## Pravilnik o ekološkoj proizvodnji u uzgoju bilja i u proizvodnji biljnih proizvoda

### NN 91/2001 (23.10.2001.), Pravilnik o ekološkoj proizvodnji u uzgoju bilja i u proizvodnji biljnih proizvoda

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

1558

Na temelju članka 9. stavka 2. uz suglasnost ministra zaštite okoliša i
prostornog uređenja, članka 13. stavka 1., članka 19. stavka 3. i članka 20. stavka
3. Zakona o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda
(»Narodne novine«, broj 12/01.), ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## PRAVILNIK

### O EKOLOŠKOJ PROIZVODNJI U UZGOJU BILJA I U PROIZVODNJI BILJNIH PROIZVODA

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom propisuju minimalni zahtjevi agrotehnike za ekološku
proizvodnju u uzgoju bilja i u proizvodnji biljnih proizvoda, obuhvaća postupke
i određene norme uzgoja bilja te upravljanje ekološkom proizvodnjom, a među
ostalim: plan proizvodne jedinice, uvjete prijelaznog razdoblja, paralelnu pro­izvodnju,
izbor bilja i vrsta, održavanje plodnosti, popis dopuš­tenih gnojiva i
sredstava za poboljšanje tla, upravljanje trajnim nasadima (voćnjaci, vinogradi
i šume) i prirodnim područjima, uvjete i način pakiranja, rukovanja i
skladištenja te dopuštene uvjete i postupke prijevoza.

I. OPĆA NAČELA

Članak 2.

Ekološka proizvodnja u uzgoju bilja i proizvodnji biljnih pro­­izvoda
temelji se na sljedećim načelima:

- očuvanju biološke i krajobrazne raznolikosti, posebice stabilnosti
prirodnih staništa i očuvanju samoniklih biljnih vrsta,

- usklađivanju i pravilnom gospodarenju glede izbora usjeva, biljnih
vrsta i sorti, višegodišnjih plodoreda, odabira načina obrade tla, gnojidbe i
zaštite te jačanja otpornosti na štetočinje,

- brizi za pravilnu njegu tla; čuvanju i povećanju njegove plodnosti i
biološke aktivnosti, sadržaja organskih tvari i hraniva, poboljšanju strukture
tla te postupcima njegove zaštite od raznih oblika degradacije,

- zaštiti korisnih organizama: oprašivača, predatora, ptica i drugih,

- ekološki opravdanoj preradi i uporabi (recikliranju) otpada iz
proizvodnje,

- proizvodnji koja isključuje ili samo iznimno dopušta uporabu
agrokemikalija (mineralnih gnojiva i raznih kemijskih sredstava za zaštitu
bilja).

Članak 3.

Proizvodna jedinica u ekološkoj proizvodnji (u daljnjem tekstu:
proizvodna jedinica), obično je mješovito gospodarstvo na kojem se provodi
uravnotežen uzgoj bilja i životinja.

Ekološka proizvodnja na proizvodnoj jedinici može se usmjeriti na
proizvodnju nekog određenog ekološkog proizvoda, sukladno posebnom propisu za
tu vrstu proizvodnje.

Članak 4.

Proizvodna jedinica u uzgoju bilja i biljnih proizvoda bez životinja
mora imati osiguran izvor dopuštenih gnojiva i sredstava za održavanje
plodnosti tla sukladno odredbama ovog Pravilnika.

Članak 5.

Proizvođač u ekološkoj proizvodnji treba imati osnovno znanje o sustavu
ekološke proizvodnje i surađivati sa savjetodavnom službom.

II. PRIJELAZNO RAZDOBLJE U BILJNOJ PROIZVODNJI

Članak 6.

Razdoblje između početka
ekološke proizvodnje u uzgoju bilja i proizvodnji biljnih proizvoda i
utvrđivanja sukladnosti te proizvodnje s temeljnim zahtjevima naziva se
prijelazno razdob­lje.

Prijelazno razdoblje za
ekološku proizvodnju u uzgoju bilja i proizvodnji biljnih proizvoda traje
najmanje jednu godinu za jednogodišnje bilje, a najmanje tri godine za
višegodišnje nasade, ako su prethodno ispunjeni uvjeti programa ocjenjivanja
sukladnosti.

Prijelazno razdoblje traje
najdulje pet godina.

Početak prijelaznog razdoblja
računa se od datuma obav­ljenog prvog stručnog nadzora.

Članak 7.

Prijelazno razdoblje iz
članka 6. stavka 2. ovoga Pravilnika može se skratiti ako su ispunjeni sljedeći
uvjeti:

- da se na proizvodnoj jedinici
proizvodi sukladno propisima i pravilima ekološke proizvodnje,

- da je neznatna razina
ostataka nedopuštenih tvari u tlu odnosno u biljkama trajnih kultura.

Odluku o skraćivanju prijelaznog razdoblja donosi ministar poljoprivrede
i šumarstva (u daljnjem tekstu: ministar) na zahtjev proizvođača i na temelju
zapisnika o obavljenom prvom struč­nom nadzoru kojim je utvrđeno da su
ispunjeni uvjeti iz prethodnog stavka.

Članak 8.

U prijelaznom razdoblju s konvencionalne na ekološku pro­izvodnju,
proizvodna jedinica treba izraditi plan prijelaza na eko­lošku proizvodnju.

Plan prijelaza na ekološku proizvodnju sadrži:

- primijenjenu prethodnu agrotehniku i postojeće stanje gospodarstva,

- plan proizvodnje u prijelaznom razdoblju,

- promjene u strukturi proizvodne jedinice u prijelaznom razdoblju.

Članak 9.

Kada se na proizvodnoj jedinici istovremeno provodi konvencionalna i
ekološka proizvodnja, potrebno je osigurati:

- da postoji čvrsto razgraničenje između konvencionalnih dijelova i
dijelova s ekološkom proizvodnjom,

- da je dijelove koji su u ekološkoj proizvodnji moguće stručno
nadzirati,

- da se odvojeno vodi zapise za obje vrste proizvodnje,

- da se u djelovima s konvencionalnom proizvodnjom ne koriste genetski
izmijenjeni organizmi.

III.  AGROTEHNIČKE MJERE U
EKOLOŠKOJ PROIZVODNJI U UZGOJU BILJA I PROIZVODNJI BILJNIH PROIZVODA

Plodnost i biološka aktivnost tla

Članak 10.

U ekološkoj proizvodnji bilja i biljnih proizvoda plodnost i biološka
aktivnost tla održava se i povećava:

- sijanjem mahunarki, zelenih biljaka za gnojidbu (siderati), odnosno
korjenastih biljaka u prikladno proširenim plodoredu,

- dodavanjem kompostiranog
ili nekompostiranog organskog materijala dobivenog na gospodarstvima koja
proizvode sukladno ovom Pravilniku (nusproizvodi stočarstva i dr.),

- druga organska ili
mineralna gnojiva sukladno Prilogu 1**.** mogu se dodatno upotrijebiti samo
ako se potreba biljaka za hranom u sklopu gospodarenja plodoredom, odnosno
pripremom tla ne može osigurati sukladno ovom Pravilniku,

- za aktiviranje komposta mogu se upotrijebiti određeni pripravci na
bazi mikroorganizama ili na biljnoj bazi, a mogu se koristiti i biodinamički
pripravci.

Suzbijanje štetočinja

Članak 11.

Štetočinje i korove potrebno je suzbijati primjenom sljedećih mjera:

- prikladnim izborom vrsta i sorti,

- prikladnim plodoredom,

- odgovarajućom obradom tla,

- zaštitom korisnih biljaka i životinja i stvaranjem povoljnijih uvjeta
za širenje prirodnih neprijatelja štetočinja,

- uništavanjem izdanaka korova fizikalnim i mehaničkim načinom.

Članak 12.

Skupljanje samoniklih biljnih vrsta i njihovih dijelova koje se nalaze u
prirodi (šume, travnjaci i dr.) i na poljoprivrednim površinama, drži se
proizvodnjom u sklopu ekološke poljoprivrede samo ako:

- te površine tri (3) godine prije skupljanja nisu gnojene drugim
gnojivima osim onim dopuštenim u Prilogu 1.,

- te površine tri (3) godine prije skupljanja nisu tretirane drugim
sredstvima osim onih dopuštenih u Prilogu 2.,

- skupljanje ne narušava stabilnost prirodnog staništa i održavanje
vrsta u području skupljanja sukladno propisima o zaštiti prirode,

- ima dopuštenje Ministarstva zaštite okoliša i prostornog uređenja koje
se izdaje temeljem Zakona o zaštiti prirode, i suglasnost vlasnika ili
ovlaštenika prava na zemljištu.

Članak 13.

Ekološka proizvodnja u uzgoju bilja i proizvodnji biljnih proizvoda
provodi se na proizvodnoj jedinici bez industrijskog onečišćenja okoliša ili s
minimalnim takvim onečišćenjem.

Može biti uključena u ekološku proizvodnju proizvodna jedinica udaljena
50 m od prometnice na kojoj je prometno opterećenje više od 100 vozila/sat ili
10 vozila u minuti, odnosno udaljena najmanje 20 m, ako je odvojena živom ili
drugom ogradom visine najmanje 1,5 m.

Na granici ovog pojasa mora se prethodno utvrditi sadržaj teških metala,
odnosno, sukladno dopuštenim količinama štetnih tvari pomicati ovu granicu.

Kontrola onečišćenja tla

Članak 14.

Ekološka proizvodnja u uzgoju bilja i proizvodnji biljnih proizvoda
poduzima sve relevantne mjere za minimaliziranje onečišćenja tla i biljaka od
konvencionalnih kemijskih sredstava nanošenih erozijom vodom, vjetrom,
navodnjavanjem te drugim načinima.

Ekološka proizvodnja u uzgoju bilja i proizvodnji biljnih proizvoda u
prijelaznom razdoblju mora utvrditi postojeće one­čišćenje obradivih površina
teškim metalima, policikličkim aromatskim ugljikovodicima te ukupnim i
mineralnim uljima.

Članak 15.

Ako postoji opravdana sumnja tijekom proizvodnje na onečišćenja,
nadzorna stanica provodi analizu kvalitete relevantnih proizvoda, kultura i/ili
tla.

Članak 16.

U ekološkoj proizvodnji dopušteno je rabiti proizvode koji se temelje na
polietilenu i polipropenu ili ostalim polikarbonatima za zaštitne strukturne
pokrove, plastične pokrove, vunaste mase, mreže za insekte i omotače za silažu.

Nije dopušteno korištenje materijala podrijetlom od poli­klorkarbonata
(PVC).

Članak 17.

Granične vrijednosti sadržaja štetnih tvari
ekstrahiranih u zlatotopki, u tlu i organskim gnojivima koja se mogu rabiti za
ekološku proizvodnju jesu:

|  |  |
| --- | --- |
| Metal | Miligrama / kg zrakosuhog tla |

if !supportEmptyParas endif

| Kadmij Cd  Živa Hg  Olovo Pb  Cink Zn  Krom Cr  Nikal Ni  Bakar Cu  PAH (policikl-aromat.            ugljikovodici)    Molibden Mo  Arsen As  Kobalt Co | 0,8  0,8  50,0  150  50  30  50    1,0      10  10  30  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Članak 18.

Voda koja se rabi u ekološkoj proizvodnji u uzgoju bilja i proizvodnji
biljnih proizvoda mora odgovarati Uredbi o klasifikaciji vode (»Narodne
novine«, 77/98.) i Uredbi o opasnim tvarima u vodama (»Narodne novine«,
78/98.).

Očuvanje tla i vode

Članak 19.

Treba poduzeti relevantne mjere zaštite od erozije vodom, salinizacije i
prekomjerne i neodgovarajuće uporabe vode i onečišćenja tla i površinskih voda.

Prekomjerna eksploatacija i iscrpljivanje izvora vode nije dopuštena.
Izvorima vode treba održivo gospodariti.

Članak 20.

Spaljivanje organske tvari, tj. biljnih ostataka poslije žetve usjeva
ograničeno je na apsolutan minimum.

Izbor bilja i vrsta

Članak 21.

Ekološka proizvodnja u uzgoju bilja i proizvodnji biljnih proizvoda u
izboru biljnih sorata koristi vrste i sorte prilagođene lokalnim pedoklimatskim
uvjetima, otporne na štetočinje.

Pri izboru sorata
preporučuje se obratiti pažnju na očuvanje biološke raznolikosti i dati
prednost zavičajnim (autohtonim) sortama.

Plodored

Članak 22.

Plodored u ekološkoj proizvodnji treba biti što je moguće više
raznovrsniji i imati za cilj:

- održavanje plodnosti tla,

- smanjenje ispiranja hraniva,

- smanjenje problema štetočinja,

- održavanje populacija korisnih životinjskih vrsta i biološke
raznovrsnosti,

- održavanje i povećanje biogenosti, tj. mikrobiološke aktivnosti tla.

Članak 23.

Plodored je potrebno raznoliko i usklađeno sastaviti radi dugoročnog
održavanja plodnosti i nezakorovljenosti tla, a bez upotrebe herbicida, radi
osiguranja zdravih uvjeta s primjerenim prirodima.

Plodored treba sadržavati mahunarke ili djetelinsko-travne smjese
(najmanje 20 % obradivih površina), odnosno usjeve za zelenu gnojidbu, a
strnine ili okopavine same ne smiju obuhvatiti više od 50 % obradivih površina.

U plodoredu se preporučuje izmjena kultura s različitom dubinom
zakorjenjivanja, različitom potrošnjom i potrebama za pojedinim hranivima i
vodom.

Članak 24.

U iznimnim slučajevima, ako gospodarstvo nema vlastite stoke, nadzorna
stanica može zahtijevati sjetvu posebno određenog plodoreda, uključujući
mahunarke, siderate, primjenu podusjeva i međuusjeva, a radi što trajnijeg
prekrivanja tla usjevima. Plan plodoreda treba napraviti uz pomoć savjetodavne
i/ili nadzorne stanice.

Gnojidba

Članak 25.

Stajski gnoj, gnojnica i gnojovka domaćih životinja, napose goveda, te
komposti od biljnih otpadaka, čine zajedno s prirodnim organsko-biološkim
dodacima i gnojivima, osnovu gnojidbe u ekološkoj proizvodnji. Stočarstvo s
odgovarajućom proizvodnjom krme, u tom pogledu, bitni je sastavni dio
ekološkoga gospodarstva.

Popis dopuštenih gnojiva i sredstava za poboljšanje tla u ekološkoj
proizvodnji nalazi se u Prilogu 1. ovog Pravilnika.

Članak 26.

Intenzitet gnojidbe, naročito dušične, ne smije utjecati na smanjenje
kvalitete prinosa/priroda (hranive sastojke, okus, miris i sl.).

Članak 27.

U ekološkoj poljoprivredi provodi se održivo gospodarenje humusom.
Količina unesenih organskih ostataka mora biti identična količini gubitaka
žetvom i mineralizacijom organske tvari ili gubitaka na neki drugi način.

Zasnivanje ekoloških gospodarstava preporučuje se na površinama sa
sadržajem humusa većim od 2 %.

Gospodarenjem organskim gnojivima i kompostom treba gubitke hranivih
tvari svesti na najmanju moguću mjeru.

Članak 28.

Sva organska gnojiva trebaju potjecati s vlastitog gospodarstva; u
nedostatku takvih gnojiva dopuštena je primjena gnojiva s drugoga gospodarstva,
ali uz dopuštenje nadzorne stanice.

Članak 29.

Kod dokupa gnojiva organskog podrijetla, dokupljena količina zajedno s
količinom s vlastitog gospodarstva ne smije prijeći količinu gnoja u
ekvivalentu od dva uvjetna grla po hektaru (= 170 kg N/ha).

Članak 30.

Organska gnojiva
podrijetlom s konvencionalnih gospodarstava mogu se primijeniti samo na početku
prijelaznog razdoblja, u nedostatku drugih gnojiva, uz predočenu analizu
njihova sastava i dopuštenje nadzorne stanice. Uporaba tih gnojiva nabavljenih
izvan ekološkoga gospodarstva mora se prijaviti nadzornoj stanici.

Članak 31.

Nadzorna stanica treba utvrditi ograničenja ukupnih organskih tvari
uvezenih na gospodarstvo, uzimajući u obzir lokalne uvjete i specifičnu prirodu
kultura.

1. Nadzorna će stanica utvrditi standarde koji su prevencija intenzivnom
korištenju kruženja životinja, npr. za perad, od povratne dodatne gnojidbe.

2. Pribavljeni materijal (uključujući kompost za rasadu) treba biti u
skladu s Prilozima 1. i 2.

3. Mineralna gnojiva smiju se rabiti samo kao dopunski dodaci tvari na
temelju ugljika. Njihova upotreba mora biti opravdana i može se dopustiti samo
kada se ostale gnojidbene mjere ne mogu provoditi.

4. Nadzorna će stanica ograničiti unose inputa, kao što su mineralni
kalij, gnojiva s magnezijem, mikroelementi, stajska gnojiva i gnojiva s
relativno visokom razinom sadržaja teških metala i/ili ostalih neželjenih
sastojaka, npr. bazična troska, kameni fosfati i talog otpadnih voda (Prilozi
1. i 2.).

5. Gnojidba dušikom mora se obaviti isključivo organskim gnojivima ili
biljkama koje obogaćuju tlo tim hranivom. Dopunska mineralna gnojidba ostalim
hranivima, u načelu, treba se provoditi gnojivima u takvim oblicima koji neće
biti izravno dostupni biljkama.

6. Nije dopuštena upotreba kemijskih-sintetičkih dušičnih gnojiva, lako
topivih fosfata, čiste kalijeve soli i kalijeve soli s više od 3 % klora te
svih ostalih gnojiva koja nisu na popisu Priloga 1. Zabranjena je upotreba
čilske salitre i svih drugih sintetiziranih dušičnih gnojiva, uključujući i
ureju (karbamid) su­klad­no Prilogu 1.

7. Dopuštena je primjena gnojiva od mljevenih stijena i zemlje koja
sadrže i fosfor, a u skladu s lokalnim uvjetima. Prepo­ručuje se njihova
primjena kroz proces kompostiranja, odnosno drugih postupaka aktiviranja.

Članak 32.

Proizvodna jedinica treba težiti tome da sve potrebe za gnojivima
osigura iz vlastite proizvodnje te su dopuštena sljedeća organska gnojiva i
sredstva za poboljšanje kakvoće tla s vlastitoga gospodarstva:

1. stajski gnoj dozrio aerobno; propisane količine treba davati
raspodijeljeno, češće, u manjim količinama;

2. komposti iz ostataka gospodarstva – organski otpad neopterećen
štetnim tvarima, a prerađeni aerobnim dozrijeva­njem;

3. zelena gnojidba leguminoznim i neleguminoznim sideratima;

4. malčiranje slamom i drugim organskim ostacima nakon ubiranja glavnog
prinosa;

5. gnojnice i gnojovke, koje jesu i koje nisu pripremljene
mikrobiološkim aerobnim putem, treba upotrebljavati u razrijeđe­nom obliku;

6. mljevena rožina (od rogova i papaka);

7. životinjske dlake i čekinje

8. krvno brašno, bez dodataka natrijeva klorida;

9. brašno od kostiju, bez organskih otapala te drugo životinjsko brašno;

10. gorka sol;

11. udrobljeni ricinus bez perkloretilenskih ostataka (uz dopuštenje
nadzorne stanice o načinu korištenja);

12. upotreba mulja iz pročišćivača i komposta od komunalnih otpadaka nije
dopuštena.

Skladištenje gnojiva

Članak 33.

Skladišne mogućnosti za stajski gnoj, gnojnicu ili gnojovku na
gospodarstvu trebaju biti takve da ih nije potrebno prazniti tijekom
vegetacijskog razdoblja najmanje tri mjeseca.

Gnojnice, gnojovke i svježi gnoj ne smiju se rabiti za pri­hranjivanje
biljaka u proizvodnji korjenastog povrća i jagoda u vrijeme aktivne vegetacije,
osim za jagode nakon berbe.

Članak 34.

Dopuštena je upotreba pripravaka na prirodnoj osnovi koji potpomažu
ubrzavanje preusmjeravanja proizvodnje, uz odobre­nje nadzorne stanice.

Članak 35.

Dopuštena su sljedeća organska gnojiva nabavljena izvan gospodarstva:

1. životinjski gnoj ako je kompostiran (pregorio na gnojištu) i nije
onečišćen,

2. slama i drugi biljni otpad,

3. nusproizvodi prerade, kao dodaci gnojivima s vlastitoga gospodarstva
(krvno i koštano brašno, roževina, dlake, otpad perja, ricinusova prekrupa i
sl.),

4. proizvodi od morskih algi (algina gnojiva poznatog podrijetla i
sastava),

5. piljevina i kora drva, ako nije onečišćena (tretirana fungicidima i
insekticidima),

6. treset bez sintetskih dodataka, samo za proizvodnju pre­sad­nica i
sadnog materijala, ako nema drugih mogućnosti.

Članak 36.

Maksimalno dopušteni sadržaj teških metala i organskih onečišćenja u
kompostu i organskim gnojivima koja se rabe u ekološkoj proizvodnji smije
iznositi najviše do 50 % tih tvari po odredbama Pravilnika o zaštiti
poljoprivrednog zemljišta Republike Hrvatske (»Narodne novine«, 15/92.),
odnosno manje ako je to propisano ovim zakonom, a to iznosi (ekstrahirano u
zlatotopki), za organska onečišćenja kako je prikazano u članku 17. ovog
Pravilnika.

Članak 37.

Zaštita bilja od štetočinja u ekološkoj proizvodnji u uzgoju bilja
provodi se sukladno dobroj poljoprivrednoj praksi, koristeći sorte otpornije na
štetočinje i provodeći agrotehničke mjere kojima se postiže veća otpornost
poljoprivrednih i šumskih kultura na štetočinje, rukovodeći se kriterijima što
manjeg onečišćenja oko­liša, zaštite korisnih vrsta, proizvodnje plodova bez
štetnih ostataka.

Članak 38.

Suzbijanje štetočinja provodi se prvenstveno preventivnim mjerama
odnosno svim agrotehničkim mjerama koje sprječavaju pojavu, razvoj i širenje
štetočinja.

Članak 39.

Dopuštena je primjena bioloških pripravaka za zaštitu bilja pripremljenih
na proizvodnoj jedinici od prisutnih biljaka, životinja i mikroorganizama, kao
i biotehničkih mjera za zaštitu bilja.

Članak 40.

Sva oprema koja se rabi za primjenu zaštitnih sredstava i gnojiva u
konvencionalnoj proizvodnji mora biti dobro očišćena i bez ostataka štetnih
tvari kada se koristi u ekološkoj proizvodnji u uzgoju bilja.

Članak 41.

U ekološkoj proizvodnji u uzgoju bilja nije dopuštena uporaba svih
kemijskih sredstava za zaštitu bilja.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, uz suglasnost nadzorne
stanice, dopuštena je primjena kemijskih sredstava za zaštitu bilja u slučaju
pojave karantenskih i gospodarski važnih štetočinja sukladno važećim propisima
o zaštiti bilja, odnosno u tom slučaju nadzorna stanica određuje veće karence
za te proizvode.

Članak 42.

Prirodne neprijatelje štetočinja bilja treba štititi i stvarati im što
povoljnije uvjete života.

Članak 43.

Dopuštene biološke i biotehničke mjere suzbijanja štetočinja jesu:

- upotreba prirodnih neprijatelja štetočinja poljoprivrednog bilja (predatori,
nametnici, superparaziti),

- upotreba feromona, kada se ne primjenjuju izravno na biljke,

- repelenti (nekemijska sintetska odbojna sredstva),

- zamke za kukce, obojene, ljepljive ploče, vrpce, posude,

- mehanička sredstva: ograde za puževe, svjetleće noćne lovke, mreže,
koprene, klopke.

Nadzorna stanica može dopustiti i korištenje sterilnih mužja­ka, ako
drugi zahvati nisu uspješni.

Članak 44.

Dopuštena su sredstva za bolju ljepljivost, njegu biljaka i slično, kao
biljno-mineralna sredstva i močila za prihranu i zaštitu bilja.

Sredstva koja pojačavaju otpornost biljaka i sprječavaju neke štetočinje
jesu:

- različiti biljni pripravci, ekstrakti i čajevi (luk, hren, kopriva,
preslica, paprat i dr.),

-   bentonit (brašno od gline),

- vodeno staklo (natrijev ili kalijev silikat),

- vapno (protiv pjegavosti jabuka u spremištu),

- homeopatski i biodinamički pripravci.

Članak 45.

Dopuštena su sljedeća sredstva protiv gljivičnih bolesti:

- sumpor u prahu, močivi sumpor najveće koncentracije do 0,7 %, sumporni
pripravci u kombinaciji (npr. s bentonitom i vapnencem od algi u voćarstvu i
vinogradarstvu),

- vodeno staklo (natrijev i kalijev silikat),

- kameno brašno,

- kalijev permanganat (samo za močenje sjemena),

- bakar samo u slučaju potrebe (do 3kg/ha u godini) u voćarstvu i
vinogradarstvu i uz odobrenje stručne kontrolne službe, a na osnovi rezultata
ispitivanja sadržaja bakra u tlu,

- bakreni pripravci (uz dodatak preslice, luka, hrena i sl.),

- kompostni ekstrakti,

- kombinacija nabrojanih pripravaka.

Članak 46.

Dopuštena su sljedeća sredstva protiv biljnih štetočinja:

- Bacillusthuringiensis (BT-pripravci),

- virusni, gljivični i bakterijski preparati,

- upotreba sterilnih mužjaka,

- cvjetni ekstrakt i prah buhača (Pyrethrum), sintetski piretroidi
zabranjeni su,

- uljne emulzije (bez sintetičkih-kemijskih insekticida) na bazi
parafinskih ulja ili biljnih ulja za neke kulture,

- želatina,

- kameno brašno,

- etilni alkohol,

- diatomejska zemlja,

- kava,

- rotenon - korijenov ekstrakt (pripravak iz Derris eliptica),

- ekstrakt i čaj iz kvazijina drveta (Quassia amara, najviše 2 %
koncentracije),

- kalijev sapun, smeđi mazivi meki sapun (najviše 3 % koncentracije).

Članak 47.

Upotreba sredstava iz članaka 45. i 46. dopuštena je onda kada su
prethodno iskorištene sve druge mjere za aktiviranje vlastitih obrambenih snaga
biljaka.

Članak 48.

Dopuštena su sredstva za ishranu i zaštitu bilja navedena u Prilogu 1. i
2. ako ne sadrže zabranjena sredstva.

Članak 49.

Suzbijanje korova treba provoditi sljedećim načinima:

- svim mehaničkim mjerama koje se provode pri obradi, održavanju i
zaštiti plodnosti tla,

- plodoredom,

- planiranim slijedom kultura, primjenom potkulture, među­kul­ture,

- zasijavanjem međuredova trajnih nasada (živi malč),

- zelenom gnojidbom,

- pravilnim spremanjem i primjenom stajskog gnoja i komposta,

- izravno suzbijanje korova dopušteno je samo mehaničkim (obrada,
plijevljenje, napasivanje, zasjenjivanje) i fizikalnim mjerama (spaljivanje,
pregrijana para, natapanje),

- neživim pokrovima (malč, papir, slama, sijeno, pijesak i dr.).

Članak 50.

Dopuštena sredstva za tretiranje sjemena jesu:

- vodni iscjedak (5 %-tni) s dodatkom 5 % vodenog stakla,

- blatna kupka s bakrenim oksikloridom protiv tvrde snijeti (40 g na 10
kg sjemenja),

- ulje od gorušice (s vezivom – bentonit),

- kalijev permanganat (KMnO4).

Članak 51.

U proizvodima ne smije biti ostataka zaštitnih sredstava, posebice
kloriranih ugljikovodika, osim ako su posljedica onečišćenosti okoliša. U tom
slučaju najveće vrijednosti ostataka u ekološki proizvedenim biljnim
proizvodima ne smiju prelaziti sljedeće količine:

Sredstvo                            mg/kg

Aldrin i Dieldrin                  0,01

DDT i izomeri                     0,01

DDE i izomeri                     0,01

TDE i izomeri                     0,01

Endrin                                0,01

Heptaklor                           0,01

Heptaklor ept.                    0,01

Heksaklor ben.                   0,01

Alfa i Beta HCH                 0,01

Lindan                                0,01

Članak 52.

Skladišta proizvoda biljnog podrijetla moraju biti osigurana od ptica,
mačaka i miševa te drugih štetočinja.

Proizvodi biljnog podrijetla ne smiju se tretirati sredstvima za
skladištenje ili sredstvima za sprječavanje klijanja (krumpir), tj. kemijskim
sredstvima.

Za zaštitu od štetočinja u skladištima dopušteno je rabiti sred­stva
navedena u Prilogu 2.

IV. PROIZVODNJA POVRĆA, LJEKOVITOG I
ZAČINSKOG BILJA

Proizvodnja

Članak 53.

U ekološkoj proizvodnji i preradi povrća, ljekovitog i začinskog bilja,
koje se rabi za prehranu i/ili za liječenje, uz opća pravila vrijede i sljedeća
posebna pravila.

Članak 54.

Kad proizvodna jedinica u ekološkoj proizvodnji graniči s
konvencionalnim proizvodnim površinama, udaljenost između njih mora biti
najmanje 10 m.

Pri planiranju plodoreda, biljke iz porodice usnjača (*Labiatae)* u
jednogodišnjem ili dvogodišnjem uzgoju smiju doći na istu površinu tek nakon
četiri godine.

U trogodišnjem i četverogodišnjem uzgoju, taj se razmak povećava za još
dvije godine (na šest godina).

Tlo i supstrati

Članak 55.

Korišteno tlo i dodatne tvari za supstrate (kompostni materijal,
pripremljeni komposti) ne smiju sadržavati nikakve sastojake koji nisu na listi
dopuštenih sredstava.

Nije dopušten uzgoj na kamenoj vuni i vodenoj kulturi.

Upotreba tehnike hranivog filma nije dopuštena, osim za pospješivanje
vitlof radiča u vodi i uzgoj kres salate do faze kotiledona.

Članak 56.

Udio treseta u smjesi za proizvodnju presadnica dopušten je do 50 %
(težinski). Treset ne smije sadržavati dodatke koji nisu dopušteni u ekološkoj
proizvodnji.

Za proizvodnju presadnica dopuštena je upotreba gotovih pripremljenih
mješavina s udjelom od najviše 70 % treseta.

Nije dopuštena primjena styromulla, stiropora i drugih sintetskih
materijala za smjese, a niti primjena čistog treseta.

Članak 57.

Za sterilizaciju tla i supstrata u zatvorenim prostorima do­puš­tene su
samo fizikalne metode i sterilizacija tla toplinom: parenje i solarizacija.

Sterilizacija tla na otvorenom polju nije dopuštena.

Članak 58.

U gnojidbi je dopuštena primjena samo zrelog stajskog gno­ja ili
komposta.

Organska gnojiva moraju biti iz ekološke proizvodnje ili moraju imati
potvrdu da ne sadrže ostatke antibiotika, teških metala i drugih štetnih tvari.

Proizvodnja u zatvorenom prostoru (pod staklom i folijom)

Članak 59.

Zimi je dopušteno proizvodne površine održavati zagrijanima na najviše
10 °C, osim za proizvodnju sadnica.

Članak 60.

U zatvorenom prostoru dopuštena je toplinska izolacija.

U istom prostoru umjetna rasvjeta nije dopuštena.

U zatvorenom prostoru rabe se pokrivala za tlo koja se mogu reciklirati.
Pokrivala za plastenike moraju biti na bazi polietilena, polipropilena ili
drugih polikarbonata.

Upotreba PVC-a (polivinilklorida) nije dopuštena.

Gnojidba

Članak 61.

Gnojidba u proizvodnji povrća, ljekovitog i začinskog bilja provodi se
sukladno odredbama ovog Pravilnika.

U gnojidbi se ne smije koristiti:

- fekalije,

- kompost od gradskog otpada,

- kanalizacijski mulj i kompost od mulja iz uređaja za pro­čiš­ćavanje,

- treset, tj. treset kao osnova za proizvodnju,

- u prihrani usjeva gnojnica i gnojovka.

Članak 62.

Preporučuje se proizvodnja povrća, ljekovitog i začinskog bi­lja na
tlima sa sadržajem humusa u vrijednostima većim od 2 %.Sadržaj humusa u
tlu ispituje se svake dvije do tri godine.

Analizu tla na sadržaj teških kovina i kloriranih ugljikovodika potrebno
je obaviti na početku proizvodnje, a i pri proširenju proizvodnje na nove
površine.

Izbor vrsta i sorata – sjeme

Članak 63.

Sjeme treba biti iz ekološke proizvodnje, osobito vegetativni dijelovi
(sjemenski krumpir, češnjak, hren, lučice). Upotrebu konvencionalnog sjemena
izričito odobrava Povjerenstvo za ekološku proizvodnju poljoprivrednih i
prehrambenih proizvoda.

Nije dopušteno koristiti tretirano i pilirano sjeme, ako su u doradi
korištena sintetička sredstva za zaštitu bilja, a ako to nadzorna stanica nije
izričito dopustila.

Proizvodnja presadnica

Članak 64.

Preporučuje se proizvodnja presadnica na samoj proizvodnoj jedinici, po
svim pravilima ekološke proizvodnje, ili kupovina ekoloških presadnica.

Članak 65.

Suzbijanje štetočinja provodi se sukladno odredbama ovog Pravilnika.

Članak 66.

Vodu za navodnjavanje treba analizirati u najsušnijem dijelu godine.

Članak 67.

Granične vrijednosti za nitrate u svježem povrću iz ekološke proizvodnje
ne smiju prelaziti sljedeće veličine:

- za lisnato povrće          2000
mg/kg svježe tvari (salate,                   peršin
i rotkvica)

- za špinat                     1200
mg/kg svježe tvari

- za ostalo povrće           800
mg/kg svježe tvari (kupus,                    cikorija,
endivija, mrkva i dr.).

Spremanje

Članak 68.

Pri izboru metoda i roka spremanja, kao i u pripremi proizvoda za
tržište, potrebno je voditi računa o poticanju i čuvanju optimalne kakvoće
proizvoda za prehranu ljudi.

Ambalaža za pakiranje mora osigurati očuvanje kakvoće i svježine te mora
biti ekološki prihvatljiva. Nije dopuštena uporaba tanjura od stiropora.

Svježi proizvod potrebno je nakon berbe, bez odlaganja, prikladno
spremiti.

Kod neodloživog privremenog skladištenja potrebno je u laganim, ne
previsokim naslagama, svježi proizvod zaštititi od neposrednih sunčanih zraka.

Naprave za spremanje moraju omogućavati obradu proizvoda bez oštećenja.
Treba spriječiti mogući dodir ili unos štetnih tvari (npr. maziva).

Naprave za rezanje moraju biti besprijekorno čiste i redovito
provjeravane.

Po mogućnosti potrebno je izbjegavati dugotrajne prijevoze.

Sušenje

Članak 69.

Spremljeni svježi proizvod treba odmah pažljivo prosušiti.

Temperatura sušenja mirodija
ovisi o sadržaju i sastavu ete­rič­nog ulja. Začini koji sadrže eterično ulje
ne suše se iznad 40 °C. Droge (ljekovito i začinsko bilje) s glikozidima,
alkaloidima i droge sa sluzima suše se na temperaturi iznad 40 °C.

Mirodije koje pri sušenju
utječu jedna na drugu ne smiju se istovremeno sušiti u istim sušionicama.

Članak 70.

Prostor za sušenje i
zagrijavanje mora biti zatvoren. Za uređenje tih prostora nije dopuštena
upotreba ploča od iverice, drvenih dijelova i pomagala za sušenje, koje su
obrađene štetnim tvarima ili onečišćene nedopuštenim tvarima iz ovog
Pravilnika.

Zabranjeno je izravno
zagrijavanje loživim uljem, plinom, ugljenom, drvom ili oduzimanje vlage uz
pomoć kemijskih dodataka. Ako je moguće, treba dodatno uključiti solarne ploče.

Prerada

Članak 71.

Nakon pripreme svježeg proizvoda i sušenja, odmah je potrebno obaviti
daljnju planiranu preradu. Prejako usitnjavanje bilja neprimjereno je te ga je
potrebno obaviti u sukladnosti s pravilima za određene proizvode završne
prerade.

U proizvodnim prostorima nije dopuštena istodobna prerada i skladištenje
ekoloških i konvencionalnih proizvoda.

Pribori koji se rabe za preradu ekoloških i konvencionalnih proizvoda
moraju se stalno i temeljito čistiti.

Pakiranje

Članak 72.

Povrće, ljekovito i začinsko bilje pakira se u ekološku ambalažu.

Za pakiranje treba
upotrebljavati novu ambalažu.

Svaka pakirana jedinica mora
biti označena propisanim zna­kom ekološkog proizvoda.

Članak 73.

Ambalaža iz neobrađenog
papira ima prioritet pred ostalim vrstama ambalaže.

Ambalaža od jute dopuštena je
samo kao vanjski omot.

Nije dopuštena upotreba
ambalaže od PVC-a, te polietilena za mirodije koje sadrže eterična ulja.

Polipropilenska i
poliuretanska ambalaža može se dopustiti u iznimnim slučajevima.

Članak 74.

Za konačnu prodaju (mala
pakiranja - vrećice) preporučuje se ambalaža od nebijeljenog papira.

Kao unutrašnji sloj preporučuje
se nebijeljeni ili pergamentni papir, a dopuštena je upotreba polipropilena ili
celofana.

Kao nadomjestak staklu za
povrće i mirodije, pored papira, dopuštena je upotreba polietilena.

Nije dopušteno oblaganje paketa ili posuda staniolom. Vanj­ski sloj prodajne
ambalaže ne smije sadržavati klor ili kisikom izbijeljen papir.

Članak 75.

Svaka krajnja prodajna ambalaža ili ambalaža za neobrađene proizvode,
mora biti označena brojem serije, koja označava proi­z­vođača, količinu,
kakvoću i vrijeme spremanja.

U prirodi skupljeno samoniklo jestivo i ljekovito bilje mora biti
označeno na ambalaži.

Skladištenje

Članak 76.

Skladišni prostor treba biti
zaštićen od sunčeva svjetla, suh i po mogućnosti hladan. Preporučuje se vlažnost
zraka od oko 60 % kod temperature od 19 °C. Skladišni prostor treba održavati
čistim.

Članak 77.

Skladište treba biti odvojeno od proizvodnih prostora. Zaštita
skladišnih prostora od životinjskih štetočinja obavlja se s pomoću dopuštenih
mehaničkih i bioloških sredstava. Zabranjena je kemijska i radioaktivna
dezinfekcija i dezinsekcija, pranje uskladiš­tenih plodova kemijskim sredstvima
za čišćenje, upotreba kemijskih sredstava za sprječavanje klijanja, kao i
primjena jonizi­rajućeg (radioaktivnog) zračenja.

Kao nadomjestak ovim sredstvima potrebno je obavljati potpun nadzor
skladištenja, sniženje temperatura (3-5 °C) ili duboko zamrzavanje, odnosno, uz
odobrenje nadzorne stanice, obrada ugroženih dijelova ugljičnim dioksidom ili
dušikom.

Članak 78.

Potrebno je voditi zapis o serijama i količinama proizvoda za cjelokupnu
preradu i skladištenje.

Proizvode iz konvencionalne proizvodnje, kao i u prirodi skupljeno
povrće ili ljekovito bilje, potrebno je u skladištu odvojiti od ekoloških
proizvoda. Mirodije je potrebno redovito pregledavati.

Članak 79.

Dodaci u preradi i pri skladištenju moraju proizlaziti iz ekološke
proizvodnje. Ako iz klimatskih, odnosno tehničkih, razloga nema na raspolaganju
vlastitih ekoloških proizvoda, moguće je koristiti druge proizvode koji imaju
odgovarajuću potvrdnicu ovlaštenih pravnih osoba (iz zemlje ili uvoza).

V. AGROTEHNIKA U VOĆARSTVU

Članak 80.

Uz opća pravila u ekološkom uzgoju voćaka vrijede i sljedeća posebna
pravila.

Članak 81.

Prijelazno razdoblje računa se od osnivanja voćnjaka za nove nasade,
odnosno, od cvatnje do cvatnje za postojeće nasade.

Sadni materijal

Članak 82.

Osobito pozorno treba obaviti izbor odgovarajućih sorata i izbor podloge
u skladu s prirodnim agroklimatskim uvjetima proizvodnog područja (zavičajne
sorte).

Članak 83.

Pri izboru sorata naročito pažljivo treba izabrati sorte oprašivače, a
preporučuje se i organiziranje svrhovite pčelarske proizvodnje na ekološkom
gospodarstvu.

Članak 84.

U voćnjacima s mrežama protiv tuče preporučuje se rast drveća s lagano
oblikovanom krošnjom, da bi listovi i plodovi bili dovoljno osunčani.

Najmanji razmak između voćaka u redu mora biti prilagođen vrsti, sorti i
podlozi.

Članak 85.

Na području s dovoljno padalina potrebno je cjelogodišnje
zatravljivanje, koje se može kombinirati i s uzgojem ostalih biljaka.

Zastiranje je potrebno obaviti izmjenično (30-50 % u godini) i ne na
čitavoj površini odjedanom.

Članak 86.

Sadržaj humusa u tlu ne smije se smanjivati.

Voćne pojaseve u uzgoju mlađih voćaka treba čuvati neobraslim mehaničkim
putem ili pokrivanjem organskim materijalom. Međurednu površinu u voćnjacima
treba štititi biljnim pokriva­čima.

Članak 87.

Najmanji vremenski razmak pri sadnji iste vrste voćaka nakon krčenja
parcele jest jedna godina.

Članak 88.

Dopuštena je prodaja zrelog voća**,** pri čemu treba poštivati opće
oznake sukladno propisima o kakvoći pojedinih klasa. Svaki sanduk mora nositi
ime proizvođača.

Naprijed navedene mjere vrijede i za preradu voća.

Članak 89.

Dopuštena su sljedeća pomoćna zaštitna sredstva:

1. protiv mikroorganizama uzročnika oboljenja:

- »Preicobact«,

- natrijevo vodeno staklo,

- sumpor,

- bakar (najviše 2 kg/ha Cu godišnje),

- vapnenac iz alga,

- ekstrakti iz alga,

- glineno i kameno brašno,

- »Silka-Ben« (silicij, kalij, bentonit),

- kalijev permanganat,

- cinkov sulfat,

- gorka sol (vodotopivi magnezijev sulfat),

- kompostni ekstrakti,

- čajevi od ljekovitog bilja,

- propolis.

2. protiv organizama životinjskog podrijetla:

- natrijevo vodeno staklo,

- kalijev sapun,

- špirit,

- biljna i parafinska ulja,

- Bacillus thuringiensis,

- prirodni piretrum (cvjetni ekstrakti),

- kvazija,

- rotenon (korijenovi ekstrakti)

- plin CO2.

Rezidba

Članak 90.

Uzgojni zahvat rezidbu treba provoditi u skladu s općim načelima
ekološke proizvodnje i prigodnim uvjetima proizvodnog područja.

U voćnjacima u kojima se obavlja sjenokoša, za
dobivanje redovite rodnosti i bolje osunčanosti plodova, preporučuje se oprezno
zimsko rezanje voćaka ili rezidba u drugoj polovici kolovoza.

U voćaka za proizvodnju soka potrebno je pripaziti na pokazatelje
kakvoće: zrelost plodova, izjednačen sadržaj šećera, kiselina, aroma.

VI. AGROTEHNIKA U VINOGRADARSTVU

Članak 91.

U ekološkoj proizvodnji u vinogradarstvu i vinarstvu osim općih pravila
vrijede i posebna pravila.

Održavanje i povećanje plodnosti tla

Članak 92

Da bi se ublažila monokultura vinograda, uz travne smjese, valja težiti
sadnji drveća i grmlja na slobodnim prostorima koji povoljno utječu na korisne
organizme i stabilnost agroekološkog sustava.

Raznovrsni i aktivni život u tlu koji održava prirodnu plodnost tla
potiče se zatravljivanjem raznolikim biljnim vrstama. Smjese za zatravljivanje
trebaju biti što bogatije u vrstama tipičnim za određeno područje te
leguminozama.

Obrada tla

Članak 93.

Tlo se površinski obrađuje pri unošenju organske mase i pripreme tla za
sjetvu te u iznimnim slučajevima u mladim nasadima i na iznimno suhim
staništima, kad se tlo ostavlja otvoreno najviše tri mjeseca. U tom se razdolju
preporučuje zastiranje tla organskom masom.

Ishrana i
gnojidba loze

Članak 94.

Dopuštena su sljedeća sredstva za obogaćivanje tla organs­kom tvari
sukladno članku 10. Priloga 1.:

- zelena gnojidba,

- stajski gnoj,

- dozreli kokošji gnoj,

- nusproizvodi prerade životinjskih ostataka iz mesne i riblje
industrije,

- morske alge i proizvodi od algi,

- kompost iz organskih otpadaka s gospodarstva,

- ostaci od berbe i prerade grožđa,

- slama,

- kompost od kora drveta,

- komercijalna organska
gnojiva (uz suglasnost nadzorne službe),

- biodinamički i homeopatski
preparati.

Količina
biljkama dostupnog dušika u tlu ne smije biti veća od 70 kg/ha godišnje,
odnosno, 150 kg/ha u trogodišnjem razdoblju.

Članak 95.

Dopuštena su sljedeća
mineralna gnojiva:

- kameno brašno,

- vapnenci (vapnenac,
dolomitno brašno),

- kalij iz morskih algi,

- kalij-magnezijev
sulfat-patent kalij (temeljem prethodne analize tla i preporuke nadzorne
službe),

- kalcijev sulfat (gips),

- kameni fosfat,

- magnezijev sulfat (npr.
kiserit),

- tomasova šljaka.

Članak 96.

Zabranjena je upotreba
kemijskih gnojiva i ostalih lako topivih gnojiva:

- svježi kokošji gnoj,

- lako topiva fosfatna
gnojiva,

- kanalizacijski mulj i
kompost od mulja iz uređaja za pročišćavanje,

- kompost od smeća.

*Zaštita od
uročnika bolesti i organizama životinjskog podrijetla*

Članak 97.

Unutar vrste *Vitis vinifera* nema kultivara sa znatnom otpornošću
prema bolestima pa se preporučuje sadnja otpornih međuvrsnih hibrida.

Članak 98.

Loza se može tretirati
sredstvima koja jačaju nespecifičnu otpornost biljaka i agroekološkog sustava,
a nisu izravno usmjerena protiv bolesti i organizama životinjskog podrijetla:

- biljni preparati (čajevi i
ekstrakti),

- preparati od algi,

- propolis,

- mlijeko i proizvodi od
surutke,

- homeopatski i
biološko-dinamički preparati.

Članak 99.

Dopuštena sredstva protiv
uzročnika bolesti jesu:

- kameno i glineno brašno i
od njih pripremljeni pripravci,

- vodeno staklo (natrijev i
kalijev silikat),

- sumpor u prahu ili topivi
sumpor,

- bakreni pripravci (najviše
3 kg Cu/ha godišnje, odnosno 8 kg/ha u trogodišnjem razdoblju).

Članak 100.

Dopuštene su sljedeće mjere i
sredstva protiv organizama životinjskog podrijetla:

- naseljavanja i zaštita korisnih organizama,

- feromoni,

- Bacillus thuringiensis,

- biljna ulja (ulje od repe),

- parafinska ulja (bez
insekticida),

- alkohol,

- kalijev sapun,

- prirodni piretrum,

- uporabu novih sredstva mora
odobriti nadzorna služba.

Prerada grožđa i proizvodnja vina

Članak 101.

Osnovni uvjeti prerade grožđa i proizvodnje vina propisani su Zakonom o
vinu Republike Hrvatske, a vrijede i posebni propisi ekološke proizvodnje.

Članak 102.

Postupci i mjere koje se poduzimaju u preradi grožđa i proizvodnji vina trebaju
biti usmjereni k sljedećim ciljevima:

- proizvodnja vina dopuštena
je samo od grožđa iz ekološ­kog uzgoja,

- dopuštena je dodatna
kupovina grožđa, mošta ili vina iz ekološke proizvodnje i prerade (uz odobrenje
nadzorne stanice),

- proizvod treba biti
povoljnih organoleptičnih svojstava i visoke prehrambene vrijednosti,

- organske nusproizvode
(komina, kvasci, talog) iz proizvod­nje i prerade treba vratiti na proizvodnu
jedinicu kao organsko gnojivo,

- kemijske postupke treba
zamijeniti fizikalnim radi izbjegavanja stvaranja štetnog otpada,

- treba izbjegavati
skraćivanje pojedinih faza i postupaka radi manjeg utroška sirovina i energije,

- postupak proizvodnje i
prerade mora biti tako organiziran da se pri nadzoru može dokazati da su sve
faze provedene suklad­no ekološkim propisima,

- u proizvodnji vina treba
osigurati spontanu fermentaciju i biološku razgradnju kiselina,

- u proizvodnji crvenih vina
dopuštena je fermentacija masulja uz kratko zagrijavanje,

- uporabu sumporaste kiseline
treba svesti na najmanju moguću mjeru,

- za vrenje i skladištenje
vina dopuštene su posude koje ne utječu negativno na kvalitetu vina,
preporučuje se korištenje drvenih bačvi i suđa od nehrđajućeg čelika,

- za punjenje preporučuje se
uporaba nepovratnih boca, a iznimke su moguće samo ako pogon može osigurati i
dokazati skupljanje i stavljanje u reciklažu boca,

- zabranjena su sva sredstva
za čišćenje, koja sadrže klor, tenzide i fosfate.

Dozvoljeni postupci i sredstva

Članak 103.

U ekološkoj proizvodnju i preradi vina i groždanog mošta dopušteni su
sljedeći postupci i sredstva:

- toplinski (do 40°C) i postupci hlađenja,

- centrifugiranje i filtriranje,

- prozračivanje,

- doslađivanje saharozom i koncentriranim moštom iz eko­loške
proizvodnje,

- otkiseljavanje bakterijama mliječno-kiselog vrenja, kalijev i kalcijev
karbonat,

- bistrenje: bentonit, kremična kiselina (silicijev dioksid) kao
koloidna otopina ili gel, želatina, riblji mjehur, bjelanjak, kazein,

- punjenje vrućeg grožđanog mošta,

- popravljanje arome: aktivni ugljen, tanin, limunska kiselina,
pektolitički enzimi,

- sumporasta kiselina i kalijev metabisulfit (najviše dopuš­te­na
količina sumporaste kiseline jest 2/3 od količine koja je dopuštena Zakonom o
vinu),

- kvasci,

- celuloza,

- tiamin,

- inertni plinovi: ugljični dioksid dobiven iz ugljične kiseline, dušik.

Zabranjeni postupci i sredstva

Članak 104.

Zabranjena je uporaba sljedećih postupaka i sredstava:

- upotreba genetički izmijenjenih organizama i proizvoda,

- kratko zagrijavanja na temperature više od 40 °C,

- proizvodnja slatke rezerve s uporabom velikih količina sumporaste
kiseline,

- dodavanje šećera slatkoj rezervi (obogaćivanje i otkiseljavanje slatke
rezerve),

- toplo punjenje vina,

- pomagala za filtre (filtrirne slojnice koje sadrže azbest),

- kalijev ferocijanid (žutokrvna sol),

- meta i DL vinska kiselina,

- malitex postupak,

- sorbinska i askorbinska kiselina,

- srebrni klorid,

- bakreni sulfat,

- kalijev bitartarat,

- polivinil polipirolidon (PVPP),

- posuđe od simalena, PVC-a i drugih materijala koji su izrađeni s
pomoću tekućih omekšivača.

Članak 105.

Vina iz treće berbe mogu dobiti znak »ekoproizvoda«.

VII. ŠUME I ŠUMSKO ZEMLJIŠTE

Opće odredbe

Članak 106.

Ekološka proizvodnja u šumarstvu odvija se na šumskom zemljištu.

Gospodarenje šumama i šumskim zemljištem provodi se sukladno posebnim
propisima. Ekološka proizvodnja u šumarstvu ograničena je na:

- korištenje sporednih šumskih proizvoda;

- podizanje biljnih nasada prema kriterijima za ekološku pro­iz­vodnju u
šumskim plantažama.

Članak 107.

Sporedni šumski proizvodi u smislu ovoga pravilnika su bilje, dijelovi
bilja i gljive čije je prirodno stanište šuma, a koriste se za reprodukciju
bilja, kao hrana za ljude i životinje, lijek, industrijske i druge slične
potrebe.

Šumske su plantaže umjetno podignute sastojine uz primjenu agrotehničkih
mjera, s mogućnošću iskorištenja međuprostora (npr. proizvodnja ljekovitog
bilja, nekih povrtlarskih kultura itd.), sukladno općim načelima o ekološkoj
proizvodnji u uzgoju bilja i biljnih proizvoda.

Članak 108.

Sporedni šumski proizvodi mogu se iskorištavati ako se ne ugrožava
stabilnost ekološkog sustava i u opsegu koji ne uma­njuje općekorisne funkcije
šuma, u skladu s šumsko-gospodarstvenom osnovom područja, osnovom gospodarenja
gospodarskom jedinicom, odnosno programom gospodarenja privatnim šumama.

Šumske plantaže

Članak 109.

Agrošumarske metode gospodarenja u šumarstvu (agrošu­marstvo) moguće je
primijeniti samo u umjetno podignutim plantažnim nasadima. Te metode propisane
su gospodarskom osnovom ili programom gospodarenja, a omogućuju međuredni uzgoj
poljodjelskih kultura prema načelima ekološke proizvodnje.

Članak 110.

Plodnost tla u plantažnim
nasadima treba održavati ili pove­ća­vati na sljedeće načine:

- unosom mahunarki i zelenom
gnojidbom,

- dodavanjem organskog
gnojiva koje zadovoljava kriterije standarda ekološke proizvodnje.

Druga organska i mineralna
gnojiva mogu se upotrijebiti samo u krajnjim slučajevima sukladno Prilogu 1.,
nakon čega je potrebno obaviti analizu tla i biljnog materijala.

Članak 111.

Suzbijanje štetočinja u
međurednoj proizvodnji u šumskim plantažama provodi se sukladno ovom Pravilniku
i Prilogu 2. ovog Pravilnika.

Prijelazno razdoblje

Članak 112.

Prijelazno razdoblje za šume tretirane mineralnim gnojivima i/ili
pesticidima traje najmanje tri godine.

Članak 113.

Prijelazno razdoblje moguće
je skratiti samo u sljedećim slučajevima:

- ako je površina već prešla
na ekološku proizvodnju ili je prijelaz u tijeku;

- ako se u sklopu predviđenog
vremena razgradnje ranije korištenog kemijskog sredstva pokaže da je neznatna
razina nepoželjnih tvari u tlu, u sporednim šumskim proizvodima te proizvodima
agrošumarstva;

- ako površina jednu ili više
godina nije tretirana umjetnim gnojivima niti kemijskim sredstvima za zaštitu
bilja.

Članak 114.

Za prirodne i umjetno podignute šume koje zadovoljavaju standarde o
ekološkom gospodarenju neće se zahtijevati prijelazno razdoblje.

Članak 115.

Proizvodi se mogu potvrditi samo ako su dobiveni iz područja
registriranog za ekološku proizvodnju. Takvo područje na odgovarajućoj je
udaljenosti od područja s konvencionalnom proizvodnjom te od izvora
onečišćenja. Minimalnu udaljenost određuje nadzorna stanica.

VIII. UZGOJ
GLJIVA

Članak 116.

U ekološkom uzgoju gljiva osim općih pravila vrijede i sljedeća posebna
pravila.

U uzgoju se smiju koristiti samo ekološke organske i/ili mineralne tvari
koje su navedene u Prilogu 1. ovog Pravilnika.

Supstrat

Članak 117.

Organski izlazni materijal, sadržaj supstrata i dodatne tvari u supstratu
trebaju potjecati iz ekološke proizvodne jedinice.

Ako na raspolaganju nema dovoljno drveta s ekoloških proizvodnih
jedinica, moguća je dobava iz ostalih izvora uz suglasnost nadzorne stanice.

Pri izboru trupaca, otpada i piljevine mora biti poznato pod­rijetlo
drveta, što je na zahtjev nadzorne stanice potrebno dokazati analizom.

Supstrat za uzgoj i sve dodatne tvari moraju
najmanje 80 % od ukupne mase biti iz ekološke proizvodnje, preračunato na suhu
tvar.

Članak 118.

Neorganski dijelovi supstrata moraju odgovarati uvjetima iz Priloga 1.
ovog Pravilnika.

Članak 119.

Kao prekrivač u gnojidbi gljiva dopušteno je koristiti treset.

Članak 120.

Supstrat i pokrovno tlo smiju se raskuživati (pored kompostiranja) samo
termičkim postupcima.

Zabranjeno je dodavati bilo kakva sintetička kemijska sredstva u
supstrat, pokrovno tlo, vodu za zalijevanje i u zrak uzgojnih prostora.

Uporaba sredstava na bazi piretruma nije dopuštena.

Članak 121.

Radna pomagala dopušteno je dezinficirati alkoholom i oc­tom.

Najvažnije načelo za očuvanje zdravlja kultura jest prevencija –
higijena, podešavanje klime i mehanička zaštita od šteto­činja.

Micelij

Članak 122.

Micelij i nosač micelija (hraniva podloga) moraju biti 100 % iz ekološke
proizvodnje. U vlastitoj proizvodnji micelija žito mora biti ekološki
proizvedeno.

Prostori za proizvodnju

Članak 123.

U izboru prostora za proizvodnju treba surađivati sa savjetodavnom
službom i nadzornom stanicom, a raskuživanje tih prostora može se obavljati
samo toplinom ili sredstvima odobrenim od nadzorne stanice.

Izborom odgovarajućih prostorija za uzgoj potrebno je potrošnju energije
svesti na što nižu razinu.

Članak 124.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa:  011-02/01-01/125

Urbroj: 525-1-01-1

Zagreb, 17. listopada 2001.

              Ministar
**mr. sc. Božidar Pankretić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

PRILOG 1.

**A. Popis dopuštenih gnojiva i
sredstava za poboljšanje tla u ekološkoj proizvodnji**

Opći uvjeti za sve
proizvode:

- uporaba sukladna
odredbama Zakona o ekološkoj proizvodnji (»Narodne novine«, br. 12/2001.),

if !supportLists-
endifupotreba
sukladno drugim propisima koji se primjenjuju u Republici Hrvatskoj za gnojiva.

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv** | **Opis; zahtjevi glede sastava; propisi upotrebe** |
| Stajski gnoj | Smjesa životinjskih ekskremenata i biljnog materijala  Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela.   Potrebno je navesti vrste životinja.     Isključivo iz ekstenzivnog držanja. |
| Sušeni stajski gnoj i sušeni kokošji gnoj | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela.  Potrebno je navesti vrste životinja.     Isključivo iz ekstenzivnog držanja. |
| Kompost iz životinjskih ekskremenata uključujući kokošji  gnoj i kompostirani stajski gnoj | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela.  Potrebno je navesti vrste životinja.     Proizvod ne smije potjecati iz zatvorenog držanja. |
| Tekući životinjski ekskrementi  (gnojnica, gnojovka, stajski gnoj) | Uporaba nakon kontrolirane fermentacije i/ili prikladnog  razrjeđivanja.  Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela.  Potrebno je navesti vrste životinja.     Proizvod ne smije potjecati iz zatvorenog držanja. |
| Kompost od kućnog otpada | Kompost od odvojeno skupljanog kućnog otpada.  Samo biljni i životinjski otpad.  Dobiveno putem zatvorenog i kontroliranog sustava skupljanja.   Najviša razina suhe tvari u mg/kg: kadmij: 0,7; bakar: 70; nikal: 25; olovo: 45; cink: 200; živa: 0,4; krom (ukupno): 70;krom:0(\*).   Samo za prijelazno razdoblje.                                         Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela |
| Treset | Samo u vrtlarstvu (povrćarstvo, uzgoj ukrasnog bilja i  grmlja, rasadnici). |
| Glina (perlit, vermikulit, itd.) | 12> |
| Supstrat iz uzgoja šampinjona | Početni supstrat smije sadržavati samo tvari dopuštene prema ovom prilogu.  if !supportEmptyParas endif |
| Ekskrementi crva (kompost) i kukaca | - |
| Guano | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Biljni kompost | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Sljedeći proizvodi ili nusproizvodi životinjskog podrijetla:                                                           - krvno brašno  -brašno od kopita i rogova  -koštano brašno odnosno neljepljivo koštano brašno  -koštani ugljen  - riblje i mesno brašno  - brašno od perja i dlaka mljeveni dijelovi   krzna i kože                                                         - vuna  - valjane dlake (proizvodnja filca, dijelovi krzna)     - dlake i čekinje  - mliječni proizvodi | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela.                Dijelovi krzna: najviša razina suhe tvari kroma u  mg/kg: 0 (\*)- dopušteno 12>  if !supportEmptyParas endif  Najviša razina kroma: 0 – dopušteno 12>  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif |
| Proizvodi i nusproizvodi biljnog podrijetla za gnojenje  (npr. drop uljarica, ljuske kakaa, korijen slada itd.) | if !supportEmptyParas endif |
| <12 – Morske alge i proizvodi od algi | Isključivo dobiveni:  1. fizikalnom obradom, uključujući dehidratizaciju, zamrzavanje, mljevenje,  2. ekstrakcijom vodom ili kiselim i/ili alkaličnim vodenim otopinama,  3. fermentacijom.                                                         Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Piljevina i drveni otpaci | Od drveća koje nakon sječe nije kemijski tretirano. |
| Kompost od kore | Od drveća koje nakon sječe nije kemijski tretirano. |
| Drveni pepeo | Od drveća koje nakon sječe nije kemijski tretirano. |
| Sirovi fosfat | Razina kadmija najviša 90 mg/kg P2O5. |
| Aluminijkalcijfosfat | Razina kadmija najviša 90 mg/kg P2O5.  Upotrebljava se samo na bazičnom tlu (pH>7,5). |
| Tomasova šljaka | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Kalijeva sol (kainit, sylvinit itd)  Kalijev sulfat koji sadrži magnezijevu sol | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela.  Proizvod koji je dobiven iz kalijeve soli fizikalnom ekstrakcijom i sadrži magnazijevu sol. |
| Splačine (pomije) ili njihov ekstrakt | Ne smije sadržavati amonijak. |
| Kalcijev karbonat prirodnog podrijetla  (kreda, lapor, vapneno brašno itd.) | - |
| Kalcijev i magnezijev karbonat (npr. magnezijev vapnenac, brašno magnezijeva vapnenca itd.) | Samo prirodnog podrijetla.  Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Magnezijev sulfat (npr. kieserit) | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Otopina kalcijevog klorida | Tretiranje listova jabuke u slučaju nedostatka kalcija.  Potrebno odobrenje od nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Kalcijev sulfat (gips) | Samo prirodnog podrijetla.  Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| < 12 - Industrijski vapnenac iz proizvodnje šećera | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela.  Samo za prijelazno razdoblje. |
| Elementarni sumpor | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Hranjive tvari u tragovima (mikroelementi) | Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Natrijev klorid | Isključivo kamena sol (6>).  Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Kameno brašno | - |

if !supportEmptyParas endif

(\*) Dopuštena razina
12>mg/kg.

if !supportEmptyParas endif

**B. Mineralna
gnojiva dopuštena kao dopunska gnojidba u ekološkoj poljoprivredi i aktivatori
kompostiranja**

1. Kameno brašno poznatog sastava; iz bazalta, dijabaza, kre­­mena,
kalijeve gline (bentonit)

2. Kalij-magnezij (uz
prethodnu analizu i preporuke nadzorne stanice).

3. Sirovi fosfati s poznatim
podrijetlom i sastavom, koji ima­ju dopušten sadržaj teških metala (potrebno
odobrenje nadzorne stanice).

4. Sporo razgradivi
gnojidbeni vapnenci (kalcijev karbonat, do­lomitni vapnenac, vapnenci od
školjki i algi) i magnezijski do­da­ci.

5. Upotreba bazične žlindre i
kamenih fosfata ne smije uzrokovati nakupljanje teških metala u tlu; nadzorna
stanica mora dati odobrenje, odnosno, upute za njihovo korištenje.

6. Mineralni kalij niskog
sadržaja klora, magnezijska gnojiva i mikro elementi (elementi u tragovima),
mogu se rabiti ako je to nadzorna stanica odobrila na temelju analize tla i
zapažanja na samom gospodarstvu, u svezi s ukupnom mineralnom bilancom
gospodarstva.

7. U iznimnim slučajevima nadzorna
stanica može dopustiti pojedinim gospodarstvima i upotrebu gnojiva koja u ovom
popisu nisu navedena, ali samo u određenoj količini i određenom raz­dob­lju
godine, u vremenu prijelaza na ekološku proizvodnju.

Dopušteni su sljedeći
aktivatori kompostiranja:

- mikrobiološki aktivatori,

- biodinamični pripravci
(preparati),

- biljni pripravci (čajevi,
ekstrakti).

**C. Maksimalno dopušteni sadržaj teških metala i
organ­skih onečišćenja u kompostu i organskim gnojivima**

|  |  |
| --- | --- |
| Teški metali | mg/kg suhe tvari |
| Kadmij (Cd) | 0,7 |
| Živa (Hg) | 0,7 |
| Olovo (Pb) | 70 |
| Molibden (Mo) | 10 |
| Arsen (As) | 10 |
| Kobalt (Co) | 50 |
| Nikal (Ni) | 42 |
| Bakar (Cu) | 70 |
| Krom (Cr) | 70 |
| Cink (Zn) | 210 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Organske tvari | mg/kg suhe tvari |
| 2 3 7 8 - TCDD | 0,0001 |
| 3 4 3 4 - TCAB | 0,005 |
| Lindan | 0,05 |
| PCB (suma izomera) PCP, HCH  (ukupno bez lindana), triazinski  herbicidi (suma HCB heptaklor,  endrin, aldrin, dieldrin) | 0,02 |
| suma izomera DDT+DDD-DDE | 0,025 |

if !supportEmptyParas endif

PRILOG 2.

**A.  U ekološkoj proizvodnji bilja i biljnih
proizvoda dopušteno je rabiti sredstva za zaštitu bilja sukladno posebnim
propisima za zaštitu bilja.**

Dopuštena
je uporaba sljedećih sredstava:

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv** | **Opis, zahtjevi glede sastava, propisi uporabe** |
| Azadirachtin iz Azadirachta indica (Neemm) | Insekticid, upotrebljiv samo: na majčinskim biljkama za proizvodnju usjeva i na roditeljskim biljkama za proizvodnju drugog materijala za ispitivanje u vegetativnim pokusima; za ukrasne biljake.  Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela.  if !supportEmptyParas endif |
| (\*) Pčelinji vosak | Upotreba pri rezidbi drveća. |
| Želatina | Insekticid. |
| (\*) Hidrolizirana bjelančevina | Mamac; samo u dopuštenoj uporabi u kombinaciji s drugim prikladnim  proizvodima iz Priloga 2., odlomak B. |
| Lecitin | Fungicid. |
| Ekstrakt (vodena otopina) iz Nicotiana tabacum | Insekticid; samo protiv lisne uši kod suptropskih voćaka (npr. naranča, limun) i tropskih biljaka (npr. banane); uporaba samo na početku vegetacijskog razdoblja.  Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela, samo za prijelazno razdoblje. |
| Biljna ulja (npr. ulje od metvice, crnogorične smole, kima) | Insekticid, akardicid, fungicid i tvar za ometanje rasta klica. |
| Piretrin ekstrahiran iz Chrysanthemum cinerariaefolium | Insekticid. |
| Kvazija ekstrahirana iz Quassia amara | Insekticid, repelent. |
| Rotenon ekstrahiran iz Deris spp. i Lonchocarpus spp.  i Terphrosia spp. | Insekticid;  Potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |

if !supportEmptyParas endif

B. Mikroorganizmi za biološko suzbijanje štetočinja koji
se rabe u zaštiti bilja:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv** | **Opis, zahtjevi glede sastava, propisi uporabe** |
| Mikroorganizmi (bakterije, virusi i gljivice)  npr. Bacillus thuringiensis, virus granuloze itd. | Samo prerađevine, zabranjena upotreba genetski izmijenjenih organizama |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Tvari
koje je dopušteno rabiti u zamkama i dispenzerima (raspršivačima)

if !supportEmptyParas endif

**C.  Zamke i/ili dispenzeri moraju spriječiti
dospijevanje tvari u okoliš i njihov dodir s posađenim kulturama.**

Zamke je potrebno nakon upotrebe pokupiti i sigurno
ukloniti.

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv** | **Opis, zahtjevi glede sastava, propisi upotrebe** |
| Diamonijev fosfat | Mamac, samo u zamkama. |
| Metaldehid | Limacid,  samo u zamkama sa sredstvom koje odbija krupnije vrste životinja; dopušten samo za prijelazno razdoblje. |
| Feromoni | Mamci,   samo u zamkama i dispenzerima. |
| Pirethroidi (samo Deltametrin i Lambda-Cyhalothrin) | Insekticid, samo u zamkama sa specifičnim mamcima;  samo protiv Batrocera olae i Ceratitis capitata;  potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela samo za prijelazno razdoblje. |

if !supportEmptyParas endif

*if !supportEmptyParas endif*

**D.Druga sredstva koja se
tradicionalno rabe u ekološkoj proizvodnji**

**if !supportLineBreakNewLine
endif**

|  |  |
| --- | --- |
| **Naziv** | **Opis, zahtjevi glede sastava, propisi upotreb** |
| Bakar u obliku bakrenog hidroksida, bakrenog  oksiklorida, trobaznog bakrenog sulfata, bakrenog oksida bakrenog oksida | Fungicid,  potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela samo za prijelazno razdoblje. |
| Etilen | Dozrijevanje banana. |
| Kalijev sapun (mazivi sapun) | Insekticid. |
| Kalialaun (kalinit) | Usporava sazrijevanje banana. |
| Vapneni sulfat (kalcijev polisulfid) | Fungicid, insekticid, akaricid, potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Parafinsko ulje | Insekticid, akaricid. |
| Mineralna ulja | Fungicid, insekticid,  samo za voćke, lozu, masline i tropske biljke (npr. banane);  samo za prijelazno razdoblje;  potrebno odobrenje nadzorne stanice ili nadzornog tijela. |
| Kalijev permanganat | Fungicid, baktericid, samo za voćke, masline i lozu. |
| Kvarcni pijesak | Repelent. |
| Sumpor | Fungicid, akaricid, repelent. |

Pravilnik, NN 91/2001-1558
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)