## Statut Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu (pročišćeni tekst)

### NN 147/2005 (14.12.2005.), Statut Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu (pročišćeni tekst)

# HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA I INŽENJERAU GRADITELJSTVU

**2819**

Na temelju ovlaštenja Skupštine Hrvatske komore
arhitekata i inženjera u graditeljstvu, Upravni odbor Hrvatske komore
arhitekata i inženjera u graditeljstvu na sjednici održanoj 21. studenoga 2005.
godine, utvrdio je pročišćeni tekst Statuta Hrvatske komore arhitekata i
inženjera u graditeljstvu.

Pročišćeni tekst Statuta Hrvatske komore
arhitekata i inženjera u graditeljstvu sadrži Statut usvojen na Skupštini
Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu 12. prosinca 1998.
godine, te njegove Izmjene i dopune objavljene u »Narodnim novinama«, br. 112/99 i 85/05, u kojima je naznačeno vrijeme stupanja
na snagu.

Klasa: 314-01/05-01/37

Urbroj: 314-00-05-2

Zagreb, 21. studenoga 2005.

Predsjednik

Hrvatske komore arhitekata

i inženjera u graditeljstvu

**dr****. sc. Petar Đukan, dipl. ing. građ**., v. r.

## STATUT

### HRVATSKE KOMORE ARHITEKATA I INŽENJERAU GRADITELJSTVU

(pročišćeni tekst)

1. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se statutom pobliže uređuje ustrojstvo Hrvatske
komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu (dalje u tekstu: Komora), oblici
udruživanja ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera za područje jedne ili
više jedinica lokalne samouprave, postupka upisa u Imenik i Upisnik Komore,
način vođenja Imenika i Upisnika, strukovni zadaci i stručni smjer ovlaštenog
arhitekta i ovlaštenog inženjera, stegovni postupak za utvrđivanje povrede
dužnosti i ugleda ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera, tijela za
pokretanje i vođenje stegovnog postupka, ustrojstvo stručne službe Komore, te
druga pitanja važna za njezine članove, ako nije drukčije određeno Zakonom o
Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu.

Članak 2.

(1) Komora, u skladu s Ustavom, Zakonom o
Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu i drugim propisima te
ovim statutom, Kodeksom strukovne etike i drugim općim aktima Komore unapređuje
arhitektonsku i inženjersku djelatnost u cilju zaštite javnog interesa i
zaštite interesa trećih osoba.

(2) Komora osobito:

1. čuva ugled, čast i prava ovlaštenih
arhitekata i ovlaštenih inženjera tc osigurava uvjete
za pravilno obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja, poslove
projektiranja, stručnog nadzora i kontrole projekata,

2. nadzire ovlaštene arhitekte i ovlaštene
inženjere, zajedničke urede, projektantska društva odnosno druge pravne osobe u
kojima ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri obavljaju svoje poslove u
skladu sa zakonom,

3. skrbi o trajnom stručnom uzdizanju svojih
članova i kandidata za članove Komore, te s tim u vezi uspostavlja i unapređuje
razne oblike stručne i znanstvene suradnje s Ministarstvom zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva (dalje u tekstu: Ministarstvo), upravnim
tijelima, fakultetima, udrugama arhitekata i/ili inženjera itd.,

4. razvija strukovnu etiku,

5. prati i proučava odnose i pojmove,
uključujući i stanje u graditeljstvu koji su od interesa za uređenje, položaj i
rad te unapređenje arhitektonske i inženjerske djelatnosti,

6. izvješćuje Hrvatski sabor, Ministarstvo te predstavnička
tijela jedinica lokalne samouprave i uprave, na vlastiti poticaj ili na njihov
zahtjev, o stanju i problemima te o mjerama koje bi trebalo poduzeti radi
unapređenja graditeljstva te s tim u vezi zaštite okoliša, zaštite i očuvanja
kulturne baštine i zaštite okoliša od neprihvatljivoga građenja,

7. skrbi da ovlašteni arhitekti i ovlašteni
inženjeri savjesno i u skladu sa zakonom obavljaju svoje poslove, te između
ostalog promiče i materijalne interese ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih
inženjera te štiti materijalne interese naručitelja usluga organiziranjem
obveznog osiguranja od profesionalne odgovornosti,

8. promiče druge interese ovlaštenih arhitekata
i ovlaštenih inženjera,

9. brine za položaj i prava umirovljenih
ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera,

10. uspostavlja i razvija suradnju s drugim
komorama arhitekata i/ili inženjera i međunarodnim organizacijama arhitekata
i/ili inženjera, kao i drugim profesionalnim organizacijama i udrugama.

Članak 3.

U postupcima za upis u Imenik ovlaštenih
arhitekata i imenike ovlaštenih inženjera, za obnovu postupka upisa te u drugim
slučajevima u kojima odlučuju o pravima i obvezama ovlaštenih arhitekata i
ovlaštenih inženjera i projektantskih društava, osim ako Zakonom, ovim Statutom
ili drugim općim aktom Komore nije drugačije određeno, ovlaštena tijela Komore
odlučuju primjenjujući na odgovarajući način pravila Zakona o općem upravnom
postupku.

II. UPIS U IMENIKE I
UPISNIKE KOMORE

Članak 4.

(1) Pravo na obavljanje stručnih poslova
prostornog uređenja, poslova projektiranja, stručnog nadzora i kontrole
projekata u skladu s posebnim propisima, a prema stručnom smjeru u svojstvu
odgovorne osobe i pravo uporabe strukovnih naziva »ovlašteni arhitekt« ili
»ovlašteni inženjer« stječe se upisom u Imenik ovlaštenih arhitekata i imenike
ovlaštenih inženjera.

(2) Na temelju upisa ovlaštenom arhitektu i
ovlaštenom inženjeru izdaje se odgovarajuće rješenje, iskaznica i pečat.
Iskaznica i pečat su trajno vlasništvo Komore.

(3) Odluku o veličini i obliku, te načinu
izdavanja, uporabi i vraćanju iskaznice i pečata donosi Upravni odbor Komore.

(4) Komora organizira osiguranje od odgovornosti
za sve ovlaštene arhitekte i ovlaštene inženjere odnosno za sve razrede. Svaki
ovlašteni arhitekt i ovlašteni inženjer dobiva posredstvom Komore Policu
osiguranja od profesionalne odgovornosti od odabranog osiguravatelja. Polica se
izdaje za razdoblje od godinu dana i obnavlja svake godine. Premija osiguranja
uračunata je u članarinu.

(5) Pravo iz stavka 1. ovog članka traje dok traje
Polica iz stavka 4. ovoga članka odnosno do izricanja stegovne kazne iz članka
30. Zakona o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu.

Članak 5.

(1) Zahtjev za upis u Imenik ovlaštenih
arhitekata i imenike ovlaštenih inženjera podnosi se odboru za upis u
odgovarajući imenik Komore.

(2) Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka razmatra
odbor za upis u odgovarajući imenik Komore i daje Nacrt rješenja predsjedniku
Komore, koji donosi odnosno potpisuje odgovarajuće rješenje.

(3) Upisom u odgovarajuće imenike Komore smatra
se da su ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri prihvatili obvezu obavljati
poslove u skladu s ovlastima utvrdenim Zakonom,
aktima Komore, posebnim zakonima i propisima donesenim temeljem tih zakona.

Članak 6.

Pri odlučivanju o zahtjevu za upis u Imenik
ovlaštenih arhitekata odnosno Imenik ovlaštenih inženjera Komora može zatražiti
od podnositelja zahtjeva da dopuni dokaze o svom pravu na upis u Imenik
ovlaštenih arhitekata odnosno Imenik ovlaštenih inženjera.

Članak 7.

(1) Djelomično školovanje i praksa na jednoj
vrsti strukovnih zadataka, malom broju ili jednostavnim strukovnim zadacima ne
može se priznati kao uvjet za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata ili imenik
ovlaštenih inženjera.

(2) Savladana nastava arhitekata iz predmeta
proračuna konstrukcija, projektiranja instalacija ili geodezije ne kvalificira
arhitekta za upis u Imenik druge struke ili za rad strukovnih zadataka razreda
kojeg je član.

(3) Savladana nastava inženjera iz pojedinih
predmeta arhitekture, prostornog uredenja druge
inženjerske struke, ne kvalificira inženjera za upis u Imenik druge struke ili
za rad izvan strukovnih zadataka razreda kojeg je član.

(4) Iznimno, arhitekt ili inženjer može biti
upisan u Imenik druge struke ako kvalitetom radova dokaže da je stekao praksu
za strukovne zadatke razreda kojeg želi biti član. Odluku o tome donosi Odbor
za upis u određeni imenik.

(5) Pravo na upis u Imenik ovlaštenih arhitekata
za stručni smjer ovlaštenih krajobraznih arhitekata ima i osoba koja je
diplomirala na odgovarajućoj visokoj školi iz područja biotehničkih znanosti te
stekla zvanje diplomiranog inženjera agronomije – uređenja krajobraza.

Članak 8.

Uvjete i mjerila za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata
i imenike ovlaštenih inženjera iz članka 26. stavka 5. Zakona o Hrvatskoj
komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu, donosi Skupština Komore na
prijedlog Upravnog odbora Komore.

Članak 9.

Postupak u povodu zahtjeva za upis u Imenik ovlaštenih
arhitekata odnosno Imenik ovlaštenih inženjera prekinut će se ako je protiv
podnositelja zahtjeva otvorena istraga zbog kaznenog djela koji bi ga činilo
nedostojnim za obavljanje arhitektonskih ili inženjerskih poslova ili ako je
protiv njega iz istog razloga pokrenut stegovni postupak u tijelu ili pravnoj
osobi u kojoj radi ili koje je član.

Članak 10.

Ako Odbor za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata
i ovlaštenih inženjera ne donese rješenje o urednom zahtjevu u roku od 60 dana
od dana podnošenja zahtjeva, a ne postoje razlozi za odgodu upisa, podnositelj
zahtjeva može pokrenuti upravni spor kao da je zahtjev odbijen. U tom slučaju
postupak pred Upravnim sudom je hitan.

Članak 11.

(1) Ako se poslije odobrenog upisa sazna da
podnositelj nije ispunjavao uvjete propisane za upis u Imenik ovlaštenih
arhitekata ili Imenik ovlaštenih inženjera, upisni će se postupak obnoviti na
poticaj stegovnog tužitelja, Upravnog odbora ili ministra zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva.

(2) U postupku obnove primjenjivat će se na
odgovarajući način odredbe koje važe za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata ili
Imenik ovlaštenih inženjera.

(3) Na temelju provedenog postupka odlučit će se
rješenjem ostaje li ranija odluka o upisu na snazi ili se ukida i određuje
brisanje arhitekta, odnosno inženjera iz Imenika ovlaštenih arhitekata Imenika
ovlaštenih inženjera.

Članak 12.

Na postupak brisanja iz Imenika na odgovarajući
se način primjenjuju odredbe ovog Statuta o obnovi upisnog postupka.

III. IMENICI I UPISNICI

Članak 13.

(1) Komora vodi ove imenike i upisnike:

1. Imenik ovlaštenih arhitekata

2. Imenik ovlaštenih inženjera građevinarstva

3. Imenik ovlaštenih inženjera geodezije

4. Imenik ovlaštenih inženjera strojarstva

5. Imenik ovlaštenih inženjera elektrotehnike

6. Upisnik zajedničkih ureda

7. Upisnik projektantskih društava

8. Upisnik ureda za samostalno obavljanje
stručnih poslova prostornog uređenja, poslova projektiranja i stručnog nadzora

9. Evidenciju trgovačkih društava u kojima su
zaposleni ovlašteni arhitekti i/ili ovlašteni inženjeri.

(2) Imenici i upisnici iz prethodnog stavka
ukoričene su knjige, ako ovim statutom ili drugim općim aktima Komore nije
drugačije uređeno. Stranice tih knjiga označavaju se rednim brojevima, a
listovi prošivaju jamstvenikom. Svaki upisnik i imenik ima rubrike utvrđene
ovim statutom ili posebnim općim aktom Komore.

(3) Svaki imenik i upisnik, ako posebnim općim
aktom Komore nije drugačije određeno, ovjerovljuje predsjednik Komore,
naznačujući na gornjem dijelu posljednje stranice knjige ukupan broj stranica i
datum ovjere te potpisujući ovjeru i stavljajući žig Komore u vosku preko
završnih krajeva jamstvenika.

(4) Imenici uz desni rub imaju vidljivo u
stupnjevitom poretku naznačena velika slova abecede, i to tako da se prvo slovo
abecede nalazi na gornjem desnom rubu, a posljednje na donjem rubu knjige.
Stranice imenika obilježavaju se rednim brojevima za svako slovo posebno. Osim
slova hrvatske abecede, imenici sadržavaju i posebna slova drugim europskih
latiničnih abeceda koje se češće javljaju u praksi.

(5) Na početku svake stranice upisnika ili
imenika, ako posebnim općim aktom Komore nije drugačije određeno naznačuje se
kalendarska godina. S upisima u novoj kalendarskoj godini započinje se uvijek
na novoj stranici.

(6) Stranice upisnika i imenika, ako posebnim
općim aktom Komore nije drugačije određeno, podijeljene su na okomite stupce s
rubrikama za pojedince upise. Prvi stupac je uvijek stupac upisa rednog broja
upisa.

(7) U upisnicima se, ako posebnim općim aktom
Komore nije drugačije određeno, svaki upis vodoravno podcrtava.

(8) Upis u imenik unosi se u prvu slobodnu
rubriku slova u imeniku koje odgovara početnom slovu prezimena arhitekta ili
inženjera, odnosno tvrtke društva. Imenik se smatra ispunjenim kad se ispuni
bilo koje slovo u imeniku.

(9) Imenici i upisnici mogu se voditi i na
računalu.

(10) Vođenje imenika i upisnika uredit će se
posebnom odlukom Upravnog odbora Komore.

Članak 14.

U Imenik ovlaštenih arhitekata i Imenike
ovlaštenih inženjera upisuje se:

1. ime i prezime arhitekta ili inženjera,

2. jedinstveni matični broj građana,

3. dan i mjesto rođenja,

4. dan upisa,

5. broj i datum rješenja o upisu,

6. sjedište ureda,

7. stručni smjer ovlaštenog arhitekta ili
ovlaštenog inženjera,

8. status arhitekta ili inženjera u
projektantskom društvu odnosno drugoj pravnoj osobi koja nije osnovana kao
projektantsko društvo (član, u radnom odnosu, položaj),

9. članstvo u zajedničkom uredu,

10. promjene nastale tijekom obavljanja
arhitektonskih ili inženjerskih poslova te brojevi i datumi rješenja na osnovi
kojih su te promjene uslijedile,

11. dan i razlog brisanja iz Imenika s brojem i
datumom rješenja na temelju kojeg je određeno brisanje iz Imenika,

12. ime preuzimatelja ureda u slučaju iz točke
11. ovog stavka s brojem i datumom rješenja na temelju kojeg je postavljen
preuzimatelj,

13. zabilježba o pokretanju postupka za obnovu
upisnog postupka s brojem i datumom rješenja na temelju kojeg je zabilježba
unesena,

14. zabilježba o mirovanju i prestanku članstva
u Komori odnosno obavljanju arhitektonskih ili inženjerskih poslova s brojem i
datumom rješenja na temelju kojeg je zabilježba unesena,

15. zabilježba o pokretanju stegovnog postupka s
podacima o aktu na temelju kojeg je postupak pokrenut i

16. podaci o dužnostima u tijelima Komore te
njihovo trajanje.

Članak 15.

Ustroj i vođenje Upisnika zajedničkih ureda
uredit će Upravni odbor posebnom odlukom.

Članak 16.

Ustroj i vođenje Upisnika projektantskih
društava uredit će Upravni odbor posebnom odlukom.

Članak 17.

Ustroj i vođenje Upisnika ureda za samostalno
obavljanje poslova projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja uredit će
Upravni odbor Komore posebnom odlukom.

Članak 18.

Ustroj i vođenje Evidencije trgovačkih društava
u kojima su zaposleni ovlašteni arhitekti i/ili ovlašteni inženjeri uredit će
Upravni odbor Komore posebnom odlukom.

Članak 19.

(1) Osim imenika i upisnika navedenih u članku
13. ovog Statuta, Komora vodi u posebnom spisu evidenciju osobnih podataka o svakom
ovlaštenom arhitektu i ovlaštenom inženjeru, projektantskom društvu i
zajedničkom uredu.

(2) Komora vodi i posebnu evidenciju o stegovnim
postupcima i evidenciju o članovima ispisanim iz Imenika.

(3) Upravni odbor Komore donijet će posebnu
odluku o sadržaju i načinu vodenja evidencije iz
stavka 1. i 2. ovog članka.

IV. STRUČNI SMJER I
STRUKOVNI ZADACI OVLAŠTENOG ARHITEKTA I OVLAŠTENOG INŽENJERA

*1. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih arhitekata*

Članak 20.

Ovlašteni arhitekt se upisuje u jedan od
stručnih smjerova u Imeniku ovlaštenih arhitekata:

1. Stručni smjer ovlaštenih arhitekata,

2. Stručni smjer ovlaštenih arhitekata –
urbanista,

3. Stručni smjer ovlaštenih arhitekata unutarnje
arhitekture,

4. Stručni smjer ovlaštenih krajobraznih arhitekata.

Članak 21.

(1) Stručni smjerovi ovlaštenih arhitekata
određeni su prema strukovnim zadacima:

– Strukovni zadaci ovlaštenog arhitekta su
arhitektonsko-oblikovno, tehničko i gospodarsko projektiranje. Ovlašteni
arhitekt može pružati stručne usluge svih stručnih smjerova arhitekture.

– Strukovni zadaci ovlaštenog arhitekta –
urbanista su izrada urbanističkih i prostornih planova (organizacija njihove
provedbe i oblikovanje okoliša).

– Strukovni zadaci ovlaštenog krajobraznog
arhitekta su planiranje, projektiranje, uređenje krajobraznih struktura unutar
i izvan naseljenih područja, zaštita i planski sustavno uzdržavanje krajobraza
i ostvarenja krajobrazne arhitekture, utemeljenih na bio­tehničkim,
umjetničkim, gospodarskim i ekološkim spoznajama i postupcima.

(2) Strukovni zadaci ovlaštenih arhitekata,
ovlaštenih arhitekata – urbanista, ovlaštenih arhitekata unutarnje arhitekture
i ovlaštenih krajobraznih arhitekata iz stavka 1. ovog članka obuhvaćaju:

1. izradu prostornih i urbanističkih planova,
idejnih rješenja, idejnih projekata i programskih skica, glavnih projekata i
izvedbenih projekata,

2. izradu programa za projektiranje i gradnju te
praćenje njihove provedbe,

3. savjetovanje i zastupanje investitora i
njihovih interesa u pitanjima koja se odnose na: planiranje, projektiranje,
izbor izvoditelja, koordiniranje, ugovaranje radova, organiziranje i izvođenje
projekata,

4. planiranje, koordiniranje i organiziranje
gradnje,

5. nadzor nad građenjem, obračunavanje i
preuzimanje izvedenih radova,

6. provedbu stručnih mjerenja i ispitivanja,

7. kontroliranje zgrada i pogona u radu,

8. izradu mišljenja, studija, procjena i
proračuna, stručna kontrola dokumentacije,

9. izradu troškovnika s dokaznicom mjera i
nadzor nad izvedbom s obračunom izvedenih radova, prema tim dokumentima.

10. Stručni zadaci ovlaštenog arhitekta i
ovlaštenog krajobraznog arhitekta obuhvaćaju i sudjelovanje u planiranju
krajolika, planiranju gradova, regionalnom planiranju i zaštiti okoliša.

(3) Strukovni zadaci obuhvaćaju poslove prema
Pravilniku o cijenama usluga Hrvatske komore arhitekata i inženjera u
graditeljstvu.

(4) Strukovni zadaci odgovaraju definiciji i
klasifikacijskim oznakama Pravilnika o utvrđivanju znanstvenih područja (»Narod­ne
novine«, broj 29/97) – za Grane 2.01.01. do 2.01.05., Polja 2.01 Arhitektura i
urbanizam, u okviru Područja tehničkih znanosti. Za krajobrazne arhitekte
strukovni zadaci odgovaraju oznakama za Granu 4.01.05., Polja 4.01. Agronomija
u okviru Područja biotehničkih znanosti.

*2. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
građevinarstva*

Članak 22.

Ovlašteni inženjer građevinarstva može obavljati
poslove sljedećih stručnih smjerova:

1. Stručni smjer ovlaštenih inženjera
građevinarstva – geotehničara

2. Stručni smjer ovlaštenih inženjera
građevinarstva – konstruk­tora

3. Stručni smjer inženjera građevinarstva za
organizaciju građenja

4. Stručni smjer inženjera građevinarstva za
prometnice

5. Stručni smjer inženjera građevinarstva za
vodogradnje

Članak 23.

(1) Strukovni zadaci ovlaštenog inženjera
građevinarstva po stručnom smjeru za svako tehničko područje jesu:

1. Oblikovno, tehničko i gospodarsko
projektiranje građevina i konstrukcijskih dijelova građevine.

2. Izrada programa, studija, planova i projekata.

3. Savjetovanje i zastupanje investitora i
njihovih interesa u poslovima planiranja, projektiranja, izbora izvoditelja,
organiziranja i izvođenja projekata.

4. Planiranje, koordiniranje i organiziranje
gradnje.

5. Nadzor nad građenjem.

6. Obračunavanje i preuzimanje izvedenih radova.

7. Provedba stručnih tehničkih ispitivanja i
mjerenja.

8. Kontrola ponašanja građevina u uporabi.

9. Stručna kontrola projekata.

10. Izradu troškovnika s dokaznicom mjera i
nadzor nad izvedbom s obračunom izvedenih radova, prema tim dokumentima.

(2) Ovlašteni inženjer građevinarstva može
obavljati poslove svih stručnih smjerova.

*3. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
geodezije*

Članak 24.

(1) Ovlašteni inženjer geodezije se upisuje u
Imenik ovlaštenih inženjera geodezije. Imenik ovlaštenih inženjera geodezije
ima samo jedan stručni smjer.

(2) Stručna djelatnost ovlaštenog inženjera
geodezije obuhvaća:

1. Određivanje veličine i oblika Zemlje i
izmjera svih podataka potrebnih za definiciju veličine, položaja, oblika i
obrisa bilo kojeg dijela Zemlje.

2. Pozicioniranje objekata u prostoru i
pozicioniranje i nadgledanje fizičkih osobina, struktura i građevinskih radova
na zemlji, iznad ili ispod njene površine.

3. Određivanje položaja granica privatnog i
javnog zemljišta, uključujući unutardržavne i međudržavne granice te
registracija tih zemljišta u odgovarajućim registracijama.

4. Oblikovanje, uspostava i upravljanje
sustavima zemljišnih i geografskih podataka, te prikupljanje, pohranjivanje,
analiza i rukovanje podacima u tim sustavima.

5. Geodetsko proučavanje prirodnog i društvenog
okoliša, izmjera zemljišnih i morskih resursa i upotreba tih podataka u
planiranju i razvoju gradskih, seoskih i regionalnih područja.

6. Geodetsko planiranje, razvoj i promjene vlasništva,
bilo gradskog ili seoskog, bilo zemljišta ili građevina.

7. Geodetski poslovi vrednovanja posjeda i
upravljanja, bilo gradskim ili seoskim posjedima bilo zemljištem ili
građevinama, odnosno njihovim dijelovima.

8. Geodetsko planiranje, izmjera i upravljanje
geodetskim radovima na gradilištima, uključujući i procjenu troškova, izradbu
troškovnika, organizaciju i izvodenje geodetskih
radova.

9. Izradba planova, karata, datoteka, grafikona
i izvještaja.

(3) Stručni zadaci ovlaštenih inženjera geodezije
obuhvaćaju:

1. Projektiranje i postavljanje točaka geodetske
osnove s određivanjem njihova položaja i visine terestričkim
i satelitskim metodama.

2. Topografsku izmjeru zemljišta fotogrametrijskim, terestričkim i
satelitskim metodama s izradbom planova i karata za potrebe uređenja prostora,
zaštite okoliša i projektiranja u graditeljstvu.

3. Detaljnu izmjeru posjedničkih i vlasničkih
odnosa na zemljištu za potrebe katastra i zemljišno-knjižne evidencije, fotogrametrijskim, terestričkim i
satelitskim metodama.

4. Geodetsku izmjeru s izradbom propisane
dokumentacije za provođenje agrarnih operacija, uređenja i izvlaštenja
zemljišta.

5. Prijenos projekata u položajnom smislu na
teren, na osnovi izrađene projektne dokumentacije, te izrada elaborata o iskolčenju.

6. Praćenje i nadzor tijekom izgradnje
položajnih karakteristika građevinskih i drugih objekata prema izrađenoj
projektnoj dokumentaciji, odnosno njihovih dijelova, te izradba elaborata za
unos u službene evidencije.

7. Geodetsko snimanje izvedenog stanja nakon
izgradnje objekata, odnosno njihovih dijelova te izradba elaborata za unos u
službene evidencije.

8. Geodetsko snimanje podzemnih i nadzemnih
instalacija i vodova s izradbom odgovarajuće tehničke dokumentacije za unos u
službene evidencije.

9. Praćenje (u položajnom smislu) utjecaja
građevina na prostor i praćenje promjena njihovih položajnih karakteristika
tijekom eksploatacije (deformacije i pomaci), u cilju održavanja građevine.

10. Izradbu općih topografskih i tematskih
karata, kao podloga za projektiranje.

11. Izradba tehničke dokumentacije za očuvanje i
obnovu objekata kulturnog i graditeljskog nasljeđa.

12. Sudjelovanje u projektantskim timskim
radovima za izradu vodno gospodarskih osnova i rješenja na problematici
ekologije i zaštite voda.

13. Osnivanje i uspostava digitalnih
(topografskih i tematskih) baza podataka.

14. Savjetodavne, projektantske i usluge
vještačenja iz geodetskih djelatnosti.

15. Organiziranje tečajeva, seminara te vršenje
nadzora nad poslovima u geodetskom gospodarstvu.

*4. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
strojarstva*

Članak 25.

(1) Ovlašteni inženjer strojarstva se upisuje u
jedan od stručnih smjerova u Imeniku ovlaštenih inženjera strojarstva:

1. Stručni smjer ovlaštenih inženjera
strojarstva za termoenergetska postrojenja,

2. Stručni smjer ovlaštenih inženjera
strojarstva za skladištenje i prijenos plinovitih i tekućih tvari,

3. Stručni smjer ovlaštenih inženjera
strojarstva za grijanje, ventilaciju, klimatizaciju, rashladnu tehniku,
pripremu i obradu vode,

4. Stručni smjer ovlaštenih inženjera
strojarstva za procesna i ostala postrojenja.

(2) Inženjeri brodogradnje, rudarstva i kemijske
tehnologije koji stvarno obavljaju stručne zadatke iz članka 24. mogu se upisati
u jedan od stručnih smjerova u Imeniku ovlaštenih inženjera.

Članak 26.

Strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
strojarstva prema stručnom smjeru za svako tehničko područje jesu:

1. tehničko, tehnološko i gospodarsko projektiranje
strojarskih sustava i dijelova sustava građevina,

2. savjetovanje i zastupanje investitora i
njegovih interesa u pitanjima koja se odnose na planiranje, projektiranje,
izbor opreme i izvoditelja radova te organizaciju izvođenja cjelokupnog projekta,

3. izrada studija, programa, idejnih tehnoloških
projekata te izrada stručnih mišljenja, procjena i proračuna,

4. nadzor nad izvedbom, obračunavanje i
preuzimanje radova,

5. provedba tehničkih ispitivanja i mjerenja,

6. kontrola sustava u korištenju,

7. stručna kontrola i revizija domaćih i
inozemnih projekata,

8. izradba uputa za rad i održavanje.«

*5. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
elektrotehnike*

Članak 27.

Ovlašteni inženjer elektrotehnike upisuje se u
Imenik ovlaštenih inženjera elektrotehnike. Imenik ima samo jedan stručni
smjer.

Članak 28.

Strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
elektrotehnike jesu:

1. tehničko, tehnološko i gospodarsko
projektiranje elektrotehničkih, računalnih, informacijskih,
telekomunikacijskih, svjetloteh­ničkih
i zaštitnih sustava,

2. savjetovanje i zastupanje investitora i
njihovih interesa u pitanjima koja se odnose na planiranje, projektiranje,
izbor opreme i izvoditelja radova te organizaciju i izvođenje projekata,

3. izrada studija, programa i projekata te
izrada mišljenja, procjena i proračuna,

4. nadzor nad izvedbom, obračunavanje i
preuzimanje izvedenih radova,

5. provedba tehničkih ispitivanja i mjerenja,

6. kontrola elektrotehničkih sustava u
korištenju,

7. stručna kontrola dokumentacije i nostrifikacija
dokumentacije.

V. PRAVA I DUŽNOSTI
OVLAŠTENIH ARHITEKATA I OVLAŠTENIH INŽENJERA

Članak 29.

(1) Ovlašteni arhitekt i ovlašteni inženjer ima
pravo birati i biti biran u tijela Komore.

(2) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
koji su izabrani u Skupštinu Komore dužni su prisustvovati sjednicama
Skupštine. Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri koji su izabrani u druga
tijela Komore dužni su prisustvovati sjednicama tih tijela.

(3) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri su
dužni postupati u skladu sa zaključcima tijela Komore.

(4) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
imaju pravo:

– podnijeti zahtjev za pokretanje stegovnog
postupka radi sumnje da ovlašteni arhitekt ili ovlašteni inženjer poslove
prostornog uredenja, projektiranja, stručnog nadzora
i kontrole projekata ne obavlja na stručan, zakonit i etičan način,

– na pravne savjete od Komore ako je protiv njih
pokrenut spor radi obavljanja poslova koji su u skladu sa Zakonom o Hrvatskoj komori
arhitekata i inženjera u graditeljstvu, Statutom Hrvatske komore arhitekata i
inženjera u graditeljstvu, Kodeksom strukovne etike Hrvatskih arhitekata i
inženjera u graditeljstvu, Pravilnikom o cijenama usluga Hrvatske komore
arhitekata i inženjera u graditeljstvu te ostalim općim aktima Hrvatske komore
arhitekata i inženjera u graditeljstvu,

– podnijeti prigovor na rad pojedinih tijela
Komore,

– davati prijedloge za donošenje novih te za
izmjene i dopune važećih akata Komore.

Članak 30.

Ovlašteni arhitekt i ovlašteni inženjer je dužan
na zahtjev tijela Komore davati bez odgode podatke i obavijesti koje se odnose
na njegovo držanje i rad u obavljanju arhitektonskih ili inženjerskih poslova.

Članak 31.

(1) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
dužni su Komori plaćati članarinu i ostala davanja koja utvrde tijela Komore i
strukovnih razreda, osim u slučaju mirovanja članstva, te pri prestanku
članstva u Komori podmiriti sve dospjele financijske obveze prema Komori i
strukovnim razredima Komore.

(2) Obveza plaćanja članarine nastupa s prvim
danom u mjesecu koji slijedi dan upisa u odgovarajući imenik Komore.

(3) Neplaćanje članarine po drugoj opomeni
razlog je za pokretanje stegovne odgovornosti i podnošenja stegovne prijave
stegovnom tužitelju Komore. Prva opomena se dostavlja u roku 15 dana od
dospijeća članarine, a druga 15 dana od isteka roka dospijeća prve opomene.
Stegovnu prijavu dužan je podnijeti glavni tajnik Komore i o tome obavijestiti
predsjednike strukovnih razreda.

(4) Obveza je ovlaštenog arhitekta i ovlaštenog
inženjera da, osim davanja iz stavka 1. ovoga članka, redovito u skladu s
člankom 2. stavkom 2. točkom 7. uredno podmiruje troškove osiguranja od
profesionalne odgovornosti redovitim plaćanjem članarine.

Članak 32.

(1) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
dužni su stručne poslove prostornog uredenja,
projektiranja, stručnog nadzora i kontrole projekta obavljati stvarno i stalno.

(2) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
dužni su obavljati poslove savjesno, u skladu sa zakonom, pravilima struke,
prihvaćenim dostignućima znanosti i Kodeksom strukovne etike.

(3) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
dužni su poštivati autorska prava.

(4) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri ne
smiju obavljati poslove koji su nespojivi s arhitektonskom i inženjerskom
djelatnošću.

Članak 33.

(1) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
imaju pravo i dužnost u okviru zakona i dobivenih ovlasti poduzimati sve
potrebne radnje koje po njihovoj ocjeni mogu koristiti investitoru kojem
pružaju stručne usluge.

(2) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
dužni su nastaviti s pružanjem stručne usluge i nakon što otkažu pružanje
stručne usluge, ako je to potrebno kako bi se investitoru otklonila kakva
šteta, ali najviše 30 dana nakon otkaza pružanja stručne pomoći, odnosno
raskida ugovora.

(3) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
dužni su nakon raskida ugovora ili obavljenog posla predati investitoru, na
njegov zahtjev, sve njegove isprave i svu dokumentaciju.

Članak 34.

(1) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
smiju potpisati i staviti svoj pečat samo na one projekte i drugu dokumentaciju
koju su sami izradili, odnosno koja je izrađena pod njihovim vodstvom. Ugovor
zaključen s investitorom temeljem kojeg je izrađen projekt ili druga
dokumentacija mora se dostaviti Komori samo u slučaju stegovnog postupka.

(2) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri su
dužni na projektu izrađenom sa suradnicima navesti imena suradnika.

(3) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri ne
odgovaraju prema općim aktima Komore za projekt ili dio projekta ili
dokumentaciju koju su oni izradili, a koju je netko drugi bez njihova znanja i
pristanka izmijenio.

(4) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri –
zaposlenici u pravnim osobama – dužni su upoznati poslodavca sa svojim pravima
i obvezama koje proizlaze iz članstva u Komori i Zakona o gradnji, Zakona o
prostornom uređenju, Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, Zakona o
Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu, Statuta Hrvatske
komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu, Kodeksa strukovne etike
hrvatskih arhitekata i inženjera u graditeljstvu, Pravilnika o cijenama usluga
Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu i drugih propisa
neposredno vezanih uz obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja, poslova
projektiranja, stručnog nadzora i kontrole projekata.

Članak 35.

Državna tijela, pravne i fizičke osobe koje
imaju javne ovlasti dužni su ovlaštenom arhitektu i ovlaštenom inženjeru dati
podatke koji su mu potrebni u obavljanju poslova u konkretnom zadatku po nalogu
investitora, ako to nije u protivnosti s dužnošću čuvanja službene ili
profesionalne tajne.

Članak 36.

Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri ne
smiju biti pozvani na kaznenu odgovornost za stručno mišljenje izraženo u
pružanju pomoći u postupku pred sudom ili drugim tijelima državne vlasti.

Članak 37.

(1) Svaki ovlašteni arhitekt i ovlašteni
inženjer mora imati pečat ureda u kojemu radi. Pečat mora sadržavati oznaku »ovlašteni
arhitekt« ili »ovlašteni inženjer«, podatke o imenu i prezimenu, postignutom
akademskom stupnju (dr. sc.
ili mr. sc.), stručni
smjer, te adresu ureda. Ako ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjer radi u
zajedničkom uredu ili projektantskom društvu odnosno drugoj pravnoj osobi pečat
mora sadržavati oznaku da je riječ o zajedničkom uredu odnosno druge pravne
osobe. Pečat mora sadržavati i znak Komore.

(2) Ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjer
čiji je ured na području na kojem je pored hrvatskog u služenoj uporabi i koji
drugi jezik može u svom pečatu uz oznaku »ovlašteni arhitekt« ili »ovlašteni
inženjer« imati i prijevod te riječi na tom drugom jeziku, u skladu s posebnim
propisom.

Članak 38.

(1) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri koji
poslove projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja obavljaju samostalno u
vlastitom uredu, zajedničkom uredu ili projektantskom društvu dužni su imati
ploču ureda odnosno društva istaknutu pored ulaza u zgradu u kojem je smješten
ured.

(2) Uredi ovlaštenih arhitekata i/ili ovlaštenih
inženjera na području jedinica lokalne samouprave u kojima je pored hrvatskog u
službenoj uporabi i koji drugi jezik smiju na svojoj ploči imati i prijevod
riječi »ovlašteni arhitekt« odnosno »ovlašteni inženjer« na taj jezik.

(3) Oblik i obvezatni sadržaj ploče iz stavka 1.
ovoga članka propisat će Upravni odbor Komore.

Članak 39.

(1) O promjeni mjesta sjedišta ureda dužan je
ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjer dopisom obavijestiti Komoru
najkasnije 30 dana prije namjeravanog preseljenja
odnosno otvaranja. Obavijest treba sadržavati podatke o adresi novog sjedišta
ureda.

(2) U istom roku ovlašteni arhitekt i/ili
ovlašteni inženjer je dužan dopisom obavijestiti Komoru i o svakoj drugoj
promjeni u imenu ureda.

(3) Ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjer
koji je preselio sjedište svog ureda smije na mjestu prijašnjeg sjedišta
ostaviti obavijest o preseljenju ureda.

(4) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
dužni su dostaviti Komori sve podatke iz upisnika radi ažuriranja podataka iz
odgovarajućih imenika i upisnika Komore, u roku najviše 30 dana od dana
nastanka promjene.

Članak 40.

(1) Ovlašteni arhitekt i ovlašteni inženjer može
mjerodavnom odboru za upis u odgovarajući imenik Komore podnijeti Izjavu o
privremenom prekidu obavljanja stručnih poslova prostornog uređenja, poslova
projektiranja, stručnog nadzora i kontrole projekata.

(2) Izjava iz stavka 1. ovoga članka mora
sadržavati opravdane razloge i vrijeme na koje se odnosi privremeni prekid
obavljanja stručnih poslova prostornog uređenja, poslova projektiranja,
stručnog nadzora i kontrole projekata.

(3) Odbor za upis u odgovarajući imenik Komore
iz stavka 1. ovoga članka odlučuje o podnesenoj Izjavi po hitnom postupku.

(4) Podnositelj Izjave po okončanom postupku
obvezan je pot­pisati Izjavu kojom se obvezuje da u
vremenu privremenog prekida obavljanja poslova neće obavljati poslove vezane uz
strukovni naziv »ovlašteni arhitekt« i »ovlašteni inženjer«, te je iskaznicu i
pečat dužan pohraniti na čuvanje u Komoru.

(5) Privremeni prekid obavljanja poslova može
trajati najmanje šest mjeseci a najviše četiri godine, od dana potpisivanja
Izjave. Izjava o privremenom prekidu ne može se ponovno podnijeti ako nije
protekao rok od minimalno dvije godine od kraja privremenog prekida iz
prethodne Izjave, osim u slučaju duljeg bolovanja.

(6) Visina naknade za vrijeme privremenog
prekida obavljanja stručnih poslova prostornog uređenja, poslova projektiranja,
stručnog nadzora i kontrole projekata, uredit će se aktom o visini članarine i
upisnine koji donosi Skupština Komore uz prethodno pribavljenu suglasnost
Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva.

*Privremeni zamjenik i preuzimatelj ureda*

Članak 41.

(1) Ako ovlaštenom arhitektu odnosno ovlaštenom
inženjeru članstva u Komori miruje prema Zakonu o Hrvatskoj komori arhitekata i
inženjera u graditeljstvu, tijelo koje je donijelo rješenje o mirovanju
postavit će mu na njegov prijedlog privremenog zamjenika iz redova ovlaštenih
arhitekata odnosno ovlaštenih inženjera, ponajprije onih koji imaju ured u
istom mjestu. Ukoliko do dana donošenja rješenja o mirovanju ovlašteni arhitekt
odnosno ovlašteni inženjer ne predloži privremenog zamjenika, njega određuje
tijelo koje donosi rješenje o mirovanju.

(2) O postavljanju privremenog zamjenika
odlučuje se rješenjem o mirovanju članstva u Komori.

(3) Privremeni zamjenik ima sva prava koja je
imao ovlašteni arhitekt odnosno ovlašteni inženjer kojeg zamjenjuje i bez
suglasnosti stranaka (investitora, naručitelja).

(4) Rješenje kojim ovlaštenom arhitektu odnosno
ovlaštenom inženjeru prestaje mirovanje, razriješit će se dužnosti njegov
privremeni zamjenik.

(5) Privremeni zamjenik posluje za račun
ovlaštenog arhitekta odnosno ovlaštenog inženjera kojeg zamjenjuje. Privremeni
zamjenik ima pravo na nagradu za svoj radu u skladu s odredbama Pravilnika o
cijenama usluga.

Članak 42.

(1) Ako ovlaštenom arhitektu i/ili ovlaštenom
inženjeru prestane pravo na obavljanje poslova, Upravni odbor određuje mu po
prijedlogu pojedinog razreda, preuzimatelja ureda iz redova ovlaštenih
arhitekata odnosno ovlaštenih inženjera istim rješenjem kojim utvrđuju da mu je
prestalo pravo uz obavljanje poslova.

(2) Preuzimatelj je dužan odmah, a najkasnije u
roku od 30 dana, obavijestiti stranke (investitora, naručitelja) da je njihov
prijašnji izvršitelj (ovlašteni arhitekt/inženjer) izgubio pravo obavljanja
poslova i staviti im na raspolaganje sve projekte i drugu dokumentaciju.

(3) Preuzimatelj je ovlašten i dužan pružati
strankama stručnu uslugu bez suglasnosti te savjesno obavljati poslove koji se
moraju obaviti, sve dok stranke ne preuzmu od njega vođenje određenog
projektnog zadatka odnosno stručne usluge ili dok ne nastupe pravne posljedice
otkaza pružanja stručne usluge, odnosno raskida ugovora.

Članak 43.

(1) Kada zbog smrti prestane pravo na obavljanje
poslova, supružnik odnosno, posredno, drugi najbliži srodnici umrlog ovlaštenog
arhitekta i/ili ovlaštenog inženjera imaju pravo prednosti predložiti Upravnom odboru
Komore preuzimatelja ureda (pravo prezentacije). Upravni odbor Komore dužan je
taj prijedlog uzeti u obzir pri donošenju odluke o postavljenju preuzimatelja.

(2) Ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjeri
su u načelu dužni prihvatiti imenovanje za zamjenika odnosno preuzimatelja
ureda, osim u slučaju iz stavka 1. ovog članka.

Članak 44.

Preuzimajući rad u svoje ime i za svoj račun.
Sve radnje koje obavi u pružanju stručne usluge preuzete stranke (alt.
naručitelja) obračunava se strankama (alt: naručiteljem) u svoju korist, no pri
tome je dužan snositi razmjeran dio troškova takva poslovanja.

Članak 45.

(1) Nakon dovršene likvidacije poslova ureda
bivšeg ovlaštenog arhitekta i/ili ovlaštenog inženjera preuzimatelj predaje
čisti prihod u gotovu novcu i preostale naplaćene tražbine s ispravama koje se
odnose na potraživanje bivšem ovlaštenom inženjeru odnosno njegovim
nasljednicima.

(2) Preuzimatelj ureda ugovara s bivšim
ovlaštenim arhitektom i/ili ovlaštenim inženjerom odnosno s njegovim
nasljednicima uvjete likvidacije ureda. Ako taj ugovor ne bude sklopljen u
primjerenom roku, uvjete za izvršenje likvidacije ureda utvrdit će predsjednik
Komore. Protiv rješenja predsjednika žalba se može podnijeti Upravnom odboru u
roku petnaest dana. Žalba protiv rješenja kojim su utvrđeni uvjeti likvidacije
ureda ne odgađa njegovo izvršenje.

(3) Preuzimatelj je dužan nakon završene
likvidacije podnijeti izvješće Komori.

VI. USTROJSTVO KOMORE

*1. Skupština komore*

Članak 46.

(1) Skupštinu Komore čini po petnaest predstavnika
svakog strukovnog razreda izabranih na sjednicama razreda.

(2) Mandat članova Skupštine traje četiri
godine, odnosno do izbora novih članova.

Članak 47.

(1) Skupština se može održati i donositi
pravovaljane odluke ako su na njoj nazočne natpolovične većine predstavnika
svakog razreda.

(2) Odluka Skupštine donesena je ako su za nju
glasovale nat­polovične većine nazočnih predstavnika svakog razreda.

(3) Član Skupštine kojem je pravomoćnom odlukom
izrečena mjera zabrane obavljanja poslova na određeno vrijeme nema pravo
sudjelovati u radu Skupštine.

(4) Ako u slučaju iz stavka 3. ovog članka
razred ne izabere do dana održavanja Skupštine drugog predstavnika i o tome ne
obavijesti Komoru, odredbe ovog Statuta o broju članova Skupštine i o kvorumu
prilagođuju se smanjenom broju članova.

(5) U slučaju spriječenosti predstavnika
strukovnog razreda da prisustvuje sjednici Skupštine, ovaj može ovlastiti
drugog predstavnika razreda, člana Skupštine, da glasuje u njegovo ime.
Prisutnoga člana Skupštine može ovlastiti samo još jedan član Skupštine.

(6) Ovlaštenje iz stavka 5. ovoga članka daje se
u obliku punomoći i dostavlja glavnom tajniku Komore, prije početka održavanja
sjednice Skupštine.

Članak 48.

(1) Redovite sjednice Skupštine održavaju se
najmanje jednom godišnje. U slučaju potrebe može se zakazati izvanredna
sjednica Skupštine prema članku 8. Zakona o Hrvatskoj komori arhitekata i
inženjera u graditeljstvu.

(2) Sjednice Skupštine održavaju se u Zagrebu,
osim ako sama Skupština na ranijoj sjednici ne odredi da se sjednica održi u
kojem drugom mjestu.

Članak 49.

(1) Poziv na sjednicu Skupštine upućuje se
članovima Skupštine najkasnije petnaest dana prije dana održavanja sjednice.

(2) U pozivu za sjednicu Skupštine treba
naznačiti prijedlog dnevnog reda sjednice, mjesto njena održavanja i vrijeme
početka rada.

(3) Uz poziv za sjednicu Skupštine članovima se
dostavljaju svi materijali pripremljeni za Skupštinu ako Poslovnikom o radu
Skupštine nije drugačije određeno.

Članak 50.

(1) Skupština pored određenog u Zakonu o
Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu:

1. donosi Pravilnik o naknadi potrebnih troškova
članovima Komore i drugim osobama,

2. donosi Pravilnik o uporabi naplaćenih
novčanih kazni i troškove postupka,

3. donosi Pravilnik o upisu u Imenik komore
osoba koje ne ispunjavaju uvjete za upis u komoru (čl.
26. stavak 4. Zakona o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u
graditeljstvu),

4. donosi Pravilnik o počasnim članovima Komore,

5. donosi Pravilnik o organizaciji i provođenju
natječaja iz područja arhitekture i urbanizma,

6. donosi Pravilnik o radu Stegovnog suda i
Višeg stegovnog suda,

7. donosi Pravilnik o skrbi,

8. donosi Pravilnik o trajnom stručnom i
znanstvenom usavršavanju,

9. bira i razrješava predsjednika Komore i
zamjenike predsjednika Komore,

10. bira i razrješava dužnosti predsjednika,
dopredsjednika i najmanje po pet članova Stegovnog suda, Višeg stegovnog suda,
te stegovnog tužitelja i najmanje tri njegova zamjenika,

11. bira članove Nadzornog odbora,

12. utvrđuje članove Upravnog odbora koje su
izabrali strukovni razredi,

13. odobrava prihode i rashode komore,

14. raspravlja i odlučuje o svim pitanjima koja
se tiču obavljanja arhitektonske i inženjerske djelatnosti i položaja
arhitekata i inženjera,

15. razmatra i zauzima stajalište o izvješćima
Upravnog odbora o radu za proteklo razdoblje, te daje razrješenje Upravnom
odboru,

16. razmatra izvješće Nadzornog odbora,

17. odlučuje i o drugim pitanjima koja su
stavljena na dnevni red sjednice.

(2) Po potrebi Skupština može donijeti i druge
opće akte, te osnivati i imenovati odgovarajuća povjerenstva, kada je to
potrebno radi rješavanja pojedinih pitanja, u skladu sa zakonom i ovim
statutom.

(3) Skupština može razmatrati svako pitanje iz
djelokruga drugih tijela Komore i odlučivati o njemu.

Članak 51.

(1) Skupština ima pravo opozvati članove tijela
Komore koje ona bira i u tom slučaju dužna je odmah izabrati nove.

(2) Kad se isprazni mjesto u tijelu Komore, na
prvoj sljedećoj sjednici Skupština će izabrati novog člana.

Članak 52.

Rad Skupštine se odvija prema Poslovniku o radu
Skupštine.

*2. Upravni odbor*

Članak 53.

(1) Upravni odbor čine po tri člana svakoga
strukovnog razreda izabranih na sjednici razreda te predsjednici razreda i
njihovi zamjenici.

(2) Predsjednici razreda i njihovi zamjenici
članovi su upravnog odbora po položaju.

(3) Upravnim odborom predsjedava predsjednik
Komore koji je po položaju član Upravnog odbora.

(4) Mandat članova Upravnog odbora traje četiri godine,
odnosno do izbora novih članova.

Članak 54.

Upravni odbor, pored određenog Zakonom o
Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu:

1. donosi opće akte Komore za čije je donošenje
ovlašten Zakonom i ovim statutom,

2. imenuje Odbor za upis u Imenik ovlaštenih
arhitekata i Imenik ovlaštenih inženjera, na prijedlog strukovnog razreda,

3. Izdaje prethodne suglasnosti projektantskim
društvima o suglasnosti ugovora o osnivanju sa zakonom, statutom i drugim općim
aktima Komore,

4. donosi rješenje o zabrani rada projektantskog
društva sukladno odredbama Zakona o gradnji,

5. donosi rješenje o mirovanju i prestanku
članstva u Komori,

6. izdaje odobrenje za obavljanje poslova
projektiranja i stručnog nadzora arhitektima i inženjerima stranim državljanima
sukladno odredbama Zakona o gradnji,

7. postavlja privremene zamjenike i
preuzimatelje ureda kada je to ovim statutom određeno,

8. izvršava odluke o kažnjavanju zbog težih i
lakših povreda dužnosti i ugleda arhitekta ili inženjera te pravomoćne presude
stegovnog suda,

9. razmatra ugovore o osnivanju projektantskih
društava i ugovore o osnivanju zajedničkih ureda,

10. utvrđuje najviši iznos troškova stegovnog
postupka,

11. utvrđuje visinu novčanog iznosa kojim može
raspolagati predsjednik Komore,

12. sastavlja godišnje proračune i završne
račune Komore i podnosi ih na odobrenje Skupštini,

13. upravlja financijskim poslovanjem Komore,

14. odlučuje o učlanjenju Komore u međunarodne
udruge i druge organizacije arhitekata i/ili inženjera, te imenuje predstavnika
Komore u tim udrugama odnosno organizacijama,

15. brine za unapređenje suradnje s komorama u
drugim zemljama te s odgovarajućim stručnim i profesionalnim udrugama u
inozemstvu,

16. imenuje uredništvo te glavnog i odgovornog
urednika glasila Komore,

17. prima i odobrava izvješća predsjednika
Komore,

18. utvrđuje izvješće Ministarstvu o radu Komore
i o stanju u arhitektonskoj i inženjerskoj djelatnosti,

19. obavlja poslove općeg značenja za
arhitektonsku i inženjersku djelatnost,

20. prati rad ovlaštenih arhitekata, ovlaštenih
inženjera i kandidata za upis u Imenik, te zajedničkih ureda i projektantskih
društava i poduzima mjere za ispravno obavljanje tog rada,

21. utvrđuje program trajnog stručnog
usavršavanja arhitekata i inženjera i kandidata za upis u Komoru i nadzire
provedbu tog programa,

22. obavlja ostale poslove određene zakonom,
ovim statutom te drugim općim aktima Komore,

23. imenuje uredništvo, te glavnog i odgovornog
urednika web stranice Komore odnosno stranica strukovnih razreda,

24. predlaže dnevni red Skupštine,

25. priprema prijedloge promjene Statuta i
drugih akata, te prijedloge novih akata koje donosi Skupština,

26. predlaže Skupštini osobe za predsjednika i
dopredsjednike Komore,

27. osniva i imenuje članove Koordinacije upisnih
odbora Komore;

28. predlaže Skupštini kandidacijsku
listu za članove Nadzornog odbora,

29. predlaže Skupštini kandidacijsku
listu za osobe za predsjednika, njegovog zamjenika i suce Stegovnoga suda i
Višega stegovnog suda,

30. predlaže Skupštini kandidacijsku
listu za osobe za članove stegovnih vijeća,

31. predlaže Skupštini kandidacijsku
listu za osobe za stegovnog tužitelja i njegovog zamjenika,

32. razmatra i predlaže Skupštini prihode i
rashode Komore,

33. razmatra izvješća o radu i odgovornost tijela
Komore čije članove imenuje odnosno tijela koje osniva,

34. predlaže Skupštini osnivanje povjerenstava
kad je to potrebno radi rješavanja pitanja za koja je mjerodavna Skupština,

35. predlaže odluke, zaključke i stajališta, te
daje mišljenje o pitanjima o kojima će Skupština raspravljati,

36. predlaže Skupštini i druge odluke za čije je
donošenje mjerodavna Skupština,

37. obavlja ostale poslove određene Zakonom,
ovim Statutom, te drugim općim aktima Komore,

38. obavlja sve ostale poslove koji nisu u djelokrugu
rada ostalih tijela Komore.

(2) Povjerenstvo za Statut i Poslovnik,
Povjerenstvo za proračun i financije, Koordinacija za međunarodnu suradnju,
Povjerenstvo za stalno stručno usavršavanje i obnovu licencija, Koordinacija
upisnih odbora, stalna su radna tijela Upravnog odbora Komore. Upravni odbor
Komore može po potrebi osnivati i druga privremena radna tijela, odbore,
povjerenstva i koordinacije za pripremu i izradu prijedloga o temama koje treba
razmatrati i o kojima treba donositi odluke Upravni odbor.

Članak 55.

(1) Upravni odbor sastaje se na poziv
predsjednika Komore na redovite sjednice svakog mjeseca, osim tijekom srpnja i
kolovoza. U slučaju potrebe može se zakazati i izvanredna sjednica (članak 10.
stavak 3. Zakona o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu).

(2) Poziv za sjednicu mora biti dostavljen
najmanje 7 (sedam) dana prije njezinog održavanja i u njemu mora biti naznačeno
mjesto i vrijeme održavanja, dnevni red sjednice i u pravilu svi materijali za
raspravu.

(3) Upravni odbor može donositi pravovaljane
odluke ako su sjednici nazočna najmanje po tri člana iz svakog razreda. Odluke
se donose većinom glasova nazočnih članova, ako ovim Statutom nije drukčije
određeno.

(4) Termine sjednica određuje Upravni odbor
krajem tekuće godine za sljedeću kalendarsku godinu.

(5) U slučaju spriječenosti predstavnika razreda
da prisustvuje sjednici Upravnog odbora, ovaj može ovlastiti drugog
predstavnika razreda, člana Upravnog odbora, da glasuje u njegovo ime.
Prisutnog člana Upravnog odbora može ovlastiti samo jedan član Upravnog odbora.
Ovlaštenje se daje u obliku punomoći i dostavlja se glavnom tajniku Komore
prije početka održavanja sjednice Upravnog odbora.

(6) Sjednice Upravnog odbora saziva predsjednik
Komore.

(7) Savjet predsjednika Komore savjetodavno
pomaže predsjedniku Komore u radu i čine ga predsjednik Komore, četiri
dopredsjednika Komore, predsjednici strukovnih razreda ili po njima ovlašteni
predstavnici te ostali pozvani.

(8) Upravni odbor će donijet će Poslovnik o svom
radu kojim će se urediti rad i tijek sjednica.«

Članak 56.

Iznimno, od odredbe članka 55. stavka 3. ovog
Statuta Upravni odbor natpolovičnom većinom članova iz svakog razreda:

1. utvrđuje prijedloge Statuta, Kodeksa
strukovne etike i Pravilnika o cijenama usluga,

2. odlučuje o učlanjenju Komore u međunarodne
udruge i druge organizacije arhitekata i/ili inženjera, te imenuje predstavnike
Komore u tim udrugama odnosno organizacijama

3. utvrđuje visinu novčanog iznosa kojim može
raspolagati predsjednik Komore

4. donosi opće akte Komore za čije je donošenje
ovlašten zakonom i ovim Statutom

5. utvrđuje izvješće Ministarstvu o radu Komore
i o stanju u arhitektonskoj i inženjerskoj djelatnosti

6. odobrava izvješća predsjednika Komore.

Članak 57.

Prateći rad ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih
inženjera, zajedničkih ureda, projektantskih društava i drugih pravnih osoba
registriranih za poslove projektiranja i stručnog nadzora, Upravni odbor je
ovlašten:

1. dati potrebne upute i upozorenja te donositi
odluke u svezi s tim radom

2. tražiti od ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih
inženjera, zajedničkih ureda, projektantskih društava i drugih pravnih osoba
koje nisu osnovane kao projektantsko društvo neposredno ili posredovanjem
strukovnih razreda obavijesti i podatke koji se odnose na obavljanje njihova
rada

3. poduzimati potrebne mjere radi uklanjanja
međusobnih nesuglasica ovlaštenih arhitekata i/ili ovlaštenih inženjera s
obzirom na njihov rad.

Članak 58.

(1) Upravni odbor brine se za stalno stručno usavršavanje
ovlaštenih arhitekata, ovlaštenih inženjera i kandidata za upis u Komoru:

1. organiziranjem savjetovanja, seminara,
tečajeva, predavanja, tribina, okruglih stolova i sl.

2. izdavanjem časopisa, knjiga, drugih tiskovina
i ostalih oblika izdavaštva (kazete, diskete, CD, filmovi i dr.).

(2) Oblik stalnog stručnog usavršavanja iz
stavka 1. ovoga članka Upravni odbor može organizirati i provoditi u suradnji s
pojedinim strukovnim razredima, Ministarstvom, drugim državnim tijelima,
tijelima lokalne samouprave i uprave, fakultetima i drugim stručnim i
znanstvenim ustanovama, zakladama, strukovnim i profesionalnim udrugama,
trgovačkim društvima itd.

(3) Razne oblike stalnog stručnog usavršavanja
Upravni odbor može organizirati i ostvarivati i u suradnji s inozemnim komorama
arhitekata i/ili inženjera i drugim strukovnim udrugama odnosno organizacijama.

*3. Nadzorni odbor*

Članak 59.

(1) Nadzorni odbor ima predsjednika i dva člana,
koje bira Skupština.

(2) U Nadzorni odbor ne mogu biti birani članovi
Skupštine i Upravnog odbora.

(3) Mandat članova Nadzornog odbora traje četiri
godine, odnosno do izbora novih članova.

Članak 60.

(1) Nadzorni odbor dužan je najmanje dva puta
godišnje pregledati novčano poslovanje Komore i završni račun. O svom radu
podnosi izvješće svake godine Skupštini Komore i predlaže davanje razrješnica
starom Upravnom odboru prigodom izbora novog.

(2) Upravni odbor, predsjednik i druga tijela
Komore dužni su dati Nadzornom odboru potrebne podatke u svezi s njihovim
poslovanjem.

*4. Predsjednik Komore*

Članak 61.

(1) Predsjednika Komore i četiri dopredsjednika
Komore bira Skupština iz reda članova Skupštine koji su istodobno i članovi
Upravnog odbora na vrijeme od godinu dana.

(2) Predsjednik Komore ne može istovremeno biti
i predsjednik ili zamjenik predsjednika jednog od strukovnih razreda.

(3) Predsjednik Komore poslove može obavljati
prema ugovoru o radu s punim radnim vremenom ili dijelom radnog vremena ili uz
određenu naknadu, reguliranu ugovorom o djelu, o čemu odluku donosi Skupština
Komore, pri izboru predsjednika Komore.

Članak 62.

(1) Predsjednik Komore:

1. saziva sjednice Skupštine i Upravnog odbora
te im predsjeda

2. predstavlja i zastupa Komoru

3. priprema izvješće Komore Ministarstvu o radu Komore
i o stanju u arhitekturi i inženjerskoj djelatnosti,

4. odobrava isplatu iz blagajne Komore do iznosa
kojeg je odredio Upravni odbor i raspolaže njima

5. svojim potpisom ovjerovljuje imenike i
upisnike Komore

6. obavlja druge poslove predviđene zakonom,
ovim Statutom ili drugim općim aktom Komore te poslove koje mu povjeri Upravni
odbor,

(2) Za svoj rad predsjednik odgovara Skupštini
Komore i Upravnom odboru Komore.

Članak 63.

Predsjednik je dužan o svom radu između dvije
sjednice izvijestiti Upravni odbor Komore na prvoj sjednici.

Članak 64.

Spriječenog predsjednika zamjenjuje s istim
ovlastima jedan od dopredsjednika kojeg odredi predsjednik.

*5. Strukovni razredi*

Članak 65.

(1) Strukovni razred čine članovi Komore
određene struke.

(2) Članstvo u strukovnom razredu određuje se
prema upisu arhitekata i inženjera u imenike koje vodi Komora.

(3) Strukovni razredi su samostalni u
odlučivanju o pitanjima struke.

Članak 66.

(1) Strukovni razredi donose svoja pravila, koja
stupaju na snagu kad ih odobri Upravni odbor Komore.

(2) Pravilima iz stavka 1. ovoga članka pobliže
se uređuje ustrojstvo i rad razreda, prava i obveze članova razreda, te druga
pitanja od interesa za rad razreda u skladu s odredbama zakona, ovog Statuta,
Kodeksa strukovne etike i drugim općim aktima Komore.

Članak 67.

(1) Tijela razreda su predsjednik razreda i
odbor razreda.

(2) Predsjednik razreda ima zamjenika.

(3) Predsjednika razreda i njegova zamjenika
bira razred na svojoj sjednici, na vrijeme od dvije godine.

(4) Odbor razreda čine dvadeset i jedan član
razreda, izabrani na sjednici razreda, na vrijeme od četiri godine. Nadležnost
i način rada odbora utvrđuje se pravilima razreda.

(5) Odborom razreda predsjedava predsjednik
razreda.

Članak 68.

(1) Redovita sjednica razreda održava se svake
godine, a saziva je i predsjeda joj predsjednik razreda.

(2) Predsjednik razreda saziva na svoj poticaj
ili na zahtjev Odbora razreda ili najmanje četvrtine ukupnog članstva razreda
izvanrednu sjednicu razreda.

(3) Sjednica razreda može se održati i donositi
pravovaljane odluke ako joj je nazočna većina svih članova. Ako sjednici
razreda nije nazočna većina svih članova razreda, sjednica se odgađa na 30
minuta, i nakon toga započinje s radom. Pravovaljane odluke na tako održanoj sjednici
razreda donose se većinom nazočnih članova.

(4) Na sjednici razreda odluke se donose većinom
glasova nazočnih članova.

(5) Na sjednicama razreda odlučuje se o svim
pitanjima djelovanja i organiziranja pojedine struke.

*6. Stegovni sud*

Članak 69.

(1) Stegovni sud nezavisno je tijelo Komore koje
odlučuje o težim povredama dužnosti i ugleda arhitekata ili inženjera što ih
počine ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri.

(2) Stegovni sud odlučuje o žalbama protiv
odluka Stegovnog vijeća donesenih u prvom stupnju.

Članak 70.

(1) Predsjednika, njegova zamjenika i suce
Stegovnog suda bira i razrješuje Skupština Komore.

(2) Član Stegovnog suda smatra se razriješenim
dužnosti ako za njegovo razrješenje glasuje natpolovična većina svih članova
Skupštine.

(3) Članu Stegovnog suda o čijem se razrješenju
odlučuje mora biti omogućeno da se prije sjednice Skupštine na kojoj će se
odlučivati o njegovu razrješenju pravodobno upozna sa zahtjevom za njegovim
razrješenjem, činjenicama na kojima se taj zahtjev temelji i dokazima kojima se
te činjenice potkrepljuju. Mora mu biti omogućeno da se na sjednici Skupštine
izjasni o zahtjevu za razrješenje.

Članak 71.

(1) U sudovanju stegovni suci su nezavisni i
sude po zakonu, Statutu Komore te Kodeksu strukovne etike.

(2) Ako ovim Statutom nije drukčije određeno, u
stegovnom postupku na odgovarajući se način primjenjuju odredbe skraćenog
kaznenog postupka, osim pravila o dovođenju, obećanju okrivljenika da neće
napustiti boravište, jamstvo o pritvoru, pretrazi stana i osoba, pravovremenom
preuzimanju predmeta, postupanju sa sumnjivim stvarnim i imovinsko-pravnom
zahtjevu.

(3) U postupku pred Stegovnim vijećem javnost je
isključena.

Članak 72.

(1) Radom Stegovnog suda rukovodi njegov
predsjednik. Ako je on spriječen, zamjenjuje ga njegov zamjenik.

(2) Stegovni sud sudi u vijećima u sastavu od
predsjednika vijeća i dva člana. Sastav vijeća i redoslijed po kojemu će im se
predmeti dodjeljivati utvrđuje Stegovni sud na početku svake godine svog
mandata.

(3) Vijeće odlučuje većinom glasova.

Članak 73.

Stegovni sud:

1. sudi za teže povrede dužnosti i ugleda
arhitekta ili inženjera

2. odlučuje o žalbama protiv odluke Stegovnog
vijeća o lakšim povredama dužnosti i ugleda arhitekta ili inženjera

3. odlučuje o prijedlogu stegovnog tužitelja za
obustavu disciplinskog postupka, nakon podignute optužnice

4. obavlja i ostale poslove određene zakonom i
ovim Statutom.

Članak 74.

(1) U postupku pred Stegovnim sudom okrivljeni
ima pravo uzeti branitelja.

(2) Vijeće može iznimno odrediti obvezatno sudjelovanje
branitelja u postupku kad smatra da je to u interesu okrivljenog, a okrivljeni
nije sam uzeo branitelja.

(3) Predsjednik Stegovnog suda i stegovni
tužitelj Komore ne mogu biti branitelji u stegovnim postupcima pred Stegovnim
sudom Komore.

*7. Viši stegovni sud*

Članak 75.

Viši stegovni sud nezavisno je tijelo Komore,
koje odlučuje o žalbama protiv odluka Stegovnog suda Komore donesenih u prvom
stupnju, a obavlja i druge poslove određene zakonom i ovim Statutom.

Članak 76.

(1) Predsjednika, njegove zamjenike i suce Višeg
stegovnog suda bira i razrješava dužnosti Skupština Komore.

(2) Na postupak razrješenja člana Višeg
stegovnog suda na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 70. stavaka
2. i 3. ovog Statuta.

Članak 77.

(1) Radom Višeg stegovnog suda rukovodi njegov
predsjednik, a u slučaju njegove spriječenosti zamjenjuje ga njegov zamjenik.

(2) Viši stegovni sud sudi u vijećima, koja se
sastoje od predsjednika vijeća i dva člana. Sastav vijeća i redoslijed po kojem
im se dodjeljuju prednosti utvrđuje Viši stegovni sud na početku svake godine
svog mandata.

Članak 78.

Odredbe članka 71. i 74. ovog Statuta
primjenjuju se i na postupak pred Višim stegovnim sudom.

*8. Stegovna vijeća*

Članak 79.

(1) Za lakše povrede dužnosti i ugleda arhitekta
ili inženjera ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri odgovaraju pred
stegovnim vijećima koja se sastoje od tri člana. Članove stegovnih vijeća bira
Upravni odbor Komore.

(2) O žalbama protiv odluka stegovnih vijeća
odlučuje Stegovni sud.

*9. Stegovni tužitelj*

Članak 80.

(1) Stegovnog tužitelja i njegove zamjenike bira
i razrješava dužnosti Skupština Komore.

(2) Stegovni tužitelj vodi poslove osobno ili ih
vodi preko zamjenika, koji su se u svom radu dužni pridržavati njegovih uputa.

(3) Stegovni tužitelj ne smije biti član
Upravnog odbora ili Nadzornog odbora Komore.

*10. Organiziranje arhitekata i inženjera za područje
jedinica lokalne samouprave*

Članak 81.

(1) Strukovni razred radi unapređivanja rada
članova koji obavljaju određene poslove može na području jedinice lokalne
samouprave imati područni odbor.

(2) Područni odbor može se osnovati za područje
jedne ili više jedinica lokalne samouprave.

(3) Odluku o osnivanju područnog odbora donosi
razred na svojoj sjednici i o tome izvještava Upravni odbor Komore.

(4) Djelokrug i program rada područnog odbora
utvrđuje Odbor razreda.

VII. PROJEKTANTSKA
DRUŠTVA I ZAJEDNIČKI UREDI

Članak 82.

(1) Zahtjevu za izdavanje prethodne suglasnosti
o sukladnosti ugovora o osnivanju projektantskog društva prema zakonu, Statutu
i drugim općim aktima Komore treba priložiti primjerak ugovora o osnivanju
društva.

(2) O zahtjevu iz stavka 1. ovog članka Upravni
odbor dužan je odlučiti u roku trideset dana.

(3) Troškove postupka za izdavanje suglasnosti
snosi podnositelj zahtjeva.

Članak 83.

Radi ispitivanja ugovora o osnivanju
projektantskih društava, i ugovora o osnivanju zajedničkog ureda, te radi
nadzora nad provedbom tih ugovora, Upravni odbor ovlašten je imenovati povjerenstva
za pojedine slučajeve ili za određeno vrijeme. Upravni odbor ovlašten je u istu
svrhu pribaviti i stručna mišljenja istaknutih stručnjaka izvan Komore.

VIII. STEGOVNA
ODGOVORNOST OVLAŠTENIH ARHITEKATA I OVLAŠTENIH INŽENJERA

*1. Uvjeti odgovornosti i stegovne mjere*

Članak 84.

(1) Za povredu dužnosti i ugleda arhitekata ili
inženjera ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri odgovaraju po odredbama
Zakona, ovog Statuta i Kodeksa strukovne etike.

(2) Za teže povrede dužnosti i ugleda arhitekta
i inženjera ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri odgovaraju pred Stegovnim
sudom Komore.

(3) Stegovni sud Komore će za težu povredu
dužnosti ne izvršavanja materijalnih obveza koje proističu iz članstva u
Komori, provoditi stegovni postupak po hitnom postupku i po skraćenim dokaznim
postupcima, a kao vjerodostojan dokaz smatrat će se podatci o neizvršenim
obvezama koje je izdala Stručna služba Komore.

(4) Za lakše povrede dužnosti i ugleda arhitekta
i inženjera ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri odgovaraju pred Stegovnim
vijećem.

Članak 85.

Teža povreda dužnosti i ugleda arhitekata ili
inženjera postoji:

1. ako arhitekt ili inženjer unatoč zakonskim
smetnjama ishodi upis u Imenik ovlaštenih arhitekata odnosno ovlaštenih
inženjera,

2. ako počini kazneno djelo koje dovodi u
pitanje njegovu dostojnost za daljnje obavljanje arhitektonske i inženjerske
djelatnosti,

3. ako za vrijeme mirovanja članstva u komori
obavlja arhitektonske i inženjerske poslove ili ako tu mjeru izigra na bilo
koji način,

4. ako protivno zakonu i ovlastima koje ima u
pružanju stručne usluge posreduje kod određenih tijela ili pravnih osoba koje
obavljaju javnu službu ili ako istupa nedostojno i protivno ovlastima,

5. ako nesavjesno obavlja arhitektonske i
inženjerske poslove ili nestručno savjetuje i zastupa investitora,

6. ako obavlja poslove koji su nespojivi s
arhitektonskom i inženjerskom djelatnošću,

7. ako protivno zakonu rabi strukovni naziv
ovlašteni arhitekt ili ovlašteni inženjer u složenici sa strukovnim smjerom,

8. ako obavlja poslove protivno stručnom smjeru,

9. ako nesavjesno obavlja poslove oko
preuzimanja ureda,

10. ako sklopi ili izvrši poslove ispod cijene
propisane Pravilnikom o cijenama usluga Hrvatske komore arhitekata i inženjera

11. ako dobivanje poslova uvjetuje pogodnostima,
poslovnim ili administrativnim, osobno ili preko posrednika

12. ako prodaje ranije napravljene projekte ili
gotove projekte iz kataloga

13. ako drugim arhitektima propiše način ili
uvjete oblikovanja, upotrebu materijala i stilska obilježja ili na drugi način
ograniči stvaralačku slobodu

14. ako investitoru, na štetu drugog ovlaštenog
arhitekta ili ovlaštenog inženjera, prikazuje greške ili predlaže izmjene u
projektu

15. ako protivno odredbama Kodeksa strukovne
etike preuzme posao koji je ugovorio drugi ovlašteni arhitekt ili ovlašteni
inženjer

16. ako u slučaju preuzimanja projekta, ne
poštuje upute autora i ne obavijesti ga o promjenama

17. ako konkurira cijenama nižim od propisanih
ili kod određivanja cijene upotrijebi netočne podatke

18. ako naplati manje od svote ugovorene na
temelju Pravilnika o cijenama usluga ili sklopi ugovor s netočnim podacima

19. ako poslove projektiranja ponuđene s
građevnim radovima ne iskaže odvojeno

20. ako primi ili traži proviziju

21. ako sudjeluje na natječaju bez potrebne
suglasnosti Komore

22. ako povrijedi anonimnost na natječaju

23. ako kao zaposlenik u pravnoj osobi ne
poštuje akte Komore ili o njihovoj povredi ne obavijesti Komoru

24. ako protivno propisima traži i primi nagradu
od investitora za obavljenu stručnu uslugu,

25. ako traži ili pribavlja poslove na
nedostojan način ili ako potpisuje projekte, stručna mišljenja i sl. izrađene od neovlaštene osobe,

26. ako ne poštuje autorska prava,

27. ako protivno Zakonu o gradnji ima više od
jednog ureda,

28. ako ne izvršava materijalne obveze koje
proistječu iz članstva u Komori,

29. ako teže povrijedi svoje dužnosti u tijelima
upravljanja ili prema tijelima Komore,

30. ako preseli ured protivno odredbama ovog
Statuta ili ako u roku ne obavijesti Komoru o promjeni sjedišta ili imena
ureda, odnosno ako u roku ne obavijesti Komoru o promjenama nastalim tijekom
obavljanja arhitektonskih ili inženjerskih poslova,

31. ako teže povrijedi odredbe zakona, ovog
Statuta ili Kodeksa strukovne etike o radu zajedničkog ureda ili projektantskog
društva,

32. ako ne vrati pečat i iskaznicu kada je to
propisano,

33. ako se ne pridržava izgleda i veličine
natpisne ploče ureda,

34. ako neovlašteno koristi službene podatke u
osobne svrhe,

35. ako ugovara poslove bez odgovarajućeg
pisanog dokumenta,

36. ako za vrijeme privremenog ili trajnog
gubitka prava obavljanja poslova sa strukovnim nazivom ovlašteni arhitekt
odnosno ovlašteni inženjer obavlja stručne poslove prostornog uređenja, poslove
projektiranja, stručnog nadzora i kontrole projekata,

37. ako je izdao potvrdu o stručnom radu pod
nadzorom ili preporuku za izniman upis, a stvarno nije nadzirao rad
podnositelja zahtjeva ili nije postupio u skladu s Obveznim uputama o davanju
preporuka za izniman upis u imenike ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih
inženjera Komore.

Članak 86.

Težom povredom ugleda ovlaštenog arhitekta ili
ovlaštenog inženjera smatra se i ponašanje i rad arhitekta odnosno inženjera u
privatnom životu ako se tim ponašanjem i radom narušava ugled arhitektonske ili
inženjerske djelatnosti.

Članak 87.

(1) Novčane kazne zbog lakših povreda dužnosti
arhitekta ili inženjera može se izreći ovlaštenom arhitektu ili ovlaštenom
inženjeru u iznosu od 1.000,00 do 3.000,00 kuna.

(2) Novčana kazna zbog težih povreda dužnosti i
ugleda arhitekta ili inženjera može se izreći ovlaštenom arhitektu ili
ovlaštenom inženjeru u iznosu od 5.000,00 do 15.000,00 kuna.

(3) Ako se izriče jedinstvena kazna za više
povreda dužnosti i ugleda arhitekta i inženjera utvrđeni iznos ukupne
jedinstvene novčane kazne ne smije premašiti za lakše povrede iznos od 3.000,00
kuna, a za teže povrede iznos od 15.000,00 kuna.

Članak 88.

(1) Stegovni sud može presudom odlučiti da se
pravomoćna odluka donesena u postupku protiv ovlaštenog arhitekta ili
ovlaštenog inženjera objavi u glasilu Komore.

(2) Nakon pravomoćnosti oslobađajuće presude
ovlašteni arhitekt ili ovlašteni inženjer protiv kojeg se vodi stegovni
postupak ima pravo tražiti da se u glasilu Komore objavi presuda kojom je
oslobođen.

Članak 89.

Pri određivanju stegovne mjere za težu povredu
dužnosti i ugleda arhitekta ili inženjera Stegovni sud uzima u obzir sve
okolnosti o kojima ovisi vrsta i visina kazne, a osobito štetne posljedice koje
su nastale, iz kojih je pobudio teže povrede izvršenja te prijašnju stegovnu osuđivanost. Pri izricanju novčane kazne uvažavaju se i
imovinske prilike stegovno okrivljenog.

Članak 90.

(1) Ako je za težu povredu izrečena novčana
kazna u presudi se određuje rok plaćanja, koji ne može biti kraći od petnaest
dana ni duži od tri mjeseca.

(2) U opravdanim slučajevima Stegovni sud može
dopustiti da se novčana kazna isplati u obrocima. U tom slučaju Sud odobrava
način otplaćivanja i rok isplate koji ne može biti duži od godine dana.

(3) Novčana kazna i troškovi stegovnog postupka
naplaćuje se u korist Komore za unapređenje arhitektonske i inženjerske djelat­nosti.

Članak 91.

(1) O presudama Stegovnog suda ovlaštenom
arhitektu ili ovlaštenom inženjeru Komora je dužna obavijestiti Ministarstvo.

(2) Ako je pravomoćnom presudom Stegovnog suda
ovlaštenom arhitektu ili ovlaštenom inženjeru izrečena stegovna kazna gubitka
prava na obavljanje poslova, Komora je dužna, osim Ministarstva, o tome
obavijestiti i nadležno tijelo državne vlasti za poslove prostornog uređenja i
graditeljstva na području kojeg je ovlašteni arhitekt ili ovlašteni inženjer
imao sjedište ureda odnosno na području Republike Hrvatske.

(3) U slučaju kada se radi o ovlaštenom
inženjeru geodezije Komora će, pored tijela iz stavaka 1. i 2. ovoga članka,
obavijestiti i Državnu geodetsku upravu.

*2. Pokretanje stegovnog postupka*

Članak 92.

(1) Stegovni postupak pokreće stegovni tužitelj kada
primi prijavu ili nađe da postupak treba pokrenuti po službenoj dužnosti.

(2) Prijave zbog teže povrede dužnosti iz članka
84. stavka 3., podnosi glavni tajnik Komore i o tome obavještava predsjednike
razreda.

(3) Protiv ovlaštenog arhitekta i ovlaštenog
inženjera koji ne izvršava materijalne obveze prema Komori, stegovni tužitelj
izdaje rješenje o privremenoj zabrani obavljanja poslova do okončanja stegovnog
postupka po hitnom postupku ali ne duže od 60 dana, na temelju vjerodostojne
isprave (izvoda iz poslovnih knjiga – poslovne kartice člana), te istodobno
podiže optužnicu. Stegovni postupak se obustavlja u slučaju kada član u
međuvremenu podmiri materijalne obveze prema Komori.

(4) Izrečena mjera zabrane obavljanja poslova
uračunava se u kaznu.

Članak 93.

(1) Podnositelj prijave za pokretanje stegovnog
postupka dužan je u prijavi navesti i priložiti sve dokaze na kojima temelji
svoju prijavu, a u protivnom prijava će se smatrati nepotpunom te će rješenjem
biti odbačena. Protiv ovog rješenja podnositelj prijave nema pravo žalbe.

Kad prijavu podnosi član Komore, dužan je uz
prijavu predočiti dokaz o plaćenom predujmu za prijavu u iznosu od 1.000,00 kn
(tisuću kuna). U slučaju presude u korist podnositelja prijave, istom će se
vratiti predujam po pravomoćnosti presude, a na teret tuženoga. Navedeni iznos
predujma uplaćuje se na žiro-račun Komore. Ako podnositelj prijave nije
predujmio navedeni iznos, stegovni tužitelj će ga pozvati da to učini u roku 8
dana, jer će u protivnom njegova prijava rješenjem biti odbačena. Protiv ovog
rješenja podnositelj prijave nema pravo žalbe.

(2) Nakon što zaprimi prijavu i utvrdi da je
prijava podnesena u skladu s odredbom iz stavaka 1. i 2. ovoga članka, stegovni
tužitelj dostavlja prijavu na očitovanje prijavljenom s pozivom da se pisano
očituje u roku 8 dana. Ako prijavljeni ne dostavi svoje očitovanje, smatrat će
se da priznaje u cijelosti navode u prijavi ili je njegovo pisano očitovanje
upitno s aspekta povrede važećih propisa Komore, tada stegovni tužitelj podiže
optužnicu. Ako dostava poziva prijavljenom bude neuredna zbog toga što nije
podigao pošiljku ili što se više ne nalazi na adresi koja je prijavljena u
Komori, dostava poziva prijavljenome obavit će se putem oglasne ploče Komore, a
protiv prijavljenoga će se pokrenuti stegovni postupak zbog djela koje mu se
stavlja na teret, kao i zbog neprijavljivanja promjene adrese Komori.

(3) Stegovni tužitelj može tijekom cijelog
prethodnog postupka saslušati okrivljenoga, kao i zatražiti dodatno
obrazloženje prijave ili očitovanja prijavljenog, s tim da taj rok iznosi 8
dana, a iznimno može iznositi 15 dana, o čemu odlučuje stegovni tužitelj.
Ukoliko podnositelj prijave u tom roku ne udovolji pozivu stegovnog tužitelja,
njegova će prijava biti odbačena, a ukoliko pozivu ne udovolji prijavljeni,
stegovni tužitelj će u daljem postupku cijeniti ovu činjenicu.

Članak 94.

Protiv ovlaštenih arhitekata ili ovlaštenih
inženjera kojima je prestalo pravo na obavljanje poslova jer su se odrekli
obavljanja poslova ili ih nisu obavljali, može se izreći stegovna mjera ako je
postupak pokrenut prije nego što je doneseno rješenje o prestanku obavljanja
poslova.

Članak 95.

(1) Stegovni tužitelj, pošto provede potrebne
izviđaje, ako utvrdi da se radi o težoj povredi, podiže optužnicu.

(2) Slučajeve lakših povreda stegovni tužitelj
ustupa na rješavanje Stegovnom vijeću.

*3. Postupak pred Stegovnim sudom*

Članak 96.

(1) Predsjednik vijeća Stegovnog suda, pošto
primi optužnicu, saziva Stegovno vijeće u sastav u kojeg pored predsjednika
ulaze i dva suca.

(2) Stegovno vijeće:

1. obustavlja postupak ako utvrdi da djelo koje
je predmet optužbe nije teža povreda ili da postoje okolnosti koje isključuju
stegovnu odgovornost ili da nema dovoljno dokaza da je okrivljenik osnovano sumnjiv
da je učinio povredu koja je predmet optužbe,

2. ustupa predmet stegovnom vijeću Upravnog
odbora Komore ako smatra da se radi o lakšoj povredi ugleda i dužnosti
arhitekta ili inženjera,

3. vraća optužnicu stegovnom tužitelju sa
zahtjevom da dopuni optužnicu ako ustanovi da je ta dopuna potrebna,

4. može odlučiti da postupak prekine do
pravomoćnog završetka kaznenog postupka ako je protiv okrivljenika pokrenut
kazneni postupak za isto djelo.

(3) U slučajevima iz stavka 2. točke 1., 2., i
4. ovog članka vijeće dostavlja rješenje okrivljeniku i stegovnom tužitelju.
Protiv takva rješenja iz stavka 2. točke 1. i 4. stegovni tužitelj može
izjaviti žalbu Višem stegovnom sudu Komore.

(4) Po optužnici koju stegovni tužitelj
dostavlja po hitnom postupku, a odnosi se na težu povredu dužnosti s osnova
neplaćanja članarine, postupak pred Stegovnim sudom je hitan.

(5) Stegovni sud u slučaju utvrđene teže povrede
radi neizvršavanja materijalnih obveza donosi i izriče kaznu zabrane obavljanja
poslova na određeno vrijeme.

Članak 97.

(1) Ako vijeće ne donese nijedno od rješenja iz
članka 96. ovog Statuta, predsjednik vijeća zakazuje stegovnu raspravu.

(2) U pozivu na raspravu okrivljeniku se
dostavlja optužnica. Ako je obrana obvezatna, okrivljenik se poziva da izabere branitelja
i da o tome obavijesti sud najkasnije osam dana prije zakazane rasprave. Ako
okrivljenik ne imenuje branitelja do tog roka, postavlja mu ga Sud po službenoj
dužnosti.

Članak 98.

Rasprava se može održati u odsutnosti uredno
pozvanog okrivljenika koji svoj izostanak nije opravdao, a saslušan je u
prethodnom postupku ili mu je bilo omogućeno da u prethodnom postupku iznese
svoju obranu.

Članak 99.

Stegovne rasprave održavaju se redovito u
sjedištu Komore.

Članak 100.

Tijekom rasprave vijeće može donijeti bilo koje
rješenje od navedenih u članku 96. ovog Statuta.

Članak 101.

(1) Nakon provedene rasprave vijeće Stegovnog
suda donosi presudu, kojom se okrivljenik:

1. proglašava krivim ili

2. oslobađa optužbe ako se utvrdi da djelo koje
je predmet optužbe nije teža povreda dužnosti i ugleda arhitekta ili inženjera,
ili ako postoje okolnosti koje isključuju stegovnu odgovornost, ili ako nema
dokaza da je okrivljenik povredu izvršio, ili se utvrdi da djelo nije učinio.

(2) Stegovni sud donosi presudu kojom se optužba
odbija ako stegovni tužitelj odustane od optužnice ili ako utvrdi da je
nastupila zastara gonjenja.

Članak 102.

U presudi kojom se okrivljeni proglašava krivim
vijeće Stegovnog suda navodi:

1. djelo za koje se utvrđuje krivim te činjenice
i okolnosti koje čine težu povredu ugleda i dužnosti arhitekta ili inženjera

2. mjeru koja je okrivljeniku izrečena.

Članak 103.

(1) Stegovnom odlukom sud odlučuje i o snošenju
troškova postupka.

(2) Stegovni sud može troškove postupka odrediti
i u paušalnom iznosu od 500,00 do 2.000,00 kuna uzimajući u obzir složenost i
trajanje postupka.

Članak 104.

Pisani otpravak
presude Stegovnog suda dostavlja se okrivljeniku, njegovu branitelju, stegovnom
tužitelju i ministru nadležnom za poslove prostornog uređenja, graditeljstva i
stanovanja, a pravomoćna presuda Komori i prijavitelju.

Članak 105.

(1) Protiv presude Stegovnog suda dopušten je
priziv Višem stegovnom sudu u roku od 15 dana.

(2) Pravo na priziv ima okrivljenik, njegov
branitelj, stegovni tužitelj i ministar nadležan za graditeljstvo.

(3) Primjerak priziva dostavlja se protivnoj
stranci, koja može dati odgovor u roku od 8 dana.

(4) Viši stegovni sud odlučuje u sjednici vijeća
od tri člana.

(5) Viši stegovni sud može potvrditi, preinačiti
ili ukinuti presudu Stegovnog suda.

(6) Odluka Višeg stegovnog suda dostavlja se
svim osobama odnosno strankama navedenim u stavku 2. ovoga članka, te
prijavitelju.

*4. Postupak pred Stegovnim vijećem Komore*

Članak 106.

(1) Izviđaje u postupku izricanja mjera zbog
lakših povreda, vodi član Stegovnog vijeća Komore kojeg odredi predsjednik
vijeća.

(2) Okrivljeniku se prije donošenja odluke
omogućuje da dade svoju obranu.

(3) Protiv rješenja Stegovnog vijeća može se
izjaviti žalba ako je okrivljeniku izrečena stegovna mjera. Žalbu može izjaviti
samo okrivljenik, i to u roku 15 dana.

(4) O žalbi odlučuje Stegovni sud Komore u
vijeću od tri člana u nejavnoj sjednici. Odluka vijeća je konačna.

(5) U postupku pred Stegovnim vijećem Komore na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovog Statuta o stegovnom postup­ku zbog teže povrede ugleda i dužnosti arhitekata ili
inženjera, ako odredbama ovog članka nije što drugo predviđeno.

*5. Zastara*

Članak 107.

(1) Zastara progona prekida se podnošenjem
prijave Komori i odlukom mjerodavnih tijela Komore o pokretanju postupka.

(2) Zastara progona i zastara ovrhe kazne
nastupa u svakom slučaju kad protekne dvostruki rok predviđen za zastaru
progona i za zastaru ovrhe kazne.

(3) Ako je stegovni okrivljenik istom povredom
izvršio i kazneno djelo, zastara progona prekida se do pravomoćnog završetka
kaznenog postupka, a nakon toga stegovni se postupak nastavlja.

IX. STRUČNA SLUŽBA

Članak 108.

(1) Za obavljanje stručnih, administrativnih
pomoćnih, i drugih poslova Komora ima stručnu službu.

(2) Stručnu službu čini glavni tajnik, stručni
tajnici strukovnih razreda u skladu sa stavkom 3. ovoga članka i potreban broj
stalno zaposlenih administrativnih djelatnika.

(3) Za izbor glavnog tajnika i stručnih tajnika
strukovnih razreda, kad strukovni razred donese odluku o potrebi zapošljavanja
stručnog tajnika, raspisuje se natječaj.

(4) Natječaj provodi Povjerenstvo za natječaj,
koje osniva Upravni odbor Komore u skladu s odredbama Pravilnika o radu Stručne
službe.

(5) Glavnog tajnika na osnovi natječaja imenuje
i razrješava Upravni odbor na prijedlog predsjednika Povjerenstva za natječaj.
Stručnog tajnika strukovnog razreda na osnovi natječaja imenuje i razrješava
odbor strukovnog razreda na prijedlog predsjednika Povjerenstva za natječaj.

(6) Glavni tajnik Komore i stručni tajnici
strukovnih razreda imenuju se na rok od četiri godine i mogu se ponovno
imenovati.

(7) Glavni tajnik Komore i stručni tajnici
strukovnih razreda su djelatnici s posebnim ovlaštenjima čija se prava i
odgovornosti uređuju ovim Statutom i Pravilnikom o radu Stručne službe. Ugovori
o radu koji se sklapaju s tim djelatnicima moraju biti u skladu s odredbama
ovog Statuta i navedenog Pravilnika.

Članak 109.

(1) Stručna služba Komore treba odgovarati
potrebama i zahtjevima članova i omogućavati stručno, kvalitetno, pravovremeno
i odgovorno izvršavanje zadaća prema Zakonu o Hrvatskoj komori arhitekata i
inženjera u graditeljstvu, Zakona o gradnji, Zakona o prostornom uredenju i ovom Statutu.

(2) Rad Stručne službe Komore, uvjeti natječaja
i kriteriji, uređuju se Pravilnikom o radu Stručne službe koji donosi Upravni
odbor Komore.

X. GLASILO KOMORE

Članak 110.

(1) Komora ima svoje glasilo.

(2) U glasilu se objavljuju stručni i znanstveni
radovi iz područja arhitektonske i inženjerske djelatnosti te službeni akti i
obavijesti Komore.

(3) Glasilo primaju svi članovi Komore.

Članak 111.

(1) Članove uredništva, glavnog i odgovornog
urednika i urednika glasila imenuje Upravni odbor na vrijeme od tri godine.

(2) Članovi uredništva, glavni i odgovorni
urednik te urednik odgovaraju za svoj rad Upravnom odboru.

Članak 112.

(1) Komora ima web stranicu.

(2) Članove uredništva, te glavnog i odgovornog
urednika web stranice imenuje Upravni odbor Komore, na razdoblje od dvije
godine.

(3) Strukovni razredi mogu samostalno uređivati
svoju stranicu te predložiti Upravnom odboru imenovanje uredništva, te glavnog
i odgovornog urednika za web stranicu strukovnog razreda.

(4) Članovi uredništva te glavni i odgovorni
urednik iz stavaka 2. i 3. ovoga članka za svoj su rad odgovorni Upravnom
odboru, a Odboru Razreda za web stranicu strukovnog razreda.

XI. FINANCIJSKO
POSLOVANJE KOMORE

Članak 113.

(1) Financijsko poslovanje Komore obavlja se na
osnovi godiš­njeg proračuna prihoda i rashoda, koji
odobrava Skupština.

(2) Proračunski prihodi Komore jesu:

1. upisnina ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih
inženjera

2. članarina ovlaštenih arhitekata i inženjera

3. ostali prihodi i davanja

(3) Izvanredni prihodi Komore jesu:

1. novčane stegovne kazne

2. različiti izvanredni prihodi.

Članak 114.

(1) Komora koristi svoja sredstva za
ostvarivanje zadataka Komore utvrdenih Zakonom o
Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu, Zakonom o gradnji,
Zakonom o prostornom uređenju i ovim Statutom.

(2) Upravni odbor može odobriti uporabu
sredstava Komore i za druge opravdane svrhe ili potrebe.

Članak 115.

(1) Financijsko poslovanje Komore registrira se
na osnovnom i posebnim računima.

(2) Na osnovnom računu registrira se financijsko
poslovanje Komore.

(3) Na posebnim računima registrira se
financijsko poslovanje razreda.

Članak 116.

(1) Prihodi iz članka 113. ovoga Statuta izvorno
se registriraju na posebnim računima razreda.

(2) Dio prihoda za poslovanje Komore kao cjeline
prenosi se s posebnih računa razreda na osnovni račun.

(3) Visinu sredstava iz prethodnog stavka
utvrđuje Skupština Komore godišnjim proračunom.

Članak 117.

Odluku o osobama ovlaštenim za raspolaganje
novčanim sredstvima Komore donose:

– Upravni odbor Komore za novčana sredstva na
osnovnom računu Komore,

– Odbori razreda za novčana sredstva na posebnim
računima razreda.

XII. GRB, LOGOTIP,
PEČATI I ŽIGOVI KOMORE

Članak 118.

(1) Komora ima svoj grb, koji utvrđuje Skupština.

(2) Komora ima svoj logotip, koji utvrđuje
Upravni odbor i koji je zaštićen.

(3) Pečati i žigovi Komore okruglog su oblika,
promjera 38 mm, s natpisom: Hrvatska komora arhitekata i inženjera u
graditeljstvu – Zagreb i znakom Komore.

(4) Pečati za tintu mogu se otiskivati u crnoj,
tamnoplavoj i ljubičastoj tinti.

(5) Žig izrađen od kovine otiskuje se u crvenom
vosku.

(6) Komora ima i suhi žig.

XIII. POHRANA SPISA

Članak 119.

(1) Imenici, upisnici i spisi koji se odnose na
pojedine ovlaštene arhitekte, odnosno ovlaštene inženjere čuvaju se trajno, dok
se ostali spisi čuvaju deset godina.

(2) Upravni odbor može donijeti posebnu odluku o
pohrani spisa Komore.

XIV. PRIJELAZNE 1
ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 120.

(1) Predsjednika Komore, Upravni odbor i
Nadzorni odbor izabrat će Osnivačka skupština.

(2) Opće akte iz članka 21. stavak 2. i članka
22. stavak 1. Zakona o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu
i članka 50. ovog Statuta Skupština će donijeti na izvanrednoj sjednici u roku
od šest mjeseci od dana održavanja osnivačke sjednice.

Članak 121.

Tumačenje pojedinih odredaba ovog Statuta daje
Skupština Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu.

Članak 122.

U svim odredbama Statuta riječi: »Ministarstvo prostornog
uređenja, graditeljstva i stanovanja« u odgovarajućim padežima zamjenjuju se
riječima: »Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva«;
riječi: »Hrvatski državni sabor« u odgovarajućim padežima zamjenjuju se
riječima: »Hrvatski sabor«; riječi: »ministar nadležan za graditeljstvo«
zamjenjuju se riječima: »ministar nadležan za poslove prostornog uređenja i
graditeljstva«.

Članak 123.

(1) Stupanjem na snagu ovih Izmjena i dopuna
Statuta ostaju na snazi opći akti doneseni za provedbu Statuta (»Narodne
novine« br. 40/99 i 112/99), ako nisu u suprotnosti s
ovim izmjenama i dopunama Statuta.

(2) Opće akte iz stavka 1. ovoga članka koji su
u suprotnosti s ovim izmjenama i dopunama Statuta, mjerodavna tijela Komore
uskladit će u roku šest mjeseci od stupanja na snagu Statuta.

(3) Pečati i iskaznice ovlaštenih arhitekata i
ovlaštenih inženjera izdani prema odredbama Pravilnika o arhitektonskoj i
inženjerskoj iskaznici (Glasilo Komore broj 3/4 iz 2000.) i Pravilnika o
uporabi pečata (Glasilo Komore broj 3/4 iz 2000.), ostaju u uporabi i valjani
su.

(4) Postupci započeti prema propisima koji su
važili do stupanja na snagu ovoga Statuta a nisu okončani pravomoćnim
rješenjima, okončat će se prema propisima po kojima su započeti.

Članak 124.

(1) Natječaj za izbor glavnog tajnika Komore iz
članka 108. stavka 4. objavit će se u roku 6 mjeseci nakon stupanja na snagu
ovih Izmjena i dopuna Statuta, pod uvjetom da su doneseni propisi iz članka
108. stavka 7. ovoga Statuta.

Natječaj za izbor stručnih tajnika strukovnih
razreda objavit će se prema potrebama svakog pojedinog razreda, pod uvjetom da
su doneseni propisi iz članka 105. stavka 7. ovoga Statuta.

(2) Mjerodavna tijela Komore dužna su u skladu s
odredbama Statuta izabrati glavnog tajnika i stručne tajnike strukovnih razreda
u roku 3 mjeseca nakon objave oglasa o natječaju iz prethodnog stavka.

(3) Ako u roku iz prethodnog stavka ne bude
izabran glavni tajnik ili koji stručni tajnik, natječaj iz stavka 1. ovoga
članka mora se ponovno objaviti u roku 30 dana nakon isteka roka iz prethodnog
članka, te se glavni tajnik ili stručni tajnik razreda moraju izabrati u roku
30 dana od objave natječaja.

(4) Pravilo iz prethodnog stavka primijenit će
se i u svakom narednom slučaju neizbora glavnog tajnika ili stručnog tajnika
strukovnog razreda po već objavljenom natječaju.

Članak 125.

(1) Do izbora glavnog tajnika Komore, njegove
poslove će obavljati tajnik Komore u svojstvu vršitelja dužnosti.

(2) U slučaju da iz bilo kojeg razloga tajnik
Komore nije u mogućnosti ili je spriječen obavljati navedene poslove, iste će
obavljati osoba iz reda zaposlenika Komore koju odredi Upravni odbor, ali
najkasnije do izbora glavnog tajnika.

Članak 126.

(1) Radnopravni status
i prava i obveze zaposlenika zatečenih na radu u Hrvatskoj komori arhitekata i
inženjera u graditeljstvu na dan stupanja na snagu ovih Izmjena i dopuna
Statuta uredit će se Pravilnikom o radu Stručne službe.

(2) Radnopravni status
i prava i obveze zaposlenika na radnim mjestima glavnog tajnika i stručnih
tajnika u strukovnim razredima, koji nakon provedenih natječaja za reizbor tih
radnih mjesta ne budu izabrani, uredit će se Pravilnikom o radu Stručne službe.

Članak 127.

Ovaj pročišćeni tekst Statuta stupa na snagu
danom donošenja, a objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 314-01/05-01/37

Urbroj: 314-00-05-1

Zagreb, 21. studenoga 2005.

Predsjednik

Hrvatske komore arhitekata

i inženjera u graditeljstvu

**dr****. sc. Petar Dukan, dipl. ing. građ**., v. r.

Pročišćeni tekst, NN 147/2005-2819