## Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije materijala namijenjenih za uporabu u unutrašnjosti motornih vozila određenih kategorija s obzirom na njihovu gorivost TPV 151 (izdanje 00)

### NN 161/2004 (19.11.2004.), Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije materijala namijenjenih za uporabu u unutrašnjosti motornih vozila određenih kategorija s obzirom na njihovu gorivost TPV 151 (izdanje 00)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

2830

Na temelju članka 275. stavak 3.
Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne novine« broj 105/04) ravnatelj
Držav­nog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA I POSTUPKU HOMOLOGACIJE MATERIJALA NAMIJENJENIH ZA UPORABU U UNUTRAŠNJOSTI MOTORNIH VOZILA ODREĐENIH KATEGORIJA S OBZIROM NA NJIHOVU GORIVOST TPV 151 (IZDANJE 00)\*

Članak 1.

Ovim se pravilnikom uređuju
tehnički zahtjevi i postupak homologacije materijala namijenjenih za uporabu u
unutrašnjosti vozila kategorije M3.1, s obzirom na
njihovu gorivost.

Članak 2.

Tehnički zahtjevi za materijale dani su u točki 7.
priloga I., a postupak homologacije u točkama 3., 4. i 5. priloga I. Prilozi
I., II, III, IV., V. i VI. čine sastavni dio ovoga pravilnika.

Članak 3.

Tijelo za homologaciju vozila u smislu odredaba ovoga
pravilnika je Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo (u dalj­njemu
tekstu: Zavod).

Članak 4.

Zavod će dodijeliti certifikat o homologaciji
sastavnoga dijela odnosno certifikat o homologaciji tipa vozila s obzirom na
gorivost materijala namijenjenih uporabi u unutrašnjosti vozila ako taj
materijal zadovoljava zahtjeve ovoga pravilnika.

Obrazac certifikata o homologaciji
materijala kao sastavnog dijela, odnosno certifikata o homologaciji tipa vozila
s obzirom na gorivost materijala namijenjenih uporabi u unutrašnjosti i vozila
dani su u prilogu III. ovoga pravilnika.

Članak 5.

Materijali namijenjeni za uporabu u
unutrašnjosti vozila mogu se homologirati, uvoziti i stavljati na tržište ako s
obzirom na gorivost zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika.

Vozila se mogu homologirati, uvoziti i
stavljati na tržište ako su opremljena materijalima koja s obzirom na gorivost
zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika.

Iznimno od odredbe iz točke 1. ovoga
članka, materijali namijenjeni za uporabu u unutrašnjosti vozila koji ne
zadovoljavaju odredbe ovoga pravilnika mogu se homologirati, uvoziti i
stavljati na tržište ako su kao zamjenski dijelovi namijenjeni za ugradbu na
vozila homologirana prema ranije važećim propisima.

Članak 6.

Zavod može ovlastiti pravnu ili fizičku
osobu za obavljanje poslova tehničke službe ako ona ispunjava sljedeće uvjete:

– da zadovoljava zahtjeve norme HRN EN
ISO/IEC 17025 o osposobljenosti ispitnih laboratorija za područje ispitivanja
prema zahtjevima ovoga pravilnika

– da može dokazati poznavanje metoda i
postupaka ispitivanja iz priloga II. ovoga pravilnika

– da ima najmanje jednoga djelatnika
školske spreme VII/1 strojarskog smjera.

Članak 7.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga
dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a počet će se primjenjivati danom
pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Klasa: 011-02/04-03/24

Urbroj: 558-04/13-04-1

Zagreb, 5. studenoga 2004.

Ravnatelj
Državnog zavoda za normizaciju
i mjeriteljstvo
**dr****.
sc****. Marijan Andrašec, dipl. ing.,** v. r.
if !supportLineBreakNewLine
endif

\_\_\_\_\_\_\_\_\_
\*Ovaj pravilnik preuzima sadržaj Smjernice Europskog parlamenta i Vijeća o materijalima namijenjenih uporabi u unutrašnjosti motornih vozila određenih kategorija s obzirom na njihovu gorivost 95/28/EC.

(1) Definicija
vozila dana je u članku 4. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila
(“Narodne novine’’ br. 115/04), a kategorizacija u prilogu II. A
istoga pravilnika..

if !supportEmptyParas endif

**PRILOG I.**

PODRUČJE
PRIMJENE, DEFINICIJE, ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA, IZDAVANJE HOMOLOGACIJE
TIPA, TEHNIČKI ZAHTJEVI, SUKLADNOST PROIZVODNJE, ZAHTJEVI U VEZI S UGRADBOM U
VOZILO

1.              PODRUČJE PRIMJENE

                 Ovaj se pravilnik odnosi na gorivost (zapaljivost,
brzina gorenja i ponašanje s obzirom na taljenje) unutrašnjih materijala koji
se upotrebljavaju u vozilima kategorije M3 koja prevoze više od 22 putnika, a
nemaju predviđena mjesta za stajanje i nisu namijenjena gradskome prijevozu
(gradski autobusi).

2.              DEFINICIJE

                 Za potrebe ovoga pravilnika:

2.1.           *»Homologacija vozila«* označuje
homologaciju tipa vozila navedenu u točki 2.2. s obzirom na gorivost
unutrašnjih sastavnih dijelova koje se upotrebljavaju u prostoru za putnike.

2.2.           *»Tip
vozila«* označava vozila koja se međusobno ne razlikuju u bitnim obilježjima
kao što su:

2.2.1.        uređaji
koje se upotrebljavaju u prostoru za putnike, kao što su materijali, sjedala,
zavjese, pregradne stijenke itd.

2.2.2.        masa
uređaja koji se upotrebljavaju u vozilu ako utječu na radne značajke propisane
u ovome pravil­niku.

2.2.3.        dodatne
naprave ili oprema ako nemaju štetan utje­caj na značajke propisane u ovome
pravilniku.

2.3.           *»Homologacija
sastavoga dijela«* označava homologaciju uređaja kao što su materijali,
sjedala, zavjese, pregradne stijenke itd.

2.4.           *»Tip
sastavnoga dijela«* označava sastavne dijelove koji se ne razlikuju u bitnim
obilježjima kao što su:

2.4.1.        osnovni
materijal (materijali) (npr. vuna, guma, mije­šani materijali)

2.4.2.        namjena
(obloga sjedala, obloga krova itd.)

2.4.3.        proizvođačeva
oznaka tipa

2.4.4.        broj
slojeva kod složenih materijala.

2.4.5.        druge
značajke ako bitnije utječu na radne značajke propisane u ovom pravilniku.

2.5.           *»Putnički
prostor«* označava prostor za smještaj osoba (uključujući bar, kuhinju,
zahod itd) omeđen:

– krovom

– podom

– bočnim stjenkama

– vratima

– vanjskim ostakljenjem

– stražnjom pregradom ili ravninom
nosača naslona stražnjeg sjedala

– na vozačevoj strani uzdužne okomite
središnje ravnine vozila, okomitom poprečnom ravninom kroz vozačevu R-točku
prema definiciji u prilogu III. pravilnika TPV 132

– na suprotnoj strani uzdužne okomite medijalne ravnine vozila,
prednjom pregradom.

2.6.           *»Sjedalo«* označava strukturu, s
presvlakom, koja može, ali ne mora biti dio strukture vozila, namijenjenu
sjedenju jedne odrasle osobe. Taj pojam obuhvaća pojedinačno sjedalo kao i dio
klupe za sjedenje namijenjen sjedenju jedne odrasle osobe.

2.7.           *»Grupa
sjedala«* označava mjesto za sjedenje u obliku klupe za sjedenje ili
pojedinačna sjedala smještena jedno do drugoga (tj. smještena tako da su
krajnja prednja sidrišta jednog sjedala u ravnini ili ispred krajnjih stražnjih
sidrišta i u ravnini ili iza krajnjih prednjih sidrišta drugog sjedala) na
kojima može sjediti jedna ili više odraslih osoba.

2.8.           *»Klupa
za sjedenje«* je struktura, s presvlakom koja je namijenjena sjedenju više
od jedne odrasle osobe.

2.9.           *»Brzina
gorenja«* je količnik dužine izgorenog materijala izmjerenoga u skladu s
prilogom IV. i/ili VI. ovoga pravilnika i vremena koje je potrebno da plamen
prijeđe tu dužinu. Izražava se u milimetrima po minuti.

2.10.         *»Složeni
materijal«* je materijal koji se sastoji od vi­še slojeva sličnih ili
različitih materijala čije su po­vršine spojene kitanjem, lijepljenjem, presvla­če­njem,
zavarivanjem itd.

                 Ako
su različiti materijali samo mjestimično povezani (npr. šivanjem,
visokofrekvencijskim zavarivanjem, zakivanjem) neće se smatrati složenim
materijalima.

2.11.         *»Izloženo
lice«* je strana materijala koja je u ugrad­bi okrenuta prema prostoru za
putnike.

2.12.         *»Tapetarija«*
je kombinacija unutrašnje obloge i površinskoga završnog materijala koji
zajedno čine mekani dio sjedala.

2.13.         *»Unutrašnja
obloga (obloge)«* označava materijal odnosno materijale koji (zajednički)
čine završni i noseći sloj krova, zida ili poda.

3.              ZAHTJEV
ZA HOMOLOGACIJU TIPA VOZILA

3.1.           Zahtjev
za homologaciju tipa vozila u skladu s odredbama članka 6. Pravilnika o
homologaciji tipa vozila s obzirom na gorivosti materijala koji su namijenjeni
uporabi u putničkom prostoru vozila podnosi proizvođač vozila.

3.2.           Obrazac
opisnoga dokumenta dan u dodatku 1. priloga II.,

3.3.           Tehničkoj
službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja potrebno je
dostaviti slje­deće:

3.3.1.        za unutrašnje dijelove koji nisu
homologirani: uzor­ke sastavnih dijelova koji se upotrebljavaju u vozilima i
koji su predstavnici tipa koji se homologira, i to u broju koji je naveden u
točkama 7.2, 7.3 i 7.4.;

3.3.2.        za
unutrašnje dijelove koji su homologirani: za­htjevu za homologaciju tipa vozila
potrebno je priložiti homologacije tipa;

3.3.3.        vozilo
koje je predstavnik tipa koji se homologira

4.              ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA SA­STAV­NOG
DIJELA

4.1.           Zahtjev za homologaciju tipa sastavnoga
dijela u skladu s odredbama članka 3. Pravilnika o homologaciji tipa vozila s
obzirom na gorivost materijala koji se upotrebljavaju u prostoru za putnike
podnosi proizvođač.

4.2.           Obrazac opisnoga dokumenta dan u
dodatku 2. priloga II.

4.3.           Tehničkoj službi odgovornoj za
provođenje homologacijskih ispitivanja potrebno je dostaviti slje­deće:

4.3.1.        određeni broj uzoraka prema zahtjevu u
točkama 7.2, 7.3 i 7.4;

                 na uzorcima mora biti jasno i neizbrisivo označen
trgovački naziv ili zaštitni znak i oznaka tipa podnositelja zahtjeva,

4.3.2.        kod uređaja kao što su sjedala, zavjese,
pregradne stijene itd, uzorke navedene u točki 4.3.1. te jedan cijeli navedeni
uređaj.

5.              DODJELJIVANJE HOMOLOGACIJE TIPA

5.1.           Ako su zadovoljeni postavljeni zahtjevi,
dodjeljuje se homologacija tipa u skladu s člankom 8. Pravilnika o homologaciji
tipa vozila.

5.2.           Obrazac certifikata o homologaciji dan
je u:

5.2.1.        dodatku 1., priloga III.,. za zahtjeve iz
točke 3.1

5.2.2.        dodatku 2., priloga III.,. za zahtjeve iz
točke 4.1.

5.3.           Svakomu homologiranom tipu vozila i
tipu sastavnoga dijela dodjeljuje se homologacijski broj u skladu s prilogom
VII. Pravilnika o homologaciji tipa vozila. Isti broj se ne smije dodijeliti
drugomu tipu vozila ili drugom tipu sastavnoga dijela.

6.              OZNAČIVANJE

6.1.           Svaki sastavni dio koji je sukladan
tipu homologiranu prema ovomu pravilniku mora nositi homologacijsku oznaku
tipa. Ta se oznaka sastoji od:

6.1.1.        pravokutnika u kojemu se nalazi malo
slovo »e«, a iza kojega se nalazi broj ž25ž (razlikovni broj za Republiku
Hrvatsku)

6.1.2.        u
blizini pravokutnika:

6.1.2.1.     osnovnoga
homologacijskoga broja koji se nalazi u 4. dijelu broja homologacije tipa
navedena u prilogu VII. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila kojemu
prethodi dvoznamenkasti redoslijedni broj koji je dodijeljen najnovijim većim
tehničkim izmjenama i dopunama Smjernice 95/28/ EEC u trenutku dodjeljivanja
homologacija tipa. U ovome pravilniku taj je redoslijedni broj izmjena i dopuna
002.

6.1.2.2.     simbola
koji označuju smjer za koji je utvrđena brzina gorenja:

                 n za vodoravni
smjer (prilog IV.)

                 o  za okomiti
smjer (prilog VI.)

                 +  za vodoravni i okomiti smjer (podatak IV. i
VI.);

6.1.2.3.     simbol
V koji označuje da je sastavni dio homologiran s obzirom na taljenje (prilog
V.) i/ili simbol CD koji označuje da je sastavni dio homologiran kao cjelovit
uređaj, kao npr. sjedala, pregradne stijene, police za prtljagu itd.

6.2.           Ako je sjedalo homologirano kao
sastavni dio ili ako su jastuk i naslon sjedala ili klupe za sjedenje
prekriveni istim materijalom dovoljno je staviti po jednu oznaku na svako
sjedalo ili klupu.

6.3.           Oznaka mora biti pričvršćena na
materijal tako da bude jasno čitljiva i neizbrisiva i kad je materijal ugrađen
u vozilo.

6.4.           Primjer homologacijske oznake tipa
sastavoga dijela prikazan u dodatku ovoga priloga.

7.              ZAHTJEVI

7.1.           Materijali namijenjeni uporabi u
putničkom prostoru vozila koje se homologira moraju se podvrgnuti jednome ili
više ispitivanja navedenih u prilogu IV., V. i VI.

7.2.           Ispitivanju opisanu u prilogu IV.
ovoga pravilnika podvrgava se 5 uzoraka u slučaju izotropnih materijala, ili 10
uzoraka u slučaju neizotropnih materijala (po pet za svaki smjer), i to:

– materijal (materijali) od kojih se izrađuje tapetarija bilo kojeg
sjedala i njegova pribora (uklju­čujući vozačevo sjedalo)

– materijal (materijali) od kojih se izrađuje unu­trašnja krovna
obloga

– materijal (materijali) od kojih se izrađuje unu­traš­nja obloga
bočnih i stražnjih stijena, uklju­čujući pregradne stijenke

– materijal (materijali) koji predstavljaju toplinsku i/ili zvučnu
izolaciju

– materijal (materijali) od kojih
se izrađuje podna obloga

– materijal (materijali) kojima se
oblaže prtljažnik, cijevi grijanja i ventilacijske cijevi

– materijal (materijali) od kojih
se izrađuju ras­vjet­na tijela.

K tomu, jedan se uzorak dostavlja
tehničkoj slu­ž­­bi kao referentni uzorak.

7.2.1.        Rezultat
ispitivanja smatra se zadovoljavajućim ako, uzimajući u obzir najlošije
rezultate ispitivanja, vodoravna brzina gorenja ne prelazi 100 mm/min, ili ako
se plamen ugasi prije nego što dosegne zadnju mjernu točku.

7.3.           Ispitivanju
opisanu u prilogu V. podvrgavaju se po četiri uzorka za svako lice (ako lica
nisu istovjetna), i to:

– materijal (materijali) od kojih
se izrađuje unu­trašnja krovna obloga

– materijal (materijali) od kojih
se izrađuje unu­trašnja obloga polica za prtljagu, cijevi grijanja i
ventilacijskih cijevi koje su smještene u krovu

– materijal (materijali) od kojih
se izrađuje rasvje­ta smještena u policama za prtljagu i/ili krovu.

K tomu, jedan se uzorak dostavlja
tehničkoj služ­bi kao referentni uzorak.

7.3.1.        Rezultat
se ispitivanja smatra zadovoljavajućim ako se, uzimajući u obzir najslabije
rezultate ispitivanja, ne stvara kapljevina koja bi dovela do zapaljenja vate.

7.4.           Ispitivanju
opisanom u prilogu VI. podvrgavaju se tri uzorka izotropnih materijala odnosno
šest uzoraka neizotropnih materijala od kojeg (kojih) se izrađuju zavjese i
kapci (odnosno drugi viseći materijali).

                 K tomu, jedan se uzorak dostavlja tehničkoj službi
kao referentni uzorak.

7.4.1.        Rezultat ispitivanja se smatra
zadovoljavajućim ako, uzimajući u obzir najslabije rezultate ispitivanja,
okomita brzina gorenja ne prelazi 100 mm/min.

7.5.           Materijali koji se ne moraju
podvrgnuti ispitivanjima opisanim u prilozima IV. i VI. jesu sljedeći:

7.5.1.        metalni i stakleni dijelovi

7.5.2.        svaki pojedinačni dio pribora sjedala u
kojemu je masa nemetalnog materijala manja od 200 g; ako u ukupnoj masi pribora
udio nemetalnoga materijala prelazi 400 g po sjedalu, tada se svaki materijal
mora ispitati;

7.5.3.        dijelovi čija površina ili obujam ne
prelazi:

7.5.3.1.     100 cm2 ili 40 cm3
kod dijelova koji su povezani s pojedinačnim mjestom za sjedenje

7.5.3.2.     300
cm2 ili 120 cm3 po redu sjedala i najviše po dužnome
metru unutrašnjosti putničkoga prostora kod dijelova koji su raspoređeni po
vozilu, ali nisu povezani s pojedinačnim mjestom za sjedenje;

7.5.4.        električni
kabeli

7.5.5.        dijelovi
kod kojih nije moguće uzeti uzorak u propisanim dimenzijama koje su navedene u
točki 3.1. priloga IV, točki 3. priloga V. i točki 3.1. priloga VI.

8.              PREINAKE
TIPA VOZILA I MATERIJALA I IZ­MJENE ILI DOPUNE HOMOLOGACIJA

8.1.           U
slučaju preinaka tipa koji homologiran prema ovom pravilniku treba primijeniti odredbe
iz članka 16. i 17. Pravilnika o homologaciji tipa vozila.

9.              SUKLADNOST
PROIZVODNJE

9.1.           Mjere
kojima se osigurava sukladnost proizvodnje provode se u skladu s odredbama
utvrđenim u člancima 29. – 32. Pravilnika o homologaciji tipa vozila.

10.            ZAHTJEVI
ZA UGRADBU

10.1.         Materijali
i/ili oprema namijenjena uporabi u put­ničkome prostoru za i/ili u uređajima
koji su homologirani kao sastavni dijelovi ugrađuju se tako da se što više
smanji rizik od nastanka i širenja plamena.

10.2.         Ti
materijali i/ili oprema ugrađuju se isključivo u skladu s njihovom namjenom i
ispitivanjima kojima su bili podvrgnuti (vidjeti 7.2, 7.3 i 7.4), posebno s
obzirom na njihovu gorivost i taljenje (u vodoravnome/okomitu smjeru).

10.3.         Sredstvo
za lijepljenje koje se upotrebljava za pričvršćivanje unutrašnjeg materijala za
nosivu strukturu ne smije, ako je to moguće, pogoršati svojstva materijala s
obzirom na njegovu gorivost.

if !supportEmptyParas endif

Dodatak

Primjer homologacijske oznakE
tipa sastavnoga dijela

**![](dodatni/349907.gif)**

**if !supportEmptyParas endif**

Gornja homologacijska oznaka tipa sastavnoga dijela pokazuje
da je predmetni unutrašnji materijal homologiran u Njemačkoj (e1) temeljem
smjernice 95/28/EEC/ (00) pod homologacijskim brojem 2439. Prve dvije znamenke
pokazuju da je taj sastavni dio homologiran u skladu s izvornim oblikom
smjernice. Dodatni simbol ,(+). pokazuje da je taj tip materijala homologiran s
obzirom na vodoravnu i okomitu brzinu gorenja.

Simboli (V) i/ili (CD) pokazuju da je homologacija izdana u
skla­du s prilogom V. i/ili da je homologacija izdana za cijeli uređaj kao što
je sjedalo, pregradna stijena itd. Dodatni se simboli upotrebljavaju samo kada
je to potrebno.

**if !supportEmptyParas endif**

**PRILOG II.**

Dodatak 1.

OPISNI
DOKUMENT br….

Na temelju
priloga I. Pravilnika o homologaciji tipa vozila s obzirom na gorivost
materijala namijenjenih unutrašnjoj konstrukciji određenih kategorija motornih
vozila.

 (*Pravilnik
TPV 151-Smjernica 95/28/EEC prema zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice
../.../EEC*)

Sljedeći podaci, ako se primjenjuju, moraju se
priložiti u tri primjerka s popisom dokumenata. Svi crteži moraju se dostaviti
u prikladnu mjerilu i dovoljno podrobni na formatu A4 ili presavijeni na taj
format. Ako su priložene, fotografije moraju prikazivati potrebne pojedinosti.

Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehničke
jedinice imaju elektroničko upravljanje, trebaju se navesti podaci o njihovim
značajkama.

0.            OPĆI PODACI

0.1.           Marka (proizvođačev trgovački naziv):..

0.2.
          Tip i opći trgovački opis
(opisi): ............

0.3.
          Način identifikacije tipa, ako
je označeno na vozilu:   .

0.3.1.
       ...................................  .

0.4.
          Kategorija vozila:................................. .

0.5.
          Naziv i adresa proizvođača:.................. .

0.8.
          Adresa (adrese) pogona za
sklapanje: .. .

1.             OPĆE KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE
VOZILA

1.1.           Fotografije i/ili crteži vozila
uzorka:.........

9             NADOGRADNJA

9.10.                Unutrašnja oprema

9.10.3.             Sjedala

9.10.3.1.          Broj:..............................................

9.10.7.             Ponašanje materijala koji se upotrebljavaju
u unutrašnjoj konstrukciji određenih kategorija motornih vozila s obzirom na
gorenje

9.10.7.1.          Materijal (materijali) od kojih se
izrađuje unutrašnja krovna obloga:

9.10.7.1.1.       Homologacijski broj (brojevi) tipa
sastavnih dijelova, ako postoje:

9.10.7.1.2.       Za materijale i dijelove koji nisu
homologirani

9.10.7.1.2.1.
   Osnovni materijal (materijali)/oznaka:

9.10.7.1.2.2.    Složeni/jednostavni (1)
materijal, broj slojeva (1):

9.10.7.1.2.3.
   Vrsta premaza (prevlake) (1):..........

9.10.7.1.2.4.
   Najveća /najmanja debljina:... ... mm

9.10.7.2.          Materijal
(materijali) od kojih se izrađuju stražnje i bočne stijene

9.10.7.2.1.
      Homologacijski broj (brojevi) tipa
sastavnog dijela, ako postoje:

9.10.7.2.2.
      Za materijale koji nisu homologirani

9.10.7.2.2.1.    Osnovni materijal (materijali)/oznaka:

9.10.7.2.2.2.
   Složeni/jednostavni (1)
materijal, broj slojeva (1):

9.10.7.2.2.3.
   Vrsta premaza (1):..........................

9.10.7.2.2.4.
   Najveća /najmanja debljina:... ... mm

9.10.7.3.          Materijal (materijali) od kojih se
izrađuje pod

9.10.7.3.1.       Homologacijski
broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela, ako postoje:

9.10.7.3.2.       Za
materijale koji nisu homologirani

9.10.7.3.2.1.    Osnovni
materijal (materijali)/oznaka:

9.10.7.3.2.2.    Složeni/jednostavni
(2) materijal, broj slojeva (1):

9.10.7.3.2.3.    Vrsta
premaza (1):..........................

9.10.7.3.2.4.    Najveća
/najmanja debljina:......  mm

9.10.7.4.          Materijal (materijali) od kojih se
izrađuje tapetarija sjedala

9.10.7.4.1.       Homologacijski
broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela, ako postoje:

9.10.7.4.2.       Za
materijale koji nisu homologirani

9.10.7.4.2.1.    Osnovni
materijal (materijali)/oznaka:

9.10.7.4.2.2.    Složeni/jednostavni
(1) materijal, broj slojeva (1):

9.10.7.4.2.3.    Vrsta
premaza (1):..........................

9.10.7.4.2.4.    Najveća
/najmanja debljina:......  mm

9.10.7.5.          Materijal (materijali) od kojih se
izrađuju vodovi za grijanje i prozračivanje

9.10.7.5.1.       Homologacijski
broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela, ako postoje:

9.10.7.5.2.
      Za materijale koji nisu homologirani

9.10.7.5.2.1.
   Osnovni materijal (materijali)/oznaka

9.10.7.5.2.2.
   Složeni/jednostavni (1)
materijal, broj slojeva (1):

9.10.7.5.2.3.
   Vrsta premaza (1):..........................

9.10.7.5.2.4.
   Najveća /najmanja debljina:......  mm

9.10.7.6.          Materijal
(materijali) od kojih su izrađene prtljažne police

9.10.7.6.1.
      Homologacijski broj (brojevi) tipa
sastavnoga dije­la, ako postoje:

      Za materijale koji nisu homologirani

9.10.7.6.2.1.
   Osnovni materijal (materijali)/oznaka:

9.10.7.6.2.2.
   Složeni/jednostavni (1)
materijal, broj slojeva (1):

9.10.7.6.2.3.
   Vrsta premaza (1):..........................

9.10.7.6.2.4.
   Najveća /najmanja debljina:......  mm

9.10.7.7.          Materijal
(materijali) koji se upotrebljavaju u druge svrhe

9.10.7.7.1.
      Namjena:.......................................

9.10.7.7.2.
      Homologacijski broj (brojevi) tipa
sastavnoga dijela, ako postoje:

9.10.7.7.3.
      Za materijale koji nisu homologirani

9.10.7.7.3.1.
   Osnovni materijal (materijali)/oznaka:

9.10.7.7.3.2.
   Složeni/jednostavni (1)
materijal, broj slojeva (1):

9.10.7.7.3.3.
   Vrsta premaza (1):..........................

9.10.7.7.3.4.
   Najveća /najmanja debljina:....... mm

9.10.7.8.          Dijelovi
koji su homologirani kao cjeloviti uređaji (sjedala, pregradne stjenke, police
za prtljagu itd.)

9.10.7.8.1.       Homologacijski broj (brojevi) tipa
sastavnoga dijela:

9.10.7.8.2.
      Za cjeloviti uređaj: sjedalo,
pregradna stijena, police za prtljagu itd (1).

\_\_\_\_\_\_\_\_
2
Točke i napomene koje se upotrebljavaju u ovome opisnom dokumentu moraju
odgovarati onima u prilogu I. Smjernice 70/156/EEC. Ispuštene su točke koje
nisu važne za ovaj pravilnik.

if !supportEmptyParas endif

Dodatak 2.

OPISNI
DOKUMENT br……

o homologaciji tipa sastavnoga dijela materijala s obzirom na
njihovu gorivost materijala namijenjenih unutrašnjoj konstrukciji određenih
kategorija motornih vozila

(*Pravilnik TPV 151-Smjernica
95/28/EEC prema zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice ../.../EEC*)

Sljedeći podaci, ako se primjenjuju, moraju se
priložiti u tri primjerka s popisom dokumenata. Svi crteži moraju se dostaviti
u prikladnu mjerilu i dovoljno podrobni na formatu A4 ili presavijeni na taj
format. Ako su priložene fotografije, moraju prikazivati potrebne pojedinosti.

Ako sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehničke jedinice
imaju elektroničko upravljanje, trebaju se navesti podaci o njihovim
značajkama.

0.        OPĆI PODACI

1.1.       Marka (trgovački naziv proizvođača):........

1.2.       Tip i opći trgovački opis (opisi):.................

5.5.       Naziv i adresa proizvođača:.......................

5.6.       Za sastavne dijelove i zasebne tehničkih
jedinice, mjesto i način pričvršćenja EEZ homologacijske oznake:

0.8.       Adresa (adrese) proizvodnih postrojenja:...

1.        MATERIJALI ZA UNUTRAŠNJU
UPORABU

1.1.       Materijal (materijali) od kojih se
izrađuje unutrašnja krovna obloga

1.1.1.    Osnovni materijal (materijali)/oznaka..........

1.1.2.    Složeni/jednostavni (1) materijal,
broj slojeva (1):

1.1.3.    Vrsta premaza (1):.....................................

1.1.4.    Najveća/najmanja debljina:..................  mm

1.1.5.    Homologacijski broj tipa, ako postoji:........

1.2.       Materijal (materijali) od kojih se
izrađuju stražnje i bočne stijene

1.2.1.    Osnovni materijal (materijali)/oznaka:
.../...

1.2.2.    Složeni/jednostavni (1) materijal,
broj slojeva (1):

1.2.3.    Vrsta premaza (1):.....................................

1.2.4.    Najveća/najmanja debljina:..................  mm

1.2.5.    Homologacijski broj tipa, ako postoji:........

1.3.       Materijal (materijali) za oblogu poda

1.3.1     Osnovni materijal (materijali)/oznaka:.........

1.3.2.    Složeni/jednostavni (1) materijal,
broj slojeva (1):

1.3.3.    Vrsta premaza (1):.....................................

1.3.4.    Najveća/najmanja debljina:..................  mm

1.3.5.    Homologacijski broj tipa, ako postoji:........

1.4.       Materijal (materijali) od kojih se
izrađuje tapetarija sjedala:

1.4.1.    Osnovni materijal (materijali)/oznaka: ........

1.4.2.    Složeni/jednostavni (1) materijal,
broj slojeva (1):

1.4.3.    Vrsta
premaza (1):.....................................

1.4.4.    Najveća/najmanja
debljina:..................  mm

1.4.5.    Homologacijski
broj tipa, ako postoji:........

1.5.       Materijal
(materijali) od kojih se izrađuju vodovi za grijanje i prozračivanje

1.5.1.    Osnovni
materijal (materijali)/oznaka: ........

1.5.2.    Složeni/jednostavni
(1) materijal, broj slojeva (1):

1.5.3.    Vrsta
premaza (1):.....................................

1.5.4.    Najvan>Najvmanja
debljina:..................  mm

1.5.5.    Homologacijski
broj tipa, ako postoji:........

1.6.       Materijal
(materijali) od kojih se izrađuju police za prtljagu

1.6.1.    Homologacijski
broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela uređaja:

1.6.2.    Osnovni
materijal (materijali)/oznaka:.........

1.6.3.    Vrsta
premaza (1):.....................................

1.6.4.    Najveća/najmanja
debljina:................... mm

1.6.5.    Homologacijski
broj tipa, ako postoji:........

1.7.       Materijal
(materijali) za druge namjene

1.7.1.
Namjena:.................................................

1.7.2.    Osnovni materijal (materijali)/oznaka: ........

1.7.3.    Složeni/jednostavni (1) materijal,
broj slojeva (1):

1.7.4.    Vrsta premaza (1):.....................................

1.7.5.    Najveća/najmanja debljina:..................  mm

1.7.6.    Homologacijski broj tipa, ako postoji:........

**PRILOG III.**

CERTIFIKAT O HOMOLOGACIJI

(Za vozilo)

*O**brazac* *(n**ajveći
format**: A4 (210 x 297* *mm**)*

Naziv tijela za homologaciju

Izjava o:

– homologaciji(1)

– izmjeni/dopuni homologacije(1)

– odbijanju homologacije(1)

– povlačenju homologacije(1)

tipa vozila/sastavnoga dijela/zasebne tehničke jedinice(1)
s obzirom na Smjernicu 95/28/EEC prema zadnjim izmjenama i dopunama Smjernice
…./EEC.

Broj homologacije
tipa:...........................................

Razlog za
izmjenu/dopunu:......................................

DIO I.

0.1.       Marka (trgovački naziv proizvođača):........

0.2.       Tip i opći trgovački opis (opisi):.................

0.3.       Identifikacijska oznaka tipa, ako je
postavljena na vozilu/sastavnome dijelu/zasebnoj tehničkoj jedinici(1) (2):

0.3.1.    Mjesto te oznake: .....................................

0.4.       Kategorija vozila (1) (3): ..............................

0.5.       Naziv i adresa proizvođača:.......................

0.7.       Mjesto i način postavljanja
homologacijske oznake na sastavnim dijelovima i zasebnim sebnim im jedinicama:

0.8.       Adresa (adrese) pogona za sklapanje:........

             DIO
II.

1.          Dodatni podaci (kada je primjenjivo):
vidi dodatak

2.          Tehnička služba odgovorna za provedbu
ispitivanja:

3.          Datum izvještaja o ispitivanju.....................

4.          Broj izvještaja o ispitivanju:........................

5.          Napomene (ako ih ima): vidi dodatak

6.          Mjesto:.....................................................

7.          Datum:......................................................

8.          Potpis:.......................................................

9.          Priložen je popis opisne dokumentacije
pohranjene u tijelu za homologaciju, koja se može dobiti na zahtjev.

\_\_\_\_\_\_\_
(1)
    Prekrižiti što se ne primjenjuje.

(2)     Ako
identifikacijska oznaka tipa sadržava znakove koji nisu bitni za opis vozila,
sastavnoga dijela ili zasebne tehničke jedinice koji su obuhvaćeni ovom
potvrdom o homologaciji tipa, takve znakove treba u dokumentaciji prikazati
simbolom"?" (npr. ABC??123??).

(3)     Kako je određeno u prilogu II.A Smjernice 70/156/EEC.

if !supportEmptyParas endif

Dopuna
certifikata o homologaciji tipa br. . . .

*koja
se odnosi na homologaciju tipa vozila s obzirom na Smjernicu 95/287EEC, dopunjenu
ili izmijenjenu Smjernicom (smjernicama)../../EC.*

1.          DODATNI PODACI

1.1.       Gorivost materijala namijenjenih
unutrašnjoj konstrukciji određenih kategorija motornih vozila s obzirom na
gorenje

1.1.1.    Materijal (materijali) od kojih se izrađuje unutrašnja
krovna obloga

             Homologacijski broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela
i/ili uređaja:

             ili

             Osnovni materijal (materijali)/oznaka: .../...

1.1.2.    Materijal (materijali) od kojih se izrađuju
stražnje i bočne stijenke

             Homologacijski broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela
i/ili uređaja:

             ili

             Osnovni materijal (materijali)/oznaka: .../...

1.1.3.    Materijal (materijali) od kojih se izrađuje
podna obloga

             Homologacijski
broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela i/ili uređaja:

             ili

             Osnovni
materijal (materijali)/oznaka: .../...

1.1.4.    Materijal
(materijali) od kojih se izrađuje tapetarija sjedala

             Homologacijski
broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela i/ili uređaja:

             ili

             Osnovni
materijal (materijali)/oznaka: .../...

   Materijal
(materijali) od kojih se izrađuju vodovi za grijanje i prozračivanje

             Homologacijski
broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela i/ili uređaja:

             ili

             Osnovni
materijal (materijali)/oznaka: .../...

1.1.6.    Materijal
(materijali) od kojih se izrađuju police za prtljagu

             Homologacijski
broj (brojevi) tipa sastavnoga dijela i/ili uređaja:

             ili

             Osnovni
materijal (materijali)/oznaka: .../...

1.1.7.    Materijal
(materijali) za druge namjene

             Namjena
(namjene):

             Homologacijski
broj tipa sastavnoga dijela i/ili uređaja:

             ili

             Osnovni
materijal (materijali)/oznaka :.../...

1.1.8.    Sastavni
dijelovi homologirani kao cjeloviti uređaji

             Homologacijski
broj (brojevi) dijela:……….

             Za
sjedalo, pregradnu stjenke, police za prtljagu itd. (3) ili navesti

5.          Primjedbe: ..............

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
(3) Nepotrebno izbrisati.

if !supportEmptyParas endif

Dodatak 2.

CERTIFIKAT
O HOMOLOGACIJI

(Za sastavni dio)

*Obrazac*

*(najveći format: A4 (210 x
297 mm)*

Naziv tijela
za homologaciju

Izjava o:

– homologaciji(1)

– izmjeni/dopuni homologacije(1)

– odbijanju homologacije(1)

– povlačenju homologacije(1)

tipa vozila/sastavnoga dijela/zasebne
tehničke jedinice(1) s obzirom na Smjernicu 95/28/EEC prema zadnjim
izmjenama i dopunama Smjernice …./EEC.

Broj homologacije tipa:...........................................

Razlog za izmjenu/dopunu:......................................

             DIO
I.

0.1.       Marka (trgovački
naziv proizvođača):........

0.2.       Tip i
opći trgovački opis (opisi):.................

0.3.       Identifikacijska
oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu/sastavnome dijelu/zasebnoj tehničkoj
jedinici (1) (2):

0.3.1.    Mjesto
te oznake: .....................................

0.4.       (1) (3): ...............................

0.5.       Naziv
i adresa proizvođača:.......................

0.7.       Mjesto
i način postavljanja homologacijske oznake na sastavnim dijelovima i zasebnim
tehničkim jedinicama:

0.8.       Adresa
(adrese) pogona za sklapanje:........

             DIO
II.

10.        Dodatni
podaci (kada je primjenjivo): vidi dodatak

11.        Tehnička
služba koja je odgovorna za provedbu ispitivanja:

12.        Datum
izvještaja o ispitivanju.....................

13.        Broj
izvještaja o ispitivanju:........................

14.        Napomene
(ako ih ima): vidi dodatak

15.        Mjesto:.....................................................

16.        Datum:......................................................

17.        Potpis:.......................................................

18.        Priložen
je popis opisne dokumentacije pohranjene u tijelu za homologaciju, koja se može
dobiti na zahtjev.

if !supportEmptyParas endif

*\_\_\_\_\_\_*(1)     Prekrižiti što se ne primjenjuje.

(2)     Ako
identifikacijska oznaka tipa sadrži znakove koji nisu bitni za opis vozila,
sastavnoga dijela ili zasebne tehničke jedinice koji su obuhvaćeni ovom
potvrdom o homologaciji tipa, takve znakove treba u dokumentaciji prikazati
simbolom"?" (npr. ABC??123??).

(3)     Kako je određeno u prilogu II.A Smjernice 70/156/EEC.

if !supportEmptyParas endif

Dopuna certifikata o homologaciji tipa br. . . .

*koja se odnosi na homologaciju
materijala namijenjena unutrašnjoj opremi vozila s obzirom na Smjernicu
95/287EEC, dopunjenu ili izmijenjenu Smjernicom
(smjernicama)../../EC.*

1.          DODATNI PODACI

1.1.       Materijal je pogodan za ugradnju

             – kao krovna obloga (4)

             – kao obloga stražnje ili bočne stjenke (1)

             – kao podni pokrov (1)

             – kao tapetarija sjedala (1) ili pokrov (1)

             – kao cijev za grijanje i prozračivanje (1)

             – kao polica za prtljagu (1)

             – za drugu namjenu (molimo navesti):

             Sastavni dijelovi kao cjeloviti uređaji (sjedala,
pregradne stijene, police za prtljagu itd. (1) pogodni su za
ugradnju u vozila kategorije M2/M3 (1).

1.2.       Provjera s obzirom na zadovoljavanje
zahtjeva koji se tiču brzine gorenja prenja pa je u

             vodoravnome smjeru (n)

             okomitome smjeru (o)

             vodoravnome i okomitome smjeru (smjerovima) (+) (1)

             Provjera sukladnosti s obzirom na brzinu taljenja sa­stav­noga
dijela provedena je u skladu sa prilogom V, simbol V.

             Provjera sukladnosti koja je provedena za dijelove
homologirane kao cjelovite uređaje, simbol CD.

1.3.       Moguća ograničenja u vezi sa zahtjevima
uporabe i ugradnje:

5.          Primjedbe:

\_\_\_\_\_\_\_\_4 Nepotrebno izbrisati.

**if !supportEmptyParas endif**

**PRILOG IV.**

ISPITIVANJE
KOJIM SE UTVRĐUJE VODORAVNA BRZINA GORENJA MATERIJALA

1.          Način ispitivanja

             Uzorak se drži vodoravno u držaču koji ima oblik slova U
i izlaže djelovanju određenoga niskoenergetskog plamena u komori za izgaranje u
trajanju od 15 sekundi tako da plamen djeluje na slobodni kraj uzorka.
Ispitivanjem se utvrđuje hoće li se i kada ugasiti plamen, odnosno u kojemu će
vremenu plamen prijeći izmjerenu dužinu.

2.          Naprava

2.1.       Komora za izgaranje (slika 1.), po
mogućnosti od nehrđajućeg čelika, dimenzija navedenih na slici 2. Prednji dio
komore sadrži vatrootporni prozor za promatranje koje može pokrivati čitavu
površinu prednjega dijela komore i koji se može izvesti kao prilazni poklopac.

             Dno komore ima rupe, a poklopac uzdužne otvore za
prozračivanje. Komora stoji na četiri nožice visine 10 mm.

             Komora na jednome kraju ima otvor za uvlačenje držača
uzorka u komoru, a na suprotnoj se strani nalazi otvor plinski vod. Rastaljeni
se materijal skuplja u tavi (vidi sliku 3.) koja je smještena na dnu komore
između zračnih otvora tako da ne prekriva otvore za prozračivanje.

![](dodatni/349908.gif)

*Slika 1.*

Primjer komore za izgaranje s drŽaČem uzorka i tavom
za kapljevinu

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/349909.gif)

*Slika 2*.

Primjer komore za izgaranje

(Dimenzije u milimetrima)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/349910.gif)

*Slika 3.*

Primjer tave za kapljevinu

(Dimenzije u milimetrima)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

2.2.       Držač uzorka koji se sastoji od dvije
metalne ploče ili okvira u obliku slova U od nehrđajućeg materijala. Dimenzije
su dane na slici 4.

             Donja je pločica opremljena pribadačama, a gornja
odgovarajućim rupicama radi pravilnoga pričvršćenja uzorka. Pribadače također
služe kao mjerne točke na početku i kraju duljine gorenja.

             Nosač treba bireba biti izrađen od vatrootžica promjera
0,25 mm koje dijele donji držač uzorka u razmacima od 25 mm. (vidjeti sliku 5).

             Ravnina donje strane uzoraka treba se nalaziti 178 mm
iznad podne ploče. Udaljenost od prednjeg ruba držača uzorka do kraja komore je
22 mm; udaljenost od bočnih strana držača uzorka do bočnih strana komore je 50
mm (sve mjereno iznutra). (Vidjeti slike 1. i 2.).

![](dodatni/349911.gif)

*Slika 4.*

Primjer drŽaČa uzorka

(Dimenzije u milimetrima)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/349912.gif)

*Slika 5.*

Primjer dijela donjeg U-okvira koji nosi ŽiČani nosaČ

(Dimenzije u
milimetrima)

if !supportEmptyParas endif

2.3.       Plinski plamenik. Izvor paljenja čini
Bunsenov plamenik unutrašnjega promjera 9,5 ± 0,5 mm. Nalazi se u ispitnoj
komori tako da se središte sapnice nalazi 19 mm ispod središta donjeg ruba
otvorenoga kraja uzorka (vidjeti sliku 2).

2.4.       Ispitni plin. Ispitni plin koji dolazi u
plamenik ima kaloričnu vrijednost blizu 38 MJ/mł
(npr. prirodni plin).

2.5.       Metalni češalj, najmanje dužine 110 mm,
sa sedam do osam blago zaobljenih zubaca na 25 mm.

2.6.       Štoperica točnosti mjerenja 0,5 sekundi.

2.7.       Odsisnik dimova (napa). Komora za
izgaranje može biti smještena u sklopu odsisnika dimova pod uvjetom da je
njegov unutrašnji obujam najmanje 20 puta, ali ne više od 110 puta, veći od
obujma komore i pod uvjetom da ni jedna dimenzija visine, širine ili dužine
odsisnika dimova nije više od 2 ˝ puta veća od
bilo koje druge dimenzije.

       Prije ispitivanja okomita se brzina zraka kroz odsisnik
dimova mjeri 100 mm ispred i 100 mm iza konačnoga položaja gdje će biti
smještena     komora za izgaranje.
Brzina mora biti između 0,10 i 0,30 m/s kako poslužitelj ne bi osjećao neugodu
od proizvoda izgaranja. Moguće je upotrijebiti odsisnik dimova s prirodnom
ventilacijom i primjerenom brzinom zraka.

3.          Uzorci

3.1.       Oblik i dimenzije

3.1.1.    Oblik i dimenzije uzoraka dani su na slici 6.
Debljina uzorka odgovara debljini proizvoda koji se ispituje. Ne smije biti
veća od 13 mm. Kada uzimanje uzorka to dopušta uzorak ima ujednačen presjek po
čitavoj du­žini.

![](dodatni/349913.gif)

*Slika 6.*

Uzorak

(Dimenzije u
milimetrima)

if !supportEmptyParas endif

3.1.2.    Ako oblik i dimenzije proizvoda ne dopuštaju
uzima­nje uzorka određene veličine, moraju se zadovoljiti slje­de­će dimenzije:

             (a) kod uzoraka širine od 3 do 60 mm dužina mora biti
najmanje 356 mm; u tome se slučaju materijal ispituje u širini proizvoda;

             b) kod uzoraka širine 60 do 100 mm dužina mora biti
najmanje 138 mm; u tome slučaju moguća dužina gorenja odgovara dužini uzorka, a
mjerenje počinje u prvoj mjernoj točki.

3.2.       Uzorkovanje

             Uzorci se uzimaju od materijala koji se ispituje. Kod
materijala koji imaju različitu brzinu gorenja u razli­či­tim smjerovima
materijala potrebno je ispitati svaki smjer. Uzorci se uzimaju i stavljaju u
ispitnu napravu na način da se izmjeri najveća brzina gorenja.

             Ako se materijal dostavlja u proizvodnim širinama,
potrebnpotrebno je odrezati dužinu od najmanje 500 mm u irini. Od toga se
dijela materijala uzimaju uzorci koji moraju biti najmanje 100 mm udaljeni od
ruba materijala i na jednakoj udaljenosti jedan od drugoga.

             Na isti se način uzimaju i uzorci od gotovih proizvoda
kada to dopušta oblik proizvoda. Ako je debljina proizvoda veća od 13 mm, treba
se smanjiti na 13 mm mehaničkim djelovanjem s one strane koja nije okrenuta
prema prostoru gdje su smještene osobe. Ako je to neizvedivo, ispitivanje se
provodi u skladu s tehni­čkom službom, na prvobitnoj širini materijala, koju je
potrebno navesti u izvještaju o ispitivanju.

             Složeni materijali (vidjeti točku 2.10. priloga I.)
ispitu­ju se kao da su jedinstvene strukture.

             Kod materijala koji se sastoje od slojeva različitoga
sastava koji su položeni jedan na drugi, a nisu složeni materijali, svi slojevi
materijala koji se nalaze na dubini do 13 mm od površine koja je okrenuta prema
putničkom prostoru ispituju se pojedinačno.

3.3.       Kondicioniranje

             Uzorci se kondicioniraju najmanje 24 sata, ali ne više
od 7 dana, na temperaturi od 23 ± 2 °C i relativnoj vlažnosti 50 ± 5% i održavaju
se u tim uvjetima do neposredno prije ispitivanja.

4.          Postupak

4.1.       Uzorke s kovrčavom ili čupavom površinom
stavite na ravnu površinu i češljem dva puta prijeđite po čupavoj strani
(2.5.).

4.2.       Stavite uzorak u držač (2.2.) tako da
izložena strana bude okrenuta dolje prema plamenu.

4.3.       Namjestite plinski plamen na visinu od 38
mm služeći se oznakom u komori, pri čemu dovod zraka u plamenik mora biti
zatvoren. Prije početka prvog ispitivanja plamen mora gorjeti najmanje 1 minutu
radi stabilizacije.

4.4.       Umetnite držač uzorka u komoru za
izgaranje tako da kraj uzorka bude izložen plamenu a nakon 15 sekundi prekinite
dotok plina.

4.5.       Mjerenje vremena gorenja počinje u
trenutku kada donji dio plamena prođe prvu mjernu točku. Promatrajte širenje
plamena na strani koja gori brže od druge (gornja ili donja strana).

4.6.       Mjerenje vremena gorenja završava u
trenutku kada plamen dođe do posljednje mjerne točke ili kada se plamen ugasi
prije dolaska do posljednje mjerne točke. Ako plamen ne dosegne zadnju mjernu
točku, izmjerite dužinu izgorenog materijala do točke gdje se plamen ugasio.
Dužina izgorenog materijala raspadnuti je dio uzorka koji je gorenjem uništen
na površini ili u unutrašnjosti.

4.7.       Ako se uzorak ne zapali ili ne nastavi
gorjeti nakon što se plamenik ugasi, ili ako se plamen ugasi prije nego što
dosegne prvu mjernu točku tako da nije izmjereno vrijeme gorenja, u izvještaj o
ispitivanju treba upisati da je brzina gorenja 0 mm/min.

4.8.       Ako se provodi niz ispitivanja ili se
ispitivanja ponavljaju, uvjerite se da komora za izgaranje i držač uzorka
nemaju temperaturu veću od 30 °C prije nego što se pristupi sljedećemu
ispitivanju.

5.          Izračun

             Brzina gorenja, B (5), u milimetrima po
minuti, izra­čunava se prema formuli

             ![](dodatni/349914.gif)

             gdje je:

             s – dužina izgorenog materijala u milimetrima

             t – vrijeme u sekundama koje je potrebno da izgori
dužina s.

\_\_\_\_\_\_\_\_5 Brzina gorenja (B) za pojedini uzorak izračunava se samo u slučaju da plamen dosegne posljednju mjernu točku ili kraj uzorka.

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

**PRILOG V.**

ISPITIVANJE
KOJIM SE UTVRĐUJE PONAŠANJE MATERIJALA S OBZIROM NA TALJENJE

1.          Način ispitivanja

             Uzorak se stavlja u vodoravni položaj i izlaže električ­nomu
grijaćem tijelu. Ispod uzorka se stavlja posuda za hvatanje kapi. U posudu se
stavlja malo vate kako bi se provjerilo gori li koja od kapi.

2.          Naprava

             Naprava se sastoji od (slika 1):

             (a) električnog grijaćeg tijela

             (b) nosača uzorka s rešetkom

             (c) posude za hvatanje kapi

             (d) stalka naprave.

2.1.       Izvor topline je električno grijaće
tijelo korisne snage 500 W. Isijavajuća površina mora biti izrađena od prozirne
kremene ploče promjera 100 ± 5 mm.

             Toplina koja isijava iz naprave, mjereno na površini
smještenoj usporedno s površinom grijaćeg tijela na udaljenosti od 30 mm, mora
biti 3 W/cm˛.

2.2.       Umjeravanje

             Za umjeravanje grijaćega tijela upotrebljava se mjerač
toplinske struje (radiometar) tipa Gardon (membranski) čiji predviđeni raspon
ne prelazi 10 W/cm.

             Meta koja prima isijavanje mora biti ravna (dopušteno je
malo ispupčenje), i okrugla, promjera najviše do 10 mm i prevučena otpornim
matiranim crnim premazom. Meta se treba nalazi u tijelu s vodenim hlađenjem
čije je prednje lice plosnato i okruglog oblika (promjera oko 25 mm), izvedeno
od metala visokoga sjaja i poklapa se s ravninom mete.

             Isijavanje ne smije prolaziti ni kroz jedan otvor prije
no što dosegne cilj. Instrument mora biti robustan, jednostavan za pripremu i
uporabu, neosjetljiv na propuh i umjereno postojan te mora imati preciznost
unutar ± 3%, a ponovljivost unutar 0,5%.

             Kalibracija mjerača toplinske struje provjerava se svaki
puta kada se provodi kalibracija grijaćega tijela, i to usporedbom s
instrumentom koji služi kao referentni etalon i koji se ne upotrebljava u druge
svrhe. Instrument koji služi kao referentni etalon treba umjeravati jednom
godišnje u skladu s državnim etalonom.

2.2.1.    Provjera umjerenosti

             Gustoću zračenja koju proizvodi ulazna snaga koja je kod
prvoga umjeravanja davala gustoću zračenja od 3 W/cm2 potrebno je
redovito provjeravati (najmanje jedanput svakih 50 radnih sati). Kada se
provjerom ustanovi odstupanje veće od 0,06 W/cm2 umjeravanje treba
ponoviti.

2.2.2.    Postupak umjeravanja

             Napravu je potrebno smjestiti u okolinu u kojoj gotovo
nema zračnih strujanja (ne više od 0,2 m/s).

             Mjerač
toplinske struje stavi se u napravu tako da se meta mjerača toplinskoga toka
nalazi u sredini površine grijaćeg tijela. Uključi se struja i regulatorom se
namjesti gustoća zračenja tako da u sredini površine grijaćeg tijela bude 3
W/cm2. Nakon namještanja struje na vrijednost struje potrebnu da se
ostvari gustoća zračenja od 3 W/cm2, potrebno je napraviti petminutnu
stanku bez daljnjeg namještanja kako bi se osiguralo ravnotežno stanje.

2.3.       Nosač
uzorka mora biti metalni prsten (slika 1.) na kojemu se nalazi rešetka od
nehrđajuće žice sljedećih dimenzija:

             –
unutrašnji promjer: 118 mm

             –
dimenzije rupa: 2,10 mm kvadratnih

2.4.       Posuda
za hvatanje kapi izvedena je od okrugle cijevi unutrašnjega promjera 118 mm i
dubine 12 mm. Ova treba biti napunjena vatom.

2.5.       Dijelovi
opisani u točkama 2.1, 2.3 i 2.4. postavljaju se na okomiti stup.

             Grijaće
tijelo postavlja se na vrh nosača tako da je isijavajuća površina postavljena
vodoravno, a isijavanje usmjereno prema dolje.

             Ručicom,
ugrađenom na stupu, treba polako podizati nosač grijaćeg tijela. Također je
potrebno ugraditi zapor koji omogućuje da se grijaće tijelo vrati u uobičajeni
položaj. U uobičajenom se položaju osi grijaćeg tijela, nosača uzorka i
prijamnog spremnika moraju poklapati.

3.          Uzorci

             Ispitni
uzorci moraju imati dimenzije 70 mm x 70 mm.

             Uzorci
se na isti način uzimaju od gotovih proizvoda kada to dopušta oblik proizvoda.

             Ako
je debljina proizvoda veća od 13 mm, treba se smanjiti na 13 mm mehaničkim
djelovanjem s one strane koja nije okrenuta prema prostoru gdje su smještene osobe.
Ako je to neizvedivo ispitivanje se provodi, u skladu s tehničkom službom na
prvobitnoj širini materijala, koju je potrebno navesti u izvještaju o
ispitivanju

             Složeni materijali (vidi točku 2.8. priloga I) se
ispituju se kao da su jedinstvene strukture.

             Kod materijala koji se sastoje od slojeva različitog
sastava koji su položeni jedan na drugi, a koji nisu složeni materijali, svi se
slojevi materijala koji se nalaze na dubini do 13 mm od površine koja je
okrenuta prema putničkom prostoru ispituju pojedinačno.

             Ukupna masa uzorka koji se ispituje mora biti najmanje 2
g. Ako je masa jednoga uzorka manja, dodaje se potreban broj uzoraka.

             Ako materijal ima dva različita lica ispituju se oba
lica, što znači da je potrebno ispitati osam uzoraka.

             Uzorci i vata kondicioniraju se najmanje 24 sata na
temperaturi od 23 ± 2 °C i relativnoj vlažnosti od 50 ± 5% i održavaju se
u tim uvjetima do neposredno prije ispitivanja.

4.          Postupak

             Uzorak se stavlja na nosač, a nosač se postavlja tako da
je udaljenost između površine grijaćeg tijela i gornje strane uzorka bude 30
mm.

             Posuda za hvatanje kapi, uključujući vatu, stavlja se
ispod rešetke nosača na udaljenosti od 300 mm.

             Grijaće tijelo stavlja se sa strane tako da ne isijava
na uzorak, i zatim uključuje. Kada postigne puni učinak stavlja se iznad uzorka
i započinje se s mjerenjem vremena.

             Ako se materijal rastali ili izobliči, visina grijaćeg
tijela se namješta tako da se održi udaljenost od 30 mm.

             Ako se materijal zapali, grijaće tijelo nakon tri
sekunde pomiče se u stranu. Kad se plamen ugasi, vraća se u radni položaj te se
isti postupak ponavlja koliko je to puta potrebno u prvih pet minuta
ispitivanja.

             Nakon pete minute ispitivanja:

             (i) Ako se uzorak ugasi (bez obzira na to je li se
zapalio u prvih pet minuta ispitivanja), ostavite grijaće tijelo u položaju,
čak i ako se uzorak ponovno zapali.

             (ii) Ako materijal gori, pričekajte da se ugasi prije
nego što grijaće tijelo vratite u položaj.

             U oba se slučaja ispitivanje mora nastaviti još pet
minuta.

5.          Rezultati

             Opažanja se zapisuju u izvještaj o ispitivanju, kao
npr.:

             –  kapanje
(ako ga ima), bez obzira na postojanje plamena

             –  je
li došlo do zapaljenja vate?

**![](dodatni/349915.gif)**

*Slika 1.*

DrŽaČ uzorka

(Dimenzije u
milimetrima)

**if !supportEmptyParas endif**

**PRILOG VI.**

ISPITIVANJE
KOJIM SE UTVRĐUJE OKOMITA BRZINA GORENJA MATERIJALA

1.          Način ispitivanja

             To se ispitivanje sastoji u izlaganju uzoraka plamenu držeći
ih u okomitome položaju i određivanju brzine širenja plamena materijalom koji
se ispituje.

2.          Naprava

             Naprava se sastoji od:

             (a) držača uzorka

             (b) plamenika

             (c) odzračnog sustava kojim se odvodi plin i proizvodi
izgaranja

             (d) šablone

             (e) obilježavajuće niti od bijelih merceriziranih pamuč­nih
niti linearne gustoće od najviše 50 tex.

2.1.       Držač uzorka sastoji se od pravokutnoga
okvira visine 560 mm s dva čvrsto spojena usporedna štapa razmaknuta 150 mm na
koje se pričvršćuju pribadače koje drže ispitni uzorak koji se nalazi u ravnini
najmanje 20 mm od okvira. Pribadače ne smiju imati promjer veći od 2 mm, a
trebaju biti dugačke barem 27 mm. Pribadače su smještene na usporednim
štapovima kako je prikazano na slici 1. Okvir se pričvršćuje na prikladan nosač
kako bi se štapovi održali u okomitu položaju za vrijeme ispitivanja. (Da bi
uzorak ostao na predviđenoj udaljenosti, uz pribadače se mogu postaviti
razmačnici (distanti) promjera 2 mm.

2.2.       Plamenik je opisan na slici 3.

             Plin kojim se napaja plamenik može biti trgovački propan
ili butan.

             Plamenik se postavlja ispred i niže od uzorka tako da
leži u ravnini koja prolazi kroz os uzorka i okomita je na njega. Uzdužna os
plamenika (vidi sliku 2.) nagnuta je pod kutom od 30° u odnosu na uzdužnu os
uzorka. Razmak između vrha plamenika i donjeg ruba uzorka mora biti 20 mm.

2.3.       Ispitna naprava može biti smještena u
sklopu odsisnika dimova pod uvjetom da je njegov unutrašnji obujam najmanje 20
puta, a najviše 110 puta veći od obujma ispitne naprave i pod uvjetom da ni
jedna dimenzija visine, širine ili dužine odsisnika dimova nije više od 2,5
puta veća od te dvije dimenzije. Prije ispitivanja okomita brzina zraka kroz
odsisnik dimova mjeri se na mjestu koje se nalazi 100 mm ispred i 100 mm iza
položaja gdje će biti smještena ispitna naprava. Brzina mora biti između 0,10 i
0,30 m/s kako poslužitelj ne bi osjećao neugodu od proizvoda izgaranja. Moguće
je upotrebljavati odsisnik dimova s prirodnom ventilacijom i primjerenom
brzinom zraka.

2.4.       Upotrebljava se plosnata tvrda šablona od
prikladnog materijala i veličine koja odgovara veličini uzorka. U šabloni se
izbuše rupe promjera oko 2 mm na način da razmaci između središta rupa
odgovaraju razmacima između pribadača na okvirima (vidi sliku 1). Rupe se trebaju
nalaziti na istoj udaljenosti u odnosu na središnju os šablone.

3.          Uzorci

3.1.       Dimenzije uzoraka su: 560 x 170 mm.

3.2.       Uzorci se kondicioniraju najmanje 24 sata
na temperaturi  od 23 ± 2 °C i
relativnoj vlažnosti 50 ± 5 % i održavaju se u tim uvjetima do neposredno prije
ispitivanja.

4.          Postupak

4.1.       Ispitivanje se provodi na temperaturi
okoline između 10° i 30°C i relativnoj vlažnosti između 15% i 80%.

4.2.       Plamenik se predgrijava 2 minute. Visina
plamena se namješta na 40 ± 2 mm, a mjeri se kao udaljenost između vrha
cjevčice plamenika i vrha žutoga dijela plamena kada je plamenik usmjeren
okomito, a plamen se promatra pri prigušenu svjetlu.

4.3.       Uzorak se stavlja na pribadače ispitnog
okvira pazeći da pribadače prolaze kroz točke označene s pomoću šablone te da
uzorak bude najmanje 20 mm odmaknut od okvira. Okvir se pričvršćuje na nosač
tako da uzorak stoji okomito.

4.4.       Niti za obilježavanje pričvršćuju se
vodoravno ispred uzorka na mjestima prikazanim na slici 1. Na svakome se mjestu
postavlja nit u obliku petlje čiji su krajevi odmaknuti 1 mm i 5 mm od ravnine
prednjega dijela uzorka.

             Svaka se petlja pričvršćuje na prikladan uređaj za
mjerenje vremena. Nit mora biti dovoljno napeta da bude u stanju održavati
položaj u odnosu na uzorak.

4.5.       Uzorak se izlaže plamenu 5 sekunda. Smatra
se da je došlo do zapaljenja ako uzorak nastavi gorjeti 5 sekunda nakon
uklanjanja inicijalnog plamena. Ako do zapaljenja ne dođe, plamenu se izlaže
drugi kondicionirani uzorak u trajanju od 15 sekunda.

4.6.       Ako rezultat u bilo kojoj skupini od tri
uzorka prema­šuje najmanji rezultat za 50%, ispituje se druga skupina od tri
uzorka s obzirom na taj smjer, odnosno lice. Ako jedan ili dva uzorka u bilo
kojoj skupini od tri uzorka ne dogori do gornje niti za obilježavanje, druga se
skupina od tri uzorka ispituje s obzirom na taj smjer, odnosno lice.

4.7.       Mjere se sljedeća vremena u sekundama:<>

             (a) od početka izlaganja inicijalnomu plamenu do
odvajanja prve niti za obilježavanje (t1)

             (b) od početka izlaganja inicijalnomu plamenu do
odvajanja druge niti za obilježavanje (ts)

             (c) od početka izlaganja inicijalnomu plamenu do
odvajanja treće niti za obilježavanje (t3).

5.          Rezultati

             Opažanja se upisuju u izvještaj o ispitivanju, a uključuju:

             –  trajanje
izgaranja: t1, t2 i t3 u sekundama,

             –  odgovarajuće
dužine izgorenog materijala: d1, d2 i d3 u mm.

             Brzina gorenja V1 i, ako je potrebno, brzine
V2 i V3 izra­čunavaju se (za svaki uzorak ako plamen
dosegne najmanje prvu nit za obilježavanje) kako slijedi:

             ![](dodatni/349916.gif) = (mm/min)

             U obzir se uzima najveća brzina
gorenja V1, V2 i V3.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/349917.gif)

*Slika 1.*

DrŽaČ uzorka

(Dimenzije u
milimetrima)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/349918.gif)

*Slika 2.*

PoloŽaj plinskog plamenika

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/349919.gif)

*Slika 3.*

Plinski plamenik

(Dimenzije u
milimetrima)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 161/2004-2830
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)