### NN 5/2024 (12.1.2024.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-3585/2023 od 13. prosinca 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

106

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju su podnijeli Ivica Matas i Duje Matas, oboje iz Kaštel Starog, koje zastupa Josip Giljanović, odvjetnik u Splitu, na sjednici održanoj 13. prosinca 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Vrhovni sud Republike Hrvatske dužan je donijeti odluku u predmetu koji se pred tim sudom vodi pod brojem Revd-3979/2023 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljima ustavne određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) i to:

– Ivici Matasu, Gajeva 22, Kaštel Stari, u iznosu od 1.765,21 eura,

– Duji Matasu, Gajeva 22, Kaštel Stari, u iznosu od 907,83 eura.

IV. Naknade iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Ivica Matas i Duje Matas, oboje iz Kaštel Starog (u daljnjem tekstu: podnositelji), koje zastupa Josip Giljanović, odvjetnik u Splitu, podnijeli su 23. kolovoza 2023. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) smatrajući da im je trajanjem parničnog postupka koji se vodi pred Vrhovnim sudom Republike Hrvatske pod brojem Revd – 3979/2023, povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) Ustavnom sudu dostavljen je spis Općinskog suda u Splitu broj: P Ob-328/2018.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Parnični postupak pod brojem P Obs-32/13 pokrenut je pred Općinskim sudom u Splitu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) 29. ožujka 2013. tužbom koju je tužiteljica podnijela protiv tuženika Ivice Matas (u daljnjem tekstu: I. podnositelj).

I. podnositelj je predmetnu tužbu zaprimio 10. travnja 2013., te je 15. travnja 2013. dostavio prvostupanjskom sudu odgovor na tužbu.

Predmet spora je zahtjev tužiteljice za utvrđenjem prava suvlasništva i predaja u suposjed nekretnine kč.br. 30/5, upisane u zk. ul. 591, k.o. Kaštel Stari i to u 145/890 dijela, te upis njezinog prava u zemljišne knjige uz istovremeno brisanje prava suvlasništva s imena tuženika.

Nakon požurnica tužiteljice od 24. veljače 2014. i 18. travnja 2014., prvostupanjski sud je zakazao ročište za 10. rujna 2014.

Tužitelj je podneskom od 8. rujna 2014. obavijestio prvostupanjski sud da je na bolničkom liječenju. Stoga je prvostupanjski sud odgodio ročište na 1. listopada 2014. Međutim, zbog zdravstvenog stanja tužitelja odgođena su i ročišta zakazana za 1. listopada 2014. i 3. studenoga 2014., dok je ročište određeno za 1. listopada 2015. odgođeno zbog spriječenosti suca.

Prvostupanjski sud je 11. studenoga 2015. održao ročište na kojem je određeno da će se provesti saslušanje parničnih stranaka te je I. podnositelju dodijeljen rok od 15 dana radi dostave dokumentacije i isticanja dokaznih prijedloga.

Iduće ročište je održano 24. veljače 2016. na kojem je saslušana tužiteljica. Punomoćnik I. podnositelja je naveo da je obavijestio svoju stranku o održavanju ročišta, te da »nema saznanja radi čega isti nije pristupio na ročište«.

Na idućem ročištu održanom 11. svibnja 2016. saslušani su I. podnositelj, njegov otac i brat Duje Matas (u daljnjem tekstu: II. podnositelj) te sin parničnih stranaka.

Iduće ročite održano je 27. rujna 2016. na kojem je određeno da će se zatražiti podaci o prometu na računu Marka Matasa u razdoblju od prosinca 2004. do 2006.

Na idućem ročištu održanom 29. studenoga 2016. saslušan je jedan svjedok i izvršen uvid u dostavljenu dokumentaciju.

Iduće ročište održano je 17. ožujka 2017. na kojem je odlučeno koji će se daljnji dokazi izvoditi u nastavku postupka.

Na ročištu održanom 18. svibnja 2017. zaključena je glavna rasprava.

Prvostupanjski sud je presudom broj P Obs-32/13 od 10. srpnja 2017. odbio tužbeni zahtjev.

Odlučujući u povodu žalbe tužiteljice od 19. srpnja 2017. Županijski sud u Puli-Pola (u daljnjem tekstu: drugostupanjski sud) je rješenjem broj: Gž Ob 258/2017-5 od 28. svibnja 2018. ukinuo prvostupanjsku presudu i predmet vratio prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje (kojeg je prvostupanjski sud zaprimio 4. lipnja 2018.).

Tužiteljica je podneskom od 24. listopada 2018. zatražila izuzeće uredujuće sutkinje, koji zahtjev je odbijen rješenjem broj: Su-2828/2018 od 20. studenoga 2018.

Prvostupanjski sud je u ponovnom postupku održao 6. ožujka 2019. pripremno ročište, na kojem je II. podnositelj zatražio stupanje u parnicu kao umješač.

Prvostupanjski sud je rješenjem broj: P Ob-328/2018 od 6. ožujka 2019. prihvatio sudjelovanje II. podnositelja kao umješača na strani tuženika (I. podnositelja) te odredio koji će se još dokazi izvoditi. Između ostalog je određeno da će se na idućem ročištu dodatno saslušati parnične stranke.

Podneskom umješača od 9. rujna 2019. zatraženo je izuzeće uredujuće sutkinje, koji je zahtjev odbijen rješenjem prvostupanjskog suda broj: Su-2314/19 od 30. rujna 2019.

Iduće ročište održano je 14. listopada 2019. na kojem je saslušana tužiteljica i jedan svjedok te je za 16. siječnja 2020. određeno provođenje očevida uz nazočnost vještaka građevinske struke. I. punomoćnik nije pristupio ročištu zbog zdravstvenih razloga. Njegov punomoćnik se obvezao dostaviti odgovarajuću medicinsku dokumentaciju. Uvidom u spis parničnog predmeta nije utvrđeno da je navedena dokumentacija dostavljena.

Nakon što je 16. siječnja 2020. izvršen očevid na nekretnini koja je predmet spora, naloženo je vještaku u roku od 45 dana izraditi nalaz i mišljenje o vrijednosti kuće i zemljišta.

Prvostupanjski sud je 19. veljače 2020. zaprimio nalaz i mišljenje vještaka na koje su se stranke očitovale podnescima od 17. ožujka 2020. (tužiteljica) i 8. svibnja 2020. (II. podnositelj).

U povodu predstavke tužiteljice, uredujuća sutkinja u očitovanju od 2. rujna 2020., među ostalom, navela je da od 19. veljače 2020. nije održala ročište zbog covid pandemije te da je iduće određeno za 15. listopada 2020.

Na ročištu održanim 15. listopada 2020. određeno je, među ostalim, da će se na sljedećem ročištu određenim za 8. veljače 2021. saslušati podnositelji.

Na ročištu održanim 8. veljače 2021. izvršen je uvid u dostavljenu dokumentaciju te je saslušan II. podnositelj, dok I. podnositelj nije pristupio ročištu. Njegov punomoćnik je naveo da je spriječen zbog bolesti.

II. podnositelj, kao umješač, je na idućem ročištu održanom 26. studenoga 2021. istaknuo da se vještak nije očitovao na njegove obrazložene prigovore, te je stoga na iduće ročište (zakazano za 26. siječnja 2022.) pozvan i sudski vještak.

Nakon što je na ročištu održanom 26. siječnja 2022. saslušan vještak, prvostupanjski sud je održao još dva ročišta (3. ožujka 2022. i 23. ožujka 2022.).

Uredno pozvani I. podnositelj i njegov punomoćnik nisu pristupili na ročišta održana 26. studenoga 2021., 26. siječnja 2022. i 3. ožujka 2022., niti su opravdali svoje izostanke. Punomoćnik I. podnositelja je prvostupanjskom sudu na dan ročišta održanog 23. ožujka 2022. proslijedio mail u kojem se očitovao o (ne)osnovanosti tužbenog zahtjeva. Iz zapisnika s održanog ročišta ne proizlazi da je opravdan njegov izostanak.

Prvostupanjski sud je presudom broj: P Ob-328/2018 od 6. svibnja 2022. prihvatio tužbeni zahtjev.

Podnositelji su protiv prvostupanjske presude podnijeli žalbe (I. podnositelj 24. svibnja 2022.; II. podnositelj 22. svibnja 2022.), koje su odbijene presudom drugostupanjskog suda broj: Gž Ob-155/2022-3 od 19. prosinca 2022.

II. podnositelj je 24. veljače 2023. protiv drugostupanjske presude izjavio prijedlog za dopuštenje revizije.

Podnositelji su 22. kolovoza 2023. podnijeli prvostupanjskom sudu zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, jer »predmet nije proslijeđen na odlučivanje Vrhovnom sudu Republike Hrvatske«. Zamjenik predsjednika prvostupanjskog suda je rješenjem broj: Su-Gzp I-94/23-4 od 5. rujna 2023. utvrdio osnovanim naveden zahtjev te je određen rok od dvanaest (12) mjeseci u kojem je uređujući sudac dužan okončati postupak.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositelja predmet se nalazi na Vrhovnom sudu pod brojem Revd 3979/2023 radi donošenja odluke o prijedlogu za dopuštenje revizije.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U glavi VI. (članci 63. – 70.) Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 67/18. i 21/22.) pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je model zaštite prava na suđenje u razumnom roku.

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

5. U skladu sa stajalištem Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

5.1. U odluci broj: U-IIIA-7473/2022 od 27. lipnja 2023. Ustavni sud je, imajući u vidu utvrđenje Europskog sud za ljudska prava da zakonodavni model propisan ZoSudom/13 nije u skladu s člankom 13. Konvencije (v. t. 5. obrazloženja odluke), zauzeo stajalište da se korištenje dopuštenog pravnog sredstva protiv nerazumne duljine postupka prije podnošenja ustavne tužbe neće zahtijevati od podnositelja u slučaju kada Ustavni sud ocijeni da postupak u trenutku podnošenja ustavne tužbe a priori nerazumno dugo traje.

6. Ustavni sud utvrđuje da u trenutku podnošenja ustavne tužbe parnični postupak a priori nerazumno dugo traje.

6.1. Naime, predmetni parnični postupak u odnosu na I. podnositelja traje od 10. travnja 2013., kada je zaprimio tužbu, do donošenja ove odluke 13. prosinca 2023., odnosno ukupno deset (10) godina, osam (8) mjeseci i tri (3) dana.

6.2. Predmetni parnični postupak u odnosu na II. podnositelja traje od 6. ožujka 2019. (dana donošenja rješenja prvostupanjskog suda kojim je prihvaćen zahtjev II. podnositelja za sudjelovanjem u postupku kao umješač na strani tuženika) do donošenja ove odluke 13. prosinca 2023., odnosno ukupno četiri (4) godina, devet (9) mjeseci i sedam (7) dana.

7. U konkretnom slučaju podnositelji su 22. kolovoza 2023. podnijeli zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku. Ured predsjednika prvostupanjskog suda je rešenjem broj: Su Gzp I-94/23-4 od 5. rujna 2023. utvrdio osnovanim zahtjev podnositelja, te je naložio uredujućem sucu donijeti odluku u predmetu broj: P Ob-328/2018 najkasnije u roku od dvanaest (12) mjeseca od dana dostave tog rješenja.

8. Budući da je u trenutku podnošenja ustavne tužbe postupak a priori nerazumno dugo trajao i da su podnositelji koristili pravno sredstvo koje im je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

9. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i mjerodavnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

1) Duljina sudskog postupka

10. Parnični postupak pokrenut je tužbom 29. ožujka 2013., koja je I. podnositelju dostavljena 10. travnja 2013. Prvostupanjski sud je rješenjem od 6. ožujka 2019. prihvatio sudjelovanje II. podnositelja kao umješača na strani tuženika (I. podnositelja).

10.1. Nakon ukidne odluke drugostupanjskog suda od 28. svibnja 2018., parnični postupak se ponovno vodio pred prvostupanjskim sudom pod brojem P Ob-328/2018 i drugostupanjskim sudom pod brojem Gž Ob-155/2022.

10.2. U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositelja predmet se nalazi na Vrhovnom sudu pod brojem Revd 3979/2023 radi donošenje odluke o prijedlogu za dopuštenje revizije.

2) Složenost sudskog predmeta

11. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenijem predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

12. Ustavni sud utvrđuje da se parnični postupak u razmatranom razdoblju u dva navrata vodio pred prvostupanjskim sudom i pred drugostupanjskim sudom.

12.1. Do donošenja prvostupanjske presude broj: P Obs-32/13 od 10. srpnja 2017., parnični postupak je trajao četiri (4) godine, tri (3) mjeseca i jedanaest (11) dana. Prvostupanjski sud je tijekom tog razdoblja saslušao parnične stranke i četiri svjedoka te je od banaka zatražena dostava mjerodavne dokumentacije. Prvostupanjski sud je u razdoblju od 10. rujna 2014. do 1. listopada 2015. odgodio tri ročišta zbog zdravstvenog stanja tuženika i jedno zbog spriječenosti uredujućeg suca.

12.2. Odlučujući u povodu žalbe tužiteljice, drugostupanjski sud je nakon deset (10) mjeseci, rješenjem od 28. svibnja 2018., ukinuo prvostupanjsku presudu i predmet vratio prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.

12.3. Ponovni postupak pred prvostupanjskim sudom trajao je tri (3) godine, jedanaest (11) mjeseci i dva (2) dana. Prvostupanjski sud je u ponovnom postupku održao devet ročišta tijekom kojih je izvršen očevid na nekretnini koja je predmet spora, provedeno je vještačenje, saslušani su tužiteljica, II. podnositelj, jedan svjedoka i vještak.

12.4. Drugostupanjski sud je donio meritornu odluku od 19. prosinca 2022. nakon sedam (7) mjeseci.

12.5. Valja ukazati na neaktivnost prvostupanjskog suda koja je doprinijela duljini ovog postupka. Naime, od podnošenja tužbe (29. ožujka 2013.) do zakazivanja prvog ročišta za 10. rujna 2014. prošlo je godinu i pol dana, što je neopravdano dugo razdoblje.

12.6. Ustavni sud ocjenjuje da nije bilo neosnovanih zastoja u radu drugostupanjskog suda.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

13. Prvostupanjski sud je na pripremnom ročištu ponovnog postupka odredio da će se, među ostalom, provesti dodatno saslušanje parničnih stranaka. Međutim, I. podnositelj je izostao s većine ročišta koje je prvostupanjski sud održao u ponovljenom parničnom postupku (vidi točku 3. ove odluke). Iako je njegov punomoćnik naveo da je spriječen zbog zdravstvenih razloga te se obvezao na dostavu medicinske dokumentacije, navedena dokumentacija ne prileži u parničnom spisu.

13.1. Ocjena je Ustavnog suda da II. podnositelj u razmatranom razdoblju nije pridonio duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

14. Ustavni sud ocjenjuje da je podnositeljima povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njihovim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1) Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

15. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

15.1. Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Vrhovnog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

15.2. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

15.3. Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju uzeo je u obzir da postupak još nije okončan.

15.4. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-3585/2023
 Zagreb, 13. prosinca 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. Branko Brkić, v. r.