## Poslovnik Hrvatskoga sabora (pročišćeni tekst)

### NN 6/2002 (21.1.2002.), Poslovnik Hrvatskoga sabora (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA USTAV, POSLOVNIK I POLITIČKI SUSTAV HRVATSKOGA SABORA

175

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora na
temelju zaključka Hrvatskoga sabora od 14. prosinca 2001. godine i svoje nadležnosti
iz članka 57. Poslovnika Zas­tupničkog doma Hrvatskoga sabora, na sjednici 14.
siječnja 2002. godine utvrdio je pročišćeni tekst Poslovnika Hrvatskoga sabora.

Pročišćeni tekst Poslovnika Hrvatskoga sabora obuhvaća Poslovnik
Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora (»Narodne novine« br. 71/00.) te izmjene i
dopune Poslovnika Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora objavljene u »Narodnim
novinama« br. 129/00 i 117/01 u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na
snagu.

Klasa: 012-12/01-06/04
Zagreb, 14. siječnja 2002.

Predsjednik
Odbora za Ustav, Poslovnik
i politički sustav
Hrvatskoga sabora **mr. sc. Mato Arlović,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

**POSLOVNIK HRVATSKOGA SABORA****(pročišćeni tekst)**

I. UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Unutarnje ustrojstvo i način
rada Hrvatskoga sabora (u dalj­njem tekstu: Sabor) uređuje se ovim Poslovnikom.

Članak 2.

Ovim se Poslovnikom uređuje:

- konstituiranje Sabora,
početak obnašanja zastupničke duž­nosti, mirovanje i prestanak mandata
zastupnika,

- ostvarivanje prava i dužnosti
zastupnika u Saboru,

- prava i dužnosti
predsjednika i potpredsjednika Sabora,

- prava i dužnosti te način
rada Predsjedništva Sabora,

- djelokrug, sastav i način
rada radnih tijela Sabora,

- odnosi Sabora i
Predsjednika Republike Hrvatske (u dalj­njem tekstu: Predsjednik Republike),

- odnosi Sabora i Vlade
Republike Hrvatske (u daljnjem teks­tu: Vlada),

- postupak donošenja akata i
rasprave o pojedinim pitanjima iz djelokruga Sabora,

- postupak izbora i
imenovanja, razrješenja i opoziva u Saboru,

- poslovni red na sjednicama
Sabora,

- javnost u radu Sabora,

- obavljanje stručnih, administrativnih,
tehničkih i drugih poslova za potrebe Sabora i vođenje tih poslova,

– rad Sabora u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike Hrvatske te velikih prirodnih nepogoda.

II. KONSTITUIRANJE SABORA, POČETAK OBNAŠANJA ZASTUPNIČKE DUŽNOSTI,
MIROVANJE I PRESTANAK MANDATA ZASTUPNIKA

Članak 3.

Sabor saziva na prvu, konstituirajuću sjednicu Predsjednik Re­publike.

Do izbora predsjednika Sabora sjednici privremeno pred­sjeda predsjednik
Sabora iz prethodnog saziva.

Predsjedatelj ima do izbora predsjednika Sabora sva prava i dužnosti
predsjednika Sabora u pogledu predsjedanja sjednicom.

Nakon izbora predsjednika Sabora, izabrani predsjednik Sabora preuzima
predsjedanje sjednicom.

Članak 4.

Sabor se konstituira izborom predsjednika na prvoj sjednici na kojoj je
nazočna većina zastupnika.

Nakon što je Sabor konstituiran izvodi se himna Republike Hrvatske
»Lijepa naša domovino«.

Članak 5.

Na konstituirajućoj sjednici Sabor bira Mandatno­imunitetno povjerenstvo
i predsjednika Sabora.

Osim predsjednika Sabora na konstituirajućoj sjednici Sabor može birati
i potpredsjednike Sabora, tajnika i zamjenika tajnika Sabora i Odbor za izbor,
imenovanja i upravne poslove.

Pravo podnošenja prijedloga odluka iz stavka 1. i 2. ovoga članka, na
konstituirajućoj sjednici, imaju klubovi zastupnika.

Članak 6.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo na konstituirajućoj sjed­ni­ci podnosi
izvješće Saboru o provedenim izborima za Sabor i imenima izabranih zastupnika,
o podnesenim ostavkama na zas­tupničku dužnost, o imenima zastupnika koji
obnašaju dužnost nespojivu sa zastupničkom dužnošću pa im zastupnički mandat
miruje, o imenima zastupnika kojima mandat miruje na njihov zahtjev, te o
zamjenicima zastupnika koji umjesto njih počinju obnašati zastupničku dužnost.

Izabrani zastupnici, koji daju ostavku ili stavljaju mandat u mirovanje,
moraju o tome obavijestiti predsjednika Sabora 24 sata prije početka
konstituirajuće sjednice.

Na konstituirajućoj sjednici umjesto zastupnika koji su dali ostavku ili
stavili mandat u mirovanje, nazočni su zamjenici zastupnika određeni sukladno
Zakonu o izborima zastupnika u Hrvatski sabor.

Sabor zaključkom prihvaća izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva.

Članak 7.

Nakon što Sabor prihvati izvješće Mandatno-imunitetnog po­vjerenstva o
provedenim izborima, pred predsjedateljem Sabora (u daljnjem tekstu:
predsjedatelj), zastupnici daju prisegu. Tekst prisege glasi:

»Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvat­skom saboru
obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i
poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike
Hrvatske.«

Predsjedatelj izgovara tekst prisege i nakon toga proziva poimenično
zastupnike, a zastupnik daje prisegu tako što ustaje i izgovara: »Prisežem«.

Članak 8.

Zastupnik, koji nije bio nazočan konstituirajućoj sjednici Sa­bora, daje
prisegu na idućoj sjednici Sabora.

Zastupnik ili zamjenik zastupnika koji nije bio nazočan sjednici kada je
Sabor donio odluku o početku njegovog mandata, prisegu daje na idućoj sjednici.

Članak 9.

Danom konstituiranja Sabora zastupnik počinje obnašati zastupničku dužnost
i do dana prestanka mandata ima prava i dužnosti zastupnika utvrđena Ustavom,
zakonom i ovim Poslov­nikom.

Zamjenik zastupnika počinje obnašati zastupničku dužnost danom kada
Sabor utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja i
davanjem prisege.

Odluke iz stavka 2. ovoga članka objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Članak 10.

Zastupniku prestaje zastupnički mandat:

- ako podnese ostavku,

- ako mu je pravomoćnom sudskom odlukom oduzeta pos­lovna sposobnost,

- ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora
u trajanju dužem od 6 mjeseci,

- smrću.

Kada se po odredbama zakona i ovoga Poslovnika ispune uvjeti za
prestanak zastupničkog mandata, zastupnički mandat prestaje zastupniku danom
kada je odluku o prestanku mandata donio Sabor.

U slučaju smrti, zastupniku prestaje zastupnički mandat danom smrti.

Članak 11.

Zastupniku miruje zastupnički mandat za vrijeme dok obnaša dužnost za
koju je zakonom određeno da je nespojiva sa zas­tupničkom dužnošću, odnosno za
vrijeme za koje je stavio zas­tupnički mandat u mirovanje.

Za vrijeme mirovanja zastupničkog mandata, zastupniku miruju sva prava i
dužnosti, ako zakonom ili ovim Poslovnikom nije drukčije određeno.

Članak 12.

Nakon isteka mandata Sabora (raspuštanjem ili istekom ustavnog roka),
zastupnici Sabora nastavljaju obnašati svoje dužnosti i ovlasti do
konstituiranja novog saziva Sabora.

Danom konstituiranja Sabora prestaje mandat zastupnicima prethodnog
saziva Sabora. Istoga dana prestaje zastupnicima prethodnog saziva Sabora
članstvo u tijelima i organizacijama izvan Sabora, na koje ih je imenovao Sabor
iz reda zastupnika, ako je imenovanje uvjetovano obnašanjem dužnosti
zastupnika, a toga dana prestaje i članstvo u radnim tijelima Sabora imeno­vanim
članovima.

Članak 13.

Nakon dane prisege zastupnika, izbora predsjednika i pot­pred­sjednika
Sabora, tajnika i zamjenika tajnika Sabora te Odbora za izbor, imenovanja i
upravne poslove, Klub zastupnika parlamentarne većine, odnosno koalicija
stranaka parlamentarne veći­ne, predlaže dnevni red radnog dijela
konstituirajuće sjednice.

III. OPĆA PRAVA I DUŽNOSTI ZASTUPNIKA

Opće odredbe

Članak 14.

Zastupnik ima prava i dužnosti:

- sudjelovati na sjednicama Sabora i na njima raspravljati i glasovati,

- podnositi prijedloge i postavljati pitanja,

- postavljati pitanja predsjedniku Vlade i članovima Vlade,

- sudjelovati na sjednicama radnih tijela i na njima govoriti, a u
radnim tijelima kojih je član i glasovati,

- prihvatiti izbor koji mu svojim odlukama odredi Sabor,

- na stalnu novčanu naknadu,

- na naknadu određenih materijalnih troškova.

Zastupnik ima i druga prava i dužnosti utvrđena odredbama Ustava, zakona
i ovoga Poslovnika.

Članak 15.

Zastupniku se dostavljaju:

- prijedlozi akata koje donosi Sabor,

- »Narodne novine«, službeni list Republike Hrvatske,

- »Izvješća Hrvatskoga sabora«, glasilo Sabora,

- izvješća, raščlambe i drugi materijali o kojima će se raspravljati u
Saboru.

Članak 16.

Zastupniku su dostupni svi službeni materijali, dokumenti i podaci koji
se pripremaju ili prikupljaju u radnim tijelima Sabora i Stručnoj službi
Sabora, Vladi, ministarstvima i drugim tijelima državne uprave, a koji se
odnose na teme o kojima se raspravlja u Saboru.

Materijali, dokumenti i podaci iz stavka 1. ovoga članka mogu biti
zastupnicima dostupni i putem Internet stranice ovisno o tehničkim mogućnostima
Sabora.

Članak 17.

Predsjednik ili predsjedatelj Sabora i predsjednik radnog tijela dužan
je davati zastupniku obavijesti i objašnjenja.

Tajnik Sabora dužan je davati zastupniku obavijesti i objaš­njenja o
radu Stručne službe Sabora.

Članak 18.

Zastupnici su dužni čuvati podatke koje saznaju u obnašanju zastupničke
dužnosti a koji, prema zakonskim propisima, nose oznaku tajnosti i za to su
odgovorni prema zakonu.

Sabor može donijeti kodeks o etičkom ponašanju zastupnika.

Članak 19.

Zastupnik može tražiti da mu Stručna služba Sabora pruži pomoć u
obnašanju njegove zastupničke dužnosti, prvenstveno u izradi prijedloga koje
podnosi, u obavljanju poslova i zadaća koje mu je povjerilo radno tijelo
Sabora, odnosno da mu osigura dopunsku dokumentaciju za pojedine teme koje su u
dnevnom redu sjednice Sabora ili radnih tijela, a može tražiti i stručne
obavijesti i objašnjenja.

U Stručnoj službi Sabora zastupnicima su dostupna tehnička i
informatička sredstva i materijali, koji su im potrebni za obnaša­nje njihove
dužnosti, te se osiguravaju tehnički i drugi uvjeti za njihov rad.

Članak 20.

Zastupnicima se izdaje
zastupnička iskaznica.

U zastupničkoj iskaznici
navodi se imunitetno pravo zastup­nika.

Po prestanku zastupničke dužnosti
i za vrijeme mirovanja zastupničkog mandata, zastupnik je dužan vratiti
zastupničku iskaznicu.

Obrazac zastupničke iskaznice
odlukom utvrđuje Sabor na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i upravne
poslove.

O izdavanju zastupničkih
iskaznica i o evidenciji izdanih iskaznica brine se tajnik Sabora.

Članak 21.

Zastupnik od dana
konstituiranja Sabora, odnosno od počet­ka obnašanja zastupničke dužnosti do
dana konstituiranja novog saziva Sabora, odnosno do dana prestanka obnašanja
zastupničke dužnosti, ima pravo na novčana primanja i druga prava sukladno
zakonu.

Članak 22.

Nakon početka obnašanja
zastupničke dužnosti zastupnici su dužni ispuniti upitnik.

Sadržaj i obrazac upitnika iz
stavka 1. ovoga članka utvrđuje Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove.

Zastupnički imunitet

Članak 23.

Zastupnik ima imunitet od
dana konstituiranja Sabora do prestanka zastupničkog mandata.

Kad se steknu uvjeti za
pritvor zastupnika ili za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika,
ovlašteno državno tijelo obvezno je prethodno zatražiti za to odobrenje Sabora.

Zahtjev za odobrenje
pritvora, odnosno za pokretanje kazne­nog postupka protiv zastupnika, ovlašteno
državno tijelo podnosi predsjedniku Sabora radi upućivanja Mandatno-imunitetnom
povjerenstvu.

Članak 24.

Mandatno-imunitetno
povjerenstvo dužno je bez odgode raspraviti zahtjev za odobrenje pritvora,
odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika, kao i izvješće o
pritvoru zastupnika zatečenog u činjenju kaznenog djela za koje je propisana
kazna zatvora u trajanju dužem od pet godina te podnijeti o tome izvješće
Saboru na prvoj idućoj sjednici.

Članak 25.

Povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za pokretanje
kaznenog postupka protiv zastupnika, Sabor odlučuje na osnovi izvješća
Mandatno-imunitetnog povjerenstva hoće li dati odobrenje za pritvor, odnosno
odobrenje za pokretanje kaznenog postupka.

Članak 26.

O odluci povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za
pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika, Sabor će izvijestiti nadležni
sud i državnog odvjetnika.

Članak 27.

Između sjednica Sabora, odobrenje za lišenje slobode, odnosno za
nastavljanje kaznenog postupka, daje i o primjeni imuniteta zastupnika odlučuje
Mandatno-imunitetno povjerenstvo, uz potvrdu Sabora na prvoj idućoj sjednici.

Zastupnik koji je pozvan na obavijesni razgovor ima pravo ne odazvati se
tom razgovoru.

Članak 28.

Kad Sabor, odnosno Mandatno-imunitetno povjerenstvo dade odobrenje za
određivanje pritvora zastupnika, odnosno dâ odobrenje za pokretanje kaznenog
postupka, zastupnik može biti pritvoren, odnosno kazneni se postupak protiv
njega može voditi samo za kazneno djelo za koje je dano odobrenje.

Klubovi zastupnika

Članak 29.

Klub zastupnika u Saboru mogu osnovati:

- politička stranka koja ima najmanje tri zastupnika,

- dvije ili više političkih stranaka koje imaju zajedno najmanje tri
zastupnika,

- najmanje tri nezavisna zastupnika,

- zastupnici iz reda nacionalnih manjina.

Zastupnik može biti član samo jednog kluba, a zastupnik iz reda
nacionalnih manjina može biti i član kluba stranke kojoj pripada, uz njezin
pristanak.

Predsjednik Kluba zastupnika, u pogledu prava i obveza, ima status
predsjednika radnog tijela Sabora.

Članak 30.

Klubovi zastupnika obvezni su o svom osnivanju izvijestiti tajnika
Sabora, priložiti svoja pravila rada te podatke o članovima. Tajnik Sabora
osigurat će klubovima zastupnika, razmjerno broju članova kluba, prostorne i
druge tehničke uvjete za rad (dvoranu za sjednice, prijepis, umnožavanje,
dostavu materijala i drugo).

Klub zastupnika ima pravo zaposliti djelatnika na poslovima tajnika
kluba, u pravilu iz Stručne službe Sabora. Iznimno, klub zastupnika ima pravo,
na određeno vrijeme, zaposliti djelatnika na poslovima tajnika kluba izvan
djelatnika Stručne službe Sabora a na teret sredstava Sabora.

Klubovi zastupnika mogu zaposliti jednog, a na svakih sljedećih 15
članova kluba i više djelatnika na poslovima savjetnika, iz Stručne službe ili
izvan nje, a na teret sredstava Sabora.

Savjetnik iz stavka 3. ovoga članka mora ispunjavati uvjete u skladu sa
zakonom i drugim propisima.

IV. PREDSJEDNIK, POTPREDSJEDNICI, PREDSJEDNIŠTVO I TAJNIK SABORA

Članak 31.

Sabor ima predsjednika i dva do pet potpredsjednika.

Ako se biraju dva potpredsjednika, jedan se bira na prijedlog
parlamentarne većine a drugi na prijedlog parlamentarne manjine.

Ako se bira pet
potpredsjednika, tri potpredsjednika biraju se na prijedlog parlamentarne
većine a dva na prijedlog parla­mentarne manjine.

Članak 32.

Predsjednik Sabora:

- predstavlja Sabor,

- saziva i predsjeda
sjednicama Sabora,

- upućuje prijedloge
ovlaštenih predlagatelja u propisani postupak,

- predlaže dnevni red
sjednice Sabora,

- brine se o postupku
donošenja zakona i drugih akata,

- usklađuje rad radnih
tijela,

- potpisuje zakone i druge
akte koje donosi Sabor,

- upućuje donesene zakone
Predsjedniku Republike radi proglašenja,

- brine o odnosima Sabora i
Vlade,

- supotpisuje rješenje o
imenovanju predsjednika Vlade i imenovanju članova Vlade,

- prihvaća se pokroviteljstva
u svojstvu predsjednika Sabora,

- odobrava, vodeći računa o
raspoloživim sredstvima, puto­vanja zastupnika izvan države kad mu je u
svojstvu zastupnika poziv upućen od neke državne ili inozemne organizacije,

- usklađuje rad stalnih
izaslanstava Sabora u međunarodnim parlamentarnim i drugim institucijama,

- na prijedlog klubova
zastupnika određuje sastav privre­menih izaslanstava Sabora u posjeti stranim
predstavničkim tijelima i organizacijama, tako da u pravilu odgovaraju stranač­kom
sastavu Sabora te poštivaju odgovarajuću zastupljenost oba spola,

- određuje sastav privremenog
izaslanstva u slučaju kad je u inozemstvo pozvan kao predsjednik Sabora,

- određuje predstavnike
Sabora u svečanim i drugim prigo­dama, poštivajući odgovarajuću zastupljenost
oba spola,

- na prijedlog tajnika Sabora
podnosi zahtjev za osiguranje sredstava za rad Sabora i Stručne službe Sabora,

- brine se o zaštiti prava i
o ispunjavanju dužnosti zastup­nika,

- prima prisege izabranih i
imenovanih dužnosnika, kada je to određeno zakonom ili ovim Poslovnikom,

- obavlja i druge poslove
određene Ustavom Republike Hrvatske, zakonom i ovim Poslovnikom.

Članak 33.

Potpredsjednici Sabora pomažu
u radu predsjedniku Sabora te obavljaju poslove iz njegova djelokruga na koje
ih on ovlasti.

U slučaju odsutnosti
predsjednika Sabora ili spriječenosti u obnašanju predsjedničke dužnosti, njega
zamjenjuje jedan od potpredsjednika kojeg odredi predsjednik Sabora biran iz
reda zastupnika vladajuće stranke ili većinske stranke vladajuće koalicije.

Ako predsjednik Sabora ne odredi ili ne može odrediti pot­predsjednika,
dužnost predsjednika obnaša potpredsjednik biran iz reda zastupnika vladajuće
stranke ili većinske stranke vladajuće koalicije u Saboru.

Članak 34.

Predsjednik i potpredsjednici Sabora čine Predsjedništvo Sabora.

Članak 35.

Na poziv predsjednika Sabora u radu Predsjedništva Sabora sudjeluje
tajnik Sabora.

Predsjednik Sabora na sjednicu Predsjedništva Sabora može pozvati
predsjednike radnih tijela i predsjednike klubova zastupnika.

Članak 36.

Predsjedništvo Sabora:

- prihvaća pokroviteljstva u ime Sabora ili radnog tijela Sabora,

- utvrđuje Prijedlog pravilnika o javnosti rada Sabora i njegovih radnih
tijela, koji donosi Sabor,

- utvrđuje Prijedlog odluke o Stručnoj službi Sabora, koju donosi Sabor,

- daje prethodno mišljenje na Prijedlog pravilnika o unutarnjem redu
Stručne službe Sabora,

- određuje raspored sjedenja zastupnika u dvorani za sjednice na temelju
članstva u pojedinom klubu zastupnika,

- u skladu sa zakonom i u suradnji s tajnikom Sabora, odlučuje o
raspodjeli raspoloživoga radnog prostora u Saboru i stanova za službene potrebe
u Zagrebu,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Predsjedništvo Sabora donosi odluke iz svog djelokruga većinom glasova
nazočnih članova, ukoliko je sjednici nazočna većina članova.

Članak 37.

Predsjedništvo Sabora i predsjednici klubova zastupnika:

- raspravljaju o dnevnom redu predstojeće sjednice Sabora,

- raspravljaju o pitanjima važnim za rad Sabora,

- potiču stavljanje određenih tema na dnevni red sjednice Sabora,

- raspravljaju o drugim pitanjima u skladu s odredbama ovoga Poslovnika.

Članak 38.

Sabor ima tajnika.

Tajnik Sabora obavlja poslove koje mu povjeri predsjednik ili
Predsjedništvo Sabora.

Tajnik Sabora, po potrebi, pomaže predsjedniku Sabora u pripremi
sjednica Sabora.

Tajnik Sabora odgovoran je za obavljanje poslova Saboru te predsjedniku
Sabora.

Članak 39.

Tajnik Sabora vodi Stručnu službu Sabora i upravlja njezi­nim radom, te
donosi Pravilnik o unutarnjem redu Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora priprema prijedlog za osiguravanje sredstava za rad Sabora
i Stručne službe Sabora i nalogodavac je za finan­cijsko i materijalno
poslovanje Sabora i Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora zaključuje ugovore i obavlja druge pravne poslove Sabora.

Za svoj rad i za rad Stručne službe Sabora tajnik Sabora odgo­voran je
Saboru.

Članak 40.

Tajnik sabora ima zamjenika.

Zamjenik tajnika Sabora je tajnik plenarne sjednice Sabora.

Zamjenik tajnika Sabora pomaže predsjedniku Sabora u pripremanju i
organiziranju sjednica Sabora, a obavlja i druge poslove utvrđene ovim
Poslovnikom ili koje mu povjeri predsjednik Sabora.

Zamjenik tajnika Sabora koordinira rad djelatnika Stručne službe Sabora
koji rade na pripremanju sjednica Sabora.

Zamjenik tajnika Sabora zamjenjuje tajnika Sabora u slučaju njegove
odsutnosti ili spriječenosti.

Za svoj rad zamjenik tajnika Sabora odgovoran je Saboru a za poslove
koje obavlja dok zamjenjuje tajnika Sabora odgovoran je i tajniku.

Članak 41.

Tajnika i zamjenika tajnika Sabora imenuje, odnosno raz­rješuje dužnosti
Sabor ,na prijedlog Predsjedništva Sabora.

Tajnik i zamjenik tajnika Sabora imenuju se na vrijeme od četiri godine
i mogu se ponovno imenovati na tu dužnost.

V. RADNA TIJELA SABORA

Opće odredbe

Članak 42.

Radna tijela Sabora su odbori i povjerenstva u skladu s ovim
Poslovnikom.

U radnom tijelu Sabora raspravlja se o prijedlozima i poticajima za
donošenje zakona i drugih akata te o drugim pitanjima iz djelokruga Sabora.

Radno tijelo prati, u okviru svog djelokruga, rad Vlade i drugih tijela
čiji rad nadzire Sabor sukladno Ustavu i zakonu.

Radno tijelo raspravlja o izvješćima tijela i ustanova, koja ona na
temelju zakona podnose Saboru.

Radno tijelo Sabora, nakon provedene rasprave zauzima stajalište,
odnosno utvrđuje prijedloge akata i o tome izvješćuje Sabor.

U radnom tijelu raspravlja se o predstavkama i prijedlozima koje građani
podnose Saboru. Ako je predstavka ili prijedlog građana za donošenje zakona ili
drugih akata upućena Saboru, predsjednik Sabora će je proslijediti predsjedniku
matičnoga radnog tijela koje je dužno najkasnije u roku od tri mjeseca
izvijestiti podnositelja predstavke ili prijedloga o ishodu predstavke, odnos­no
prijedloga.

Članak 43.

Radi razmatranja drugih pitanja Sabor može, uz radna tijela osnovana
ovim Poslovnikom, osnovati i druga radna tijela.

Odlukom o osnivanju drugih radnih tijela uređuje se njihov naziv,
sastav, djelokrug i način rada.

Članak 44.

Radno tijelo Sabora ima predsjednika, potpredsjednika i određeni broj
članova.

Sabor bira i razrješuje predsjednika, potpredsjednika i člano­ve radnog
tijela iz reda zastupnika u Saboru, ako ovim Poslovnikom nije drukčije
određeno.

Sastav radnog tijela u pravilu odgovara stranačkom sastavu Sabora.

Mandat predsjednika, potpredsjednika i članova radnog tijela traje od
dana izbora do dana prestanka ili nastupa mirovanja zastupničkog mandata,
odnosno do dana razrješenja dužnosti na koju je izabran.

Članak 45.

Predsjednik radnog tijela Sabora usklađuje rad radnog tijela s radom
Sabora i drugih radnih tijela, predlaže dnevni red i pred­sjeda sjednicama
radnog tijela.

Predsjednik radnog tijela Sabora surađuje s predsjednikom Sabora,
Predsjedništvom Sabora, predsjednicima drugih radnih tijela Sabora, te s
ministrima i čelnicima tijela državne uprave u svezi s pitanjima iz djelokruga
radnog tijela.

Predsjednik se radnog tijela Sabora brine o provođenju zaključaka radnog
tijela i zaključaka Sabora iz djelokruga radnog tijela te obavlja druge poslove
određene ovim Poslovnikom.

Potpredsjednik radnog tijela Sabora, u slučaju spriječenosti ili
odsutnosti predsjednika, ima njegova prava, obveze i odgo­vornosti određene
ovim Poslovnikom.

U slučaju spriječenosti ili odsutnosti predsjednika i pot­predsjednika,
sjednicom radnog tijela predsjeda član radnog tijela kojeg na to ranije ovlasti
predsjednik radnog tijela.

Ukoliko nije određen član radnog tijela iz prethodnog stavka ovoga
članka koji će predsjedati radnim tijelom, njega će odrediti predsjednik
Sabora.

Članak 46.

Sjednicu radnog tijela Sabora saziva predsjednik radnog tijela, a dužan
ju je sazvati najkasnije u roku od osam dana na osnovi zaključka sabora, ili
ako to zatraži predsjednik Sabora, ili trećina članova radnog tijela Sabora, uz
navođenje pitanja koja treba razmotriti na sjednici.

Ako predsjednik ne sazove sjednicu kada je to dužan učiniti, sjednicu
radnog tijela Sabora sazvat će predsjednik Sabora, odnosno zastupnik kojeg
predsjednik odredi.

Članak 47.

Radno tijelo Sabora može zauzimati stajališta o pitanjima iz svog
djelokruga samo ako je sjednici nazočna većina članova radnog tijela, a odluke
se donose većinom glasova nazočnih članova.

O radu na sjednici radnog tijela vodi se zapisnik kojeg potpisuje
predsjednik i tajnik radnog tijela Sabora, odnosno osobe koje ih zamjenjuju.

Zapisnik s materijalima sjednice čuva tajnik radnog tijela Sabora i
nakon isteka mandata Sabora pohranjuje ih u pismo­hranu Sabora.

Članak 48.

Radna tijela Sabora pokreću razmatranje pitanja iz svog djelokruga, a
obvezatna su razmotriti svako pitanje iz svog djelokruga koje im uputi na
razmatranje ili za koje to traži predsjednik ili Predsjedništvo Sabora.

Članak 49.

Radno tijelo Sabora može uključiti znanstvene i druge organizacije i
pojedine stručnjake u pripremanje akata ili razmatranje pojedinog pitanja iz
njegova djelokruga, ako su za to osigurana financijska sredstva, a može predložiti
Vladi da se ti poslovi povjere ministarstvima ili drugim tijelima državne
uprave.

Kada poslove iz stavka 1. ovoga članka valja, prema zaključku radnog
tijela, obaviti na temelju ugovora, ugovor u ime Sabora zaključuje tajnik
Sabora.

Članak 50.

Radi razmatranja pojedinih pitanja iz svog djelokruga i pripreme
prijedloga o tim pitanjima, kao i radi sastavljanja izvješ­ća i nacrta akata
koje priprema za Sabor, radno tijelo može osnovati pododbore, a njegov
predsjednik može osnovati posebnu radnu skupinu.

Pododbori i radne skupine iz stavka 1. ovoga članka djeluju isključivo u
okviru radnog tijela i njegov su sastavni dio i ne mogu samostalno istupati i
biti nositelji prava i obveza.

Članak 51.

Radno tijelo Sabora obvezno je o svojim primjedbama, miš­ljenjima,
stajalištima i prijedlozima izvijestiti Sabor. Radno tijelo može izvijestiti o
stajalištu manjine svojih članova, a mora kad mišljenja ostanu podijeljena u pogledu
prijedloga za rješenje pojedinog pitanja ili kada pojedini član radnog tijela
traži da se posebno izdvoji njegovo mišljenje.

Kad podnosi izvješće ili prijedlog Saboru, radno tijelo određuje
izvjestitelja koji će, prema zaključku radnog tijela, na vlastiti poticaj ili
na zahtjev Sabora, na sjednici obrazložiti staja­lište ili prijedlog radnog
tijela.

Članak 52.

Radna tijela Sabora surađuju međusobno, a mogu održati zajedničku
sjednicu te Saboru podnijeti i zajedničko izvješće o temi rasprave.

Članak 53.

Sjednici radnog tijela Sabora treba biti nazočan član Vlade, zamjenik
ministra ili pomoćnik ministra kad se na sjednici razmatra prijedlog ili
mišljenje Vlade, a čelnik tijela državne uprave kad se na sjednici razmatra
pitanje iz njihova djelokruga.

Predsjednik radnog tijela Sabora obvezan je predstavnike tijela iz
stavka 1. ovoga članka izvijestiti o mjestu i vremenu održavanja sjednice.

Predstavnik Vlade, odnosno tijela državne uprave ima pravo na sjednici
radnog tijela sudjelovati u raspravi.

Radno tijelo može odlučiti da će o pojedinom prijedlogu provesti
raspravu i bez nazočnosti osoba iz stavka 1. ovoga članka i o tome obvezno
izvješćuje Vladu i Sabor.

Članak 54.

Radno tijelo Sabora može na sjednice pozivati znanstvene, stručne i
javne djelatnike i druge osobe radi pribavljanja njihova mišljenja o pitanjima
o kojima se raspravlja na sjednici.

Znanstveni, stručni i javni djelatnici imenovani u Odbor za Ustav,
Poslovnik i politički sustav, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor
za financije i državni proračun, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu, Odbor
za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za rad, socijalnu politiku
i zdravstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za poljoprivredu i
šumarstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu i Odbor za
informiranje, informatizaciju i medije imaju sva prava člana radnog tijela,
osim prava odluči­vanja.

Radno tijelo Sabora može, u skladu s ovim Poslovnikom, donijeti
poslovnik o svom radu.

Članak 55.

Na rad sjednica radnog tijela Sabora odgovarajuće se primjenjuju odredbe
članka 201., članka 203. stavka 1., članka 204. stavka 1. i 2., članka 205.
stavka 2., članka 206. stavka 1., članka 207. stavka 1., članka 208., članka
213. osim točke 3. stavka 2. toga članka, te članka 219., 221., 223., 245. i
246. ovoga Poslovnika.

Posebne odredbe

Članak 56.

Radna tijela Sabora su:

1. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav,

2. Odbor za zakonodavstvo,

3. Odbor za vanjsku politiku,

4. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost,

5. Odbor za financije i državni proračun,

6. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu,

7. Odbor za turizam,

8. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina,

9. Odbor za pravosuđe,

10. Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo,

11. Odbor za obitelj, mladež i šport,

12. Odbor za useljeništvo,

13. Odbor za ratne veterane,

14. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša,

15. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu,

16. Odbor za poljoprivredu i šumarstvo,

17. Odbor za pomorstvo, promet i veze,

18. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove,

19. Odbor za predstavke i pritužbe,

20. Odbor za međuparlamentarnu suradnju,

21. Odbor za europske integracije,

22. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije,

23. Odbor za ravnopravnost spolova,

24. Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu,

25. Mandatno-imunitetno povjerenstvo.

**Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav**

Članak 57.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav:

- prati i razmatra provedbu Ustava Republike Hrvatske,

- razmatra načelna pitanja u vezi s usuglašavanjem zakonodavstva s
Ustavom Republike Hrvatske,

- razmatra mišljenja i prijedloge ustavne naravi upućene Saboru,

- u postupku promjene Ustava Republike Hrvatske priprema prijedloge
odgovarajućih akata,

- provodi postupak kandidiranja sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske
i predlaganja za izbor Saboru,

- u postupku raspisivanja referenduma ako to zatraži deset posto od
ukupnog broja birača u Republici Hrvatskoj priprema prijedloge odgovarajućih
akata,

- rješava sporove o djelokrugu radnih tijela Sabora,

- prati provedbu Poslovnika Hrvatskoga sabora,

- predlaže donošenje i promjene Poslovnika Hrvatskoga sabora.

- razmatra načelna pitanja zaštite i ostvarivanja Ustavom Republike
Hrvatske utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda te prava nacionalnih
manjina.

U djelokrugu su Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- udruživanje, javna okupljanja i mirne prosvjede građana,

- biračko pravo, izbor zastupnika u Sabor, izbor predsjednika Republike,
izbor za tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i
referendum,

- pravni položaj vjerskih zajednica,

- uporabu i zaštitu grba, zastave i himne Republike Hrvatske i drugih državnih
simbola, državne blagdane, nagrade i druga priznanja,

- opća pitanja ustavnosti i zakonitosti,

- javno informiranje,

- opća pitanja funkcioniranja političkog sustava,

- pitanja ustrojstva i djelokruga državnih tijela, osnivanja,
ustrojstva, djelokruga i načina rada tijela državne uprave,

- pitanja i odnose iz djelokruga državne uprave te pitanja ostvarivanja
zakonitosti u radu tijela državne uprave,

- izvješća državnih tijela državne uprave o primjeni zakona i o općim
problemima državne uprave,

- temeljna pitanja vlasničkih odnosa,

- ustrojstvo, djelokrug i način rada pučkog pravobranitelja,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 58.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova imenuje se iz
reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika.

*Odbor za zakonodavstvo*

Članak 59.

Odbor za zakonodavstvo:

- razmatra prijedloge zakona i drugih akata koje donosi Sabor u pogledu
njihove usklađenosti s Ustavom Republike Hrvatske i pravnim sustavom te u
pogledu njihove pravne obrade,

- razmatra pitanja jedinstvene zakonodavne metodologije i druga pitanja
bitna za jedinstvenu pravnu tehniku i terminološku usklađenost akata koje
donosi Sabor,

- daje mišljenje o prijedlogu da pojedine odredbe zakona imaju povratno
djelovanje,

- brine se o jedinstvu
pravnog sustava i daje mišljenje o načelnim pitanjima izgradnje pravnog sustava
ili jedinstvene primjene zakona,

- razmatra akte koje
potvrđuje ili na koje daje suglasnost Sabor i o tome daje mišljenje,

- utvrđuje i izdaje
pročišćene tekstove zakona i drugih akata koje donosi Sabor, kad je tim
zakonima ili aktima za to ovlašten ili kada su ti akti najmanje tri puta
izmijenjeni ili dopunjeni,

- razmatra prijedloge za
davanje vjerodostojnog tumačenja zakona ili drugog akta kojeg je donio Sabor,

- obavlja i druge poslove
određene ovim Poslovnikom.

Članak 60.

Odbor za zakonodavstvo ima
predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 9 članova
Odbora imenuje se i to: 6 iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika te
po jedan iz reda predstavnika sindikata više razine,udruge poslodavaca i
uglednih pravnika iz prakse.

**Odbor za vanjsku politiku**

Članak 61.

Odbor za vanjsku politiku:

- razmatra pitanja vanjske
politike i međunarodnih odnosa o kojima raspravlja i odlučuje Sabor te priprema
prijedloge akata iz nadležnosti Sabora koji se odnose na to područje,

- surađuje s odgovarajućim
odborima parlamenata drugih zemalja,

- daje mišljenje Predsjedniku
Republike o postavljanju i opozivu šefova diplomatskih misija Republike
Hrvatske u ino­zemstvu,

- razmatra izvješća stalnih
ili privremenih izaslanstava Sabora u međuparlamentarnim institucijama u
suradnji s Odborom za međuparlamentarnu suradnju,

- razmatra međunarodne
ugovore koje Sabor potvrđuje i iznosi svoje prijedloge i mišljenja Saboru,

- surađuje s tijelima u
Republici koja djeluju na području vanj­ske politike i međunarodnih odnosa.

Odbor za vanjsku politiku ima
prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u postupku donošenja zakona o
potvrđivanju među­narodnih ugovora.

Članak 62.

Odbor za vanjsku politiku ima
predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

**Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost**

Članak 63.

U djelokrugu su Odbora za
unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- ustrojstvo i djelokrug
tijela državne uprave u području unutarnjih poslova i obrane,

- državljanstvo i osobni
status građana,

- obranu i zaštitu, državnu i
javnu sigurnost, sigurnost pro­meta, zaštitu od požara i elementarnih nepogoda,

- nadzor nad zakonitošću rada Ureda za nacionalnu sigurnost i Službe za
zaštitu ustavnog poretka naročito u pogledu ostvari­vanja Ustavom Republike
Hrvatske i zakonom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda,pravnih osoba,
državnih i drugih tijela, te prava i sloboda utvrđenih normama međunarodnog
prava,

- daje mišljenje o imenovanju čelnika sigurnosnih službi u skladu s
Ustavom,

- izvješća državne revizije, financijske policije i krimina­lističke
policije u dijelu koji se odnosi na nepravilnosti u financijskom poslovanju državnih
tijela,

- druga pitanja unutarnje politike, nacionalne sigurnosti i obra­ne.

Članak 64.

Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

**Odbor za financije i državni proračun**

Članak 65.

U djelokrugu su Odbora za financije i državni proračun poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matič­noga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- sustav financiranja javnih potreba u Republici Hrvatskoj,

- državni proračun, završni račun državnog proračuna i fondove,

- izvješća Državnog ureda za reviziju o obavljenim revizijama,

- porezni sustav i poreznu politiku,

- financijske odnose s inozemstvom,

- devizni sustav,

- kreditne odnose s
inozemstvom,

- carinski sustav,

- kreditni i bankarski
sustav,

- državni trezor i riznicu,

- vrijednosne papire,

- novčani i monetarni sustav,

- Hrvatsku narodnu banku,

- sustav osiguranja imovine i
osoba te druga pitanja proračuna i financija,

- pitanja ustrojstva,
djelokruga i načina rada državne revizije, financijske policije i Zavoda za
platni promet.

Članak 66.

Odbor za financije i državni proračun ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se imenovati i to:
po jedan iz reda predstavnika sindikata više razine, udruge poslodavaca i
Hrvatske gospodarske komore, te tri predstavnika znanstvenih i stručnih
institucija.

**Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu**

Članak 67.

U djelokrugu su Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matič­noga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- koncepciju i strategiju gospodarskog razvoja Republike Hrvatske,

- osnove gospodarskog sustava i osiguranje uvjeta za djelo­vanje tržišta
i zaštitu tržišnog natjecanja,

- robne zalihe, tekuća gospodarska kretanja, gospodarski razvoj svih
krajeva Republike Hrvatske, a posebice onih koji zaos­taju u gospodarskom
razvoju,

- usklađivanje i unapređivanje gospodarskog života, obnove i razvoja
područja na kojima su se odvijale ratne operacije ili koja su neposredno
pogođena ratnim razaranjima i pustošenjima,

- obnovu ratom razrušenih gospodarskih objekata,

- elektroprivredu, brodogradnju i druge industrijske grane,

- restrukturiranje i vlasničku pretvorbu,

- gospodarske čimbenike, razvoj poduzetništva, investicijska ulaganja od
osobitog značenja za Republiku Hrvatsku,

- osiguranje uvjeta za ulaganja stranih partnera i gospodarske odnose s
inozemstvom,

- pitanja pojedinih gospodarskih djelatnosti te druga pitanja
gospodarske politike, obnove i razvoja.

Članak 68.

Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se imenovati i to:
po jedan iz reda predstavnika sindikata više razine, udruge poslodavaca i
Hrvatske gospodarske komore, te tri predstavnika znanstvenih i stručnih
institucija.

**Odbor za turizam**

Članak 69.

U djelokrugu su Odbora za turizam poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- koncepciju i strategiju razvoja hrvatskog turizma,

- utvrđivanje i praćenje provedbe politike turističkog razvoja Republike
Hrvatske,

- ugostiteljsku i turističku djelatnost i s njima neposredno vezane
djelatnosti,

- praćenje koncesija u turizmu,

- razvojne programe u turizmu od naročite važnosti za gospodarski razvoj
Republike Hrvatske,

- utvrđivanje i praćenje provedbe politike zaštite i očuvanja kakvoće
turističkog prostora,

- suradnju s odgovarajućim radnim tijelima u Europskom parlamentu i
parlamentima drugih zemalja.

Članak 70.

Odbor za turizam ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

**Odbor za ljudska prava i
prava nacionalnih manjina**

Članak 71.

U djelokrugu su Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina
poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja
zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u
područjima koja se odnose na:

- provedbu potvrđenih međunarodnih akata koji uređuju zaštitu ljudskih
prava,

- načelna pitanja, prijedloge i mišljenja u vezi s ostvariva­njem
odredbi Ustava Republike Hrvatske o ljudskim pravima i temeljnim slobodama,

- ostvarivanje i zaštitu ljudskih prava i sloboda,

- ostvarivanje prava nacionalnih manjina utvrđenih Ustavom Republike
Hrvatske i zakonima, i predlaganje mjera za ostvariva­nje tih prava,

- pravni i stvarni položaj hrvatskih manjina u susjednim zemljama i
predlaganje mjera za unaprjeđivanje svekolike suradnje radi očuvanja njihovoga
nacionalnog identiteta,

- međudržavne ugovore i programe međunarodne kulturne, prosvjetne i
druge suradnje kada je to od interesa za pojedine nacionalne manjine,

- financiranje određenih potreba nacionalnih manjina,

- druge poslove utvrđene ovim Poslovnikom.

Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina surađuje sa
znanstvenim i stručnim, te Vladinim i nevladinim organizaci­jama koje djeluju
na području zaštite ljudskih i etničkih prava, s odgovarajućim radnim tijelima
parlamenata drugih država te s inozemnim i međunarodnim tijelima koja djeluju
na području zaštite ljudskih i etničkih prava.

Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina surađuje s radnim
tijelima nadležnim za predstavke i pritužbe i s drugim radnim tijelima Sabora
te može razmatrati i pitanja iz djelokruga tih radnih tijela, ako ocijeni da su
značajna za zaštitu ljudskih ili etničkih prava.

Članak 72.

Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina ima pred­sjednika,
potpredsjednika i 13 članova iz reda zastupnika a još 6 članova može se
imenovati i to: dva iz reda predstavnika vjerskih zajednica, (jedan predstavnik
Katoličke crkve i jedan predstavnik svih drugih vjerskih zajednica), dva
predstavnika udruga za zaštitu ljudskih prava te dva predstavnika interesnih
udruga žena i mladih.

U Odboru mora biti najmanje jedan zastupnik izabran iz reda svake
nacionalne manjine, koja ima zastupnika u Saboru.

**Odbor za pravosuđe**

Članak 73.

U djelokrugu su Odbora za pravosuđe poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- osnivanje, ustrojstvo, djelokrug i način rada sudova,

- osnivanje, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnog odvjetništva,

- osnivanje, ustrojstvo, djelokrug i način rada prekršajnih sudova i
drugih tijela ovlaštenih za vođenje prekršajnog postupka,

- ustrojstvo, djelokrug i način rada Državnoga sudbenog vi­jeća,

- davanje prethodnog mišljenja u postupku izbora i raz­rješenja
predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske,

- davanje prethodnog mišljenja o imenovanju i razrješenju Glavnoga državnog
odvjetnika Republike Hrvatske,

- davanje mišljenja Državnom sudbenom vijeću u postupku imenovanja i
razrješenja sudaca,

- traženje pokretanja i
provođenje postupka kandidiranja za članove Državnoga sudbenog vijeća i
predlaganje za izbor Saboru,

- utvrđivanje postojanja
razloga za razrješenje člana Držav­noga sudbenog vijeća prije isteka vremena na
koje je izabran i podnošenje prijedloga za razrješenje,

- traženje pokretanja
postupka kandidiranja za članove Državnoodvjetničkog vijeća od strane Glavnoga
državnog odvjet­nika i dekana pravnih fakulteta,

- utvrđivanje kandidata za
člana Državnoodvjetničkog vijeća iz reda Sabora,

- utvrđivanje postojanja
razloga za razrješenje člana Dr­žavno­odvjetničkog vijeća prije isteka vremena
na koje je izabran i podnošenje prijedloga za razrješenje,

- ustrojstvo, djelokrug i
način rada javnog bilježništva,

- ustrojstvo i način rada
odvjetništva,

- pitanja vlasničkih i drugih
stvarnopravnih odnosa, obveznih i drugih građanskopravnih odnosa,

- uređivanje kaznenoga
materijalnog i postupovnog prava te prekršajnog prava i izvršavanje kaznenih
sankcija,

- pitanja amnestije i
pomilovanja,

- uređivanje sudskih
postupaka,

- druga pitanja pravosuđa.

Odbor za pravosuđe razmatra
izvješća o radu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske te ako ocijeni da su
se zato stek­li zakonom propisani uvjeti može potaknuti pokretanje postupka za
razrješenje Glavnoga državnog odvjetnika u skladu sa zakonom.

Članak 74.

Odbor za pravosuđe ima
predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova
Odbora imenuje se iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika.

**Odbor za rad, socijalnu
politiku i zdravstvo**

Članak 75.

U djelokrugu su Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matič­noga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- rad i radnopravni status zaposlenih u javnom i privatnom sektoru te
zapošljavanje i stambenu politiku,

- socijalnu skrb,

- zdravstvenu zaštitu i organizaciju zdravstvene službe,

- mirovinsko i invalidsko osiguranje,

- zaštitu prognanih i raseljenih osoba,

- zaštitu prava bivših političkih zatvorenika,

- zaštitu starih i imovinsko nezbrinutih osoba te druga pitanja
socijalne politike i zdravstva.

Članak 76.

Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo ima predsjed­nika,
potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se
imenovati i to: dva iz reda predstavnika sindikata više razine, jedan iz udruge
poslodavaca, jedan iz Hrvatske gospodarske komore, jedan iz Hrvatske obrtničke
komore i jedan iz Hrvatske liječničke komore.

**Odbor za obitelj, mladež i
šport**

Članak 77.

U djelokrugu su Odbora za obitelj, mladež i šport poslovi utvrđivanja i
praćenja provođenja politike, a u postupku donoše­nja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- brak, obitelj i skrbništvo, posebnu zaštitu djece i materinstva i
mladeži,

- kvalitetu života mladih i njihovo sudjelovanje u svim djelatnostima
društva,

- zaštitu djece i mladeži od svih oblika ovisnosti,

- zaštitu žena na radu,

- planiranje obitelji i demografsku obnovu,

- šport.

Članak 78.

Odbor za obitelj, mladež i šport ima predsjednika, potpred­sjednika i 11
članova.

**Odbor za useljeništvo**

Članak 79.

U djelokrugu su Odbora za useljeništvo poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na ostvarivanje
programa povratka i stvaranje uvjeta za uključivanje useljeništva u
gospodarski, kulturni i svekoliki razvoj Republike Hrvatske.

Članak 80.

Odbor za useljeništvo ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

**Odbor za ratne veterane**

Članak 81.

U djelokrugu su Odbora za ratne veterane poslovi utvrđi­vanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- zaštitu žrtava velikosrpske agresije i pobune u Republici Hrvatskoj,

- zaštitu prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova
njihovih obitelji,

- zaštitu vojnih i civilnih invalida Domovinskog rata i svih sudionika
domovinskog rata i članova njihovih obitelji,

- zaštitu vojnih i civilnih invalida te veterana II. svjetskog rata,

- zaštitu ostalih žrtava totalitarnih režima.

Članak 82.

Odbor za ratne veterane ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

**Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša**

Članak 83.

U djelokrugu su Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- prostorno uređenje i zaštitu graditeljske baštine,

- usklađivanje djelatnosti rada zaštite prostornih resursa i
usklađivanja regionalnoga prostornog razvoja,

- promicanje uređenja prostora u svrhu učinkovitijeg gospo­darenja
prostorom, graditeljstva i usklađivanja izgradnje građevi­na od važnosti za
Republiku Hrvatsku,

- uređivanje građevinskog zemljišta i druga pitanja prostornog uređenja,

- temeljna rješenja zaštite i promicanja sveukupnih djelatnosti zaštite
okoliša, sukladno svjetskim kriterijima,

- mjere praćenja, očuvanja i unapređivanja biološke i ekološ­ke ravnoteže
prirodnih dobara (more, voda, zrak, tlo, rudno blago, biljni i životinjski
svijet) u odnosu na gospodarski razvitak,

- mjere korištenja i upravljanja pojedinim dijelovima okoliša, a
posebice glede posebno zaštićenih dijelova prirode,

- praćenje i proučavanje pitanja nuklearne i radiološke sigurnosti radi
osiguranja visoke razine te sigurnosti i djelotvorne zaštite ljudi i okoliša od
ionizirajućih zračenja,

- poticanje mjera za saniranje postojećeg stanja devastacije okoliša i
daljnje sprječavanje onečišćenja radi promicanja kvalite­te življenja i
zdravlja ljudi,

- pritužbe upućene Saboru kojima se ukazuje na štetne radnje glede
devastacije okoliša te ispitivanje njihove utemeljenosti.

Članak 84.

Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša ima predsjed­nika,
potpredsjednika i 11 članova.

**Odbor za obrazovanje,
znanost i kulturu**

Članak 85.

U djelokrugu su Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matič­noga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

- predškolski odgoj, osnovno, srednje, više i visoko obrazovanje,

- znanost, kulturu i tehničku kulturu,

- međunarodnu znanstvenu i tehničku suradnju,

- zaštitu i korištenje kulturnih dobara, povijesne građe i nasljeđa,
arhiva i arhivske građe, spomen-obilježavanja povijes­nih događaja i osoba,

- suradnju s vjerskim zajednicama,

- informatiku te druga pitanja obrazovanja, znanosti i kulture.

Članak 86.

Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se
imenovati i to: dva iz područja znanosti, dva iz područja obrazovanja i dva iz
područja kulture.

**Odbor za poljoprivredu i šumarstvo**

Članak 87.

U djelokrugu su Odbora za poljoprivredu i šumarstvo pos­lovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matič­noga radnog tijela u području poljoprivrede,
šumarstva, vodoprivrede, morskog i slatkovodnog ribarstva, marikulture,
veterinarstva, sela i seljaštva.

Članak 88.

Odbor za poljoprivredu i šumarstvo ima predsjednika, potpredsjednika i
11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se imenovati iz reda
javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika.

**Odbor za pomorstvo, promet i veze**

Članak 89.

U djelokrugu su Odbora za pomorstvo, promet i veze poslovi utvrđivanja i
praćenja provođenja politike, a u postupku dono­šenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u području pomorstva, prometa i
veza te zaštite mora od onečišćenja s brodova, obalne straže i gospodarskog i
socijalnog razvoja otoka.

Članak 90.

Odbor za pomorstvo, promet i veze ima predsjednika, potpredsjednika i 11
članova.

**Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove**

Članak 91.

Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove:

- priprema i podnosi Saboru prijedlog za izbor i razrješenje
predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela Sabora,

- predlaže imenovanje i opoziv predstavnika Sabora u odre­đena državna i
druga tijela i udruge,

- predlaže izbor, imenovanja, razrješenja i opoziv drugih dužnosnika
koje bira, odnosno imenuje Sabor, ako zakonom nije drukčije određeno,

- utvrđuje i Saboru podnosi prijedloge propisa o materijalnim pravima
zastupnika u Saboru,

- u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u području koje se odnosi na radne odnose, plaće i
druga primanja dužnosnika,

- donosi pojedinačna rješenja o stalnoj novčanoj naknadi i drugim
primanjima zastupnika te plaćama dužnosnika koje imenuje i razrješuje Sabor i
njegova radna tijela, ako zakonom nije drukčije određeno,

- donosi odluke o mjerilima za utvrđivanje primanja i na­knadama
troškova znanstvenim, stručnim i javnim djelatnicima koji su članovi radnih
tijela Sabora ili su uključeni u njihov rad,

- donosi pojedinačna rješenja o mjesečnoj novčanoj naknadi znanstvenim,
stručnim i javnim djelatnicima, koji su članovi rad­nih tijela Sabora,

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 92.

Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

**Odbor za predstavke i pritužbe**

Članak 93.

Odbor za predstavke i pritužbe:

- razmatra predstavke, pritužbe i prijedloge upućene Saboru te ukazuje
nadležnim tijelima na kršenje zakona i prava građana u postupku pred državnom
upravom i tijelima koja imaju javne ovlasti,

- ukazuje Saboru na kršenje zakona i druge štetne pojave od šireg
značenja i predlaže poduzimanje potrebnih mjera za njihovo otklanjanje,

- ispituje, putem ovlaštenih tijela, osnovanost predstavki, pritužbi i
prijedloga te ukazuje ovlaštenim tijelima na potrebu poduzimanja, na zakonu
osnovanih, mjera te o tome izvješćuje podnositelje predstavki i pritužbi,
odnosno prijedloga,

- podnosi jednom godišnje izvješće o svom radu Saboru.

Članak 94.

Odbor za predstavke i pritužbe ima predsjednika, potpred­sjed­­nika i 11
članova.

**Odbor za međuparlamentarnu
suradnju**

Članak 95.

Odbor za međuparlamentarnu suradnju zajedno s Odborom za vanjsku
politiku brine za provedbu vanjske politike Republike Hrvatske u okvirima
međuparlamentarne suradnje s drugim drža­vama i međunarodnim organizacijama u
poslovima od zajed­ničkog interesa.

Odbor za međuparlamentarnu suradnju ostvaruje suradnju s predstavničkim
tijelima drugih država i međunarodnih organiza­cija osnivanjem zajedničkih
tijela, skupina prijateljstva, poduzimanjem zajedničkih akcija, usuglašavanjem
stajališta o pitanjima od zajedničkog interesa, razmjenom iskustava, međusobnim
razmjenama programa rada te dokumentacijskog i informativnog materijala i
glasila, zajedničkim sastancima zastupnika i raz­mjenom izaslanstava.

Odbor za međuparlamentarnu suradnju zajedno s Odborom za vanjsku
politiku razmatra izvješća stalnih ili privremenih izaslanstava Sabora u
međunarodnim parlamentarnim institucijama kao i izvješća o djelovanju skupina
prijateljstva s predstavničkim tijelima pojedinih zemalja.

Predsjednika i potpredsjednika Odbora bira Sabor iz reda zastupnika koji
su izabrani u stalna izaslanstva Sabora u međunarodnim parlamentarnim institucijama,
a članovi Odbora su svi članovi navedenih izaslanstava.

**Odbor za europske
integracije**

Članak 96.

Odbor za europske integracije:

- prati usklađivanje pravnog sustava Republike Hrvatske s pravnim
sustavom Europske unije,

- prati izvršavanje prava i obveza Republike Hrvatske proizašlih iz
međunarodnih ugovora koji se odnose na Vijeće Europe,

- prati programe pomoći i suradnje Europske unije,

- surađuje i razmjenjuje iskustva s tijelima u europskim integracijama.

Članak 97.

Odbor za europske integracije ima predsjednika, potpred­sjed­nika i 11
članova.

**Odbor za informiranje,
informatizaciju i medije**

Članak 98.

U djelokrugu su Odbora za informiranje, informatizaciju i medije poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matičnog radnog tijela u području
informiranja, pisanih i elektroničkih medija, a posebice:

- razmatra pitanja komuniciranja, informiranja i medija o kojima
odlučuje Sabor,

- prati, potiče i sudjeluje u donošenju zakona o pisanim i elektroničkim
medijima (tisak, radio, televizija, Internet),

- poticanje nastanka, oblikovanja i potpisivanja relevantnih
međunarodnih dokumenata o informiranju i medijima,

- praćenje primjene međunarodnih dokumenata o informi­ranju i medijima i
praćenje rada odbora za medije i/ili informiranje drugih zemalja,

- zaštita prava na informiranje i informaciju, zaštita intelektualnog
vlasništva, zaštita privatnosti na elektroničkim medijima.

- poticanje prava na informiranje, informaciju i komuniciranje novim
tehnologijama i sredstvima elektroničkog komuniciranja (Internet, elektronička
trgovina, Internet edukacija),

- promicanje tehničke kulture i međunarodne tehničke suradnje glede
uporabe računala i računalnog umrežavanja (Internet),

- usklađivanje, poticanje i unaprjeđenje gospodarstva temeljenog na
informacijskim tehnologijama,

- praćenje postojećih, predlaganje i poticanje korištenja novih
tehnologija informiranja u radu Sabora i o radu Sabora,

- suradnja s udrugama, medijima, znanstvenim institucijama,
povjerenstvima Vlade i Predsjednika Republike, koja razmatraju djelatnost
komunikacije, informiranja i medija.

Članak 99.

Odbor za informiranje, informatizaciju i medije ima pred­sjednika,
potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se
imenovati i to: dva iz medija, dva iz znanosti i dva iz udruga.

**Odbor za ravnopravnost
spolova**

Članak 100.

U djelokrugu su Odbora za ravnopravnost spolova poslovi utvrđivanja i
praćenja provođenja politike, a u postupku dono­šenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na
poticanje i praćenje primjene načela ravnopravnosti spolova u zakonodavstvu
Republike Hrvatske, a posebice:

- poticanje potpisivanja međunarodnih dokumenata o ravnopravnosti
spolova i praćenje primjene tih dokumenata,

- sudjelovanje u izradi, provedbi i analizi ostvarenja Nacionalne
politike za ostvarenje ravnopravnosti spolova u Republici Hrvatskoj,

- suradnju i utvrđivanje mjera i aktivnosti za unapređivanje prava na
ravnopravnost spolova,

- predlaganje programa mjera za uklanjanje diskriminacije po spolu,

- poticanje ravnomjerne
spolne zastupljenosti u sastavu radnih tijela i izaslanstava Sabora,

- sudjelovanje u izradi
dokumenata o integracijskim aktiv­nostima Republike Hrvatske izmjenom i
prilagodbom zakonodavstva i provedbenih mjera za ostvarenje ravnopravnosti
spolova prema standardima primijenjenim u zakonodavstvu i programima Europske
unije,

- utvrđivanje prijedloga
zakona i drugih akata o ravnopravnosti spolova,

- uvođenje načela
ravnopravnosti spolova u obrazovanju, zdravstvu, javnom informiranju,
socijalnoj politici, zapošljavanju, poduzetništvu, procesima odlučivanja,
obiteljskim odnosima i dr.,

- potiče suradnju između
Povjerenstva Vlade za pitanja jednakosti spolova, udruga i drugih institucija.

Članak 101.

Odbor za ravnopravnost spolova ima predsjednika, pot­predsjednika i 11
članova.

**Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu**

Članak 102.

U djelokrugu su Odbora za
lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u području koje se odnosi na:

- pitanja ustrojstva,
djelokruga i načina rada tijela jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave,

- osnivanje, ukidanje,
spajanje jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te funkcioniranje
predstavničkih i drugih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave,

- financiranje jedinica
lokalne i područne (regionalne) samo­uprave,

- pravni položaj zaposlenih u
upravnim tijelima lokalne i pod­ručne (regionalne) samouprave.

Članak 103.

Odbor za lokalnu i područnu
(regionalnu) samoupravu ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda
zastupnika, a još 9 članova Odbora može se imenovati na prijedlog pred­stavničkog
tijela jedinica lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave i to: po
jedan iz Zagreba, Osijeka, Splita i Rijeke, dva iz jedinica područne
(regionalne) samouprave, dva iz jedinica lokalne samouprave-općine (jedan iz
kontinentalnog a jedan iz priobalnog dijela Republike Hrvatske) te jedan iz
reda uglednih pravnika.

**Mandatno-imunitetno povjerenstvo**

Članak 104.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo:

- predlaže Saboru odluku o
prestanku mandata zastupniku, odnosno odluku o mirovanju mandata zastupnika,
kada se ispune zakonom predviđeni uvjeti podnosi izvješće Saboru da su ispu­njeni
zakonski uvjeti za početak zastupničkog mandata zamjeniku zastupnika,

- predlaže Saboru donošenje
odluke o imunitetu zastupnika, a kada Sabor ne zasjeda, odlučuje o imunitetu,
time da odluku mora naknadno potvrditi Sabor,

- predlaže Saboru donošenje odluke u postupku odobrenja pritvora ili
pokretanja kaznenog postupka protiv Glavnoga državnog odvjetnika, a kada Sabor
ne zasjeda donosi odluku o odobrenju s tim da njegovu odluku naknadno potvrđuje
Sabor.

- obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 105.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo ima predsjednika, pot­pred­sjednika i 7
članova.

VI. ODNOS SABORA I
PREDSJEDNIKA REPUBLIKE

Članak 106.

Prijedlog za pokretanje postupka utvrđivanja posebne odgo­vornosti
Predsjednika Republike može Saboru uputiti jedna petina svih zastupnika Sabora.

Prijedlog za pokretanje
postupka iz stavka 1. ovoga članka zajedno sa činjeničnim opisom, pravnom
naznakom i dokazima o povredi Ustava koja se Predsjedniku Republike stavlja na
teret, dostavlja se u pisanom obliku predsjedniku Sabora, uz vlasto­ručne
potpise zastupnika, najkasnije 30 dana prije zakazane sjednice Sabora na kojoj
će se o tome raspravljati.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga
članka dostavit će predsjednik Sabora Predsjedniku Republike.

Predsjednik Republike ima se
pravo očitovati u pisanom obliku o prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka u roku
od 30 dana od dana primitka prijedloga.

Prije odlučivanja o
pokretanju postupka za utvrđivanje posebne odgovornosti Predsjednika Republike,
predsjednik Sabora uputit će Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav akte
iz stavka 2. ovoga članka radi davanja mišljenja Saboru o utemeljenosti
prijedloga. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav svoje će mišljenje
dati u roku od tri dana od dana primitka akata iz stavka 2. ovoga članka.

Odluku o pokretanju postupka
utvrđivanja posebne odgovor­nosti Predsjednika Republike donosi Sabor
dvotrećinskom veći­nom svih zastupnika u roku od 15 dana od dana očitovanja
Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.

VII. ODNOS SABORA I VLADE

Predstavljanje Vlade Saboru

Članak 107.

Mandatar, odmah po sastavljanju Vlade, a najkasnije u roku od 30 dana od
dana prihvaćanja mandata, dužan je program Vlade i Vladu predstaviti Saboru i
tražiti glasovanje o povjerenju.

Mandatar, uz zahtjev za glasovanje o povjerenju, dostavlja program Vlade
i životopise predloženih članova Vlade.

O programu Vlade vodi se rasprava.

Povjerenje je iskazano ako je za prijedlog glasovala većina svih
zastupnika u Saboru, a glasuje se za prijedlog u cjelini.

Vlada stupa na dužnost kada joj povjerenje iskaže Sabor.

Ako se naknadno imenuje pojedini član Vlade, predsjednik Vlade na prvoj
idućoj sjednici Sabora predstavlja ga Saboru i traži glasovanje o povjerenju
tom članu Vlade.

Članak 108.

Nakon glasovanja o iskazivanju povjerenja predsjedniku i članovima
Vlade, predsjednik i članovi Vlade polažu svečanu prisegu.

Tekst svečane prisege
utvrđuje se zakonom.

Predsjednik izgovara tekst
prisege i nakon toga proziva poje­dinačno članove Vlade, a članovi Vlade daju
prisegu tako što ustaju i izgovaraju »Prisežem«.

Član Vlade koji nije bio
nazočan davanju svečane prisege, daje svečanu prisegu na idućoj sjednici
Sabora.

Članak 109.

Vlada određuje člana Vlade i
zamjenika ministra, za svog predstavnika u Saboru povodom rasprave o prijedlogu
zakona i drugih akata.

Predstavnik Vlade, nazočan
sjednicama Sabora i radnih tijela Sabora, sudjeluje u njihovu radu, iznosi
stajališta Vlade, daje obavijesti i stručna objašnjenja, izjašnjava se o
podnesenim amandmanima ako je za to ovlašten, te obavještava Vladu o
stajalištima i mišljenjima Sabora, odnosno radnih tijela.

Ako na raspravi nije nazočan
predstavnik Vlade, Sabor ili radno tijelo može, smatra li da je nazočnost
predstavnika Vlade nužna, raspravu prekinuti ili odgoditi. O tome će Sabor
odlučiti bez rasprave.

U raspravi u Saboru i radnim tijelima,
osim predstavnika Vlade, mogu sudjelovati i drugi njezini članovi.

Članak 110.

O sazvanim sjednicama
predsjednik Sabora i predsjednici radnih tijela Sabora izvješćuju predsjednika
Vlade. O sazvanim sjednicama Sabora i radnih tijela Sabora, na kojima će se
razmatrati prijedlog akta ili drugi prijedlog što ga je podnijela Vlada,
izvješćuju se i ovlašteni predstavnici Vlade.

Zatražena mišljenja,
stajališta i prijedloge Vlade, u slučaje­vima kada ona nije predlagatelj, Vlada
je obvezna dostaviti Saboru do početka rasprave u radnim tijelima Sabora te
odrediti svog predstavnika.

Odgovornost Vlade Saboru

Članak 111.

Vlada je obvezna, na zahtjev Sabora izvijestiti Sabor o svom radu, o
politici koju provodi, u cjelini ili u pojedinom području, o izvršavanju zakona
i drugih propisa te o drugim pitanjima iz svog djelokruga.

Vlada može i na vlastiti poticaj podnijeti Saboru izvješće o svom radu i
o stanju u pojedinim područjima.

Članak 112.

Vlada je odgovorna Saboru za svoj rad i odluke koje donosi.

 Predsjednik i članovi Vlade
zajednički su odgovorni za odluke koje donosi Vlada, a osobno su odgovorni za
svoje područje rada.

Članak 113.

Na prijedlog najmanje jedne petine ukupnog broja zastup­nika u Saboru može
se pokrenuti pitanje povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njezinom članu
ili Vladi u cjelini.

Glasovanje o povjerenju Vladi može zahtijevati i njezin pred­sjednik.

Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom
njezinom članu ili Vladi u cjelini, uvrštava se odmah u dnevni red, bez
odlučivanja.

Vlada je dužna očitovati se o
prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka najkasnije u roku od 8 dana od dana
uvrštavanja prijedloga u dnevni red.

 Ne može se raspravljati i glasovati o povjerenju prije nego
protekne sedam dana od dana dostave prijedloga Saboru.

Sabor će o povjerenju
raspravljati i glasovati najkasnije u roku od 30 dana od dana dostave
prijedloga Saboru.

U raspravi o povjerenju
predsjedniku Vlade ili Vladi u cjelini predsjednik Vlade može usmeno obrazložiti
očitovanje Vlade o prijedlogu, a o prijedlogu za pokretanje pitanja povjere­nja
pojedinom ministru može se očitovati taj ministar.

Predsjednik Vlade, odnosno
ministar mogu prije završnog govora predlagatelja održati govor, a mogu se
javljati i dobiti riječ tijekom rasprave radi davanja objašnjenja.

Na izlaganje predstavnika
predlagatelja ili govor zastupnika može odgovoriti predsjednik Vlade ili
ministar o čijem se povje­renju raspravlja. Na izlaganje predsjednika Vlade ili
ministra može odgovoriti samo zastupnik kojeg je predsjednik Vlade, odnos­no
ministar, u izlaganju spomenuo ili predstavnik predlagatelja.

Pravo na odgovor na repliku
imaju samo osobe iz stavka 9. ovoga članka.

 Odluka o nepovjerenju je donijeta ako je za nju glasovala većina
od ukupnog broja zastupnika u Saboru.

Članak
114.

Ako Sabor odbije prijedlog za
izglasavanje nepovjerenja Vladi, odnosno pojedinom njenom članu, zastupnici
koji su ga postavili ne mogu ponovno podnijeti isti prijedlog prije isteka roka
od šest mjeseci.

Ako se izglasa nepovjerenje
predsjedniku Vlade ili Vladi u cjelini, predsjednik Vlade i Vlada podnose
ostavku.

Ako se izglasa nepovjerenje
pojedinom članu Vlade, pred­sjednik Vlade može umjesto njega predložiti drugoga
člana Saboru da mu izglasa povjerenje ili predsjednik Vlade i Vlada mogu podnijeti
ostavku.

Članak 115.

Sabor, odnosno njegova radna
tijela mogu tražiti izvješće i podatke od ministara i dužnosnika koji rukovode
radom drugih tijela državne uprave, a oni su na postavljeni zahtjev obvezni:

- izvijestiti o pitanjima i
pojavama u djelokrugu ministarstva, odnosno drugog tijela državne uprave,

- podnijeti izvješće o
izvršavanju i provođenju zakona i drugih akata, odnosno zadaća za čije su
izvršavanje odgovorni,

- dostaviti podatke kojima
raspolažu, ili koje su u svom djelokrugu obvezni prikupljati i evidentirati te
spise i drugo potrebno za rad Sabora ili radnog tijela,

- odgovoriti na upućena
pitanja.

VIII. AKTI SABORA

Opće odredbe

Članak 116.

Sabor, na temelju prava i ovlaštenja utvrđenih Ustavom Republike
Hrvatske i ovim Poslovnikom, donosi Ustav, zakone, državni proračun, odluke,
deklaracije, rezolucije, povelje, preporuke i zaključke, te daje vjerodostojna
tumačenja zakona.

Članak 117.

Sabor može odlukom, poveljom, zahvalnicom ili drugim aktom domaćem ili
stranom državljaninu ili organizaciji odati priznanje za njihov rad koji je od
osobitog interesa za Republiku Hrvatsku. Prijedlog priznanja Sabora podnosi
predsjednik Sabora.

Članak 118.

Odluka se donosi kao akt uređivanja unutarnjeg ustrojstva, načina rada i
odnosa u Saboru.

Odlukom, kao aktom ostvarivanja prava Sabora, odlučuje se o izboru,
odnosno imenovanju, razrješenju i opozivu, o imeno­vanju u određena tijela, o
potvrdi akata organizacija i zajednica ili o davanju suglasnosti na takve akte
kad je to određeno zakonom te obavljaju druga Ustavom Republike Hrvatske i
zakonom utvrđena prava.

Članak 119.

Akti, kojima se uređuje unutarnje ustrojstvo, način rada i odnosi u
Saboru ili obavljaju druga opća ovlaštenja donose se u obliku odluke,
poslovnika ili pravilnika.

Članak 120.

Deklaracijom se izražava opće stajalište Sabora o pitanjima unutarnje
ili vanjske politike te o drugim bitnim pitanjima važnim za državu.

Članak 121.

Rezolucijom Sabor ukazuje na stanje i probleme u odre­đenom području i
na mjere koje bi trebalo provoditi u tom pod­ručju.

Preporukom se ukazuje na podnesene predstavke i pritužbe o
nepravilnostima u radu tijela koja imaju javne ovlasti s prijed­logom za
njihovo razrješenje.

Članak 122.

Zaključcima Sabor utvrđuje stajališta o određenim događa­jima i
pojavama.

Na osnovi ocjene stanja u pojedinoj oblasti zaključcima se mogu
zauzimati stajališta, izražavati mišljenja ili utvrđivati obveze Vlade,
ministarstava i drugih tijela državne uprave.

Članak 123.

Radna tijela Sabora mogu, u okviru svojega djelokruga, donositi zaključke
o svojem radu i o radu Stručne službe Sabora, kojima zauzimaju stajališta, izražavaju
mišljenja i podnose prijedloge.

Radna tijela Sabora donose i druge akte u okviru ovlaštenja utvrđenih
zakonom i drugim propisom.

Članak 124.

Tekst zakona i druge akte Sabora potpisuje predsjednik Sabora.

Zaključke i druge akte koje donose radna tijela Sabora potpisuje
predsjednik tijela koje je donijelo zaključke i druge akte.

Članak 125.

Na izvornike zakona i drugih propisa i općih akata Sabora stavlja se
pečat Sabora.

Pod izvornikom zakona, odnosno drugog propisa i općeg akta Sabora,
razumijeva se onaj tekst zakona, odnosno drugog propisa i općeg akta, koji je
donesen na sjednici Sabora.

Izvornici akata Sabora čuvaju se u Saboru.

O izradi izvornika akata Sabora, o stavljanju pečata na izvornike tih
akata, o čuvanju izvornika i o njihovoj evidenciji brine se tajnik Sabora.

Članak 126.

Ustav, zakoni i drugi propisi te akti Sabora, vjerodostojno tumačenje
zakona, odluke o izboru, odnosno imenovanju, razrješenju i opozivu dužnosnika
koje bira ili imenuje Sabor, odluka o obrascu zastupničke iskaznice,
deklaracije i rezolucije objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Zaključci kojima se zauzimaju stavovi, izražavaju mišljenja i utvrđuju
obveze tijela Republike u pogledu izvršavanja zakona, objavljuju se u glasilu
Sabora, a po odluci Sabora u »Narodnim novinama«. Ostali zaključci dostavljaju
se tijelima i organizacijama na koje se odnose.

Akt o potvrđivanju međunarodnog ugovora s tekstom ugovora objavljuje se
u »Narodnim novinama«.

O objavljivanju akata Sabora brine se tajnik Sabora.

Tajnik Sabora daje, na osnovi izvornika akta Sabora, ispravke pogrešaka
u objavljenom tekstu toga akta.

Članak 127.

Ako predsjednik Sabora ustanovi da podneseni prijedlog akta Saboru,
odnosno raščlamba, izvješće ili drugi akt nije sastavljen u skladu s odredbama
ovoga Poslovnika, zatražit će od pred­lagatelja da u određenom roku postupi i
uskladi prijedlog akta s odredbama ovoga Poslovnika.

Za vrijeme dok predlagatelj ne otkloni nedostatke akta, ne teku rokovi
za razmatranje akata utvrđeni ovim Poslovnikom, a ako nedostaci akta ne budu
otklonjeni u roku od 15 dana od poziva da se prijedlog akta uskladi, smatrat će
se da akt i nije podnesen Saboru.

Postupak donoŠenja akata Sabora

A. POSTUPAK DONOŠENJA ZAKONA

***a)
Pokretanje postupka***

Članak 128.

Postupak donošenja zakona pokreće se dostavom prijedloga zakona
predsjedniku Sabora.

Članak 129.

Pravo predlagati zakone ima
svaki zastupnik, klubovi zastupnika i radna tijela Sabora te Vlada.

Pravo predlaganja drugih
akata imaju svi navedeni u stavku 1. ovoga članka, osim ako je Ustavom ili ovim
Poslovnikom propisano da pojedini prijedlog mogu podnijeti samo određena tijela
ili određeni broj zastupnika.

Članak 130.

Predlagatelji zakona mogu se,
prilikom ukazivanja na potrebu donošenja određenog zakona, pozivati i na
predstavke ili prijedloge koje, u skladu s Ustavom Republike Hrvatske, imaju
pravo podnositi građani, a u svom sadržaju ukazuju na potrebu donošenja ili
izmjene pojedinog zakona.

Članak 131.

Sabor može posebnim zaključkom odrediti da se u radnim tijelima provede,
na osnovi prikaza stanja u pojedinim pod­ručjima te izloženih teza o mogućim
normativnim rješenjima, a uz potrebna obrazloženja, prethodna rasprava o
razlozima donošenja zakona i o osnovnim pitanjima koja treba urediti zakonom.

Prijedlog za provođenje prethodne rasprave može podnijeti ovlašteni
predlagatelj zakona.

Prethodna se rasprava može provesti i na sjednici Sabora.

Nakon provedene prethodne rasprave sva stajališta, mišljenja i
prijedlozi dostavljaju se predlagatelju koji je obvezan pri izradi prijedloga
zakona uzeti ih u obzir te posebno obrazložiti one koje nije mogao prihvatiti.

***b) Prijedlog
zakona***

*Sadržaj
prijedloga*

Članak 132.

Prijedlog zakona sadrži:

- ustavnu osnovu donošenja zakona,

- ocjenu stanja i osnovna pitanja koja se trebaju urediti zakonom te
posljedice koje će donošenjem zakona proisteći,

- ocjenu i izvore potrebnih sredstava za provođenje zakona,

- tekst prijedloga zakona, s obrazloženjem,

- tekst odredbi važećeg zakona koje se mijenjaju, odnosno dopunjuju, ako
se predlaže izmjena ili dopuna zakona.

Uz prijedlog zakona predlagatelj može dostaviti i odgova­rajuću
dokumentaciju, posebice stručna mišljenja, prihvaćene među­narodne ugovore i
druge akte kojima obrazlaže svoj prijed­log.

Predlagatelji zakona dužni su dostaviti prijedlog zakona jezično
pregledan, odnosno ispravljen.

Kad su predlagatelji zakona zastupnici, radna tijela ili klu­bovi
zastupnika njihov prijedlog jezično će pregledati, odnosno ispraviti lektorska
služba Sabora za vrijeme trajanja postupka donošenja zakona.

Članak 133.

Tekst prijedloga zakona sadrži rješenja u obliku pravnih odredbi.

Pojedina se rješenja mogu predložiti alternativno, s potrebnim obrazloženjima
svake od predloženih alternativa.

U obrazloženju prijedloga zakona daje se objašnjenje pojedinih odredbi
koje sadrži prijedlog zakona.

Članak 134.

Kad se prijedlogom zakona određuje da pojedine njegove odredbe imaju
povratno djelovanje, predlagatelj zakona dužan je obrazložiti osobito opravdane
razloge koji to nalažu.

***c)
Podnošenje i upućivanje prijedloga***

Članak 135.

Postupak donošenja zakona pokreće se u obliku prijedloga zakona s
tekstom prijedloga zakona, a mora sadržavati sve sas­tojke iz članka 132. ovoga
Poslovnika.

Predlagatelj zakona obvezan je izvijestiti predsjednika Sabora tko će u
radnim tijelima i Saboru davati obavještenja i objaš­njenja, odnosno potrebna
obrazloženja o podnesenom prijedlogu zakona.

Članak 136.

Prijedlog zakona u gornjem desnom kutu naslovne stranice obvezatno sadrži
oznaku: »P.Z. br ...«, a zakon koji se usklađuje s propisima Europske unije
oznaku “P.Z.E. br...”.

Svaki prijedlog zakona dobiva idući redni broj na kraju oznake iz stavka
1. ovoga članka, a tu oznaku mora sadržavati svaki drugi pisani materijal
(izvješća, mišljenja, amandmani, konačni prijedlog zakona i dr.) koji se odnosi
na prijedlog određenog zakona, sve do donošenja zakona.

Redni brojevi iz stavka 2. ovoga članka počinju od broja jedan i
nastavljaju se u nizu za jedan saziv Sabora.

Članak 137.

Predsjednik Sabora upućuje primljeni prijedlog zakona pred­sjednicima
svih radnih tijela, svim zastupnicima i predsjedniku Vlade, kada Vlada nije
predlagatelj.

***d)
Razmatranje prijedloga u radnim tijelima***

Članak 138.

Prije rasprave o prijedlogu zakona na sjednici Sabora, pred­sjednik
matičnoga radnog tijela i Odbora za zakonodavstvo dužni su prijedlog zakona
uvrstiti u dnevni red sjednice radnog tijela i provesti raspravu.

Radna tijela izjašnjavaju se o svim elementima prijedloga zakona, a
Odbor za zakonodavstvo posebno i o ustavnim osno­vama zakona.

Članak 139.

Ako se prijedlogom zakona stvaraju materijalne obve­ze, Sabor ne može
odlučivati o prijedlogu zakona prije nego, na temelju izvješća Odbora za
financije i državni proračun, utvrdi da se za ispunjenje tih obveza mogu
osigurati financijska sredstva.

Članak 140.

Ako su u prijedlogu zakona obuhvaćena pojedina pitanja koja su u
djelokrugu drugih radnih tijela, prijedlog u pogledu tih pitanja mogu
razmotriti i ova radna tijela.

Radna tijela, osim Odbora za zakonodavstvo i Odbora za Ustav, Poslovnik
i politički sustav, koja su, uz matično, raz­matrala prijedlog zakona
dostavljaju svoja mišljenja, primjedbe i prijedloge matičnom radnom tijelu,
vodeći računa kako bi matič­no radno tijelo moglo raspraviti njihova mišljenja
i stajališta.

Članak 141.

Kad razmotri prijedlog zakona, matično radno tijelo podnosi svoje
izvješće Saboru s mišljenjem, primjedbama i prijedlozima iznesenim u tijeku
njegovog razmatranja.

Matično radno tijelo će razmotriti mišljenja, primjedbe i prijedloge
koje su mu dostavila druga radna tijela koja su raz­matrala prijedlog. U
izvješću, koje podnosi Saboru, matično radno tijelo izražava i svoje stajalište
o mišljenju, primjedbama i prijedlozima tih radnih tijela.

Članak 142.

Izvješća se radnih tijela upućuju predsjedniku Sabora, koji ih dostavlja
predlagatelju zakona, predsjednicima radnih tijela i zastupnicima.

Članak 143.

Radno tijelo, kad razmotri prijedlog zakona, određuje izvjes­titelja
koji će na sjednici Sabora izlagati stajališta, mišljenja i primjedbe te
obrazlagati prijedloge tog tijela.

PRVO ČITANJE ZAKONA

Rasprava o prijedlogu zakona na sjednici Sabora

Članak 144.

Prvo čitanje zakona je prvi dio u postupku donošenja zakona koji se
provodi na sjednici Sabora.

Prvo čitanje zakona obuhvaća uvodno izlaganje predla­gatelja, opću
raspravu o prijedlogu zakona, raspravu o pojedinostima koja uključuje i
raspravu o tekstu prijedloga zakona, raspravu o stajalištima radnih tijela koja
su razmatrala prijedlog te donošenje zaključka o potrebi donošenja zakona.

Članak 145.

Predlagatelj zakona, odnosno predstavnici koje on odredi osim usmenog
izlaganja na početku rasprave imaju prava davati objašnjenja, iznositi
mišljenja i izjašnjavati se o iznesenim miš­ljenjima, primjedbama i
prijedlozima tijekom cijele rasprave.

Usmeno izlaganje na početku
rasprave može podnijeti samo predlagatelj ili jedan od predstavnika.

Predlagatelj zakona, odnosno
predstavnici koje on odredi, može povući prijedlog zakona do zaključenja
rasprave.

Članak 146.

Izvjestitelj radnog tijela
koje je razmotrilo prijedlog zakona može iznositi mišljenja, primjedbe i
prijedloge koje je zauzelo radno tijelo.

Članak 147.

Predstavnik Vlade može zatražiti
riječ tijekom cijele rasprave u Saboru i kada prijedlog zakona nije podnijela
Vlada.

Članak 148.

Na sjednici Sabora vodi se o
prijedlogu zakona, u pravilu objedinjeno, opća rasprava i rasprava o
pojedinostima.

Članak 149.

Opća rasprava o prijedlogu
zakona vodi se na način da zastupnici iznose svoja mišljenja o tome je li
potrebno donijeti zakon, o osnovnim pitanjima koja treba urediti zakonom, o
ustavnom ovlaštenju da se predloženi odnosi urede zakonom i o opsegu i načinu
zakonskog uređivanja tih odnosa.

Rasprava o pojedinostima vodi
se na taj način što se ras­pravlja i o tekstu prijedloga zakona.

Ako zastupnici ocijene da
nije potrebno donijeti zakon, prijedlog zakona odbit će se zaključkom koji mora
biti obrazložen i dostavljen predlagatelju.

Prijedlog zakona koji je
odbijen na sjednici ne može biti ponovno uvršten u dnevni red sjednice prije
isteka roka od tri mjeseca od dana kada ga je odbio Sabor.

Po završenoj raspravi
zaključkom, kojim se prihvaća dono­šenje zakona, utvrđuju se stajališta,
prijedlozi i mišljenja u vezi s prijedlogom zakona i upućuju se predlagatelju
radi pripreme konačnog prijedloga zakona.

Zaključkom o prihvaćanju prijedloga zakona, može se odrediti da je
predlagatelj zakona obvezan prije podnošenja konačnog prijedloga zakona
pribaviti mišljenje pojedinih tijela, organizacija ili zajednica o pitanjima na
koja se odnosi predloženi zakon.

Članak 150.

Na osnovi zaključka Sabora o prihvaćanju prijedloga zakona, predlagatelj
će sačiniti konačni prijedlog zakona, odnosno ko­načni prijedlog zakona sačinit
će drugo tijelo ako je to odredio Sabor i s tim se suglasio predlagatelj.

U suglasnosti s predlagateljem zakona, može se odrediti da konačni
prijedlog zakona izradi radno tijelo Sabora ili Vlada i tada se oni smatraju
predlagateljem zakona, a raniji predlagatelj gubi to svojstvo.

Konačni prijedlog zakona

Članak 151.

Konačni prijedlog zakona predlagatelj je dužan podnijeti u roku od šest
mjeseci od dana prihvaćanja prijedloga zakona.

Ako predlagatelj zakona ne podnese konačni prijedlog zakona u propisanom
roku, smatrat će se da je postupak donošenja zakona obustavljen.

Članak 152.

Konačni prijedlog zakona podnosi se u obliku u kojem se donosi zakon.

Obrazloženje konačnog prijedloga zakona obuhvaća razloge zbog kojih se
zakon donosi, pitanja koja se njime rješavaju, objašnjenje odredbi predloženog
zakona, podatke o financijskim sredstvima potrebnim za provođenje zakona i o
načinu osiguranja tih sredstava te druge važne okolnosti u vezi s pitanjima
koja se uređuju zakonom.

Predlagatelj zakona dužan je u obrazloženju konačnog prijed­loga zakona
navesti razlike između rješenja koja predlaže u odnosu na rješenja iz
prijedloga zakona, razloge zbog kojih su te razlike nastale te prijedloge i
mišljenja koji su bili dani na prijedlog zakona, a koje predlagatelj nije
prihvatio, uz navođenje razloga zbog kojih ih nije prihvatio.

Članak 153.

Kod podnošenja, upućivanja i razmatranja u radnim tijelima konačnog
prijedloga zakona odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Poslovnika koje se
odnose na prijedlog zakona.

Članak 154.

Ako se konačnim prijedlogom zakona predviđa da će poje­dine njegove
odredbe imati povratno djelovanje, na osnovi posebnog obrazloženja
predlagatelja zakona i izvješća matičnoga radnog tijela i Odbora za
zakonodavstvo, posebno će se ocijeniti i zaključkom utvrditi da za povratno
djelovanje pojedinih odredbi zakona postoje osobito opravdani razlozi. Bez toga
se ne može pristupiti odlučivanju o povratnom djelovanju pojedinih zakon­skih
odredbi.

DRUGO ČITANJE ZAKONA

Rasprava o konačnom prijedlogu zakona na sjednici Sabora

Članak 155.

Drugo čitanje zakona je drugi dio u postupku donošenja zakona koji se
provodi na sjednici Sabora.

Drugo čitanje zakona obuhvaća raspravu o tekstu konačnog prijedloga
zakona, stajalištima radnih tijela, raspravu o podne­senim amandmanima,
odlučivanje o amandmanima i donošenje zakona.

Članak 156.

Predlagatelj zakona, odnosno njegov predstavnik može na početku rasprave
podnijeti uvodno izlaganje, a kad konačni prijedlog zakona sadrži odredbe s
povratnim djelovanjem dužan je posebno obrazložiti zašto se predlaže povratno
djelovanje tih odredbi.

Predlagatelj zakona, odnosno njegov predstavnik ima pravo zatražiti
riječ u tijeku cijele rasprave, davati objašnjenja, iznositi svoja mišljenja i
izjašnjavati se o podnesenim amandmanima i o izraženim mišljenjima i
primjedbama.

Predstavnik Vlade može tražiti riječ u tijeku rasprave o zakonu i kad
Vlada nije predlagatelj.

Članak 157.

U tijeku rasprave o tekstu konačnog prijedloga zakona raspravlja se o
prijedlogu po dijelovima, glavama, odnosno odjelj­cima, člancima te o
podnesenim amandmanima.

Nakon rasprave iz stavka 1. ovoga članka odlučuje se o podnesenim
amandmanima.

Predlagatelj zakona očituje se o svakom pojedinom amandmanu, a na
očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana.

Nakon provedene rasprave i odlučivanja o amandmanima, zaključuje se
rasprava i odlučuje se o donošenju zakona.

TREĆE ČITANJE ZAKONA

Članak 158.

Treće čitanje zakona je poseban dio u postupku donošenja zakona.

Treće čitanje zakona provodi se po odluci Sabora ili na zahtjev
predlagatelja i to u slučajevima kada je na tekst konačnog prijedloga zakona
podnesen veći broj amandmana ili kada su amandmani takve naravi da bitno
mijenjaju sadržaj konačnog prijedloga zakona.

Treće čitanje zakona provodi se, u pravilu, ako se amandmanima
predlagatelja bitno mijenja sadržaj konačnog prijedloga zakona.

Treće čitanje zakona provodi se uz uvjete i po postupku propisanom ovim
Poslovnikom za drugo čitanje.

Donošenje zakona po hitnom postupku

Članak 159.

Iznimno, zakon se može donijeti po hitnom postupku, samo kada to
zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno
kada je to nužno radi sprječavanja ili otklanjanja većih poremećaja u
gospodarstvu.

Uz prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se konačni
prijedlog zakona, koji sadrži sve što i prijed­log zakona, osim što se umjesto
teksta prijedloga zakona prilaže tekst konačnog prijedloga zakona.

Kada prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi zastupnik,
tada mora imati pisanu podršku još 25 zastupnika.

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku može podnijeti klub
zastupnika koji ima 15 ili više članova te klubovi zastupnika koji imaju
zajedno 15 ili više članova.

U hitnom se postupku objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona.

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se predsjedniku
Sabora najkasnije 24 sata prije utvrđivanja dnevnog reda na sjednici.
Predsjednik Sabora bez odgađanja upućuje prijedlog da se zakon donese po hitnom
postupku predsjednicima radnih tijela, svim zastupnicima, te Vladi ako nije
predlagatelj.

Članak 160.

O prijedlogu iz članka 159. ovoga Poslovnika odlučuje se prilikom
utvrđivanja dnevnog reda na početku sjednice, a može se odlučivati i tijekom
utvrđivanja dopune dnevnog reda.

Ako predsjednik Sabora nije unio u prijedlog dnevnog reda sjednice
prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, a prijedlog je podnesen u
rokovima i na način određen ovim Poslovnikom, na zahtjev predlagatelja zakona,
zakon se uvrštava u dnevni red, a nakon toga odlučuje se o prijedlogu za hitni
postupak.

Ako ne bude prihvaćen prijedlog za hitni postupak, predsjednik Sabora može
predložiti provođenje prvog čitanja na istoj sjednici, odnosno postupiti
sukladno članku 203. stavku 2. Poslovnika.

Članak 161.

Po hitnom postupku donose se zakoni koji se usklađuju s propisima
Europske unije ako to zatraži predlagatelj.

Iznimno, ako matično radno tijelo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički
sustav ili Odbor za zakonodavstvo predlože da se zakon iz stavka 1. ovoga
članka raspravi u prvom čitanju jer nije sukladan Ustavu ili pravnom sustavu, o
zakonu će se raspraviti u prvom čitanju.

Organski zakon

Članak 162.

Organskim zakonom uređuju se prava nacionalnih manjina, te razrađuju
Ustavom utvrđene ljudska prava i temeljne slobode, izborni sustav, ustrojstvo,
djelokrug i način rada državnih tijela te ustrojstvo i djelokrug lokalne i
područne (regionalne) samo­uprave.

U postupku donošenja organskih zakona primjenjuju se odredbe ovoga
Poslovnika sadržane u Glavi VIII: AKTI SABORA.

Ravnopravnost i zaštita prava nacionalnih manjina uređuje se ustavnim
zakonom koji se donosi po postupku za donošenje organ­skih zakona.

Amandmani

Članak 163.

Prijedlog za izmjenu ili dopunu konačnog prijedloga zakona podnosi se
pisano u obliku amandmana s obrazloženjem.

Pravo podnošenja amandmana ima svaki zastupnik, klubovi zastupnika i
radna tijela Sabora te Vlada.

Ako se konačnim prijedlogom zakona mijenja i dopunjuje zakon, amandmani
se mogu podnositi samo na članke obuhva­ćene predloženim izmjenama i dopunama.

Iznimno od stavka 3. ovoga članka, amandmani se mogu podnositi i na
članke zakona koji nisu obuhvaćeni predloženim izmjenama i dopunama zakona ako
je to potrebito zbog usklađi­vanja s Ustavom Republike Hrvatske ili dokumentima
vezanim uz međunarodne integracije te u svezi s odlukama Ustavnog suda
Republike Hrvatske.

Članak 164.

Amandman se upućuje predsjedniku Sabora do kraja rasprave na sjednici
Sabora o konačnom prijedlogu zakona.

Članak 165.

Predsjednik Sabora odmah dostavlja podnesene amandmane zastupnicima,
predlagatelju zakona i Vladi kada ona nije predla­ga­telj zakona.

Podnesene amandmane predsjednik Sabora upućuje i matič­nom radnom tijelu
te Odboru za zakonodavstvo da dostave svoja izvješća s mišljenjima i
prijedlozima o njima.

Članak 166.

Iznimno, ako se većina nazočnih zastupnika s tim složi, predlagatelj
akta može podnijeti amandman na konačni prijedlog zakona u tijeku odlučivanja o
podnesenim amandmanima na sjed­nici. I takav amandman podnosi se u pisanom
obliku uz potrebno obrazloženje.

O amandmanima iz stavka 1. ovoga članka raspravlja se i glasuje. U
raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika.

Članak 167.

Ako su podneseni amandmani takve naravi da bitno mije­njaju ili
odstupaju od konačnog prijedloga zakona, Sabor može odlučiti da se rasprava
odgodi kako bi se zastupnicima ostavilo dovoljno vremena za pripremu prije
odlučivanja.

Ako u raspravi o podnesenim amandmanima predsjednik ili član Odbora za
Ustav, Poslovnik i politički sustav upozori na njihovu suprotnost s odredbama
Ustava Republike Hrvatske, sjednica će se prekinuti dok Odbor za Ustav,
Poslovnik i politički sustav ne dostavi mišljenje. Ako je na suprotnost
amandmana s odredbama Ustava Republike Hrvatske upozorio član Odbora za Ustav,
Poslovnik i politički sustav, sjednica će se prekinuti i sastati Odbor za
Ustav, Poslovnik i politički sustav, ukoliko član Odbora ima potporu trećine
članova Odbora.

Glasovanje o amandmanima će se odgoditi ako to zatraži predstavnik
predlagatelja, Vlada, neovisno je li ona predlagatelj zakona, predsjednik
matičnoga radnog tijela, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički
sustav ili predsjednik Odbora za zakonodavstvo.

Članak 168.

O amandmanima izjašnjava se predlagatelj i Vlada, neovisno je li
predlagatelj zakona ili ne.

Izjašnjavanje prema stavku 1. ovoga članka je u pravilu usmeno.

Nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje
predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana a njegov govor ne može
trajati dulje od dvije minute.

Članak 169.

Amandman, koji je podnesen u roku iz članka 164. ovoga Poslovnika,
postaje sastavnim dijelom konačnog prijedloga zako­na i o njemu se odvojeno ne
glasuje:

- ako ga je podnio predlagatelj zakona,

- ako se s amandmanom suglasio predlagatelj zakona.

Ako zastupnik zatraži da se o pojedinom amandmanu iz stav­ka 1. ovoga
članka posebno izjašnjava, o tom se amandmanu glasuje odvojeno.

Ako konačni prijedlog zakona nije podnijela Vlada, o amand­manu s kojim
se nije suglasila Vlada glasuje se odvojeno.

O amandmanima se glasuje prema redoslijedu članaka ko­nač­nog prijedloga
zakona na koje se odnose.

Ako je na jedan članak konačnog prijedloga zakona podneseno više
amandmana, o amandmanima se glasuje po redoslijedu koji odredi predsjedatelj
Sabora, bez rasprave.

Ako je na jedan članak konačnog prijedloga zakona podneseno više
amandmana identičnog sadržaja, glasuje se samo o prvom od njih.

Ako se na isti članak prihvati više amandmana koji se među­sobno
isključuju, prihvaćen je amandman koji je po redoslijedu posljednji prihvaćen
glasovanjem.

Članak 170.

Amandman, prihvaćen na sjednici Sabora, postaje sastavni dio konačnog
prijedloga zakona o kome se odlučuje.

B. VJERODOSTOJNO TUMAČENJE ZAKONA

Članak 171.

Prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona može podnijeti
ovlašteni predlagatelj zakona.

Članak 172.

Prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona pod­nosi se
predsjedniku Sabora, a mora sadržavati naziv zakona, naznaku odredbe za koju se
traži tumačenje i razloge za to.

Predsjednik Sabora upućuje prijedlog za davanje vjero­dostoj­nog
tumačenja zakona Odboru za zakonodavstvo, matič­nom radnom tijelu i Vladi, ako
ona nije podnositelj prijedloga, radi ocjene njegove osnovanosti.

Matično radno tijelo i Vlada dužni su, u roku od 15 dana, dostaviti
mišljenje Odboru za zakonodavstvo. Ako matično radno tijelo i Vlada ne dostave
mišljenje u propisanom roku smatrat će se da su suglasni s prijedlogom za
davanje vjerodostojnog tuma­čenja.

Članak 173.

Odbor za zakonodavstvo, nakon što pribavi mišljenja matič­noga radnog
tijela te Vlade, ili nakon isteka roka iz članka 172. stavka 3. ovoga
Poslovnika, ocjenjuje je li prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja
zakona osnovan te u roku od 15 dana izvješćuje o svom stajalištu Sabor.

Ako utvrdi da je prijedlog osnovan, Odbor za zakonodavstvo utvrdit će
prijedlog teksta vjerodostojnog tumačenja koji sa svojim izvješćem podnosi
Saboru.

Ako Odbor za zakonodavstvo ocijeni da prijedlog za davanje
vjerodostojnog tumačenja nije osnovan, on će o tome izvijestiti Sabor koji
povodom toga izvješća donosi odluku.

C. DONOŠENJE DRŽAVNOG PRORAČUNA

Članak 174.

Prijedlog državnog proračuna s obrazloženjem predsjedniku Sabora podnosi
Vlada.

Zajedno s prijedlogom državnog proračuna podnosi se i prijedlog
financijskog plana izvanproračunskih fondova s obrazloženjem te konačni
prijedlog zakona o izvršavanju državnog proračuna.

Članak 175.

Pri donošenju državnog proračuna primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika
koje se odnose na postupak donošenja zakona.

O prijedlogu državnog proračuna provodi se jedinstvena rasprava u
načelu, po razdjelima i o podnesenim amandmanima.

Ne može se glasovati o podnesenim amandmanima i prora­čunu u cjelini
prije nego proteknu tri dana od dana rasprave iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 176.

Vlada, u rokovima utvrđenim zakonom, dostavlja predsjedniku Sabora
izvješća o izvršenju državnog proračuna.

U raspravi o izvršenju državnog proračuna, a na osnovi raščlambe
ostvarenih programa radova, mogu se utvrđivati osno­ve politike za iduće
razdoblje ili pravci za izradu proračuna, a mogu se utvrđivati i uvjeti i
mjerila za financiranje zadaća državnih tijela i organizacija i za financiranje
drugih potreba u državi.

D. DONOŠENJE OSTALIH AKATA SABORA

Članak 177.

U pogledu postupka za donošenje odluka, deklaracija, rezolucija,
preporuka i drugih akata Sabora primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika o
postupku za raspravu o konačnom prijedlogu zakona, ako Sabor ne odluči
drukčije, s tim da je rasprava o tim aktima jedinstvena, ako se ne odluči da se
o prijedlogu raspravlja najprije u načelu, a zatim o pojedinostima.

Postupak donošenja ostalih akata, neovisno o tome donose li se po
postupku za prijedlog zakona ili konačni prijedlog zakona, uvijek se pokreće
prijedlogom akta.

Predlagatelj akata iz stavka 1. ovoga članka dužan je podnijeti
prijedlog akta predsjedniku Sabora, a prema naravi akta isti mora sadržavati
obrazloženje.

Izvješća, raščlambe i ostale informacije, koje Saboru nije dostavila
Vlada, predsjednik Sabora upućuje Vladi na mišljenje.

Članak 178.

Ako su izvješća, raščlambe te ostale informacije duže od 30 stranica,
zastupnicima se dostavlja sažetak, a osnovni materijal stoji im na raspolaganju
u Stručnoj službi Sabora. Sažetak mora sadržavati sve bitne postavke osnovnog
materijala i predlagatelj ga je obvezan dostaviti Saboru istodobno s osnovnim
materijalom.

Podnositelj izvješća, raščlambe ili informacije dužan je navesti izvore
i dokumentaciju na kojoj se zasniva osnovni materijal.

Kada na sjednici Sabora nakon rasprave o pojedinom aktu dva ili više
predlagatelja predlože donošenje zaključaka ili drugih akata o redoslijedu
glasovanja odlučuje predsjedatelj.

IX. ZASTUPNIČKA PITANJA

Članak 179.

Zastupnici mogu postavljati zastupnička pitanja Vladi i pojedinom članu
Vlade o ostvarivanju njezinih ustavnih prava i dužnosti, a posebice o stanju u
pojedinim područjima društvenog života, te o izvršavanju zakona i drugih akata
Sabora, odnosno o radu ministarstava i drugih tijela državne uprave te
organizacija koje imaju javne ovlasti.

Zastupnička pitanja mogu se postavljati usmeno i u pisanom obliku.
Zastupnik je dužan navesti kome upućuje zastupničko pitanje.

Usmena zastupnička pitanja

Članak 180.

Usmena pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade zastupnici mogu
postavljati na sjednicama za vrijeme »Aktualnog prijepodneva«.

»Aktualno prijepodne« održava se na početku svake sjednice Sabora, prije
prelaska na prvu točku dnevnog reda i traje, u pravilu četiri sata.

Redoslijed za postavljanje
pitanja određuje se prema redosli­jedu upisa zastupnika u knjigu nazočnosti
sjednici. Knjigu nazoč­nosti sjednici otvara službena osoba, prvoga dana
zasjedanja dva sata prije početka sjednice, ispred velike vijećnice.

Zastupnik može postaviti
jedno pitanje. Ono mora biti kratko i jasno formulirano i u pravilu takvo da se
na njega može odgo­voriti odmah i bez pripreme.

Zastupnik može izraziti
zadovoljstvo ili nezadovoljstvo odgovorom na zastupničko pitanje.

Ako je nezadovoljan odgovorom
zastupnik može zatražiti da mu Vlada, odnosno ministar dostavi pisani odgovor.

Tijekom »Aktualnog
prijepodneva« zastupnik ne može zatra­žiti riječ da bi odgovorio na navod ili
ispravio netočan navod iznesen u zastupničkom pitanju drugog zastupnika ili
koji je u odgovoru na zastupničko pitanje iznio predsjednik ili član Vlade.

Postavljanje pitanja ne može
trajati dulje od dvije minute.

Članak 181.

Na pitanja upućena Vladi
odgovara predsjednik ili član Vlade. Na pitanja upućena pojedinom ministru
odgovara ministar.

Predsjednik Vlade dužan je
osigurati nazočnost najmanje polovine članova Vlade na sjednici Sabora u
vrijeme određeno za postavljanje zastupničkih pitanja.

Članak 182.

Član Vlade kome je pitanje
upućeno, dužan je odgovoriti na postavljeno pitanje na istoj sjednici na kojoj
je zastupničko pitanje postavljeno ili navesti razloge zbog kojih ne može odgo­voriti.

Odgovor na postavljeno
pitanje, u pravilu, traje dvije minute, a ako je to zbog složenosti pitanja
potrebno, odgovor može trajati do četiri minute.

Članak 183.

Član Vlade kome je
postavljeno zastupničko pitanje, može odbiti odgovor na postavljeno pitanje,
ako se to pitanje ne odnosi na njegov rad ili na poslove iz njegova djelokruga.

Članak 184.

Ako je odgovor povjerljive
naravi, član Vlade može pred­ložiti da odgovori neposredno zastupniku ili na
zatvorenoj sjednici radnog tijela u čijem je djelokrugu to pitanje.

Pisana zastupnička pitanja

Članak 185.

Zastupnici mogu, posredovanjem predsjednika Sabora, postavljati
zastupnička pitanja u pisanom obliku a nakon dobive­nog odgovora i dopunska
zastupnička pitanja.

Članak 186.

Zastupničko pitanje mora biti postavljeno u skladu s odredbama ovoga
Poslovnika.

Ako postavljeno pitanje nije u skladu s odredbama Poslovnika,
predsjednik Sabora će pozvati zastupnika da svoje pitanje uskladi s odredbama
Poslovnika.

Ako zastupnik ne uskladi svoje pitanje s odredbama ovoga Poslovnika,
predsjednik Sabora neće to pitanje uputiti Vladi, odnosno ministru i o tome će
izvijestiti zastupnika.

Članak 187.

Pisani odgovor na pitanje postavljeno u pisanom obliku daje se u roku 30
dana od dana kada je pitanje dostavljeno Vladi, odnosno pojedinom ministru kome
je upućeno. U istom roku Vlada, odnosno ministar dužni su odgovoriti na usmeno
postavljeno pitanje, ako zastupnik nije dobio odgovor na sjednici Sabora ili je
zatražio pisani odgovor.

Ako Vlada, odnosno član Vlade ne može odgovoriti u roku iz stavka 1.
ovoga članka dužni su, preko predsjednika Sabora izvijestiti zastupnika o
razlozima zbog kojih to ne mogu učiniti i vremenu kada će dostaviti odgovor.

Članak 188.

Vlada, odnosno ministar dostavlja pisani odgovor zastupniku na
zastupničko pitanje posredovanjem predsjednika Sabora. Predsjednik Sabora
upućuje pisani odgovor svim zastupnicima.

Članak 189.

Ako Vlada ili član Vlade ne odgovore na zastupničko pitanje prema članku
187. ovoga Poslovnika, predsjednik Sabora će na kraju vremena određenog za
postavljanje zastupničkih pitanja, izvijestiti zastupnike o pitanjima na koja
Vlada ili pojedini član Vlade nisu dostavili odgovor u propisanom roku i
zahtijevati da se u roku od osam dana dostavi odgovor.

X. INTERPELACIJA

Članak 190.

Interpelacijom se na sjednici Sabora otvara rasprava o radu Vlade u
cjelini ili o pojedinim odlukama Vlade ili ministarstva, ako one odstupaju od
općeg stajališta Vlade ili ministarstva u provođenju zakona ili utvrđene politike.

Interpelacija se može podnijeti i kada zastupnik nije zadovoljan ni
naknadnim dopunskim pisanim odgovorom Vlade ili člana Vlade na postavljeno
pitanje, a pitanje i odgovor ukazuju da postoje osobito opravdani razlozi da se
o njima otvori rasprava u Saboru.

Interpelacija se podnosi u pisanom obliku. U njoj mora biti jasno
postavljeno i obrazloženo pitanje koje treba razmatrati. Interpelaciju
potpisuju svi zastupnici koji su je pokrenuli.

Interpelaciju predsjedniku Sabora podnosi najmanje desetina zastupnika.

Članak 191.

Podnesenu interpelaciju predsjednik Sabora
dostavlja predsjedniku Vlade i zastupnicima.

Članak 192.

Vlada je obvezna, povodom interpelacije,
dostaviti predsjedniku Sabora, najkasnije u roku od 8 dana od dana prijema
interpelacije, izvješće o svojim mišljenjima i stajalištima povodom
interpelacije.

Predsjednik Sabora upućuje izvješće
zastupnicima.

Članak 193.

Interpelacija se uvrštava u dnevni red prve
iduće sjednice Sabora koja se održava nakon dostavljanja izvješća Vlade.

Ako Vlada ne podnese izvješće u roku iz članka
192. stavka 1. ovoga Poslovnika, interpelacija se uvrštava u dnevni red prve
iduće sjednice po isteku toga roka.

Članak 194.

Predstavnik zastupnika koji su pokrenuli
interpelaciju ima pravo na sjednici Sabora obrazložiti interpelaciju.

Predsjednik Vlade, kada je interpelacija
pokrenuta o radu Vlade u cjelini ili o pojedinim odlukama Vlade, odnosno
pojedini ministar, kada se interpelacija odnosi na rad ministarstva, imaju
pravo na sjednici usmeno obrazložiti izvješće Vlade povodom interpelacije.

Nakon toga Sabor provodi raspravu.

Članak 195.

Raspravu o interpelaciji Sabor može završiti
utvrđivanjem stajališta o pitanju koje je pokrenuto interpelacijom. Po
završenoj raspravi o interpelaciji Sabor može postaviti pitanje odgovornosti
Vlade ili pokrenuti pitanje povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njezinom
članu ili Vladi u cjelini.

Članak 196.

Zastupnici koji su pokrenuli interpelaciju
mogu je povući najkasnije prije odlučivanja o njoj.

Ako je interpelacija odbijena na sjednici
Sabora, o istoj temi ne može se ponovno podnijeti interpelacija prije isteka
roka od tri mjeseca od dana kada je Sabor donio zaključak kojim odbija
interpelaciju.

XI. RED NA SJEDNICI

Sazivanje sjednice

Članak 197.

Sabor zasjeda redovito dva puta godišnje: prvi put između 15. siječnja i
15. srpnja, a drugi put između 15. rujna i 15. prosinca.

Izvan rokova iz stavka 1. ovoga članka, Sabor zasjeda izvanredno na
zahtjev Predsjednika Republike, Vlade, te većine svih zastupnika u Saboru.

Predsjednik Sabora uz prethodno pribavljeno mišljenje klubova zastupnika
parlamentarnih stranaka može sazvati Sabor na izvanredno zasjedanje.

Kada ovlašteni predlagatelj iz stavka 2. ovoga članka podnese zahtjev za
izvanredno zasjedanje Sabora, dužan je pred­sjedniku Sabora navesti razloge
zbog kojih traži izvanredno zasjedanje.

Na zahtjev ovlaštenog predlagatelja iz stavka 2. ovoga članka
predsjednik Sabora dužan je sazvati sjednicu Sabora u roku od osam dana od dana
kad primi zahtjev.

Predsjednik Sabora dužan je,
u vrijeme redovitog zasjedanja Sabora, sazvati sjednicu Sabora u roku od 8 dana
od dana kad mu je dostavljen pisani zahtjev većine ukupnog broja zastupnika
Sabora.

Ako predsjednik Sabora ne
sazove valjano zatraženo izvanredno zasjedanje ili sjednicu u vrijeme redovitog
zasjedanja, zasjedanje, odnosno sjednicu će sazvati Predsjedništvo Sabora.

Članak 198.

Sjednicu Sabora saziva
predsjednik Sabora.

Na početku svakoga redovitog
zasjedanja Sabora izvodi se himna Republike Hrvatske: »Lijepa naša domovino«.

Članak 199.

Kada Sabor redovito zasjeda,
sjednice Sabora održavaju se jednom mjesečno a ako je to potrebno i češće. Za
redovite sjednice dostavlja se zastupnicima prijedlog dnevnog reda 8 dana prije
održavanja sjednice.

Iznimno, predsjednik Sabora
može, u slučajevima kada je neophodno donijeti pojedini akt po hitnom postupku
ili kada to zahtijevaju drugi osobito opravdani razlozi, sazvati sjednicu
Sabora u roku kraćem od 8 dana, a dnevni red za tu sjednicu može predložiti i
na samoj sjednici.

Članak 200.

U slučaju sazivanja izvanredne
sjednice Sabora, predsjednik Sabora može postupiti na način predviđen člankom
199. stavkom 2. ovoga Poslovnika.

Članak 201.

Ako Sabor ne odluči drukčije,
sjednice Sabora traju dok se ne iscrpi utvrđeni dnevni red, a redni broj
sjednice određuje se u nizu za sjednice koje se održavaju u redovitom i
izvanrednom zasjedanju, tijekom jednog saziva Sabora.

Članak 202.

Kada se ovim Poslovnikom
određuje da se pojedina radnja u postupku donošenja zakona ili drugog akta
provodi u određenom roku, a rok je vezan za dostavu materijala zastupnicima
(prijedlog zakona, poziv za sjednicu, izvješća radnih tijela itd.), dan
ulaganja u pretinac zastupnika, smatra se danom dostave.

Dnevni red

Članak 203.

Dnevni red sjednice Sabora predlaže predsjednik Sabora. Ako je dnevni
red sjednice predložen u pisanom obliku uz poziv za sjednicu, predsjednik
Sabora može na samoj sjednici mijenjati prijedlog dnevnog reda, na način što će
iz predloženoga dnevnog reda izostaviti pojedine teme, ili dopuniti dnevni red
novim temama. Tako izmijenjen ili dopunjen dnevni red dostavlja se zastupnicima
u obliku konačnog prijedloga dnevnog reda.

U prijedlog dnevnog reda, koji se šalje uz poziv za sjednicu,
predsjednik Sabora unosi sve teme, koje su na način predviđene ovim Poslovnikom
upućene u postupak u roku od 30 dana kada se radi o prijedlogu zakona, odnosno
15 dana kada se radi o konač­nom prijedlogu zakona ili drugom aktu iz
djelokruga Sabora.

Na predloženi dnevni red, koji je upućen uz poziv za sjednicu, zastupnik
ili drugi predlagatelj zakona može podnijeti pisani prigovor najkasnije jedan
dan prije zakazane sjednice Sabora. Pisani prigovor na predloženi dnevni red može
se podnijeti ako predsjednik Sabora nije uvrstio u prijedlog dnevnog reda teme
koje su upućene u postupak na način propisan ovim Poslovnikom a istekli su
rokovi iz stavka 2. ovoga članka. Ako je prigovor opravdan, tema se uvrštava u
dnevni red bez rasprave.

Ako nitko od zastupnika ili drugih predlagatelja zakona ne podnese u
pisanom obliku prigovor na dnevni red koji je predložen uz sjednicu, najkasnije
jedan dan prije zakazane sjednice, predloženi dnevni red smatra se utvrđenim.

Na sjednici Sabora, zastupnik ili drugi predlagatelj zakona može
podnijeti prigovor samo na one točke dnevnog reda koje nije sadržavao prijedlog
dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu ili koje su izostavljene u konačnom
prijedlogu dnevnog reda a bile su sadržane u prijedlogu dnevnog reda upućenog
uz poziv za sjednicu.

O podnesenim prigovorima na izmjene dnevnog reda odlučuje se na sjednici
bez rasprave.

Članak 204.

Dnevni red sjednice Sabora utvrđuje se, u pravilu, na početku sjednice.

Ako sjednica Sabora traje dulje od jednog dana, predsjednik Sabora može
naknadno predložiti da se dnevni red dopuni novim temama. Dopuna dnevnog reda
utvrđuje se na način predviđen člankom 203. stavkom 5. ovoga Poslovnika.

Predsjednik Sabora dužan je predložiti dopunu dnevnog reda kada to traži,
tijekom sjednice, u pisanom obliku 1/3 ukupnog broja zastupnika Sabora.

Osim u slučajevima iz stavka 2. i 3. ovoga članka, na sjednici Sabora ne
može se predlagati dopuna dnevnog reda.

Članak 205.

Na sjednici Sabora, prilikom utvrđivanja dnevnog reda, predsjednik
Sabora najprije će staviti na glasovanje prijedlog da se pojedini zakon donese
po hitnom postupku, time da se odluka donosi bez rasprave, a u slučaju
prijedloga da se zakon ne donese po hitnom postupku prije glasovanja,
predsjednik Sabora će dati riječ samo zastupniku koji se protivio donošenju
zakona po hitnom postupku i predlagatelju zakona.

Nakon što je dnevni red utvrđen, predsjednik Sabora objav­ljuje utvrđeni
dnevni red. Na početku svakoga radnog dana zasjedanja predsjednik, u pravilu,
objavljuje o kojim će se točkama dnevnog reda raspravljati toga dana. Tijekom
sjednice, iznimno, može promijeniti redoslijed rasprave ili odlučivanja, ako za
pojedinu točku dnevnog reda nema izvješća nadležnih radnih tijela,
predlagatelja ili Vlade.

Na kraju dnevnog zasjedanja predsjedatelj će, u pravilu, objaviti o
kojim će se točkama dnevnog reda raspravljati tijekom prijepodnevnog zasjedanja
sljedećeg dana.

Predsjedanje i sudjelovanje

Članak 206.

Sjednici Sabora predsjeda predsjednik Sabora, a kad je on odsutan ili
spriječen, sjednici predsjeda jedan od potpredsjednika Sabora.

Sjednici, kao gosti mogu prisustvovati svi oni koje je pozvao
predsjednik Sabora.

Na sjednici može održati govor i strani državnik kao gost, na poziv
predsjednika Sabora.

Članak 207.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ
od predsjedatelja.

Prijave za govor podnose se najkasnije do jedan sat nakon početka
rasprave.

Članak 208.

Predsjedatelj daje zastupnicima riječ po redoslijedu kojim su se
prijavili.

Neovisno o redoslijedu
zastupnik može dobiti riječ kada želi govoriti o povredi Poslovnika, kada želi
ispraviti navod za koji drži da je netočan te za repliku.

Govornika može opomenuti ili
prekinuti u govoru samo predsjedatelj. Predsjedatelj se brine da govornik ne
bude ometan ili spriječen u svom govoru.

Članak 209.

Zastupniku koji želi govoriti
o povredi Poslovnika pred­sjedatelj daje riječ čim je ovaj zatraži. Govor toga
zastupnika ne može trajati dulje od jedne minute, a zastupnik odmah mora
navesti članak Poslovnika o čijoj povredi govori. Predsjedatelj je dužan
poslije iznesenog prigovora dati objašnjenje. Ako zastupnik nije zadovoljan
danim objašnjenjem, može zatražiti da o tome dostavi mišljenje Odbor za Ustav,
Poslovnik i politički sustav u roku od 24 sata. O mišljenju Odbora za Ustav,
Poslovnik i politički sustav Sabor odlučuje bez rasprave.

Ako zastupnik zatraži riječ
da bi ispravio netočan navod, predsjedatelj će mu dati riječ čim završi govor
onoga koji je iznio navod. Zastupnik se u svom govoru mora ograničiti na
ispravak, u protivnom će mu predsjedatelj oduzeti riječ, a zastupnikov govor ne
može trajati dulje od jedne minute.

Ako zastupnik zatraži riječ
da bi odgovorio na navod (replika), predsjedatelj će mu dati riječ čim završi
govor onoga koji je navod iznio. Replika zastupnika, odnosno odgovor na repliku
ne mogu trajati dulje od dvije minute.

Zastupnik može ispraviti netočan
navod i odgovoriti na izlaganje (replika) samo jedanput i to na osnovno
izlaganje.

Zastupnik ne može odgovoriti
na izlaganje predsjedatelja.

Zastupnik ne može zatražiti
riječ da bi odgovorio na navod iz izlaganja (replika) predstavnika Vlade i
predstavnika kluba zastupnika.

Zastupnik ne može zatražiti
riječ da bi odgovorio na navod iz izlaganja zbog kojeg je predsjedatelj izrekao
govorniku stegovnu mjeru.

Članak 210.

Govornik može govoriti samo o
temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu.

Ako se govornik udalji od
teme dnevnog reda, predsjedatelj će ga opomenuti da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije
drugog poziva ne drži teme dnevnog reda, predsjedatelj će mu oduzeti riječ. U
tom slučaju zastupnik više ne može sudjelovati u raspravi o toj temi dnevnog
reda.

Članak 211.

Zastupnik u raspravi, u
pravilu, može govoriti najdulje 10 minuta, a predstavnici klubova do 15 minuta.
Iznimno zbog važnosti teme, Sabor može odlučiti da pojedini predstavnik kluba
ili zastupnik može govoriti i dulje.

Predlagatelj, odnosno
predstavnici predlagatelja koje on odredi, mogu govoriti u uvodnom izlaganju na
početku rasprave najdulje 30 minuta, u izlaganju na kraju rasprave najdulje 30
minuta, a prigodom svakog davanja objašnjenja tijekom rasprave najdulje 10
minuta.

Predstavnik Vlade, kad nije
predlagatelj, može tijekom ras­prave svaki put kad dobije riječ govoriti
najdulje 10 minuta.

Zastupnik koji se prijavio za
govor i nije bio nazočan u dvorani kada je pozvan gubi pravo govoriti o temi
dnevnog reda za koju se prijavio.

Pravo govoriti o temi dnevnog
reda za koju se prijavio gubi i klub zastupnika čiji predstavnik nije bio
nazočan u dvorani kad je pozvan da govori u ime kluba zastupnika.

Nakon što svi zastupnici koji
su se prijavili za raspravu završe svoj govor, predstavnici klubova zastupnika
mogu ponovno zatražiti riječ i tada mogu govoriti najviše pet minuta neovisno o
tome je li predstavnik kluba zastupnika već sudjelovao u raspravi o toj temi
dnevnog reda.

Članak 212.

Iznimno, Predsjedništvo Sabora,
uz suglasnost svih predsjednika klubova zastupnika, može odlučiti da rasprava o
pojedinoj temi dnevnog reda može trajati točno određeno vrijeme, u okviru
kojega predlagatelj može govoriti najdulje 20 minuta, a predstavnici klubova
zastupnika, predstavnik matičnoga radnog tijela i predstavnik Odbora za
zakonodavstvo, najdulje po 15 minuta, te predstavnici ostalih radnih tijela
najdulje po 10 minuta. Ostalo vrijeme raspoređuje se političkim strankama
razmjerno posto­jećemu stranačkom sastavu Sabora, s tim da nezavisni zastupnik
i zastupnik iz reda nacionalnih manjina, mogu govoriti najdulje po pet minuta.

Odluku o vremenu rasprave iz
stavka 1. ovoga članka donosi Sabor.

Vrijeme iz stavka 1. ovoga
članka, predlagatelj, klubovi zastupnika, radna tijela, političke stranke,
nezavisni zastupnik i zastupnik iz reda nacionalnih manjina, mogu iskoristiti
na način koji sami odrede.

Održavanje reda i stegovne mjere

Članak 213.

Red na sjednici osigurava predsjedatelj.

Za remećenje reda na sjednici predsjedatelj može zastupniku izreći
stegovne mjere:

1. opomenu,

2. opomenu s oduzimanjem riječi,

3. udaljenja sa sjednice.

Stegovne mjere iz stavka 2. ovoga članka su izvršne i o njima se ne vodi
rasprava.

Članak 214.

Zastupniku se izriče opomena ako:

- se u svom govoru ne drži teme o kojoj se raspravlja,

- govori, a nije dobio odobrenje predsjedatelja,

- svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika,

- se javi za povredu Poslovnika ili ispravak netočnog navoda, a započne
govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ,

- omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja ili druge zastupnike,

- svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru,

- na drugi način remeti red na sjednici.

Članak 215.

Opomena s oduzimanjem riječi izriče se zastupniku koji i nakon izricanja
opomene svojim govorom ili ponašanjem nastavi kršiti odredbe Poslovnika zbog
čega mu je već izrečena opomena.

Opomena s oduzimanjem riječi izreći će se zastupniku i kada svojim
govorom vrijeđa hrvatski narod, vjerske zajednice, nacionalne manjine, predstavnike
stranih država i međunarodnih organizacija.

Članak 216.

Zastupniku se izriče stegovna mjera udaljenja sa sjednice Sabora kada je
svojim ponašanjem toliko narušio red i prekršio odredbe ovoga Poslovnika o redu
na sjednici da je daljnje održavanje sjednice dovedeno u pitanje.

Stegovna mjera udaljenja sa sjednice može se izreći za vrijeme trajanja
rasprave i odlučivanja o jednoj ili više točaka dnevnog reda ili za dan kada mu
je izrečena stegovna mjera udaljenja sa sjednice.

Kada je zastupniku izrečena stegovna
mjera udaljenja sa sjednice Sabora, zastupnik je dužan odmah napustiti
sjednicu, a ako to ne učini, predsjedatelj mu može izreći stegovnu mjeru u
dvostrukom trajanju.

Ako se zastupnik niti nakon
izricanja mjere iz stavka 3. ovoga članka, ne udalji sa sjednice, predsjedatelj
će prekinuti sjednicu i naložiti da se zastupnik udalji iz dvorane za sjednice.
U tom slučaju predsjedatelj može zatražiti od Straže Sabora da zastupnika
udalji iz dvorane.

Predsjedatelj može od Straže
Sabora zatražiti da zastupniku, kojemu je izrečena mjera udaljenja sa sjednice,
onemogući ulazak u dvoranu, dok traje stegovna mjera.

Članak 217.

Protiv stegovne mjere
udaljenja sa sjednice Sabora zastupnik ima pravo prigovora.

Prigovor se podnosi predsjedniku Sabora najkasnije u roku od 24 sata od
izricanja stegovne mjere, a predsjednik ga upućuje svim zastupnicima.

Predsjedatelj unosi prigovor u dnevni red prvoga narednog dana, ako je
sjednica u tijeku, odnosno za prvu iduću sjednicu.

Mišljenje o prigovoru daje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav.

Odluku po prigovoru Sabor donosi većinom glasova nazočnih zastupnika,
bez rasprave, time da pravo govora ima samo zastupnik koji je podnio prigovor i
izvjestitelj Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.

Članak 218.

Sabor može po prigovoru:

- potvrditi izrečenu stegovnu mjeru,

- ukinuti stegovnu mjeru.

Odluka Sabora je konačna.

Članak 219.

Predsjedatelj može zatražiti da se iz dvorane udalji svaki slušatelj
koji narušava red. U tom slučaju predsjedatelj može od Straže Sabora zatražiti
udaljenje iz dvorane slušatelja ili posjetitelja koji narušava red na sjednici.

Tijek sjednice

Članak 220.

Prije početka sjednice zastupnici se upisuju u knjigu nazo­č­nih
sjednici.

Članak 221.

Nakon otvaranja sjednice, predsjedatelj daje potrebna objaš­njenja u
vezi s radom sjednice i obavještenja o drugim prethodnim pitanjima.

Članak 222.

Poslije utvrđivanja dnevnog reda prelazi se na raspravu o pojedinim
temama dnevnog reda, i to redom koji je utvrđen u dnevnom redu.

Rasprava o pojedinim temama
iz utvrđenog dnevnog reda vodi se bez obzira na broj nazočnih zastupnika.

U raspravi o temama utvrđenog
dnevnog reda, svoja stajališta mogu iznijeti i predstavnici klubova zastupnika
s tim da u redoslijedu govornika imaju prednost.

Članak 223.

Na sjednici se o svakoj temi
utvrđenoga dnevnog reda najprije raspravlja, a zatim odlučuje, osim ako je ovim
Poslov­nikom određeno da se odlučuje bez rasprave.

Predsjedatelj brine da se
rasprava po pojedinoj točki dnevnog reda odvija prema predviđenom programu i
daje tumačenja i pojašnjenja o postupku donošenja zakona i drugih propisa.

Na prijedlog predsjedatelja, matičnoga radnog tijela ili klubova
zastupnika o dvije ili više točaka utvrđenog dnevnog reda može se provesti
objedinjena rasprava.

Članak 224.

Predsjedatelj zaključuje raspravu kada utvrdi da nema više prijavljenih
govornika.

Predsjedatelj zaključuje sjednicu, u pravilu, kada se iscrpi utvrđeni
dnevni red sjednice.

Odlučivanje

Članak 225.

Za donošenje odluka na sjednici Sabora potrebna je nazoč­nost većine
zastupnika, osim u slučajevima kada je Ustavom Republike Hrvatske ili ovim
Poslovnikom drukčije određeno.

Prigodom svakog odlučivanja, u pravilu, predsjedatelj utvr­đuje broj
nazočnih.

Članak 226.

Zakone, odluke, rezolucije, zaključke i druge akte Sabor donosi većinom
glasova, ukoliko je na sjednici Sabora nazočna većina zastupnika, osim ako
Ustavom Republike Hrvatske i ovim Poslovnikom nije drukčije određeno.

Većinom glasova svih zastupnika, Sabor donosi:

- odluke da se pristupi promjeni Ustava Republike Hrvatske, kao i
utvrđivanje nacrta promjene Ustava Republike Hrvatske,

- zakone (organski zakoni)
kojima se razrađuju Ustavom utvr­đena ljudska prava i temeljne slobode, izborni
sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela te ustrojstvo i djelokrug
lokalne i područne (regionalne) samouprave,

- Strategiju nacionalne
sigurnosti i Strategiju obrane Republike Hrvatske,

- odluke o davanju povjerenja
predsjedniku i članovima Vlade, odnosno o iskazivanju nepovjerenja predsjedniku
Vlade, Vladi u cjelini ili pojedinom članu Vlade,

- odluku o raspuštanju
Sabora,

- Poslovnik Sabora.

Članak 227.

Dvotrećinskom većinom glasova
svih zastupnika Sabor:

- donosi Ustav Republike
Hrvatske i promjenu Ustava Republike Hrvatske,

- potvrđuje međunarodne
ugovore kojima se međunarodnoj organizaciji ili savezu daju ovlasti izvedene iz
Ustava Republike Hrvatske,

- donosi Ustavni zakon o
Ustavnom sudu Republike Hrvatske,

- donosi odluku iz članka 7.
stavka 2. i članka 8. Ustava Republike Hrvatske,

- donosi ustavne zakone (organski
zakoni) kojima se uređuju prava nacionalnih manjina.

- donosi odluku o pokretanju
postupka za utvrđivanje posebne odgovornosti Predsjednika Republike.

Članak 228.

Kada se u postupku donošenja
zakona na sjednici Sabora na temelju odredbi ovoga Poslovnika donose odluke
koje prethode donošenju zakona i drugih akata u smislu članaka 226. i 227.
ovoga Poslovnika, za njihovo donošenje dovoljna je većina glasova nazočnih
zastupnika, neovisno o tome što se pojedini zakon ili akt donosi većinom
glasova svih zastupnika, odnosno dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika,
osim ako je Ustavom Republike Hrvatske i ovim Poslovnikom određeno da se i te
odluke donose kvalificiranom većinom.

Glasovanje

Članak 229.

Glasovanje na sjednici je javno, osim ako ovim Poslovnikom nije određeno
da se glasuje tajno.

Javno glasovanje provodi se
dizanjem ruke, poimeničnim ili elektroničkim glasovanjem.

Poimenično glasovanje provodi
se kada to zatraži klub zastupnika ili predlagatelj akta.

Glasovanje dizanjem ruke
provodi se na način da predsjedatelj prvo poziva zastupnike da se izjasne tko
je »za« prijedlog, zatim tko je »protiv« prijedloga, te tko se »uzdržao« od
glasovanja.

Kod utvrđivanja dnevnog reda
glasuje se »za« ili »protiv«.

Iznimno od odredbe stavka 4.
ovoga članka, ako se prilikom glasovanja o amandmanu za njegovo prihvaćanje
izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika, predsjedatelj može odmah konsta­tirati
da je amandman odbijen.

Poimenično glasovanje provodi se tako da svaki prozvani zastupnik ustane
i izgovara »za« ili »protiv« prijedloga, odnosno »uzdržan«.

Kad je prozivanje završeno, ponovno se prozivaju oni zastupnici za koje
u popisu zastupnika nije zabilježeno da su glasovali.

Zastupnike proziva i glasove broji tajnik Sabora.

Članak 230.

Nakon glasovanja predsjedatelj utvrđuje je li pojedina odluka dobila
potrebnu većinu glasova i objavljuje rezultat glasovanja s tim da se glasovi
zastupnika, koji su bili nazočni u dvorani a nisu glasovali »za« niti »protiv«
prijedloga i nisu se izjasnili da se uzdržavaju od glasovanja, smatraju
uzdržanim glasovima.

Na zahtjev jednog zastupnika, koji zatraži provjeru glaso­vanja,
predsjedatelj nalaže brojenje i ponovno objavljuje rezultat glasovanja.
Provjera glasovanja mora se zatražiti prije nego što predsjedatelj utvrdi da je
pojedina odluka donesena.

Članak 231.

Tajno glasovanje provodi se u pravilu kod izbora, odnosno imenovanja u
slučaju kada je broj predloženih kandidata veći od broja koji se bira, odnosno
imenuje.

Na prijedlog najmanje desetine zastupnika Sabor može odlučiti da se javno
glasuje i u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, time da se najprije glasuje
o prijedlogu koji je podnio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove, a
nakon toga o drugim prijedlozima prema abecednom redu prezimena kandi­data.

Članak 232.

Tajno glasovanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići su
iste veličine, boje i oblika i ovjereni su pečatom Sabora.

Na glasačkom listiću prezimena kandidata navedena su abecednim redom.

Glasačke listiće priprema tajnik Sabora.

Članak 233.

Predsjedatelju kod tajnog glasovanja uz tajnika Sabora pomaže i određeni
broj zastupnika.

Zastupnici koji pomažu predsjedatelju u provođenju tajnog glasovanja
predaju zastupnicima glasačke listiće. Predaju glasač­kog listića bilježi na
popisu zastupnika tajnik Sabora zaokruži­vanjem rednog broja ispred imena
zastupnika kojemu je predan glasački listić.

Članak 234.

Broj glasačkih kutija i mjesta na koje će se postaviti određuje tajnik
Sabora.

Glasovanju kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od zastupnika
izabranih da pomažu predsjedatelju.

Članak 235.

U slučaju ponovnog glasovanja sjednica se prekida radi pripreme novih
glasačkih listića.

Ponovno glasovanje provodi se istim postupkom kao i prvo glasovanje.

Članak 236.

Zastupnik može glasovati samo jednim glasačkim listićem, i to osobno.

Zastupnik glasuje tako da na glasačkom listiću zaokružuje redni broj
ispred imena kandidata za koga glasuje.

Glasački listić na kojem je zaokružen redni broj ispred imena većeg
broja kandidata od broja koji se bira smatra se nevažećim.

Nevažeći je i nepopunjeni glasački listić, kao i listić na kojem su
dopisana nova imena, odnosno glasački listić koji je tako popunjen da se ne može
sa sigurnošću utvrditi za koje je kandidate glasovao zastupnik.

Članak 237.

Nakon što su svi nazočni zastupnici predali glasačke listiće i nakon što
je predsjedatelj objavio da je glasovanje završeno, prelazi se na utvrđivanje
rezultata glasovanja u dvorani u kojoj se održava sjednica.

Rezultat glasovanja utvrđuje se na osnovi predanih glasačkih listića.

Rezultat glasovanja utvrđuje predsjedatelj u nazočnosti zastupnika koji
su mu pomagali kod glasovanja.

Članak 238.

Predsjedatelj objavljuje rezultat izbora i imenovanje na istoj sjednici
na kojoj je provedeno tajno glasovanje.

Predsjedatelj objavljuje koliko je zastupnika od ukupnog broja
zastupnika primilo glasačke listiće, koliko je zastupnika ukupno glasovalo,
koliko je bilo nevažećih glasačkih listića, te koliko je zastupnika glasovalo
za izbor, odnosno imenovanje pojedinog kandidata.

Iza toga predsjedatelj proglašava koji su kandidati izabrani ili
imenovani.

XII. IZBOR I IMENOVANJA

Članak 239.

Sabor bira, odnosno imenuje dužnosnike u Sabor i u državna tijela i
organizacije, te ostale institucije na temelju prijedloga ovlaštenih
predlagatelja.

Članak 240.

Prije početka glasovanja, predsjedatelj izvješćuje zastupnike o načinu
glasovanja i o načinu utvrđivanja rezultata izbora i imenovanja, odnosno
razrješenja i opoziva.

Članak 241.

Ako se ne može utvrditi koji su kandidati izabrani, odnosno imenovani
zbog toga što su dva ili više kandidata dobili jednak broj glasova, glasovanje
se ponavlja samo za te kandidate.

Članak 242.

Ako prilikom glasovanja potrebnu većinu ne dobije broj kandidata koji se
bira, glasovanje se ponavlja za kandidate koji nisu dobili potrebnu većinu.

U prvom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandi­dati koji su
dobili manje od petine glasova nazočnih zastup­nika.

U drugom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od trećine glasova nazočnih zastupnika.

Ako ni u drugom ponovljenom glasovanju pojedini kandidat ne dobije
potrebnu većinu, prijedlog za izbor tog kandidata skida se s popisa predloženih
kandidata.

Članak 243.

Predsjednik i potpredsjednici Sabora, te predsjednici, pot­pred­sjednici
i članovi radnih tijela Sabora, biraju se na vrijeme do isteka zastupničkog
mandata, odnosno do dana razrješenja.

Razrješenje predsjednika i potpredsjednika Sabora mogu pred­ložiti
klubovi zastupnika ili najmanje 40 zastupnika.

Izbor, imenovanje
te razrješenje predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela Sabora
obavlja se na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove ili na
prijedlog najmanje 15 zastupnika.

Članak 244.

Prijedlog kandidata za izbore i imenovanja, odnosno raz­rješenja i
opozive Saboru podnosi Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove ako
Ustavom, zakonom ili ovim Poslovnikom nije propisano da prijedlog kandidature
za izbor ili imenovanja, odnosno prijedlog za razrješenje i opoziv podnosi
drugo tijelo ili određeni broj zastupnika.

XIII. ZAPISNICI

Članak 245.

O radu na sjednici vodi se zapisnik.

Zapisnik sadrži osnovne podatke o radu sjednice, sudjelo­vanju u
raspravi te o donesenim odlukama.

U zapisnik se unosi i rezultat glasovanja o pojedinoj temi.

Članak 246.

Svaki zastupnik ima pravo na početku sjednice iznijeti primjedbe na
zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedbe na zapisnik odlučuje se na sjednici bez
rasprave. Ako se primjedba prihvati, obavit će se u zapisniku odgovarajuća
izmjena.

Zapisnik na koji nisu
iznesene primjedbe, odnosno zapisnik u kojem su suglasno s prihvaćenim
primjedbama obavljene izmjene, smatra se usvojenim.

Članak 247.

Usvojeni
zapisnik potpisuju predsjedatelj Sabora i tajnik Sabora.

Članak 248.

Izvornike zapisnika sjednica
Sabora čuva tajnik Sabora i nakon isteka mandata sabora pohranjuje ih u
pismohranu Sabora.

Članak 249.

Sjednice se Sabora tonski
snimaju.

Tajnik sabora dužan je omogućiti zastupnicima na njihov zahtjev uvid u
prijepis tonske snimke sjednice.

Zastupnici mogu, u skladu s mogućnostima, dobiti prijepis tonske snimke
sjednice u tiskanom ili elektroničkom obliku po vlastitom izboru.

Zastupnici i ostali koji su govorili na sjednici Sabora mogu redigirati
svoje izlaganje bez unošenja bitnih izmjena u tekst govora.

U dvojbi o osnovanosti zahtjeva za ispravkom u prijepisu tonske snimke
sjednice, odlučuje se na sjednici bez rasprave.

XIV. JAVNOST RADA

Članak 250.

Sabor izvješćuje javnost o radu Sabora i odlukama koje je donio, kao i o
temama o kojima je raspravljao.

Prijedlozi akata Sabora,
odnosno akti Sabora mogu se u cijelosti objaviti u sredstvima javnog
priopćavanja ili kao posebne publikacije.

Članak 251.

Radi izvješćivanja zastupnika
i javnosti o svom radu Sabor izdaje svoje glasilo i druge publikacije.

Glasilo Sabora »Izvješća
Hrvatskoga sabora« objavljuje:

- prikaz osnovnih tema koje
su predmet rasprave na sjednicama Sabora,

- pojedine prijedloge,
odnosno konačne prijedloge zakona i drugih akata Sabora,

- pojedine tekstove donesenih
zakona i drugih akata,

- zaključke Sabora i radnih
tijela Sabora,

- poticaje, stajališta i
mišljenja iznesene u vezi s temama o kojima se raspravlja i odlučuje u Saboru,

- akte Predsjednika
Republike,

- sažete govore održane na
sjednicama Sabora,

- zastupnička pitanja i
odgovore Vlade,

- prikaz rada Vlade,

- kroniku značajnijih
događanja u Saboru, Uredu Pred­sjednika Republike i Vladi,

- kroniku međuparlamentarne
suradnje Sabora,

- životopise dužnosnika koje
je izabrao, odnosno imenovao Sabor.

Radi cjelovitog izvješćivanja
zastupnika i javnosti o svom radu Sabor će svoje glasilo i druge publikacije
izdavati, kad za to postoje mogućnosti, u elektroničkim i drugim formama, te
učiniti ga dostupnim preko Interneta, audio­vizual­nih i multimedijalnih
sredstava.

Članak 252.

Od dostupnosti javnosti
izuzimaju se oni dokumenti i materijali Sabora koji, u skladu s posebnim
propisima, nose oznaku tajnosti.

Zastupnik ne smije, na
sjednici, iznositi podatke iz dokumenata navedenih u stavku 1. ovoga članka.

Članak 253.

Način rukovanja
dokumentima koji se smatraju službenom, vojnom, odnosno državnom tajnom,
uređuje se aktom tajnika Sabora.

Članak 254.

Pravilnikom o javnosti rada
Sabora i radnih tijela uređuje se:

- nazočnost predstavnika
udruga građana, nevladinih organizacija i građana promatrača na sjednicama,

- posjete organiziranih grupa
građana Saboru,

- način tonskog i slikopisnog
snimanja sjednica Sabora i njegovih radnih tijela,

- izravni radijski i
televizijski prijenosi tijeka sjednica,

- način registriranja domaćih
i stranih novinara u Saboru,

- ostala pitanja u svezi s
javnošću rada Sabora.

Pravilnik iz stavka 1. ovoga članka objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Članak 255.

Sjednica ili pojedini dio sjednice radnih tijela Sabora mogu se na
temelju odluke radnog tijela održati bez nazočnosti javnosti.

Članak 256.

Izvjestitelji sredstava javnog priopćavanja imaju pravo pratiti rad
Sabora i njegovih radnih tijela i izvješćivati javnost o njiho­vom radu.

Na sjednicama radnih tijela Sabora može se odlučiti da izvjestitelji
tiska i drugih sredstava javnog priopćavanja mogu prisustvovati sjednici i ako
se na njoj raspravlja o nekom pitanju bez prisustva javnosti. O takvom pitanju
mogu izvjestitelji tiska i drugih sredstava priopćavanja davati za javnost samo
one obavijesti za koje se to na sjednici odluči. Na sjednici se može odlučiti da
se obavijesti o takvom pitanju mogu davati tek nakon isteka određenog roka.

Članak 257.

Radi pružanja pomoći i stvaranja povoljnih uvjeta za rad predstavnika
tiska i drugih oblika priopćavanja u Saboru, osigurava im se pravovremena
dostava materijala i uvjeti za praćenje rada na sjednicama Sabora i radnih
tijela, razgovori s predstavnicima predlagatelja ili s dužnosnicima u Saboru i
drugi kontakti s izvjestiteljima.

Članak 258.

Sabor može izdavati prijepise tonskih snimki o tijeku rada na sjednicama
Sabora, uz koje se objavljuju i materijali dostavljeni zastupnicima za svaku
temu dnevnog reda sjednice, o čemu se brine tajnik Sabora.

Članak 259.

Radi što potpunijeg i točnijeg izvješćivanja javnosti o rezul­tatima
rada Sabora i radnih tijela može se dati službeno pri­općenje za tisak i za
druga sredstva priopćavanja. Konferencija za tisak održava se na temelju odluke
predsjednika Sabora ili Predsjedništva Sabora ili na temelju odluke Sabora.

Tiskovnu konferenciju može održati i radno tijelo na temelju odluke
radnog tijela ili predsjednika radnog tijela, odnosno predsjedatelja radnog
tijela.

Tiskovnu konferenciju može održati i klub zastupnika parlamentarne
stranke.

XV. RAD SABORA U DOBA RATNOG STANJA ILI
NEPOSREDNE UGROŽENOSTI NEOVISNOSTI I JEDINSTVENOSTI REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 260.

Sabor u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i
jedinstvenosti Republike Hrvatske nastavlja s radom u skladu s odredbama Ustava
Republike Hrvatske.

Na rad i organizaciju Sabora u doba ratnog stanja i u slučaju neposredne
ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske primjenjuje se ovaj
Poslovnik, ako njegovim odredbama ili drugim aktom Sabora nije drukčije
određeno.

Članak 261.

Zastupnici u Saboru, u situaciji iz članka 260. ovoga Poslovnika, dužni
su najhitnije, osobno ili preko nadležnih tijela, izvješćivati Sabor o adresi
stanovanja, rada ili jedinice, odnosno ustanove oružanih snaga Republike
Hrvatske na koju im treba dostavljati pozive za sjednice i druge obavijesti u
vezi s obavljanjem zastupničke dužnosti.

Članak 262.

Zapovjedništvo oružanih snaga
Republike Hrvatske, državna i druga tijela te Straža Sabora obvezni su u doba
ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike
Hrvatske omogućiti zastupnicima u Saboru da prisustvuju sjednicama radnih
tijela ili Sabora i u tome im pružiti potrebnu pomoć.

Članak 263.

Odbor za Ustav, Poslovnik i
politički sustav:

– utvrđuje da ne postoji
mogućnost da se sastane Sabor i o tome izvješćuje Predsjednika Republike i
Vladu,

– utvrđuje da su prestale
okolnosti koje su onemogućavale sazivanje Sabora i o tome izvješćuje
Predsjednika Republike i Vladu.

Članak 264.

Ustrojstvo, način rada i
sistematizaciju radnih mjesta u Stručnoj službi Sabora u doba ratnog stanja ili
neposredne ugro­ženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske
utvrđuje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav pravilnikom, na prijedlog
tajnika Sabora.

XVI. STRUČNA SLUŽBA SABORA

Članak 265.

Sabor osniva stručnu službu za obavljanje stručnih, administrativnih,
sigurnosnih, tehničkih i drugih poslova koja se naziva Stručna služba Sabora.

Za obavljanje određenih poslova iz stavka 1. ovoga članka Sabor može
imati i zajedničke stručne službe s Uredom Pred­sjednika Republike i Vladom, a
i drugim tijelima u Republici.

Članak 266.

Voditelj Stručne službe Sabora je tajnik Sabora.

Tajnik Sabora usmjerava i usklađuje rad Stručne službe i odgovoran je za
njen rad.

Tajnik Sabora ima u odnosu na Stručnu službu Sabora položaj dužnosnika
koji je voditelj tijela državne uprave.

XVII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 267.

Sastavni dio ovoga Poslovnika je mišljenje koje je, u slučaju različitog
tumačenja pojedinih odredbi ovoga Poslovnika, dao Odbor za Ustav, Poslovnik i
politički sustav a prihvatio Sabor.

Članak 268.

Na dan stupanja na snagu ovoga Poslovnika prestaje važiti Poslovnik
Zastupničkog doma Hrvatskoga državnog sabora (»Narodne novine«, br. 99/95.,
8/96. i 89/98.).

Članak 269.

Ovaj Poslovnik stupa na snagu danom donošenja a objavit će se u
»Narodnim novinama«.

Pročišćeni tekst, NN 6/2002-175