## Kolektivni ugovor društva Remont i proizvodnja željezničkih vozila d.o.o.

### NN 23/2005 (17.2.2005.), Kolektivni ugovor društva Remont i proizvodnja željezničkih vozila d.o.o.

# KOLEKTIVNI UGOVORI

422

Na teme­lju Zakona o radu (»Narodne novine«, br.
38/95, 54/95, 17/01.), Konvencije broj 87, 98, i 111 MOR-a, Sindikat hrvat­skih
že­ljezničara i Sindikat djelatnika remonta i proizvod­nje že­ljezničkih vozila,
s jedne strane i Uprava društva Remont i proizvod­nja že­ljezničkih vozila
d.o.o. s druge strane zak­ljučili su 20. prosinca 2004.

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### DRUŠTVA REMONT I PROIZVODNJA ŽELJEZNIČKIH VOZILA d.o.o.

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

(1) Ovim Kolektivnim ugovorom (u da­lj­njem tekstu:
Ugovor) uređuju se prava, obveze i odgovornosti iz rada i na osnovu rada
radnika Remonta i proizvod­nje že­ljezničkih vozila d.o.o., kao i prava, obveze
i odgovornosti društva Remont i proizvod­nja že­ljezničkih vozila d.o.o. (u da­lj­njem
tekstu: Društvo, Poslodavac) sukladno Konvencijama MOR-a i Zakona o radu.

(2) Pod pojmom »radnik« u
smislu ovoga Ugovora smatra se fizička osoba koja teme­ljem Ugovora o radu (u
radnom odnosu) obav­lja određene poslove za Društvo.

(3) Pod pojmom »Društvo,
Poslodavac« u smislu ovoga Ugovora smatra se Trgovačko društvo Remont i
proizvod­nja že­ljezničkih vozila d.o.o.

Članak 2.

(1) Odredbe ovog Ugovora
primje­njuju se neposredno, osim ako za primjenu pojedinih odredbi nije
potrebna odgovarajuća razrada u općim aktima Poslodavca.

(2) Ako se ugovorom o radu
sklop­ljenim između Poslodavca i radnika pojedina prava za radnika utvrde povo­ljnije
od prava utvrđenih ovim Ugovorom, te odredbe neposredno će se primje­njivati.

(3) Ako
bi općim aktom neko pravo radnika bilo utvrđeno u ma­njem opse­gu od prava koja
proizlaze iz ovog Ugovora, primje­njuju se odredbe ovog Ugovora.

(4) Kad
odredbe ugovora o radu upućuju na primjenu pojedinih odredaba ovog Ugovora, te
odredbe postaju sastavni dio ugovora o radu.

Članak 3.

Pri
podjeli, spaja­nju, izdvaja­nju ili drugoj statusnoj promjeni Poslodavaca, na
radnike se do sklapa­nja novoga kolektivnog ugovora, a najduže godinu dana,
nastav­lja primje­njivati kolektivni ugovor koji se na njih primje­njivao u
vrijeme statusne promjene.

Članak
4.

Ovaj
Ugovor sastoji se od poglav­lja:

I. Opće
odredbe

II. Sklapa­nje ugovora o radu,

III. Privremeno raspoređiva­nje radnika,

IV. Pripravnici,

V. Radno vrijeme,

VI. Odmori i dopusti,

VII. Izobrazba radnika i osposob­ljava­nje za rad,

VIII. Zaštita privatnosti radnika,

IX. Prestanak ugovora o radu,

X. Zaštita prava radnika,

XI. Naknada štete,

XII. Odnosi sa Sindikatom,

XIII. Zaštita na radu,

XIV. Uvjeti za rad radničkog vijeća,

XV. Ulaga­nja u pobo­ljša­nje uvjeta rada i
humanizaciju radnih mjesta

XVI. Prima­nja,

XVII. Dodaci plaće,

XVIII. Naknade plaće,

XIX. Naknade troškova radnika,

XX. Ostala prima­nja,

XXI. Isplata plaće,

XXII. Osigura­nje radnika,

XXIII. Prijelazne i zak­ljučne odredbe,

XXIV. Prilozi: Prilog I. Cijene sata rada radnih
mjesta.

II.
SKLAPANJE UGOVORA O RADU

1.
Ugovor o radu

Članak
5.

(1)
Radnik zasniva radni odnos danom sklapa­nja ugovora o radu.

(2)
Ugovorom o radu Poslodavac ima obvezu, pored Zakonom o radu utvrđenih uglavaka,
utvrditi i sljedeće:

– traja­nje
pripravničkog staža,

–
raspored radnog vremena (jednokratno, dvokratno, rad u smjenama),

– radna
mjesta s posebnim uvjetima (sigurnost na radu),

– traja­nje
stanke,

–
klauzula o traja­nju zabrane konkurencije.

(3) U slučaju suglasne promjene radnog mjesta s
radnikom se sklapa novi Ugovor o radu uz naznaku broja ugovora koji prestaje
vrijediti.

Članak 6.

(1) Ako Ugovor o radu nije sklop­ljen u pisanom
obliku, Poslodavac je dužan radniku najkasnije petnaestog dana od dana početka
rada uručiti pisanu potvrdu o sklop­ljenom Ugovoru.

(2) Ako Poslodavac s radnikom ne sklopi pisani Ugovor
o radu niti mu izda pisanu potvrdu o sklop­ljenom ugovoru, smatra se da je s
radnikom sklopio Ugovor o radu na neodređeno vrijeme osim ako Poslodavac u roku
godine dana od početka rada ne dokaže suprotno.

Članak
7.

Ako
ugovor o radu koji nije sklop­ljen u pisanom obliku prestane prije isteka
petnaest dana od dana početka rada, Poslodavac je dužan uručiti radniku pisanu
potvrdu o sklop­ljenom Ugovoru najkasnije pos­ljed­nje­g dana rada.

Članak
8.

(1)
Prije popu­njava­nja slobodnih radnih mjesta Poslodavac je obvezan ispitati ima
li u Društvu radnika koji se nalaze kao tehnološki višak čijim bi preuzima­njem
odnosno premješta­njem bila popu­njena slobodna radna mjesta u skladu sa
sistematizacijom radnih mjesta.

(2) U slučaju da u Društvu postoji tehnološki ili
ekonomski višak radnika, Poslodavac je dužan ispitati mogućnost popu­njava­nja
slobodnih radnih mjesta uz potrebnu prekvalifikaciju viška radnika.

Članak 9.

(1) Prilikom sklapa­nja ugovora o radu radnik je
dužan izvijestiti Poslodavca o bolesti ili drugoj okolnosti koja ga one­mo­gućuje
ili bitno ometa u izvrše­nju obveza iz Ugovora o radu ili koja ugrožava život
ili zdrav­lje osoba s kojima u izvrše­nju Ugovora o radu, radnik dolazi u
dodir.

(2) Radi utvrđiva­nja zdravstvene sposobnosti za obav­lja­nje
određenih poslova, Poslodavac može uputiti radnika na liječnički pre­gled.

(3) Troškove liječničkog pre­gleda iz stavka 2. ovog
članka snosi Poslodavac.

2.
Probni rad

Članak
10.

(1)
Prilikom sklapa­nja ugovora o radu ugovara se probni rad.

(2)
Probni rad ne smije trajati duže od šest mjeseci.

(3) Ako
je ugovoren probni rad, otkazni rok traje najma­nje sedam dana.

3.
Ugovor o radu na neodređeno vrijeme

Članak
11.

(1)
Ugovor o radu sklapa se na neodređeno vrijeme, ako zakonom nije drugačije
određeno.

(2) Ako
ugovorom o radu nije određeno vrijeme na koje je sklop­ljen, smatra se da je
sklop­ljen na neodređeno vrijeme.

Članak
12.

Poslodavac
će s radnikom s kojim je zasnovao radni odnos na određeno vrijeme, zasnovati
radni odnos na neodređeno vrijeme, ako radno mjesto nije popu­njeno drugim
privremeno odsutnim radnikom i ako je radnik na određeno vrijeme radio najma­nje
tri (3) godine.

4.
Ugovor o radu na određeno vrijeme

Članak
13.

(1)
Ugovor o radu na određeno vrijeme iznimno se može sklopiti kada za to postoji
stvaran i važan razlog, a osobito kada se radi o:

–
sezonskom poslu,

– zamjeni privremeno nenazočnog radnika,

– vremenski i stvarno ograničenoj naru­džbi ili
drugom privremenom poveća­nju opse­ga poslova,

– privremenim poslovima za obav­lja­nje kojih
Poslodavac ima iznimnu potrebu,

– ostvare­nju određenog poslovnog pothvata,

– drugim slučajevima utvrđenim Zakonom o radu ili
drugim zakonom.

(2)
Ugovor o radu sklop­ljen na određeno vrijeme, prestaje istekom roka utvrđenog
tim Ugovorom.

5.
Dužnost poštiva­nja propisa u svezi s radnim odnosom

Članak
14.

(1)
Prije stupa­nja na rad radniku se mora omogućiti upozna­va­nje sa sadržajem
Kolektivnog ugovora i općih akata kojima su uređena ­nje­gova prava, obveze i
odgovornosti.

(2) Radnik je obvezan ugovorom preuzete poslove obav­ljati
savjesno i stručno u skladu s naravi i vrstom rada, te da usavršava svoja zna­nja
i radne vještine, i štiti interese Poslodavca.

(3) Poslodavac je obvezan omogućiti radniku, prije
stupa­nja na rad, da se upozna s propisima iz radnog odnosa, organizacijom
rada, zaštitom na radu i opasnostima posla koje­g će obav­ljati, osposobiti ga
za rad na način koji osigurava zaštitu života i zdrav­lja, a u skladu s
mogućnostima i potrebama rada, osigurati školo­va­­nje i usavršava­nje, te za
obav­ljeni rad isplatiti plaću i omogućiti ostvariva­nje i drugih prava
utvrđenih Zakonom.

6.
Zabrana diskriminacije

Članak
15.

(1)
Zabra­njena je izravna ili neizravna diskriminacija osobe koja traži zaposle­nje
i osobe koja se zaposli, na teme­lju rase, boje kože, spola, spolnog opredje­lje­nja,
bračnoga sta­nja, obite­ljskih obveza, dobi, jezika, vjere, političkog ili drugog
uvjere­nja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovnog sta­nja, rođe­nja,
društve­nog položaja, članstva ili nečlanstva u političkoj stranci, članstva
ili nečlanstva u sindikatu te tjelesnih ili duševnih poteškoća.

(2) Izravna diskriminacija znači svako postupa­nje
uvjetovano nekim od teme­lja iz stavka 1. ovoga članka kojim se osoba stav­lja
ili je bila stav­ljena ili bi mogla biti stav­ljena u nepovo­ljniji položaj od
druge osobe u usporedivoj situaciji.

(3) Neizravna diskriminacija postoji kada određena
naizgled neutralna odredba, kriterij ili praksa, osobu iz stavka 1. ovoga
članka zbog ­njenoga određenog obilježja, statusa, opredje­lje­nja, uvjere­nja
ili vrijednosnog sustava koji čine teme­lje za zabranu diskriminacije stav­lja
ili bi stavila u nepovo­ljniji položaj u odnosu na druge osobe.

(4) Uznemirava­nje je svako neže­ljeno ponaša­nje
uzrokovano nekim od teme­lja iz članka 1. stavka 1. koje ima za ci­lj ili
stvarno predstav­lja povredu dostojanstva osobe koja traži zaposle­nje i radnika
kod koje­g uzrokuje strah ili neprijate­ljstvo, te ponižavajuće ili uvred­ljivo
okruže­nje.

(5)
Spolno uznemirava­nje je svako verbalno, neverbalno ili fizičko ponaša­nje
spolne naravi koje ima za ci­lj ili stvarno pred­stav­lja povredu dostojanstva
osobe koja traži zaposle­nje ili radnika kod koje­g uzrokuje strah ili
neprijate­ljstvo, te ponižavajuće ili uvred­ljivo okruže­nje.

Članak 16.

Poslodavac
je dužan u skladu sa člankom 15. ovog Ugovora odrediti osobu koja će na
dokazani način prikup­ljati pritužbe radnika, obrađivati iste te izvješćivati
direktora Društva.

III.
PRIVREMENO RASPOREĐIVANJE RADNIKA

Članak
17.

(1) Ako
izvanredne potrebe rada zahtijevaju, bez izmjene ugovora o radu, radnik može
privremeno obav­ljati poslove drugoga radnog mjesta koji odgovaraju ­nje­govoj
stručnoj spremi, naro­čito u slučajevima:

– Privremenog poveća­nja ili sma­nje­nja opse­ga
posla,

– Zastoja u obav­lja­nju određenih poslova,

– Iznenadnog kvare­nja sirovina ili tvari,

– Kvara na sredstvu za rad,

– Zamjene privremeno nenazočnog radnika,

– Kada zbog primjene propisa o sigurnosti u prometu i
sigurnosti na radu ne može obav­ljati svoje poslove,

– Obav­lja­nja poslova za vrijeme prekida u opskrbi
energijom.

(2) Radnik se privremeno raspoređuje na drugo radno
mjesto u smislu stavka 1. ovog članka dok se ne otklone razlozi zbog kojih je
došlo do privremenog rasporeda, a najdu­lje tri mjeseca tijekom kalendarske
godine i zadržava plaću koja je za ­nje­ga povo­ljnija.

Članak 18.

(1) Invalidu rada, radniku s izmije­njenom radnom
sposob­nošću i radniku s utvrđenom neposrednom opasnošću od invalidnosti
Poslodavac je dužan ponuditi izmije­njeni Ugovor o radu u skladu s preostalom
radnom sposobnošću prema Odluci nadležnog tijela za utvrđiva­nje radne
sposobnosti radnika.

(2) Radniku iz stavka 1. ovog članka mogu biti
ponuđeni i poslovi niže stručne spreme do postoja­nja slobodnog radnog mjesta u
okviru ­nje­gove stručne spreme. U slučaju da je radnik odbio prihvatiti izmije­njeni
Ugovor o radu, zadržava pravo na otpremninu.

Članak 19.

Radniku, kojem je sma­njena zdravstvena ili radna
sposobnost na teme­lju rješe­nja nadležnog tijela, Poslodavac će u roku
trideset (30) dana ponuditi izmije­njeni Ugovor o radu.

Članak 20.

(1) Radnik ne smije obav­ljati samostalno poslove
radnog mjesta ako prethodno nije osposob­ljen za samostalni rad na siguran
način.

(2) Osposob­ljava­nje
i provjera osposob­ljenosti, provodi se u skladu s pravilima o zaštiti na radu
i drugim odgovarajućim propisima.

IV.
PRIPRAVNICI

Članak
21.

(1) Pripravnicima
se smatraju osobe koje se prvi put zapoš­ljavaju radi osposob­ljava­nja za
samostalni rad u zanima­nju za koje su se školovale.

(2) S
pripravnikom se sklapa Ugovor o radu na određeno vrijeme, ako kod Poslodavca
postoji potreba za zapoš­ljava­njem radnika na poslovima za koje se pripravnik
osposob­ljava.

Članak 22.

(1) Du­ljina staža za pripravnike određuje se ovisno
o stručnoj spremi i to:

– pripravnik sa sred­njom stručnom spremom od 4 do 6
mjeseci,

– pripravnik s višom stručnom spremom od 5 do 10
mjeseci,

– pripravnik s visokom stručnom spremom od 6 do 12
mje­seci.

(2) Du­ljina pripravničkog staža određuje se Ugovorom
o radu prema programu stručnog osposob­ljava­nja koji donosi Poslodavac u
skladu sa specifičnostima pojedinih struka i radnih mjesta.

(3) Traja­nje pripravničkog staža produžuje se za
vrijeme op­rav­dane odsutnosti s rada (bolest, vojne vježbe i sl.) ako je
ukupna odsutnost trajala duže od trideset (30) dana.

Članak 23.

Pripravniku se imenuje mentor koji ima najma­nje isti
stupa­nj stručne spreme, izobrazbu za to radno mjesto kao pripravnik, te najma­nje
tri (3) godine radnog iskustva u struci.

Članak 24.

(1) Nakon završetka pripravničkog staža, pripravnik
polaže stručni ispit prema sadržaju koji je sastavni dio programa izobrazbe.

(2) Stručni ispit, polaže se pred povjerenstvom od
tri (3) člana koje imenuje Poslodavac. Članovi komisije moraju imati najma­nje
isti stupa­nj stručne spreme kao i pripravnik čije se zna­nje i osposob­ljava­nje
provjeravaju.

V.
RADNO VRIJEME

Članak
25.

(1)
Radno vrijeme radnika može biti puno, nepuno, skraćeno i duže od punog
(prekovremeni rad).

(2)
Radno vrijeme je jednokratno.

(3)
Raspored tjednog radnog vremena na pojedine dane u tjednu, početak i završetak
radnog vremena, kao i traja­nje i vri­je­me odmora uređuje se odlukom
Poslodavca u skladu sa spe­ci­fičnostima poslova­nja, uz savjetova­nje s
Radničkim vijećem.

Članak 26.

U radno vrijeme koje ulazi u mjesečni fond sati
radnika računa se i vrijeme koje proizlazi:

– zbog obaveznog poučava­nja, stručnog osposob­ljava­nja
i usavršava­nja, osam sati,

– zbog periodičnog i izvanrednog zdravstvenog pre­gleda
– osam sati osim u slučaju da je radnik upućen na izvanredni pre­gled zbog
uživa­nja alkohola ili drugih opojnih sredstava,

– zbog prekida i zastoja u radu koji su utvrđeni
Zakonom,

– zbog rada u tijelima Poslodavca, rada u Sindikatu
ili drugim aktivnostima vezanim za ostvariva­nje prava i obveza iz radnog
odnosa – stvarno vrijeme, a najviše kao da je radio (za radnike koji rade u
smjenama vrijeme traja­nja smjene),

– zbog predviđene stranke u tijeku dnevnog odmora.

Članak 27.

Poslodavac će osigurati radniku, koji radi s nepunim
ili s vremenom dužim od punoga radnog vremena, sva prava kao i rad­niku s punim
radnim vremenom, ali u opse­gu koji ovisi o dužini radnog vremena.

Članak 28.

Poslodavac će opravdati zakaš­nje­nje radnika na
posao na teme­lju pisanog opravda­nja – ispričnice mjerodavnih tijela ili
drugih dokaza o postoja­nju takvih okolnosti da se zakaš­nje­nje nije moglo
izbjeći.

Članak 29.

Poslodavac uz suglasnost Radničkog vijeća može uvesti
klizno radno vrijeme ukoliko to priroda poslova omogućuje, s najviše šezdeset
(60) minuta odstupa­nja na početku, odnosno završetku rada.

Članak 30.

(1) U slučaju da radnik radi kraće od punoga radnog vremena,
zbog ­nje­ge djeteta ili zbog ­nje­ge teže hendikepiranog djeteta, početak i
završetak radnog vremena utvrdit će se dogovorom između radnika i poslodavca.

(2) U slučaju spora o primjeni radnog vremena
Poslodavac će zatražiti miš­lje­nje Radničkog vijeća o početku odnosno zavr­šet­ku
rada.

1.
Puno radno vrijeme

Članak
31.

(1)
Puno radno vrijeme iznosi četrdeset (40) sati tjedno.

(2)
Puno radno vrijeme iznosi osam (8) sati dnevno.

(3)
Radno vrijeme u tjednu raspoređuje se u pet (5) uzastopnih radnih dana.

2. Nepuno radno vrijeme

Članak 32.

(1) Radno vrijeme na određenim mjestima može iznositi
i ma­nje od četrdeset sati tjedno (nepuno radno vrijeme) kada to zahtijeva
organizacija rada, priroda poslova i radnih zadataka ili druge okolnosti.

(2) Poslodavac je dužan uz prethodno savjetova­nje s
Rad­nič­kim vijećem, aktom o unutar­njoj ustrojbi (Sistematizaciji) od­re­diti
radna mjesta na kojima se radi nepuno radno vrijeme.

(3) Raspored nepunoga radnog vremena utvrđuje se
Ugovorom o radu između radnika i Poslodavca.

3.
Skraćeno radno vrijeme

Članak
33.

(1) Na
poslovima na kojima, uz primjenu mjera zaštite na radu, nije moguće zaštititi
radnika od štetnih utjecaja, radno vrijeme skraćuje se razmjerno štetnom
utjecaju uvjeta rada na zdrav­­lje i radnu sposobnost radnika.

(2) Radnik kojemu je zbog štetnih utjecaja rada
skraćeno radno vrijeme, na može raditi prekovremeno niti u dopunskom radu.

(3) Radnik koji radi na poslovima iz stavka 1. ovog
članka ne može biti raspoređen na rad do punoga radnog vremena na nekim drugim
poslovima.

(4) Skraćeno
radno vrijeme izjednačuje se s punim radnim vremenom.

4. Prekovremeni rad

Članak
34.

(1)
Poslodavac može odlučiti da radnici moraju raditi prekovremeno u svim
izvanrednim, nepredviđenim i nužnim situacijama utvrđenim Zakonom.

(2)
Prekovremeni rad ne može trajati du­lje od deset (10) sati tjedno i ne ulazi u
preraspodjelu.

Članak
35.

Pored
ograniče­nja određenim Zakonom o zabrani prekovremenog rada Poslodavac ne smije
zahtijevati od radnika da radi u prekovremenom radu u slučajevima:

– ako ­nje­guje
člana uže obite­lji po uputama liječnika (pod članom uže obite­lji smatraju se
osobe prema članku 49. stavak 2. Zakona o radu),

– ako
ne može osigurati čuva­nje djeteta do sedam (7) godina starosti za vrijeme rada
duže­g od punoga radnog vremena.

Članak
36.

Uvođe­nje
rada duže­g od punoga radnog vremena (prekovremeni rad) nije dopušteno ako se
posao može obaviti odgovara­jućom organizacijom, podjelom rada, raspodjelom
radnog vremena ili zaposle­njem novih radnika.

5.
Noćni rad

Članak
37.

(1)
Svako obav­lja­nje poslova i radnih zadataka radnika u vremenu između dvadeset
dva (22) sata i šest (6) sati iduće­g dana smatra se noćnim radom.

(2) Ako
je rad organiziran u smjenama, mora se osigurati izmjena smjena tako, da radnik
radi noću uzostopce najviše jedan tjedan.

6.
Preraspodjela radnog vremena

Članak
38.

Poslodavac
može preraspodijeliti radno vrijeme za pojedine organizacijske cjeline kada to
zahtijeva priroda poslova, organizacija rada i poslova­nja, bo­lja iskoristivost
sredstava rada i opreme, racionalnije korište­nje radnog vremena, te obav­lja­nje
i dovrše­nje ugovorenih poslova.

Članak
39.

(1)
Preraspodjela radnog vremena je mjesečna. Ako radnik ostvari veći broj sati
mjesečno od unaprijed planiranog ti sati predstav­ljaju prekovremeni rad.

(2) Ako
je radno vrijeme preraspodije­ljeno, ono ne smije biti duže od pedeset (50)
sati tjedno.

(3)
Preraspodjelom utvrđeno ukupno godiš­nje radno vrijeme ne može prijeći godiš­nji
fond radnih sati na bazi četrdeset (40) satnog radnog tjedna.

VI.
ODMORI I DOPUSTI

1.
Odmor tijekom dnevnog rada (stanka)

Članak
40.

(1)
Radnik ima pravo na odmor u tijeku dnevnog rada, stanku, u traja­nju od
trideset (30) minuta.

(2)
Stanka ne smije biti određena u prva dva (2) sata nakon početka rada, a niti u
zad­njem satu prije završetka rada.

(3)
Radnici koji rade u smjenama imaju pravo na odmor tijekom rada u traja­nju od
trideset (30) minuta za traja­nje smjene od 4 do 8 sati i sljedećih trideset
(30) minuta za smjenu preko 8 do 12 sati.

(4) Poslodavac
je dužan za radnika koji svoj rad obav­lja u smjenama propisati vrijeme stanke
za svako pojedino radno mjesto u unaprijed utvrđenom rasporedu smjena.

(5) Ako
Poslodavac ne omogući prekid rada radi korište­nja stanke, vrijeme predviđeno
za stanku ulazi u preraspodjelu radnog vremena.

(6)
Vrijeme odmora tijekom rada smatra se vremenom provedenim na radu.

2.
Dnevni odmor

Članak
41.

Radnik
ima pravo na dnevni odmor između dvaju uzastopnih radnih dana u traja­nju od
najma­nje dvanaest (12) sati neprekidno.

3.
Tjedni odmor

Članak
42.

(1)
Radnik ima pravo na tjedni odmor u traja­nju od dvadeset četiri (24) sata
neprekidno.

(2) Dan
tjednog odmora u pravilu je nedje­lja.

(3) Ako
je potrebno da radnik na dan svoga tjednog odmora radi, osigurat će mu se korište­nje
tog odmora tijekom iduće­g tjedna.

(4) Rad
na dan tjednog odmora određuje se usmenim nalogom Poslodavca ili pisanim
nalogom ako to radnik zahtijeva.

4.
Godiš­nji odmor

Članak
43.

(1)
Poslodavac osigurava radniku u svakoj kalendarskoj godini godiš­nji odmor u
traja­nju od najma­nje osamnaest (18) radnih dana.

(2) Radniku mlađem od osamnaest (18) godina života,
godiš­nji odmor ne može biti kraći od dvadeset četiri (24) radna dana.

(3) Radnici koji rade na poslovima na kojima ni uz
primjenu mjera zaštite na radu nije moguće zaštititi ih od štetnih utjecaja,
imaju pravo na najma­nje trideset (30) radnih dana godiš­nje­g odmora.

(4) Pod pojmom »radni dan« u tekstu ovog Ugovora
smatraju se svi dani u tjednu osim subote, nedje­lje, te blagdana i neradnih
dana utvrđenih Zakonom.

Članak 44.

Traja­nje
godiš­nje­g odmora utvrđuje se:

– prema
uvjetima rada

– prema
složenosti poslova,

– prema
radnom stažu,

– prema
posebnim socijalnim uvjetima

– i
prema navršenim godinama starosti.

Članak 45.

Prema
kriterijima iz prethodnog članka radniku se traja­nje godiš­nje­g odmora
uvećava na način:

a)
Prema uvjetima rada

– rad na radnim mjestima
s posebnim                       3 dana

   uvjetima rada

– noćni rad                                                              2
dana

b) Prema složenosti poslova

– I. kate­gorija (NKV, PKV)                                    1 dan

– II. kate­gorija (SSS)                                               2
dana

– III. kate­gorija (VŠS)                                             3
dana

– IV. kate­gorija (VSS)                                             5
dana

c) Prema radnom stažu

– 1 do 5 godina                                                       2
dana

– 5 do 10 godina                                                     3
dana

– 10 do 15 godina                                                   4
dana

– 15 do 20 godina                                                   5
dana

– 20 do 25 godina                                                   6
dana

– 25 do 30 godina                                                   7
dana

– preko 30 godina                                                   8
dana

d) Prema posebnim socijalnim
uvjetima:

– majka s djetetom do 3
godine starosti                    2 dana

– majka za svako dijete do 7
godina starosti             1 dan

– majka s djetetom do 14
godina starosti

   s psihofizičkim smet­njama u razvoju                       još 2 dana

– samohrani rodite­lj s
jednim djetetom                      2
dana

   do 15 godina starosti

– samohrani rodite­lj s dvoje
ili više djece                  3 dana

   do 15 godina starosti

– invalid                                                                   2
dana

– invalid Domovinskog rata                                      3 dana

– invalid civilna žrtva rata                                          3 dana

Navedene
uvjete zaposlenici su dužni na zahtjev dokumentirati odgovarajućim potvrdama.

e) Godine života:

– od 30 do 50                                                         1
dan

– preko 50 godina                                                   2
dana

f) Prema stavkama od a. – e.
radnici imaju pravo na traja­nje godiš­nje­g odmora najviše do 30 radnih dana,
osim poslova na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće
zaštititi radnika od štetnih utjecaja i poslova s posebnim uvjetima rada. Za
takva radna mjesta broj dana godiš­nje­g odmora iznosi najviše 33 radna dana.

Članak 46.

(1)
Vrijeme u kojemu radnik tijekom godine koristi godiš­nji odmor određuje se
planom korište­nja godiš­nje­g odmora koji donosi Poslodavac krajem godine za
sljedeću godinu, uz prethodno savjetova­nje s Radničkim vijećem u skladu s
prirodom i organizacijom rada, vodeći računa i o svakoj pisanoj že­lji
pojedinog rad­nika.

(2) U
skladu s planom korište­nja godiš­nje­g odmora radniku će se na nje­gov pisani
zahtjev uručiti pisana obavijest o danu, početku i traja­nju godiš­nje­g odmora
najma­nje trideset (30) dana prije nastupa godiš­nje­g odmora.

Članak
47.

(1)
Tijekom godine može se u iznimnim slučajevima u interesu Poslodavca odstupiti
od utvrđenog plana korište­nja godiš­njeg odmora zbog:

–
hitnih intervencija na otkla­nja­nju kvarova u radnom procesu,

–
neodgodiva obav­lja­nja hitnih i značajnih poslova,

– i u
drugim opravdanim slučajevima.

(2) U
slučajevima iz stavka 1. ovog članka radnik je dužan prekinuti započeto korište­nje
godiš­nje­g odmora, s tim da ga ima pravo nastaviti čim prestane razlog zbog
koje­ga je odmor prekinut.

(3)
Zbog prekida korište­nja godiš­nje­g odmora radnik ima pravo na naknadu
troškova koje je imao (troškovi prijevoza, hotela i dr.), uz prilaga­nje
dokaza.

Članak
48.

(1)
Korište­nje godiš­nje­g odmora prekida se nastupom bolo­va­nja, porodi­ljskog
dopusta, vojne vježbe, na opravdani zahtjev Poslodavca, na opravdani zahtjev
radnika te u drugim slučaje­vima koji se nisu mogli predvidjeti prije početka
korište­nja godiš­nje­g odmora.

(2) Po
isteku prekida godiš­nje­g odmora iz stavka 1. ovog članka, radnik nastav­lja
koristiti započeti godiš­nji odmor.

Članak
49.

(1)
Godiš­nji odmor koristi se u kalendarskoj godini u kojoj pripada radniku.

(2)
Godiš­nji odmor koristi se u pravilu odjednom, iznimno na zahtjev radnika u
više dijelova.

(3)
Radnik je dužan iskoristiti preostali dio godiš­nje­g odmora do 30. lip­nja
sljedeće godine.

Članak
50.

Radnik
ima pravo koristiti jedan dan godiš­nje­g odmora po že­lji, uz obvezu da o tome
izvijesti Poslodavca najma­nje tri (3) dana ranije.

5.
Dragovo­ljno dava­nje krvi

Članak
51.

(1)
Dragovo­ljni davate­lji krvi imaju pravo na dva slobodna dana prilikom svakog
dava­nja krvi, uz naknadu plaće kao da su radili.

(2)
Redovitim davate­ljima krvi, koji daju krv najma­nje tri (3) puta u tijeku
kalendarske godine, pripada jedan (1) slobodan dan uz naknadu plaće kao da su
radili.

6.
Plaćeni dopust

Članak
52.

(1)
Radnik ima pravo na dopust uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do najviše ukupno
7 dana u godini za:

– sklapa­nje braka                                                    3
radna dana

– rođe­nje djeteta                                                      5
radnih dana

– prese­lje­nja na uda­ljenost
veću od 50 km                4 radna dana

– prese­lje­nje u istom
mjestu ili do 50 km                   2
radna dana

– smrt člana uže obite­lji                                            4
radna dana

– teška bolest ili nesreća
člana uže obite­lji                 3
radna dana

– elementarne nepogode                                          5
radnih dana

(2) Ako
se u tijeku kalendarske godine ponovi slučaj potrebe korište­nja plaćenog
dopusta, Poslodavac može u iznimnim okolnostima odobriti dodatno pravo na
korište­nje plaćenog dopusta preko 7 dana po zahtjevu radnika i uz suglasnost
Radničkog vijeća.

(3) Ako
se u tijeku kalendarske godine ponovi smrtni slučaj iz stavka 1. ovog članka,
radnik ima pravo na opetovano odsus­tvova­nje s rada uz naknadu plaće.

Članak
53.

(1)
Radnik ima pravo na dopust uz naknadu plaće kao da je radio, ako je na teme­lju
odluke Poslodavca upućen na izobrazbu, usavršava­nje ili specijalizaciju.

(2)
Dužina traja­nja plaćenog dopusta iz stavka 1. ovog članka kao i ostala prava i
obveze radnika, utvrđuju se Ugovorom sklop­ljenim između radnika i Poslodavca.

Članak
54.

U
pogledu stjeca­nja prava iz radnog odnosa, vrijeme plaće­nog dopusta smatra se
vremenom provedenim na radu.

7.
Neplaćeni dopust

Članak
55.

(1)
Radniku se može odobriti neplaćeni dopust do tri (3) mjeseca.

(2) Za
vrijeme neplaćenog dopusta prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom
miruju. Odluku o odobre­nju i vremenu traja­nja neplaćenog dopusta donosi
Uprava.

VII.
IZOBRAZBA RADNIKA I OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak
56.

(1) Radnik ima pravo i obvezu stručno se usavršavati
zbog potrebe rada.

(2) Poslodavac može uputiti radnika na školova­nje
samo u skladu s programom izobrazbe, i prema eventualno utvrđenim obvezama iz
Zakona, uz savjetova­nje s Radničkim vijećem.

(3) Programom izobrazbe utvrđuje se potrebno traja­nje
izobrazbe, vrsta izobrazbe i drugi potrebni podaci.

Članak 57.

(1) Ako Poslodavac uputi radnika na školova­nje,
doškolova­nje ili prekvalifikaciju iz rada koje je organizirano tijekom radnog
vremena, tada se vrijeme školova­nja, doškolova­nja ili prekvalifikacije računa
u puno radno vrijeme i radnik ostvaruje pravo na naknadu plaće kao da je radio
pod uvjetom da redovno prisustvuje školova­nju.

(2) Ako radnik putuje na školova­nje uz svakodnevni
povratak kući ima pravo na nalog za službeno putova­nje s prilogom.

(3) Ako je osiguran smještaj pripada mu pravo na
sedamdeset (70) % dnevnice uz nalog za službeno putova­nje s prilogom.

(4) Ako je školova­nje organizirano izvan radnog
vremena (školova­nje uz rad) tada Poslodavac osigurava radniku odsutnost s
posla i to:

– za svaki ispit SSS                                                  1
radni dan

– za završni ispit do SSS                                          2
radna dana

– za svaki ispit VŠS ili VSS                                      2
radna dana

– za diplomski ispit VŠS ili VSS                               5
radnih dana.

Članak 58.

Radniku koji se školuje za potrebe Društva, pripada
naknada troškova u svezi s izobrazbom i to za:

– prijevoz

– kotizaciju, upisninu i školarinu,

– smještaj,

– pojedine i završne ispite, u­džbenike i tehnička
pomagala.

Članak
59.

Međusobna
prava i obveze za školova­nje i po završenom školova­nju za potrebe Društva
utvrđuje se Ugovorom između poslodavca i radnika uvažavajući potrebe radnika za
slobodnim vremenom i novčanim naknadama.

Članak
60.

(1)
Poslodavac može radnika koji je neopravdano odbio školova­nje za potrebe
Društva rasporediti na drugo radno mjesto koje odgovara ­nje­govoj stručnoj
spremi.

(2) Pravo
odbiti školova­nje, imaju:

–
trudnice i majke s djecom do sedam (7) godina starosti,

–
radnik koji ­nje­guje teže tjelesno ili duševno obo­ljelu osobu,

–
radnik kojemu do mirovine nedostaje do pet (5) godina radnog staža ili godina
života,

–
samohrani rodite­lj s djetetom do petnaest (15) godina starosti.

Članak
61.

(1)
Poslodavac će omogućiti radnicima redovno osposob­ljava­nje za tekući proces
rada na seminarima ili drugim oblicima izobrazbe koji su predviđeni u programu
izobrazbe.

(2)
Društvo može primiti učenike i studente na praksu radi osposob­ljava­nja.

(3)
Programom izobrazbe određuje se broj učenika i studenata koji će obav­ljati
određenu praksu.

VIII.
ZAŠTITA PRIVATNOSTI RADNIKA

Članak
62.

(1)
Poslodavac prikup­lja i obrađuje podatke o radnicima koji su mu potrebni radi
urednog  vođe­nja evidencije iz područja
rada.

(2) Prikup­ljaju se i obrađuju ovi podaci:

1. ime i prezime radnika,

2. spol,

3. dan, mjesec i godina rođe­nja,

4. mjesto rođe­nja i općina,

5. MBG,

6. bračno sta­nje,

7. broj članova obite­lji,

8. prebivalište i adresa (mjesto, općina, županija),

9. re­gistarski broj osobne iskaznice,

10. samohrani rodite­lj,

11. vozački ispit,

12. broj telefona na radnom mjestu i kod kuće,

13. mjesto rada (mjesto, općina, županija),

14. zanima­nje,

15. školska sprema,

16. stručna izobrazba,

17. stručna sprema za obav­lja­nje određenih poslova,

18. radno mjesto na kojem radnik radi,

19. radni staž do zaposle­nja kod Poslodavca,

20. radni staž kod Poslodavca,

21. beneficirani radni staž,

22. uma­njena radna sposobnost,

23. zna­nje
stranog jezika,

24. je
li Ugovor o radu sklop­ljen na neodređeno ili određeno radno vrijeme,

25.
datum zasniva­nja radnog odnosa,

26.
radno mjesto vezano uz pravo na solidarnost,

27.
datum početka prava na solidarnost.

(3)
Prikup­ljaju se i obrađuju i oni podaci o radniku i članovima ­njihove obite­lji
čije je vođe­nje propisano zakonom ili posebnim propisom radi ostvariva­nja
prava na radu i po osnovi rada.

Članak
63.

(1)
Poslodavac će posebno opunomoćiti osobu koja smije po­datke o radnicima prikup­ljati,
koristiti i dostav­ljati trećim osobama.

(2) O
prikup­lja­nju, obrađiva­nju, korište­nju i dostav­lja­nju po­da­taka o radniku
trećim osobama, Poslodavac će donijeti odluku uz prethodnu suglasnost Radničkog
vijeća, kao i o imenova­nju osobe koja je ovlaštena nadzirati provedbu te
odluke.

IX.
PRESTANAK UGOVORA O RADU

1.
Način prestanka ugovora o radu

Članak
64.

Ugovor
o radu prestaje:

1.
smrću radnika

2.
istjekom vremena na koje je sklop­ljen ugovor o radu na određeno vrijeme,

3. kada
radnik navrši 65 godina života i 20 godina staža osigu­ra­nja,

4.
dostavom pravomoćnog rješe­nja o mirovini zbog nesposobnosti za rad,

5.
sporazumom radnika i Poslodavca,

6.
otkazom ugovora o radu,

7.
odlukom nadležnog suda.

2. Sporazum
o prestanku ugovora o radu

Članak
65.

(1)
Ponudu za sklapa­nje sporazuma o prestanku Ugovora o radu može dati radnik i
Poslodavac.

(2)
Sporazum o prestanku ugovora o radu zak­ljučuje se u pisanom obliku i sadrži
osobito:

–
podatke o strankama i ­njihovom prebivalištu odnosno sje­dištu,

– datum
prestanka ugovora o radu.

(3)
Sporazum o prestanku ugovora o radu potpisuju radnik i Poslodavac, odnosno
osoba koju ona ovlasti.

3.
Otkaz ugovora o radu

Članak
66.

(1)
Ugovor o radu mogu otkazati i Poslodavac i radnik.

(2)
Ukoliko Poslodavac otkazuje Ugovor o radu dužan je prethodno savjetovati se s
Radničkim vijećem.

3.1.
Redoviti otkaz Poslodavca

Članak
67.

(1)
Poslodavac može otkazati Ugovor o radu uz propisani ot­kaz­ni rok ako za to ima
opravdani razlog, u slučaju:

– ako
prestane potreba za obav­lja­nje određenog posla zbog gospodarskih, tehničkih
ili organizacijskih razloga (poslovno uvje­to­vani otkaz),

– ako radnik nije u mogućnosti uredno obav­ljati
svoje obveze iz radnog odnosa zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti
(osobno uvjetovani otkaz),

– ako radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz
uvjetovan skriv­ljenim ponaša­njem radnika).

Članak 68.

Poslovno i osobno uvjetovani otkaz dopušten je samo
ako Poslodavac ne može zaposliti radnika na nekim drugim poslovima.

Članak 69.

(1) Pri odlučiva­nju o poslovnom i osobnom
uvjetovanom otkazu, Poslodavac mora voditi računa o traja­nju radnog odnosa,
starosti i obvezama uzdržava­nja koje terete radnika.

(2) Kod određiva­nja trajnih osobina i sposobnosti,
kao razlog osobno uvjetovanog otkaza Poslodavac je obvezan zatražiti pret­hodno
miš­lje­nje Radničkog vijeća, s tim da je u zahtjevu za miš­lje­nje Poslodavac
obvezan dati iscrpno obrazlože­nje trajnih osobina ili sposobnosti zbog kojih
predlaže osobno uvjetovan otkaz.

(3) Radničko vijeće, dužno je dati miš­lje­nje u roku
od deset (10) dana.

Članak 70.

(1) Prije redovitog otkaziva­nja Ugovora o radu zbog
radnikove nemogućnosti da uredno izvršava svoje obveze iz radnog odnosa (osobno
uvjetovani otkaz) ili ako radnik krši obveze iz radnog odnosa, Poslodavac je
dužan u pisanoj formi obavijestiti radnika i Radničko vijeće o namjeri otkaziva­nja
Ugovora o radu.

(2) Obavijest o mogućnosti otkaziva­nja Ugovora o
radu mora sadržavati obrazlože­nje va­ljanog razloga za otkaziva­nje ugo­vora,
te upozore­nje da će radnikov rad posebno pratiti s­lje­dećih devedeset (90)
dana, a kada se radi o skriv­ljenom pona­ša­nju Poslodavac može i prije isteka
devedeset (90) dana otkazati radniku ako i da­lje krši obveze iz radnog odnosa.

(3) Poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese
svoju obranu.

3.2. Redoviti otkaz radnika

Članak 71.

Radnik može otkazati Ugovor o radu uz propisani
otkazni rok ne navodeći za to razlog.

3.3. Izvanredni otkaz

Članak 72.

Poslodavac i radnik mogu otkazati Ugovor bez obveze
pošti­va­nja propisanoga otkaznog roka (izvanredni otkaz), ako zbog osobito
teške povrede obveze iz radnog odnosa ili zbog neke druge osobito važne či­njenice,
uz priznava­nje svih okolnosti i interesa obiju ugovornih stranaka nastavak
radnog odnosa nije moguć.

Članak
73.

Ugovor
o radu može se izvanredno otkazati samo u roku petnaest (15) dana od dana sazna­nja
za či­njenicu na kojoj se izvanredni otkaz teme­lji.

3.4.
Redoviti otkaz Ugovora o radu na određeno vrijeme

Članak
74.

Ugovor
o radu sklop­ljen na određeno vrijeme može se re­do­vito otkazati samo ako je
takva mogućnost otkaziva­nja predviđe­na ugovorom.

3.5.
Oblik, obrazlože­nje i dostava otkaza te tijek otkaznog roka

Članak
75.

(1)
Otkaz mora imati pisani oblik s obrazlože­njem.

(2)
Otkaz se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje.

(3)
Otkazni rok poči­nje teći od dana dostave otkaza.

(4)
Otkazni rok ne teče za vrijeme trudnoće, korište­nja porodi­ljnog dopusta,
dopusta za ­nje­gu djeteta s težim smet­njama u razvoju, korište­nja prava na
rad u skraćenom radnom vremenu rodite­lja, odnosno posvojite­lja, korište­nja
posvojite­ljskog dopusta, privremene nesposobnosti za rad, godiš­nje­g odmora,
plaćenog dopusta, vojne vježbe, te u drugim slučajevima opravdane nenazočnosti
radnika na radu, određenim zakonom.

4.
Otkazni rok

Članak
76.

(1)
Otkazni rok traje:

– petnaest (15) dana ako je radnik u radnom odnosu
kod istog Poslodavca proveo neprekidno ma­nje od godine dana,

– dva (2) mjeseca ako je radnik u radnom odnosu kod
istog Poslodavca proveo neprekidno godinu dana,

– tri (3) mjeseca ako je radnik u radnom odnosu kod
istog Poslodavca proveo neprekidno dvije godine,

– četiri (4) mjeseca ako je radnik u radnom odnosu
kod istog Poslodavca proveo neprekidno pet godina,

– pet (5) mjeseci ako je radnik u radnom odnosu kod
istog Poslodavca proveo neprekidno deset godina,

– šest (6) mjeseci ako je radnik u radnom odnosu kod
istog Poslodavca proveo neprekidno petnaest godina,

– sedam (7) mjeseci ako je radnik u radnom odnosu kod
istog Poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina.

(2) Otkazni rok iz stavka 1. ovog članka radniku koji
je kod istog Poslodavca proveo u radnom odnosu neprekidno 20 godina, povećava
se za mjesec dana ako je radnik navršio 50 godina života.

(3) Za vrijeme otkaznog roka Poslodavac je dužan
omogućiti radniku da radi traže­nja novog zaposle­nja izostaje s rada osam (8)
sati tjedno.

(4) Za
vrijeme odsustva s rada iz stavka 3. ovog članka radnik ima pravo na plaću kao
da je na radu.

Članak
77.

Radniku
kojemu do stjeca­nja prava na mirovinu nedostaju pet (5) ili ma­nje godina rada
ili godina života Poslodavac ne može raskinuti Ugovor o radu bez ­nje­gove
suglasnosti, osim ako radnik krši obveze iz radnog odnosa.

Članak
78.

U
slučaju sma­njene radne sposobnosti koja je pos­ljedica oz­ljede na radu ili
profesionalne bolesti, Poslodavac ne može radniku ni pod kojim uvjetima
otkazati Ugovor o radu osim ako je otkaz Ugovora vezan za skriv­ljeno ponaša­nje
radnika.

X.
ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak
79.

(1)
Radnik koji smatra da mu je Poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa
može u roku petnaest (15) dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno ­nje­govo
pravo, odnosno od dana sazna­nja za povredu prava, zahtijevati od Poslodavca
ostvare­nje tog prava.

(2) Ako Poslodavac u roku petnaest (15) dana od
dostave zahtjeva radnika iz stavka ovog članka ne udovo­lji tom zahtjevu radnik
može pokrenuti postupak mire­nja.

(3) Postupak mire­nja pokreće se na način da se o sporu
obavijesti jedan od mirite­lja s liste mirite­lja koju sporazumno utvrde
Poslodavac i Radničko vijeće. U slučaju postupka mire­nja radnik je dužan
pisano obavijestiti Poslodavca.

(4) Mirite­lja s liste određuje sam radnik, a dužnost
mirite­lja jest da na teme­lju svih raspoloživih či­njenica utječe na stranke
spora da spor riješe mirnim putem.

(5) Rok za mire­nje traje osam (8) dana, a ako
istjekom roka nije postignuto mirno rješe­nje spora radnik može u roku od
petnaest (15) dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom.

Članak 80.

Rokovi od petnaest (15) dana za zaštitu prava kod
Poslodavca i pred sudom ne odnose se na novčana potraživa­nja iz radnog odnosa
i potraživa­nje s naslova naknade štete.

Članak 81.

Zahtjev za zaštitu prava zadržava izvrše­nje odluke
osim u slučajevima: privremenog rasporeda, uda­lje­nja, skriv­ljenog pona­ša­­nja
radnika, rješe­nja o plaći i prekovremenog rada.

Članak 82.

Sve odluke u svezi s ostvare­njem prava i obveza iz
radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom donosi direktor Društva ili osoba
koju on ovlasti pisanom punomoći.

Članak 83.

(1) Dostav­lja­nje odluka, obavijesti i drugih
pisanih akata u svezi s ostvariva­njem prava i obveza radnika obav­lja se u
pravilu neposrednom predajom radniku uz naznaku datuma i uz potpis radnika da
je akt primio.

(2) Radniku se akt može dostaviti putem pošte na
adresu koju je prijavio Poslodavcu.

(3) U slučaju odbija­nja prijema ili nepoznate adrese
dostav­lja­nje se obav­lja istica­njem na oglasnoj ploči Poslodavca na radnom
mjestu radnika.

(4) Istjekom roka od osam (8) dana od istica­nja na
oglasnoj ploči smatra se da je dostav­lja­nje obav­ljeno.

Članak 84.

Odluke Poslodavca koje se uručuju radniku trebaju sadržavati
Uputu o pravu na podnoše­nje zahtjeva za zaštitu prava ili konstataciju da je
odluka konačna.

XI.
NAKNADA ŠTETE

1.
Odgovornost radnika

Članak
85.

(1)
Radnik koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili iz kraj­nje nepaž­nje
prouzroči štetu Poslodavcu, dužan je štetu nadok­naditi.

(2)
Namjera postoji kada je radnik znajući i hotimice svojom rad­njom ili propušta­njem
prouzročio štetu.

(3) Kraj­nja nepaž­nja postoji kada radnik nije
upotrijebio ni onu paž­nju koju bi upotrijebio svaki prosječno paž­ljivi
radnik.

Članak 86.

(1) Ako štetu prouzroči više radnika svaki radnik
odgovara za dio štete koju je prouzročio.

(2) Ako se za svakoga radnika ne može utvrditi dio
prouzro­čene štete, smatra se da su podjednako odgovorni i štetu nadok­nađuju u
jednakim dijelovima.

(3) Ako štetu prouzroči više radnika kaznenim
(krivičnim) djelom s umiš­ljajem, za štetu odgovaraju solidarno.

Članak 87.

(1) Visina štete utvrđuje se na teme­lju cjenika ili
k­njigo­vodstvene vrijednosti stvari, a ako ovih nema, procjenom vrijednosti
oštećenih stvari.

(2) Procjena vrijednosti oštećene stvari utvrđuje
povjerenstvo za štete. Ukoliko povjerenstvo smatra da ne može procijeniti
oštećenu stvar tražit će se vještače­nje.

(3) Ako je stvar nestala ili uništena, visina štete
utvrđuje se prema tržišnoj vrijednosti stvari, a prema mjestu i vremenu
nastanka štete.

(4) Odgovornost za štetu uvrđuje Povjerenstvo za
štetu, a odlučuje u vijeću koje se sastoji od predsjednika i dva člana. Jedan
član je obvezno iz radionice radnika čija se odgovornost utvrđuje.

(5) Jednog člana i ­nje­govog zamjenika imenuje
Poslodavac, a drugog člana i ­nje­govog zamjenika imenuje Radničko vijeće za
svaku radionicu u Društvu.

(6) Predsjednika i zamjenika predsjednika dogovorno
imenuje Poslodavac i Radničko vijeće.

(7) Povjerenstvo za štete imenuje se na razini
Društva.

Članak 88.

Radnik koji na radu ili u svezi s radom, namjerno ili
zbog kraj­nje nepaž­nje prouzroči štetu trećoj osobi, a štetu je nadoknadio
Poslodavac, dužan je Poslodavcu nadoknaditi iznos naknade isplaćene trećoj
osobi.

Članak 89.

(1) Poslodavac će u cijelosti ili djelomično
osloboditi radnika od obveze naknade štete, kad šteta nije uči­njena namjerno;
kada je radnik poduzeo sve da se šteta sma­nji i ako bi naknada štete ugrozila
e­gzistenciju radnika i ­nje­gove obite­lji.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na
radnika koji je štetu uzrokovao kaznenim djelom.

(3) Određena šteta od strane Povjerenstva naplaćuje
se u mjesečnim obrocima, ali ne više od 5% mjesečne plaće radnika.

2. Odgovornost
poslodavca

Članak
90.

Ako
radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom ili povredom prava iz radnog
odnosa, Poslodavac je dužan radniku naknaditi štetu po općim propisima obveznog
prava.

3.
Zastara potraživa­nja za naknadu štete

Članak
91.

(1)
Potraživa­nje naknade prouzročene štete zastarijeva za tri godine računajući od
dana sazna­nja za štetu i počinite­lja.

(2) U
svakom slučaju, ovo potraživa­nje zastarijeva za pet (5) godina od kada je
šteta nastala.

Članak
92.

Kada je
šteta prouzročena krivičnim djelom, a za krivično go­nje­nje je predviđen du­lji
rok zastare, zahtjev za naknadu štete prema odgovornoj osobi zastarijeva kad
istekne vrijeme određeno za zastaru krivičnoga go­nje­nja.

Članak
93.

Potraživa­nje
naknade štete koju Poslodavac isplati trećoj osobi, zastarijeva prema radniku
koji je štetu prouzročio u roku devet (9) mjeseci od dana isplaćene naknade.

XII.
ODNOSI SA SINDIKATOM

Članak
94.

Poslodavac
surađuje sa sindikatom na svim područjima zaštite interesa i ostvariva­nja
prava zaposlenika.

1.
Suodlučiva­nje

Članak
95.

Društvo
se obvezuje da će uz prethodnu suglasnost Sindikata, odnosno sindikalnog
povjerenika u funkciji radničkog vije­ća donijeti odluku o:

–
otkazu sindikalnom povjereniku,

–
otkazu sindikalnom povjereniku u funkciji radničkog vijeća.

2.
Obavješćiva­nje

Članak
96.

Društvo
se obvezuje da će izvješćivati Sindikat o:

– sta­nju i rezultatima poslova­nja (dva puta godiš­nje),

– razvojnim planovima i ­njihovu utjecaju na
gospodarski i socijalni položaj radnika,

– kreta­nju i promjenama u plaćama,

– obimu i razlozima uvođe­nja prekovremenog rada,

– broju radnika koji su kod ­nje­ga zaposleni na
određeno vrijeme i broju radnika koji su zaposleni na teme­lju ugovora o radu na
izdvojenim mjestima rada, te razlozima za ­njihovo zapoš­ljava­nje,

– zaštiti i sigurnosti na radu i mjerama za pobo­ljša­nje
uvjeta rada.

3.
Prava sindikalnih povjerenika

Članak
97.

(1) U
odnosima s Upravom Društva sindikat zastupa pred­sjednik sindikata, ili od ­nje­ga
ovlaštena osoba, odnosno sindikalni povjerenik u Društvu.

(2)
Sindikat je obvezan Poslodavcu dostaviti akt o svojoj organizaciji s imenom
osoba ovlaštenih za zastupa­nje sindikata, kao i broj članova sindikata i
redovito izvješćivati Poslodavca o svim promjenama u vezi s tim.

(3)
Poslodavac je dužan primiti i saslušati predsjednika sindikata i od nje­ga
ovlaštenu osobu, odnosno sindikalnog povjerenika u Društvu.

Članak 98.

U slučaju da se ovisno o broju članova sindikata
utvrđuju odnosi između Poslodavca i sindikata, mjerodavan je broj članova za
koje Poslodavac obračunava sindikalnu članarinu.

Članak 99.

(1) Predstavnici sindikata za vrijeme obnaša­nja
dužnosti ima­ju pravo na korište­nje naloga za službeno putova­nje u 2. razredu
na svim prugama HŽ-a od mjesta rada do mjesta održava­nja sindikalnih
aktivnosti i natrag bez prava na dnevnicu za službeno putova­nje, osim ako rade
u povjerenstvu koje je osnovao Poslodavac.

(2) Nalog za službeno putova­nje izdaje nadležni
rukovodite­lj.

Članak 100.

(1) Sindikalni povjerenik zbog sindikalnih aktivnosti
ne može biti pozvan na odgovornost niti doveden u nepovo­ljniji položaj.

(2) Sindikalnom povjereniku za vrijeme obnaša­nja ­nje­gove
dužnosti i jednu godinu po ­njenom isteku ne može se bez suglasnosti sindikata
otkazati Ugovor o radu.

(3) Poslodavac se obvezuje sindikalnog povjerenika po
prestanku ­nje­gove dužnosti rasporediti na radno mjesto na kojem je radio
prije stupa­nja na sindikalnu dužnost, a ako je radno mjesto ukinuto,
poslodavac će rasporediti sindikalnog dužnosnika na drugo odgovarajuće radno
mjesto.

Članak 101.

Društvo se obvezuje sindikalnog povjerenika koji
svoju dužnost obav­lja uz redoviti rad osloboditi od obveza obav­lja­nja rada
zbog prisustvova­nja sindikalnom sastanku, tečajevima, ospo­sob­ljava­nju, se­­mi­narima
i sjednicama sindikalnih tijela (skupš­tine, sabori i sl.).

Članak 102.

Poslodavac se obvezuje da će sindikatu i ­nje­govim
podružnicama omogućiti djelova­nje u funkciji zaštite kolektivnih prava radnika
na način:

– da će ovlaštenom predstavniku sindikata staviti na
raspo­laga­nje, na njegov zahtjev, sve informacije u svezi s ostvariva­njem i
zaštitom prava radnika iz radnog odnosa. Ova obveza uk­ljučuje i podatke o
plaćama, elementima za njihov izračun, te upla­ćenim porezima, doprinosima i
premijama,

– da će ovlaštenom predstavniku sindikata omogućiti
pristup svim radnim mjestima kada je taj pristup potreban radi obav­lja­nja
sindikalne dužnosti,

– da će ovlaštenom predstavniku sindikata omogućiti
nazoč­nost inspekcijskim pre­gledima i informira­nju inspektora o svim zapaža­njima
u svezi s provedbom mjera zaštite na radu.

4.
Uvjeti za rad sindikata

Članak
103.

Poslodavac
je obvezan bez naknade osigurati sljedeće uvjete za rad sindikata:

–
prostorije za rad sindikata,

–
omogućava­nje korište­nja HT i ŽAT linije,

–
dostava službenih glasila i drugih tiskovina koje izdaje druš­tvo, u potrebnom
broju primjeraka,

–
omogućava­nje istica­nja sindikalnih obavijesti i drugih obi­lježja sindikata
na oglasnim pločama, kao i dije­lje­nje biltena i informativnih publikacija
među zaposlenima,

–
obračun sindikalne članarine i sindikalnog kredita teme­ljem odgovarajuće
dokumentacije, te upućiva­nje navedenih sredstava na odgovarajuće korisnike i
obavješćiva­nje sindikata o istom.

Članak
104.

(1)
Teme­ljem članka 187.a Zakona o radu utvrđuje se obveza radnika Društva koji
nisu članovi sindikata da plaćaju naknadu za povo­ljnosti ugovorene kolektivnim
ugovorom (doprinos solidarnosti).

(2) Naknada za povo­ljnosti ugovorene kolektivnim
ugovorom iznosi 0,65% neto plaće radnika.

(3) Na temelju broja plaćajućih članova sindikata
potpisnika ovog Ugovora u Društvu, tim sindikatima uplaćuje se razmjerni dio
prikup­ljenog doprinosa solidarnosti.

(4) Sindikatom potpisnikom Kolektivnog ugovora smatra
se samo onaj sindikat koji je sudjelovao u radu Pre­govaračkog odbora sindikata
za sklapa­nje KU te je Kolektivni ugovor potpisao.

(5) Naknadu za povo­ljnosti ugovorene kolektivnim
ugovorom prilikom obračuna plaće obustav­lja Poslodavac te je uplaćuje sindikatima.

XIII.
ZAŠTITA NA RADU

1.
Izbor i imenova­nje povjerenika za zaštitu na radu

Članak
105.

Radnici
Društva imaju pravo birati, a sindikati koji djeluju u Društvu imenovati
povjerenike ZNR-a.

Članak
106.

(1) Inicijativu za izbor povjerenika za zaštitu na
radu u Društvu može pokrenuti 10% uposlenih radnika u pisanoj formi, ovjerene
potpisima dotičnih radnika. Inicijativa se dostav­lja Društvu u roku 15 dana od
donoše­nja ovog Ugovora.

(2) Društvo je dužno u roku 8 dana pisanim putem
obavijestiti nadređenog službenika organizacijske jedinice, radionice za koju
se traži provedba izbora da je dužan u roku 15 dana, organizirati izbore za
povjerenike za zaštitu na radu. S pisanom obavijesti o inicijativi za pokreta­nje
izbora ove službe obvezne su dostaviti popis radnika u dotičnoj izbornoj
jedinici. U popisu mora biti navedeno tko nema pravo birati i ne može biti
biran za povjerenika zaštite na radu.

(3) Odluku o provedbi izbora za povjerenike za
zaštitu na radu pravova­ljano donosi skup radnika sukladno Zakonu o radu.
Izbori se provode po postupku propisanom za izbor radničkih vijeća.

(4) Pravo da biraju i da budu birani imaju svi
radnici u Društvu pri čemu se naročito vodi računa o ravnopravnoj zastup­ljenosti
struka. Pravo na isto nemaju članovi Uprave i ovlaštenici za zaštitu na radu,
nadređeni službenici i drugi poslovodni radnici, te radnici Službe zaštite na
radu.

(5) Protek roka ne sprječava naknadnu inicijativu za
izbor povjerenika za zaštitu na radu, ako se za to ostvare potrebni uvjeti.

Članak 107.

(1) Povjerenike zaštite na radu imaju pravo imenovati
sindikati koji djeluju u Društvu. Pravo na imenova­nje povjerenika za zaštitu
na radu imaju sindikati koji Društvu u roku 15 dana od donoše­nja ovog Ugovora
dostave pre­gled broja članova sindikata teme­ljenih na listama obračuna
sindikalne članarine iz prethodnog mjeseca, a koje će izraditi obračunska
služba.

(2)
Ukoliko u Društvu djeluje više sindikata, pravo na ime­nova­nje povjerenika za
zaštitu na radu u Radionici ima većinski sindikat.

(3)
Radnici biraju ili sindikati imenuju povjerenike za zaštitu na radu na 5
godina, a isti mogu biti ponovo birani ili imenovani u novom mandatu.

Članak
108.

Ukoliko
se u Društvu provode izbori povjerenika za zaštitu na radu sukladno ovom Ugovoru
sindikati nemaju pravo imenovati iste.

Članak
109.

Broj
radničkih povjerenika za zaštitu na radu dobiva se na način propisan za
utvrđiva­nje broja članova radničkih vijeća, koji broj ne može biti ma­nji od
broja izdvojenih mjesta rada.

Članak 110.

(1) Povjerenici za zaštitu na radu svoje dužnosti
obav­ljaju prema potrebi u okviru radnog vremena.

(2) Obujam radnog vremena određuje se ovisno o:

– Broju radnika,

– Teritorijalnoj rasprostra­njenosti organizacijske
jedinice,

– Broju izdvojenih mjesta rada,

– Raznolikosti procesa rada,

– Vrstama opasnosti i štetnim utjecajima na radnim
mjestima,

– Učestalosti nezgoda i nesreća na radu,

– Broju povjerenika za zaštitu na radu.

(3) Na temelju kriterija stavka 2. ovog članka u
Društvu se imenuju tri (3) povjerenika koji svoju dužnost obav­ljaju tijekom
radnog vremena.

2.
Imenova­nje koordinatora povjerenika za zaštitu na radu

Članak
111.

(1)
Koordinatora povjerenika za zaštitu na radu većinom glasova biraju povjerenici
zaštite na radu u Društvu i to iz svojih redova.

(2)
Koordinator povjerenika ZNR svoju dužnost obav­lja tijekom radnog vremena.

3.
Zadatak povjerenika za zaštitu na radu

Članak
112.

(1)
Zadatak povjerenika za zaštitu na radu je da djeluje u interesu radnika na
području zaštite na radu, te da prati primjenu propisa i mjera zaštite u radnoj
sredini za koju je izabran.

(2)
Povjerenik za zaštitu na radu ima sljedeća prava i dužnosti:

–
sudjelovati u planira­nju unaprjeđiva­nja uvjeta rada, uvo­đe­nja nove
tehnologije, uvođe­nju novih tvari u radni proces i potica­nje na provođe­nje
zaštite na radu u Društvu

– biti
obaviješten o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdrav­lje radnika

–
primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provođe­nje mjera zaštite na
radu

– izvještavati Službu zaštite na radu, te inspekciju
rada o svojim zapaža­njima i zapaža­njima radnika čiji je povjerenik

– prisustvovati unutar­njim nadzorima radnika Službe
zaštite na radu i očitovati se na či­njenično sta­nje koje utvrdi inž. zaštite
na radu

– prisustvovati inspekcijskim nadzorima i očitovati
se na či­njenično sta­nje koje utvrdi inspektor

– pozvati inspektora rada kada ocijeni kada su
ugroženi život i zdrav­lje radnika, a Služba zaštite na radu ili odgovorna
osoba to propušta ili odbija učiniti

– školovati se za obav­lja­nje ovih poslova, stalno
proširivati i unaprjeđivati zna­nje, pratiti i prikup­ljati obavijesti od
značaja za ­nje­gov rad

– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i miš­lje­nje,
te svojim djelova­njem poticati ostale radnike za rad na siguran način

– obavještavati radnike o poduzetim mjerama za
osigura­nje zaštite na radu i zdravstvene zaštite.

(3) O svom radu povjerenik je dužan najma­nje svaka
tri mjeseca izvještavati koordinatora povjerenika za zaštitu na radu i radničko
vijeće Društva (odnosno sindikalnog povjerenika u funkciji radničkog vijeća).

(4) Povjerenik za zaštitu na radu dužan je
kontinuirano obav­ješ­tavati nadležne osobe o uočenim nepravilnostima u odvija­nju
procesa rada (oprem­ljenost osobnim zaštitnim sredstvima, ispravnosti sredstava
za rad, uvjetima rada, uočenim štetnostima i opas­nostima po­ ljudsko zdrav­lje
i sl.).

(5) O svom radu, te uočenim nedostacima u radnom
procesu povjerenik za zaštitu na radu vodi dnevnik rada (Z-4), a o provedenim
pre­gledima obavezno ispu­njava upisni list k­njige zapaža­nja nedostataka
(Z-6).

(6) Jedan primjerak obrasca (Z-6) o pre­gledu,
obavezno dos­tav­lja rukovodite­lju radionice, koordinatoru povjerenika zaš­ti­te
na radu i inže­njeru zaštite na radu koji obav­lja poslove zaštite na radu za
Društvo.

4. Zadatak koordinatora povjerenika za zaštitu na
radu

Članak 113.

(1)
Zadatak je koordinatora povjerenika za zaštitu na radu da djeluje u interesu
radnika na osigurava­nju kvalitetnijih uvjeta rada i otkla­nja­nja opasnosti i štetnosti
po radnika u radnim procesima, te da prati primjenu propisa i mjera zaštite u
radnoj sredini za koju je izabran.

(2) Koordinator povjerenika za zaštitu na radu ako
obav­lja funkciju zaštite na radu pored zadataka iz ovog članka ima i sljedeća
prava i dužnosti:

– pratiti provedbu općih načela zaštite na radu u
Društvu

– sudjelovati u uređiva­nju i provedbi zaštite na
radu putem odbora zaštite na radu teme­ljenih na procjenama opasnosti izra­đenih
za radna mjesta u Društvu

– sudjelovati u provedbi Programa osposob­ljava­nja
ovlašte­nika za zaštitu na radu, te provedbu Programa osposob­ljava­nja radnika
za rad na siguran način u Pogonima za koje je nadležan

–
pratiti da li su mjesta rada uredno označena znakovima sigurnosti kao i
urednost i redovitost obavješćiva­nja radnika, povjerenika za zaštitu na radu i
radničkog vijeća (sindikalnog povjerenika u funkciji radničkog vijeća) o
opasnostima i štetnostima na radnim mjestima i u radnoj okolini

–
pratiti provođe­nje propisa kojima se re­guliraju obveze Druš­tva i radnika na
poslovima s posebnim uvjetima rada

–
pratiti zaštitu mladeži, žena i radnika s uma­njenom sposob­nošću

–
pratiti ispravnost objekata, strojeva i uređaja, te oprem­lje­nost radnika
osobnim zaštitnim sredstvima i opremi za rad na siguran način

–
pratiti provedbu obveza Društva spram radnika u radnim procesima s opasnim
radnim tvarima

–
pratiti provode li se ispitiva­nja radnog okoliša, te strojeva i uređaja s
povećanim opasnostima

–
provoditi kontrolu u pogonima koji obav­ljaju poslove na privremenim i
zajedničkim privremenim radilištima da li su ista organizirana i sigurna
sukladno Planu uređe­nja radilišta koje­g donosi ministar nadležan za rad i
Pravilima zaštite na radu Društva

–
sudjelovati u provođe­nju propisanih mjera zaštite od požara, evakuacije i
spašava­nja radnika

– pratiti redovitost osposob­ljava­nja dijela radnika
za pruža­nje prve pomoći, te oprem­ljenost radnih prostora s opremom za pruža­nje
prve pomoći

– pratiti provedbu mjera zaštite nepušača i zabrane
uzima­nja alkohola i drugih sredstava ovisnosti

– sudjelovati u radu Odbora za zaštitu na radu kao ­nje­gov
ravnopravan član

– koordinirati rad povjerenika za zaštitu na radu u
pogonima za koje je nadležan, kroz redovne sjednice i osobne kontakte te:

– inicirati realizaciju nalaza povjerenika za zaštitu
na radu upisanih u Dnevnik rada i K­njigu zapaža­nja nedostataka povjerenika za
zaštitu na radu

– osiguravati uvjete za nesmetani rad povjerenika za
zaštitu na radu, te njihovu izobrazbu i stručno usavršava­nje

– određivati godiš­nje programe osposob­ljava­nja
povjerenika za zaštitu na radu uz pomoć struč­njaka zaštite na radu ili
vanjskih institucija

– sudjelovati u radu inspektora rada za vrijeme
nadzora procesa rada u pogonima, te pratiti realizaciju nalaza inspektora rada
kao i provedbu obveza Društva spram tijela nadzora iz Zakona o zaštiti na radu
i podzakonskih akata

– pratiti provedbu obveza Društva i ­nje­govih
ovlaštenika u provedbi mjera zaštite na radu

– pratiti urednost vođe­nja isprava i evidencija, a
prema Zakonu o zaštiti na radu

– pratiti provedbu obveza i prava radnika propisana
Zakonom o zaštiti na radu

– surađivati s medicinom rada i nadležnim inže­njerom
zaštite na radu

– pratiti evidenciju troškova nezgoda i nesreća na
radu (Obra­zac EL-8) za radionice za koje je nadležan, te izraditi godiš­nje
izvješće s kojim upoznaje Odbor za zaštitu na radu i ruko­vodite­lja radionice.

5.
Uvjeti za nesmetani rad povjerenika i koordinatora za zaštitu na radu

Članak
114.

Društvo
je dužno povjereniku i koordinatoru za zaštitu na radu osigurati uvjete za
nesmetano obnaša­nje dužnosti, davati sve potrebne obavijesti i omogućiti uvid
u sve propise i isprave u vezi sa zaštitom na radu. Povjerenik i koordinator
povjerenika za zaštitu na radu ima pravo pristupa svim radnim mjestima i radnim
prostorima u radionicama Društva za koje obnaša dužnost.

Članak 115.

Povjerenik i koordinator povjerenika za zaštitu na
radu imaju pravo na oslobađa­nje od obveze obav­lja­nja redovnog rada uz
naknadu plaće kao da je radio zbog osposob­ljava­nja iz područja zaštite na
radu (tečajevi, seminari i sl.) u traja­nju od 7 dana godiš­nje, uz obvezu da o
tome obavijeste nadležnog ruko­vodite­lja radionice 7 dana unaprijed. Ako se
osposob­ljava­nje obav­­lja izvan mjesta rada i mjesta stanova­nja, povjerenik
ili koordinator ima pravo na nalog za službeno putova­nje s pravom na dnevnicu
i troškove smještaja.

Članak
116.

(1)
Društvo je obvezno osigurati koordinatorima za zaštitu na radu adekvatno oprem­ljen
prostor za rad, te nesmetano korište­nje ŽAT i HT linije kao i telefaksa. U
slučaju kada sindikat imenuje koordinatora za zaštitu na radu, koordinator će
za rad koristiti prostore sindikata koji ga je imenovao ako je Društvo dalo
sindikatu oprem­ljeni prostor za rad. Usluge tehničko-administrativno-stručnih
poslova koordinator povjerenika za zaštitu na radu koristit će u Društvu u
kojem djeluje na trošak poslodavca.

(2) Povjerenik i koordinator za zaštitu na radu po
potrebi može koristiti oglasne ploče i odgovarajući prostor radi obavješ­tava­nja
radnika.

Članak 117.

(1) Povjerenik i koordinator povjerenika izravno
kontaktira ovlaštenike Poslodavca u Radionici u kojoj obnaša dužnost, u svezi s
primjedbom radnika i osobnih zapaža­nja vezanih za opasnosti i štetnosti po
zdrav­lje radnika i provedbom mjera zaštite na radu.

(2) Tijekom obnaša­nja dužnosti i godinu dana nakon
prestanka iste, povjereniku i koordinatoru za zaštitu na radu ne može se bez
suglasnosti radničkog vijeća i sindikata:

– otkazati Ugovor o radu

– odrediti raspored na drugo radno mjesto ili kod
drugog poslodavca

– sma­njiti plaću

– pokrenuti protiv ­nje­ga postupak za naknadu štete

– na drugi način dovesti u nepovo­ljniji položaj.

Članak 118.

(1) Koordinatoru povjerenika za zaštitu na radu pripada
pravo na plaću nje­govoga radnog mjesta.

(2) Povjereniku za zaštitu na radu pripada pravo na
plaću ­nje­govoga radnog mjesta.

(3)
Koordinator povjerenika i povjerenici za zaštitu na radu ostvaruju sva
materijalna prava koja im pripadaju na temelju ovog Ugovora, Pravilnika o radu
i ugovora o radu.

(4) Iz
prethodnog stavka proizlaze prava na isplatu:

– re­gresa
za godiš­nji odmor,

–
naknade za prijevoz na posao,

–
nagrade za vjernost društvu,

–
božićnice,

–
poklona djeci do 15 godina starosti,

– solidarne
pomoći,

– prava
na naknadu štete nastale za vrijeme obnaša­nja profesionalne dužnosti (u radno
vrijeme, na službenim putova­njima, za vrijeme školova­nja i osposob­ljava­nja)
ili uz redovni rad,

–
ostalih materijalnih prava.

Članak
119.

Povjerenici
i koordinator za zaštitu na radu obvezuje se poštivati i provoditi odredbe
Zakona o zaštiti na radu, Pravilnika o zaštiti na radu ovog Ugovora i drugih
akata.

Članak
120.

Pravo
na naknadu štete nastale za vrijeme i u svezi s obav­lja­njem dužnosti
povjerenika i koordinatora za zaštitu na radu bilo uz redovan rad ili u punom
radnom vremenu, ostvaruje se zbog obav­lja­nja dužnosti na području mjesta rada
(iz Ugovora o radu i Aneksa ugovora o radu koordinatora za zaštitu na radu) kao
i za vrijeme kada se navedene dužnosti obav­ljaju na područjima od mjesta rada
do mjesta obav­lja­nja dužnosti povjerenika i koordinatora za ZNR i natrag, što
je vid­ljivo iz naloga za službeni put.

XIV.
UVJETI ZA RAD RADNIČKOG VIJEĆA

Članak
121.

(1)
Broj članova radničkih vijeća utvrđuje se prema broju zaposlenih radnika u
Društvu, a prema članku 134. Zakona o radu. Radničko vijeće djeluje u Društvu
sukladno odredbama članaka 132. do 158. Zakona o radu, a što se prema stavku 3.
članka 148. Zakona o radu primje­njuje na sindikalnog povjerenika u funkciji
radničkog vijeća.

(2)
Društvo će osigurati adekvatan prostor za rad radničkih vijeća odnosno
sindikalnih povjerenika u funkciji radničkog vije­ća. Tehničke i
administrativno stručne poslove za potrebe radnič­kih vijeća obav­ljat će administrativno
osob­lje Društva na trošak Društva.

(3) Društvo će omogućiti članovima radničkih vijeća
osposo­b­­­­ljava­nje za obav­lja­nje te funkcije, prema članku 152. Zakona o
radu.

(4) Društvo će snositi troškove koji prema Zakonu o
radu i ovom Kolektivnom ugovoru nastaju djelova­njem radničkih vijeća.

Članak
122.

(1) Za
rad u radničkom vijeću svakom članu pripada naknada plaće za šest radnih sati
tjedno na teme­lju članka 152. Zakona o radu. Članovi radničkih vijeća mogu
jedan drugome ustupati radne sate, a svi ukupni radni sati mogu biti objedi­njeni
pa se poslovi predsjednika, koordinatora radničkih vijeća, ili sindikalnog
povjerenika u funkciji radničkog vijeća mogu obav­ljati s pola radnog vremena.

(2) Ako radničko vijeće ima tri, ili više članova, ono
radi na sjednicama. Sjednicama radničkog vijeća mogu biti nazočni pred­stavnici
sindikata koji imaju članove zaposlene kod Poslodavca, bez prava sudjelova­nja
u udlučiva­nju.

(3) Pravo
na izbor radničkih vijeća na teme­lju članka 135. Zakona o radu ostvaruje se na
razini organizacijskih jedinica Društva.

Članak 123.

(1)
Predsjedniku radničkog vijeća, ili sindikalnom povjereniku u funkciji radničkog
vijeća pripada pravo na plaću ­nje­govog radnog mjesta.

(2)
Članovi radničkog vijeća i imenovani povjerenik u funkciji radničkog vijeća
ostvaruju sva materijalna prava koja im pripadaju na teme­lju ovog Ugovora,
Pravilnika o radu i ugovora o radu.

(3) Iz
prethodnog stavka proizlaze prava na isplatu:

– re­gresa
za godiš­nji odmor,

– naknade za prijevoz na posao,

– nagrade za vjernost društvu,

– božićnice,

– poklona djeci do 15 godina starosti,

– solidarne pomoći,

– prava na naknadu štete nastale za vrijeme obnaša­nja
profesionalne dužnosti (u radno vrijeme, na službenim putova­njima, za vrijeme
školova­nja i osposob­ljava­nja) ili uz redovni rad,

– ostalih materijalnih prava.

Članak 124.

Društvo će člana, predsjednika ili sindikalnog
povjerenika u funkciji radničkog vijeća iz članka 127. ovog Ugovora, nakon
prestanka rada ili obav­lja­nja funkcije radničkog vijeća u punom radnom
vremenu, rasporediti na poslove na kojima je prethodno radio, ili na druge
poslove u okviru ­nje­gove stručne spreme, uz plaću radnog mjesta koju je imao
prije obav­lja­nja funkcije u radničkom vijeću.

Članak
125.

Radnici
Društva mogu rješava­nje svojih prava vezana uz radničko vijeće zatražiti od
radničkog vijeća, odnosno sindikalnog povjerenika u funkciji radničkog vijeća,
u svoje radno vrije­me uz uvjet da time ne remete tehnološki proces rada.

XV.
ULAGANJA U POBOLJŠANJE UVJETA RADA I HUMANIZACIJU RADNIH MJESTA

Članak
126.

(1)
Društvo se obvezuje Planom poslova­nja predviđati ulaga­nja za poboljša­nje
uvjeta rada i humanizaciju radnih mjesta.

(2)
Godiš­nji planovi ulagačkih aktivnosti u pobo­ljša­nju uvje­ta rada te određiva­nje
prioriteta ulaga­nja iz ovih područja usu­glašavaju se sa Sindikatom.

(3) U
svrhu kontrole realizacije Plana ulagačkih aktivnosti trgovačkih društava u
pobo­ljša­nje uvjeta rada i humanizaciju radnih mjesta Sindikat može imenovati
predstavnike sindikata u povjerenstva koja će provoditi ulagačke aktivnosti.

(4)
Predstavnik Sindikata imenovan na teme­lju prethodnog stavka ovog članka ima u
povjerenstvu koje provodi ulagačke aktivnosti funkciju promatrača.

Članak
127.

Društvo
se obvezuje da će primje­njivati pravila zaštite na radu na teme­lju vrijedeće­g
Zakona, a posebice:

– izbje­gava­nje
opasnosti i štetnosti,

– donoše­nje i poštiva­nje procjene opasnosti,

– sprječava­nje opasnosti i štetnosti na ­njihovom
izvoru,

– zamjenu opasnog neopasnim ili ma­nje opasnim,

– dava­nje prednosti skupnim mjerama zaštite pred
pojedi­načnim,

– odgovarajuće­g osposob­ljava­nja i obavješćiva­nja
radnika,

– planira­nje zaštite na radu s ci­ljem poveziva­nja
tehnike, ustroja rada, uvjeta rada, ­ljudskih odnosa i utjecaja okoliša na
radno mjesto,

– prilagođava­nje tehničkom napretku,

– prilagodbe rada radnicima, naročito u svezi s
oblikova­njem mjesta rada, izbora opreme te načina rada i proizvod­nje posebice
u svrhu ublažava­nja jednoličnog rada i rada po učinku, kako bi se sma­njio ­njihov
štetan učinak na zdrav­lje.

Članak 128.

(1) Društvo se obvezuje da će surađivati sa
Sindikatom u svezi s primjenom odredbi Zakona o zaštiti na radu.

(2) Primjena Pravila zaštite na radu i s ­njima
povezanih mjera zdravstvene zaštite ne smije povlačiti nikakve troškove za
radnike.

XVI.
PRIMANJA

Članak
129.

Poslodavac
će, isplatiti plaću i pripadajuće naknade (u da­lj­njem tekstu: prima­nja)
radniku na teme­lju ovoga Kolektivnog ugovora.

Članak 130.

(1) Doprinose, poreze i prireze obračunava i uplaćuje
poslodavac.

(2) Poslodavac će omogućiti radniku uvid u
dokumentaciju o obračunu nje­govih prima­nja i uplati doprinosa, poreza i
prireza.

Članak 131.

Podaci o prima­njima radnika su javni, u smislu
članka 102. Kolektivnog ugovora.

1.
Plaća

Članak
132.

(1)
Plaću radnika čine osnovna plaća i dodaci na plaću.

(2) Pod osnovnom plaćom radnika u smislu ovog Ugovora
podrazumijeva se plaća utvrđena na temelju cijene sata rada iz Priloga 1. ovog
Ugovora za određeno radno mjesto uvećana za postotak po osnovi navršenih godina
radnog staža.

(3) Postotak po osnovi navršenoga radnog staža iznosi
0,5% po godini staža.

(4) Kao broj navršenih godina radnog staža smatra se
broj godina radnog staža koje je radnik navršio do konca prethodnog mjeseca, uk­ljučujući
i godine s naslova staža osigura­nja s uve­ćanim traja­njem i posebnog staža.

(5) Pod dodacima na plaću radnika podrazumijevaju se
uveća­nja plaće koja se re­guliraju ovim Ugovorom.

Članak 133.

Cijena sata rada utvrđuje se na temelju sljedećih
osnova i mjerila:

– složenosti poslova radnog mjesta,

– odgovornosti za obav­ljene poslove,

–
uvjeta rada koji su normalni za to radno mjesto,

–
napori u radu.

Članak 134.

(1) Za
svako radno mjesto u Remontu i proizvod­nji že­ljezničkih vozila d.o.o. primje­njivat
će se cijena sata ili koeficijent iz Priloga 1. ovog Ugovora.

(2)
Ukoliko je Prilogom 1. ovog Ugovora za pojedino radno mjesto utvrđen
koeficijent, osnovica za obračun plaće toga radnog mjesta je prosječna bruto
plaća isplaćena u Društvu u prethodnom mjesecu.

(3)
Poslodavac može posebnom odlukom izuzetnom struč­njaku odrediti plaću veću od
one koja bi mu pripadala po ovom Ugovoru.

Članak 135.

(1)
Prosječna prima­nja radnika Društva usklađuju se s prosječnom plaćom radnika HŽ
– Hrvatskih že­ljeznica ili s rastom bruto nacionalnog proizvoda u RH.

(2)
Odluku o usklađiva­nju cijena sata rada iz stavka 1. ovog članka donosi
Povjerenstvo za tumače­nje odredbi ovog ugovora.

Članak
136.

Plaća
pripravnika iznosi 80% cijene sata rada radnog mjesta za koje se priprema.

2.
Solidarnost

Članak
137.

(1)
Radnik po osnovi solidarnosti ima pravo zadržati dosadaš­nju plaću iz ugovora o
radu ako u trenutku promjene rad­nog mjesta ispu­njava sljedeće uvjete:

–
radnik s navršenih 55 godina (muškarac) ili 50 godina (žena) života, uz uvjet
da radnik kod Poslodavca ima najma­nje 20 godina radnog staža.

(2)
Radnici koji su do donoše­nja ovog Ugovora ostvarili pravo na plaću po osnovi
solidarnosti zadržavaju to pravo.

(3)
Stečeno pravo na solidarnost obavezno se upisuje kod promjene ugovora o radu
ili sklapa­njem aneksa ugovora o radu.

3. Stimulacija

Članak
138.

Pravilnikom
koji re­gulira područje stimulacije (pozitivne i ne­gativne) utvrdit će se
kriteriji u roku šest (6) mjeseci od potpisiva­nja ovog Kolektivnog ugovora.
Pravilnik će utvrditi članovi pre­govaračkih odbora sindikata i poslodavca.

Članak
139.

U
slučaju sma­nje­nja broja zaposlenih nedobrovo­ljnim otka­ziva­njem ugovora o
radu iz poslovno uvjetovanih razloga, stranke ovog Ugovora otvorit će pre­govore
o mogućem usmje­rava­nju sredstava za koja se uma­njuju troškovi plaća u
dodatno poveća­nje cijena sata rada.

XVII. DODACI PLAĆE

Članak
140.

Za
otežane uvjete rada, prekovremeni i noćni rad te rad subotom, nedje­ljom,
blagdanom ili nekim drugim danom za koji je zakonom određeno da se ne radi,
radnik ima pravo na povećanu plaću.

Članak
141.

(1)
Plaća radniku uvećava se:

– za rad noću                                    50%

– za prekovremeni rad                      50%

– za rad nedje­ljom                            35%

– za rad subotom                              25%

– za rad na blagdane i
neradne

   dane utvrđene zakonom                 50%

– za rad na dan Uskrsa                     50%

(2) Ako
radnik radi na dane blagdana i u neradne dane utvrđene zakonom, i na dan Uskrsa
ostvaruje pravo na redovnu plaću, naknadu plaće uvećane za 50% odnosno
ostvaruje plaću od 250% i to za stvarno odrađene sate u te dane.

(3)
Poveća­nje plaće za rad nedje­ljom i subotom, za rad na blagdane i neradne
dane, te rad na dan Uskrsa međusobno se isk­ljučuju, odnosno radniku se
isplaćuje poveća­nje za taj dan koje je za ­nje­ga povo­ljnije.

Članak
142.

Kada
radnik pored redovitog posla, obav­lja i poslove mentora odnosno nadzire rad
radnika pod nadzorom ili učenika, za sate mentorstva odnosno nadzora ima pravo,
za te sate, na dodatak plaće u visini 10% na cijenu sata rada.

XVIII.
NAKNADA PLAĆE

1.
Naknada za vrijeme godiš­nje­g odmora

Članak
143.

(1) Za
vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora radnik ima pravo na naknadu plaće kao da
je radio.

(2)
Naknada za sate godiš­nje­g odmora za radnike koji ostvaruju rad noću, subotom,
nedje­ljom, u dane državnih blagdana i neradne dane te pripravnost i dežurstvo
utvrđuje se na teme­lju prosječnog postotka za rad noću, subotom, nedje­ljom,
rada u dane državnih blagdana i neradnih dana, pripravnosti i dežurstva, a na
teme­lju prethodnih polugodiš­njih isplata i to od 1. 1. do 30. 6. i od 1. 7.
do 31. 12. svake godine za svakog radnika i primje­njuje se sljedećih šest
mjeseci.

2. Naknada za vrijeme
plaćenog dopusta

Članak
144.

(1) Za vrijeme
korište­nja plaćenog dopusta radnik ima pravo na naknadu plaće kao da je radio.

(2)
Naknada za sate plaćenog dopusta za radnike koji ostvaruju rad noću, subotom,
nedje­ljom, u dane državnih blagdana i neradne dane te pripravnost i dežurstvo
utvrđuje se na teme­lju prosječnog postotka za rad noću, subotom, nedje­ljom,
rada u dane državnih blagdana i neradnih dana, pripravnosti i dežurstva, a na
teme­lju prethodnih polugodiš­njih isplata i to od 1. 1. do 30. 6. i od 1. 7.
do 31. 12. svake godine za svakog radnika i primje­njuje se sljedećih šest
mjeseci.

3.
Naknada plaće za vrijeme blagdana i neradnih dana

Članak
145.

(1) Ako
radnik ne radi zbog blagdana ili neradnih dana utvrđenih zakonom, ima pravo na
naknadu plaće u visini kao da je radio.

(2)
Poveća­nje plaće za rad subotom, nedje­ljom, za rad na blagdane i neradne dane
te rad na dan Uskrsa međusobno se isk­ljučuju, odnosno radniku se isplaćuje
poveća­nje za taj dan koje je za ­nje­ga povo­ljnije.

4.
Naknada za vrijeme bolesti

Članak
146.

(1) U
slučaju odsutnosti s rada zbog bolesti na teret poslo­dav­ca radnik ima pravo
na naknadu plaće u visini 90% ­nje­gove plaće kao da je radio.

(2) Naknada za vrijeme bolova­nja na teret poslodavca
za radnike koji ostvaruju rad noću, subotom, nedje­ljom, u dane državnih
blagdana i neradne dane te pripravnost i dežurstvo utvr­đuje se na teme­lju
prosječnog postotka za rad noću, subotom, nedje­ljom, rada u dane državnih
blagdana i neradnih dana, pripravnosti i dežurstva, a na teme­lju prethodnih
polugodiš­njih isplata i to od 1. 1. do 30. 6. i od 1. 7. do 31. 12. svake
godine za svakog radnika i primje­njuje se sljedećih šest mjeseci.

Članak 147.

(1) Radniku koji ostvaruje pravo na teme­lju
solidarnosti po odredbama ovog Ugovora poslodavac je obvezan isplaćivati naknadu
za bolova­nje do 42 dana u visini 90% kao naknadu plaće.

(2) U slučaju bolova­nja zbog profesionalne bolesti,
nesreće na radu ili pos­ljedica ratnih stradava­nja za pripadnike HV i MUP,
radniku pripada naknada plaće u 100% iznosu prethodnog mjeseca, uvećana za
porast plaća u Društvu za tekući mjesec za koji se ista obračunava.

(3) Kada je radnik u prethodnom mjesecu bio
djelomično na bolova­nju, a djelomično radio tada se plaća prethodnog mjeseca
za ostvarene sate svodi na plaću za 174 sata u smislu ovog članka.

5. Naknada plaće sindikalnom povjereniku

Članak
148.

Zbog
pohađa­nja sindikalnih sastanaka, tečajeva, osposob­ljava­nja, seminara i
sjednica sindikalnih tijela (skupštine, sabori i sl.) sindikalni povjerenik
koji dužnost obav­lja uz redovni rad ima pravo na naknadu plaće kao da je
radio, uz prilaga­nje pisanog poziva na osnovi koje­g Poslodavac izdaje putni
nalog.

6. Naknada plaće za vrijeme dok nisu provedene mjere
zaštite na radu

Članak
149.

Radnik
koji odbije raditi jer nisu provedene propisane mjere zaštite na radu, a zbog
če­ga su mu neposredno ugroženi život ili zdrav­lje, ima pravo na naknadu plaće
kao da je radio, za vrijeme dok se ne provedu propisane mjere zaštite na radu,
ako za to vrijeme nije raspoređen na druge odgovarajuće poslove u okviru svog
radnog mjesta.

7. Naknada plaće za vrijeme uda­lje­nja i pritvora

Članak
150.

(1) Ako
poslodavac iz preventivnih razloga uda­lji radnika od obav­lja­nja poslova u
slučajevima i uvjetima iz zakona, osim u slučajevima uda­lje­nja zbog uživa­nja
alkohola ili opojnih sredstava, radnik ima pravo na naknadu plaće bez dodatka
najdu­lje do kraja smjene.

(2)
Ukoliko radnik izjavi, na propisan način da zbog svog fizičkog ili duševnog sta­nja
nije u sta­nju obav­ljati svoj posao, radniku ne pripada naknada plaće, ako mu
nije odobreno bolova­nje.

Članak
151.

(1) U
slučaju primjene sigurnosne mjere kada se radniku privremeno mora zabraniti
obav­lja­nje ­nje­govih poslova zbog utvrđiva­nja či­njeničnog sta­nja radi
sprječava­nja da­lj­nje­g nanoše­nja štete Društvu ili sprječava­nje ugrožava­nja
sigurnosti prometa i sigurnosti pri radu i privremeno ga se raspoređuje na
drugo radno mjesto, za vrijeme utvrđiva­nja odgovornosti radnik zadržava plaću
radnog mjesta na koje je raspoređen.

(2) Ako
je radnik oslobođen odgovornosti ili ako se ustanovi da nije bilo uvjeta za uda­lje­nje
s radnog mjesta radnik ima pravo na pripadajuće dodatke i naknade koje bi
ostvario kao da je radio i pravo na naknadu štete sukladno članku 102. Zakona o
radu.

Članak
152.

(1) Za vrijeme
pritvora do koje­g je došlo u svezi s radnim zadatkom, radnik ima pravo na
naknadu plaće radnog mjesta na kojem je radio prije pritvora u visini:

– 50%
ako ne uzdržava obite­lj,

– 75%
ako uzdržava obite­lj.

(2) Ako
je radnik oslobođen odgovornosti u slučajevima predviđenim zakonom, ima pravo
na razliku između plaće za vrijeme pritvora i plaće koju bi ostvario na svom
radnom mjestu kao da je radio i ostala prava koja se ostvaruju na teme­lju
rada.

8.
Ostale naknade plaće

Članak
153.

(1)
Radnik ima pravo na naknadu plaće kao da je radio i u s­ljedećim slučajevima:

– za
vrijeme izobrazbe, prekvalifikacije, dokvalifikacije i drugih oblika stručnog
osposob­ljava­nja za potrebe poslodavca,

– kada ne radi zbog prekida i zatoja u radu bez kriv­nje
radnika,

– za vrijeme odsutnosti s rada radi dragovo­ljnog
dava­nja krvi,

– za vrijeme odsutnosti s rada zbog sudjelova­nja u
radu povjerenstava i tijela koja imenuje poslodavac,

– državnih i vjerskih blagdana i neradnih dana
utvrđenih zakonom ako je u te dane po rasporedu rada trebao raditi.

(2) Ako radnik ne radi zbog vojne vježbe, vježbe
jedinice MUP-a, osposob­ljava­nja i sudjelova­nja u obrani i civilnoj zaštiti
ili drugih razloga utvrđenih Zakonom, ima pravo na naknadu plaće sukladno
posebnim propisima.

XIX.
NAKNADE TROŠKOVA RADNIKA

1.
Naknada za službeno putova­nje u zem­lji

Članak
154.

Službenim
putova­njem smatra se putova­nje radi obav­lja­nja poslova i radnih zadataka
izvan mjesta rada i mjesta prebi­va­lišta ili uobičajenog boravišta na uda­ljenosti
od najma­nje trideset (30) kilometara.

Članak
155.

(1)
Iznos dnevnice određuje se odlukom Poslodavca do visine neoporezivog dijela
dnevnice za službeno putova­nje u Repub­lici Hrvatskoj.

(2)
Troškovi noće­nja na službenom putova­nju priznaju se do visine stvarnih
izdataka hotela druge kate­gorije – tri zvjezdice.

Članak
156.

(1)
Cijela dnevnica pripada radniku kada je putova­nje trajalo preko dvanaest (12)
do dvadeset četiri (24) sata.

(2)
Polovica dnevnice ostvaruje se kada je putova­nje trajalo preko osam (8) do
dvanaest (12) sati kao i za ostatak vremena preko osam (8) do dvanaest (12)
sati ako je putova­nje trajalo du­lje od dvadeset i četiri (24) sata.

(3) Broj cijelih dnevnica uz nalog ili nalog s
prilogom uvr­đuje se zbraja­njem ukupno provedenih sati na putu preko osam (8)
sati i dije­lje­njem sa dvadeset četiri (24).

Članak 157.

U slučaju kada je službeno putova­nje obav­ljeno radi
zamje­ne, ispomoći, doškolova­nja, privremene promjene mjesta rada, održava­nja
i sl. pod uvjetima iz članaka 163. i 165. ovog Ugovora radnik ostvaruje pravo
na dnevnicu obračunatu na temelju naloga za službeno putova­nje s prilogom, ako
se svaki dan vraća kući. Ako se radnik ne vraća kući svaki dan ostvaruje pravo
na 70% iznosa dnevnice na temelju naloga za službeno putova­nje, uz osigura­nje
smještaja.

2.
Naknada za službeno putova­nje u inozemstvo

Članak
158.

(1)
Troškovi i dnevnice za službeno putova­nje u inozemstvo utvrđuju se u visini i
na način propisan za korisnike državnog proračuna.

(2) Na zahtjev
radnika iznos međunarodne dnevnice može se isplatiti u kunama.

3.
Naknada za vrijeme odvojenosti od obite­lji

Članak
159.

(1)
Kada poslodavac otkaže radniku ugovor o radu, s ponudom izmije­njenog ugovora o
radu, kojim se mije­nja mjesto rada, pa radnik radi obav­lja­nja poslova mora
boraviti odvojeno od obite­lji, pripada mu naknada za odvojeni život.

(2)
Naknada za odvojeni život utvrđuje se odlukom Poslo­dav­ca do visine
neoporezivog dijela.

4.
Naknada za korište­nje privatnog automobila u službene svrhe

Članak
160.

Radnik
koji pri obav­lja­nju poslova po nalogu poslodavca koristi vlastito vozilo, ima
pravo na naknadu u visini 30% cijene litre benzina euro super 95 po prijeđenom
kilometru.

5.
Naknada za prijevoz na posao i s posla

Članak
161.

(1) Svi
radnici imaju pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u iznosu
koji odgovara cijeni mjesečne pokazne karte za gradski prijevoz prema sjedištu
poslodavca.

(2)
Radnici kojima su stvarni troškovi veći od spomenutih u stavku 1. poslodavac
osigurava mjesečnu kartu putničkog vlaka (P-2D), drugi razred na teret
poslodavca, umjesto naknade iz stav­ka 1. ovog članka. Ukoliko je cijena P-2D
karte ma­nja od cijene karte iz stavka 1. poslodavac će radnicima isplatiti
razliku.

(3) Radnici čije je prebivalište uda­ljeno više od 5
km od že­ljezničke postaje imaju pravo na troškove prijevoza autobusom u visini
mjesečne pokazne karte uz predoče­nje iste umjesto naknade iz stavka 1. ovog
članka.

(4) Radnici koji se poslodavcu ne prijave za kupovinu
P-2D karte ili ne predoče pokaznu mjesečnu kartu za autobus imaju pravo na
naknadu iz stavka 1. ovog članka.

(5) Radnici Društva i članovi obite­lji koji se
tretiraju u zajedničkom domaćinstvu imaju pravo na povlastice P-4, P-7 i FIP
dok iste osigurava vlasnik – HŽ.

6.
Terenski dodatak

Članak
162.

(1)
Terenski dodatak isplaćuje se u zem­lji kada radnik boravi izvan mjesta svoje­ga
prebivališta ili uobičajenog boravišta radi poslova koje obav­lja izvan
sjedišta Poslodavca ili radionice, ili kada Poslodavac obav­lja takvu vrstu
djelatnosti koja je po svojoj prirodi vezana za rad na terenu (mjesto rada se
razlikuje od mjesta sjedišta Poslodavca ili radionice i mjesta prebivališta ili
uobičajenog boravišta radnika, pri čemu je mjesto rada uda­ljeno od tih mjesta
najma­nje trideset (30) kilometara).

(2)
Iznos terenskog dodatka jednak je iznosu dnevnice.

7.
Selidbeni troškovi

Članak
163.

Ako
poslodavac otkaže ugovor o radu s ponudom izmije­njenog ugovora o radu kojim se
mije­nja mjesto rada, poslodavac osigurava besplatan prijevoz stvari vlakom
odnosno kamionom.

XX.
OSTALA PRIMANJA

1.
Jednokratni dodatak na plaću

Članak
164.

(1)
Poslodavac se obvezuje isplatiti jednokratni dodatak na plaću (re­gres).

(2) Jednokratni
dodatak na plaću isplaćuje se u terminu i iznosu koji je vezan za HŽ kao
osnivača i vlasnika.

(3)
Pravo iz stavka 1. ostvaruju svi radnici koji su u toj godini ostvarili pravo
na godiš­nji odmor. Radniku koji ostvaruje pravo na dio godiš­nje­g odmora
isplaćuje se razmjerni dio dodatka u odnosu na 18 dana godiš­nje­g odmora, a u
skladu s utvrđenom politikom plaća.

2.
Božićnica

Članak
165.

Poslodavac
će radniku isplatiti božićnicu u mjesecu prosincu tekuće godine u visini
neoporezivog dijela prima­nja za tu svrhu.

3.
Otpremnina kod otkaza ugovora o radu

Članak
166.

(1)
Radnik kojemu poslodavac otkazuje ugovor o radu sklop­ljen na neodređeno
vrijeme, a koji je radio kod poslodavca neprekidno dvije godine, osim ako se
ugovor o radu otkazuje iz razloga skriv­ljenog ponaša­nja radnika, ima pravo na
otpremninu u visini prosječne plaće isplaćene radniku za tri mjeseca prije
prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada u Društvu (odnosno u
HŽ) uračunavajući i staž osigura­nja s uveća­nim traja­njem i poseban staž
ostvaren u Domovinskom ratu.

(2) Radniku, kojemu Poslodavac otkaže ugovor o radu
uz ponudu izmije­njenog ugovora o radu na radnom mjestu iste stručne spreme, u
mjestu rada, a radnik ponudu odbije, ima pravo na 50% iznosa iz stavka 1.

4. Otpremnina
kod odlaska u mirovinu

Članak
167.

Radnik
ima pravo na otpremninu kod odlaska u mirovinu u visini neoporezivog dijela
visine otpremnine u Republici Hrvatskoj.

5.
Nagrade učenicima i studentima

Članak
168.

(1)
Učenicima i studentima za vrijeme praktičnog rada u Društvu pripada mjesečna
nagrada čiji se iznos određuje odlukom Poslodavca.

(2)
Nagrada pripada razmjerno provedenom vremenu na praktičnom radu.

6.
Naknade za izume, tehnička unaprjeđe­nja i racionalizaciju

Članak
169.

(1) Za
izume ostvarene na radu ili u svezi s radom, izume koji su u svezi s
djelatnošću poslodavca, tehničko unaprjeđe­nje i racionalizaciju, radnik ima
pravo na naknadu.

(2)
Naknada iz stavka 1. ovog članka određuje se zasebnim aktom ili odlukom uz
suglasnost radničkog vijeća.

7. Nagrada za vjernost društvu

Članak
170.

(1)
Radnik ima pravo na nagradu za vjernost društvu nakon navršenih deset godina, a
potom za svakih navršenih pet godina radnog staža ostvarenog u društvu.

(2) U radni staž računa se staž osigura­nja s
uvećanim traja­njem i posebni staž ostvaren u Domovinskom ratu.

(3) Pod radnim stažem u Društvu podrazumijeva se:

– radni staž ostvaren u Društvu i pravnim prednicima
Društva

– radni staž ostvaren u HŽ-u i članicama bivše ZJŽ do
razdruživa­­nja HŽ-a od ZJŽ,

– radni staž ostvaren na izbornim funkcijama izvan
Društva na koje je radnik otišao uz suglasnost poslodavca,

– radni staž ostvaren u sindikatu, društvenim,
kulturnim i sportskim jedinicama.

(4) Nagrada za vjernost Društvu isplaćuje se u
mjesecu u kojem radnik ispu­­njava uvjete za ­­nju u visini neoporezivog iznosa
utvrđenog propisima o porezu na dohodak.

8. Pokloni

Članak
171.

Radnik,
nosite­­lj zdravstvenog osigura­­nja djeteta ima pravo na poklon za svako
dijete do petnaest (15) godina života do visine neoporezivog dijela utvrđenog
propisima o porezu na do­hodak, za božićne blagdane ili dan Sv. Nikole.

9.
Pomoći

Članak
172.

(1)
Radnik ima pravo na jednokratnu pomoć u slučaju smrti supružnika, rodite­­lja,
ili djeteta.

(2)
Visina pomoći utvrđuje se u visini neoporezivog dijela iznosa utvrđenog
propisima o porezu na dohodak.

Članak
173.

(1)
Radnik u slučaju nastanka teže­g tjelesnog ošteće­­nja, zbog oz­­ljede na radu,
a na teme­­lju rješe­­nja nadležnog tijela, ima pravo na jednokratnu pomoć u
visini prosječnih plaća isplaćenih u Društvu po radniku u prethodna tri mjeseca
i to:

– za ošteće­­nje od 30% do 50%      tri (3) prosječne plaće,

– za ošteće­­nje preko 50%     pet (5) prosječnih plaća.

(2) U
slučaju kada se iznos štete pokrije isplatom iz odgovornosti Društva za
osigurani slučaj radnik neće potraživati pomoć od Društva.

Članak
174.

(1)
Radnik ima pravo na jednokratnu pomoć u slučaju požara, poplave ili drugih
uzroka čija je pos­­ljedica gubitak osnov­nih uvjeta za život radnika i članova
­­nje­gove obite­­lji, u slučaju kada radnik pos­­ljedicu ne može otkloniti
sredstvima osigura­­nja ili drugih pomoći nadležnih tijela, ili ista nije
dostatna.

(2)
Odluku o dodjeli i visini pomoći donosi Poslodavac na prijedlog mješovitog
povjerenstva Poslodavca i radničkog vijeća.

Članak
175.

(1)
Radnik ima pravo, jednom godiš­­nje, na pomoć u slučaju bolova­­nja preko 90
dana u visini neoporezivog dijela ove pomoći.

(2) Ako
radnik može bolest izliječiti ili ublažiti samo uz izvanredne troškove
(rehabilitaciju, liječe­­nje, lijekovi, pomagala i drugo), može ostvariti pravo
na pomoć u visini tih troškova.

(3) Na
pravo iz stavka 2. ovog članka radnik ima pravo za slučaj nesreće na radu, a u
drugim slučajevima po odluci Poslodavca na prijedlog radničkog vijeća, odnosno
sindikalnog povjerenika.

(4)
Nadležni radnik Društva obav­­lja stručnu obradu i priprema prijedlog odluke.

Članak
176.

Obite­­lj
radnika ima pravo na solidarnu pomoć u slučaju:

– smrti
radnika – u visini tri (3) prosječne mjesečne plaće isplaćene u RH u prethodnom
tromjesečju.

10.
Nagrada za spriječenu štetu

Članak
177.

(1)
Radnik ima pravo na nagradu za spriječenu štetu, za:

–
spriječenu nesreću,

–
otkriva­­nje počinite­­lja otuđe­­nja,

–
spriječen i lokaliziran požar na osnovnim sredstvima,

– otkriva­­nje
nepravilnosti koja nanosi štetu Društvu u se­gmentu financijskog poslova­­nja

–
otkriva­­nje veće­g opse­ga opasnosti za sigurnost prometa

–
otkriven napukli osovinski sklop bez specijalnog pomagala.

(2) Odluku o visini i načinu utvrđiva­­nja nagrade
donosi poslodavac odlukom uzimajući u obzir:

– visinu spriječene štete,

– vremenske odnosno mjesne uvjete u sprječava­­nju
neposred­ne opasnosti,

– pripada li ili ne, slučaj za koji se predlaže
nagrada, u redoviti rad radnika.

if !supportEmptyParas endif

11.
Pomoć djeci poginulih i umrlih radnika

Članak
178.

Djeca,
na poslu poginulih radnika ili umrlih od pos­­ljedica oz­­­ljede na radu imaju
pravo na pomoć za školova­­nje u visini neoporezivog dijela ove pomoći i to za:

– osnovnu naobrazbu                                             50%

– sred­­nju naobrazbu                                              70%

– višu i visoku naobrazbu
100%.

XXI.
OSIGURANJE RADNIKA

Članak
179.

(1)
Poslodavac će najkasnije tri mjeseca od potpisiva­­nja ovog Ugovora s
odgovarajućim osiguravajućim društvom sklopiti ugovor o osigura­­nju naknada
troškova u slučaju ozljede pri radu ili profesionalne bolesti i to u skladu sa
Zakonom o zdravstvenom osigura­­nju.

(2) Poslodavac će sklopiti ugovor o osigura­­nju svih
radnika od pos­­ljedica nesretnog slučaja za vrijeme obav­­lja­­nja rada kao i
u slobodnom vremenu tijekom 24 sata za slučajeve i najniže osigurane svote kako
slijedi:

– smrt zbog nezgode:                                10.000,00 EUR

– smrt zbog bolesti:                                     2.500,00 EUR

– trajna nesposobnost zbog
nezgode:         20.000,00 EUR

– 100% trajni invaliditet                             30.000,00 EUR

(3) Poslodavac će o namjeri sklapa­­nja ugovora o
osigura­­nju izvijestiti sindikat koji je potpisnik ovog Ugovora.

(4) Kad se steknu materijalne pretpostavke ugovorne
strane će razmotriti mogućnost sklapa­­nja ugovora o trećem stupu mirovinskog
osigura­­nja.

XXII.
ISPLATA PLAĆE

Članak
180.

(1)
Radniku Poslodavac isplaćuje plaću jednom mjesečno do 20. u mjesecu za
prethodni mjesec.

(2)
Dnevnice za službeno putova­­nje isplaćuju se zajedno s plaćom na temelju
putnog naloga s prilogom.

Članak
181.

Isplata
plaće radnika obav­­lja se putem banke preko koje posluje Poslodavac. Radniku
se neće sprječavati da se sam odluči za banku preko koje će mu se isplaćivati
plaća.

XXIII.
PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak
182.

Ovaj
Ugovor sklapa se na razdob­­lje od četiri (4) godine od dana potpisiva­­nja.

Članak
183.

(1)
Prilog 1. ovog Kolektivnog ugovora stranke Kolektivnog ugovora donijet će u
roku 90 dana od dana potpisiva­­nja Kolektivnog ugovora.

(2) Cijena sata rada pojedinog radnika Društva
zatečene na dan sklapa­­nja Kolektivnog ugovora ne mogu se mije­­njati prije
donoše­­nja Priloga 1. Kolektivnog ugovora, osim u slučaju skriv­­ljenog ponaša­­nja
radnika.

Članak 184.

Sindikati potpisnici ovog Ugovora neće provoditi
industrijske akcije iz razloga koji se odnose na obveze iz ovog ugovora, ako
Poslodavac te obveze provodi.

Članak 185.

(1) Odredbe ovog Ugovora primje­­njuju se izravno.

(2) Poslodavac se obvezuje dati prednost primjeni
odredbi zakona i drugih propisa, ako su u ­­njima pojedina prava radnika
uređena na povo­­ljniji način ne­go u ovom Ugovoru.

Članak 186.

(1) Ovaj Ugovor potpisuju ovlašteni predstavnici
Poslodav­ca, Sindikata hrvatskih že­­ljezničara i Sindikata djelatnika na
remontu i proizvod­­nji že­­ljezničkih vozila.

(2) Ovom Ugovoru mogu pristupiti i drugi sindikati
zastup­­ljeni u Društvu koji nisu u pre­govaračkom odboru nakon objave
Kolektivnog ugovora.

Članak 187.

(1) Poslodavac i Sindikati imenuju Povjerenstvo za
tumače­­nje odredbi ovog Ugovora i praće­­nje ­­njihove primjene.

(2) Povjerenstvo za tumače­­nje odredbi ovog Ugovora
i pra­će­­nje ­­njihove primjene čini paritetni broj predstavnika Sindikata i
predstavnika Poslodavca.

(3) Povjerenstvo za tumače­­nje odredbi ovog Ugovora
i pra­će­­nje ­­njihove primjene odlučuje jednoglasno. Iznimno, ukoliko nije
moguća jednoglasna odluka, odluka se može donijeti uz jedan glas protiv, ili uz
jedan suzdržani glas.

Članak 188.

(1) Ovaj Ugovor se može mije­­njati i dopu­­njavati
dogovorom ugovornih strana.

(2) Svaka ugovorna strana može drugoj ugovornoj
strani pred­ložiti izmjenu i dopunu odredaba ovog Ugovora, a druga ugovorna
strana dužna se o prijedlogu očitovati u roku 30 dana.

(3) Izmjene i dopune stupaju na snagu i objav­­ljuju
se kao izvorni Kolektivni ugovor.

Članak
189.

(1)
Ovaj Ugovor stupa na snagu ako ga referendumom prihvate radnici Društva.

(2)
Nakon što ugovorne strane potpišu tekst ovog Ugovora, za ­­nje­govo prihvaća­­nje
raspisuje se referendum radnika Društva.

(3)
Ovaj Ugovor stupa na snagu po uspješno provedenom referendumu i to danom objave
službenih rezultata referenduma, a primje­­njuje se od 1. 1. 2005. godine.

(4)
Ovaj Kolektivni ugovor primje­­njuje se na području Republike Hrvatske.

(5)
Ovaj Kolektivni ugovor objav­­ljuje se u »Narodnim novinama«.

Članak
190.

(1) Referendum
o prihvaća­­nju ovog Ugovora raspisuje se i provodi sukladno odredbama
Pravilnika donesenog od strane Gospodarsko socijalnog vijeća.

(2) Referendum o prihvaća­­nju kolektivnog ugovora je
uspio ako mu pristupi najma­­nje jedna trećina radnika Društva i ako se za
prihvaća­­nje kolektivnog ugovora izjasni natpolovična većina radnika izašlih
na referendum.

Članak 191.

Pre­govore o obnovi ovog Ugovora, ugovorne strane
započet će najma­­nje 90 dana prije isteka roka na koji je ovaj Ugovor sklop­­ljen.

Članak 192.

Ugovorne strane suglasne su da će se odredbe ovog
Ugovora primje­­njivati nakon proteka vremena na koji je sklop­­ljen, ali najdu­­lje
šest mjeseci.

Članak 193.

Ovaj Ugovor sastav­­ljen je u sedam (7) istovjetnih
primjeraka od kojih svaka ugovorna strana zadržava po dva (2) primjerka, a
jedan (1) primjerak dostav­­lja se Ministarstvu rada i socijalne skrbi.

Slavonski Brod, 20. prosinca 2004.

Kolektivni ugovor u navedenom sadržaju usuglasili su
pre­govarački odbori Sindikata i Društva:

            PREGOVARAČKI ODBOR                           PREGOVARAČKIODBOR
            SINDIKATA ZA                                             DRUŠTVA ZA

            KOLEKTIVNE PREGOVORE                       KOLEKTIVNE PREGOVORE

**Ilija Bulić,** v. r.                                                **Jakob
Mađarević,** v. r.

**Tihomir Čondić,** v. r.                                       **Marko Mandarić,** v. r.

**Antun
Bulog,** v. r.                                           **Mirko Tomac,** v. r.

**Stjepan Bura­­nji,** v. r.                                      **Anto
I­­ljazović,** v. r.

**Ivan Lovrić,** v. r.                                             **Jasna
Gašparović,** v. r.

            **Vinko
Naletilić,** v. r.

Kolektivni
ugovor Društva Remont i proizvod­­nja že­­ljezničkih vozila d.o.o. dana 20.
prosinca 2004. u Slavonskom Brodu sklopili su:

            SINDIKAT HRVATSKIH                              REMONT I PROIZVODNJA

            ŽELJEZNIČARA                                            ŽELJEZNIČKIH
VOZILA d.o.o.

**Ivan Forgač,                                                   Jakob Mađarević,**

**predsjednik,** v. r.**direktor,** v. r.

            SINDIKAT DJELATNIKA
REMONTA I

            PROIZVODNJE ŽELJEZNIČKIH
VOZILA

**Zlatko Kulež, predsjednik,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 23/2005-422