### NN 111/2020 (14.10.2020.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-1038/2020 od 9. rujna 2020.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2209

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo Salameh Mohamed iz Zagreba, kojeg zastupa Lidija Horvat, odvjetnica u Zagrebu, na sjednici održanoj 9. rujna 2020. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski radni sud u Zagrebu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Pr-1907/2019 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Salameh Mohamedu iz Zagreba, Francesca Tenchinija 4, određuje se primjerena naknada zbog povrede ustavnog prava na razumnu duljinu postupka zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 17.600,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Salameh Mohamed iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositelj), kojeg zastupa Lidija Horvat, odvjetnica u Zagrebu, podnio je 10. ožujka 2020., na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) ustavnu tužbu u kojoj ističe povredu ustavnog prava na donošenje odluke u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava, u parničnom postupku Općinskog radnog suda u Zagrebu broj: Pr-1907/2019 (ranije broj: Pr-2412/12).

1.1. Za potrebe ustavnosudskog postupka, a na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona, pribavljen je spis Općinskog radnog suda u Zagrebu broj: Pr-1907/2019.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

2. Podnositelj (tužitelj u predmetnom parničnom postupku) podnio je 13. srpnja 2012. nadležnom sudu tužbu protiv I-tuženog poslodavca Zavoda za hitnu medicinu Grada Zagreba, i II-tuženog Grada Zagreba (kao osnivača I-tuženika), kojom je tražio da se utvrdi da je na radnom mjestu kod I-tuženog poslodavca diskriminiran, da mu se zaštiti dostojanstvo te da mu se isplati naknada štete zbog pretrpljenog uznemiravanja na, kao i razlika plaće.

Prvostupanjski sud pozvao je rješenjem od 17. srpnja 2012. tuženike na davanje odgovora na tužbu, nakon čega je I-tuženik podnio odgovor na tužbu 31. kolovoza 2012.

Podnositelj je uz podneske od 24. srpnja 2012., 5. rujna 2012., 17. rujna 2012. i 27. rujna 2012. dostavio sudu naknadnu medicinsku dokumentaciju u vezi sa štetnim događajem, a podneskom od 27. rujna 2012. ujedno je predložio zakazati glavnu raspravu i odrediti provođenje predloženih dokaza.

II-tuženik je podneskom od 28. rujna 2012. predložio sudu obavijestiti treću osobu (osiguravajuće društvo) radi miješanja u parnicu na strani tuženih, što je prvostupanjski sud učinio dopisom od 4. listopada 2012.

Prvostupanjski sud pozvao je rješenjem od 4. listopada 2012. podnositelja dostaviti dokumentaciju iz podneska od 24. srpnja 2012. u dovoljnom broju primjeraka za tuženike, čemu je podnositelj udovoljio 7. studenoga 2012., a sud ju je dostavio tuženicima 10. prosinca 2012.

Podnositelj je podneskom od 5. prosinca 2012. dostavio prvostupanjskom spisu daljnju medicinsku dokumentaciju.

Podneskom od 16. rujna 2013. podnositelj je požurio postupanje prvostupanjskog suda.

Ročišta za glavnu raspravu održana su 21. listopada 2013. i 11. prosinca 2013., na kojem je ročištu određeno da će radi utvrđivanja osnovanosti istaknutog prigovora dvostruke litispendencije izvršiti priklop spisa u predmetu koji se pred prvostupanjskim sudom vodi pod brojem: Pr-681/12.

Podnositelj je nadalje uz podnesak od 20. prosinca 2013. dostavio prvostupanjskom sudu zatraženi zdravstveni karton, podneskom od 18. ožujka 2014. očitovao se na zaprimljeni podnesak I-tuženog (od 20. veljače 2014.), dok je podneskom od 12. prosinca 2014. podnositelj požurio postupanje prvostupanjskog suda.

Prvostupanjski sud zatražio je 15. rujna 2014. priklop spisa predmeta koji se pred tim sudom vodio pod brojem: Pr-681/12, čemu je udovoljeno 29. rujna 2014.

Uz podnesak od 4. veljače 2015. podnositelj je dostavio daljnju medicinsku dokumentaciju.

12. veljače 2015., 20. ožujka 2015. i 13. travnja 2015. održana su ročišta pred prvostupanjskim sudom.

Prvostupanjski sud odredio je rješenjem broj: Pr-2412/12-60 od 1. veljače 2016. prekid postupka u predmetnoj pravnoj stvari do pravomoćnog okončanja postupka koji se pred prvostupanjskim sudom vodi pod brojem: Pr-681/12, odnosno dok postoje razlozi da se čeka njegov završetak, s obzirom da je ocijenjeno da je odluka u tom predmetu prethodno pitanje za odluku u predmetnom sporu.

Podnositelj je podneskom od 22. studenoga 2017. zatražio nastavak prekinutog postupka.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 29. ožujka 2018. odbijen je prijedlog podnositelja za nastavak prekinutog postupka, koje je rješenje, povodom žalbe podnositelja, potvrđeno drugostupanjskim rješenjem Županijskog suda u Zagrebu, broj: Gž R-815/18 od 14. siječnja 2019.

Podnositelj je uz podnesak od 6. ožujka 2019. prvostupanjskom sudu dostavio presudu kojom je pravomoćno okončan postupak koji se pred tim sudom vodio pod brojem: Pr-636/2017 (ranije Pr-681/12), tražeći nastavak predmetnog parničnog postupka.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 14. svibnja 2019. nastavljen je predmetni parnični postupak pod brojem: Pr-1907/19.

18. srpnja 2019. i 11. listopada 2019. održana su ročišta pred prvostupanjskim sudom.

Ročište određeno za dan 23. ožujka 2020. nije održano.

28. svibnja 2020. održano je ročište na kojem je određeno da će se provesti dokaz medicinskim vještačenjem.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 4. lipnja 2020. podnositelj je pozvan uplatiti predujam za vještačenje, čemu je podnositelj udovoljio i dokaz o uplati dostavio uz podnesak od 23. lipnja 2020.

III. MJERODAVNO PRAVO

3. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

3.1. U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

3.2. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u razdoblju od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

4. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

4.1. U konkretnom slučaju, podnositelj je koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju na temelju članka 64. ZoSud-a/13, a to je zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem predsjednika Županijskog suda u Zagrebu broj: Su-Gžzp I-25/15 od 15. rujna 2015. potvrđeno je rješenje predsjednika Općinskog radnog suda u Zagrebu broj: Su-Gzp I 1/15 od 24. ožujka 2015. kojim je odbijen zahtjev podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

4.2. Slijedom navedenog, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba zbog povrede ustavnog prava na razumnu duljinu postupka u konkretnom slučaju dopuštena, zbog čega će se razmotriti njezina osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

5. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i nadležnih tijela te važnost predmeta postupka za podnositelja.

1) Duljina sudskog postupka

6. U konkretnom slučaju, Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja od dana podnošenja tužbe do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

6.1. Podnositelj je tužbu nadležnom prvostupanjskom sudu podnio 13. srpnja 2012. U trenutku odlučivanja o ovoj ustavnoj tužbi parnični postupak nije okončan i vodi se pred Općinskim radnim sudom u Zagrebu, broj: Pr-1907/19.

6.2. Ustavni sud utvrđuje da predmetni parnični postupak u razmatranom razdoblju traje ukupno osam (8) godina, jedan (1) mjesec i dvadeset i sedam (27) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

7. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenom predmetu, kao i da se radi se o parnici za zaštitu od diskriminacije na radu, čije je rješavanje hitne naravi.

3) Postupanje nadležnih sudova

8. Ustavni sud utvrđuje da se postupak u cijelom razmatranom razdoblju odvija pred prvostupanjskim sudom.

8.1. Prvostupanjski sud održao je nakon podnošenja tužbe prvo ročište za glavnu raspravu nakon više od godine dana i tri mjeseca (21. listopada 2013.), pri čemu Ustavni sud primjećuje da je od prosinca 2012. do ročišta održanog 21. listopada 2013. postojalo razdoblje neaktivnosti prvostupanjskog suda dulje od deset mjeseci.

8.2. Na ročištu održanom 11. prosinca 2013. raspravnim je rješenjem određeno da će se (radi ispitivanja osnovanosti istaknutih prigovora tuženika) zatražiti na uvid spis predmeta koji se između stranaka pred istim sudom vodio pod brojem Pr-681/12, dok je prvostupanjski sud navedeno učinio nakon devet mjeseci (priklop spisa zatražen je 15. rujna 2014., čemu je udovoljeno 29. rujna 2014.).

8.3. Nakon toga došlo je do zastoja u postupanju u trajanju od četiri mjeseca kada su održana tri ročišta (12. veljače 2015., 20. ožujka 2015. i 13. travnja 2015.), a nakon čega je ponovno došlo do zastoja u prvostupanjskom postupku u razdoblju duljem od devet mjeseci.

8.4. Rješenjem prvostupanjskog suda od 12. veljače 2016. određen je prekid postupka, te je postupak nastavljen rješenjem prvostupanjskog suda od 14. svibnja 2019. (koje je rješenje doneseno nakon više od dva mjeseca nakon što je podnositelj, podneskom od 6. ožujka 2019., obavijestio sud o tome da su prestale pretpostavke zbog kojih je određen prekid postupka).

8.5. U nastavku postupka održana su dva ročišta (18. srpnja 2019. i 11. listopada 2019.) nakon čega je uslijedio zastoj u postupanju od daljnjih šest mjeseci, do ročišta održanog 28. svibnja 2020., nakon kojeg je određeno provođenje dokaza medicinskim vještačenjem.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

9. Ustavni sud utvrđuje da je podnositelj nije pridonio trajanju postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

10. Ustavni sud utvrđuje da se postupak vodi u trajanju od više od osam godina, od čega je postupak bio u prekidu više od tri godine.

10.1. Unatoč tome što je za vrijeme trajanja prekida postupka nadležni prvostupanjski sud bio onemogućen poduzimati radnje u postupku (članak 214. stavak 2. Zakona o parničnom postupku, »Narodne novine« broj 53/91., 91/92., 112/99., 88/01. – članak 50. Zakona o arbitraži, 117/03., 88/05. – članak 129. Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, 2/07. – odluka USRH broj: U-I-1569/2004 i dr., 84/08., 96/08. – odluka USRH broj: U-I-1569/2004 i dr., 123/08. – ispravak, 57/11., 148/11. – pročišćeni tekst, 25/13., 28/13. – članak 145. Zakona o sudovima i 89/14. – odluka USRH broj: U-I-885/2013) te da nastavak postupka nije ovisio o njegovim radnjama, imajući u vidu ukupno trajanje postupka, razdoblja višemjesečne neaktivnosti suda (vidi prethodno navedene t. 8.1. – 8.3.), te uzimajući u obzir važnost predmeta za podnositelja, kao i činjenicu da se radi o sporu čije je rješavanje hitne naravi, Ustavni sud ocjenjuje da je povrijeđeno ustavno pravo podnositelja da neovisni i nepristrani sud u razumnom roku odluči o njegovi, pravima i obvezama, koje pravo je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

11. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, na temelju članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

11.1. Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Općinskog radnog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumu donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

11.2. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Visinu naknade, zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, Ustavni sud utvrđuje uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

11.3. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-1038/2020
 Zagreb, 9. rujna 2020.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.