## Pravilnik o priznavanju sorti krumpira

### NN 61/2001 (6.7.2001.), Pravilnik o priznavanju sorti krumpira

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

if !supportEmptyParas endif

994

Na temelju članka 66. stavak 1; članka 70. stavak 4; članka 71. stavak
1; članka 73. stavak 1; članka 74. stavak 2; i članka 75. stavak 4, Zakona o sjemenu,
sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«
br. 131/1997.), ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## PRAVILNIK

### o priznavanju sorti krumpira

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom se propisuje način ispitivanja sorti krumpira u
pokusnom polju i laboratoriju, te statistička analiza podataka u svrhu
priznavanja novostvorenih domaćih sorti i uvođenja u proizvodnju stranih sorti.

Ispitivanjem sorti u pokusnom
polju i laboratoriju utvrđuje se gospodarska vrijednost sorti kao što je:
prirod gomolja (zdravih i bolesnih), prosječan broj gomolja po biljci i drugo.

Utvrđivanje prepoznatljivosti, ujednačenosti i postojanosti provodi se
sukladno Pravilniku o postupku utvrđivanja prepoznatljivosti, ujednačenosti i
postojanosti (DUS) novih biljnih sorti i Tehničkim uputstvima.

Članak 2.

Zahtjev za priznavanje (u daljnjem tekstu: zahtjev) podnosi se Zavodu za
sjemenarstvo i rasadničarstvo (u daljnjem tekstu: Zavod) do 20. prosinca.

Članak 3.

Ispitivanje sorte u pokusnom polju traje 3 godine, a provodi ga Zavod.

Članak 4.

Za svaku godinu ispitivanja
podnositelj zahtjeva Zavodu dostavlja sljedeće količine sjemena do naznačenih
rokova:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Grupe | Potrebna količina  sjemena (broj gomolja) | Rok dostave  sjemena |
| Rane i srednje rane | 2 4000 | do 20. siječnja |
| sorte | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Srednje kasne i kasne | 1 600 | do 20. siječnja |

if !supportEmptyParas endif

Sjeme sorti uključujući sorte standarde dostavlja se netretirano.

Kakvoća sjemena mora odgovarati odredbama Pravilnika o temeljnim zahtjevima
za kakvoću, pakiranje i deklariranje poljoprivrednog bilja (»Narodne novine«
br. 133/99.).

Članak 5.

Ispitivanje sorti obavlja se
u pokusnim poljima različitim po klimatskim, pedološkim i drugim
karakteristikama:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Grupe | Broj  lokacija | Pokusna mjesta |
| Rane i srednje | 6 | Seget Donji, Poreč, |
| rane sorte | if !supportEmptyParas endif | Stara Sušica, Prelog, |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | Hercegovac, Osijek |
| Srednje kasne | 4 | Stara Sušica, Prelog, |
| i kasne | if !supportEmptyParas endif | Hercegovac, Osijek |

II. ISPITIVANJE U POKUSNOM POLJU

 Članak 6.

Pokusi se u pokusnom polju sade prema najpogodnijem planu pokusa s
obzirom na prijavljeni broj genotipova, a u cilju njihove preciznije procjene,
kao i učinkovitije analize.

Članak 7.

Sorte krumpira grupiraju se prema dužini vegetacije (od sad­nje do
fiziološke zriobe) u 4 grupe:

- rane sorte                         do
90 dana

- srednje rane
sorte             od 100-120 dana

- srednje kasne
sorte           od 120-140 dana

- kasne sorte                       od 140 dana

U slučaju manjeg broja sorti
treba ih grupirati s odgo­varajućim standardima, u dvije grupe:

1. rane i srednje rane

2. srednje kasne i kasne.

Članak 8.

Površina osnovne parcele iznosi 22,4 m2, a čine je 4
reda, broj biljaka na osnovnoj parceli 80, a broj biljaka po hektaru 35.700. Za
obračun služe dva srednja reda, pa prema tome povr­šina obračunske parcele
iznosi 11,2 m2.

Gomolji za sadnju moraju biti veličine 30 do 55 mm, a sadnju treba
obaviti u optimalnom roku za određeno područje, u redove na određenom razmaku
uz obvezni razmak između ponavljanja.

Članak 9.

Za sve vrijeme trajanja ispitivanja jedne sorte u pokusnom polju i
laboratoriju usporedba se obavlja s istim standardnim sortama.

Standardna sorta je opće poznata sorta, koja prema svojim biološkim i
gospodarskim svojstvima ima najveću vrijednost za namjenu radi koje se ispituje
nova sorta. Standardnu sortu određuje Povjerenstvo za priznavanje sorti
ratarskog bilja, povrća i cvijeća.

Članak 10.

Podnositelj zahtjeva ima pravo tijekom vegetacijske sezone obići pokuse
i informirati se o pokusima pri čemu mu djelatnik Zavoda otvara šifre za
njegove sorte i za sorte standarde.

*Opažanja tijekom vegetacije*

Članak 11.

Tijekom vegetacije utvrđuju se sljedeći podaci:

Þ
datum
sadnje i nicanja,

Þ
broj
biljaka na obračunskoj parceli 14 dana nakon nicanja (po ponavljanjima),

Þ
razvoj
biljke 3 do 5 tjedana nakon nicanja,

Þ
datum
tehnološke zriobe,

Þ
datum
fiziološke zriobe,

Þ
datum
vađenja.

Skale za opažanja i način ocjenjivanja utvrđene su Uputama za opažanja
tijekom vegetacije.

Članak 12.

Na svim pokusnim poljima obavlja se zaštita od bolesti, štetnika i
korova odgovarajućim pesticidima prema uobičajenoj proizvodnoj praksi.

Članak 13.

Tijekom ispitivanja, u pokusnom polju u uvjetima prirodne infekcije, prati
se pojava i ocjenjuje intenzitet napada sljedećih bolesti.

1. BOLESTI I ŠTETNICI CIME

Þ viroze

Þ plamenjača, *Phytophtora infestans*,

Þ bijela noga, *Rhizoctonia solani Kuhn*,

Þ crna pjegavost, *Alternaria solani*,

Þ crna noga, *Erwinia carotovora*,

Þ štetnici lista i biljke.

2. BOLESTI I ŠTETNICI GOMOLJA

Þ plamenjača, *Phytophtora infestans*,

Þ krastavost, *Streptomyces scabies*,

Þ prašna krastavost*, Spongospora subterranea*,

Þ bijela noga*, Rhizoctonia solani*,

Þ štetnici gomolja.

Ukoliko se uoči pojava drugih bolesti i štetnika, treba zabilježiti
vrijeme pojave i intenzitet napada, a po mogućnosti i postotak oštećenja
odnosno umanjenja priroda gomolja.

Intenzitet napada bolesti ocjenjuje djelatnik Zavoda na svim pokusnim
poljima prema skalama koje se nalaze u Uputama za opažanja tijekom vegetacije.

Članak 14.

Vađenje svakog pokusa obavlja se kada nadzemna masa kod svih sorti
odumre.

Tijekom vađenja utvrđuju se: prosječan broj gomolja po biljci (zdravih i
bolesnih), prosječna veličina gomolja (broj i kg) po frakcijama po biljci,
prinos gomolja (kg) po obračunskoj parceli iz svakog ponavljanja (zdravih i
bolesnih).

III. ISPITIVANJE U LABORATORIJU

Članak 15.

Kemijsko-tehnološke analize obavljaju se u laboratoriju, u trećoj godini
ispitivanja, na prosječnom uzorku (5 kg) formiranom iz svih ponavljanja sa
jednog pokusnog mjesta (Prelog).

Članak 16.

Na prosječnom uzorku obavljaju se sljedeće analize:

Þ sadržaj suhe tvari,

Þ sadržaj škroba,

Þ sadržaj reducirajućeg šećera.

IV. STATISTIČKA ANALIZA PODATAKA POKUSA

Članak 17.

Analiziraju se samo podaci s osnovnih parcela na kojima je ostvareno
najmanje 80 % od planiranog sklopa. Ukoliko je za neku sortu ostvareni sklop
manji od dozvoljenog samo u jednoj repeticiji, taj će se podatak zamijeniti
prosječnom vrijednošću preostalih repeticija. U slučaju da minimalni dozvoljeni
sklop za neku sortu nije ostvaren u više od jedne repeticije, podaci te sorte
neće se analizirati.

Članak 18.

Za statističku analizu pokusnih podataka primijenjuje se analiza
varijance i odgovarajući testovi za testiranje varijanci i razlika između
prosječnih vrijednosti (F-test, t-test, uz P=0.05 i P=0.01). Podaci se obrađuju
po lokacijama i godinama, a izračunat će se i varijacijski koeficijenti.

Članak 19.

Analizom varijance obrađuje se svojstvo: prinosa gomolja, a ostala za
priznavanje relevantna svojstva prikazuju se prosječnim vrijednostima,
rasponima (max-min) i drugim, ovisno o prirodi dostupnih podataka.

*Rezultati ispitivanja*

Članak 20.

Godišnji rezultati ispitivanja iz pokusnog polja i laboratorija dostavljaju
se podnositelju zahtjeva na temelju kojih je podnositelj zahtjeva dužan
obavijestiti Zavod o nastavku ispitivanja sorte do roka određenog u članku 4
ovog Pravilnika.

Članak 21.

U službenom glasilu Zavoda objavljuju se završni rezultati ispitivanja iz
pokusnog polja i laboratorija.

Članak 22.

Ovaj pravilnik stupa na snagu
danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
011-02/01-01/ 70
Urbroj: 525-1-01-1

Zagreb, 21. lipnja 2001.

            Ministar
**mr. sc. Božidar Pankretić**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 61/2001-994