## Pravilnik o održavanju i pregledanju aerodroma te mjerama potrebnim za njegovu sigurnu uporabu

### NN 65/2005 (25.5.2005.), Pravilnik o održavanju i pregledanju aerodroma te mjerama potrebnim za njegovu sigurnu uporabu

# MINISTARSTVO MORA, TURIZMA, PROMETA I RAZVITKA

**1253**

Na temelju članka 157. točka 8. Zakona o zračnom
prometu (»Narodne novine«, broj 132/98 i 178/04), ministar mora, turizma,
prometa i razvitka donosi

## PRAVILNIK

### O ODRŽAVANJU I PREGLEDANJU AERODROMA TE MJERAMA POTREBNIM ZA NJEGOVU SIGURNU UPORABU

I. OPĆE ODREDBE

PODRUČJE PRIMJENE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuje se način održavanja
te pregledanja uzletno-sletnih staza (u daljnjem tekstu USS-a), drugih staza,
stajanka i drugih površina na aerodromu koje služe za kretanje zrakoplova (u
daljnjem tekstu: operativne površine) i način održavanja objekata, instalacija,
uređaja, opreme i sredstava aerodromskih službi koji omogućavaju sigurno
uzlijetanje, slijetanje i boravak zrakoplova kao i prihvat i otpremu
zrakoplova, putnika i stvari.

Članak 2.

Održavanje operativnih površina i održavanje objekata,
instalacija, uređaja, opreme i sredstava iz člana 1. ovoga Pravilnika obavlja
se na način propisan ovim Pravilnikom odnosno u skladu s uputama proizvođača
uređaja i opreme.

Članak 3.

Preglede i održavanje operativnih površina,
instalacija i uređaja svjetlosne signalizacije te poslove zimske službe smiju
obavljati samo osobe koje posjeduju potvrde o osposobljenosti za obavljanje tih
poslova.

Članak 4.

Održavanje može biti redovito i pojačano.

Članak 5.

(1) Redovito održavanje obuhvaća radove manjeg
opsega, a naročito: pregled operativnih površina, objekata, instalacija,
uređaja, opreme i sredstava koji omogućavaju sigurno uzlijetanje, slijetanje i
boravak zrakoplova, prihvat i otpremu zrakoplova, putnika i stvari (u daljnjem
tekstu: pregledi), poduzimanje preventivnih mjera, popravke, otklanjanje
nedostataka i čišćenje operativnih površina, objekata, instalacija, uređaja,
opreme i sredstava i sl.

(2) Redovito održavanje obavlja se na temelju
važeće dokumentacije (dokumentacija izvedenog stanja, odnosno prema uputama
proizvođača za održavanje opreme ili uređaja).

Članak 6.

(1) Pojačano održavanje obuhvaća obnove
operativnih površina i objekata, instalacija i uređaja kojima se osiguravaju
njihova trajnost i pouzdanost, bez promjene tehničkih karakteristika.

(2) Pojačano održavanje, po pravilu se obavlja
periodično i po potrebi, a radovi se izvode na temelju prethodno izrađene
tehničke dokumentacije.

(3) O obavljenom pojačanom održavanju vodi se
dokumentacija koju operator aerodroma mora čuvati u svojoj arhivi, sve dok je
predmet pojačanog održavanja u uporabi.

Članak 7.

Izrazi upotrijebljeni u ovom Pravilniku imaju
sljedeća značenja:

1) suhi snijeg: snijeg koji se moţe otpuhati i koji se raspada poslije pokuđaja
stvaranja snjeţne grude, čija zapreminska masa iznosi
pribliţno 0,35 kg/dmł;

2) vlažni snijeg: snijeg koji se sjedinjuje kada
se stegne rukama i od kojega se moţe stvoriti snjeţna gruda, čija zapreminska masa iznosi pribliţno od 0,35 do 0,50 kg/dmł;

3) sabijeni snijeg: snijeg koji je sabijen u čvrstu
masu koja se ne moţe viđe
sabijati i mijenjati oblik, a koja se lomi u komade pri podizanju, čija
zapreminska masa iznosi pribliţno 0,5 i viđe kg/dmł;

4) bljuzgavica: voda zasiăena
snijegom koja se pri gaţenju unaokolo raspljusne, a čija zapreminska masa iznosi pribliţno od 0,5 do 0,8 kg/dmł;

5) vlažna površina za kretanje zrakoplova:
površina čija je boja promijenjena zbog vlažnosti;

6) mokra površina za kretanje zrakoplova:
površina natopljena vodom, ali bez vidljivog sloja vode;

7) barice: voda zadržana u udubljenjima;

8) vodeni sloj: vidljivi sloj vode kojim je
pokrivena operativna površina.

II. PREGLEDI

Članak 8.

Operator aerodroma obvezan je voditi
dokumentaciju o obavljenim pregledima u obliku obrazaca, dnevnika, zapisnika ili
izvješća, a koju je obvezan čuvati najmanje pet godina u svojoj arhivi.

Članak 9.

(1) Redoviti pregled operativnih površina,
instalacija i uređaja za svjetlosno obilježavanje (svjetla USS-a, staza za
vožnju i stajanka, svjetla prilaza, pokazivači nagiba prilaženja, svjetla za
obilježavanje prepreka i dr.) obavlja se najmanje dva
puta na dan u vrijeme u kojem se aerodrom koristi na način koji ne ometa
promet.

(2) Prvi redoviti pregled iz stavka 1. ovoga
članka obavlja se prije prvog jutarnjeg redovitog leta, a ako je vrijeme u
kojem se aerodrom koristi za zračni promet manje od 24 sata prvi redoviti
pregled obavlja se prije otvaranje aerodroma za zračni promet.

(3) Drugi redoviti pregled obavlja se neposredno
prije nastupanja noći.

(4) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
pregledi se obavljaju i u kraćim vremenskim intervalima, ali ne dužim od 2
sata, ako su površine za kretanje zrakoplova pokrivene snijegom, ledom, bljuzgavicom, slanom, odnosno ako nastanu sljedeće
promjene i to:

1) promjena koeficijenta trenja od 0,05;

2) promjena debljine sloja veća od 20 mm za suhi
snijeg, veća od 10 mm za vlažni snijeg i veća od 5 mm za bljuzgavicu;

3) promjena raspoložive dužine ili širine USS-e
od 10% ili više;

4) bilo koja promjena u vrsti atmosferskog
taloga ili površini, koja zahtijeva izmjene u dijelu F ili T izvješća (obrazac br. 2);

5) formiranje snježnih nanosa duž jedne ili obje
strane USS-e kada se objavljuje promjena razmaka od osi USS-e;

6) bilo koja promjena intenziteta ili
uočljivosti svjetala USS-e;

7) promjena bilo kojih drugih uvjeta za koje se
na temelju iskustava i poznavanja lokalnih uvjeta zna da su bitni.

(4) Pregled iz stavka 1. ovoga članka obavlja se
i ako to zahtijeva nadležna kontrola zračnog prometa, odnosno zrakoplovni
inspektor.

Članak 10.

(1) Izvješće o obavljenom pregledu izrađuje se
na obrascu broj 1, a ako na operativnim površinama ima snijega, leda,
bljuzgavice ili slane na obrascu broj 2.

(2) Izgled i sadržaj obrasca 1 i obrasca 2 iz
stavka 1. ovoga članka prikazani su u Dodatku 1 i Dodatku 2 ovoga Pravilnika i
čine njegov sastavni dio.

Članak 11.

Operator aerodroma, izvješće iz članka 10. ovoga
Pravilnika dostavlja, bez odlaganja, nadležnoj kontroli zračnog prometa.

Članak 12.

(1) Ako se na operativnim površinama, uređajima za
svjetlosno obilježavanje predviđa čišćenje ili drugi radovi, operator
aerodroma, dužan je najmanje 2 sata prije početka radova obavijestiti nadležnu
kontrolu zračnog prometa da će aerodrom biti zatvoren, odnosno najmanje 30
minuta prije završetka svih radova da će aerodrom biti ponovo otvoren.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
aerodrom se može odmah zatvoriti ako nastanu iznenadne pojave (nenadan snježni
pljusak, kiša koja se ledi, poplava, potres, prekid napajanja električnom
energijom zbog oštećenja kabela i sl.).

Članak 13.

Operator aerodroma dužan je redovno pratiti
izvješća Državnog hidrometeorološkog zavoda.

Članak 14.

(1) Pregled USS-a obavlja se po dijelovima.

(2) Dijelovi iz stavka 1. ovoga članka iste su
dužine i obilježavaju se rimskim brojevima I, II i III, s tim što je dio I
uvijek prva trećina dužine USS-e, gledano od praga s nižom brojnom oznakom.

Članak 15.

Pregled staza za vožnju obavlja se po
dijelovima, a podjela na dijelove obavlja se u skladu s odredbom članka 14.
stavak 2. ovoga Pravilnika.

Članak 16.

(1) Dubina atmosferskog taloga (snijega i
bljuzgavice) mjeri se pomoću mjerne šipke na čitavoj dužini USS-e na razmaku od
3 m do 10 m, sa obje strane osi USS-e.

(2) Razmak između dvije mjerne točke može
iznositi najviše 10% od dužine USS-e.

(3) Razmak između kraja USS-e i prve i
posljednje mjerne točke mora iznositi približno 5% od dužine USS-e, računajući
od krajeva USS-e.

(4) Srednja vrijednost debljine atmosferskog
taloga za svaku trećinu USS-e izračunava se na temelju izmjerenih vrijednosti
iz stavaka 1., 2. i 3. ovoga članka.

Članak 17.

(1) Operator aerodroma dužan je pored pregleda
USS-a, obavljati pregled površina uz rub operativnih površina.

(2) Visina naslaga snijega uz rub operativnih
površina utvrđuje se mjerenjem najveće visine tih naslaga, izražene u
centimetrima i udaljenosti od ruba operativnih površina, izražene u metrima.

Članak 18.

(1) Uvjeti kočenja na operativnim površinama
provjeravaju se mjerenjem i izračunavanjem koeficijenta trenja.

(2) Uvjeti kočenja na USS-i provjeravaju se kada
je površina djelomično ili u potpunosti pokrivena snijegom, ledom,
bljuzgavicom, slanom ili vodom, a na drugim operativnim površinama kada se može
procijeniti da će ti uvjeti biti nepovoljni za kretanje zrakoplova.

(3) Koeficijent trenja mjeri se duž dvije mjerne
linije koje su paralelne s osi USS-e, na razmaku od 3 m do 10 m s obje strane
osi.

(4) Za svaki dio USS-e određuje se srednji
koeficijent trenja.

(5) Ako se mjerenje obavlja kontinualnim
mjernim uređajima, srednja vrijednost izračunava se na temelju podataka
registriranih za svaku trećinu USS-e, a ako se mjerenje vrši kočionim vozilom – srednja vrijednost koeficijenta trenja
izračunava se na temelju najmanje devet mjerenja duž svake od dvije mjerne linije,
s tim što se obuhvaća cijela dužina USS-e. Razmak između dvije mjerne točke
mora biti oko 10% od upotrebljive dužine USS-e.

Članak 19.

Uvjeti kočenja provjeravaju se uvijek kada
nastanu okolnosti koje mogu utjecati na promjenu koeficijenta trenja.

Članak 20.

(1) Koeficijent trenja mjeri se uređajima koji
su predviđeni standardima Organizacije međunarodnog civilnog zrakoplovstva
(ICAO).

(2) Uređaj kojim se mjeri koeficijent trenja
mora biti baždaren prema uputama proizvođača uređaja.

(3) Mjerenja se obavljaju pod uvjetom koje
odredi proizvođač za svaki uređaj posebno i za određeno stanje površina
(brzina, tehnika kočenja, težina, pritisak pneumatika, snijeg, voda i sl.).

Članak 21.

(1) Za mjerenje koeficijenta trenja na površini
USS-e koja je pokrivena zbijenim snijegom i ledom,
mogu se koristiti kontinualni mjerni uređaji (npr. skidometar, uređaj za
mjerenje površinskog trenja – Friction tester,  – metar) ili
vozilo s dijagonalnim kočenjem.

(2) Ako se na površini USS-e nalazi zbijeni
snijeg, led ili vrlo tanak sloj suhog snijega može se koristiti uređaj za
mjerenje usporenja (tapleymetar ili Jamesov uređaj za mjerenje usporenja).

(3) Osim uređaja iz stavka 2. ovoga članka, mogu
se koristiti i drugi uređaji ako je izvršena korelacija s najmanje jednim od
tipova uređaja iz stavka 1. ovog članka.

(4) Uređaj za mjerenje usporenja ili vozilo s
dijagonalnim kočenjem ne može se koristiti na površinama pokrivenim snijegom
pršićem ili bljuzgavicom.

Članak 22.

Uvjeti kočenja na USS-i pokrivenoj ledom i zbijenim snijegom prikazuju se opisno i određenim
brojem (kodom) koji odgovara koeficijentu trenja, prema tablici 1.:

*Tablica 1.*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Izmjereni/izračunati koeficijent trenja | Ocjena kočenja | Kod |
| 0,40 i više | dobro | 5 |
| 0,39 do 0,36 | srednje do dobro | 4 |
| 0,35 do 0,30 | srednje | 3 |
| 0,29 do 0,26 | srednje do loše | 2 |
| 0,25 i manje | loše | 1 |
|  | nepouzdano ili se ne može izmjeriti | 9 |

Članak 23.

Uvjeti kočenja na USS-i pokrivenoj vodom provjeravaju
se najmanje jednom godišnje na aerodromima s više od 5000 zrakoplovnih
operacija, najmanje svake dvije godine na aerodromima s 5000 do 2000
zrakoplovnih operacija i najmanje svake tri godine na aerodromima s manje od
2000 zrakoplovnih operacija ili kada se za to ukaže potreba zbog promjene
stanja na operativnim površinama koje može dovesti do promjene koeficijenta
trenja (promjene teksture površine kolnika, naslage gume od pneumatika
zrakoplova pri slijetanju i kočenju, nanosi ulja i maziva, mogućnost emulgiranja nanesenih čestica prašine i pepela i dr.).

Članak 24.

(1) Uvjeti kočenja na USS-i pokrivenoj vodom
prikazuju se ovisno od uređaja s kojim je mjerenje obavljeno kako je navedeno u
tablici 2.

*Tablica 2.*

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocjena uvjeta kočenja | Metar | Skidometar | Uređaj s  dijagonalnim kočenjem | Stradograf | Vučni uređaj za mjerenje trenja (LPC) |
| dobro | 0,50 i više | 0,60 i više | 0,56 i više | 0,44 i više | 0,32 i više |
| srednje | 0,40 do 0,49 | 0,49 do 0,59 | 0,45 do 0,55 | 0,33 do 0,43 | 0,23 do 0,31 |
| loše | ispod 0,40 | ispod 0,49 | ispod 0,45 | ispod 0,33 | ispod 0,23 |

(2) Uz ocjenu uvjeta kočenja na površini USS-e
pokrivene vodom, daje se i podatak o stanju u središnjem djelu USS-e koji predstavljaju
polovicu površine USS-e (vlažna, mokra barice, vodeni sloj).

Članak 25.

(1) Ako se prilikom pregleda utvrdi da na
operativnoj površini ima oštećenja u obliku:

– ljuskanja površine
kolnika,

– pukotina ili deformacije površine kolnika,

– neravnina (ispupčenja, udubljenja), stranih
predmeta i sl.,

a navedena oštećenja mogu ugroziti sigurnost
zračnog prometa, takve površine se moraju isključiti iz upotrebe.

(2) U izvješće o izvršenom pregledu operativnih
površina upisat će se da li su iste u uporabnom stanju.

Članak 26.

Pregledom operativnih površina utvrđuje se
stanje i ispravnost sustava za obilježavanje u dnevnim i noćnim uvjetima.

Članak 27.

(1) Pregled, kontrola ispravnosti, podešavanje i
ispitivanje objekata, instalacije, uređaja, opreme i sredstava obavljaju se
dnevno, tjedno, mjesečno, tromjesečno, šestomjesečno i godišnje.

(2) Podaci o izvršenom dnevnom pregledu iz
stavka 1. ovoga članka unose se u obrazac 1.

(3) Podaci o izvršenim pregledima i radnjama iz
stavka 1. ovoga članka upisuju se u dnevnike radova. Zapise o izvršenim
mjerenjima potpisuje ovlaštena osoba koja je izvršila mjerenje. Izvješće o
obavljenom mjerenju mora se nalaziti u privitku dnevnika rada.

Članak 28.

Dnevni pregled iz članka 27. ovoga Pravilnika
obuhvaća:

1) provjeru svih rasvjetnih tijela sustava
rasvjete operativnih površina i prilazne rasvjete (pregorjele žarulje,
zaprljani ili slomljeni stakleni dijelovi leće i dr.);

2) provjeru čitavog sustava rasvjete operativnih
površina poslije uklanjanja snijega, naročito u odnosu na naslage snijega koje
zaklanjaju svjetiljke;

3) provjeru daljinskog upravljanja uključenja i
promjene intenziteta svjetlosti prilazne rasvjete i rasvjete operativnih
površina i PAPI-ja, regulatora konstantne struje;

4) provjeru svih sustava za osvjetljavanje i
obilježavanje prepreka i sredstava za uključivanje zvučnih i svjetlosnih
signala za upozorenje i njihovih instalacija.

Članak 29.

Tjedni pregled iz članka 27. ovoga Pravilnika
obuhvaća:

1) provjeru rezervnog napajanja električnom
energijom:

– probni rad elektroagregata s kontrolom napona,
frekvencije i drugih parametara

– kontrola vremena pokretanja elektroagregata i
preuzimanja opterećenja

– stabilnost i regularnost izlaznih karakteristika
generatora, vibracije uz prethodno zagrijavanje motora

– provjera svih sustava zaštite, spojnih
elemenata, količine goriva i sl.

2) provjeru rezervnog napajanja električnom
energijom (aku-baterije, uređaji za besprekidno
napajanje – UPS– i) sl.

Članak 30.

Mjesečni pregled iz članka 27. ovoga Pravilnika
obuhvaća naročito:

1) provjeru funkcionalnosti sustava regulacije,
signalizacije i daljinskog upravljanja rasvjete operativnih površina, rada
regulatora u svim stupnjevima rasvjete operativnih površina i prilazne
rasvjete;

2) provjeru rada sustava kontrole kretanja
zrakoplova i vozila (indukcijske petlje i/ili drugi sustavi) po operativnim
površinama;

3) opći pregled regulacijske opreme, sustava
signalizacije za svaku vrstu i grupu te opreme i pregled okana i kanalizacije
kabelskih instalacija;

4) provjeru intenziteta svjetlosti rasvjete u
osi USS-e (CL) i rasvjete u zoni dodira USS-e (TDZ).

Članak 31.

Tromjesečni pregled iz članka 27. ovoga
Pravilnika obuhvaća:

1) provjeru obveznih i obavijesnih znakova na
operativnim površinama;

2) provjeru, sa zemlje ili iz zraka,
usmjerenosti prilaznih svjetala i svjetlosnog pokazivača kuta slijetanja
(PAPI-ja).

Članak 32.

(1) Šestomjesečni pregled iz članka 27. ovoga
Pravilnika obuhvaća mjerenje otpora izolacije svih primarnih strujnih krugova
sustava rasvjete operativnih površina i prilazne rasvjete. Otpor izolacije
kabela nove i postojeće instalacije mora biti najmanje 50 M. Ako se prilikom
kontrole pokaže da otpor izolacije pada, provjeru otpora izolacije obavljati
češće s utvrđivanjem uzroka pada. Odstupanje od propisanog minimuma otpora
izolacije je dozvoljeno do vrijednosti dobivene izračunom otpora izolacije za
svaki strujni krug. Minimalni dozvoljeni otpor izolacije izražen u M može se
izračunati na temelju napona ispitivanja i dozvoljene struje odvoda. Mjerenje
otpora izolacije smije obavljati samo osobe obučene za mjerenje visokim naponom
uz primjenu pravila zaštite od dodira opasnog napona.

(2) Proračun otpora izolacije i mjerenje
izoliranosti kabela za napajanje električnom energijom i kabelima za
signalizaciju i upravljanje provode se u skladu s ICAO Doc
9157-AN/901 »Aerodromski priručnik – električni sustavi«.

Članak 33.

Godišnji pregled iz članka 27. ovoga Pravilnika
obuhvaća mjerenje intenziteta osvjetljenosti na
stajanci.

Članak 34.

(1) Operator aerodroma dužan je najmanje jednom
godišnje obaviti tehnički pregled ispravnosti sve opreme aerodromskih službi
kojim se dokazuje mogućnost sigurnog korištenja (generatori, vučna vozila, samohodne stepenice, utovarivači, prikolice, sredstva za
zemaljski prijevoz putnika i druga vozila za opskrbu, čišćenje, odleđivanje i
ostalu opremu i opsluživanje zrakoplova prije i poslije leta, kao i ostala
vozila koja služe za obavljanje drugih poslova na stajanci i manevarskim
površinama).

(2) Pregled iz stavka 1. ovoga članka obavlja se
i češće ako stanje opreme i sredstava aerodromskih službi to zahtijeva.

(3) Operator aerodroma dužan je voditi dokumentaciju
o izvršenom tehničkom pregledu iz stavka 1. ovoga članka i tu dokumentaciju
čuvati 5 godina u svojoj arhivi.

III. POPRAVCI I
OTKLANJANJE NEDOSTATAKA

Članak 35.

Tijekom redovitog održavanja operativnih
površina moraju se odmah otkloniti svi nedostaci i izvršiti određeni popravci,
a naročito:

1) popravak mjestimičnih površinskih oštećenja
površine kolnika i oštećenja duž spojnica i na kutovima ploča betonskog
kolnika;

2) denivelacija sa zamjenom ili bez zamjene
površine kolnika na mjestima oštećenja;

3) obnavljanje nedovoljno vidljivih oznaka;

4) košenje trave i održavanje propisanih kota i
nagiba površina osnovnih staza;

5) zamjena dotrajalih kabelskih instalacija
sustava svjetlosnog obilježavanja i zamjena neispravnih svjetiljki;

6) popravak oštećenja na ogradi;

7) drugi popravci kojima se sprječavaju
nepravilnosti i oštećenja na operativnim površinama.

Članak 36.

Operator aerodroma dužan je redovito održavati rigole, slivnike, okna i kanale koji se koriste za
odvođenje vode.

Članak 37.

Plan održavanja za jesensko razdoblje osim
redovitog održavanja obuhvaća i plan pripreme za održavanje u zimskim uvjetima
uključujući i preventivne mjere.

Članak 38.

(1) Poprečni i uzdužni nagibi na površinama
USS-e, drugih staza i stajanci na aerodromu moraju se održavati u skladu s
propisanim nagibima.

(2) Na površinama USS-e ne smije biti
deformacija većih od 3 cm na duljini 45 m u uzdužnim profilima USS-e.

Članak 39.

Niti na jednom dijelu površina USS-e i brzoizlaznih staza za vožnju ne smije biti neravnina koje
su veće:

1) od 1,25 cm – u obliku izbočina, koje ne smiju
biti oštrih rubova, mjereno ravnjačom duljine 3 m u bilo kojem smjeru;

2) od 3 mm – u obliku ulegnuća u kojima se može
zadržati voda, mjereno ravnjačom duljine 3 m u bilo kojem smjeru.

Članak 40.

(1) Niti na jednom dijelu površina staza za
vožnju i stajanke ne smije biti ulegnuća u kojima se može zadržati voda, većih
od 3 cm, mjereno ravnjačom duljine 3 m u bilo kojem smjeru.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka
neravnine mogu biti veće ako su na aerodromu izgrađeni rigoli
ili kanali za odvod, koji ne mogu dovesti do oštećenja zrakoplova.

Članak 41.

Na stabiliziranim operativnim površinama ne
smije biti neravnina većih od 3 cm, mjereno ravnjačom duljine 3 m bilo u kojem
smjeru.

Članak 42.

Na zatravljenim operativnim površinama ne smije
biti neravnina većih od 5 cm, mjereno ravnjačom duljine 3 m bilo u kojem
smjeru.

Članak 43.

U razdoblju povoljnih vremenskih i drugih uvjeta
moraju se planirati i određeni opsežni radovi utvrđeni redovitim i pojačanim
održavanjem, a osobito:

1) obrada i brtvljenje novih pukotina i zamjena
dotrajale brtvljene mase spojnica i pukotina;

2) popravci, zamjene ili pojačanja dotrajalih
mjesta na kolničkim površinama;

3) zaštita asfaltnog zastora od isparavanja bitumenskog veziva;

4) povećanje hrapavosti kolničkih površina da bi
se povećao učinak kočenja;

5) zamjena filterskog
materijala u drenažnim kanalima;

6) uklanjanje drveća i drugog raslinja koje
probija površine za ograničavanje prepreka;

7) provjera ravnosti i nosivosti kolničke
konstrukcije.

Članak 44.

Ako na operativnim površinama nije uočljivo više
od 30% obojene površine oznake, zbog naslaga gume, drugih nečistoća, oštećenja
ili promjene osnovne boje i sl., potrebno je iste
oznake obojiti.

Članak 45.

(1) Ako se vrijednost koeficijenta trenja na
površini USS-e pokrivene vodom smanji ispod vrijednosti danih u stupcu 7.
tablice 3. iz stavka 2. ovoga članka, poduzimaju se mjere za poboljšanje uvjeta
kočenja (povećanja hrapavosti ili obnavljanje površine kolnika, čišćenje) i
istovremeno se objavljuje podatak, putem žurnih informacija (NOTAM), da je
USS-a klizava kada je pokrivena vodom.

(2) Granične vrijednosti održavanja određuju se
prema sljedećoj tablici:

*Tablica 3*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tip opreme za ispitivanje | Tip | Pritisak u gumi (kPa) | Test brzine (km/h) | Vodeni sloj (mm) | Novo izgrađeni kolnik | Održavani nivo | Minimalni  koeficijent  trenja |
| (1) | (2) | | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| Mu-meter  Trailer | A  A | 70  70 | 65  95 | 1.0  1,0 | 0,72  0,66 | 0,52  0,38 | 0,42  0,26 |
| Skiddometer Trailer | B  B | 210  210 | 65  95 | 1,0  1,0 | 0,82  0,74 | 0,60  0,47 | 0,50  0,34 |
| Surface  Friction | B | 210 | 65 | 1,0 | 0,82 | 0,60 | 0,50 |
| Tester  Vehicle | B  B | 210  210 | 95  65 | 1,0  1,0 | 0,74  0,82 | 0,47  0,60 | 0,34  0,50 |
| Tester  Vehicle | B | 210 | 95 | 1,0 | 0,74 | 0,54 | 0,41 |
| TATRA  Friction | B | 210 | 65 | 1,0 | 0,76 | 0,57 | 0,48 |
| Tester  Vehicle | B | 210 | 95 | 1,0 | 0,67 | 0,52 | 0,42 |
| GRIPTESTER | C | 140 | 65 | 1,0 | 0,74 | 0,53 | 0,43 |
| Trailer | C | 140 | 95 | 1,0 | 0,64 | 0,36 | 0,24 |

(3) Vrijednosti u stupcima 6. i 7. iz tablice iz
stavka 2. ovoga članka predstavljaju srednje vrijednosti za USS-e ili njene
određene dijelove.

(4) Detaljne upute o načinu mjerenja koeficijenta
trenja dane su u ICAO doc 9137-AN/898 Airport Service Manual dio 2.

Članak 46.

(1) Trava i drugo raslinje na osnovnim stazama
ne smiju biti viši od 30 cm, a trava oko svjetiljki sustava svjetlosnog
obilježavanja mora se održavati tako da se osigura stalna vidljivost tih
svjetiljki iz zrakoplova u polijetanju, slijetanju i kretanju po operativnim
površinama.

(2) Na zatravljenim operativnim površinama trava
ne smije biti viša od 15 cm.

Članak 47.

Ako se na zatravljenim površinama pojave krtičnjaci,
te se površine moraju poravnati i uvaljati.

Članak 48.

Operator aerodroma dužan je osigurati na
aerodromu, dok je otvoren, ovlaštenu osobu za održavanje sustava svjetlosnog
obilježavanja.

Članak 49.

Za sve elemente sustava rasvjete (obilježavanja),
operator aerodroma mora posjedovati 5% rezervnih dijelova instalirane opreme, a
u svrhu omogućavanja žurnih popravaka i zamjene neispravnih dijelova istog
sustava.

Članak 50.

Operator aerodroma obavezan je utvrditi godišnji
plan redovitog održavanja i osigurati mjere za popravak operativnih površina,
objekata, instalacija, uređaja, opreme i sredstava koji omogućuju sigurno
polijetanje, slijetanje i boravak zrakoplova, kao i prihvat i otpremu
zrakoplova, putnika i stvari.

IV. ČIŠĆENJE

Članak 51.

Na operativnim površinama ne smiju se nalaziti
strani predmeti (izdvojeni dijelovi površine kolnika, ostaci šljunka, pijeska i
prašine, ostaci pokošene trave i sl.) koji mogu
oštetiti zrakoplov.

Članak 52.

Naslage ulja, maziva, gume i sl.
moraju se žurno uklanjati s operativnih površina.

Članak 53.

Zaštitni pojasevi (strip) operativnih površina
moraju se održavati na način da se spriječi mogućnost da nečistoće ili kameni
agregat bude usisan od motora zrakoplova.

Članak 54.

Operator aerodroma, ovisno o meteorološkim
uvjetima, za period u kojem se očekuju snježne padaline i jaki mraz, mora
pravovremeno osigurati dovoljnu količinu sredstava za uklanjanje leda s
operativnih površina.

Članak 55.

Operator aerodroma, dužan je napraviti plan
uklanjanja snijega, leda, bljuzgavice i slane, s razrađenim prioritetom,
načinom čišćenja, postupcima, sastavom tima i radnim vremenom tima,
odgovarajućom mehanizacijom i sredstvima (tip i broj strojeva, sredstva za
odleđivanje i dr.).

Članak 56.

Atmosferski talog sa stabiliziranih i
zatravljenih operativnih površina uklanja se na način da se te površine ne
oštete.

Članak 57.

(1) Oprema za čišćenje snijega, leda,
bljuzgavice i slane mora biti ispravna prije početka zimske sezone.

(2) Operator aerodroma mora najkasnije do 1.
studenoga tekuće godine obaviti pregled zimske opreme kojim će utvrditi
ispravnost kao i obaviti obuku osoba koje će rukovati tom opremom.

Članak 58.

Prije početka zimske sezone moraju se postaviti
oznake za obilježavanje staza pokrivenih snijegom.

Članak 59.

(1) Čišćenje površina za kretanje zrakoplova
započinje odmah poslije pokrivanja površine kolnika padalinom, odnosno
najkasnije kada pokrivač dostigne debljinu od 15 mm (bljuzgavica, voda),
odnosno 20 mm ako je snijeg vlažan i 50 mm ako je snijeg suh.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
čišćenje mora započeti ranije ako su uvjeti kočenja loši.

Članak 60.

Ako se čišćenje snijega, bljuzgavice i leda s
operativnih površina i sustava svjetlosnog obilježavanja ne može obaviti
istovremeno, čišćenju se pristupa prema sljedećem rasporedu i to:

1) USS-e sa svjetlosnim obilježavanjem;

2) staze za vožnju sa svjetlosnim
obilježavanjem, koje predstavljaju najkraću vezu između USS-e i stajanke;

3) stajanke;

4) druge staze i operativne površine po
rasporedu koji omogućava uspostavljanje normalnih operacija.

Članak 61.

Atmosferski talog mora biti uklonjen s površina
USS-a i s drugih površina koje se koriste u uvjetima kategorije II i III, a na
ostalim operativnim površinama debljina atmosferskog taloga ne smije biti veća
od debljine propisane u članku 59. ovoga Pravilnika, ako uvjeti kočenja nisu
loši.

Članak 62.

(1) Visina snježnog pokrivača na površinama
zaštitnih pojaseva osnovne staze ovisno o tipu zrakoplova koji prometuje na
aerodromu, mora biti tolika da krila zrakoplova sigurno nadvisuju snježni
pokrivač tako da turbine motora zrakoplova ne mogu usisati snijeg i led te za
slučaj da se vanjski kotač glavnog podvozja nađe na rubu površine za kretanje
zrakoplova.

(2) Za USS-u i druge staze aerodroma referentnih
kodnih oznaka D i E prema ICAO Annex 14, maksimalna
visina snijega ne smije biti veća od visine na slici 1.

*![](dodatni/355796.gif)*

*Slika 1.*

(3) Za USS-u i druge staze aerodroma kodne
oznake C visina snijega ne smije biti veća od visine profila na slici 2.

*![](dodatni/355797.gif)*

*Slika 2.*

4) Za USS-u aerodroma kodnih oznaka A i B,
snijeg mora biti niži od najniže točke kritičnog zrakoplova kada se vanjski
kotač glavnog podvozja nalazi na vanjskom rubu USS-e.

(5) Poslije prestanka padanja snijega, kada to
uvjeti dozvole, visina snijega iz ovoga članka mora se smanjiti da bi se u
slučaju ponovnog čišćenja mogla održati propisana visina snijega.

Članak 63.

(1) Snijeg oko rasvjetnih tijela za
obilježavanja čisti se tako da usmjereno zračenje rasvjetnog tijela ne bude
zaklonjeno snijegom.

(2) Kod rasvjetnih tijela koja su postavljena na
razini terena, u neposrednoj blizini rasvjetnih tijela snijeg mora biti očišćen
na razmaku od 0,5 m u smjeru zračenja do visine od 0,1 m. Kod izdignutih
rasvjetnih tijela snijeg mora biti očišćen najmanje 0,2 m ispod izvora
zračenja.

(3) Na razmacima većim od razmaka iz stavka 2.
ovoga članka, snijeg se čisti tako da se sloj snijega nalazi ispod ravni pod
pozitivnim nagibom od 4%, koja počinje na nivou očišćenog snijega neposredno
oko svjetiljke.

Članak 64.

Za odleđivanje operativnih površina mogu se
koristiti ispitana kemijska sredstva koja ne utječu nepovoljno na okoliš (imaju
eko-certifikat), na materijal od kojeg je proizveden zrakoplov i koja oštećuju
površine kolnika u najmanjoj mogućoj mjeri.

Članak 65.

Vozila i strojevi za čišćenje operativnih
površina, kao i druga vozila koja se kreću po operativnim površinama, moraju imati
uključena rotacijska svjetla žute boje za svo vrijeme
zadržavanja na tim površinama i moraju biti u stalnoj radiovezi s voditeljem
tima za čišćenje.

Članak 66.

Čišćenje operativnih površina, na kontroliranim
aerodromima, može započeti nakon što se ishodi odobrenje od nadležne kontrole
zračnog prometa.

Članak 67.

Voditelj tima za čišćenje dužan je, kada se
osobno uvjeri da su sva vozila, strojevi i oprema napustili operativne
površine, radiovezom izvijestiti nadležnu kontrolu zračnog prometa da su operativne
površine slobodne za zračni promet.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 68.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika
prestaje vrijediti Pravilnik o održavanju objekata, opreme i instalacija na
aerodromu koji su važni za sigurnost zračne plovidbe (»Narodne novine« broj
132/98).

Članak 69.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana
objave u »Narodnom novinama«.

Klasa: 011-01/05-02/46

Urbroj: 530-09-05-1

Zagreb, 12. svibnja 2005.

Ministar mora, turizma,prometa i razvitka

**Božidar Kalmeta**, v. r.

DODATAK 1.

*Obrazac broj 1*

*![](dodatni/355798.gif)*

UPUTA ZA POPUNU OBRASCA BROJ 1

Izvješće vrijedi najviše 24 sata.

1. U točku A unosi se međunarodna
četveroslovna oznaka aerodroma.

2. U točku B unosi se skupina od
osam brojki što označava dan, mjesec i sat promatranja (UTC).

3. U točku C unosi se oznaka
pragova USS-e.

4. U točku 1. unose se podaci o
stanju svake trećine USS-e.

5. U točku 2. unosi se ocjena
uvjeta kočenja na svakoj trećini USS-e, koja mora odgovarati stanju površina
navedenim u točki 1., a koeficijent trenja upisuje se u zagradi.

6. U točku 3. upisuje se »OK« u
odgovarajuće rubrike, ako nema neispravnosti. U slučaju neispravnosti upisuje
se »YES«, nakon kojeg slijedi lijeva (»L«) ili desna (»R«) strana ili obje
strane (»LR«), promatrano od praga s nižom brojčanom oznakom. U zagradi se
upisuje i broj neispravnih ili zaklonjenih svjetiljki. Opisom u točki 6.
izvješća daju se pobliži podaci o neispravnostima. Ako neispravnosti ugrožavaju
sigurnost zračne plovidbe ili ispravnost instalacije svjetlosnog obilježavanja
ispod propisanog minimuma, upisuje se »NO«, čime se označava da je određena
površina ili instalacija izvan upotrebe.

U rubrikama za staze za vožnju
unijet će se oznaka staza za vožnju za svaki aerodrom prema oznakama iz
Zbornika zrakoplovnih obavijesti (AIP).

7. U točku 4. unose se podaci o
svim pokretnim i nepokretnim preprekama koji nisu objavljeni u AIP.

8. U točku 5. unose se podaci o
jatima ptica, ako postoje: na kojoj su površini, o smjerovima prelijetanja,
vrsti ptica i sl..

9. U točku 6. unosi se bilo koja
važna operativna informacija ili pobliže objašnjenje neispravnosti iz točke 3.
ovoga obrasca.

DODATAK 2.

*Obrazac broj 2*

![](dodatni/355799.gif)
![](dodatni/355800.gif)

UPUTA ZA POPUNU OBRASCA BROJ 2

Kada se izvješćuje o dvjema
USS-ma ili o više USS-a, obrazac se popunjava za svaku stazu posebno. Ne
popunjavaju se one točke za koje nema podataka. Izvješće vrijedi najviše 24
sata. Novo izvješće se mora izdati kada god ima važnih promjena.

1. U točku A unosi se međunarodna
četveroslovna oznaka aerodroma.

2. U točku B unosi se skupina od
osam brojki što označava dan, mjesec i sat promatranja (UTC).

3. U točku C unosi se oznaka
USS-e.

4. U točku D unosi se podatak o
duljini očišćene USS-e, ako je manja od objavljene (vidi točku T koja se odnosi
na neočišćeni dio USS-e).

5. U točku E unosi se podatak o
širini očišćene USS-e, ako je manja od objavljene, ako očišćeni dio nije
simetričan prema osi USS-e, lijevo ili desno od središnje crte, dodaje se »L«
ili »R«, promatrano s praga s nižom brojčanom oznakom.

6. U točku F unose se podaci o
naslagama čitavom duljinom USS-e. Odgovarajućom kombinacijom brojeva prikazuju
se različiti uvjeti na dijelovima USS-e. Ako na istom dijelu USS-e ima više od
jedne naslage, o njima se izvještava redom od vrha naniže.

Podaci o nanosima i debljini
naslaga većim od prosječnih ili druge značajne karakteristike naslaga mogu se
iskazati pod točkom T na opisani način.

7. U točku G unose se podaci o
srednjoj debljini naslaga, u mm, za svaku trećinu od ukupne duljine USS-e ili
oznaka »XX« – ako se ne može izmjeriti ili operativno nije važna; procjena se
obavlja s točnosti od 20 mm za suhi snijeg, 10 mm za vlažni snijeg, a 3 mm za bljuzgavicu.

Kada se navodi izmjereni
koeficijent, upotrebljavaju se dvije očitane brojke i naznačuje kratica mjernog
uređaja. Kada se navodi procjena, uzima se jedna brojka.

8. U točku H unose se podaci o
uvjetima kočenja na svakoj trećini USS-e i uređajima za mjerenje te izmjereni
ili izračunati koeficijent (dvije brojke) ili, ako ne postoji, procjena uvjeta
kočenja (jedna brojka), promatrano od praga USS-e s nižom brojčanom oznakom.
Ako uvjeti na površini ili oprema za mjerenje ne dopuštaju da se pouzdano izmjeri
kočenje, unosi se kod 9.

Kratice naziva uređaja kojima se
obavlja mjerenje:

a. DBV – vozilo s dijagonalnim
kočenjem (Diagonal Braked Vehicle)

b. JBD – Jamesov
uređaj za mjerenje usporenja (James Brake Decelerometer)

c. MM – μ – metar

d. SFT – uređaj za mjerenje
površinskog trenja

e. SKH – skidometar
(visoki tlak zračnica)

f. SKL – skidometar
(niski tlak zračnica)

g. TAP – taplejmetar
(Tapleymeter)

9. U točku J unose se podaci o
kritičnim naslagama snijega uz rub USS-e. Ako tih naslaga ima, unosi se podatak
o njihovoj visini, u cm, i podatak o udaljenosti od ruba USS-e u m, iza koje
slijedi lijeva (»L«) ili desna (»R«) strana ili obje strane (»LR«), promatrano
od praga USS-e s nižom brojčanom oznakom.

10. U točku K unosi se oznaka
»YES« ako su sva svjetla USS-e zaklonjena, iza koje slijedi oznaka »L«, »R« ili
»LR«, promatrano od praga USS-e s nižom brojčanom oznakom.

11. U točku L unosi se podatak o
duljini i širini USS-e ili oznaka »TOTAL«, ako se čisti cijela USS-a.

12. U točku M unosi se očekivano
vrijeme završetka čšetka čišćenja (UTC).

13. U točku N unosi se kod iz
točke F kojim se mogu opisati uvjeti na stazi za vožnju, a ako nijedna staza za
vožnju koja poslužuje USS-u nije u upotrebi, unosi se oznaka »NO«.

14. U točku P unosi se oznaka
»YES« i podatak o bočnoj udaljenosti.

15. U točku R unosi se kod za
točku F kojim se može opisati stanje stajanke; ako je stajanka neupotrebljiva,
unosi se oznaka »NO«.

16. U točku S unosi se podatak o
predviđenom vremenu idućeg promatranja odnosno mjerenja (UTC).

17. U točku T unosi se opisno
bilo koja važna operativna informacija, ali uvijek u vezi s duljinom neočišćene
USS-e (točka D) i stupnjem pokrivenosti površine USS-e naslagama (točka F) u
skladu s ljestvicom:

a. USS-a s naslagama – 10% – ako
je površina USS-e pod naslagama manja od 10% njezine površine

b. USS-a s naslagama – 25% – ako
je površina USS-e pod naslagama od 11% do 25% njezine površine

c. USS-a s naslagama – 50% – ako
je površina USS-e pod naslagama od 26% do 50% njezine površine

d. USS-a s naslagama – 100% – ako
je površina USS-e pod naslagama od 51% do 100% njezine površine.

Isto se tako u ovu točku unose
podaci o jatima ptica, ako postoje (na kojoj su površini, o smjerovima
prelijetanja, vrsti ptica i sl.).

Pravilnik, NN 65/2005-1253