## Pravilnik o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje bjesnoće kod životinja

### NN 69/1991 (20.12.1991.), Pravilnik o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje bjesnoće kod životinja

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODOPRIVREDE

Na temelju članka 28. stavke 5. Zakona o zdravstvenoj zaštiti životinja
i veterinarskoj djelatnosti ("Narodne novine", br. 52/91), ministar
poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede donosi

## PRAVILNIK

### o mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje bjesnoće kod životinja

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju mjere za suzbijanje i iskorjenjivanje
bjesnoće kod životinja.

Članak 2.

Radi suzbijanja pojave bjesnoće kod životinja obvezan je popis, označavanje
i zaštitno cijepljenje pasa protiv bjesnoće, jedanput godišnje.

Zaštitno cijepljenje iz stavke 1. ovog članka provodi se na psima starijim
od četiri mjeseca.

Članak 3.

Nakon primitka obavijesti o pojavi znakova po kojima se može posumnjati
da je životinja oboljela od bjesnoće, ta se životinja klinički ispituje
radi utvrđivanja opravdanosti sumnje na bjesnoću.

Općinski organ uprave nadležan za pošlove veterinarstva dužan je odmah
osigurati laboratorijsko ispitivanje u Hrvatskom veterinarskom zavodu,
ako veterinarska služba klinički potvrdi sumnju na bjesnoću.

Ispitivanju iz stavke 1. ovog članka podliježe i svaka životinja koju
je bolesna životinja mogla zaraziti.

Članak 4.

Klinički zdravi psi i mačke koji su nanijeli ozljedu ljudima, stavljaju
se pod kontrolu l0 dana. U tom vremenu obavit će se tri klinička pregleda:
prvoga, petoga i desetog dana.

Ako se utvrdi sumnja na bjesnoću, glava ili mozak životinje šalje se
na laboratorijsko ispitivanje.

Životinja se smatrs oboljelom ako se laboratorijskom pretragom imunofluorescentnom
metodom ili pretragom na Negrijeva tjelešca ili biološkim pokusom na bijelim
miševima utvrdi bjesnoća.

Biološki pokus na bijelim miševima obvezan je:

1. kad je čovjek došao u doticaj sa životinjom za koju se sumnja da
je oboljela od bjesnoće, a mikroskopski nalaz (imunofluorescentnom metodom
ili pretragom na Negrijeva tjelešca) na pretraženom materijalu od te životinje
dade negativan ili sumnjiv rezultat;

2. pri prvom utvrđivanju bjesnoće u jedne vrste životinja na području
općine;

3. prema potrebi i u drugim slučajevima.

Članak 5.

Kad se utvrdi bjesnoća i dok traje opasnost od bjesnoće, u zaraženom
i ugroženom području naredit će se ove mjere:

1. zatvaranje životinja za koje se sumnja da su oboljele od bjesnoće;

2. zatvaranje pasa mlađih od četiri mjeseca;

3. držanje pasa i mačaka pod kontrolom, pri čemu psi moraju biti markirani
odnosno označeni i držani povocem i s košaricom; ·

4. zabrana prometa pasa i mačaka;

5. provjera postupaka što ih je poduzeo držalac životinja i utvrdivanje
eventualnog doticaja zaražene životinje s drugim životinjama, na koje se
bjesnoća može prenijeti, ili s ljudima;

6. zaštitno cijepljenje pasa, a prema potrebi i drugih na bjesnoću prijemčivih
životinja;

7. tamanjenje necijepljenih pasa i mačaka te pasa i mačaka lutalica:

8. organizirano prorjeđivanje populacije lisica, a po potrebi i drugih
divljih mesoždera;

9. eutanazija životinja oboljelih od bjesnoće i životinja što ih je
ujela bolesna životinja:

10. eutanaziranje životinja koje su bile u doticaju sa životinjom oboljelom
od bjesnoće odnosno sa životinjom za koju se sumnja da je oboljela od bjesnoće,
ili cijepljenje tih životinja (osim necijepljenih pasa) i njihovo držanje
u karanteni šest mjeseci;

11. eutanazija životinja za koje se sumnja da su oboljele od bjesnoće,
a promijenile su ponašanje svojstveno toj vrsti:

12. zabrana iznošenja životinjskih proizvoda, životinjskih sirovina
i predmeta preko kojih se bjesnoća može prenijeti iz zaraženog dvorišta
i drugih mjesta;

13. zabrana skidanja kože s leševa pasa, mačaka, lisica, vukova i ostalih
krznaša.

Članak 7.

Iznimno od odredbe članka 6. točke 3. ovog pravilnika, izvan naseljenih
mjesta mogu se slobodno kretati psi čuvari stada na ispaši uz stado, službeni
psi policije i oružanih snaga Republike Hrvatske, psi spasilačkih ekipa
i psi vodići slijepih osoba, ako je nakon cijepljenja proteklo vrijeme
stvaranja imuniteta.

Članak 8.

Iznimno od odredbe članka 6. točke 13. ovog pravilnika, skidanje kože
s leševa pasa, mačaka, lisica, vukova i ostalih krznaša, dopušteno je uz
ove uv)ete:

1. da je osoba koja skida kožu s leševa navedenih životinja zaštitno
cijepljena protiv bjesnoće, da nema povreda na glavi i rukama te da je
obučena za obavljanje tog posla;

2. da osoba dok skida kožu s leševa ima zaštitnu odjeću, obuću, rukavice,
masku te da raspolaže odgovarajućim priborom za uzimanje materijala za
laboratorijski pregled: skalpelom, škarama, nožem, dlijetom, čekičem, pilom,
bocama za uzimanje, pakiranje i slanje materijala te sredstvima za dezinfekciju;

3. da se vreča s kojom čuva u posebnoj prostoriji do dobivanja rezultata
ispitivanja iz članka 5. stavke 2. ovog pravilnika. Ako je rezultat pozitivan
odnosno životinja bolesna, vreča se zajedno s kožom uništava, a ako je
rezultat negativan odnosno životinja zdrava, dopušta se stavljanje kože
u promet.

Članak 9.

Kada se bjesnoća utvrdi kod divljači, lov te divljači može se zabraniti
na određeno vrijeme.

Članak 10.

Pri poduzimanju mjera zaštitnog cijepljenja istovremeno se određuju
i vrste životinja koje će se cijepiti, vrijeme cijepljenja i vrsta Cjepiva
(vakcine).

Članak 11.

Dezinfekcija prostorija u kojima se nalazi oboljela životinja i pribora
koji je bio u doticaju s oboljelom životinjom obavlja se svakodnevno određenim
sredstvima za dezinfekciju do ubijanja životinja, nakon čega se obavlja
završna dezinfekcija.

Članak 12.

Za pse i mačke, koji se izlažu na izložbama obvezno je posjedovati potvrdu
o obavljenom zaštitnom cijepljenju protiv bjesnoće.

Članak 13.

Smatra se da je bjesnoća prestala ako su izvršene sve naređene mjere,
ako je izvršena završna dezinfekcija i ako je od tada prošlo tri mjeseca,
za koje vrijeme nije ustanovljen ni jedan slučaj bjesnoće u životinja.

Članak 14.

Na dan stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o
mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje bjesnoće kod životinja ("Službeni
list SFRJ", broj 39/88 i "Narodne novine", broj 52/91).

Članak 15.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 322-01/91/01/462

Urbroj : 525-01-91-1

Zagreb, 5. prosinca 1991.

Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede

**Ivan Tarnaj, dipl. ing., v. r.**

Pravilnik, NN 69/1991-1806
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)