## Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Srpske pravoslavne crkve u Republici Hrvatskoj o pitanjima od zajedničkog interesa

### NN 196/2003 (15.12.2003.), Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Srpske pravoslavne crkve u Republici Hrvatskoj o pitanjima od zajedničkog interesa

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

3109

Na
temelju članka 30. stavka 3. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, br. 101/98, 15/2000 i 117/2001), Vlada Republike Hrvatske je na
sjednici održanoj 12. prosinca 2002. godine, donijela

## ZAKLJUČAK

1.
Prihvaća se Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Srpske pravoslavne crkve u
Hrvatskoj o pitanjima od zajedničkog interesa, a koji je sastavni dio ovog
Zaključka.

2.
Ugovor iz točke 1. ovog Zaključka potpisat će, u ime Vlade Republike Hrvatske,
Ivica Račan, predsjednik Vlade Repub­like Hrvatske.

Klasa: 070-03/02-03/02
Urbroj: 5030109-02-3
Zagreb, 12. prosinca 2002.

Predsjednik **Ivica** **Ra****čan****,** v. r.

Vlada
Republike Hrvatske, na temelju članka 40. i 41. Ustava Republike Hrvatske,
članka 9. stavka 1. Zakona o pravnom položaju vjerskih zajednica (»Narodne
novine« broj 83/02, u daljnjem tekstu: Zakon),

i

Srpska pravoslavna crkva,
odnosno njen organski dio u Republici Hrvatskoj, kojeg čine eparhije:
Zagrebačko-Ljubljanska; Gornjokarlovačka; Dalmatinska; Slavonska i Osječko-Poljska
i Baranjska (u daljnjem tekstu: Srpska pravoslavna crkva u Hrvat­skoj), a na
temelju članka 69. točke 17. i članka 70. stavka 24. Ustava Srpske pravoslavne
crkve i odluke Svetog arhijerejskog sinoda broj 3081/ZAP.1444 od 2. prosinca
2002. godine, imajući u vidu njenu ulogu u vjerskom, kulturnom i obrazovnom
podru­čju, zaključuju

## UGOVOR

### O PITANJIMA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

(u daljnjem tekstu: ugovorne strane)

–    želeći urediti odnose na području odgoja, obrazovanja i kulture,
te dušobrižničku skrb za vjernike u kaznionicama, zat­vorima i odgojnim
zavodima, bolničkim zdravstvenim ustanovama i ustanovama za socijalnu skrb, kao
i za vjernike pripadnike oružanih snaga i oolicije, te druge osobe stalno
zaposlene u oružanim snagama i policiji i članove njihovih obitelji,

–    u nastojanju osiguranja materijalnih uvjeta za vjersko
djelovanje,

–    u namjeri stvaranja i održavanja boljih uvjeta vjerskog
djelovanja,

–    u cilju uzajamne suradnje za dobrobit svih građana bez obzira na
vjersko uvjerenje,

–    pozivajući se na međunarodne konvencije i standarde,

sporazumjele su se kako slijedi:

Članak
1.

U ovom
Ugovoru u uporabi su sljedeći pojmovi:

Sveti
arhijerejski sinod, Episkopski savjet, episkop, paroh, sveštena osoba,
episkopija, parohija.

Ugovorne
strane surađivat će u brizi za promicanje cjelovitog duhovnog i materijalnog
razvoja čovjeka i općeg dobra.

Članak
2.

Ugovorne
strane suglasne su da je Srpska pravoslavna crkva u Hrvatskoj imala pravnu
osobnost i prije stupanja na snagu Zakona.

Episkopski savjet odnosno episkopija
obavještava ministarstvo nadležno za poslove opće uprave radi upisa Srpske
pravoslav­ne crkve u Hrvatskoj i svojih ustrojstvenih oblika u Evidenciju u
skladu sa Zakonom.

Članak 3.

Slobodno uređivanje
unutarnjeg ustrojstva Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj, osnivanje,
mijenjanje i ukidanje episkopija i parohija, te drugih pravnih osoba je u
nadležnosti Svetog arhijerejskog sabora.

Članak
4.

Srpska
pravoslavna crkva odnosno njezino nadležno tijelo obavlja sve vlastite vjerske
izbore, imenovanja i dodjelu službi, prema odredbama svojih propisa.

Izbor i imenovanje, premještaj i smjena episkopa u
isklju­čivoj su nadležnosti Svetog arhijerejskog sabora.

Vlada Republike Hrvatske će na prikladan način biti
obavi­ještena nakon izbora episkopa, a prije objavljivanja.

Članak 5.

O pokrenutom kaznenom postupku za kaznena djela za
koja se poduzima progon po službenoj dužnosti protiv sveštenih osoba ili drugog
vjerskog službenika sud će obavijestiti nadležnog epi­skopa.

Članak 6.

Srpska
pravoslavna crkva u Hrvatskoj ima pravo graditi crkve i crkvene zgrade, te
povećavati ili preuređivati već posto­jeće, prema zakonodavstvu Republike
Hrvatske.

Episkop
odlučuje o potrebi izgradnje crkve ili crkvene zgrade i izabire lokaciju u
dogovoru s nadležnim tijelima Republike Hrvatske, a u skladu s provedbenim
urbanističkim planom.

Članak
7.

Srpskoj
pravoslavnoj crkvi u Hrvatskoj zajamčena je sloboda tiska, tiskanje i širenje
knjiga, novina, časopisa, te druge djelatnosti povezane s njezinim djelovanjem.

Članak
8.

Vjersko vjenčanje od trenutka
sklapanja ima učinke građan­skog braka prema odredbama zakonodavstva Republike
Hrvatske ako ugovorne stranke nemaju građanske zapreke i ako su ispu­njeni
zahtjevi predviđeni odredbama zakonodavstva Republike Hrvatske.

Članak 9.

Srpska
pravoslavna crkva u Republici Hrvatskoj može slo­bod­no osnivati ustanove koje
će osiguravati karitativno djelovanje i društvenu skrb, u skladu sa zakonom.

Članak
10.

Pravoslavni
vjerski odgoj u javnim predškolskim ustanovama izvodi se za djecu čiji roditelj
odnosno skrbnik o tome dade pisanu izjavu ravnatelju predškolske ustanove.

Pravoslavni
vjeronauk u javnim osnovnim i srednjim školama izborni je predmet i obavezan za
one učenike koji ga izaberu, te se izvodi pod istim uvjetima pod kojima se
izvodi nastava ostalih obveznih predmeta.

O
izboru pravoslavnog vjeronauka kao obvezatnog predmeta daje se pisana izjava
ravnatelju škole. Za učenike mlađe od petnaest godina pisanu izjavu daje
roditelj odnosno skrbnik, a za učenike od petnaest godina i starije izjavu daju
zajednički roditelj odnosno skrbnik i učenik.

Za
formiranje razrednog odjela odnosno odgojno-obrazovne skupine za izvođenje
nastave pravoslavnog vjeronauka u redovitim prilikama mora biti najmanje sedam
(7) učenika.

Nastava
pravoslavnog vjeronauka koji se održava izvan škole, podliježe istim pedagoškim
obvezama kao i nastava koja se odvija u školi u pogledu planiranja i
programiranja, vođenja pedagoške dokumentacije, vrednovanja postignuća
vjeroučenika i nadzora kvalitete nastave.

Godišnji plan i program predaje se na početku školske
godine ravnatelju škole, a dokumentacija o ostvarivanju tog programa i
postignućima vjeroučenika predaje se tijekom i na kraju odgojno obrazovnog
razdoblja.

Školske ustanove će obavijestit nadležnu parohiju o broju
prijavljenih kandidata za učenje pravoslavnog vjeronauka.

Članak 11.

Pravoslavni vjerski odgoj u javnim predškolskim
ustanovama izvodi se u okviru cjelokupnog odgoja prema programu pravoslavnog
vjerskog odgoja predškolske djece.

U javnim osnovnim i srednjim školama nastava
pravoslavnog vjeronauka izvodi se u okviru nastavnog plana i programa s dva (2)
školska sata tjedno.

Nastavne planove i programe pravoslavnog vjeronauka
za javne osnovne i srednje škole, te program pravoslavnog vjerskog odgoja za javne
predškolske ustanove izrađuje i odobrava Sveti arhijerejski sinod, a donosi ih
odnosno na njih daje suglasnost ministar prosvjete i športa.

Vjeronaučni udžbenici su školski udžbenici koji su u
svemu izjednačeni sa školskim udžbenicima za obvezni predmet, s time da moraju
imati odobrenje Svetog arhijerejskog sinoda, što mora biti navedeno u impresumu
udžbenika.

Članak
12.

Pravoslavni
vjeronauk odnosno vjerski odgoj izvode osobe kojima je episkop izdao ispravu o
kanonskom mandatu (u daljnjem tekstu: vjeroučitelji).

Episkop
ima pravo svojim dekretom opozvati kanonski mandat za izvođenje pravoslavnog
vjeronauka odnosno vjerskog odgoje zbog nedostataka s obzirom na ispravnost
poučavanja i s obzirom na osobno ćudoređe.

Članak 13.

Nastavu pravoslavnog vjeronauka u javnim osnovnim i
srednjim školama mogu izvoditi vjeroučitelji s visokom stručnom spremom (VII/I)
koja osim teoloških sadržaja obuhvaća i pedagoško psihološku i
didaktičko-metodičku osposobljenost vje­ro­učitelja.

U svim razredima osnovne škole nastavu pravoslavnog
vjeronauka mogu izvoditi i vjeroučitelji s višom stručnom spremom (VI) koja
osim teoloških sadržaja obuhvaća i pedagoško-
-psihološku i didaktičko-metodičku osposobljenost vjeroučitelja.

Vjerski odgoj u predškolskim ustanovama mogu izvoditi
odgojitelji predškolske djece, pod uvjetom da uz stručnu spremu utvrđenu
propisima Republike Hrvatske za rad u predškolskoj ustanovi imaju i dovoljnu
teološku i pedagoško-psihološku spremu u vjerskom odgoju.

Kad se za izvođenje nastave pravoslavnog vjeronauka u
javnoj osnovnoj ili srednjoj školi odnosno vjerskog odgoja u javnoj
predškolskoj ustanovi ne može osigurati odgovarajuća osoba u smislu stavka 1.,
2. i 3. ovoga članka, nastavu vjeronauka odnosno vjerski odgoj može izvoditi i
druga osoba ako joj episkop izda ispravu o kanonskom mandatu.

Vjeroučitelji su članovi odgojiteljskog vijeća u
predškolskim ustanovama, te učiteljskog odnosno nastavničkog vijeća u osnovnim
i srednjim školama, u skladu sa zakonom.

Članak. 14.

Episkopski savjet dostavlja Ministarstvu prosvjete i
športa popis crkvenih učilišta na kojima se stječu stručni nazivi te izvješćuje
o svim promjenama u svezi s tim.

Episkop u suradnji s Ministarstvom prosvjete i športa
brine se o trajnom stručnom usavršavanju vjeroučitelja, o kvaliteti nastave
vjeronauka, o pripravničkom stažu i stručnim ispitima vjero­­učitelja te o
njihovom napredovanju u zvanje vjeroučitelja men­tora i vjero­učitelja
savjetnika.

Episkopski savjet će odredit stručnu osobu za
razmjenu informacija o pravoslavnom vjeronauku između Episkopskog savjeta i
Ministarstva prosvjete i športa.

Članak 15.

Pravoslavne škole s pravom javnosti imat će pravo na
primanje novčane potpore kako je predviđeno zakonodavstvom Republike Hrvatske.

Članak 16.

Kulturna i umjetnička baština Srpske pravoslavne
crkve u Republici Hrvatskoj, te brojni dokumenti pohranjeni u arhivima i
knjižnicama Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj sačinjavaju dragocjeni dio
cjelokupne kulturne baštine Republike Hrvatske. Srpska pravoslavna crkva u
Hrvatskoj želi nastaviti služenje društvenoj zajednici i svojom kulturnom
baštinom, omogućujući svima koje zanima da to bogatstvo upoznaju, da se njime
koriste i da ga proučavaju.

Ugovorne
strane će surađivati u popisu i zaštiti baštine iz stav­ka 1. ovoga članka i
brinuti se da ona bude dostupna građanima sukladno propisima o zaštiti i
očuvanju kulturne baš­tine Republike Hrvatske.

Republika
Hrvatska se obvezuje da će Srpskoj pravoslavnoj crkvi u Hrvatskoj dati u vlasništvo,
ali ne i u posjed, sve matične knjige i arhivsko gradivo koje je sada u
vlasništvu Republike Hrvatske, a oduzeto za vrijeme jugoslavenske komunističke
vladavine, te se smatraju arhivskim gradivom. Matične knjige i arhivsko gradivo
ostaju u posjedu u ustanovama kulture radi stručne obrade, zaštite i
korištenja.

Članak
17.

Dušobrižništvo
pravoslavnih vjernika, pripadnika oružanih snaga i policije, te drugih osoba
stalno zaposlenih u oružanim snagama i policiji, i članova njihovih obitelji,
kao i dušo­briž­ništvo u kaznionicama, zatvorima i odgojnim zavodima, te bol­ničkim
zdravstvenim ustanovama i ustanovama za socijalnu skrb obavlja dušobrižnik.

Episkopski
savjet Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj odredit će pet sveštenih osoba za
dušobrižnički rad iz stavka 1. ovoga članka.

Po
potrebi dušobrižnika može mijenjati ili mu pripomoći i drugi dušobrižnik, koji
ima pismeno odobrenje Episkopskog savjeta ili nadležnog episkopa, uz prethodnu
obavijest državnog tijela iz stavka 1. ovoga članka.

U žurnim slučajevima duhovnu
pomoć može pružiti svaki jerej.

Članak 18.

Osobe
zadužene za odnose s vjerskim zajednicama u Ministarstvu obrane i Ministarstvu
unutarnjih poslova, u koordinaciji s dušobrižnikom, osigurat će prostor i
vrijeme za dušobrižničku skrb za vjernike pravoslavne vjeroispovijedi.

Članak
19.

Kaznionice,
zatvori i odgojni zavodi osigurat će prostorije prikladne za obavljanje
dušobrižništva.

Dušobrižnik
će dušobrižništvo obavljati u skladu s rasporedom dnevnih aktivnosti
kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda uz prethodni dogovor s upravom o vremenu
i načinu sudjelovanja zatvorenika i odgajanika.

Osobni
duhovni razgovor s osobama na izvršavanju kazne zatvora ili odgojne mjere
dušobrižnik obavlja bez nadzora u posebno određenoj prostoriji, a iznimno u opravdanim
slučajevima, može se dopustiti duhovni razgovor u zatvorskoj ćeliji.

Osobni
duhovni razgovor s pritvorenicima odvija se po odobrenju nadležnog suda
sukladno članku 115. Zakona o kaznenom postupku.

Članak
20.

Vjerski
obred i dušobrižnički posjet zatvorenicima i odgajanicima ostvaruje se najmanje
jednom tjedno, u skladu s ovim Ugovorom i Pravilnikom o kućnom redu kaznionice,
zatvora i odgojnog zavoda.

Istražni
sudac ili predsjednik sudskog vijeća može zatvoreniku ili odgajaniku privremeno
iz opravdanih razloga zabraniti sudjelovanje u vjerskim obredima ili ga
isključiti iz sudjelovanja.

Upravitelj
kaznionice, zatvora ili odgojnog zavoda može, ako je to potrebno radi
održavanja sigurnosti i reda, privremeno isključiti zatvorenika i odgajanika iz
sudjelovanja u vjerskom obredu, o čemu će izvijestiti dušobrižnika.

Osobni
duhovni razgovor ne smije se zatvoreniku ili odgajaniku uskratiti na duže
vrijeme od vremena trajanja razloga zbog kojih mu je zabranjeno pravo
sudjelovanja u vjerskim obredima odnosno zbog kojih je isključen iz
sudjelovanja.

Članak
21.

Bolničke
zdravstvene ustanove i ustanove za socijalnu skrb čiji je osnivač Republika
Hrvatska, osigurat će prostoriju priklad­nu za obavljanje dušobrižništva u
okviru raspoloživog prostora.

Dušobrižnička
pomoć i održavanje vjerskih obreda ostvaruje se u skladu s Pravilnikom o kućnom
redu ustanove.

Pritužbe
na rad dušobrižnika, ravnatelj ustanove iz stavka 1. ovoga članka će riješiti s
njegovim crkvenim poglavarom.

Bolničko
osoblje dužno je nadležnom dušobrižniku žurno priopćiti zahtjev bolesnika za
duhovnu pomoć.

Dušobrižnik
može posjećivati bolesnike u svako doba po­štuju­ći Pravilnik o kućnom redu
ustanove, kada to okolnosti zahtijevaju.

Članak
22.

Kako bi
Srpska pravoslavna crkva u Hrvatskoj mogla obav­ljati dušobrižništvo navedeno u
članku 17. ovoga Ugovora, Republika Hrvatska će joj mjesečno davati iz
godišnjeg državnog proračuna iznos koji odgovara dvjema bruto osnovicama za
izračun plaća javnih i državnih službenika i namještenika pomnoženim sa brojem sveštenih
osoba iz članka 17. ovoga Ugovora.

Članak
23.

Da bi
Srpska pravoslavna crkva u Hrvatskoj mogla na doličan način nastaviti svoje
djelovanje na promicanju općeg dobra, Republika Hrvatska će joj mjesečno davati
iz godišnjeg državnog proračuna iznos koji odgovara dvjema bruto osnovicama za
izračun plaća javnih i državnih službenika i namještenika pomnoženim sa brojem
parohija, koliko postoji u Republici Hrvat­skoj na dan stupanja na snagu ovoga
Ugovora u skladu sa stavkom 2. ovoga članka.

Episkopski savjet Srpske pravoslavne crkve u
Hrvatskoj će svake godine do 1. studenog dostaviti ovlaštenom državnom uredu
popis novih ili ukinutih parohija. U taj popis neće ulaziti parohije koje
nemaju stalnog paroha, kao i novoosnovane parohije koje u gradu broje manje od
1500 vjernika, a na selu manje od 500.

Sredstva obračunata prema odredbi ovoga članka daju
se za namjene označene u odredbi članka 17. stavka 2. Zakona. U novčani iznos,
o kojem se govori u stavku 1. ovoga članka, osim troškova za uzdržavanje
duhovnika i drugih vjerskih službenika, uključeni su i troškovi izgradnje i
uzdržavanje crkava, crkvenih zgrada i vjerskih središta koja nisu u popisu
kulturnih dobara, te doprinos za karitativnu djelatnost Srpske pravoslavne
crkve u Hrvatskoj.

Kada jedna parohija opslužuje tri ili više parohija
iznos iz stavka 1. ovoga članka uvećava se za 25 % za tu parohiju.

Iznos iz stavka 1. i 4. ovoga članka i članka 22.
ovoga Ugovora dostavljat će se Episkopskom savjetu Srpske pravoslavne crkve u
Hrvatskoj, odnosno njegovom središnjem fondu.

Ustanove
iz ovoga članka dužne su poštivati zakone Repub­like Hrvatske o financijskom
poslovanju.

Odredbe
ovoga članka i članka 22. počet će se primjenjivati prve proračunske godine
nakon stupanja na snagu ovoga Ugovora.

Članak
24.

Mješovito
povjerenstvo sastavljeno od jednakog broja predstavnika obiju strana pripremat
će prijedloge za provođenje kako odredaba ovoga Ugovora, tako i odredaba Zakona
o pravnom položaju vjerskih zajednica i to:

a) za
rješavanje pravnih pitanja

b) za
rješavanje pitanja odgoja i obrazovanja

c) za
očuvanje kulturne i umjetničke baštine Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj

d) za
rješavanje gospodarskih pitanja

Povjerenstvo
iz ovoga članka će jedanput godišnje izvještavati nadležna tijela o provođenju ovoga
Ugovora.

Članak
25.

Ugovorne
strane u međusobnom će dogovoru tražeći praved­no rješenje, rješavati dvojbe
ili teškoće koje bi mogle nastati glede tumačenja ili primjene odredbi ovoga
Ugovora.

Članak
26.

Ovaj
Ugovor sklapa se na neodređeno vrijeme.

U slučaju da jedna od
ugovornih strana bude smatrala da su se bitno promijenile prilike u kojime je
sklopljen ovaj Ugovor, započet će pregovore o njegovoj promjeni sukladno novim
okolnostima.

Članak
27.

Ovaj
Ugovor stupa na snagu danom potpisa.

Zagreb,
20. prosinca 2002.

if !supportEmptyParas endif

ZA SRPSKU PRAVOSLAVNU                               ZA VLADU REPUBLIKE

CRKVU U HRVATSKOJ                                                             HRVATSKE

**gospodin JOVAN,** v. r.**Ivica
Račan,** v. r.

predsjednik                                                                                       predsjednik

Episkopskog savjeta u Hrvatskoj                                 Vlade Republike
Hrvatske

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 196/2003-3109