## Poslovnik Društveno-političkog vijeća Sabora Socijalističke Republike Hrvatske

### NN 21/1990 (9.5.1990.), Poslovnik Društveno-političkog vijeća Sabora Socijalističke Republike Hrvatske

# SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 369. stava 1. Ustava Socijalističke Republike Hrvatske,
Društveno-političko vijeće Sabora Socijalističke Republike Hrvatske. na
sjednici 25. travnja 1990, donijelo je

## POSLOVNIK

### Društveno-političkog vijeća Sabora Socijalističke Republike Hrvatske

I. UVODNA ODREDBA

Član 1.

Ovim poslovnikom utvrđuju se organizacija i rad Društveno-politićkog
vijeća Sabora Socijalističke Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vijeće)
i njegovih radnih tijela.

U pitanjima koja nisu uređena ovim poslovnikom Vijeće i njegova radna
tijela postupaju po odredbama Poslovnika Sabora.

Radna tijela mogu, u skladu s odredbama ovoga poslovnika, donijeti i
svoj poslovnik:

Način rada Vijeća ili njegovog radnog tijela koji nije uređen ovim poslovnikom
ni Poslovnikom Sabora uređuje Vijeće ili njegovo radno tijelo odlukom ili
zaključkom, koje donose prilikom razmatranja određenog pitanja.

II. DJELOKRUG I ORGANIZACIJA VIJEĆA I NJEGOVIH RADNIH TIJELA

1. Djelokrug Vijeća

Član 2.

Vijeće obavlja poslove iz svog djelokruga na sjednicama Vijeća i sjednicama
radnih tijela, koristeći i druge metode i oblike rada.

Član 3.

Društveno-političko vijeće. u skladu s Ustavom i Poslovnikom Sabora,
odlučuje o pitanjima iz nadležnosti Sabora samostalno, ravnopravno s drugim
vijećima Sabora odnosno skupštinama samoupravnih interesnih zajednica koje
po Ustavu ravnopravno sudjeluju u odlučivanju o određenim pitanjima iz
nadležnosti Sabora te na zajedničkoj sjednici svih vijeća.

Član 4.

Osim pitanja iz nadležnosti Sabora koja su Ustavom i Poslovnikom Sabora
stavljena u samostalni djelokrug Vijeća, Vijeće samostalno:.

- verificira mandate svojih članova i odlučuje o njihovim mandatno-imunitetskim
pravima;

- bira i razrješava predsjednika i potpredsjednika Vijeća;

- imenuje i razrješava tajnika Vijeća;

- osniva odbore, komisije i druga radna tijela Vijeća, utvrđuje djelokrug
njihova rada i provodi izbor njihova predsjednika i članova;

- donosi program i plan rada Vijeća;

- donosi poslovnik Vijeća.

2. Organizacija Vijeća

a) Verifikacija i prestanak mandata član 5.

Prva sjednica novoizabranog Vijeća radi verifikacije mandata i konstituiranja
Vijeća održava se najkasnije 15 dana od dana izvršenih izbora.

Član 6.

Prvu sjednicu novoizabranog Vijeća saziva predsjednik Vijeća prethodnog
saziva, a do izbora predsjednika Vijeća predsjedava joj najstariji član
Vijeća (dobni predsjednik).

Na prvoj sjednici provodi se verifikacija mandata, daje svečana izjava
zastupnika i konstituira Vijeće.

Član 7.

Na prvoj sjednici novoizabranog vijeća zastupnicima se urućuje izvještaj
Republičke izborne komisije o rezultatima izbora zastupnika u Vijeće, a
zatim se bira Mandatno-imunitetska komisija Vijeća.

Član 8.

Verifikaciju mandata novoizabranih zastupnika pro; vodi Vijeće na prijedlog
Mandatno-imunitetske komisije.

Mandatno-imunitetsku komisiju ćine predsjednik i šest članova koje Vijeće
bira između svojih članova.

Prijedlog za sastav Komisije može podnijeti predsjedavajući ili grupa
od deset zastupnika. .

Član 9.

Predsjedavajući predaje Mandatno-imunitetskoj komisiji izvještaj Republičke
izborne komisije i uvjerenja o izboru koja je na početku sjednice primio
od novoizabranih zastupnika.

Mandatno-imunitetska komisija na osnovi izvještaja Republičke izborne
komisije i izbornih spisa ispituje zakonitost i pravilnost izbora i o utvrđenom
stanju podnosi Vijeću izvještaj.

Izvještaj Mandatno-imunitetske komisije uručuje se svim članovima Vijeća
pred početak nastavka sjednice na kojoj se provodi verifikacija mandata.

Član 10.

Vijeće razmatra izvještaj Mandatno-imunitetske komisije.

Ako Komisija nije osporila mandat niti jednog zastupnika, glasa se o
izvještaju u cijelosti, a ako Komisija ospori neki mandat, najprije se
glasa o svim neosporenim mandatima, a zatim posebno o svakom osporenom
mandatu.

Vijeće može odložiti donošenje odluke o verifikaciji pojedinog mandata
i zakljućiti da Republička izborna komisija prethodno provjeri valjanost
mandata.

Odlaganje odluke o verifikaciji pojedinog mandata ne može biti duže
od 30 dana.

Ako se na prvoj sjednici ne izabere predsjednik ni potpredsjednik Vijeća,
sjednice Vijeća saziva i do izbora predsjednika odnosno potpredsjednika
sjednicama predsjedava dobni predsjednik.

Član 11.

Poslije verifikacije mandata predsjedavajući na sjednici Vijeća poziva
zastupnike da daju svečanu izjavu.

Tekst svečane izjave čita predsjedavajući. Poslije čitanja svečane izjave
zastupnici potpisuju njezin tekst i predaju ga predsjedavajućem.

Zastupnik čiji je mandat verificiran, a nije prisustvovao sjednici Vijeća,
potpisuje tekst svečane izjave pred predsjednikom Vijeća (odnosno predsjedavajućim,
ako nije izabran predsjednik ni potpredsjednik Vijeća), koji o tome obavještava
Vijeće na prvoj narednoj sjednici.

Član 12.

Nakon verifikacije mandata i davanja svećane izjave Vijeće bira šest
članova Komisije za izbor i imenovanja.

Prijedlog kandidata za članove Komisije za izbor i imenovanja može podnijeti
predsjedavajući Vijeća odnosno grupa od deset zastupnika. Taj prijedlog
ne mora sadržavati veći broj kandidata nego što Vijeće bira članova u tu
Komisiju.

Član 13.

Verifikacijom mandata i davanjem svečane izjave zastupnik stjeće sva
prava i dužnosti zastupnika utvrđena Ustavom, zakonom, Poslovnikom Sabora
i ovim poslovnikom.

Član 14.

Zastupnik čiji je mandat osporen ili je odložena odluka o verifikaciji
njegova mandata ima pravo prisustvovati sjednicama Vijeća i sudjelovati
u njihovom radu bez prava odlučivanja.

Član 15.

Zastupniku prestaje mandat u slućajevima utvrđenim Ustavom i zakonom.

Zastupniku koji je opozvan prestaje mandat danom kad Vijeće potvrdi
odluku o opozivu.

Zastupniku koji je podnio ostavku prestaje mandat kad Vijeće prihvati
ostavku.

U drugim slučajevima mandat prestaje kad nastupi činjenica koja povlaći
za sobom prestanak mandata.

Član 16.

Sve slučajeve prestanka mandata zastupnika razmatra Mandatno-imunitetska
komisija Vijeća, a Vijeće o njima odlučuje na temelju prijedloga Komisije.

O prestanku mandata predsjednik Vijeća izvještava predsjednika Sabora
radi raspisivanja izbora.

b) Predsjednik i potpredsjednik Vijeća

Član 17.

Vijeće ima predsjednika i potpredsjednika koje bira na četiri godine.

Izbor predsjednika i potpredsjednika Vijeća obavlja se tajnim glasanjem
poslije verifikacije mandata i davanja svećane izjave zastupnika u Vijeću,
na način utvrđen ovim poslovnikom.

Član 18.

Predsjednik Vijeća:

- predstavlja Vijeće,

- priprema i saziva sjednice Vijeća,

- predsjedava i održava red na sjednicama Vijeća,

- pokreće inicijativu za pretresanje pojedinih pitanja iz djelokruga
Vijeća i njegovih radnih tijela,

- brine o organiziranju suradnje Vijeća i njegovih radnih tijela s političkim
organizacijama, društveno-političkim zajednicama. društvenim organizacijama
i udruženjima građana, kao i drugim društvenim subjektima,

- brine se o osiguravanju uvjeta za rad zastupnika, o dostavljanju materijala
zastupnicima te o tome da članovi Vijeća budu upoznati s pitanjima koja
su na dnevnom redu sjednice Vijeća,

- brine se o primjeni Poslovnika Sabora i ovog poslovnika,

- brine se o provođenju načela javnosti u radu Vijeća, njegovih odbora,
komisija i drugih radnih tijela Vijeća,

- na osnovi programa rada Sabora podnosi Vijeću prijedloge programa
i planova rada Vijeća, a najmanje jednom godišnje izvještaj o realizaciji
programa rada Vijeća,

- brine se o ostvarivanju programa i plana rada Vijeća i o izvršavanju
zaključaka Vijeća,

- brine se o suradnji Vijeća s Izvršnim vijećem Sabora i republičkim
organima uprave,

- potpisuje suglasno odredbama Poslovnika Sabora, akte koje donosi Vijeće,

- obavještava predsjednika Sabora o prestanku mandata Vijeća,

- ima i druga prava i dužnosti predviđena Ustavom, poslovnikom Sabora
i ovim Poslovnikom.

Član 19.

U pripremi sjednica Vijeća predsjednik može tražiti da odgovarajući
odbor ili drugo radno tijelo Vijeća razmotri pojedino pitanja iz djelokruga
Vijeća i da podnese Vijeću izvještaj sa svojim stavovima, prijedlozima
i mišljenjima o tom pitanju.

Član 20.

Potpredsjednik Vijeća zamjenjuje predsjednika u slučaju njegove odsutnosti
ili spriječenosti.

d) Tajnik Vijeća

Član 21.

Vijeće ima tajnika, koga imenuje i razrješava Vijeće na prijedlog Predsjedništva
Sabora.

Tajnik Vijeća pomaže predsjedniku Vijeća u pripremanju sjednica Vijeća,
rukovodi radom stručne službe Vijeća, organizira obavljanje stručnih i
drugih poslova za potrebe Vijeća, njegovih radnih tijela i zastupnika Vijeća,
te obavlja druge poslove koje mu povjeri Vijeće ili predsjednik Vijeća.

Za svoj rad i rad stručne službe Vijeća tajnik Vijeća odgovoran je tajniku
Sabora i Vijeću, a za poslove koje mu je povjerio predsjednik Vijeća odgovoran
je predsjedniku Vijeća.

Tajnik Vijeća imenuje se na 4 godine, a može biti imenovan na istu funkciju
za još jedno mandatno razdoblje.

3. Odbori, komisije i druga radna tijela vijeća

Član 22.

Vijeće može osnovati stalne i povremene odbore, komisije i druga radna
tijela kojima povjerava proučavanje određenih pitanja, izradu nacrta ili
prijedloga zakona ili drugog akta, prikupljanje podataka, provođenje anketa
te raspravljanje određenih pitanja iz svog djelokruga.

Odbori i komisije osnivaju se Poslovnikom Vijeća ili posebnom odlukom
Vijeća.

Aktom o osnivanju utvrđuje se njihov sastav, djelokrug i ovlaštenja.

Član 23.

U Vijeću se osnivaju:

1. Odbor za suradnju s političkim organizacijama

2. Mandatno-imunitetska komisija Vijeća

3. Komisija za Poslovnik Vijeća.

Član 24.

Odbor za suradnju s političkim organizacijama ima predsjednika i četrnaest
članova, koje bira Vijeće srazmjerno broju predstavnika političkih organizacija
koji su zastupnici u Vijeću.

Odbor za suradnju s poljtičkim organizacijama prati pitanja vezana uz
ućešće političkih organizacija u radu Vijeća i Sabora te predlaže odgovarajuće
mjere i aktivnosti za unapredenje toga rada.

Predsjednika Odbora bira Vijeće na prijedlog Komisije za izbor i imenovanja.

Član 25.

U djelokrug Mandatno-imunitetske komisije spadaju pitanja provjeravanja
izvještaja Republičke izborne komisije o izboru zastupnika u Vijeće i davanje
Vijeću prijedloga za verifikaciju odnosno poništavanje mandata te podnošenje
Vijeću izvještaja o prestanku mandata članova Vijeća kao i druga pitanja
u vezi s imunitetskim pravima zastupnika.

Član 26.

Komisiju za Poslovnik Vijeća čine predsjednik, potpredsjednik i tajnik
Vijeća te četiri člana koje bira Vijeće, na prijedlog predsjednika Vijeća.

Komisija za Poslovnik Vijeća:

- prati ostvarivanje Poslovnika Vijeća;

- razmatra pitanja organizacije i djelokruga radnih tijela Vijeća,

- razmatra prijedloge za promjene u Poslovniku Vijeća,

- sudjeluje u razmatranju pitanja djelokruga, organizacije i rada Vijeća
koja se uređuju poslovnikom vijeća.

III. RAD VIJEĆA I NJEGOVIH RADNIH TIJELA

1. Programiranje rada Vijeća

Član 27.

Vijeće donosi program svog rada, koji se u pravilu donosi za godinu
dana.

Osnovu za izradu programa rada Vijeća čine zadaci koji proizaze iz programa
rada Sabora.

Na osnovi programa rada i zaključaka Vijeća odnosno njegovih radnih
tijela mogu se donositi tromjesečni planovi rada Vijeća.

Član 28.

Program rada vijeća sadrži:

- osnovna pitanja koja se odnose na utvrđivanja i provođenje politike,
donošenje zakona i drugih općih akata iz djelokruga Vijeća, s kraćim obrazloženjem
o sadržaju i potrebi njihova donošenja,

- naznaku nosilaca pripreme pojedinih zadataka i rokove za dostavu materijala,

- naznaku radnih tijela koja će razmatrati materijale prije njihova
iznošenja na sjednicu Vijeća.

- rokove u kojima će se pojedina pitanja razmatrati u Vijeću,

- pitanja koja će se prije konačna odlućivanja uputiti u javnu raspravu.

Usvojeni program rada Vijeća objavljuje se u glasilu Sabora.

2. Postupak za donošenje akata i raspravu o drugim itanjima u Vijeću

Član 29.

Postupak utvrđen Poslovnikom Sabora Vijeće primjenjuje pri:

- donošenju zakona,

- donošenju autentičnog tumačenja zakona,

- donošenju republičkog društvenog plana i drugih planskih dokumenata,

- donošenju republičkog budžeta i republičkog završnog računa,

- donošenju ostalih akata Sabora,

- razmatranju i odlučivanju o pitanjima od bitnog interesa za ravnopravnost
naroda i narodnosti,

- zastupničkim pitanjima,

- razmatranju interpelacija,

- pokretanju postupka pred Ustavnim sudom za ocjenu ustavnosti zakona,

- raspravi o drugim pitanjima koja nisu utvrđena ovim poslovnikom.

3. Izbori i imenovanja u Vijeću

Član 30.

Vijeće bira i imenuje odnosno opoziva i razrješava funkcionare za koje
je to određeno Ustavom, Poslovnikom Sabora i ovim poslovnikom.

Član 31.

Tajnim glasanjem Vijeće bira i razrješava predsjednika i potpredsjednika
Vijeća.

Tajnim glasanjem Vijeće bira i imenuje odnosno razrješava i druge funkcionare
na osnovi liste na kojoj je broj utvrđenih kandidata veći od broja koji
se bira odnosno imenuje.

Izbor i imenovanje odnosno razrješenje ostalih funkcionara provodi se
javnim glasanjem.

Član 32.

Predsjednik Vijeća, uz pomoć tajnika Vijeća, rukovodi postupkom izbora
i imenovanja odnosno razrješenja,

Kad se postupak provodi tajnim glasanjem, presjedniku pomaže određeni
broj zastupnika koje određuje Vijeće.

Član 33.

Prije početka glasanja predsjednik Vijeća obavještava zastupnike o načinu
glasanja i načinu utvrđivanja rezultata glasanja.

Član 34.

Za donošenje odluke o izboru i imenovanju odnosno opozivu i razrješenju
potrebna je prisutnost većine od ukupnog broja zastupnika u Vijeću, a odluka
se donosi većinom glasova prisutnih, čiji se broj utvrđuje na osnovi broja
preuzetih glasačkih listića.

Ako je na listi kandidata bio predložen veći broj kandidata od broja
funkcionara koji se bira, izabrani su oni, kandidati za koje je glasala
većina iz stava 1. ovoga člana, a koji su dobili redom najveći broj glasova.

Ako u slučaju iz stava 2. ovoga člana dva ili više kandidata dobiju
jednak broj glasova, glasarnje se ponavlja tako da se glasa ponovno samo
za te kandidate.

Član 35.

Ako pri glasanju potrebnu većinu ne dobije toliki broj kandidata koliko
se funkcionara bira, glasanje se ponavlja za kandidate koji nisu dobili
potrebnu većinu.

U prvom ponovljenom glasanju ne mogu sudjelovati kandidati koji su dobili
manje od 10 glasova.

U drugom ponovljenom glasanju ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od 20 glasova.

Ako ni pri drugom ponovljenom glasanju potrebnu većinu ne dobije toliki
broj kandidata koliko se funkcionara bira, prijedlog za izbor kandidata
koji ni u ponovljenom glasanju nisu dobili potrebnu većinu skida se s dnevnog
reda.

Član 36.

Tajno glasanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići su jednake
veličine, iste boje i oblika a svaki je ovjeren pečatom Sabora.

Na glasačkom listiću kandidati su navedeni abecednim redom prezimena.

Glasačke listiće priprema tajnik Vijeća.

Član 37.

Zastupnici koji pomažu predsjedniku Vijeća u provođenju izbora odnosno
opoziva predaju zastupnicima glasačke listiće.

Tajnik Vijeća zaokružuje na popisu zastupnika redni broj ispred imena
zastupnika kojem je glasački listić predan.

Broj glasačkih kutija i mjesta na koje će se postaviti određuje tajnik
Vijeća.

Glasanju kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od zastupnika koji
pomažu predsjedniku Vijeća u postupku izbora odnosno opoziva.

Član 38,

U slučaju ponovnog glasanja sjednica se prekida radi pripreme novih
glasačkih listića.

Ponovno glasanje provodi se po istom postupku kao i prethodno glasanje.

Član 39.

Zastupnik može glasati samo jednim glasačkim listićem.

Zastupnik može glasati samo osobno.

Zastupnik glasa tako da na glasačkom listiću zaokružuje redni broj ispred
imena kandidata za koje glasa, a u slučaju opoziva odnosno razrješenja
riječi: "za opoziv" ili "protiv opoziva" odnosno riječi:
"za razrješenje" ili "protiv razrješenja".

Glasački listić na kojem je zaokružen redni broj ispred imena većeg
broja kandidata od broja funkcionara koji se bira, smatra se nevažećim,

Nevažećim listićem smatra se nepopunjeni glasački listić odnosno glasački
listić koji je popunjen tako da se ne može sa sigurnošću utvrditi za koje
je kandidate zastupnik glasao odnosno da li je zaokružio riječi "za
opoziv" ili "protiv opoziva", odnosno riječi "za razrješenje"
ili "protiv razrješenja".

Dopisivanje novih imena na glasaćkom listiću ne uzima se u obzir.

Član 40.

Nakon završetka postupka glasanja utvrđuju se rezultati glasanja, i
to u dvorani u kojoj se održava sjednica.

Rezultati glasanja utvrđuju se na osnovi predanih glasačkih listića.

Rezultate glasanja utvrđuje predsjednik Vijeća uz pomoć zastupnika koji
mu pomažu.

Član 41.

Predsjednik Vijeća objavljuje rezultate glasanja na istoj sjednici na
kojoj je provedeno glasanje.

Predsjednik Vijeća objavit će koliko je zastupnika preuzelo glasačke
listiće, koliko je zastupnika ukupno glasalo, koliko je bilo nevažećih
glasačkih listića te koliko je zastupnika glasalo za izbor i imenovanje
svakog od kandidata odnosno za opoziv ili razrješenje.

Nakon toga predsjednik Vijeća proglašava koji su kandidati izabrani
ili imenovani odnosno opozvani ili razriješeni.

Član 42.

Javnim glasanjem provode se izbori i imenovanja odnosno razrješenja
na način što se zastupnici izjašnjavaju za prijedlog ili protiv prijedloga.

Zastupnici javno glasaju dizanjem ruke ili poimeničnim usmenim izjašnjavanjem.

Član 43.

Glasanje dizanjem ruke provodi se tako da predsjednik najprije poziva
zastupnike da se dizanjem ruke izjasne tko je za prijedlog, a zatim tko
je protiv prijedloga.

Član 44.

Poimenično se glasa ako to odredi predsjednik Vijeća zato što smatra
da je to potrebno da bi se točno utvrdio rezultat glasanja, ili ako to
zatraži jedan zastupnik, ćiji zahtjev podrži najmanje deset zastupnika.

Poimenično glasanje provodi se tako da se svaki prozvani zastupnik izjašnjava
"za prijedlog" ili "protiv prijedloga":

Kad prozivanje bude završeno, ponovno se prozivaju oni zastupnici za
koje u popisu zastupnika nije zabilježeno da su glasali.

Zastupnike proziva tajnik Vijeća.

Član 45.

Neposredno nakon provedenog javnog glasanja predsjednik Vijeća objavljuje
rezultate izbora i imenovanja odnosno razrješenja.

Član 46.

Prijedloge kandidata za izbore i imenovanja odnosno prijedloge za razrješenje
u Vijeću podnosi Komisija Sabora za izbor i imenovanja. a može ih podnijeti
i grupa od najmanje 10 (ALTERNATIVA: 20) zastupnika u Vijeću, ako Ustavom
nije određeno da prijedlog kandiature za izbor i imenovanje odnosno prijedlog
za razrješenje Vijeću podnosi drugi organ.

Predstavnik predlagaća ima pravo na sjednici Vijeća, pored pismenoga,
dati i usmeno obrazloženje.

Član 47.

Predsjednik i članovi radnih tijela Vijeća biraju se iz reda zastupnika
u Vijeću na četiri godine, na prijedlog Komisije Sabora za izbor i imenovanja.

Predsjednik i članovi radnih tijela Vijeća biraju se na osnovi liste
na kojoj broj utvrdenih kandida,a ne mora biti veći od broja koji se bira.

4. Sjednice Vijeća

a) Pripremanje i sazivanje sjednica

Član 48.

Sjednice Vijeća saziva predsjednik Vijeća, na osnovvi odluke Vijeća
ili na vlastitu inicijativu.

Predsjednik je dužan sazvati sjednicu Vijeća na zahtjev predsjednika
Sabora, Izvršnog vijeća Sabora, radnog tijela Vijeća ili na zahtjev 20
članova Vijeća.

Ako predsjednik ne sazove sjednicu Vijeća kada je dužan to učiniti,
sjednicu Vijeća će sazvati predsjednik Sabora ili 20 zastupnika Vijeća.

Član 49.

Poziv za sjednicu Vijeća s prijedlogom dnevnog reda upućuje predsjednik
Vijeća zastupnicima u pravilu najkasnije 15 dana prije dana određenog za
održavanje sjednice.

Materijal za dnevni red sjednice Vijeća dostavlja se zastupnicima najkasnije
30 dana prije dana određenog za održavanje sjednice Vijeća, ako ovim poslovnikom
ili Poslovnikom Sabora nije drugaćije određeno.

Izvještaji matičnih odbora i drugih radnih tijela, Zakonodavno-pravne
komisije i izvještaji odnosno mišljenja Izvršnog vijeća Sabora o prijedlozima
zakona i drugih akata koji su na dnevnom redu sjednice Vijeća dostavljaju
se tako da budu kod članova Vijeća najmanje 8 dana prije dana određenog
za održavanje sjednice Vijeća.

Izuzetno, u hitnim slučajevima, predsjednik Vijeća može sazvati sjednicu
Vijeća u roku kraćem od 15 dana, a dnevni red za ovu sjednicu može predložiti
i na samoj sjednici.

O svakoj sjednici Vijeća obavještava se predsjednik Sabora. predsjednici
ostalih vijeća Sabora i Izvršno vijeće Sabora.

Saziv sjednice objavljuje se u glasilu Sabora ili u dnevroj štampi.

Član 50.

U prijedlog dnevnog reda unose se, u pravilu, sva pitanja iz nadležnosti
Vijeća koja su do dana sazivanja sjednice Vijeća dostavili Poslovnikom
Sabora ovlašteni predlagači, ako su pri tom poštivani rokcvi utvrđeni Poslovnikom
Sabora i ovim poslovnikom.

Prilikom sastavljanja dnevnog reda predsjednik Vijeća uzet će u obzir
i inicijative koje potječu od Ustavom ovlaštenih organa, organizacija,
radnih ljudi i građana i njihovih udruženja.

Član 51.

Predsjednik može predložiti da se o pojedinim pitanjima raspravlja na
sjednici Vijeća i bez njegova prethodnog razmatranja u matičnom odboru.
U toku rasprave o takvom pitanju Vijeće može zaključiti da se rasprava
prekine i pitanje uputi na razmatranje matičnom odboru

Matični odbor dužan je uzeti u razmatranje pitanje koje mu je uputio
predsjednik Vijeća odnosno Vijeće i o tome podnijeti pismeni izvještaj
Vijeću sa svojim mišljenjem i prijedlozima, odredujući i izvjestioca odbora.

b) Otvaranje sjednice i utvrđivanje dnevnog reda

Član 52.

Nakon što prethodno utvrdi da sjednici prisustvuje većina članova Vijeća,
predsjednik otvara sjednicu Vijeća.

Član 53.

Dnevni red sjednice utvrđuje Vijeće na početku sjednice, na prijedlog
predsjednika Vijeća.

Član 54.

U hitnim slučajevima predsjednik Vijeća, radno tijelo Vijeća ili radno
tijelo Sabora, Predsjedništvo Socijalističke Republike Hrvatske, Predsjedništvo
Sabora, Izvršno vijeće Sabora, zastupnik u Vijeću kojeg podrži još najmanje
10 zastupnika, mogu i na sjednici Vijeća predložiti da se određeno pitanje
stavi na dnevni red sjednice, ali su dužni obrazložiti hitnost prijedloga.

O tom prijedlogu Vijeće odlučuje bez rasprave. Prije odlučivanja o takvu
prijedlogu saslušat će se mišljenje predstavnika IzvrŠnog vijeća Sabora,
ako prijedlog nije podnijelo Izvršno vijeće Sabora.

c) Predsjedavanje sjednici i sudjelovanje u radu

Član 55.

Sjednici Vijeća predsjedava predsjednik Vijeća. U slučaju odsutnosti
ili spriječenosti predsjednika sjednici Vijeća predsjedava potpredsjednik
Vijeća.

Ako je i potpredsjednik spriječen, na sjednici se bira jedan od zastupnika
koji će predsjedati sjednici. U tom slučaju sjednicu otvara po godinama
najstariji zastupnik i predsjeda do izbora zastupnika koji će dalje predsjedati
toj sjednici.

Kad su predsjednik i potpredsjednik razriješeni dužnosti, najstariji
zastupnik predsjeda do izbora novog predsjednika.

Član 56.

Pravo i dužnost prisustvovanja I sudjelovanja u radu na sjednici Vijeća
imaju svi članovi Vijeća.

Zastupnici drugih vijeća Sabora mogu prisustvovati sjednici Vijeća i
sudjelovati u njenom radu bez prava odlučivanja.

U radu sjednice Vijeća mogu sudjelovati, bez prava odlučivanja predstavnici
organa, organizacija i zajednica te pojedinci koji prema Poslovniku Sabora
mogu sudjelovati u radu zajedničke sjednice svih vijeća Sabora.

U radu sjednice Vijeća također, bez prava odlučivanja mogu sudjelovati
i predstavnici političkih organizacija te drugih organizacija, znanstveni,
stručni i drugi javni radnici koji su pozvani na sjednicu radi iznošenja
mišljenja o pojedinim pitanjima koja su na dnevnom redu sjednice Vijeća.

Član 57.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ
od predsjednika Vijeća.

Prijave za riječ podnose se čim se otvori rasprava i mogu se podnositi
sve do završetka rasprave.

Član 58.

Zastupnik ima pravo govoriti, te podnositi prijedloge, amandmane i druge
pismene podneske, na jeziku svoga naroda ili narodnosti. Prema potrebi
govor se prevodi na hrvatski ili srpski jezik

Član 59.

Govornik govori, u pravilu, s govornice. S mjesta se može govoriti samo
ako to dozvoljavaju tehnički uvjeti da govornika svi čuju i da njegnve
riječi mogu biti zabilježene.

Govornika može opomenuti na red ili prekinuti u govoru samo predsjednik.

Predsjednik osigurava da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom
govoru

Član 60.

Predsjednik daje zastupnicima riječ po redu kojim su se prijavili.

Zastupniku koji želi govoriti o povredi poslovnika ili o povredi utvrđenog
dnevnog reda predsjednik daje riječ čim je zatraži. Govor tog zastupnika
ne može trajati duže od pet minuta. Predsjednik je dužan poslije iznesenog
prigovora dati objašnjenje u pogledu povrede poslovnika odnosno utvrđenog
dnevnog reda. Ako zastupnik nije zadovoljan s objašnjenjem o tome se rješava
na sjednici bez rasprave.

Ako zastupnik zatraži riječ da bi ispravio navod koji je po njegovu
mišljenju netočno izložen i koji je bio povod nesporazumu, ili koji je
izazvao potrebu ličnog objašnjenja, predsjednik će mu dati riječ čim se
završi govor onoga zastupnika koji je izazvao potrebu ispravka. Zastupnik
se u svom govoru mora ograničiti na ispravak odnosno lično objašnjenje,
a njegov govor ne može trajati dulje od pet minuta.

Član 61.

Govornik može govoriti samo o predmetu o kome se raspravlja po utvrđenom
dnevnom redu.

Ako se govornik u svom govoru udalji od predmeta dnevnog reda, predsjednik
će ga pozvati da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži predmeta dnevnog reda,
predsjednik će mu oduzeti riječ.

Član 62.

Trajanje izlaganja zastupnika i drugih sudionika na sjednici Vijeća
nije ograničeno, osim ako ovim poslovnikom ili odlukom Vijeća nije drugačije
određeno.

Vijeće može na prijedlog predsjednika ili na traženje zastupnika čiji
zahtjev podrži najmanje 10 zastupnika, odlučiti da govornik o istom predmetu
može govoriti samo jedanput, a i ograničiti vrijeme trajanja govora.

Odredba stava 2. ovoga člana ne odnosi se na predstavnika predlagača,
Izvršnog vijeća Sabora i izvjestioce radnih tijela Vijeća ili zajedničkih
radnih tijela vijeća Sabora.

d) Javnost rada na sjednici

Član 63.

Sjednice Vijeća su javne.

Vijeće može odlućiti da se pojedina sjednica ili rasprava o pojedinoj
točki dnevnog reda održi bez prisustva javnosti.

e) Održavanje reda

Član 64.

Red na sjednici osigurava predsjednik.

Za povredu reda na sjednici predsjednik može zastupnika opomenuti ili
mu oduzeti riječ.

Opomena će se izreći zastupniku koji na sjednici svojim ponašanjem ili
govorom narušava red i odredbe poslovnika.

Zastupniku će se oduzeti riječ kad svojim govorom na sjednici narušava
red i odredbe poslovnika, a već je na istoj sjednici i dva puta bio opomenut
da se pridržava reda i odredaba poslovnika.

Ako predsjednik ne može održati red na sjednici redovnim mjerama, odredit
će kratak prekid sjednice.

Član 65.

Predsjednik može naložiti da se iz dvorane udalji svaki slušalac koji
narušava red.

Ako je red znatno narušen, predsjednik može naložiti da se udalje svi
slušaoci iz dvorane u kojoj se održava sjednica.

f) Tok sjednice

Član 66.

Nakon što otvori sjednicu, predsjednik daje potrebna objašnjenja u vezi
s radom sjednice i obavještenja o drugim prethodnim pitanjima.

Predsjednik obavještava Vijeće i o tome tko je pozvan na sjednicu i
koji su ga zastupnici obavijestili da su spriječeni prisustvovati sjednici.

Član 67.

Prije utvrđivanja dnevnog reda predsjednik pita zastupnike imaju li
primjedaba na zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedaba na zapisnik odlučuje se bez rasprave. Ako se
primjedba prihvati, u zapisniku će se izvršiti odgovarajuće izmjene.

Zapisnik na koji nije bilo primjedbi, odnosno zapisnik u kojem su u
skladu s prihvaćenim primjedbama izvršene izmjene smatra se usvojenim.

Usvojeni zapisnik potpisuju predsjednik i tajnik Vijeća.

Član 68.

Prije utvrđivanja dnevnog reda zastupnici mogu postavljati zastupnička
pitanja i tražiti objašnjenja i obavještenja u skladu s Poslovnikom Sabora.

Vijeće može odrediti i posebno vrijeme na sjednici za postavljanje pitanja
i traženje obavještenja.

Član 69.

Poslije utvrđivanja dnevnog reda prelazi se na raspravu u pojedinim
predmetima po redoslijedu utvrđenom u dnevnom redu.

U toku sjednice Vijeće može izvršiti izmjene u redoslijedu razmatranja
pojedinih predmeta koji su utvrđeni u dnevnom redu.

Član 70.

Na sjednici se o svakom prednmetu na dnevnom redu raspravlja prije nego
što se o njemu odlučuje ili zauzima stav.

Na početku rasprave o svakom predmetu predlagač može dati dopunsko obrazloženje.

Nakon što predlagač podnese obrazloženje, mogu izvjestioci odbora odnosno
komisija, ako to žele, i usmeno izložiti stav odbora odnosno komisije.

O pojedinom predmetu raspravlja se dok ima prijavIjenih govornika.

U toku rasprave mogu se iznositi mišljenja, tražiti objašnjenja i pokretati
pitanja u pogledu predloženih rješenja.

U toku rasprave raspravlja se i odlučuje i o amandmanima na prijedlog.

Predsjednik zaključuje raspravu kad utvrdi da nema više govornika.

g) Prekidanje rada na sjednici

Član 71.

Predsjednik može prekinuti rad sjednice Vijeća i odrediti dan i sat
kada će se rad nastaviti.

Predsjednik prekida sjednicu zbog nedostatka kvoruma, zbog potrebe da
se u međuvremenu izvrše potrebne konzultacije i prikupe potrebna mišljenja,
te u drugim slučajevima kad je to ovim poslovnikom predviđeno ili kad to
Vijeće zaključci.

Ako je sjednica prekinuta zbog nedostatka kvoruma, a kvorum ne postoji
ni u nastavku rada sjednice, predsjednik obavještava prisutne zastupnike
da se rad sjednice ne može nastaviti i da će, u skladu s odredbama Poslovnika
Sabora i ovoga poslovnika, naknadno sazvati sjednicu.

h) Odlučivanje na sjednici

Član 72.

Za donošenje odluke na sjednici Vijeća potrebna je prisutnost većine
ukupnog broja članova Vijeća utvrđenog ustavom.

Ako predsjednik smatra da sjednici ne prisustvuje dovoljan broj zastupnika,
naložit će prozivanje.

Prozivanje će se izvršiti i kad to zatraži zastupnik čiji zahtjev podrži
najmanje 10 zastupnika, a prozivanje obavlja tajnik Vijeća.

Član 73.

Odluka Vijeća je punovažna ako je za nju glasala većina prisutnih zastupnika,
osim ako je Ustavom ili Poslovnikom Sabora određeno da se za donošenje
pojedinih odluka traži kvalificirana većina.

Ako se na sjednici Vijeća odlučuje tajnim glasanjem, a za donošenje
odluke je potrebna većina glasova prisutnih zastupnika, ta se većina utvrđuje
na osnovi ukupnog broja zastupnika koji su preuzeli glasačke listiće.

Član 74.

Zastupnik ima pravo obrazložiti svoj stav prije glasanja o prijedlogu.

Obrazlaganje zastupnika ne može trajati duže od pe minuta.

Član 75.

Glasanje na sjednici Vijeća je javno, osim ako Ustavom, Poslovnikom
Sabora ili ovim poslovnikom nije određeno da se glasa tajno.

Zastupnici glasaju tako da se izjašnjavaju "za" ili "protiv"
prijedloga ili da se uzdržavaju od glasanja.

Javno glasanje provodi se istovremeno, dizanjem ruke ili poimeničnim
izjašnjavanjem.

Član 76.

Glasanje dizanjem ruke provodi se na taj način što predsjednik prvo
poziva zastupnike da se izjasne tko je za prijedlog, zatim tko je protiv
prijedloga, i, najzad, tko se uzdržao od glasanja.

Iznimno od odredbe stava 1. ovoga člana, ako se prilikom glasanja o
amandmanu za njegovo prihvaćanje izjasni manje od polovine prisutnih zastupnika,
predsjednik može odmah konstatirati da je amandman odbijen.

Član 77.

Poimenično se glasa kad to odredi predsjednik zato što smatra da je
to potrebno da bi se točno utvrdio rezultat glasanja ili ako to zatraži
jedan zastupnik čiji zahtjev podrži najmanje 10 zastupnika.

Član 78.

Poimenično glasanje provodi se tako da se svaki prozvani zastupnik izjašnjava
"za" ili "protiv" prijedloga ili se uzdržava od glasanja.

Kad je prozivanje završeno, ponovo se prozivaju oni zastupnici za koje
u popisu zastupnika nije zabilježeno da su glasali.

Zastupnike proziva i prebrojava glasove tajnik Vijeća. Neposredno nakon
provedenog javnog glasanja predsjednik Vijeća utvrđuje i objavljuje rezultat
glasanja.

Član 79

Tajno glasanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići moraju
biti jednake veličine, iste boje i oblika i svaki ovjeren pečatom Sabora.

Svaki zastupnik dobiva jedan glasački listić koji nakon spunjavanja,
stavlja u glasačku kutiju.

Član 80.

Ako se tajnim glasanjem odlučuje o prijedlogu općeg akta, ili zaključka,
na svakom glasačkom listiću mora biti ispisano pod 1) "za" pod
2) "protiv" i pod 3) "uzdržan".

Zastupnik glasa na taj način što zaokružuje jedari od rednih brojeva
iz stava 1. ovoga člana prema svom opredjeljenju.

Član 81.

Glasački listić iz kojeg se ne može utvrditi za što odnosno za koga
je zastupnik glasao smatra se nevažećim.

Član 82.

Po završenom glasanju predsjednik utvrđuje rezultat glasanja i na osnovi
rezultata objavljuje da li je prijedlog o kome se glasalo prihvaćen ili
odbijen, odnosno koji su kandidati izabrani.

Član 83.

O pitanjima koja se razmatraju odnosno raspravljaju na sjednici Vijeća,
mogu se donositi akti Sabora iz djelokruga Vijeća te akti i zaključci Vijeća.

Zaključci koji se ne objavljuju u službenom glasilu dostavljaju se izravno
organima i organizacijama na koje se odnose.

i) Zaključivanje sjednice

Član 84.

Kad se iscrpi dnevni red i završi rad sjednice, predsjednik zaključuje
sjednicu.

j) Zapisnik

Član 85.

O radu na sjednici Vijeća vodi se zapisnik. Zapisnik sadrži osnovne
podatke o radu na sjednici, a naročito prijedlozima iznijetim na sjednici
i o donesenim zaključcima.

U zapisnik se unosi i rezultat glasanja o pojedinom predmetu.

Zastupnik koji je na sjednici izdvojio svoje mišljenje može tražiti
da se bitni dijelovi njegove izjave unesu u zapisnik.

O sastavljanju i čuvanju izvornog zapisnika Vijeća bri ne se tajnik
Vijeća.

Član 86.

O radu na sjednici Vijeća vode se i stenografske bilješke ili se vrši
fonografsko snimanje.

Stenografske bilješke odnosno fonografske snirnlke stavljaju se na uvid
zastupnicima, na njihov zahtjev Ostvaarivanje tog prava zastupnika osigurava
tajnik Vijeća.

Svaki zastupnik i drugi sudionik u raspravi ima pravo redigirati svoje
izlaganje bez unošenja bitnih izmjena u tekst odnosno bez izostavljanja
izraženih misfi i razloga.

U slučaju spora o osrnovanosti zahtjeva da se izvrrši ispravak u zapisnik
o potpunom toku sjednice, odlučuje se na sjednici Vijeća bez rasprave.

5. Sjednice radnih tijela Vijeća

Član 87.

U pogledu rada radnih tijela Vijeća koja. ne donesu Poslovnik o svom
radu na odgovarajući način se primjenjuju odredbe Poslovnika Sabora kao
i odredbe ovog poslovnika kojima se regulira rad Vijeća.

IV. ODNOSl VIJEĆA S POLITIČKIM ORGANIZACIJAMA I DRUGIM ORGANIMA
I ORGANIZACIJAMA

Član 88.

Vijeće i njegova radna tijela surađuju s političkim organizacijama.

Suradnja Vijeća i njegovih radnih tijela s političkim organizacijama
ostvaruje se naročito: prilikom izrade i utvrđivanja programa i plana rada
Vijeća razmjenom informativnog i dokumentacijskog materijala, dostavom
glasila Sabora, međusobnom razmjenom mišljenja, užim ili širim savjetovanjima,
sudjelovanjem predstavnika političkih organizacija u radu odbora, komisija
i radnih grupa Vijeća za proučavanja pojedinih pitanja, organiziranjem
javnih rasprava i drugih oblika konzultiranja javnosti o pitanjima o kojima
raspravlja i odlučuje Vijeće te drugim oblicima suradnje.

Član 89.

Političke organizacije se obavještavaju putem glasila Sabora i na drugi
pogodan način o prijedlozima za donošenje i prijedlozima zakona, drugih
propisa i općih akata te o drugim pitanjima o kojima raspravlja i odlučuje
Vijeće.

Vijeće i njegova radna tijela obavještavaju političke organizacije o
svojim sjednicama i dostavljaju im odgovarajuće materijale.

O informiranju političkih organizacija brinu se predsjednik Vijeća i
predsjednik Odbora za suradnju s političkim organizacijama.

Član 90.

Vijeće surađuje s organima i organizacijama u SR Hrvatskoj i SFR Jugoslaviji
na način određen Poslovnikom Sabora. O ovoj suradnji brine se predsjednik
Vijeća.

V. STRUČNA SLUŽBA VIJEĆA

Član 91.

Za obavljanje stručnih i administrativnih poslova za potrebe Vijeća,
njegovih odbora, komisija i drugih radrnih tijela i zastupnika, Vijeće
ima stručnu službu koja je u sa stavu jedinstvene Stručne službe Sabora.

Stručna služba Vijeća obavlja poslove koji se odnosi: na pripremanje
i organiziranje sjednica Vijeća i njegovih tijela, davanje stručnih mišljenja
u vezi s radom I zadacima Vijeća i njegovih tijela. pripremanje programa
i planova rada i praćenje njihova izvršavanja, pribavljanje i pripremanje
dokumentacijskih materijala i podataka potrebnih za rad Vijeća i njegovih
radnih tijela, praćenje izvršavanja zaključaka Vijeća te obavljanje drugih
stručnih i administrativnih poslova za potrebe Vijeća, njegovih radnih
tijela i zastupnika.

Član 92.

Radom Stručne službe Vijeća rukovodi tajnik Vijeća. Tajnik Vijeća ima
pomoćnika koji radi po uputama tajnika Vijeća i njemu je odgovoran za svoj
rad.

Član 93.

Radno tijelo ima tajnika.

Tajnik radnog tijela Vijeća pomaže predsjedniku radnog tijela u pripremanju
sjednice, brine se o pripremanju izvještaja i zapisnika sa sjednice, te
organizira i obavlja i druge stručne poslove za potrebe radnog tijela.

Tajnik radnog tijela na zahtjev pojedinog člana radnog tijela. ili po
vlastitoj inicijativi, daje stručna mišljenja u vezi s primjenom Poslovnika
Sabora i ovoga poslovnika i druga stručna mišljenja potrebna za rad radnog
tijela.

Tajnik radnog tiiela Vijeća za svoj rad odgovara radnom tijelu i tajniku
Vijeća.

VI. PRIJELAZNE ODREDBE

Član 94.

Ovaj poslovnik donosi se po postupku za donošenje odluka Vijeća, a njegove
izmjene i dopune provode se po postupku za donošenje poslovnika.

Član 95.

Na dan stupanja na snagu ovoga poslovnika prestaje važiti Poslovnik
Društveno-političkog vijeća Sabora Socijalističke Republike Hrvatske (.Narodne
novine", br. 25/86).

Član 96.

Ovaj poslovnik stupa na snagu na dan objave u "Narodnim novinama"

Klasa: 021-03/90-04/05 Urbroj : 623-90-1

Zagreb, 26. travnja 1990.

SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**mr Zvonimir Novak, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr Andelko Runjić, v. r.**

Ostalo, NN 21/1990-418
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)