## Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka "Risnjak"

### NN 23/2001 (23.3.2001.), Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka "Risnjak"

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA SABORA

if !supportEmptyParas endif

415

Na temelju članka 22. stavka 1. Zakona o prostornom uređenju (»Narodne
novine«, br. 30/94., 68/98. i 61/00.) i članka 28. Zakona o zaštiti prirode
(»Narodne novine«, br. 30/94. i 72/94.), Zastupnički dom Hrvatskoga sabora na
sjednici 8. ožujka 2001., donio je

## ODLUKU

### O DONOŠENJU PROSTORNOG PLANA NACIONALNOG PARKA »RISNJAK«

I.

Donosi se Prostorni plan područja Nacionalnog parka »Risnjak« (u
daljnjem tekstu: Plan).

II.

Plan se sastoji od tekstualnog i grafičkog dijela koji se čuvaju u
ministarstvu nadležnom za poslove prostornog uređenja i nadležnom županijskom
zavodu.

III.

Odredbe za provođenje Plana sastavni su dio ove Odluke i objavljuju se u
»Narodnim novinama«.

IV.

Danom stupanja na snagu ove Odluke prestaje važiti Odluka o donošenju
Prostornog plana Nacionalnog parka Risnjak (»Narodne novine«, br. 15/86.).

V.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 351-01/01-01/02
Zagreb, 8. ožujka 2001.

ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

  ––––––––––––  ODREDBE ZA PROVOĐENJE PLANA  ––––––––––––

A. OPĆE ODREDBE

1. Prostornim planom Nacionalnog parka Risnjak (u daljnjem tekstu: Plan)
utvrđuje se:

- ciljevi uređivanja
prostora,

- organizacija i namjena
prostora,

- uvjeti i mjere korištenja,
uređenja i zaštite parka.

2. S planom se moraju
usuglasiti svi važeći dokumenti prostornog uređenja.

3. Plan je izrađen sukladno
međunarodnim konvencijama iz domene zaštite okoliša, kojih je potpisnik
Republika Hrvatska.

4. Plan je izrađen sukladno
Zakonu o prostornom uređenju i Zakonu o zaštiti prirode, a u skladu je s
Programom prostornog uređenja Republike Hrvatske.

5. Odredbama za provođenje
Plana utvrđuje se način uređenja i namjene prostora i režimi zaštite, izgradnje
i uređenja na području Parka.

6. Plan je sadržan u elaboratu »Prostorni plan Nacionalnog par­ka
Risnjak«, što ga je izradio Županijski zavod za razvoj, prostorno uređenje i
zaštitu okoliša u Rijeci, 1998. godine, a sastoji se od:

I. Tekstualnog dijela i

II. Grafičkog dijela, koji sadrži:

kartografske prikaze u mjerilu 1 : 25000:

1. Korištenje i namjena prostora

2. Infrastrukturni sustavi

3. Uvjeti korištenja, uređenja i zaštite prostora

4. Karta biljnih zajednica i

kartografski prikaz u mjerilu 1 : 2880:

5. Osnovna namjena površina u naselju Razloge.

B. CILJEVI UREĐIVANJA PROSTORA

1. Planom se utvrđuju ciljevi i zadaci za zaštitu i uređivanje Parka i
to:

- očuvanje prirodnih karakteristika i ravnoteže šumskih ekosistema i
hidroloških prilika u izvornom ili zatečenom obliku,

- omogućavanje korištenja prostora Nacionalnog parka u znanstvene,
kulturne, odgojne, obrazovne i turističko–rekreacijske svrhe,

- omogućavanje očuvanja i revitalizacije ruralnih naselja.

C. ORGANIZACIJA I NAMJENA PROSTORA

1. Razgraničenje prostora Parka izvršeno je zoniranjem u svezi s
određenim namjenama i planiranim korištenjem prostora.

2. Na području Parka utvrđuju se sljedeće zone:

- zona potpune zaštite, unutar koje se izdvajaju zone sa strogim režimom
zaštite i

- zona usmjerene zaštite, unutar koje se izdvajaju zone strože zaštite,
zone poučnih staza i izvor Kupe.

3. *Zonu potpune zaštite* čine visokoplaninski predjeli Parka i to:
Veliki Risnjak, Južni Mali Risnjak, Sjeverni Risnjak, Cajtnik, Snježnik, Guslica,
Međuvrhi i Planina, zatim vršni dijelovi bujične udoline Sušica i strme padine
desne strane doline Kupe (Strma Rebar i Dimovac) te sve čiste smrekove šume
borealnog tipa i šume jele s rebračom izuzev na području privatnih posjeda.
Šumske površine u zoni potpune zaštite čine temeljni fenomen Parka.

U zoni potpune zaštite su i niži predjeli Parka: Livadne visoravni Lazac
i Šegine.

4. Zonu sa strogim režimom zaštite čini prašuma Bijele stijene (strogi
rezervat), te zone posebne zaštite koju čine područja šume jele s rebračom
zapadno od vodotoka Bela Voda i u dolini Leske te područja čiste smrekove šume
kod Markovog Brloga, Smrekovca, Javorovog Kala, između Pogleda i Sjevernoga
Malog Risnjaka, južno od livade Šegina, u području Lasca te ispod Lazačke Glavice
i Bijelog kuka.

U zone sa strogim režimom zaštite uključuju se i zone od florističke i
faunističke važnosti koje će se utvrditi posebnim istraživanjima.

Strogi rezervat (Bijele stijene) i posebni rezervati kao specijalne zone
unutar zona potpune i usmjerene zaštite su: posebni hidrološki rezervat (izvor
Kupe i rubno područje), rezervat šumske ve­getacije (šume jele s rebračom –
Leska, Razloge), termofilne šume oko izvora Kupe – (šuma crnog graba s
crnjušom), botanički rezervat – (vršno područje Guslice – Snježnik i Risnjak),
livade košanice – (Lazac, Šegine, Leska), ihtiološki rezervat (izvor Kupe),
otnitološki rezervat (pjevalište tetrijeba, lokacije ptica grabljivica: suri
orao, sove, sivi sokol) i zoološki rezervati (kaljužišta za jelene, divlje svinje,
brlozi medvjeda, divljih mačaka, risa, vuka), a utvrdit će se posebnim
istraživanjima.

5. *Zonu usmjerene zaštite* određuje ostali dio parka, a čine je
predjeli Leske i Vršička te okoliš ruralnih naselja Leska, Plajzi, Razloški,
Donji i Gornji Okrug, Gornja, Donja i Srednja Kraši­će­vica, Razloge, te
dijelovi naselja Hrib (Dolari, Podgrič i Konjci).

6. Za Razloge, najznačanije među navedenim naseljima, odre­đeno je
građevinsko područje u funkciji za stanovanje (primarno) i pra­teće sadržaje
(seoski turizam i javne namjene). Granica gra­đevinskog područja utvrđena je na
topografskim kartama u mjerilu 1 : 5000 te na katastarskim podlogama
u mjerilu 1 : 2880 i 1 : 5000.

7. Zonu strože zaštite čini obalni pojas Sušice, Krašićevice i Kupe. U
obalnom pojasu Kupe nalaze se zaseoci Donji, Srednji i Gornji Kupari (dijelovi
naselja Hrib).

8. Zonu poučne staze čini izdvojeni dio šumskog područja Leske na kojem
su na malome prostoru okupljene pojave (razni tipovi šumskih i livadskih
zajednica, izvori, vrtače te graditeljska baština). Zone poučnih staza mogu se
proširivati i kvalitativno na­do­građivati na temelju prirodnih datosti i
tradicionalnog koriš­tenja prostora.

9. Izvor Kupe, krško vrelo u kojem voda izbija na površinu iz dubokog
podzemlja u obliku malog jezerca, izuzetna je prirodna rijetkost pod posebnom
zaštitom.

D. INFRASTRUKTURA

1. Državna cesta D – 32 (Crni Lug – Prezid – Republika Slovenija)
prolazi kroz teritorij Parka na njegovom najužem dijelu i prilagođena je
reljefu terena tako da nije narušena pejsažna cjelina kroz koju prolazi.

2. Trasa planirane županijske ceste Ž – 5033 prolazi uz sjeverni rub
Parka i njezina izgradnja podliježe strogim uvjetima zaštite jer prolazi
obalnim pojasom Kupe i neposredno uz državnu granicu, a posebno na dionici koja
prolazi kroz Park, gdje premošćuje rijeku Kupu.

3. Ostale nerazvrstane ceste i šumske ceste smještene su rubno uz
granicu ili presijecaju Park tako da ne zadiru u njegove najvrednije dijelove i
imaju važnu ulogu za zaštitu od požara. U ovu kategoriju cesta svrstani su i
pristupi do zaseoka na području Parka. To su u Parku *panoramski putevi*
namijenjeni pješačkom prometu, a kretanje motornih vozila po tim cestama
dozvoljeno je pod posebnim uvjetima.

4. Osnovna prometna povezanost Parka temelji se na pješa­čkom prometu i
to na sistemu planinarskih staza i staza za edukaciju (poučne staze).

5. Na području Parka postoji dovoljan broj *planinarskih staza*,
koje vode do svih atraktivnih lokaliteta i vrhova. Stanje ovih staza ne
zadovoljava u svim prostorima Parka, pa je potrebna njihova rekonstrukcija, a
naročito obilježavanje planinarskim oznakama (markacijama).

Ukoliko se europska pješačka staza E-6 usmjeri kroz Nacionalni park
Risnjak, njegova trasa odredit će prema uvjetima izgradnje propisanim ovim
odredbama, a na temelju stručne podloge. Ona će u pravilu ići po postojećim
stazama.

6. Na području Parka postoji jedna *poučna staza* (Leska), duljine
3800 m, obilježena informacijskim tablama na kojima posjetitelji mogu upoznati
najvažnije prirodno-znanstvene karakteristike pod­ru­čja. Na području Parka
može se trasirati više takvih staza za ra­zli­čito obrazovane nivoe i uzraste
posjetilaca. Ove staze uglavnom će slijediti postojeće planinarske staze, koje
će se za novu namjenu rekonstruirati, proširiti i dobro obilježiti, a bit će
određena na temelju stručne podloge kojoj prethode odgovarajuća istraživanja.

7. Glavni ulaz u Park s
informativnim centrom je u širem prostoru Crnog Luga (Bela Vodica). Ulazne
točke postoje i na svim kolnim komunikacijama na granici Parka, prvenstveno na
ulaznim toč­kama u području doline rijeke Kupe (Hrvatsko) i u području
Snježnika. Po potrebi ih je moguće realizirati i na ostalim postoje­ćim ulaznim
točkama. Njihova funkcija odredit će se posebnim istraživanjima, s time da se
prvenstveno valoriziraju ulazi u pod­ru­čju doline Kupe (kod Hrvatskog) i u
području Snježnika (kod rekreacijskog centra Platak).

8. Na prostoru Parka
dozvoljeno je organizirano parkiranje vozila samo u Donjim Kuparima, u okolišu
objekta na Guslici i u naselju Razloge. Sva ostala organizirana parkirališta
mogu se izgraditi na ulazima u Park izvan njegove granice.

9. Uz zaselak Srednji Kupari
rijeku Kupu premošćuje drveni pješački most. Uzvodno prema izvoru Kupe planira
se još jedno premošćenje drvenim mostom za pješački prijelaz.

10. Dugoročnim rješenjem
vodoopskrbe Gorskog Kotara nije planirana izgradnja vodoopskrbne mreže na
području Nacionalnog parka. Proširenje mreže na to područje ovisi o intenzitetu
razvoja seoskog turizma. Do tada su sva domaćinstva i planinarski domovi na
području Parka upućeni na opskrbu vodom iz cisterni.

11. Iznimno, gdje to uvjeti
dozvoljavaju, vodoopskrba se može poraditi priključenjem na postojeće seoske
vodovode, uz rekonstrukciju i nadogradnju, koji se opskrbljuju vodom iz
postojećih izvorišta.

12. Odvodnja otpadnih voda
rješava se pojedinačno za svaki objekt pod posebnim uvjetima.

13. Elektroopskrba u
naseljima na području Parka osigurana je mrežom 20/04 kV iz TS Hrib, Steklice, Konjci,
Razloge i Krašićevica. Na području Nacionalnog parka moguće je koristiti
dopunske izvore energije, prema kriterijima propisanim za nacionalne parkove.

14. Planinarski domovi elektroopskrbu rješavaju autonomnim izvorima
energije, izuzev objekta na Guslici, koji je opskrbljen električnom energijom
podzemnim kabelom iz TS 10/04 Platak II.

15. Telekomunikacije na području Parka riješene su UKW radio vezom iz
lokalnog RSS Hrib. Izgradnjom optičkoga kabelskog sustava u daljoj budućnosti,
omogućit će se razvoj mreže i uvođenje novih usluga.

E. REŽIMI ZAŠTITE, IZGRADNJE I UREĐENJA PROSTORA

1. U *zoni potpune zaštite* zatečeno stanje se zadržava u
potpunosti.

2. Na postojećim površinama šuma zabranjuje se provoditi bilo koje
promjene, što se odnosi na sve šumske zajednice kao i na sve visokoplaninske
predjele sa stijenama i liticama te vodotocima.

3. Uklanjanje srušenih stabala kod vjetroizvala dozvoljeno je samo za
osposobljavanje pješačkih staza.

4. Iznimno se uz kolne puteve mogu provoditi šumsko-uzgojni radovi i
odstranjivati stabla zbog estetsko-pejsažnih i iz sigurnosnih razloga te radi
zaštite šuma.

5. Livadne visoravni Lazac i Šegine treba sačuvati u zatečenom obliku
zbog njihovih pejsažnih i prirodnih vrijednosti.

6. Košnja livada obvezana je na postojećim površinama radi očuvanja
travnatih površina sa specifičnom florom i vegetacijom i radi mogućnosti
ishrane divljih životinja. Način i režim košnje propisat će se posebnim
Programom.

7. Na području zone potpune zaštite zabranjena je svaka izgradnja izuzev
objekata turističke infrastrukture: putova, staza, putokaza, informacijskih
tabli i skloništa za posjetioce.

8. Planinarski domovi pod vrhovima Risnjaka i Snježnika i objekt na
Guslici zadržavaju se u postojećem broju. Planom se dozvoljava njihova adaptacija
ili rekonstrukcija u slučaju kada to zahtijeva dotrajalo stanje cjelokupne
građevine ili pojedinih dijelova, odnosno prenamjena objekta.

9. Svi planinski vrhovi u toj zoni predstavljaju prirodne i turističke
atraktivnosti, a među njima ističu se vidikovci na vrhu Velikog Risnjaka,
Južnoga Malog Risnjaka, Snježnika, Lazačke Glavice, Guslice i Planine.

10. Zona najstrože zaštite, prašume Bijele stijene, slabo je prohodna i
teško pristupačna zona i takvom je treba i sačuvati ograničavanjem posjeta.

Režimi zaštite ostalih zona navedenih u točki C.4. odredit će se na
temelju daljnjih istraživanja.

11. *Zona usmjerene zaštite* je zona raznolikih oblika zaštite.
Unutrašnja diferencijacija zaštitnih režima od najstrožih do slobodnijih oblika
zaštite slijedit će tu raznolikost, a uređenje cjelokupnog prostora usmjerit će
se, organizirati i oblikovati na način da se ne oštećuje i ne ugrožava priroda
i njene temeljne vrijednosti.

12. U zoni usmjerene zaštite dozvoljene su samo sanitarne sječe. Pritom
se sječe ograničavaju na ledolome, snjegolome i stupanj oštećenosti 3b (prema
Kušan i dr. 1991: Izgled oštećenih stabala jele, smreke i bukve, Mala ekološka
biblioteka).

13. Ruralna naselja i privatni posjedi imaju slobodniji stupanj zaštite
koji bi trebao omogućiti njihovo očuvanje i revitalizaciju u skladu s namjenom
prostora (tradicionalna poljoprivreda, seoski turizam).

14. Izgradnja u ruralnim naseljima, osim za naselje Razloge, kojemu se
planira veće značenje provodi se u skladu sa smjernicama ovoga Plana za
izgradnju izvan građevinskih područja.

15. U ruralnim naseljima dozvoljava se rekonstrukcija pos­tojećih
objekata radi poboljšanja životnih uvjeta, ali nije dozvoljena izgradnja novih
zgrada za stanovanje.

16. U građevinskom području
naselja Razloge, dozvoljava se osim rekonstrukcije postojećih stambenih
objekata i izgradnja novih u skladu sa smjernicama tekstualnog i grafičkog
dijela ovoga Plana.

17. U naselju Razloge, kao i
na području cijelog Parka, ne dozvoljava se izgradnja objekata za sekundarno
stanovanje (vikendica).

18. Užu okolinu ruralnih naselja treba zadržati u njihovom prostornom
obuhvatu i karakteru i održavati košnjom ili obnovljivom biološkom
poljoprivredom.

19. Naselja i obalni pojas Kupe, treba strožim mjerama zaštiti od
intervencija u prostoru radi očuvanja vrijednosti krajolika.

20. Ograničevanjem posjeta treba sačuvati udolinu Sušice i Krašićevice
kao zonu neprohodne divljine.

21. Izvor Kupe zaštićuje se mjerama za ograničeno posje­ći­vanje, uz
suglasnost nadležnog resora.

22. Kolne prometnice mogu se obnavljati i održavati, slijedeći reljefne
i pejsažne osobnosti terena, u svrhu pristupa do naseljenih dijelova,
obavljanja osnovnih funkcija Parka i zaštite od požara.

23. Spoj državne ceste D-32 s naseljem Razloge potrebno je razvrstati u
mrežu županijskih cesta shodno kriterijima utvrđenim Uredbom o mjerilima za
razvrstavanje javnih cesta (»Narodne novine«, br. 63/99.).

24. Kolne prometnice grada sa širinom kolnika 3,5 m i uzdužnim nagibom do
8%. Uz kolne prometnice mogu se provoditi šumsko-uzgojni radovi.

25. Planinarske staze su različite prolaznosti, širine 0,8 do 1,5 m.

26. Sve pješačke komunikacije posebno se uređuju i obilježavaju po
namjenama.

27. Trasu planirane ceste Ž-5033 koja prolazi sjevernim rubom Parka
treba maksimalno prilagoditi vrijednostima krajolika, a osobitu pažnju
posvetiti odabiru materijala za konstrukciju mosta.

28. U grafičkom dijelu Plana utvrđena je osovina ceste Ž-5033, s
koridorom širine 30 m.

29. Na području zone
usmjerene zaštite mogu se graditi objekti turističke infrastrukture: putovi,
staze, putokazi, kiosci za informacije, hranilišta za životinje, skloništa za
posjetioce, mali uslužni objekti te piknik prostori.

30. Uređivanje šuma obavljat
će se u skladu sa Zakonom o zaštiti prirode, Zakonom o šumama i s Nacionalnom
strategijom i akcijskim planom očuvanja biološke raznolikosti Hrvatske, te
posebnim programom zaštite i unapređenja šuma u Nacionalnom parku Risnjak.

31. Program zaštite i
unapređenja šuma treba izraditi sukladno kriterijima o upravljanju nacionalnim
parkovima.

32. Na parcelama u privatnom
vlasništvu, obraslim šumom, dopušteni su uzgojno-sanitarni zahvati (ogrjev,
građa) za potrebe domicilnog stanovništva.

33. Na području Parka trajno
su zaštićene sve životinjske vrste, osim riba u zoni rekreativnog ribolova.

34. Na području Parka zaštićuje se samoniklo bilje i gljive, a osobito
endemične vrste.

35. Svi radovi elektroopskrbe, tt. mreže, vodoopskrbe i odvodnje moraju
se voditi podzemno, u pravilu u trasama putova.

36. Izvorišta koja se koriste za lokalne vodovode štite se mjerama za
njihovo ograničeno korištenje.

37. Zaštita tla od zagađivanja otpadnim vodama iz lokalnih ispusta štite
se stalnom kontrolom i sanacijom u skladu s pozitivnim ekološkim normama.

F. REŽIMI KORIŠTENJA PROSTORA

1. Na području Parka zabranjena je svaka ekonomska eksploatacija
prirode, dok se dozvoljava samo doživljajna percepcija cjelokupne prirode u
znanstvene, odgojne i turističko-rekreacijske svrhe.

2. U ruralnim naseljima iznimno se dozvoljava obnova tradicionalnoga
seoskog gospodarstva i uključivanje eko-turizma.

3. Na području Parka lovne aktivnosti su zabranjene.

4. Rekreativni ribolov nije dozvojen u izvorišnom dijelu Kupe do ušća
Sušice.

5. Na području Parka zabranjeno je sabiranje samoniklog bilja i gljiva,
a osobito endemičnih vrsta.

6. Na dijelu državne ceste D-32, koja prolazi granicom Parka i presijeca
područje Parka, brzinu vožnje, režim održavanja i mjere za zaštitu utjecaja na
okoliš treba prilagoditi potrebama zaštite prirode Parka.

7. U pravilu se na području Parka primjenjuje pješački režim korištenja
svih cesta i puteva, na kojima se pravo prvenstva daje pješaku.

8. Planinarske staze, izletničke trase i putevi mogu se koristiti osim
za pješačenje i za trčanje i vožnju biciklom.

9. Kolni pristup omogućen je stanovnicima i zaposlenicima Parka, a
ostalima s dozvolom, što se određuje Pravilnikom o unutarnjem redu.

10. Nadlijetanje helikopterom i sportskim avionima zabranjeno je osim za
iznimne slučajeve koje određuje Uprava Parka posebnom odlukom u skladu s
pozitivnim zakonskim propisima.

11. Unutar Parka selekcionira se pristup pojedinim strogo zaštićenim
zonama.

12. Unutrašnji raspored cesta i način posjećivanja moraju biti vidljivo
istaknuti na ulazima u Park.

G. SMJERNICE ZA GRAĐENJE IZVAN GRAĐEVINSKIH PODRUČJA

1. Na području Parka nije dozvoljena izgradnja novih objekata za
stanovanje izuzev u građevinskom području naselja Razloge.

2. U zonama zaselaka i seoskih cjelina postojeći objekti stambene ili druge
namjene mogu se rekonstruirati ili zamijeniti u opsegu neophodnom za
poboljšanje uvjeta života i rada u skladu s namjenom prostora, a to je obnova
seoskih gospodarstava, tradicionalne poljoprivrede, obrta ili uključivanje u
seoski turizam.

3. Rekonstrukcijom u smislu
ovih smjernica smatra se:

- izgradnja zamjenskog
objekta,

- sanacija dotrajalih
konstruktivnih dijelova objekata,

- adaptacija i dogradnja
sanitarnih prostorija,

- adaptacija i dogradnja
manjih pomoćnih i gospodarskih objekata,

- izgradnja cisterni,

- izgradnja nepropusnih
sabirnih jama za otpadnu vodu,

- zamjena dotrajalih i
uvođenje novih instalacija,

- funkcionalna preinaka
dijela stambenog objekta,

- funkcionalna preinaka
pomoćnog ili gospodarskog objekta.

4. Postojeće građevine mogu se
rekonstruirati ili zamijeniti u skladu s normama zaštite graditeljskog
nasljeđa, što u pravilu pod­razumijeva primjenu određenih mjerila objekata i
prostora te autohtonih oblika i materijala, uz očuvanje izvornog krajolika.

5. U naseljima u obalnom
pojasu Kupe rekonstrukcijom ili zamjenom se ne dozvoljavaju nikakve promjene
gabarita (dogradnje).

6. Dozvoljava se upotreba građevinskih materijala kamena, drva i opeke,
bijelo ožbukane.

7. Krov je dvostrešni, nagiba od 30 - 45 stupnjeva, često ukra­šenog
zabata – orijentiranog na ulicu. Pokrov se izvodi krovnom strešnom daskom,
šindrom ili odgovarajućim modernijim materijalom.

8. Definirajući pročelja treba naglasiti spomeničko svojstvo sa malim
prozorskim otvorima i obrađenim drvenim portalima.

9. Sve potrebe prometa u mirovanju rješavaju se unutar pri­pa­­da­juće
parcele.

10. Novi zahtjevi za rješavanjem vodoopskrbe rješavaju se isključivo
cisternama. Na postojećim lokalnim vodovodima moguća je rekonstrukcija i
dogradnja.

11. Odvodnja otpadnih voda rješava se pojedinačno za svaki objekt
nepropusnim septičkim jamama ili lokalnom kanalizacijom s biološkim
pročišćivačem na kraju. Za objekt na Guslici moguće je temeljem odgovarajuće
dokumentacije izgraditi uređaj za pročiš­ćavanje otpadnih voda, kojim se ista
pročisti do odgovarajućeg stupnja i takva ispusti u tlo.

12. Za izdavanje lokacijske dozvole treba izraditi idejni projekt
cjelovite građevinske parcele (stambenog objekta, pomoćnih i gospodarskih
objekata te oblikovanje i ozelenjavanje okućnice).

13. Sastavni dio dokumentacije čini geodetska snimka radi utvrđivanja
točnog stanja, položaja i veličine građevinske parcele i svih objekata na njoj.
U ovisnosti od složenosti situacije preporučuje se da mjerilo
geodetsko-katastarske snimke situacije bude 1 : 200 do 1 : 1000.

14. Kolne prometnice mogu se rekonstruirati slijedeći reljefne i
pejsažne osobitosti terena, isključivo u svrhu obnavljanja osnovnih funkcija
Parka. Kod rekonstrukcije kolnih treba preferirati male zasjeke i potporne
zidove. Završni sloj treba izvesti u prirodnom materijalu, a samo izuzetno može
se izvesti u asfaltu.

15. Zbog estetsko-pejsažnih i sigurnosnih razloga, te zaštite šume, uz
kolne putove određuje se zaštitni pojas od 30 m sa svake strane u kojemu se
mogu obavljati šumsko-uzgojni radovi i odstranjivati bolesna stabla.

16. Kod rekonstrukcije i izgradnje novih staza unutar Parka treba se
pridržavati tradicionalnog načina izvedbe takvih staza, te iste prilagoditi
zaštiti prirodnih vrijednosti i karakteru izvornoga prirodnog krajolika.

17. Sve staze moraju biti
obilježene funkcionalno izvedenim oznakama i putokazima, a prema elaboratu broj
03-531-98 »Obilježavanje i signalizacija u NP Risnjak«, pohranjenom u
Ministarstvu zaštite okoliša i prostornog uređenja sukladno točki IV Pravilnika
o unutrašnjem redu u nacionalnom parku »Risnjak« (»Narodne novine«, br.
78/00.).

18. Na opasnim mjestima
moraju biti sve staze na odgovarajući način osigurane.

19. Izgradnja hranilišta za
životinje i objekata-skloništa za posjetioce dozvoljena je upotrebom drvenih
nosivih i krovnih konstrukcija od tesane građe, brvna i oblica, te krovom
pokrivenim šindrom.

20. Lociranje piknik prostora
dozvoljeno je na mjestima povoljnim u pogledu zaštite od požara.

21. Na piknik prostorima dozvoljeno
je postavljanje stolova i klupa od trupaca ili od tesane građe, izvedenih prema
elaboratu broj 03-531-98 »Obilježavanje i signalizacija u NP Risnjak«, pohra­nje­nom
u Ministarstvu zaštite okoliša i prostornog uređenja sukladno točki IV
Pravlnika o unutrašnjem redu u Nacionalnom parku »Risnjak« (»Narodne novine«,
br. 78/00.).

22. U zaseočnoj cjelini Leska, koja se sastoji od 2 stambena objekta i 3
gospodarske zgrade, dozvoljena je prenamjena i rekonstrukcija u funkciji
Nacionalnog parka.

23. Planinarski domovi na Risnjaku i Snježniku mogu se rekonstruirati u
postojećem gabaritu i arhitektonskom obliku.

24. Za rekonstrukciju i prenamjenu dosadašnjega vojnog ob­jek­ta na
Guslici koji se prenamjenjuje u planinarski dom više kategorije (ili hotel)
treba izraditi idejno rješenje s elementima krajobraznog rješenja okoliša.

H. SMJERNICE ZA GRAĐENJE U NASELJU RAZLOGE

1. Građevinsko područje
naselja utvrđeno je na katastarskom planu u mjerilu 1 : 2880.

2. Katastarska podloga ne
odgovara točnom stanju na terenu. Objekti koji su na terenu nisu evidentirani u
katastarskoj podlozi i obrnuto, objekti ucrtani u katastarskoj podlozi više ne
postoje na terenu.

3. Za ishođenje lokacijske
odnosno građevinske dozvole, svaki investitor dužan je utvrditi točno stanje,
položaj i veličinu građevin­ske parcele i svih objekta na njoj. Ovisno o
složenosti situacije, geodetsko-katastarske snimke situacije izrađuju se u
mjerilu od 1 : 200 do 1 : 1000.

4. Izgradnja se obavlja u
skladu sa smjernicama tekstualnog i grafičkog dijela ovog Plana – kartografski
prikaz: Osnovna namjena površina u naselju Razloge.

5. Za uređenje naselja
Razloge planiraju se sljedeće aktivnosti:

- rekonstruirati postojeću
cestu, koja vodi do naselja, te izvesti ugibališta na pojedinim mjestima za
nesmetano mimoilaženje vozila,

- na ulazu u naselje, kraj
zgrade postojeće škole, urediti okretište za manje autobuse i parkiralište
kapaciteta (5) mjesta, na kojem bi posjetitelji mogli ostaviti svoj automobil.
Pri uređenju parkirališta treba pažljivo štititi prirodu ne narušavajući opći
izgled krajolika,

- rekonstrukcija i prenamjena
objekta škole u funkciji Nacionalnog parka pod uvjetom razrješenja
imovinsko-pravnih odnosa, a prema potrebnom idejnom rješenju u postupku
izdavanja lokacijske dozvole,

- prenamjena i rekonstrukcija
zgrade na KČ. 1971 u mini pansion s ugostiteljskim sadržajem u prizemlju, a
prema potrebnom idejnom rješenju u postupku izdavanja lokacijske dozvole.

6. U okviru građevinskog
područja naselja planira se izgradnja objekata za mješovito stanovanje
(stanovanje, seoski turizam, trgovina i sl.), i malih obiteljskih pansiona u
svrhu bavljenja seoskim turizmom odnosno smještajnih i ugostiteljskih sadržaja
prema sljedećim kriterijima:

- građevinska čestica ne
smije biti manja od 500 m2,

- izgrađenost građevinske
parcele ne smije biti manja od 20%, niti veća od 60%,

- ukupna površina pod
objektima na izgrađenoj čestici ne smije biti manja od 60 m2, niti veća od
150 m2,

- maksimalna visina objekata
do visine P+1 (prizemlje plus kat) ili P0+P (suteren plus
prizemlje).

7. U građevinskom području
naselja nije dozvoljena izgradnja dvojnih i višestambenih objekata. Dopuštena
je izgradnja isključivo samostojećih jednoobiteljskih objekata.

8. Moguće je izvesti spajanje
više parcela u jednu veću, odnosno cijepanje veće u više manjih parcela u svrhu
izgradnje novih građevina, pod uvjetom razrješenja imovinsko-pravnih odnosa.

9. Novi objekti trebaju biti
projektirani u skladu s tradicijom, pri čemu je potrebno koristiti odgovarajuće
dimenzije i u pravilu tradicionalni materijal.

10. Kuće treba
graditi od kamena i drva, a samo iznimno od opeke, glatko ožbukane.

11. Objekte u
pravilu treba graditi s dvostrešnim krovovima, a rjeđe i samo za veće objekte s
višestrešnim krovom.

12. Pokrov se
izvodi krovnom strešnom daskom, šindrom ili odgovarajućim modernijim
materijalom.

13. Otvori moraju
oblikom i veličinom odgovarati otvorima postojećeg tipa izgradnje.

14. Na
građevinskim česticama uz stambene objekte mogu se graditi pomoćni i
gospodarski objekti koji s tim objektima čine gospodarsku odnosno stambenu
cjelinu.

15. Pomoćnim
objektima smatra se garaža, drvarnica, spre­mište, i sl., a gospodarskim
objektima smatra se podrum, ljetna ku­hinja, spremište poljoprivrednih
proizvoda i alata, staje, kokošinjci i sl.

16. Posebnu pažnju
treba posvetiti pejsažnom uređenju samog naselja i čestica planiranih za
gradnju objekata u vlasništvu građana.

17. Nakon svakoga
građevinskog zahvata potrebno je urediti okoliš, a pri uređenju okućnice
dozvoljena je upotreba samo autohtonog bilja.

18. Rekonstrukcija
postojećih stambenih i gospodarskih objekata podliježe istim odredbama kao i
nova izgradnja.

19.
Rekonstrukcijom se smatra dogradnja, nadogradnja ili zamjena postojećeg
objekta.

20. U okviru
rekonstrukcije postojećih stambenih i gospodarskih objekata moguća je promjena
namjene objekata u funkciji Nacionalnog parka i/ili za potrebe seoskog turizma.

21. Vodoopskrba se
rješava postojećim lokalnim vodovodom, na kojemu je dozvoljena rekonstrukcija.

22. Odvodnja se
rješava za svaki objekt pojedinačno, nepropusnim septičkim jamama ili lokalnom
kanalizacijom s biološkim pročišćavanjem na kraju, pomoću biljaka: trska, rogoz
i šaševi (pod nazivom »constractiv wetlands«).

I. MJERE PROVEDBE PLANA

1. Javna ustanova »Nacionalni
park Risnjak« upravlja područjem Parka na temelju programa zaštite, održavanja,
očuvanja, promicanja i korištenja Parka sukladno Zakonu o zaštiti prirode
(»Narodne novine«, br. 30/94. i 72/94.) i Pravilniku o unutarnjem redu u NP
Risnjak (»Narodne novine«, br. 78/00.).

2. Javna ustanova u okviru
svojih djelatnosti potiče osnivanje i vođenje prirodoznanstvenih zbirki,
etnografske zbirke, botaničkog vrta, znanstvenih istraživanja i vodi obrazovni
rad s mladeži kroz ekskurzije sa stručnim vodstvom.

3. Javna ustanova potiče
revitalizaciju ruralnih naselja i pomaže domicilnom stanovništvu kod
uključivanja u raznoliku turističku ponudu Parka, sukladno smjernicama ovoga
Plana.

4. Javna ustanova u sklopu
skrbi o zaštiti i održavanju Parka vodi dokumentaciju (kroniku) Parka koja
sadrži naročito podatke o prirodnim pojavama, vrsti i obimu svih radova u
Parku, stanju i promjenama u flori i fauni, turističko-izletničkom prometu,
organizaciji i upravljanju ostalim pojavama značajnim za Park.

5. Prostorne planove uređenja
gradova Delnica i Čabra treba uskladiti s ovim Planom.

if !supportEmptyParas endif

---

Odluka, NN 23/2001-415