## Kolektivni ugovor za radnike Hrvatskih šuma, društva s ograničenom odgovornošću

### NN 6/2004 (16.1.2004.), Kolektivni ugovor za radnike Hrvatskih šuma, društva s ograničenom odgovornošću

# KOLEKTIVNI UGOVOR

223

Na teme­lju
odredaba članaka 185. i 190. Zakona o radu (»Narodne novine«, broj 38/95, 54/95
i 65/95 i 17/01, 82/01 i 114/03), između HRVATSKIH ŠUMA, društva s ograničenom
odgovornošću, koje zastupa Uprava Društva Že­ljko Ledinski, dipl. ing. šum. i
Branko Štulić, dipl. oec. i Hrvatskoga sindikata šumarstva koje zastupa
predsjednica Gordana Colnar, Sindikata zaposlenih u šumarstvu, koji zastupa
predsjednik Že­ljko Cutvarić, te Samostalnoga sindikata šumarstva, koji zastupa
predsjednik Ivan Zovak, dipl. ing. šum., 14. studenoga 2003. godine sklop­ljen
je

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA RADNIKE HRVATSKIH ŠUMA,  DRUŠTVA S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim Kolektivnim
ugovorom (u da­lj­njem tekstu: Ugovor) uređuju se prava i obveze radnika iz
rada i po osnovi rada, zaposlenih kod poslodavca, te prava i obveze poslodavca
prema radnicima koji kod ­nje­ga rade, sukladno zakonu, općim aktima te drugim
propisima.

U smislu ovog ugovora poslodavac su HRVATSKE ŠUME,
društvo s ograničenom odgovornošću (u da­lj­njem tekstu: Druš­tvo), a radnik je
fizička osoba koja teme­ljem ugovora o radu u radnom odnosu obav­lja određene
poslove za poslodavca s punim, nepunim i skraćenim radnim vremenom te osobe
koja je radni odnos zasnovala u svojstvu pripravnika.

Ugovor
obvezuje ugovorne strane i sve osobe koje su u vrijeme ­nje­gova sklapa­nja
bile ili su naknadno postale članovi stranaka Ugovora i osobe koje naknadno
pristupe Ugovoru, te sve osobe koje su naknadno postale članovi udruge koja je
pristupila ovom Ugovoru.

Članak
2.

Ugovorne
strane obvezuju se osigurati svim raspoloživim sredstvima pravilnu primjenu i
pridržava­nje odredaba ovoga Ugovora i suzdržavati se od djelatnosti koja bi
štetila ­nje­govoj provedbi.

Članak 3.

Ako je neko pravo iz radnog odnosa različito uređeno
ugovorom o radu, Pravilnikom o radu, Sporazumom sklop­ljenom između radničkog
vijeća i poslodavca ili kolektivnim ugovorom primje­njuje se za radnika najpovo­ljnije
pravo.

II.
RADNI ODNOSI

1.
Uvjeti i način zasniva­nja radnog odnosa

Članak
4.

Radni
odnos u Društvu zasniva se sukladno odredbama Za­ko­na o radu i općim aktima
Društva.

2.
Pripravništvo

Članak
5.

Radni odnos
s pripravnikom može se sklopiti na određeno vrijeme. Pripravnici se mogu
osposob­ljavati zasniva­njem radnoga odnosa na poslovima sred­nje do visoke
stručne spreme.

Pripravnički
staž na radnim mjestima za sred­nju stručnu spremu traje 6 mjeseci, za višu 9 i
visoku 12 mjeseci.

Program
pripravničkoga staža i polaga­nje stručnoga ispita obav­lja se prema odredbama
općih akata Društva.

3.
Prava radnika za čijim je radom prestala potreba

Članak
6.

Poslodavac
može otkazati Ugovor o radu kad zbog gospodarskih, tehnoloških ili
organizacijskih razloga prestane potreba za radom radnika.

O potrebi utvrđiva­nja viška radnika poslodavac je
obvezan savjetovati se s radničkim vijećem, dostaviti mu prijedlog Programa
viška radnika i zatražiti miš­lje­nje.

Prijedlog Programa zbri­njava­nja obvezno sadrži:

– objektivno, stručno utvrđene i dokumentirane
razloge nastanka potrebe za prestankom rada radnika

– podatke o organizacijskom dijelu u kojem je došlo
do spomenute potrebe

– broju radnika za čijim je radom prestala potreba i ­njihovoj
kvalifikacijskoj strukturi

– podatke o mogućnostima promjene organizacije i
procesa rada, te o mogućnosti osniva­nja novih organizacijskih oblika

– podatke o mogućnostima rasporeda radnika, ­njihova
zapoš­ljava­nja u drugom Društvu, mogućnostima dokvalifikacije ili
prekvalifikacije i obav­lja­nja rada sa skraćenim radnim vremenom.

Nakon savjetova­nja s radničkim vijećem prestanak
potrebe za radom pojedinih radnika utvrđuje ovlaštena osoba u skladu sa zakonom
i kriterijima ovoga Ugovora.

Osim popisa radnika za čijim je radom prestala
potreba Program obvezno sadrži:

– pravo koje se radniku osigurava

– potrebna sredstva za osigura­nje prava

– izvore sredstava za te namjene.

Tako sastav­ljen prijedlog Programa obvezno se dostav­lja
radničkom vijeću.

Članak 7.

U slučaju nastupa­nja okolnosti zbri­njava­nja viška
radnika poslodavac će, zajedno s radničkim vijećem, odnosno sindikatom ako
radničko vijeće nije konstituirano, sklopiti poseban sporazum o postupku i
načinu, te kriterijima za izradu programa zbri­njava­nja viška radnika.

Pri izradi programa viška radnika na teme­lju koje­ga
prestaje potreba za radom pojedinih radnika, uzimaju se u obzir ovi kriteriji:

– uspješnost u radu

– stručna sprema, tj. osposob­ljenost za rad

– dužina radnoga staža

–
socijalni status radnika.

Članak 8.

Vrijednost pojedinih kriterija iz članka 7. stavka 2.
ovoga Ugovora utvrđuje se kako slijedi:

a) USPJEŠNOST U RADU

|  |  |
| --- | --- |
| – nadprosječna | do 20 bodova |
| – prosječna | do 10 bodova |

b) STRUČNA SPREMA, tj. osposob­ljenost
za rad

|  |  |
| --- | --- |
| – radnik ima potrebnu stručnu spremu | 5 bodova |
| – radnik nema potrebnu stručnu spremu | 0 bodova |

c) DUŽINA RADNOG STAŽA

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| – | za svaku navršenu godinu radnoga staža kod | if !supportEmptyParas endif | |
| if !supportEmptyParas endif | poslodavca radniku pripada | 1 bod |  |
| – | za radni staž ostvaren kod drugoga | if !supportEmptyParas endif | |
| if !supportEmptyParas endif | poslodavca radniku pripada | 0,5 bodova |  |
| – | radniku koji je ispunio uvjete za | if !supportEmptyParas endif |  |
| if !supportEmptyParas endif | starosnu mirovinu | 10 bodova |  |

d) SOCIJALNI STATUS RADNIKA

–  slabije zdravstveno sta­nje
kao pos­ljedica

   nesreće na radu kod poslodavca
ili pos­ljedica

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | profesionalne bolesti | 10 bodova |
| – | slabije zdravstveno sta­nje zbog bolesti | 5 bodova |
| – | radnik s dva djeteta do 18 godina, odnosno | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | do završetka redovitog školova­nja | 5 bodova |

– radnik s troje ili više djece do
18 godina,

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | odnosno do završetka redovitog školova­nja | 10 bodova |
| – | radnik s nezaposlenim supružnikom | 5 bodova |

– ako se radnik, supružnik ili član
zajedničkoga

   domaćinstva radnika bavi obrtom ili
je osnivač,

|  |  |
| --- | --- |
| odnosno suosnivač društva | 10 bodova |

if !supportEmptyParas endif

Vrijednost kriterija pod a) USPJEŠNOST NA RADU za
radnika utvrđuje ­nje­gov neposredni rukovoditelj.

Članak 9.

U slučaju statusne promjene poslodavca na radnike se do
sklapa­nja novoga Kolektivnoga ugovora, a najdu­lje godinu dana, nastav­lja
primje­njivati ovaj Kolektivni ugovor.

Članak 10.

Odluku o otkazu ugovora o radu radniku donosi
ovlaštena osoba, koja je dužna savjetovati se s radničkim vijećem odnosno
sindikalnim povjerenikom ako radničko vijeće nije konstituirano.

Članak 11.

Radniku utvrđenom kao višak zbog gospodarskih,
tehničkih ili organizacijskih razloga ne može se otkazati Ugovor o radu dok mu
se ne pokuša osigurati jedno od s­ljedećih prava:

– zaposle­nje na drugim poslovima u Društvu u istom
ili drugom mjestu rada

–
zaposle­nje kod drugoga poslodavca na radnom mjestu koje odgovara radnikovoj
stručnoj spremi odnosno zna­nju i sposobnostima

–
dokvalifikacija ili prekvalifikacija

– rad sa skraćenim vremenom do 36 sati na tjedan,
koje se računa kao puno radno vrijeme, ali ne du­lje od 12 mjeseci.

Radniku iz 1. stavka ovoga članka, zaposlenome kod
poslodavca najma­nje dvije godine, umjesto osigura­nja naprijed navedenih prava
osigurava se jednokratna naknada u obliku otpremnine u visini od 3 prosječne
plaće isplaćene radniku u pos­ljed­nja tri mjeseca prije prestanka ugovora o
radu i za svaku godinu neprekidnoga rada kod poslodavca u visini od 40%
prosječne plaće isplaćene radniku u pos­ljed­nja tri mjeseca prije prestanka
ugovora o radu, ako se poslodavac i radnik drugačije ne dogovore.

Članak 12.

Zbog trajnoga prestanka potrebe za radom radnika
radni odnos ne može prestati bez osobne suglasnosti:

– samohranom rodite­lju odnosno usvojite­lju s
djetetom do 10 godina života

– rodite­lju odnosno usvojite­lju koji uzdržava troje
ili više malodobne djece

– rodite­lju djeteta s težim tjelesnim ili mentalnim
ošteće­njem

– radniku kojemu do stjeca­nja prava na starosnu
mirovinu nedostaje 5 godina

– predstavniku radnika Društva u Nadzornom odboru

– radniku kod koje­g je nastupila profesionalna
nesposobnost za rad

– branite­lju Domovinskog rata.

Zbog trajnog prestanka potrebe za radom radnika,
radni odnos sindikalnom povjereniku za vrijeme obnaša­nja dužnosti i godinu
dana po njenom prestanku ne može prestati bez suglasnosti nadležnog tijela
sindikata. Nadležno tjelo sindikata dužno je očitovati se u roku od 15 dana od
dana primitka pisanog zahtjeva poslodavca u predmetu dava­nja, odnosno uskraćiva­nja
suglasnosti. Ukoliko se nadležno Tijelo sindikata ne očituje u tom roku, smatra
se da je dalo suglasnost.

Članak 13.

U slučaju utvrđenoga trajnog viška ili najave viška
zaposlenih u Društvu, može se pristupiti postupku prima­nja novih radnika na
određeno ili neodređeno vrijeme za one stručne spreme i vrste zanima­nja gdje
nije iskazan višak, uz obvezno savjetova­nje s radničkim vijećem na razini
uprave šuma.

4.
Radno vrijeme

Članak 14.

Puno radno vrijeme radnika, uk­ljučujući i stanku za
odmor, iznosi 40 sati na tjedan u petodnevnom radnom tjednu.

Početak i i završetak radnoga vremena određuje
poslodavac.

Članak 15.

Preraspodjela radnoga vremena može se, radi obav­lja­nja
sezonskih poslova, u tijeku kalendarske godine urediti tako da u pojedinom
razdob­lju radno vrijeme iznosi više od 40 sati na tjedan, vodeći računa da se
radniku osigura obvezan odmor između dva dana koji ne može biti kraći od 12
sati.

Odluku o preraspodjeli radnoga vremena donosi Uprava
Društva, odnosno vodite­lj Podružnice nakon savjetova­nja s radničkim vijećem,
najma­nje 15 dana prije očekivane potrebe.

Preraspodije­ljeno radno vrijeme ne smatra se
prekovremenim radom.

5.
Zdrav­lje, sigurnost i zaštita na radu

Članak
16.

Radnik
je dužan pridržavati se propisa o zaštiti na radu i upotreb­ljavati propisana
zaštitna sredstva i naprave.

Članak
17.

Prije
stupa­nja na rad radniku se mora omogućiti upoznava­nje s propisima zaštite na
radu. Prije rasporeda na radno mjesto on se mora upoznati s propisima zaštite
na radu u svezi s radom koji će obav­ljati, te se osposobiti za rad na siguran
način za poslove na kojima zasniva radni odnos.

Članak
18.

Radnik
ima pravo odbiti rad na radnom mjestu na kojem postoji opasnost za zdrav­lje
ili život, te na kojem nije provedena zaštita na radu.

Članak 19.

Radi
osigura­nja zaštite radnika tijekom ­njihovog rada poslodavac preuzima obvezu
da omogući provođe­nje ovih mjera:

– osigura­nje potrebnih uvjeta za nesmetano obav­lja­nje
poslova na radnim mjestima opisanim u procjeni opasnosti radnih mjesta

– osigura­nje uvjeta da se rad u svim radnim i
pomoćnim prostorijama može nesmetano odvijati

– osigura­nje mjera zdravstvene zaštite u posebnim
zdravstvenim ustanovama obvezatnim zdravstvenim pre­gledima radnika koji rade
na radnim mjestima s osobito otežanim i posebnim uvjetima rada

– osigura­nje sve potrebne zaštitne opreme

– osigura­nje uvjeta, tj. mjera za ostvariva­nje bo­ljih
radnih uvjeta radnika u kojih postoji povećana opasnost od profesionalnih
bolesti ili nastupa invalidnosti

– osigura­nje ispravnosti sredstava za rad u skladu s
propisima o zaštiti na radu i kontrole u određenim razdob­ljima

– osigura­nje radnicima, koji zbog zdravstvenoga sta­nja
ne mogu obav­ljati posao za koji su sklopili Ugovor o radu, mogućnost da im se,
prema preostaloj radnoj sposobnosti može ponuditi sklapa­nje ugovora o radu za
obav­lja­nje drugih odgo­va­rajućih poslova s tim da zadržavaju plaću radnoga
mjesta koja je za radnika povo­ljnija

– utvrđuje standarde kakvoće zaštitne opreme za sva
radna mjesta.

Članak 20.

U provođe­nju mjera zaštite na radu, povjerenik
zaštite na radu i radničko vijeće, osim prava utvrđenih zakonom i općim aktima
poslodavca, moraju ispu­njavati i ova prava i obveze:

– sudjelovati u planira­nju unaprjeđiva­nja radnih
uvjeta i uvođe­nja nove tehnologije u radni i proizvodni proces

– biti
obaviješteni o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdrav­lje radnika

–
primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provođe­nja mjera zaštite na
radu

– biti
nazočni inspekcijskim pre­gledima i obavijestiti inspektora o svim zapaža­njima
radnika

–
pozvati inspektora rada u nadzor kada ocijene da su ugroženi život i zdrav­lje
radnika, a poslodavac to propušta ili odbija učiniti

–
obrazovati se za obav­lja­nje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
zna­nje, pratiti i prikup­ljati podatke važne za ­njihov rad

–
staviti prigovor na inspekcijski nalaz i miš­lje­nje

–
svojom djelatnošću poticati ostale radnike na rad na siguran način

–
prijaviti nesreću na radu mjerodavnoj zdravstvenoj ustanovi, te osiguravajućemu
društvu kada to poslodavac propusti učiniti.

Članak
21.

Dužnost
je svakoga radnika brinuti se za vlastitu sigurnost i zdrav­lje, te sigurnost i
zdrav­lje drugih radnika i osoba na koje utječu ­nje­govi postupci tijekom
rada, u skladu s osposob­ljenošću i uputama koje mu je osiguralo društvo.

Radnik,
koji u slučaju ozbi­ljne, prijeteće i neizbježne opasnosti napusti svoje radno
mjesto ili opasno područje ne smije biti stav­ljen u lošiji položaj zbog svoga
postupka. On uživa zaštitu od bilo kakvih neposrednih pos­ljedica, osim ako je
po posebnim propisima ili pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi
spašava­nja života i zdrav­lja ­ljudi ili imovine.

Članak
22.

Radnika
kojemu je po konačnoj odluci medicinskog vještaka Hrvatskog zavoda za mirovinsko
i invalidsko osigura­nje utvrđena profesionalna nesposobnost za rad, poslodavac
je dužan rasporediti na poslove koji odgovaraju ­nje­govoj zdravstvenoj odnosno
preostaloj radnoj sposobnosti.

Ako
poslodavac, postupajući u skladu s 1. stavkom ovoga članka, ponudi radniku
otkaz ugovora s ponudom izmije­njenoga ugovora, na slabije plaćeno radno
mjesto, dužan mu je isplaćivati razliku plaće koju je radnik primao do uma­nje­nja
zdravstvene i radne sposobnosti.

Članak
23.

Radnik
je dužan:

–
raditi s nužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava život ili zdrav­lje
svoje i drugih radnika, te sigurnost opreme i strojeva

– na
radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se propisanih
mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstava za rad

–
održavati i upotreb­ljavati u ispravnom sta­nju sigurnosne uređaje i osobna
zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukova­nje

–
upozoriti neposrednoga rukovodite­lja na sve kvarove i nedostatke na uređajima,
opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima, te na one pojave
pri radu i postupku drugih osoba koje mogu oštetiti, uništiti određenu opremu
ili ugroziti život ili zdrav­lje radnika

–
ovladati zna­njem iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na siguran način

– podvrgnuti
se provjeri da li je pod utjecajem alkohola, drugih sredstava ovisnosti ili
bolesti.

Članak
24.

Način
organizira­nja zaštite na radu mora biti propisan posebnim općim aktom Društva
uz pribav­ljeno prethodno miš­lje­nje radničkoga vijeća.

6.
Zaštita mladih, invalidnih i starijih osoba

Članak 25.

Radniku mlađemu od 18 godina ne može se odrediti da
radi na osobito teškim poslovima koji su prema propisima o zaštiti na radu
utvrđeni kao poslovi koji s povećanom opasnošću štetno utječu na zdrav­lje
radnika i ­nje­gov psihofizički razvoj.

Članak 26.

Radnik kod koje­ga nastupi sma­nje­nje zdravstvene
sposobnosti, ima pravo raditi na svojem ili drugom radnom mjestu, ako prema
preostaloj radnoj sposobnosti može poslove toga radnoga mjesta obav­ljati bez
profesionalne rehabilitacije.

Članak 27.

Radniku kojemu je zbog profesionalne nesposobnosti
nadležno tijelo odredilo radno vrijeme kraće od punoga radnoga vremena ne može
se tako određeno radno vrijeme povećati.

7.
Odmori i dopusti

Članak
28.

Radnik koji radi u punom radnom vremenu ima svakog
radnog dana pravo na odmor (stanku) od najma­nje 30 (trideset) minuta.

Vrijeme odmora iz stavka 1. ovog članka ubraja se u
radno vrijeme i ne može se odrediti u prva tri sata nakon početka radnog
vremena, niti u zad­nja dva sata prije završetka radnog vremena.

Radnik ima pravo na tjedni odmor u traja­nju najma­nje
24 sata neprekidno.

Ako radnik radi na dan tjednog odmora, mora mu se
osigurati dan u tijeku iduće­g tjedna za takav odmor.

Članak 29.

Radnik ima pravo na odsutnost rada uz naknadu plaće
(plaćeni dopust) do 7 (sedam) radnih dana u kalendarskoj godini, s tim da u
pojedinačnim slučajevima ostvaruje s­ljedeća prava:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | sklapa­nje braka | 5 dana |
| – | rođe­nje djeteta | 5 dana |
| – | smrt člana uže obite­lji | 3 dana |
| – | elementarne nepogode | 3 dana |
| – | teška bolest člana obite­lji (rodite­lji i djeca) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | a) izvan mjesta stanova­nja | 2 dana |
| if !supportEmptyParas endif | b) u mjestu stanova­nja | 1 dan |
| – | radi traže­nja članova obite­lji nestalih u ratu | 5 dana |
| – | radi sudjelova­nja u humanitarnim i kulturnim | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | aktivnostima, te sportskim susretima vezanim | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | za rad Društva | 1 dan |
| – | na poziv suda ili drugih tijela državne uprave | 1 dan |

if !supportEmptyParas endif

Članovima uže obite­lji smatraju se osobe navedene u
članku 49. stavku 2. Zakona o radu.

Vrijeme plaćenoga dopusta smatra se kao vrijeme
provedeno na radu.

Radnik može koristiti plaćeni dopust isk­ljučivo u
vrijeme nastupa okolnosti na osnovi kojih ima pravo na plaćeni dopust.

Ako okolnosti na osnovi kojih radnik stječe pravo na
plaćeni dopust nastupe u vrijeme privremene nesposobnosti za rad, radnik ne
može ostvariti pravo na plaćeni dopust za dane kada je bio privremeno
nesposoban za rad.

Odluku o plaćenom dopustu za radnike Direkcije donosi
Uprava Društva, a za radnike Uprave šuma Podružnice, Šumarije i Radne jedinice
vodite­lj Podružnice.

Članak 30.

U slučaju dobrovo­ljnog dariva­nja krvi, radnik ima pravo
na plaćeni dopust u traja­nju od 1 (jednog) dana po izboru radnika (ili na dan
dava­nja krvi ili idući radni dan) i to za svaki slučaj dariva­nja krvi
neovisno o broju dana plaćenog dopusta koje je tijekom iste kalendarske godine
ostvario po drugim osnovama.

Članak 31.

U posebnim slučajevima radniku se može, na ­nje­gov
zahtjev, odobriti neplaćeni dopust za:

– ­nje­gu bolesnog člana obite­lji

– liječe­nje na vlastiti trošak

– izgrad­nju ili popravak kuće, popravak stana

– obrazova­nja, osposob­ljava­nja, usavršava­nje ili
specijalizaciju na vlastiti trošak ako radnika na školova­nje nije uputilo
Društvo za svoje potrebe

– posjet članova uže obite­lji.

Za vrijeme neplaćenoga dopusta moraju radnikova prava
i obveze u radnom odnosu, osim ako zakonom nije drugačije određeno.

Članak 32.

Du­ljina godiš­nje­ga odmora utvrđuje se u skladu sa
Zakonom o radu. Minimum od osamnaest radnih dana godiš­nje­ga odmora povećava
se primjenom s­ljedećih kriterija, s tim da se pri utvrđiva­nju godiš­nje­ga
odmora subote ne računaju u godiš­nji odmor:

1. Prema uvjetima rada – rad
na terenu:

|  |  |
| --- | --- |
| – povremeno | 1 dan |
| – pretežno | 2 dana |
| – stalno | 3 dana |

– radnici čiji se radni staž
računa s

|  |  |
| --- | --- |
| povećanim traja­njem | 4 dana |
| – rad traktorom, dizalicom i bušilicom | 2 dana |

2. Prema složenosti poslova
opisanih u tarifnim razredima utvrđenim Pravilnikom o plaćama i to:

|  |  |
| --- | --- |
| – za složenost poslova u grupi 1-3 | 1 dan |
| – za složenost poslova u grupi 4-5 | 2 dana |
| – za složenost poslova u grupi 6-7 | 4 dana |
| – za složenost poslova u grupi 8-9 | 5 dana |
| – za složenost poslova grupe 10 | 6 dana |

3. Za svake navršene 3 godine

|  |  |
| --- | --- |
| radnoga staža | 1 dan |

4. Prema posebnim uvjetima:

– samohranom rodite­lju do završetka

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | školova­nja djeteta ne starije­g od | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | 24 godine | 3 dana |
| – | jednom od rodite­lja za svako dijete | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | do 7 godina | 1 dan |
| – | invalidu rada i invalidu Domovinskog | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | rata | 3 dana |
| – | invalidu s tjelesnim ošteće­njem više | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | od 60% | 3 dana |
| – | za ­nje­gu osobe s teškim tjelesnim i | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | duševnim ošteće­njem | 3 dana |

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | za rad na računalima, pisaćim strojevima | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | i strojevima za umnožava­nje – stalno | 3 dana |
| – | za rad na računalima i pisaćim strojevima | |
| if !supportEmptyParas endif | – povremeno | 1 dan |
| – | za svakih 100 sati rada noću u godini | 1 dan |

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | za rad duži od punog radnoga vremena | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | od 50 sati i više | 1 dan |

if !supportEmptyParas endif

Godiš­nji odmor ne može biti duži od 30 dana, odnosno
36 dana na poslovima na kojima se primjenom mjera zaštite na radu nije moguće
zaštititi od štetnih utjecaja.

Članak 33.

Radnik može koristiti godiš­nji odmor u više
dijelova.

Jedan dan godiš­nje­ga odmora radnik ima pravo
koristiti kada on to želi, ali uz obvezu da o tome najma­nje jedan dan ranije
obavijesti neposrednoga rukovodite­lja.

Članak 34.

Raspored korište­nja godiš­nje­ga odmora utvrđuje
vodite­lj Podružnice za radnike Uprave šuma Podružnice, Šumarije i Radne
jedinice, a za radnike Direkcije i vodite­lje Podružnica Uprava Društva.

Radnik mora biti obaviješten o korište­nju godiš­nje­ga
odmora najma­nje 15 dana prije korište­nja.

Rješe­nje o traja­nju i rasporedu godiš­nje­ga odmora
treba sadržavati sve kriterije po kojima je radniku utvrđena dužina godiš­nje­ga
odmora i vrijeme u kojem će radnik koristiti godiš­nji odmor.

Pri utvrđiva­nju dužine godiš­nje­ga odmora pojedinom
se radniku uzimaju u obzir svi kriteriji koje radnik ispu­njava trideset dana
prije nastupa godiš­nje­ga odmora.

Godiš­nji odmor, odnosno dio godiš­nje­ga odmora koji
je prekinut ili nije korišten zbog bolesti ili porodnog dopusta u kalendarskoj
godini, radnik ima pravo iskoristiti do 30. lip­nja iduće godine, pod uvjetom
da je radio najma­nje šest mjeseci u godini koja prethodi godini u kojoj se
vratio na rad.

III.
PLAĆE, NAKNADE I DRUGA PRIMANJA

1.
Plaće

Članak
35.

Društvo
je obvezno radniku za ­nje­gov rad isplatiti plaću koja se sastoji od:

1. osnovne plaće

2. plaće po osnovi ostvarenih rezultata rada

3. plaće po osnovi radnoga staža

4. naknade plaće po ovom ugovoru i zakonu.

Poslodavac može isplatiti radniku plaću i iz dobiti
teme­ljem svoje posebne odluke.

Članak 36.

Plaću za obav­ljeni rad Društvo je dužno isplatiti
radniku neovisno o ostvarenom poslovnom rezultatu Društva. Plaćom se smatra:

– osnovna plaća utvrđena po osnovi složenosti poslova
radnoga mjesta na koje je radnik raspoređen i normalnih radnih uvjeta na tom
radnom mjestu utvrđenih općim aktom

–
poveća­nje po osnovi ostvarenih rezultata rada radnika (u da­lj­njem tekstu:
stimulativni dio plaće)

–
poveća­nje plaće po osnovi radnoga staža i uvjeta rada težih od normalnih
uvjeta, vrednovanih u osnovnoj plaći.

Naknadu
plaće radnik ostvaruje za vrijeme u kojem ne radi u slučajevima utvrđenim zakonom
i ovim Ugovorom.

Članak
37.

Plaća
se isplaćuje jedanput mjesečno.

Plaća
se isplaćuje u novcu.

Plaća
se isplaćuje do 20-oga u mjesecu za protekli mjesec.

U
slučaju zakaš­nje­nja isplate plaće Društvo je dužno radniku isplatiti zakonsku
zateznu kamatu.

Zatezna
kamata za zakaš­nje­nje s isplatom plaće iz prethodnog mjeseca isplaćuje se s
plaćom za idući mjesec.

Članak
38.

Društvo
je dužno omogućiti radniku, sindikalnom povjereniku i radničkom vijeću uvid u
dokumentaciju o obračunu i uplati doprinosa za mirovinsko, invalidsko i
zdravstveno osigura­nje u roku od 3 dana od postav­ljenoga zahtjeva.

2.
Osnovna plaća

Članak 39.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i
određeni učinak, utvrđena na osnovi složenosti poslova radnoga mjesta i
određenih uvjeta rada na tom mjestu, a u skladu s odredbama ovoga Ugovora,
najniži je iznos koji je Društvo dužno isplatiti radniku.

Osnovna plaća radnika utvrđuje se na teme­lju
pripadajućih bodova.

Članak 40.

Najnižu osnovnu plaću ugovorne strane utvrđuju u iznosu
od 2.100,00 kn (plaća s doprinosima iz plaće).

Plaća iz 1. stavka ovoga članka sastoji se od
osnovnoga iznosa plaće od 1.600,00 kuna i dodatka od 500,00 kuna.

Ako nakon utvrđiva­nja i objave najniže osnovne plaće
troškovi života, prema podacima Zavoda za statistiku Hrvatske, porastu iznad 5
posto, ugovorne strane će započeti pre­govore o visini najniže osnovne plaće.

Pri utvrđiva­nju najniže osnovne plaće ugovorne će
strane polaziti od iznosa minimalnih troškova života radnika i ­nje­gove obite­lji
te realnih mogućnosti Poduzeća.

Svaka ugovorna strana može podnijeti prijedlog za
korekciju najniže osnovne plaće, koji je druga ugovorna strana dužna razmotriti
i ocijeniti ­nje­govu opravdanost. Postupak pre­govara­nja mora biti okončan u
roku od 30 dana od dana podnesenog prijedloga.

Razlozi mogu biti ko­njunkturne naravi ili zbog kreta­nja
troškova života.

Članak 41.

Društvo je dužno organizaciji Sindikata i radničkom
vijeću na ­njihov zahtjev dati mjesečne podatke o najnižoj osnovnoj i najvišoj
isplaćenoj plaći za puno radno vrijeme.

Članak 42.

Svi
poslovi i radna mjesta na teme­lju složenosti poslova i normalnih uvjeta rada
utvrđeni Pravilnikom o plaćama sastavni su dio ovoga Kolektivnoga ugovora, a
izmjene i dopune, odnosno novi Pravilnik donijet će se uz savjetova­nje sa
sindikatom.

Akontacija
osnovne plaće za sva radna mjesta utvrđuje se tako da se pripadajući broj
bodova radnoga mjesta množi s osnovicom kako slijedi:

– 1,55
kuna bruto za razdob­lje od 1. srp­nja do 31. kolovoza 2003. godine

– 1,60
kuna bruto za razdob­lje od 1. rujna do 30. rujna 2003. godine

– 1,65
kuna bruto za razdob­lje od 1. listopada 2003. godine pa nada­lje za vrijeme
traja­nja ovog Kolektivnog ugovora.

Pored
utvrđene akontacije osnovne plaće iz prethodnog stav­ka ovog članka radnik ima
pravo na dodatak na plaću u visini od 500,00 kuna.

3.
Stimulativni dio plaće

Članak
43.

Poslodavac
će u skladu s financijskim mogućnostima i rezultatima poslova­nja isplatiti
stimulativni dio plaće utvrđen za razinu Uprave šuma Podružnice, Šumarije,
Radne jedinice i Direkcije.

Kriteriji
za obračun stimulativnoga dijela plaća utvrdit će se Pravilnikom o plaćama
Društva.

Članak
44.

Plaća
radnika ovisi i o ostvarenom učinku, koji se utvrđuje na osnovi ovih mjerila:

– norme
vremena

– norme
radnoga učinka

–
normativi izrade

–
količina usluga i proizvoda

– broj
prijeđenih kilometara

–
kakvoća ostvare­nja zadataka

–
rokovi izvrše­nja zadataka

–
ostvare­nje plana zadataka

–
ostvare­nje naturalnoga plana

–
ostvare­nje financijskoga plana.

Članak
45.

Postav­lja­nje
normi u Društvu u smislu članka 44. ovoga Ugovora obav­lja se prema odredbama
posebnoga Pravilnika o normira­nju poslova u Društvu.

Ako dođe u pita­nje ostvariva­nje postav­ljenih normi
kod veće­ga broja radnika, predmet toga spora povjerit će se arbitraži čije
arbitre će strane Kolektivnoga ugovora suglasno utvrditi:

Članak
46.

Za
mjere­nje ostvarenoga učinka mogu se koristiti obrasci, kao što su:

–
osobna evidencija rada

– radni
nalog

–
mjesečni, tromjesečni, polugodiš­nji plan radnih zadataka plan rokova i

–
ostale evidencije koje služe za praće­nje ostvarenoga radnoga učinka.

Mjere­nje
i vrednova­nje učinka obav­lja se u Upravi šuma Podružnici, Šumariji i Radnoj
jedinici.

Članak
47.

Na
zahtjev radnika, sindikata ili Uprave Društva može se izvršiti stručna
arbitraža normi ili drugih mjerila vrednovanja rezultata rada. Do završetka
arbitaže radnik ostvaruje stimulativni dio plaće po važećim mjerilima.

Članak
48.

Stimulativni
dio plaće obračunava se svaka tri mjeseca, a isplaćuje se 20 dana nakon proteka
obračuna.

4.
Dodaci

Članak 49.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku godinu
radnoga staža za 0,5 posto, a ukupno najviše 20%.

Pravo na poveća­nje osnovne plaće prema prethodnom
stavku pripada radniku za ukupni radni staž.

Članak 50.

Osnovna plaća radnika povećava se kada radnik radi u
uvjetima težim od normalnih za određeno radno mjesto:

– za noćni rad                                           50%
od osnovne plaće

– za prekovremeni rad                               50% od osnovne
plaće

– za rad na dan tjednog

odmora (nedje­lja)                                      50% od
osnovne plaće

– za rad na dane blagdana

i neradne dane                                           50%
od osnovne plaće

– za rad na Uskrs i Božić                          70% od osnovne plaće.

Radniku za rad na blagdane i neradne dane po zakonu
osim plaće iz stavka prvoga ovoga članka pripada i naknada plaće sukladno
članku 52. ovoga Ugovora.

Uvjeti iz stavka 1. ovog članka međusobno se isk­ljučuju,
a radnik ima pravo na poveća­nje osnovne plaće s osnova onog uvjeta koji je za
radnika najpovo­ljniji.

Članak 51.

Radnici koji uz redovit rad izvan radnoga vremena
uprav­ljaju vozilom s više od 5 sjedišta i prevoze radnike na posao i s posla
zbog rada na terenu, imaju pravo na naknadu u visini od 15 bodova na dan, uz
obvezu održava­nja vozila (pra­nje i čišće­nje).

5.
Naknada plaće

Članak 52.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini osnovne plaće
uvećane na dodatak za staž i dodatak od 500,00 kuna u slučajevima:

1. plaćenoga dopusta

2. blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom

3. rada u uprav­ljačkim, sindikalnim i predstavničkim
tijelima

4. izobrazbe i prekvalifikacije, stručne izobrazbe u skladu
s odredbama općih akata Poduzeća

5. zastoja u poslu do koje­ga je došlo bez kriv­nje
radnika, zbog organizacije rada, kvara na sredstvu za rad, ili zbog vremenskih
nepogoda.

Ako je radnik dovezen na radilište, a jedan od uvjeta
(kiša, snije­g, kitina) je nastupio, radnik ima pravo na naknadu bez obzira na
navedeno vrijeme čeka­nja.

Ako radnik zbog gore spomenutih okolnosti, a prema
odluci nadležne osobe ni ne dođe na radilište, ne ostvaruje pravo na naknadu, a
neodrađeni dan treba odraditi. Neodrađeni dan se u pravilu odrađuje u istom
mjesecu, a samo iznimno u pos­ljed­njem tjednu neodrađeni dani mogu se
prenijeti u s­ljedeći mjesec. Ako se neodrađeni dani ne uspiju odraditi u
skladu s odredbama ovoga ugovora, radniku se isplaćuje naknada u visini od 60%
osnovne plaće.

Članak 53.

Za vrijeme godiš­nje­ga odmora radniku pripada
naknada u visini ­nje­gove prosječne plaće u prethodna 3 mjeseca.

Članak 54.

Radniku koji u skladu s aktima Društva u svemu zamje­njuje
odsutnoga radnika na ­nje­govim poslovima i radnim zadacima, pripada plaća po
svim osnovama i mjerilima radnoga mjesta odsutnoga radnika ako je to za radnika
povo­ljnije, u protivnom zadržava plaću svoga radnoga mjesta.

Pravo iz prethodnoga stavka ovog članka pripada
radniku od prvog dana zamjene pa sve dok ta zamjena traje, pod uvjetom da je
zamjena trajala neprekidno najma­nje 10 radnih dana.

Članak 55.

Za vrijeme privremene nesposobnosti za rad do 42 dana
radnik ima pravo na naknadu plaće u visini od 80% plaće isplaćene mu u
prethodnih šest mjeseci.

Za slučaj bolova­nja zbog profesionalne bolesti ili
oz­ljede na radu isplaćuje se naknada plaće u visini od 100% plaće radnika kao
da je bio na radu.

6.
Naknada plaće teme­ljem solidarnosti

Članak 56.

Radnik, koji zbog starosti, opće­ga zdravstvenoga sta­nja,
fi­zičke ili psihičke iscrp­ljenosti, profesionalne bolesti, nesreće na radu te
u drugim slučajevima uma­njene radne sposobnosti ne može više ostvarivati
prosječne rezultate u izvršava­nju poslova i zadataka koje radi, ostvaruje
pravo na stjeca­nje plaće s osnove solidarnosti sukladno člancima 57. i 58.
ovoga Ugovora.

Članak 57.

Radnik ima pravo na plaću s osnove solidarnosti u
ovim slu­ča­jevima:

– za vrijeme prekvalifikacije radi obav­lja­nja
drugih poslova i zadataka u Društvu

– za vrijeme u kojemu ostvaruje slabije rezultate
rada zbog invalidnosti, zdravstvenoga sta­nja i dr.

Društvo će osigurati povo­ljnije uvjete rada, odnosno
rad na jednostavnijim poslovima, bez uma­nje­nja plaće koju je radnik ostvario
u mjesecu koji prethodi nastanku spomenutih okolnosti.

Članak 58.

Radniku muškarcu sa navršenih 60 godina života,
odnosno radnici ženi sa navršenih 55 godina života kojima do stjeca­nja prava
na starosnu mirovinu nedostaje pet (5) godina života, zadržavaju, do stjeca­nja
prava na starosnu mirovinu, najma­nje plaću koju su ostvarili u mjesecu u kojem
su se stekle spomenute okolnosti.

Plaća radnika, odnosno radnice iz prethodnoga stavka
ovoga članka uvećava se razmjerno s porastom plaća kod poslodavca.

Članak 59.

Pripravniku koji se osposob­ljava za određeno radno
mjesto pripada plaća u visini od 70 posto plaće radnoga mjesta za koje se
osposob­ljava.

IV.
OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

Članak
60.

Radnik koji ostvaruje pravo na puni godiš­nji odmor
ima pravo na re­gres za korište­nje godiš­nje­ga odmora najma­nje u visini od
50 posto prosječne plaće Društva isplaćene u prethodnom mjesecu.

Re­gres se mora isplatiti tijekom tekuće kalendarske
godine ovisno o financijskim mogućnostima poslodavca.

Odluku o visini re­gresa za korište­nje godiš­nje­ga
odmora i vremenu isplate donosi Uprava Društva.

Ako radnik ostvaruje pravo na razmjerni dio godiš­nje­g
odmora nema pravo na re­gres za korište­nje godiš­nje­g odmora.

Članak 61.

Pri odlasku u mirovinu radnik ima pravo na otpremninu
u visini neoporezive porezne osnovice po Zakonu o porezu na dohodak i
Pravilniku o porezu na dohodak.

Članak 62.

Društvo će na teret troškova poslova­nja isplatiti
pomoć članovima obite­lji radnika u ovim slučajevima:

– smrti radnika                                                     20.000,00
kn

– smrti radnika nesretnim
slučajem                        35.000,00
kn

pod uvjetom da radnik nije osiguran kolektivnim
kombiniranim osigura­njem kod poslodavca.

Članak 63.

Kada je radnik upućen na službeno putova­nje u zem­lji,
pripada mu naknada prijevoznih troškova, dnevnica u iznosu od 130,00 kuna i
naknada punoga iznosa hotelskoga računa za noće­nje.

Naknada troškova i dnevnica za službeno putova­nje u
inozemstvo uređuje se na način kako je to uređeno za republičke organe uprave.

Članak 64.

Za vrijeme rada na terenu radnik ima pravo na
terenski dodatak u visini:

– na području šumarije                                            56,00
kuna,

– na području Podružnice                                       64,00
kune,

– izvan područja Podružnice,
sa

svakodnevnim povratkom kući                                68,00 kuna,

– bez svakodnevnoga povratka
kući                      130,00 kuna.

Terenski dodatak utvrđen u 1. stavku ovoga članka
pripada radniku pod uvjetom da je na poslu proveo puno radno vrijeme, a najma­nje
za 6 sati rada uz učinak 100 posto i više.

Radniku koji na
poslu provede puno radno vrijeme, a ne ostvari učinak od 100 posto
pripada terenski dodatak razmjerno ostvarenomu učinku.

Ako je radniku na terenu osiguran samo smještaj ili
samo prehrana, terenski dodatak uma­njuje se za 13,00 kuna, a ako je osiguran i
smještaj i prehrana, terenski dodatak uma­njuje se za 74,00 kune.

Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isk­ljučuju.

Naknada se isplaćuje do 20-oga u mjesecu za protekli
mje­sec.

Članak 65.

Radniku koji mora biti trajno odvojen od obite­lji
koja trajno boravi izvan Podružnice, pripada pravo na naknadu za odvojeni život
od obite­lji.

Naknada
se isplaćuje za pokrića povećanih troškova života zbog odvojenosti od obite­lji.
Kada radnik ima na ­nju pravo, puna naknada ne može iznositi više od iznosa
koji je neoporeziv po Zakonu o porezu na dohodak.

Ako je
radniku osiguran smještaj ili prehrana, visina naknade u novčanom iznosu uma­njit
će se u odgovarajućem iznosu.

Naknada
za odvojeni život od obite­lji i terenski dodatak međusobno se isk­ljučuju.

Članak 66.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla gradskim i međugradskim javnim prijevozom u visini od 90%
troškova cijene mjesečne prijevozne karte pod uvjetom da mu je mjesto
prebivališta odnosno boravišta uda­ljeno od mjesta rada preko tri kilometra.

Ukoliko je mjesto boravišta različito od mjesta
prebivališta, za ostvare­nje prava na naknadu troškova prijevoza uzima se
mjesto boravišta.

Ako radnik mora sa stanice međunarodnog javnog
prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini
troškova međumjesnog i mjesnog javnog prijevoza.

Ako od mjesta prebivališta odnosno boravišta radnika
do mjesta rada ili na dijelu te razda­ljine nije osiguran javni prijevoz koji
omogućava radniku redovit dolazak i odlazak s posla, radnik ima pravo na
naknadu troškova prijevoza za tu razda­ljinu odnosno dio razda­ljine bez
organiziranog javnog prijevoza, a koje se utvrđuje u visini cijene mjesečne
karte javnoga prijevoza u najbližem mjestu u kojem je organiziran javni
prijevoz.

Ako postoji više mogućnosti prijevoza, o povo­ljnosti
odlu­ču­je poslodavac u dogovoru s radnikom uvažavajući vremenska i materijalna
ograniče­nja.

Radnik nema pravo na naknadu troškova prijevoza za
dane kada koristi godiš­nji odmor, plaćeni dopust ili je privremeno nesposoban
za rad (bolova­nje).

Radnik koji ima na uporabi službeni automobil Društva
nema pravo na troškove prijevoza za dolazak na posao i odlazak s posla.

Članak 67.

Ako radniku nije osiguran prijevoz na radilište,
odnosno prijevoz za potrebe posla, radnik ima pravo na naknadu troškova
prijevoza u visini cijene pojedinačne karte.

Članak 68.

Ako radnik ima pravo korište­nja privatnoga
automobila u službene svrhe, nadoknadit će mu se troškovi u visini od 30%
cijene litre benzina supera po prijeđenom kilometru. Kada će rad­nik koristiti
privatni automobil u službene svrhe, uređuje se aktima Društva.

Članak 69.

Radniku koji je raspoređen po potrebi službe na rad u
drugo mjesto, priznaju se selidbeni troškovi za prijevoz stvari.

Članak 70.

Društvo može na teret troškova poslova­nja kolektivno
osigurati sve radnike za slučaj smrti, profesionalne bolesti i trajne
invalidnosti.

Članak 71.

Za neprekidni radni staž u Društvu i pravnim
prednicima radniku pripada nagrada za 10, 15, 20, 25, 30, 35 i 40 godina radnog
staža najma­nje u visini neoporezivog iznosa kako je to utvrđeno Pravilnikom o
porezu na dohodak.

Nagrada se isplaćuje za navršene godine radnoga staža
u tekućoj godini, a isplaćuje se danom kada je navršena puna godina.

Članak 72.

Sredstva za darove djeci u povodu Dana svetog Nikole
isplaćuju se radniku (rodite­lju, posvojite­lju) Društva u visini neoporezivoj
po Zakonu o porezu na dohodak.

Pravo na novčani dar imaju djeca radnika Društva koja
su na dan 31. 12. mlađa od 12 godina, a radnik ostvaruje pravo na osobni
odbitak za uzdržava­nje člana obite­lji – djeteta prema Zakonu o porezu na
dohodak.

Pravo na isplatu novčanog dara ostvaruje radnik koji
se na dan 6. prosinca kalendarske godine za koju se isplaćuje novčani dar
nalazi u radnom odnosu kod poslodavca.

Odluku o isplati novčanog dara donosi Uprava Društva.

Članak 73.

Radnik ili ­nje­gova obite­lj ima pravo na pomoć u
visini neoporezivoj po Zakonu o porezu na dohodak u ovim slučajevima:

– smrt radnika

– teška invalidnost radnika (više od 30% tjelesnog
ošteće­nja)

– smrt člana radnikove obite­lji (supružnik, djeca,
rodite­lji)

– neprekidno bolova­nje duže od 90 dana.

Naknade iz 1. stavka ovoga članka isplaćuju se
jednokratno po nastupu slučaja, a za bolova­nje duže od 90 dana iznos naknade
može se isplatiti samo jednom u godini.

Članak 74.

Pod pojmom teže invalidnosti u smislu odredaba ovoga
ugovora razumijeva se invalidnost zbog koje je došlo zbog povrede na radu ili
profesionalne bolesti na teme­lju če­ga radnik ostvaruje neko od prava s osnove
mirovinskoga i invalidskoga osigura­nja.

Članak 75.

Solidarna pomoć radniku dodijelit će se u ovim
slučajevima:

1. za ukla­nja­nje pos­ljedica

    elementarne nepogode

|  |  |
| --- | --- |
| i požara | – do 5 prosječnih plaća |
| if !supportEmptyParas endif | u Poduzeću |

if !supportEmptyParas endif

2. rodi­lji nakon poroda

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | za svako dijete | – 1 prosječna plaća |
| if !supportEmptyParas endif | | u Poduzeću |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |
endif

if !supportEmptyParas endif

3. pomoć pri liječe­nju

|  |  |
| --- | --- |
| u inozemstvu ako liječe­nje | if !supportEmptyParas endif |
| nije moguće u RH | – prema potrebi. |

Solidarna pomoć iz stavka 1. točke 3. može se
isplatiti uz predočenu potvrdu Hrvatskoga zavoda za zdravstveno osigura­nje.

Za radnike Direkcije odluku o dodjeli solidarne
pomoći donosi Uprava Društva, a za radnike u upravama šuma, podružnicama,
šumarijama i radnim jedinicama vodite­lj podružnice.

Članak 76.

Poslodavac se obvezuje stipendirati djecu radnika
poginulih na radu u postotku od neoporezivoga iznosa stipendije po Zakonu o
porezu na dohodak i to:

\* iznosom od 40% osnovice za osnovnu školu,

\* iznosom od 60% osnovice za sred­nju školu,

\* iznosom od 80% osnovice za visokoškolske ustanove.

Radnik
koji je poginuo kao branite­lj domovine u Domovinskom ratu smatra se radnikom
poginulom na radu.

Stipendija iz prethodnoga stavka pripada samo za
redovito školova­nje u dužini predviđenoj nastavnim programom.

Članak 77.

Društvo će osigurati sredstva za stambene kredite
radnika. Osigurana sredstva odobrava Skupština Društva prihvaća­njem plana
poslova­nja i odlukom o raspodjeli dobiti.

Članak 78.

Radnici sa članovima svoje obite­lji i umirov­ljenici
imaju pravo na korište­nje odmarališta Društva.

Članak 79.

Poslodavac će posebnom odlukom, u dogovoru sa sindi­ka­tom,
utvrditi uvjete i način prodaje šumskih proizvoda svojim radnicima.

V.
PRIGODNI NOVČANI DODACI

Članak
80.

Poslodavac
će radnicima isplatiti i prigodni novčani dodatak u visini neoporezivoga iznosa
prema Zakonu o porezu na dohodak i Pravilniku o porezu na dohodak za blagdane
Božić i Uskrs.

Pravo
na isplatu prigodnog novčanog dodatka imaju oni radnici koji su na dan blagdana
Božića (25. 12.) i Uskrsa u radnom odnosu kod poslodavca.

VI.
ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak
81.

Naknada plaće koja radniku invalidu pripada od dana
nastanka invalidnosti ili radniku od dana utvrđene opasnosti od nastanka
invalidnosti odnosno od dana završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije do
raspoređiva­nja na odgovarajuće radno mjesto, ne može se isplatiti u iznosu
nižem od osnovne plaće radnoga mjesta na koje je do tada bio raspoređen.

Članak 82.

U ostvariva­nju prava iz radnoga odnosa radnik ima
pravo zahtijevati zaštitu pred radničkim vijećem, nadležnim sudom, pred
nadležnim tijelom inspekcije rada prema odredbama zakona.

Članak 83.

Radnik ima pravo podnositi svoje zahtjeve radi
ostvariva­nja prava iz radnoga odnosa mjerodavnim tijelima u Društvu. Ako je
nezadovo­ljan njihovim odlukama, ima pravo podnositi zahtjev za zaštitu prava
mjerodavnom sudu.

Prigovor se podnosi u roku od 15 dana, računajući od
dana kad mu bude uručena odluka kojom je povrijeđeno ­nje­govo pravo, osim u
slučajevima kada je zakonom i pravilnicima propisan kraći rok za prigovor.

Članak 84.

Radniku koji je izabran ili imenovan na funkciju
profesionalnoga člana radničkoga vijeća ili profesionalnoga sindikalnoga
povjerenika odnosno predsjednika sindikata, poslodavac je dužan po isteku
mandata ponuditi ugovor o radu za radno mjesto koje je obav­ljao prije izbora,
odnosno imenova­nja, ili drugi posao koji odgovara stručnoj spremi radnika u
organizacijskoj jedinici u kojoj je bio zaposlen prije izbora.

VII.
OBRAZOVANJE I IZVJEŠĆIVANJE RADNIKA

Članak
85.

Radnici
imaju pravo na obrazova­nje s obzirom na interese Društva i osobne interese.

Obrazova­nje
za potrebe Društva je radna obveza radnika, pa mu za to vrijeme pripadaju sva
prava kao da je radio.

Međusobna
prava i obveze između Društva i radnika koje­ga je Društvo uputilo na obrazova­nje
utvrđuju se posebnim ugovorom.

VIII.
UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak
86.

Radnici
imaju pravo na nesmetano i slobodno sindikalno orgnizira­nje u skladu s
konvencijom Međunarodne organizacije rada, Ustavom RH i zakonom radi zaštite
svojih prava i interesa.

Djelatnost
sindikalnoga povjerenika u Društvu ne smije biti priječena ili ometana ako on
djeluje u skladu sa statutom sindikata, zakonom i drugim propisima.

Članak
87.

Rad
sindikalnih povjerenika financira Društvo u bruto iznosu.

Pravo
na sindikalnu djelatnost s naknadom plaće sindikalni povjerenik ostvaruje u
ovisnosti o broju članova sindikata u podružnici, i to tako da na svakoga člana
Sindikata ima pravo na 2 sata djelatnosti s naknadom plaće tijekom kalendarske
godine.

U Upravi šuma podružnici sa 750 i više članova
sindikata sindikalni povjerenik ima pravo na sindikalnu djelatnost s naknadom
plaće za puno radno vrijeme.

Sindikalni povjerenik za svoj sindikalni rad odgovara
samo članstvu i sindikalnim tijelima.

Glavni sindikalni povjerenik ima pravo na sedam dana
plaćenog dopusta tijekom kalendarske godine radi sindikalnoga osposob­ljava­nja
i izobrazbe.

Članak 88.

Sindikalni povjerenik zbog sindikalnih djelatnosti
kojima se štite prava i interesi zaposlenih u skladu sa statutom sindikata ne
može biti pozvan na bilo kakvu odgovornost, niti doveden u nepovo­ljan položaj.

Sindikalnoga povjerenika u Društvu za vrijeme traja­nja
mandata i jednu godinu nakon isteka mandata, ne može se bez prethodne
suglasnosti nadležnog tijela sindikata:

– premjestiti u okviru Društva

– utvrditi kao višak zaposlenih

– otkazati ugovor o radu s ponudom izmije­njenoga
ugovora ako je posrijedi nepovo­ljnije radno mjesto

– ili
na drugi način staviti u nepovo­ljniji položaj u odnosu na ostale radnike.

Sindikat
je dužan Društvu dati podatke o sindikalnim povjerenicima, njihovom mjestu rada
i o traja­nju mandata sindikalnoga povjerenika.

Članak 89.

Uprava
Društva i ostale poslovodne strukture Društva dužni su primiti i saslušati
sindikalnoga povjerenika kada on to zatraži ili po dogovoru.

Članak 90.

Tijela Društva dužna su razmotriti prijedloge,
poticaje i zahtjeve sindikata u ostvariva­nju prava, obveza i odgovornosti
radnika iz rada i na osnovi rada.

Tijela Društva dužna su uk­ljučiti sindikat u
postupak priprema donoše­nja odluka značajnih za položaj radnika, razradu
kriterija tehnološkoga viška radnika i organizacije rada.

Članak 91.

Društvo je dužno, bez naknade, za rad Sindikata
osigurati najma­nje ove uvjete:

– prostor za rad i održava­nje sindikalnih sastanaka

– pravo na uporabu telefona i po mogućnosti telefaksa
u rad­nom vremenu

– slobodu sindikalnoga izvješćiva­nja i podjele tiska

– tehničke i administrativne usluge za rad sindikata
u mjeri nužnoj za ostvariva­nje sindikalne djelatnosti

– uz prethodno pisanu suglasnost radnika – člana
sindikata obračun sindikalne članarine i sindikalnih kredita preko isplatnih
lista u Financijskoj službi odnosno Financijsko-računovod­stve­nim odjelima
prilikom obračuna plaća i doznačiva­nje članarine na sindikalne račune.

Članak 92.

Radi promica­nja sindikalnoga djelova­nja i zaštite
prava radnika članovi izvršnoga tijela sindikata (povjereništva) imaju pravo
održavati sastanke u radno vrijeme.

Sindikat ima pravo na sindikalni zbor svih članova za
vrijeme traja­nja rada najma­nje jedan sat od radnoga vremena dva puta u
godini.

Inicijativa, organizacija i izjaš­njava­nje o štrajku
može se provesti u radno vrijeme, ako se ne remeti proces rada.

Članak 93.

Sindikati imaju pravo na poslovnim prostorijama
Društva izvjesiti sindikalnu zastavu uz prethodnu obavijest Upravi Društva:

– za vrijeme štrajka

– za vrijeme upozore­nja i inicijative za štrajk.

IX.
SUODLUČIVANJE RADNIKA

Članak
94.

Radnici
u Društvu suodlučuju na način utvrđen Zakonom o radu preko sindikata i
radničkih vijeća.

X.
SOCIJALNI MIR I ŠTRAJK

Članak 95.

Sindikat se suzdržava od štrajka, ako se sve odredbe
iz ovoga Ugovora uredno ispu­njavaju.

Obje strane ovog Ugovora sporna će pita­nja nastojati
riješiti mire­njem i arbitražom prije štrajka.

Za sva pita­nja koja ovim Ugovorom nisu uređena ili
se trebaju urediti posebnim općim aktima, sindikat se ne odriče prava na
štrajk. Obveza socijalnoga mira vrijedi do otvara­nja novih kolektivnih pre­govora.

Članak 96.

Za organizaciju i provedbu štrajka sindikat primje­njuje
sindikalna pravila o štrajku sukladno Zakonu o radu.

Štrajkom
rukovodi štrajkački odbor.

Članovi
štrajkačkoga odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.

Članak
97.

Kad je
štrajk organiziran zbog neispu­njava­nja obveza propisanih ovim ugovorom,
troškove štrajka snosi Društvo.

Ako se
u slučaju iz 1. stavka utvrdi da je Društvo prethodno ispunilo obveze zbog
kojih je štrajk organiziran, troškove štrajka i naknadu štete snosi organizator
štrajka.

Članak
98.

Povjerenik
sindikata ili podružnice, odnosno organizator štrajka, dužan je Upravi Društva
najaviti štrajk osam dana prije ­nje­gova početka, te pismeno dostaviti
zahtjeve štrajkača.

Štrajk
se ne smije započeti prije okonča­nja postupka mire­nja i arbitraže.

Uprava
Društva, odnosno radnik koje­g Uprava ovlasti, dužan je pisano odgovoriti na
zahtjev štrajkača u roku od 48 sati prije početka zakazanoga štrajka.

XI.
TUMAČENJE I PRAĆENJE PRIMJENE OVOG UGOVORA

Članak
99.

Za
tumače­nje odredaba i praće­nje primjene ovoga Ugovora potpisnici imenuju
Zajedničko povjerenstvo.

Zajedničko
povjerenstvo ima 6 (šest) članova, od kojih 3 (tri) člana imenuje Društvo, 2
(dva) člana Hrvatski sindikat šumarstva i 1 (jednog) člana Sindikata zaposlenih
u šumarstvu.

Članovima
Zajedničkoga povjerenstva pored redovne plaće pripada i naknada za rad u
povjerenstvu u visini od 50 bodova po satu.

Kao
dokaz za obračun naknade iz prethodnoga stavka služi zapisnik Zajedničkoga
povjerenstva s evidentiranim početkom i završetkom rada.

XII.
RJEŠAVANJE SPOROVA, IZMJENE I DOPUNE UGOVORA

Članak 100.

Za rješava­nje sporova između potpisnika ovoga
Ugovora koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pre­govara­njem, pokreće se
postupak mire­nja.

Postupak mire­nja pokreće se na poticaj jednoga od
potpisnika ovoga Ugovora.

Članak 101.

Mirovno vijeće ima predsjednika i osam članova.

Svaki potpisnik ovoga Ugovora imenuje po dva člana
Mirov­noga vijeća.

Članovi Mirovnoga vijeća sporazumno imenuju
predsjednika Mirovnoga vijeća iz reda uglednih znanstvenika, stručnih i javnih
djelatnika.

Članak 102.

U postupku mire­nja ispitat će se navodi i prijedlozi
stranaka, a po potrebi prikupit će se i potrebne obavijesti i saslušati
stranke.

Mirovno će vijeće sastaviti pisani prijedlog nagodbe.

Članak 103.

Mire­nje je uspjelo ako strane prihvate pisani
prijedlog na­god­be.

Nagodba u smislu odredbe 1. stavka ovoga članka ima
snagu nagodbe zak­ljučene izvan suda (izvansudska nagodba).

Članak 104.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti izmjenu
ili dopunu ovoga Ugovora.

Strana koja pokreće postupak izmjene ili dopune ovoga
Ugovora radi to u pisanom obliku.

Druga strana mora se očitovati na predložene izmjene
ili dopune u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga.

XIII. ZAKLJUČIVANJE KOLEKTIVNOGA UGOVORA

Članak 105.

Smatra se da je ovaj Ugovor sklop­ljen kada ga
potpišu ovlašteni predstavnici ugovornih strana.

Članak 106.

Ovaj se Kolektivni ugovor sklapa na određeno vrijeme
u traja­nju od 3 (tri) godine.

Ovaj Kolektivni ugovor stupa na snagu danom kada ga
potpišu ovlašteni predstavnici ugovornih stranaka.

Članak 107.

Na pita­nja koja nisu uređena ovim ugovorom primje­njuju
se odredbe Zakona o radu i odredbe općih akata Društva.

Članak 108.

Troškove priprema­nja, praće­nja i ostvariva­nja
ovoga Ugovora snose ugovorne strane svaka u svom dijelu, a troškove priprema­nja
i rada Mirovnoga vijeća ugovorne strane dijele proporcionalno.

Članak 109.

Ovaj se Ugovor re­gistrira u Ministarstvu rada i
socijalne skrbi Republike Hrvatske.

XIV. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 110.

Svaka strana može otkazati ovaj Kolektivni ugovor ako
nije usklađen sa Zakonom o radu i drugim važećim propisima u svezi s radnim
statusom osoba na koje se Ugovor primje­njuje.

Otkazni rok traje 6 (šest) mjeseci računajući od dana
dostave otkaza drugoj strani.

Strane će najma­nje 30 dana prije isteka otkaznoga
roka na koji je sklop­ljen ovaj ugovor, započeti pre­govore o ­nje­govoj
obnovi.

Članak 111.

Ovaj Kolektivni ugovor bit će javno objav­ljen u
skladu sa Zakonom o radu.

Članak
112.

Ovim
Kolektivnim ugovorom stav­lja se izvan snage Kole­k­tiv­ni ugovor za radnike HŠ
d.o.o. ur.broj DIR-01-2001-3461 od 25. trav­nja 2001. godine.

HRVATSKE ŠUME                            HRVATSKI SINDIKAT

društvo s ograničenom                          ŠUMARSTVA

odgovornošću                                       predsjednica Sindikata

Uprava HŠ d.o.o.                                 **Gordana Colnar,** v. r.

Predsjednik Uprave                              SINDIKAT

**Že­ljko Ledinski, dipl.**                         ZAPOSLENIH

**ing. šum.,** v. r.                                     U
ŠUMARSTVU

Član Uprave                                         predsjednik Sindikata

**Branko Štulić, dipl. oec.,** v. r.**Že­ljko
Cutvarić,** v. r.

SAMOSTALNI

SINDIKAT

ŠUMARSTVA

predsjednik Sindikata

**Ivan Zovak,**

**dipl. ing. šum.,** v.
r.

Kolektivni ugovor, NN 6/2004-223