavnika u Skupštini uređuje se Odlukom o raspisivanju izbora.

Izbori se raspisuju najkasnije 60 dana prije isteka mandata Skupštine.

Članak 24.

Mandat predstavnika u Skupštini traje 4 godine s pravom ponovnog izbora.

Mandat predstavnika u Skupštini prestaje i prije isteka roka na koji
je izabran:

- ako ga opozove tijelo koje ga je izabralo,

- gubitkom statusa obrtnika, odnosno prestankom osnova udruživanja,

- ostavkom,

- smrću predstavnika.

Članak 25.

Skupština donosi:

1.- Statut,

- Program rada,

- Odluku o osnovici i stopi doprinosa te načinu i rokovima plačanja,

- financijski proračun,

- Odluku o raspisivanju izbora,

- Poslovnik o radu Skupštine,

- ostale opće akte,

- utvrđuje područja koja obuhvaćaju područne obrtničke komore i arbitrira
u spornim slučajevima.

2. odobrava godišnji izvještaj o radu i završni račun Komore,

3. usklađuje jedinstvenu politiku financiranja ukupnog komorskog sustava,

4. odlučuje o najznačajnijim pitanjima obrtničkog razvoja,

5. donosi odluku o osnutku i ukinuću područnih komora, te potvrđuje
statut područnih obrtničkih komora,

6. osniva Sud časti i donosi Pravilnik o njegovu radu,

7. osniva Arbitražno vijeće te donosi Pravilnik o njegovu radu,

8. donosi Pravilnik o vođenju registra područnih komora,

9. usklađuje i prati rad područnih obrtničkih komora, a u slučajevima
kad ne funkcioniraju organi i tijela područne komore, dužna je pokrenuti
postupak i organizirati njihov redovan rad,

10. imenuje i razrješava:

- predsjednika Hrvatske obrtničke komore,

- članove Upravnog i Nadzornog odbora,

- predsjednika i članove Suda časti i Arbitražnog vijeća,

- odlučuje o osnivanju i ukidanju predstavništava u inozemstvu

- odlučuje o drugim pitanjima iz svoje nadležnosti.

Članak 26.

Sjednice Skupštine održavaju se najmanje 2 puta godišnje.

Sjednicu Skupštine saziva i njome predsjedava predsjednik Komore.

Sjednica Skupštine mora se sazivati i na zahtjev:

Nadzornog odbora,

2 Upravnog odbora,

3 najmanje 15 članova Skupštine.

Podnkositelj zahtjeva dužan je svoj zahtjev pismeno obrazložiti.

Članak 27.

Skupština može pravovaljano odlučivati ako je sjednici nazočno više
od polovice članova Skupštine.

Skupština odlučuje večinom glasova nazočnih članova, a kada odlučuje
o Statutu, o raspisivanju izbora, osnovici, stopi za plaćanje komorskog
doprinosa, financijskom proračunu, osnivanju područnih komora i o ponovnom
odlučivanju na prijedlog predsjednika Komore, potrebna je dvotrećinska
većina glasova svih članova Skupštine.

Član Skupštine koji se ne složi s prihvaćenom odlukom, može izdvojiti
svoje mišljenje.

Rad Skupštine uređuje se Poslovnikom.

Upravni odbor

Članak 28.

Komora ima svoj Upravni odbor

Članak 29.

Članovi Upravnog odbora jesu:

1. predsjednici područnih komora i

2. najviše 3 dopunska člana, koje imenuje Skupština na prijedlog predsjednika
Upravnog odbora.

Članak 30.

Upravni odbor ima predsjednika.

Predsjednika Upravnog odbora na prijedlog predsjednika Komore bira Upravni
odbor između svojih članova.

Članak 31.

Mandat članova Upravnog odbora traje četiri godine.

Skupština može zahtijevati da područna komora zamijeni člana Upravnog
odbora ako ne provede zaključke, odluke i stajališta koja su prihvatili
Skupština i Upravni odbor ili ako svojom aktivnošču šteti ugledu Komore

Ako se zamijeni član Upravnog odbora područna obrtnička komora izabrat
će novog predstavnika kojem mandat traje do izbora predsjednika područne
obrtničke komore.

Mandat članova Upravnog odbora može prestati:

- opozivom,

- prestankom funkcije predsjednika područne komore

- ostavkom i

- smrću.

Članak 32.

Upravni odbor radi u sjednicama koje se održavaje: prema potrebi.

Sjednicu Upravnog odbora saziva njegov predsjednik a sjednica Upravnog
odbora mora se sazvati i na zahtjev:

- predsjednika Komore

- Nazornog odbora,

- najmanje pet članova Upravnog odbora.

Članak 33.

Upravni odbor pravovaljano odlučuje ako je sjednici nazočno više od
polovice njegovih članova.

Upravni odbor donosi odluke većinom glasova nazočnih članova Upravnog
odbora.

U cilju operacionalizacije svoga rada Upravni odbor osniva uže radno
tijelo.

Način rada Upravnog odbora i njegova užeg radnog tijela utvrđuje se
Poslovnikom o radu Upravnog odbora.

Za svoj rad Upravni odbor odgovara Skupštini.

Članak 34.

Upravni odbor:

- provodi odluke i zaključke Skupštine,

- utvrđuje prijedlog Statuta i drugih akata koje donosi Skupština,

- predlaže imenovanje i razrješenje tajnika Komore,

- predlaže odluke i stajališta te daje mišljenje o pitanjima o kojima
raspravlja Skupština,

- odlučuje o prigovorima na pojedinačne akte donesene u obavljanju javnih
ovlasti,

- ustanovljuje i zastupa razvojne interese članica Komore s gledišta
komorskog sustava, ekonomske politike i drugih pitanja značajnih za obrtništvo
i gospodarstvo Republike,

- oblikuje stajališta članova Komore na području radnog prave i socijalne
skrbi,

- ustanovljuje i usklađuje interese članica Komore u odnosu prema kolektivnim
ugovorima,

- usklađuje međusobne interese strukovnih - cehovskih grupa,

- ustanovljuje potrebe i stajališta te predlaže način provedbe stručne
izobrazbe u obrtništvu;

- osniva komisije za polaganje pomočničkog ispita, stručne osposobljenosti
i majstorskog ispita te utvrđuje način i postupak za vođenje evidencija
o završnim ispitima, o kojima izdaje potvrde,

- daje mišljenje na popis vezanih obrta, stručne spreme potrebne za
njihovo obavljanje te mišljenje na popis povlaštenih obrta i na način izdavanja
povlastica,

- donosi opće akte potrebne za rad Komorskog ureda,

- donosi rebalans financijskog proračuna Komore,

- bira i razrješuje predsjednika i suce Suda časti pri Komori,

- imenuje i razrješuje tužitelja i zamjenike tužitelja Suda časti te
predsjednika i članove Disciplinske komisije,

- ustanovljuje listu arbitara Arbitraže pri Komori,

- imenuje i razrješava predstavnike Komore u druge organe, organizacije
i tijela vlasti,

- određuje visinu naknada za usluge Komore te za troškove Suda časti
i Arbitraže pri Komori,

- odlučuje o kupnji nekretnina te o korištenju i raspolaganju nepokretnom
imovinom Komore,

- odlučuje u drugom stupnju o prigovorima na pojedinačne isprave donesene
u obavljanju javnih ovlasti i o prigovorima radnika Stručne službe protiv
pojedinačnih odluka s područja radnih odnosa,

- odlučuje o dodjeli nagrada i priznanja,

- odlučuje o potrebi za radom, pravima i obvezanka u skladu s općim
aktima Komore,

- osniva radna tijela Komore, odbore, komisije, sekcije, imenuje njihove
članove te pobliže određuje njihove zadatke aktom o osnivanju,

- odlučuje o sredstvima za naknade, nagrade, dnevnice, putne troškove
te odobrava službena putovanja u zemlji i inozemstvu za članove Komore,

- donosi Pravilnik o radu Saveza strukovnih - cehovskih grupa,

- donosi pročišćeni tekst Statuta i drugih akata Komore,

- donosi Poslovnik o radu Upravnog odbora,

- rješava i ostala pitanja koja prema ovom Statutu i drugim općim aktima
pripadaju u njegov djelokrug.

Nadzorni odbor

Članak 35.

Nadzorni odbor ima predsjednika i četiri člana koje imenuje Skupština.

Ista osoba ne može istovremeno biti član Nadzornog i Upravnog odbora.

Članovi Nadzornog odbora između sebe biraju predsjednika na svojoj prvoj
sjednici.

Članak 36.

Nadzorni odbor nadzire:

1. provedbu Statuta i drugih općih akata Komore te ostvarivanje prava
i izvršavanje obveza članova Komore,

2. materijalno i financijsko poslovanje Komore i raspolaganje sredstvima
Komore,

3. ostvarivanje prava i izvršavanje obveza Komorskog ureda prema Statutu
i drugim općim aktima Komore.

Nadzorni odbor obavlja i druge poslove za koje ga zaduži Skupština.

Članak 37.

Sjednicu Nadzornog odbora saziva i sjednicom predsjedava predsjednik
Nadzornog odbora.

Članak 38

Nadzorni odbor podnosi Skupštini izvješće o financijskom i materijalnom
poslovanju Komore najmanje jedanput na godinu kad se prihvaća godišnje
izvješće o radu i zaključni račun Komore.

Nadzorni odbor u ostvarivanju svoje zadaće može se prema potrebi koristiti
uslugama stručnih službi i djelatnika izvan Komore.

Rad Nadzornog odbora uređuje se Poslovnikom.

Predsjednik Komore

Članak 39.

Predsjednika Komore imenuje i razrješava Skupština iz redova članova
Komore.

Predsjednik za svoj rad odgovara Skupštini

Članak 40.

Mandat predsjednika traje četiri godine i on može biti ponovno biran.

Predsjedniku Komore mandat može prestati i prije roka na koji je imenovan:

1. razrješenjem po odluci Skupštine,

2. ostavkom,

3. smrću,

4. prestankom statusa.

Članak 41.

Predsjednik Komore predstavlja i zastupa Komoru, a odgovoran je za zakonitost
njezina rada.

Predsjednik Komore :

1. predsjedava sjednicama Supštine,

2. usklađuje aktivnosli tijela i oblika organiziranja i rada ukupnog
komorskog sustava,

3. brine se da rad organa i tijela Komore bude u skladu sa Zakonom,
Statutom i drugim općim aktima i interesima članova Komore,

4. surađuje sa Saborom i Vladom Republike Hrvatske i drugim tijelima,
komorama, organizacijama i institucijama u zemlji i inozemstvu,

5. raspoređuje sredstva unutar financijskog proračuna i naredbodavac
je za njegovo izvršenje,

6. imenuje i razrješava tajnika Komore,

7. obavlja i druge poslove određene Statutom i drugim općim aktima Komore.

Predsjerlnik Komore ne može biti član Upravnog niti Nadzornog odbora.

Predsjednik Komore može svoje pojedine ovlasti prenijeti na druge osobe.

Članak 42.

Predsjednik Komore potpisuje akte koje donosi Skupština, akte o provedbi
odluka i zaključaka Skupštine kao i druge akte, odnosno ugovore u čijem
zaključenju sudjeluje Komora.

Članak 43.

Ako predsjednik ustvrdi da je opći ili neki drugi akt, odnosno odluka
Skupštine i drugog tijela Komore suprotno društvenim i gospodarskim interesima,
Zakonom ili ovim Statutom upozorit će na to Skupštinu, odnosno odgovarajuće
tijelo te predložiti da se ponovno raspravlja o spornom pitanju.

U slučaju iz prethodnog stavka opći ili drugi akt ne može se ostvariti
do donošenja konačne odluke.

Članak 44.

Predsjednik ima pravo sudjelovati u radu svih organa i tijela Komore
i komorskog sustava kao cjeline.

Članak 45.

Predsjednika Komore, ako je odsutan, zamjenjuje predsjednik Upravnog
odbora.

Komorski tajnik

Članak 46.

Komora ima svojeg tajnika.

Tajnika Komore imenuje i razrješava predsjednik Komore na prijedlog
Upravnog odbora.

Za tajnika Komore može biti imenovana osoba koja ima visoku stručnu
spremu i najmanje pet godina radnog iskustva na sličnim poslovima i radnim
zadacima, te koja će organizatorskim i drugim stručnim sposobnostima uspješno
obavljati posao komorskog tajnika.

Tajnik se imenuje na rok od četiri godine i može se ponovno imenovati.

Članak 47.

Tajnik Komore odgovoran je za provedbu politike organa Komore, izvršavanje
njihovih odluka, zaključaka i drugih akata. Organizira i usklađuje rad
organa Komore, rukovodi radom Komorskog ureda prema svojim ovlastima te
obavlja druge poslove za koje ga ovlaste tijela Komore.

Članak 48.

Po ovlaštenju predsjednika tajnik Komore osigurava provedbu financijskog
proračuna i brine se o upotrebi drugih sredstava, te zastupa Komoru u imovinskim
i drugim poslovima.

Članak 49.

Tajnik Komore osigurava koordinaciju u radu između članica Komore.

Tajnik Komore odgovara za svoj rad predsjedniku Komore, Skupštini i
Upravnom odboru.

X. OBLICI ORGANIZIRANJA I RADA U KOMORI

Udruženja obrtnika

Članak 50.

Radi promicanja, uskladivanja i zastupanja zajedničkih interesa, više
obrtnika koji se bave istom ili sličnom djelatnošću osnivaju udruženja
obrtnika na području jedne ili više jedinica lokalne samouprave.

Udruženje obrtnika je pravna osoba. Pravnu osobnost udruženje stječe
upisom u registar udruženja obrtnika kojeg vodi područna obrtnička komora.

Udruženja obrtnika osnivaju se na teritorijalnom i strukovnom principu.

Na određenom području može se osnovati samo jedno udruženje obrtnika
za iste ili slične vrste obrta.

Postupak i način osnivanja udruženja uredit će se posebnim pravilnikom.

Članak 51.

Udruženje obrtnika ima Statut.

Statutom udruženja obrtnika uređuje se osobito sadržaj rada, organizacija
i teritorijalni obuhvat udruženja, međusobna prava i obveze članova. Statut
donosi skupština udruženja obrtnika, a potvrđuje ga područna obrtnička
komora.

U spornim slučajevima teritorijalni obuhvat udruženja obrtnika određuje
područna obrtnička komora.

Članak 52.

Zadaća udruženja obrtnika jest da na svom podržučju:

1. štiti i promiče interese svojih članova,

2. pravodobno izvješćuje područnu komoru i Hrvatsku obrtničku komoru
o svim pitanjima od interesa za obrtništvo Hrvatske,

3. omogući protok svih informacija ukupnog komorskog sustava prema svojim
članovima, poglavito u svezi sa strukovnim pitanjima te pravima i dužnostima
članova,

4. brine se o realizaciji školskog sustava u obrtništvu te o organizaciji
sekcija, cehova, odbora i drugih radnih tijela,

5. raspravlja o svim staleškim i strukovnim gospodarskim pitanjima na
vlastitu inicijativu ili na poticaj Komore,

6. izvješćuju svoje članove o radu područnih komora i Hrvatske obrtničke
komore te im predlaže poduzimati mjere u interesu svojih članova,

7. obavlja i druge poslove utvrđene ovim Statutom i općim aktima.

Područne obrtničke komore

Članak 53.

Udruženja obrtnika udružuju se u područnu obrtničku komoru, koja se
organizira kao obrtnička komora jedne ili više županija.

Područna obrtnička komora je pravna osoba. Pravnu osobnost stječe danom
upisa u registar Komore.

Na određenom području može se osnovati samo jedna područna obrtnička
komora.

Broj područnih komora, te područje koje obuhvaća jedna područna komora
utvrđuje svojom odlukom Skupština Hrvatske obrtničke komore, koja u spornim
slučajevima i arbitrira.

Članak 54.

- Područna komora ima svoj naziv: Obrtnička komora. Tom nazivu dodaje
se naziv sjedišta ili naziv područja koje teritorijalno područna komora
pokriva.

Članak 55.

Područna obrtnička komora ima statut.

Statutom područne obrtničke komore uređuje se osobito sadržaj rada,
organizacija i njen teritorijalni obuhvat. Statut donosi skupština područne
obrtničke komore, a potvrđuje ga Hrvatska obrtnička komora.

Područne obrtničke komore udružuju se u Hrvatsku obrtničku komoru.

Područne komore ostvaruju prava, dužnosti i zadaće s naglaskom na rješavanju
interesa svojih članova te ukupnog razvoja obrtništva i poduzetništva na
svojem području.

Područne komore u ostvarivanju poslova i zadaća koje su im povjerene
vode računa o jedinstvenosti interesa obrtništva i poduzetništva područja,
županije i Republike Hrvatske, a na osnovi utvrđenih zajedničkih poslova,
ciljeva i zadataka i u tom smjeru usklađuje rad između udruženja i Hrvatske
obrtničke komore.

Područne komore potvrđuju odluku o osnivanju i ukidanju udruženja obrtnika.

Članak 56.

Zadaća područne obrtničke komore jest da na svojem području:

1. zastupa interese članica Komore pred tijelima općine, grada i županije,

2. sudjeluje u davanju usluga promotivnih aktivnosti proizvoda i usluga
organizacijom sajmova, izložaba i poslovnih kontakata,

3. promiče marketing, razvojno-istraživački i inventivni rad,

4. zastupa interese članica pri utvrđivanju mjera općinske, gradske
i županijske politike, a napose na polju poreza, doprinosa i drugih davanja,

5. radi na određivanju zajedničkih ciljeva, zadaća i prioriteta razvoja
gospodarskih djelatnosti,

6. promiče poduzetništvo,

7. promiče, organizira i sudjeluje u obrazovanju za obrtništvo, dopunskoj
izobrazbi kadrova za gospodarstvo, te vodi evidencije iz područja obrazovanja,

8. prati i analizira gospodarsku politiku i njezino djelovanje na razvoj
obrtništva i poduzetništva,

9. predlaže članove komisije za polaganje pomočničkih i majstorskih
ispita,

10. prikuplja podatke za potrebe informatičkog sustava Komore i o drugim
pitanjima iz svog djelokruga,

11. izdaje potvrde, mišljenja i druge javne isprave na temelju ovlasti
Komore, a u sklopu svojeg djelokruga,

12. daje stručnu pomoć pri osnivanju udruženja obrtnika, obrtničkih
radnji i trgovačkih društava,

13. predlaže postavljanje stručnog poslovode iz članka 28. Zakona,

14. upučuje stručna mišljenja i prijedloge općinskim, gradskim i županijskim
tijelima o potrebama trgovačkih društava, obrtnika i poduzetnika,

15. pomaže članicama u pretvorbi vlasništva, te uspostavi projekata
razvoja i drugih poduzetničkih inicijativa,

16. pomaže u izboru i ponudi potrebnih stručnih kadrova,

17. usklađuje i dogovara interese članica glede pitanja iz kolektivnih
ugovora,

18. organizira zajedničke projekte promicanja rada i poslovanja članica,

19. vodi registar udruženja obrtnika,

20. koordinira i prati rad udruženja, a ako ne funkcioniraju njegovi
organi i tijela, dužna je pokrenuti postupak te organizirati normalan rad
udruženja,

21. obavlja i druge poslove utvrđene ovim Statutom i općim aktima.

Oblici stručnog rada i strukovnog povezivanja

Članak 57.

Oblici rada u udruženjima i područnim komorama jesu:

- na razini udruženja sekcije - cehovi, odbori i druga radna tijela,

- na razini područnih komora strukovne-cehovske grupe, odbori, sekcije
i druga radna tijela,

- na razini Hrvatske obrtničke komore - Savez strukovnih grupa - cehova,
odbori, savjeti i druga radna tijela.

Sekcije - cehovi

Članak 58.

Sekcije - cehovi osnovni su oblik stručnog strukovnog organiziranja
i rada na razini udruženja. Vrste sekcija-cehova utvrđuju se statutom udruženja,
s obzirom na broj pripadnika određene grane djelatnosti, njezinu posebnu
važnost za gospodarstvo, na području udruženja.

Dužnost sekcija-cehova jest da se brine, da razmatra i da odlučuje samostalno
na svojim sjednicama o svim predmetima koji se odnose na gospodarsku granu
djelatnosti koju sekcija zastupa.

Strukovne - cehovske grupe

Članak 59.

Strukovne - cehovske grupe oblik su povezivanja na razini područnih
komora radi usklađivanja i rješavanja stručnih strukovnih i cehovskih pitanja
od zajedničkog interesa.

Strukovne - cehovske grupe organiziraju se u područnim komorama tako
da svaka strukovna grupa obuhvaća u pravilu jednu granu, a kada interes
članica to zahtijeva, jednu skupinu ili jednu podskupinu.

Način rada strukovnih - cehovskih grupa utvrđuje se aktom područne komore.

Savez strukovnih - cehovskih grupa

Članak 60.

Savez strukovnih - cehovskih grupa oblik je povezivanja i rada odgovarajučih
cehova i strukovnih grupa organi ziranih u područnim komorama radi rješavanja
ili pokretanja određenih pitanja od zajedničkog interesa na razini Hrvatske
obrtničke komore.

Članak 61.

Na razini Hrvatske obrtničke komore djeluje Savez strukovnih grupa -
cehova, koji čini stalne strukovnecehovske grupe :

- za proizvodno zanatstvo,

- za uslužno zanatstvo,

- za ugostiteljstvo i turizam,

- za trgovinu,

- za prijevoz osoba i stvari, za morski i kopneni prijevoz,

- za ribarstvo, morsko-slatkovodno, marikulturu i poljodjelstvo,

- za intelektualne usluge gospodarskog karaktera. Način rada Saveza
strukovnih - cehovskih grupa utvrđnje se pravilnikom koji donosi Upravni
odbor.

Članak 62.

U sklopu Komore djeluju stalni i povremeni odbori. Stalni odbori jesu:
Odbor za školstvo, Odbor za gospodarski sustav (poreznu, carinsku, kreditnu
politiku).

Organizacija i način rada odbora utvrđuje se posebnim pravilnikom koji
donosi Upravni odbor.

XI. OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA OBAVLJANJE OBRTA

Članak 63.

Komora, u skladu sa Zakonom i drugim propisima, promiče, organizira
i sudjeluje u odgoju, obrazovanju i osposobljavanju za potrebe obrtništva
i poduzetništva.

Članak 64.

Zadaće i poslovi Komore na području obrazovanja i osposobljavanja jesu:

- davati stručno mišljenje o obrazovnim programima i normativnim aktima
koje donosi ministar gospodarstva u skladu sa Zakonom o obrtu,

- organizirati i provesti licenciranje obrta za stjecanje prava primanja
naučnika na naukovanje,

- pratiti razvoj zanimanja u obrtništvu i malom poduzetništvu,

- organizirati izradu odgojno-obrazovnih programa naukovanja, programom
majstorskih ispita i ispita o stručnoj osposobljenosti,

- organizirati praćenje naukovanja i poduzimati mjere za njegovo poboljšanje,

- organizirati i provoditi pomoćničke i majstorske ispite te ispite
o stručnoj osposobljenosti,

- statistička praćenja na području obrazovanja i ospo sobljavanja, a
naročito vođenje evidencije o ugovorima o naukovanju, izdanim svjedodžbama,
diplomama i potvrdama o pomoćničkom i majstorskom ispitu te stručnoj osposobljenosti,

- informiranje o obrtničkim zanimanjima te mogučnostima školovanja i
osposobljavanja,

- izrada kriterija i organiziranje prijama naučnika na naukovanje,

- poticati izdavačku djelatnost (tiskanje udžbenika, priručnika i druge
stručne literature).

Članak 65.

Zadaće i poslovi iz članka 64. ovog Statuta ostvarivat će se preko Odbora
za školstvo i preko odgovarajučih službi Komorskog ureda, područnih komora
i udruženja obrtni ka, u skladu sa Zakonom i aktima Komore.

Pravilnike i akte kojima se reguliraju pitanja s područja naukovanja
i polaganja ispita donosi Upravni odbor.

XII. SUDOVI PRI KOMORI

Sud časti

Članak 66.

Pri Komori postoji Sud časti.

Sud časti sudi članicama i članovima Komore zbog povreda dobrih poslovnih
običaja u obavljanju obrtničkih i drugih gospodarskih djelatnosti, prometa
robe i usluga u prometu robe na području Komore, kao i zbog povreda ovoga
Statuta ili općih akata Komore, bilo da to članovi, članice učine u međusobnom
poslovanju ili prema trećim osobama kada je za takvo ponašanje predviđeno
izricanje mjere protiv narušavanja društvene discipline.

Članak 67.

Zbog povreda iz članka 66. i 85. ovog Statuta Sud časti može izreći
sljedeće mjere:

1. opomenu,

2. javnu oponkenu uz objavljivanje na sjednici Skupštine

3. javnu opomenu uz objavljivanje u tisku,

4. prijedlog za oduzimanje obrtnice.

Članak 68.

Protiv presude Suda časti može se u roku od 15 dana podnijeti žalbu.

O žalbi protiv presude u drugom stupnju odlučuje Upravni odbor.

Presuda koju u drugom stupnju donosi Upravni odbor je izvršna.

Članak 69.

Sredstva za rad Suda časti osigurava Komora u svom financijskom proračunu.

Sastav i organizaciju Suda časti i postupak pred Sudom ureduje se pravilnikom.

XIII. ARBITRAŽA

Članak 70.

Pri Komori djeluje arbitraža.

Stranke koje su fizičke ili pravne domaće ili strane osobe (fizičke
osobe s prebivalištem ili trajnim boravištem u inozemstvu, odnosno pravne
osobe sa sjedištem u inozemstvu) mogu ugovoriti nadležnost arbitraža iz
stavka 1. ovog članka za posredovanje radi mirenja te za odlučivanje u
sporovima o pravima kojima mogu slobodno raspolagati ako zakonom nije određeno
da za odlučivanje o određenoj vrsti tih sporova postoji isključiva stvarna
ili međunarodna nadležnost domaćeg redovitog suda.

Pravorijek izbranog suda arbitraže izvršan je i među strankama ima snagu
pravomoćne presude redovitog suda.

Nadležnost, sastav i organizaciju arbitraže, sastav izbranog suda i
pravila o postupku u sporovima bez međunarodnog elementa i kk sporovima
s međunarodnim elementom, uređuje se pravilnikom.

Komora može s Hrvatskom gospodarskom komorom organizirati zajedničku
arbitražu.

XIV. POČASNI ČLANOVI KOMORE

Članak 71.

U znak osobitog i trajnog priznanja za rad na ustroju i organizaciji
ukupnog komorskog sustava, unapređenja obrta i obrtništva, Skupština Komore
može na prijedlog predsjednika Komore, 15 članova Skupštine i Upravnog
odbora izabrati počasnog doživotnog člana Komore.

Na isti način Skupština može izabrati i počasnog doživotnog predsjednika
Komore.

Odluku o izboru počasnih članova Skupština donosi većinom glasova svih
članova Skupštine.

Počasnim članovima Komore pripada savjetodavni glas na svim sjednicama
komorskih tijela.

XV. OPĆI AKTI KOMORE

Članak 72.

Opći akti Komore jesu Statut Komore, pravilnici i drugi akti koje u
svojem djelokrugu donose komorska tijela.

Opći akt potpisuje predsjednik tijela koje ga je donijelo.

Članak 73.

Prijedlog za donošenje statuta, za njegove izmjene i dopune mogu dati
predsjednik, Upravni odbor, Nadzorni odbor ili najmanje deset članova Skupštine.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka upućuje se Upravnom odboru. Ako
Upravni odbor prijedlog prihvati, izrađuje se Nacrt statuta, odnosno njegovih
promjena za javnu raspravu, te određuje način vođenja i rok trajanja javne
rasprave.

Članak 74.

Opći akti objavljuju se u glasilu Komore, a u "Narodnim novinama"
Republike Hrvatske kada je to predviđeno zakonom ili tim općim aktom.

Opći akti stupaju na snagu osmog dana od dana objave a samo kada je
to opravdano, može se odrediti da stupaju na snagu u kraćem roku.

Članak 75.

U Komori se prati provedba donesenih odluka, zaključaka, preporuka i
drugih općih akata, kao i djelotvornost stajališta, prijedloga i mišljenja
upućenih republičkim, županijskim, gradskim, općinskim i drugim tijelima
i organizacijama o pitanjima iz njihove nadležnosti i o tome se obavještava
organe i tijela u Komori.

U Komori se posebno prati da se opći akti udruženja i područnih komora
usklade sa Zakonom o obrtu i aktima Komore.

XVI. JAVNOST RADA KOMORE

Članak 76.

Rad Komore je javan. Javnost rada Komore ostvaruje se na način određen
ovim Statutom i općim aktima Komore.

Javnost rada Komore ostvaruje se i suradnjom sa sredstvima javnog priopćavanja.

Članak 77.

Komora osniva svoja glasila posebnim aktom kojim se odreduju programska
načela i sadržaj glasila te međusobna prava i obveze Komore i izdavača

Članak 78.

Općim aktom određuje se koje su isprave i podaci po slovna tajna, čije
bi iznošenje neovlaštenoj osobi, zbog njihove naravi i značaja, bilo protivno
interesima Komore i njezinih članica.

XVII. KOMORSKI URED

Članak 79.

Za obavljanje stručnih, administrativnih, pomoćnih i drugiIk poslova
osniva se Komorski ured.

Organizacija Komorskog ureda treba odgovarati potrebama i zahtjevima
članova Komore i omogučivati stručno, kvalitetno, pravodobno i odgovorno
izvršavanje zadaće Komore, utvrđene ovim Statutom i ostalim aktima Komore.

Za zakonito, stručno i uspješno obavljanje poslova i radnih zadataka
Komorskog ureda odgovara tajnik Komore.

Organizacija Komorskog ureda uređuje se posebnim aktom koji donosi Upravni
odbor, a rad Komorskog ureda i provedbu njegovih zadaća nadzire predsjednik
Komore i Upravrki odbor.

Članak 80.

Komorski ured obavlja naročito sljedeće zadatke

1. prati, proučava i analizira društvena i gospodarska kretanja koja
su značajna za obrtništvo i poduzetništvo

2. priprema informacije, analize, nacrte akata te obavIja i druge poslove
nužne za funkcioniranje organa i tijela Komore,

3. pruža stručnu i drugu pomoć članicama Komore,

4. obavlja i druge stručne administrativne i sl. poslove koji proizlaze
iz djelokruga Komore.

Članak 81.

Da bi se pružila stručna pomoć i određene poslovne usluge članovima
Komore, u Komori se mogu osnovati posebni uredi, agencije i sl.

Članak 82.

Djelatnici s posebnim ovlastima i odgovornostima jesu tajnik Komore,
te voditelji drugih organizacijskih jedinica utvrđeni na temelju općeg
akta.

Djelatnici s posebnim ovlastima i odgovornostima iz stavka 1. ovog članka
imenuju se na rok od četiri godine i mogu biti ponovno birani.

XVIII. SREDSTVA ZA RAD KOMORE

Članak 83.

Komora određuje sredstva potrebna za svoj rad godišnjim financijskim
proračunom na osnovi troškova predviđenih za provedbu zadaća iz programa
rada Komore, troškova za rad organa i tijela Komore, Komorskog ureda te
drugih tekućih troškova.

U financijskom proračunu koji donosi Skupština u dvanaestom mjesecu
tekuće godine za iduću godinu, određuje se prihode i rashode Komore po
namjenama

Ako Skupština do kraja godine ne donese financijski proračun, dužna
je donijeti Odluku o privremenom financiranju za prvo tromjesečje.

Članak 84.

Sredstva za rad Hrvatske obrtničke komore, područnih obrtničkih komora
i Udruženja obrtnika osiguravaju se iz doprinosa koje plaćaju članovi,
prihoda od imovine, naknade za usluge, koje obavlja Komora te od drugih
izvora.

Članak 85.

Stopu doprinosa i osnovicu za obračunavanje doprinosa za svaku godinu
određuju skupštine svojom odlukom.

Članovi Komore dužni su redovito uplaćivati doprinos Komori u visini
i na način određen odlukom Skupštine.

Zbog neplaćanja komorskog doprinosa može se pokrenuti postupak prisilne
naplate, a Sud časti može izreći jednu od mjera propisanih člankom 67.
Statuta.

Članak 86.

U financijskom proračunu Komore može se izdvojiti dio prihoda kao neraspoređena
sredstva (tekuća rezerva) za potrebe i zadatke za koje nisu osigurana sredstva
ili nisu osigurana u dovoljnom iznosu.

O uporabi tekuće rezerve odlučuje Upravni odbor.

Članak 87.

Hrvatska obrtnička komora, područne komore i udruženja obrtnika posluju
s vlastitim žiro-računima.

Članak 88.

Financijsko poslovanje Komore obavlja se na način propisan zakonom i
drugim propisima, ovim Statutom i opčim aktima Komore.

Članak 89.

Komora određuje prihode i rashode periodičnim i godišnjim obračunima.

XIX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 90.

Dana 1. srpnja 1994. g. Savez udruženja hrvatskih obrtnika postaje Hrvatska
obrtnička komora.

Hrvatska obrtnička komora preuzima sredstva, prava, obveze i djelatnike
Saveza udruženja hrvatskih obrtnika.

Postojeći regionalni savezi udruženja hrvatskih obrtnika na dan primjene
ovog Statuta postaju područne obrčničke komore.

Područne obrtničke komore preuzimaju sredstva, prava, obveze i djelatnike
postojećih regionalnih saveza udruženja hrvatskih obrtnika.

Postojeća udruženja obrtnika nastavljaju radom u skladu s odredbama
članka 55. Zakona.

Članak 91.

Hrvatska obrtnička komora, područne komore i udruženja obrtnika dužni
su, uz stalnu brigu o postojećoj imovini, posebno voditi računa da se njihova
bivša imovina vrati hrvatskom obrtništvu.

Članak 92.

Hrvatska obrtnička komora, područne komore i udruženja obrtnika dužni
su svoju organizaciju, pravila i akte uskladiti s odredbama Zakona o obrtu
i ovog Statuta do 31. listopada 1994. g.

Do usklađenja iz stavka 1. organi i tijela postojećeg Saveza djeluju
kao organi i tijela Obrtničke komore.

Predsjednik Saveza je predsjednik Hrvatske obrtničke komore, a predsjednik
Izvršnog odbora, predsjednik Upravnog odbora Komore.

Članak 93.

Za tumačenje ovog Statuta ovlašten je Upravni odbor

Članak 94.

Stupanjem na snagu ovog Statuta prestaje vasiti Statut Saveza udruženja
hrvatskih obrtnika ("Narodne novine", br. 15/92).

Članak 95.

Ovaj Statut stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodirlm
novinama".

BROJ : 117-31/1994.

U Zagrebu,1. srpnja 1994.

Predsjednik Hrvatske obrtničke komore

**Josip Šajnović, v. r.**

Statut, NN 56/1994-1033