## Zakon o sudovima

### NN 150/2005 (21.12.2005.), Zakon o sudovima

# HRVATSKI SABOR

**2896**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske,
donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O SUDOVIMA

Proglašavam Zakon o sudovima, kojega je Hrvatski
sabor donio na sjednici 9. prosinca 2005. godine.

Broj: 01-081-05-3657/2

Zagreb, 15. prosinca 2005.

Predsjednik

Republike Hrvatske

**Stjepan Mesić**, v.
r.

## ZAKON O SUDOVIMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje ustrojstvo, djelokrug i
stvarna nadležnost sudova ako nije određena drugim zakonom, unutarnje ustrojstvo
sudova, unutarnje ustrojstvo Vrhovnog suda Republike Hrvatske, uvjeti za
imenovanje i razrješenje sudaca, sudaca porotnika i predsjednika sudova,
njihova prava i dužnosti, zaštita osoba i imovine pravosudnih tijela.

Članak 2.

Sudovi su tijela državne vlasti koja sudbenu
vlast obavljaju sa­mostalno i neovisno u okviru
djelokruga i nadležnosti određene za­konom.

Članak 3.

(1) Sudovi štite Ustavom i zakonima utvrđeni
pravni poredak Republike Hrvatske, te osiguravaju jedinstvenu primjenu zakona,
ravnopravnost i jednakost svih pred zakonom.

(2) Sudovi odlučuju u sporovima o osnovnim
pravima i obvezama čovjeka, o pravima i obvezama Republike Hrvatske, jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave, izriču kazne i druge mjere počiniteljima
kaznenih djela i prekršaja utvrđenih zakonom i drugim propisima, odlučuju o
zakonitosti pojedinačnih akata upravnih vlasti i osoba koje imaju javne
ovlasti, rješavaju sporove o osobnim odnosima građana, radne, trgovačke,
imovinske i druge građanskopravne sporove, te odlučuju u drugim pravnim
stvarima kad je to zakonom određeno.

Članak 4.

(1) Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni
neovisni i nepristrani sud pravično i u razumnom roku odluči o njegovim pravima
i obvezama, ili o sumnji ili optužbi zbog kažnjivog djela.

(2) U pravnim stvarima iz sudskog djelokruga
ugovorom se može povjeriti odlučivanje o pojedinim pravnim stvarima izabranim
sudovima sukladno zakonu.

(3) Svatko ima pravo slati predstavke na rad
suda ili suca zbog odugovlačenja postupka u kojem je stranka ili ima pravni
interes, odnosno zbog ponašanja suca ili drugog djelatnika u sudu u službenim
odnosima sa strankom i dobiti odgovor na njih.

Članak 5.

(1) Sudovi sude na osnovi Ustava i zakona.

(2) Sudovi sude i na osnovi međunarodnih ugovora
koji su dio pravnog poretka Republike Hrvatske.

(3) Sudovi primjenjuju i druge propise koji su
donijeti sukladno Ustavu, međunarodnom ugovoru ili zakonu Republike Hrvatske.

Članak 6.

(1) Zabranjen je svaki oblik utjecaja na
donošenje sudskih odluka, a posebno svaki oblik prisile prema sucima,
zlouporaba javnih ovlasti i osobnog utjecaja te korištenje medija i javnih
istupanja na način suprotan načelima demokratskog društva, a koje ima za cilj
utjecaj na tijek i ishod sudskih postupaka.

(2) Odluku suda smije mijenjati i ukidati samo
sud u čiju nadležnost spada predmet u postupku propisanom zakonom.

(3) Svatko u Republici Hrvatskoj dužan je
poštivati pravomoćnu i ovršnu sudsku odluku i njoj se pokoriti.

(4) Rad sudova je javan, osim kada je zakonom ili
Ustavom isključeno sudjelovanje javnosti.

Članak 7.

(1) U pravnim stvarima iz sudske nadležnosti u
prvom stupnju sudi sudac. U kojim slučajevima sudovi u prvom stupnju sude u
vijeću određuje se zakonom.

(2) Sudovi višeg stupnja sude u vijeću, osim kada
je zakonom određeno da sudi sudac pojedinac.

(3) U suđenju sudjeluju i suci porotnici
sukladno zakonu.

Članak 8.

(1) Suci imaju imunitet sukladno ovom Zakonu.

(2) Suci ili sudac porotnik ne smije biti pozvan
na odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasovanje pri
donošenju sudske odluke.

(3) Sudac ne smije biti pritvoren niti se protiv
njega smije pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja Državnoga sudbenog vijeća.

(4) Sudac smije biti pritvoren bez odobrenja
Državnoga sudbenog vijeća samo ako je zatečen u činjenju kaznenog djela za koje
je propisana kazna zatvora u trajanju duljem od 5 godina. O tome se izvješćuje
predsjednik Državnoga sudbenog vijeća.

(5) Kada Državno sudbeno vijeće nije na okupu
odobrenje za lišenje slobode suca ili za vođenje kaznenog postupka protiv njega
daje i o njegovom imunitetu odlučuje predsjednik Državnoga sudbenog vijeća.
Odluku predsjednika u roku od osam dana mora potvrditi Državno sudbeno vijeće.

Članak 9.

Plaće sudaca uređuju se zakonom.

Članak 10.

(1) Poslovi se sucima i vijećima raspodjeljuju
prema rasporedu utvrđenom za svaku godinu. Predmet koji je prema takvom
rasporedu dodijeljen određenom sucu ili vijeću, smije biti dodijeljen drugom
sucu ili vijeću samo u slučaju njihove spriječenosti.

(2) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske
može odrediti da u pojedinoj vrsti predmeta postupa drugi stvarno nadležni sud,
ako sud koji je po zakonu mjesno i stvarno nadležan zbog velikog broja predmeta
koje ima u radu, ne može u razumnom roku raspraviti te predmete i donijeti
odluku.

(3) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske
odredit će rješenjem koji se predmeti ustupaju drugom stvarno nadležnom sudu na
suđenje.

(4) Sud koji ustupa predmet o tome će dopisom
obavijestiti stranke, odnosno njihove punomoćnike ili zastupnike.

(5) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka
strankama i njihovim punomoćnicima pripada pravo na naknadu troškova javnog
prijevoza. Odvjetnicima pripada naknada troškova za izbivanje iz pisarnice za
vrijeme putovanja i naknada troškova prijevoza određena Tarifom o nagradama i
naknadi troškova za rad odvjetnika. Troškovi iz stavka 1. ovoga članka isplatit
će se na teret državnog proračuna, ako su ti troškovi veći od onih koje bi
stranke imale da se postupak vodi pred mjesno nadležnim sudom.

Članak 11.

(1) U obavljanju sudbene vlasti sudovi su jedan
drugom dužni pružati pravnu pomoć.

(2) Državna tijela i pravne osobe dužni su
pružati pomoć sudovima u obavljanju sudbene vlasti.

(3) Sudovi pružaju pravnu pomoć i stranim
sudovima sukladno zakonu.

(4) Sudovi pružaju pravnu pomoć izabranim
sudovima ako je njihov zahtjev utemeljen na zakonu, ako je zatražena pravna
radnja dopuštena po zakonu i ako je za poduzimanje te radnje zamoljeni sud
nadležan. Pravna pomoć stranim izabranim sudovima pruža se po pravilima za
pružanje pomoći stranim sudovima.

Članak 12.

(1) Sud ima pečat koji sadrži naziv suda te
naziv i grb Republike Hrvatske.

(2) Na zgradi u kojoj je smješten sud moraju
biti istaknuti naziv suda, grb i zastava Republike Hrvatske.

II. USTROJSTVO,
DJELOKRUG I NADLEŽNOST

USTROJSTVO SUDOVA

Članak 13.

(1) U Republici Hrvatskoj sudbenu vlast
obavljaju redovni i specijalizirani sudovi.

(2) Redovni sudovi su općinski sudovi, županijski
sudovi i Vrhovni sud Republike Hrvatske.

(3) Specijalizirani sudovi su prekršajni sudovi,
trgovački sudovi, Visoki prekršajni sud Republike Hrvatske, Visoki trgovački
sud Republike Hrvatske i Upravni sud Republike Hrvatske.

(4) Najviši sud u Republici Hrvatskoj je Vrhovni
sud Republike Hrvatske.

(5) Zakonom se mogu prema stvarnoj nadležnosti
ili za određena pravna područja ustanovljavati i drugi redovni i
specijalizirani sudovi.

Članak 14.

(1) Prekršajni i općinski sudovi ustanovljavaju
se za područje jedne ili više općina, jednog ili više gradova ili dijela
gradskog područja.

(2) Županijski i trgovački sudovi ustanovljavaju
se za područje jedne ili više županija.

(3) Visoki prekršajni sud Republike Hrvatske,
Visoki trgovački sud Republike Hrvatske i Upravni sud Republike Hrvatske
ustanovljavaju se za područje Republike Hrvatske sa sjedištem u Zagrebu.

(4) Vrhovni sud Republike Hrvatske ima sjedište
u Zagrebu.

Članak 15.

(1) Sudovi sude u svom sjedištu.

(2) Prekršajni, općinski i trgovački sudovi mogu
iznimno obavljati sudbenu vlast i izvan sjedišta suda u određene sudbene dane
ili osnivanjem stalnih službi ili odjela.

(3) Odluku o održavanju sudbenih dana donosi
predsjednik neposredno višeg suda.

(4) Odluku o osnivanju stalnih službi ili odjela
izvan sjedišta suda donosi ministar pravosuđa nakon pribavljenog mišljenja
predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

DJELOKRUG I NADLEŽNOST
SUDOVA

Članak 16.

Nadležnost sudova određuje se ovim Zakonom i
drugim zako­nima.

Članak 17.

(1) Prekršajni sudovi:

1. sude u prvom stupnju o prekršajima, osim ako
za vođenje prekršajnog postupka zakonom nije propisana stvarna nadležnost
drugog tijela,

2. obavljaju poslove međunarodne pravne pomoći u
postupcima iz svoje nadležnosti, te druge poslove određene zakonom.

(2) Zakonom se može odrediti jedan prekršajni
sud koji će odlučivati u određenoj vrsti predmeta iz djelokruga prekršajnog
suda s područja više prekršajnih sudova.

Članak 18.

(1) Pored nadležnosti propisane drugim zakonima,
općinski sudovi rješavaju:

1. izvanparnične i ovršne predmete, ako
rješavanje tih stvari nije povjereno drugom sudu,

2. ostavinske predmete, zemljišnoknjižne
predmete i vode zemljišne knjige,

3. o priznanju i ovrsi odluka stranih sudova,

4. obavljaju poslove međunarodne pravne pomoći u
postupcima iz svoje nadležnosti.

(2) Općinski sudovi rješavaju u svim predmetima
iz članka 3. stavka 2. ovoga Zakona koji nisu stavljeni u djelokrug nekoga
drugog suda ili javnog bilježnika.

(3) U kaznenim predmetima protiv vojnih osoba,
vojnih službenika i vojnih namještenika u službi u oružanim snagama za kaznena
djela u obavljanju službe, za kaznena djela iz nadležnosti općinskih sudova,
sude općinski sudovi s potpunom nadležnošću.

Članak 19.

Pored nadležnosti propisane drugim zakonima
županijski sudovi u ostalim predmetima rješavaju:

1. provode istražni i javnobilježnički
disciplinski postupak zbog disciplinskih prijestupa i odlučuju o tim
prijestupima u prvom stupnju, kad je to određeno zakonom,

2. odlučuju o žalbama protiv odluka u
disciplinskim postupcima zbog neurednosti javnih bilježnika kad je to određeno
zakonom,

3. provode izvršenje strane kaznene odluke,

4. obavljaju i druge poslove određene zakonom.

Članak 20.

Pored nadležnosti propisane drugim zakonima
trgovački sudovi u izvanparničnom postupku:

1. postupaju u registarskim stvarima i vode
sudske registre,

2. odlučuju o upisima u upisnik brodova i jahti
u onim stvarima koje su Pomorskim zakonikom stavljene u nadležnost trgovačkog
suda, ograničenju odgovornosti brodara, prigovorima protiv konačne diobene
osnove za likvidaciju zajedničke havarije, ako zakonom za pojedinu vrstu
predmeta nije drukčije određeno,

3. odlučuju o prijedlozima u svezi s osnivanjem,
rada i prestanka trgovačkog društva,

4. odlučuju u izvanparničnim stvarima propisanim
odredbom članka 40. stavka 2. Zakona o trgovačkim društvima (»Narodne novine«, br. 111/93., 34/99. i 118/03.),

5. određuju i provode ovrhu odluka koje su
donijeli, kao i sporove koji nastanu u tijeku i povodom ovrha tih odluka, a
provođenje ovrhe na nenovčanim sredstvima ovršenika
mogu povjeriti općinskom sudu,

6. provode postupak priznanja i ovrhe inozemnih
sudskih odluka kao i arbitražnih odluka u trgovačkim sporovima,

7. provode osiguranje dokaza za postupke za koje
su inače nadležni,

8. određuju mjere osiguranja u predmetima u
kojima su nadležni suditi,

9. odlučuju o prijedlozima za otvaranje
stečajnog postupka i provode stečajne postupke,

10. obavljaju i druge poslove određene zakonom.

Članak 21.

Visoki prekršajni sud Republike Hrvatske:

1. odlučuje o žalbama protiv odluka prekršajnih
sudova u prvom stupnju i upravnih i prekršajnih tijela, osim ako posebnim
zakonom nije određena nadležnost nekog drugog suda,

2. rješava sukob nadležnosti između prekršajnih
sudova,

3. odlučuje o zahtjevima za izuzećem
predsjednika sudova,

4. odlučuje o zahtjevima za izvanredno
ublažavanje kazne i o zahtjevima za izvanredno preispitivanje pravomoćnih
rješenja o prekršaju,

5. obavlja druge poslove određene zakonom.

Članak 22.

Visoki trgovački sud Republike Hrvatske:

1. odlučuje o žalbama protiv odluka koje su u
prvom stupnju donijeli trgovački sudovi u pravnim stvarima iz članka 20. ovoga
Zakona,

2. rješava sukob mjesne nadležnosti između
trgovačkih sudova u pravnim stvarima iz članka 20. ovoga Zakona, te odlučuje o
delegaciji nadležnosti između trgovačkih sudova,

3. u pravnim stvarima iz članka 20. ovoga Zakona
obavlja druge poslove određene zakonom.

Članak 23.

Upravni sud Republike Hrvatske:

1. odlučuje o tužbama protiv konačnih upravnih
akata (upravni sporovi),

2. obavlja i druge poslove određene zakonom.

Članak 24.

Vrhovni sud Republike Hrvatske:

1. osigurava jedinstvenu primjenu zakona i
ravnopravnost građana, te jednakost svih pred zakonom,

2. odlučuje o izvanrednim pravnim lijekovima
protiv pravomoć­nih odluka
sudova u Republici Hrvatskoj i o redovnim pravnim lijekovima kad je to
propisano posebnim zakonom,

3. rješava o sukobu nadležnosti kad je to propisano
posebnim zakonom,

4. razmatra aktualna pitanja sudske prakse,
analizira potrebe za stručnim usavršavanjem sudaca, savjetnika i sudskih
vježbenika i obavlja druge poslove određene zakonom.

Članak 25.

(1) Viši sud može staviti nižem sudu primjedbe
na nedostatke koje je uočio prigodom odlučivanja o pravnom lijeku ili na drugi
način.

(2) Viši sudovi mogu tražiti od nižih sudova
podatke u svezi s primjenom zakona, problemima koji se pojavljuju u suđenju,
praćenju i proučavanje sudske prakse i druge podatke, a mogu izvršiti i
neposredan uvid u rad tih sudova, kao i prirediti zajedničke sastanke radi
razmatranja navedenih pitanja.

(3) Viši sud prigodom provedbe ovlaštenja iz
stavka 1. i 2. ovoga članka ne smije ni na koji način utjecati na neovisnost i
slobodu suda nižeg stupnja u donošenju odluke u pojedinom slučaju.

Članak 26.

(1) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske
ili predsjednik neposredno višeg suda može radi obavljanja nadzora nad urednim
obavljanjem poslova suca odrediti najmanje dva ili više sudaca.

(2) O obavljenom nadzoru suci su dužni bez
odlaganja u pisanom obliku izvijestiti predsjednika suda koji ih je odredio za
obavljanje nadzora, predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske i
predsjednika neposredno višeg suda.

III. ZAŠTITA PRAVA NA
SUĐENJE U RAZUMNOM ROKU

Članak 27.

(1) Stranka u sudskom postupku koja smatra da
nadležni sud nije odlučio u razumnom roku o njezinom pravu ili obvezi ili o
sumnji ili optužbi za kažnjivo djelo, može neposredno višem sudu uputiti
zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

(2) Ako se zahtjev odnosi na postupak koji je u
tijeku pred Visokim trgovačkim sudom Republike Hrvatske, Visokim prekršajnim
sudom Republike Hrvatske ili Upravnim sudom Republike Hrvatske, o zahtjevu će
odlučiti Vrhovni sud Republike Hrvatske.

(3) Postupak odlučivanja o zahtjevu iz stavka 1.
ovoga članka je hitan.

Članak 28.

(1) Ako sud iz članka 27. ovoga Zakona utvrdi da
je zahtjev podnositelja osnovan, odredit će rok u kojem sud pred kojim je
postupak u tijeku mora odlučiti o pravu ili obvezi ili o sumnji ili optužbi za
kažnjivo djelo podnositelja zahtjeva, te odrediti primjerenu naknadu koja
pripada podnositelju zbog povrede njegovog prava na suđenje u razumnom roku.

(2) Naknada se isplaćuje iz državnog proračuna u
roku od 3 mjeseca od dana podnošenja zahtjeva stranke za njezinu isplatu.

(3) Protiv rješenja o zahtjevu za zaštitu prava
na suđenje u razumnom roku može se u roku od 15 dana podnijeti žalba Vrhovnom
sudu Republike Hrvatske. Protiv rješenja Vrhovnog suda Republike Hrvatske žalba
nije dopuštena ali se može pokrenuti ustavna tuž­ba.

IV. UNUTARNJE USTROJSTVO
SUDOVA

1. Sudska uprava

Članak 29.

Poslovi sudske uprave obuhvaćaju:

1. osiguranje uvjeta za pravilan rad i
poslovanje suda,

2. skrb o urednom i pravodobnom obavljanju
poslova u sudu,

3. poslove pozivanja i raspoređivanja sudaca
porotnika,

4. poslove u svezi sa stalnim sudskim
procjeniteljima, tumačima i vještacima,

5. poslove ovjere isprava namijenjenih uporabi u
inozemstvu,

6. poslove u svezi s predstavkama stranaka na
rad suda,

7. stručne poslove u svezi s ostvarivanjem
dužnosti i prava službenika i namještenika u sudu,

8. skrb o stručnom usavršavanju sudaca, sudskih savjetnika,
sudačkih vježbenika i drugih službenika i namještenika u sudu,

9. vođenje statistike, financijsko-materijalno
poslovanje suda,

10. davanje obavijesti o radu suda i druge
poslove propisane zakonom i pravilnikom o unutarnjem poslovanju sudova (u daljnjem
tekstu: Sudski poslovnik).

Članak 30.

(1) Predsjednik suda obavlja poslove sudske
uprave sukladno zakonu i Sudskom poslovniku.

(2) Predsjednika suda u slučaju spriječenosti
ili odsutnosti u obavljanju poslova sudske uprave zamjenjuje sudac određen
godišnjim rasporedom poslova (zamjenik predsjednika suda).

(3) Predsjedniku Vrhovnog suda Republike
Hrvatske u poslovima sudske uprave pomažu predsjednici odjela i tajnik suda, a
u drugim sudovima predsjedniku suda pomažu predsjednici odjela, tajnik suda ili
službenik kojeg odredi predsjednik suda.

(4) Predsjednik neposredno višeg suda je više
tijelo sudske uprave. Najviše tijelo sudske uprave je predsjednik Vrhovnog suda
Republike Hrvatske.

Članak 31.

(1) Sudovi imaju glasnogovornika suda.

(2) Glasnogovornik suda je sudac ili sudski
savjetnik određen godišnjim rasporedom poslova.

(3) Glasnogovornik suda daje obavijesti o radu
suda u skladu s ovim Zakonom, Sudskim poslovnikom i Zakonom o pravu na pristup
informacijama.

2. Sudski odjeli

Članak 32.

(1) U sudovima u kojima ima više sudskih vijeća,
odnosno sudaca pojedinaca koji odlučuju o stvarima iz jednog ili više srodnih
pravnih područja ustanovljuju se odjeli u čiji sastav ulaze suci koji o tim
stvarima odlučuju.

(2) Godišnjim rasporedom poslova ustrojava se
odjel, te određuje predsjednik odjela koji rukovodi njegovim radom.

Članak 33.

(1) Na sjednicama sudskih odjela razmatraju se
pitanja od interesa za rad odjela a posebice: ustrojstvo unutarnjeg poslovanja,
praćenje rada, raspravljanje o spornim pravnim pitanjima, ujednačavanje sudske
prakse i pitanja važna za primjenu propisa pojedinih pravnih područja iz
nadležnosti suda, unapređivanje metode rada i stručno usavršavanje sudaca,
sudskih savjetnika i sudačkih vježbenika raspoređenih na rad u odjel.

(2) Na sjednicama sudskih odjela županijskog
suda, Visokoga prekršajnog suda Republike Hrvatske i Visokoga trgovačkog suda
Republike Hrvatske razmatraju se i pitanja od zajedničkog interesa za sudove
nižeg stupnja s područja tih sudova.

(3) Na sjednicama sudskih odjela Upravnog suda
Republike Hrvatske razmatraju se pitanja značajna za primjenu propisa iz
pojedinih upravnih područja kao i nacrti zakona kojima se uređuju pitanja iz
djelokruga tog suda.

(4) Na sjednici odjela Vrhovnog suda Republike
Hrvatske pored odlučivanja u postupku propisanom u članku 59. ovoga Zakona
razmatraju se pitanja od zajedničkog interesa za pojedine ili sve sudove s
područja Republike Hrvatske, te se razmatraju i daju mišljenja o nacrtima propisa
iz pojedinoga pravnog područja.

Članak 34.

(1) Sjednicu sudskog odjela saziva i njenim
radom rukovodi predsjednik odjela, odnosno predsjednik suda. Kad predsjednik
suda sudjeluje u radu sjednice sudskog odjela, predsjedava sjednici i sudjeluje
u odlučivanju.

(2) Sjednica svih sudaca suda mora se sazvati
kad to zahtijeva odjel suda ili jedna četvrtina svih sudaca.

(3) Odluka na sjednici sudaca suda, odnosno
sudskog odjela donosi se većinom glasova svih sudaca, odnosno sudskog odjela.

(4) Predsjednik suda, odnosno odjela može na
sjednicu svih sudaca, odnosno odjela pozvati i istaknute znanstvenike i
stručnjake iz pojedinoga pravnog područja.

Članak 35.

(1) Sjednica odjela ili sudaca saziva se i kad
se utvrdi da o pitanjima primjene zakona postoje razlike u shvaćanjima između
pojedinih vijeća ili sudaca, ili kad jedno vijeće ili sudac odstupi od ranije
prihvaćenog pravnog shvaćanja.

(2) Kad u određenom slučaju vijeće ili sudac
donese odluku koja nije sukladna s pravnim shvaćanjem kojega drugog vijeća ili
suca, predsjednik odjela ili predsjednik suda može odrediti da se zastane sa
slanjem prijepisa odluke i da se razlike u pravnim shvaćanjima rasprave u
sjednici odjela. Ako u tom slučaju sjednica odjela zauzme shvaćanje protivno
donesenoj odluci vijeća ili suca, vijeće ili sudac koji je donio odluku dužan
je o predmetu ponovno odlučivati.

(3) Pravno shvaćanje prihvaćeno na sjednici
sudskog odjela Vrhovnog suda Republike Hrvatske, Upravnog suda Republike
Hrvatske, Visokoga prekršajnog suda Republike Hrvatske, Visokoga trgovačkog
suda Republike Hrvatske i županijskog suda obvezno je za sva drugostupanjska
vijeća ili suce pojedince toga odjela.

Članak 36.

(1) U sudovima s više od dvadeset sudaca
ustanovljuju se odjeli ili odjelne službe za praćenje i proučavanje sudske
prakse.

(2) U sudovima s manje od dvadeset sudaca
predsjednik suda godišnjim rasporedom poslova određuje suca za praćenje i
proučavanje sudske prakse.

(3) Sudovi mogu osnovati službu za informatiku,
a Vrhovni sud Republike Hrvatske službu ili odjel za informatiku.

(4) Služba ili odjel organizira informatičku
potporu radu suda, brine se za informatičku obradu i korištenje sudske prakse i
stručne literature i pruža stručnu pomoć nižim sudovima.

3. Sudačko vijeće

Članak 37.

(1) Sudačko vijeće:

– daje ocjenu obnašanja sudačke dužnosti,

– daje mišljenje o kandidatima za suce u
sudovima iz svoga djelokruga,

– predlaže kandidate za predsjednike sudova,

– obavlja druge poslove određene ovim Zakonom i
Sudskim poslovnikom.

(2) Sudačka vijeća dužna su podnositi izvješća o
svome radu sucima sudova koji su ih izabrali najmanje jednom godišnje, a po
potrebi ih i na druge načine obavještavati o obavljanju poslova iz svoje
nadležnosti.

Članak 38.

(1) Sudačko vijeće osniva se za županijski sud i
općinske sudove s područja tog županijskoga suda, pri županijskom sudu.

(2) Za trgovačke sudove osniva se sudačko vijeće
pri Visokom trgovačkom sudu Republike Hrvatske, a za prekršajne sudove pri
Visokom prekršajnom sudu Republike Hrvatske.

(3) Poslove sudačkog vijeća za Upravni sud
Republike Hrvatske i Vrhovni sud Republike Hrvatske obavlja sjednica svih
sudaca svakog od tih sudova.

Članak 39.

(1) Sudačko vijeće čine izabrani suci,
predsjednik županijskog suda, Visokoga trgovačkog suda Republike Hrvatske, Visokoga
prekršajnog suda Republike Hrvatske, Upravnog suda Republike Hrvatske i
Vrhovnog suda Republike Hrvatske po položaju.

(2) Sudačko vijeće županijskog suda ima 15
članova, od kojih je 8 članova iz reda sudaca županijskog suda, 6 iz reda
sudaca područnih općinskih sudova i predsjednik županijskog suda.

(3) Ako županijski sud, zajedno s područnim
općinskim sudovima ima manje od 50 sudaca, sudačko vijeće ima 9 članova, od
kojih je 5 članova iz reda sudaca županijskog suda, a 3 iz reda sudaca
područnih općinskih sudova i predsjednik županijskog suda.

(4) Ako županijski sud ima manje od 6 sudaca
predsjednik suda i svi suci županijskog suda su članovi sudačkog vijeća, a 2
suca su članovi s područnih općinskih sudova.

(5) Sudačko vijeće trgovačkih sudova ima 15
članova, od kojih je 8 članova iz reda sudaca Visokoga trgovačkog suda
Republike Hrvatske, a 6 iz reda sudaca trgovačkih sudova i predsjednik Visokoga
trgovačkog suda Republike Hrvatske.

(6) Sudačko vijeće prekršajnih sudova ima 15
članova, od kojih je 8 članova iz redova Visokoga prekršajnog suda Republike
Hrvatske, a 6 iz reda sudaca prekršajnih sudova i predsjednik Visokoga
prekršajnog suda Republike Hrvatske.

(7) Prvostupanjski sudovi s više od 50 sudaca iz
reda svojih sudaca biraju 6 članova sudačkog vijeća, koji zajedno s članovima
sudačkog vijeća izabranog u višem sudu čine sudačko vijeće koje donosi odluke
koje se odnose samo za taj sud.

Članak 40.

Članovi sudačkih vijeća biraju se na rok od 4
godine tajnim glasovanjem.

Članak 41.

(1) Članove sudačkih vijeća iz reda sudaca
županijskog suda biraju suci županijskog suda, a članove sudačkih vijeća iz
reda sudaca općinskog suda svi suci općinskih sudova s područja županijskog
suda.

(2) Članove sudačkog vijeća trgovačkih sudova iz
reda sudaca Visokoga trgovačkog suda Republike Hrvatske, odnosno Visokoga
prekršajnog suda Republike Hrvatske biraju suci tog suda, a članove iz reda
sudaca trgovačkih sudova, odnosno prekršajnih sudova suci tih sudova.

(3) Nijedan općinski sud, trgovački sud i
prekršajni sud ne može u sudačkom vijeću imati više od tri člana iz svojih
redova.

Članak 42.

(1) Svi suci imaju se pravo kandidirati za
sudačko vijeće. Izabrani suci imaju dužnost sudjelovati u radu sudačkog vijeća.

(2) Ako ovim Zakonom nije drukčije propisano, kandidati
za članove sudačkih vijeća mogu biti svi suci u sudovima koji ih biraju, a koji
dužnost suca obnašaju na dan izbora za sudačka vijeća.

(3) Član sudačkog vijeća ne može biti sudac
protiv koga je u prethodne četiri godine izrečena stegovna mjera.

Članak 43.

(1) Sudačko vijeće najkasnije tri mjeseca prije
isteka mandata svim sudovima upućuje obavijest o otvaranju kandidacijskog
postupka. Suci se u roku od 30 dana mogu kandidirati za sudačko vijeće ili
njihovu kandidaturu mogu uz njihov pristanak mogu istaći sudovi. Kandidature se
dostavljaju odgovarajućem sudačkom vijeću.

(2) Predsjednik sudačkog vijeća najkasnije dva
mjeseca prije isteka mandata, posebno za svaku vrstu sudova utvrđuje liste
kandidata. Podatke potrebne za utvrđivanje liste daje Ministarstvo pravosuđa i
predsjednici sudova u kojima se sudačka vijeća biraju. Lista kandidata utvrđuje
se abecednim redom, a sadrži redni broj, prezime i ime kandidata i puni ili
skraćeni naziv suda u kome obnaša sudačku dužnost.

(3) Lista kandidata objavljuje se na oglasnoj
ploči sudova za koje se sudačko vijeće bira najkasnije osam dana prije
održavanja izbora.

(4) Na listu kandidata može se u roku od tri
dana od objavljivanja izjaviti prigovor izbornom povjerenstvu.

Članak 44.

(1) Postupak kandidiranja, glasovanja i
utvrđivanje rezultata izbora obavlja izborno povjerenstvo, koje se sastoji od
predsjednika i dva člana.

(2) Sudačko vijeće imenovat će izborno
povjerenstvo prije isteka roka za utvrđivanje liste kandidata.

(3) Članovi sudačkog vijeća i kandidati s
utvrđene liste kandidata ne mogu biti istovremeno i članovi izbornog
povjerenstva na sudu na kojem se provode izbori.

Članak 45.

(1) Izbori se moraju održati najkasnije 15 dana
prije isteka mandata sudačkoga vijeća. Dan i mjesto izbora određuje sudačko
vijeće, vodeći računa o tome da se svim sucima omogući nesmetano glasovanje.

(2) Izbori se provode tako da svaki sudac na
listi kandidata koju mu je dostavilo izborno povjerenstvo zaokruži najviše
onoliko kandidata koliko se članova sudačkog vijeća bira.

(3) Na temelju provedenih izbora izborno će
povjerenstvo u roku od dva dana utvrditi redoslijed kandidata po broju glasova
koje su dobili te objaviti imena kandidata koji su izabrani za članove sudačkih
vijeća. Rezultati se objavljuju na oglasnoj ploči sudova za koje se sudačko
vijeće bira.

(4) Za članove sudačkog vijeća izabrani su
kandidati koji su dobili najveći broj glasova. Kandidati koji su po broju
glasova iza izabranih članova vijeća smatraju se njihovim zamjenicima. Ako je s
istog suda izabrano više kandidata od dopuštenog broja, smatrat će se izabranim
samo oni kandidati s tog suda koji imaju više glasova do maksimalnog broja
sudaca koji mogu biti izabrani s tog suda.

(5) U slučaju da dva ili više kandidata imaju
jednak broj glasova, izabran je kandidat koji je dulje obnašao sudačku dužnost
u sudu za koji se izbori provode, a ako su oba kandidata jednako dugo obnašala
tu dužnost, izabran je stariji kandidat.

Članak 46.

(1) Protiv objavljene liste kandidata,
provođenja izbora i objavljenih rezultata glasovanja može se u roku od tri dana
od objavljivanja izjaviti prigovor o kome u prvom stupnju odlučuje izborno
povjerenstvo. Protiv odluke izbornog povjerenstva može se u roku od dva dana
izjaviti žalba o kojoj odlučuje sudačko vijeće.

(2) Konačne rezultate izbora za sudačka vijeća
utvrđuje, najkasnije 10 dana nakon održavanja izbora, sudačko vijeće. O
rezultatima izbora sudačko vijeće dužno je bez odgode obavijestiti predsjednike
područnih sudova i Ministarstvo pravosuđa.

Članak 47.

(1) Sudačko vijeće ima predsjednika i zamjenika
koje biraju većinom glasova članovi sudačkog vijeća.

(2) Predsjednik suda ne može biti predsjednik, a
ni zamjenik predsjednika sudačkog vijeća.

Članak 48.

(1) Sudačko vijeće odlučuje na sjednici većinom
glasova svih članova.

(2) Sjednicu sudačkog vijeća saziva predsjednik
sudačkog vijeća pisanim pozivom koji se članovima dostavlja najmanje 8 dana
prije održavanja sjednice.

(3) Prije davanja mišljenja o kandidatima za
imenovanje na slobodno mjesto suca sudačko vijeće pribavit će mišljenje o
kandidatima od predsjednika suda u koji se sudac imenuje, a ako je kandidat već
sudac i od predsjednika suda u kojem je obnašao dužnost suca.

(4) O radu sudačkog vijeća vodi se zapisnik.

Članak 49.

Predsjednici sudova dužni su na zahtjev sudačkog
vijeća pružiti podatke ili obaviti pojedinu radnju po zahtjevu sudačkog vijeća,
te osigurati uvjete za rad sudačkog vijeća.

Članak 50.

(1) Članu sudačkog vijeća prestaje dužnost prije
isteka mandata:

– ako sam zatraži,

– ako prestane obnašati dužnost suca, ili mu
sudačka dužnost miruje,

– ako bude imenovan na drugi sud,

– ako bude izabran za člana Državnoga sudbenog
vijeća,

– ako je pravomoćno utvrđena njegova stegovna
odgovornost.

(2) Ako član sudačkog vijeća prestane obnašati
dužnost prije isteka mandata, sudačko će vijeće na njegovo mjesto imenovati
zamjenika, poštujući redoslijed ostvaren na izborima za članove sudačkoga
vijeća.

(3) Mandat imenovanog zamjenika kao člana
sudačkog vijeća traje do isteka mandata sudačkog vijeća.

V. POSEBNE ODREDBE O
UNUTARNJEM USTROJSTVU VRHOVNOG SUDAREPUBLIKE HRVATSKE

Članak 51.

(1) U Vrhovnom sudu Republike Hrvatske osnivaju
se Kazneni odjel, Građanski odjel, ustanovljuju se službe za praćenje,
proučavanje i bilježenje sudske prakse pri odjelima, Ured predsjednika, odjel
ili služba za informatiku, te jedinice stručnih i pomoćno-tehničkih službi.

(2) Građanski odjel obuhvaća područja
građanskoga, trgovačkog i upravnog prava.

(3) Kazneni odjel obuhvaća područja kaznenoga, prekršajnog
prava, te stegovnih postupaka prema propisima o odvjetništvu i javnom
bilježništvu.

(4) Suci se raspoređuju u odjele godišnjim
rasporedom poslova.

(5) U Uredu predsjednika obavljaju se poslovi
sudske uprave, poslovi međunarodne suradnje, poslovi izobrazbe sudaca i poslovi
protokola za potrebe toga suda.

(6) Na poslove protokola Vrhovnog suda Republike
Hrvatske na odgovarajući se način primjenjuju propisi o protokolu Hrvatskoga
sabora i Vlade Republike Hrvatske. Vrhovni sud može za svoje poslove protokola
upotrebljavati objekte koji su u tu svrhu na raspolaganju Hrvatskom saboru i
Vladi Republike Hrvatske.

(7) Unutarnje ustrojstvo Vrhovnog suda Republike
Hrvatske pobliže se uređuje Poslovnikom toga suda i Sudskim poslovnikom,
sukladno zakonu. Poslovnik Vrhovnog suda Republike Hrvatske donosi predsjednik
suda nakon pribavljenog mišljenja Opće sjednice.

Članak 52.

(1) Za predsjednika Vrhovnog suda Republike
Hrvatske može biti izabrana osoba koja ispunjava opće i posebne uvjete za suca
toga Suda.

(2) Prije stupanja na dužnost predsjednik
Vrhovnog suda Republike Hrvatske polaže pred Predsjednikom Republike Hrvatske
prisegu koja glasi:

»Prisežem da ću se u obnašanju svoje dužnosti
pridržavati Ustava i zakona, te štititi cjelovitost, suverenitet i državno
ustrojstvo Republike Hrvatske i Ustavom i zakonom utvrđene slobode i prava
čovjeka.«

(3) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske
predstavlja Vrhovni sud Republike Hrvatske, obavlja poslove sudske uprave i
druge poslove određene zakonom i Poslovnikom o radu Vrhovnog suda Republike
Hrvatske.

(4) Ako je za predsjednika Vrhovnog suda
Republike Hrvatske izabrana osoba koja do izbora nije obnašala sudačku dužnost
u tom Sudu Državno sudbeno vijeće imenovat će ga i sucem toga Suda.

(5) Ako predsjednik Vrhovnog suda Republike
Hrvatske odlukom Hrvatskoga sabora ili na svoj zahtjev bude razriješen dužnosti
prije isteka mandata ili ne bude ponovno izabran na tu dužnost, nastavlja
obnašati dužnost suca u tom sudu.

Članak 53.

(1) U Vrhovnom sudu Republike Hrvatske imenuje
se tajnik Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

(2) Za tajnika može biti imenovana osoba koja
ispunjava uvjete za višeg sudskog savjetnika.

(3) Tajnika Vrhovnog suda Republike Hrvatske
imenuje i razrješuje predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske nakon
pribavljenog mišljenja Opće sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

Članak 54.

Na tajnika Vrhovnog suda Republike Hrvatske
primjenjuju se propisi o pravima i obvezama državnih dužnosnika, ako iz ovoga
Zakona ne proizlazi drukčije.

Članak 55.

Tajnik pomaže predsjedniku suda u obavljanju
poslova sudske uprave, pokreće i provodi postupke zbog lakše povrede službene
dužnosti sudskih službenika i namještenika te pokreće postupak zbog teške
povrede službene dužnosti.

Članak 56.

(1) Nakon izbora predsjednika Vrhovnog suda
Republike Hrvatske tajnik daje mandat na raspolaganje predsjedniku koji u roku
od 30 dana od dana stupanja na dužnost odlučuje hoće li ponovo imenovati istu
osobu za tajnika.

(2) Ako predsjednik Vrhovnog suda Republike
Hrvatske ponovo ne imenuje tajnika tajnik ima pravo rasporeda, bez natječaja,
na poslove višega sudskog savjetnika u odjelima ili službama suda.

(3) Ako tajnik ne prihvati raspored iz stavka 2.
ovoga članka, ili bude razriješen, pripadaju mu prava sukladno zakonu kojim se
uređuju prava i obveze državnih dužnosnika.

(4) U slučaju razrješenja u tijeku mandata
tajniku pripadaju prava iz prethodnog stavka 3. ovoga članka.

Članak 57.

(1) Opću sjednicu Vrhovnog suda Republike
Hrvatske sačinjavaju predsjednik i svi suci toga suda.

(2) Opću sjednicu saziva i njoj predsjeda
predsjednik suda. Opća sjednica mora se sazvati ako to zatraži odjel suda ili
jedna četvrtina svih sudaca.

(3) Predsjednik suda može, prema potrebi,
pozvati na Opću sjednicu i sjednicu odjela profesore sveučilišnog diplomskog
studija prava, istaknute znanstvenike ili stručnjake u određenoj oblasti prava.

(4) Za pravovaljano odlučivanje na Općoj
sjednici potrebna je nazočnost natpolovične većine svih sudaca Vrhovnog suda
Republike Hrvatske.

(5) Odluke se donose većinom glasova svih sudaca
Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

Članak 58.

Opća sjednica Vrhovnog suda Republike Hrvatske:

1. daje mišljenje o nacrtu zakona ili drugog
propisa kad se njima utvrđuje ovlast suda ili uređuje drugo pitanje važno za
rad sudova ili obavljanje sudbene vlasti,

2. utvrđuju upute sudovima za praćenje sudske
prakse,

3. utvrđuju izvješća koja se upućuju Hrvatskom
saboru,

4. obavlja i druge poslove propisane zakonom i
Sudskim poslovnikom.

Članak 59.

(1) Kada sudovi drugog stupnja donose različite
odluke u istoj činjeničnoj i pravnoj stvari, a nije dopušten izvanredni pravni
lijek, državni odvjetnik i stranka može podnijeti Zahtjev za jedinstvenom
primjenom zakona (u daljnjem tekstu: Zahtjev) Vrhovnom sudu Republike Hrvatske
da ispita je li takvim odlukama ugrožena jedinstvena primjena zakona i
ravnopravnost građana.

(2) O ispunjavanju pretpostavki za postupanje po
Zahtjevu odlučuje vijeće sastavljeno od troje sudaca Vrhovnog suda Republike
Hrvatske.

(3) Ako vijeće utvrdi da nisu ispunjene
pretpostavke za odlučivanje o Zahtjevu, odnosno da je Zahtjev nedopušten
odbacit će ga rješenjem.

(4) O osnovanosti Zahtjeva za koji vijeće iz
stavka 2. ovoga članka utvrdi da ispunjava pretpostavke iz stavka 1. ovoga članka,
odlučuje se na sjednici odjela Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

(5) Prije odlučivanja o osnovanosti Zahtjeva
Vrhovni sud Republike Hrvatske zatražit će od sudova drugog stupnja dostavu
pred­meta u kojima su donesene te odluke.

(6) Odjel Vrhovnog suda Republike Hrvatske može
i prije donošenja odluke o osnovanosti Zahtjeva, na prijedlog vijeća iz stavka
2. ovoga članka, narediti sudovima da zastanu s donošenjem odluka u postupcima
koji još nisu dovršeni, sve dok odjel Vrhovnog suda Republike Hrvatske ne
donese pravno shvaćanje o jedinstvenoj primjeni određenog zakona.

(7) Pravno shvaćanje odjela Vrhovnog suda
Republike Hrvatske iz stavka 6. ovoga članka obvezno je za sudove u svim
postupcima na koje se to pravno shvaćanje odnosi, a u kojima do dana njegovog
donošenja nije donesena pravomoćna sudska odluka.

(8) Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka se podnosi
najkasnije u roku od jedne godine od kada je stranci dostavljena odluka u kojoj
je prvi put primijenjena sporna zakonska odredba.

Članak 60.

(1) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske
može sazvati Opću sjednicu Vrhovnog suda Republike Hrvatske uz sudjelovanje
predstavnika drugih sudova.

(2) Sjednicu iz stavka 1. ovoga članka
sačinjavaju svi suci Vrhovnog suda Republike Hrvatske, te po dva predstavnika
Visokoga prekršajnog suda Republike Hrvatske, Visokoga trgovačkog suda
Republike Hrvatske, Upravnog suda Republike Hrvatske, te po jedan predstavnik
svakoga županijskog suda.

(3) Na sjednici iz stavka 1. ovoga članka
razmatraju se aktualna pitanja iz sudske prakse, utvrđuju okvirna mjerila za
rad sudaca i daje prijedlog kandidata za članove Državnoga sudbenog vijeća.

VI. PRAVOSUDNA UPRAVA

Članak 61.

(1) Ministarstvo pravosuđa ima ovlast najvišeg
tijela za obavljanje poslova pravosudne uprave.

(2) Za obavljanje poslova pravosudne uprave
ministar pravosuđa obraća se predsjedniku odgovarajućeg suda.

(3) Ministar pravosuđa u obavljanju poslova
pravosudne uprave može poništiti ili ukinuti svaki nepravilan ili nezakonit akt
donesen u obavljanju poslova sudske uprave ili samo donijeti akt koji, u
obavljanju poslova sudske uprave, nije donesen ili nije pravodobno donesen.

Članak 62.

U pravosudnu upravu spadaju poslovi koji služe
obavljanju sudbene vlasti:

1. izrada prijedloga zakona i drugih propisa za
ustanovljavanje, nadležnost, sastav i ustrojstvo sudova i postupak pred
sudovima,

2. skrb za stručno usavršavanje sudaca,
službenika i namještenika,

3. osiguranje materijalnih, financijskih,
prostornih i drugih uvjeta za rad sudova,

4. prikupljanje statističkih i drugih podataka o
djelovanju suda,

5. ispitivanje predstavki građana na rad sudova
koje se odnose na odugovlačenje sudskog postupka, na ponašanje suca ili drugog
djelatnika suda prema stranci u tijeku postupka ili obavljanja drugih službenih
radnji,

6. nadzor nad financijskim i materijalnim
poslovanjem sudova,

7. nadzor nad redovnim obavljanjem poslova u
sudu te provođenjem Sudskog poslovnika, kao i druge upravne zadaće i poslove
određene zakonom.

Članak 63.

(1) Poslove nadzora pravilnog obavljanja poslova
pravosudne uprave u sudovima obavljaju pravosudni inspektori Ministarstva
pravosuđa.

(2) Viši upravni savjetnici koji obavljaju
poslove pravosudnih inspektora moraju ispunjavati uvjete za suca županijskog
suda.

Članak 64.

Poslove pravosudne uprave u Ministarstvu
pravosuđa mogu obavljati viši upravni savjetnici i upravni savjetnici.

Članak 65.

(1) Ministarstvo pravosuđa vodi evidenciju
sudaca, sudskih savjetnika, sudačkih vježbenika i drugih djelatnika u sudovima.

(2) Evidencija sadrži podatke o imenu i
prezimenu, rođenju, nacionalnosti, prebivalištu, završenoj školi, stručnom
nazivu, znanju stranih jezika, kao i druge podatke određene zakonom.

(3) Podatke iz stavka 2. ovoga članka
Ministarstvu pravosuđa dostavljaju sudovi na način što ga naputkom propiše
ministar pravosuđa.

(4) Podaci upisani u evidenciju službena su
tajna i mogu se koristiti samo za potrebe provođenja ovoga Zakona kao i zakona
kojim se uređuju prava, dužnosti i odgovornosti sudaca i djelatnika u sudu.

Članak 66.

(1) Evidencija sudaca sadrži sljedeće podatke:

1. osobne podatke,

2. podatke o imenovanju i razrješenju,

3. podatke o uspjehu u tijeku studija,

4. podatke o vježbeničkoj praksi,

5. podatke o objavljenim stručnim ili
znanstvenim radovima,

6. ocjene obnašanja sudačke dužnosti,

7. podatke o napredovanju,

8. podatke o stručnom usavršavanju u Pravosudnoj
akademiji i drugim oblicima stručnog usavršavanja,

9. stegovne kazne.

(2) Osobni podaci sadrže sljedeće podatke: ime,
prezime, ime oca, dan, mjesec i godina rođenja, nacionalnost, podatke o
prebivalištu, završenom sveučilišnom diplomskom studiju prava, posebnim
znanjima, imovinskom stanju, članovima obiteljskog domaćinstva (bračni drug,
djeca i roditelji).

(3) Podaci iz evidencije službena su tajna, osim
podataka o imovinskom stanju sudaca.

(4) Tijela, koja imaju podatke o kojima se vodi
evidencija iz stavka 1. ovoga članka, dužna su ih dostaviti Ministarstvu
pravosuđa.

Članak 67.

Ministarstvo pravosuđa od sudova može tražiti izvješća
i podatke o obavljanju sudbene vlasti i poslova pravosudne uprave, a u okviru
svojega djelokruga može obaviti neposredan uvid u rad suda i tražiti izvješća o
razlozima nepostupanja u pojedinom predmetu kao i
dostavu pojedinog predmeta na uvid te održati zajednički sastanak sa sudovima
radi razmatranja pitanja u svezi s obavljanjem sudbene vlasti i primjenom novih
propisa.

Članak 68.

(1) Ministar pravosuđa donosi Sudski poslovnik.

(2) Sudskim poslovnikom propisuju se osnove za
ustrojstvo sudova i poslovanje u sudovima, a posebno: pravila o unutarnjem
ustrojstvu, pravila o vođenju upisnika i pomoćnih knjiga, obrazaca za rad,
postupak sa spisima od prijama do pohrane u arhiv, postupak poslovanja u svezi
s međunarodnom pravnom pomoći, pravila o priopćenjima javnosti o radu suda,
potanja pravila o rasporedu pred­meta, pravila za pozivanje i raspoređivanje
sudaca porotnika, rad vijeća, sjednica odjela i općih sjednica, pravila za
ustrojstvo istraž­ne službe, provedbena pravila o
vođenju postupka i dostavljanju odluka na jeziku i pismu etničke i nacionalne
zajednice ili manjine, raspored radnog vremena u tijeku radnog dana ili tjedna,
pravila o postupanju s oduzetim predmetima u kaznenim postupcima, pravila o
posebnim oznakama na sudskim vozilima, pravila o vođenju statistike, standardi
poslovnog prostora i opreme u sudovima i druga pitanja od značaja za unutarnje
poslovanje sudova.

(3) Sudskim poslovnikom propisuje se i način
ustrojavanja i poslovanja zajedničkih službi u sudskim zgradama u kojima je
smješteno više sudova.

Članak 69.

(1) Za vrijeme vođenja glavne rasprave ili javne
sjednice kao i u drugim prigodama određenim zakonom ili Sudskim poslovnikom
sudac nosi sudačku odoru.

(2) Ministar pravosuđa propisat će pravilnikom izgled
i rokove postupnog uvođenja odore.

Članak 70.

Sucima i službenim osobama u sudu izdaje se
službena iskaz­nica. Ministar pravosuđa pravilnikom
propisuje koje osobe imaju pravo na službenu iskaznicu, kao i postupak
izdavanja službene is­kaznice.

VII. IMENOVANJE SUDACA

Članak 71.

Broj sudaca u pojedinom sudu određuje ministar
pravosuđa na temelju okvirnih mjerila za rad sudaca.

Članak 72.

Okvirna mjerila propisuje ministar pravosuđa na
prijedlog Opće sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske iz članka 60. ovoga
Zakona.

Članak 73.

Za suca može biti imenovan državljanin Republike
Hrvatske, koji ima završen sveučilišni diplomski studij prava i položen
pravosudni ispit, radno iskustvo u skladu s ovim Zakonom, stručnu sposobnost i
iskazane radne sposobnosti.

Članak 74.

(1) Za suca prekršajnog i općinskog suda može
biti imenovana osoba koja je nakon položenoga pravosudnog ispita radila kao
savjetnik u sudu ili u drugim pravosudnim tijelima najmanje dvije godine,
odnosno bila odvjetnik, javni bilježnik, javnobilježnički prisjednik ili
sveučilišni nastavnik ili suradnik na području pravnih znanosti najmanje dvije
godine.

(2) Za suca prekršajnog i općinskog suda može
biti imenovana i osoba koja je radila na drugim pravnim poslovima nakon
položenoga pravosudnog ispita najmanje četiri godine.

(3) Za suca trgovačkog suda može biti imenovana
osoba koja je radila kao pravosudni dužnosnik, odnosno bila savjetnik u sudu
ili drugim pravosudnim tijelima, odvjetnik, javni bilježnik, javnobilježnički
prisjednik ili sveučilišni nastavnik ili suradnik na području pravnih znanosti
najmanje četiri godine, odnosno osoba koja je radila na drugim pravnim
poslovima nakon položenog pravosudnog ispita najmanje šest godina.

(4) Za suca županijskog suda, Visokoga
prekršajnog suda Republike Hrvatske, Visokoga trgovačkog suda Republike
Hrvatske i Upravnog suda Republike Hrvatske može biti imenovana osoba koja je
radila kao pravosudni dužnosnik najmanje 8 godina, ili je bila sudski
savjetnik, odvjetnik, javni bilježnik, javnobilježnički prisjednik ili
sveučilišni profesor, odnosno docent pravnih znanosti najmanje 12 godina nakon
položenoga pravosudnog ispita, odnosno osoba koja je radila na drugim pravnim
poslovima najmanje 12 godina nakon položenoga pravosudnog ispita.

(5) Za suca Vrhovnog suda Republike Hrvatske
može biti imenovana osoba koja je najmanje 15 godina radila kao pravosudni
dužnosnik ili isto toliko godina bila odvjetnik ili javni bilježnik.

(6) Za suca Vrhovnog suda Republike Hrvatske
može se imenovati i sveučilišni profesor pravnih znanosti koji ima položen
pravosudni ispit i najmanje 15 godina radnog staža.

(7) Prilikom imenovanja sudaca mora se voditi
računa o zastupljenosti sudaca pripadnika nacionalnih manjina, sukladno
odredbama članka 22. stavka 2. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina
(»Narodne novine«, br. 155/02.).

(8) Kada pripadnici nacionalnih manjina podnose
prijavu na objavljeno slobodno sudačko mjesto, imaju se pravo pozivati na
ostvarivanje prava koja im pripadaju sukladno odredbama Ustavnog zakona o pravima
nacionalnih manjina.

Članak 75.

Za imenovanje za suca višeg suda moraju biti
ispunjeni uvjeti, prema kojima sudac ima, osim uvjeta iz članka 74. ovoga
Zakona, stručno znanje i sposobnost za obnašanje sudačke dužnosti koje se
utvrđuje ocjenom obnašanja sudačke dužnosti.

VIII. PRAVA I DUŽNOSTI
SUDACA

Članak 76.

Rad sudaca prati se:

a) utvrđivanjem ispunjava li sudac svoje sudačke
obveze, i

b) ocjenjivanjem sudaca.

1. Ispunjavanje sudačkih
obveza

Članak 77.

U sudu u kojem sudac obnaša sudačku dužnost
predsjednik suda utvrđuje za prethodnu kalendarsku godinu:

1. je li sudac donio broj odluka koje je trebao
donijeti na temelju okvirnih mjerila za rad sudaca, pri čemu će se utvrditi
rezultat rada po vrstama predmeta, u apsolutnim brojevima i postotku, te
navesti opravdane razloge ako sudac nije donio broj odluka na temelju okvirnih
mjerila za rad sudaca,

2. je li sudac poštovao rokove za donošenje i
izradu odluka,

3. kakve su odluke donesene u žalbenom postupku
(potvrđene, ukinute ili preinačene), u apsolutnom broju, i u odnosu na ukupan
broj donesenih odluka, te koliko je odluka ukinuto zbog bitnih povreda
postupka,

4. je li sudac sudjelovao u oblicima stručnog
usavršavanja u Pravosudnoj akademiji, u postdiplomskim studijima, u kojima i kako,
kao sudionik-polaznik ili kao predavač, je li objavljivao znanstvene i stručne
radove ili sudjelovao kao nastavnik ili suradnik u nastavi na sveučilišnom
diplomskom studiju prava, je li sudjelovao u radnim tijelima za pripremu nacrta
propisa, te da li je upućen na rad u viši sud u smislu članka 103. i 104. ovoga
Zakona. U takvim slučajevima sudac je najkasnije do 31. prosinca kalendarske
godine dužan pisano izvijestiti predsjednika suda o obliku i trajanju
aktivnosti,

5. ostale aktivnosti i postupke koji omogućuju
da se što potpunije utvrdi kako sudac ispunjava svoje sudačke obveze.

Članak 78.

Ako predsjednik suda utvrdi da sudac bez
opravdanog razloga nije donio u jednogodišnjem razdoblju broj odluka utvrđen
okvirnim mjerilima za rad sudaca ili je neuredno obnašao sudačku dužnost, dužan
je protiv takvog suca pokrenuti stegovni postupak, sukladno Zakonu o Državnom
sudbenom vijeću, a za predsjednika suda stegovni postupak pokreće predsjednik
neposredno višeg suda.

2. Ocjenjivanje sudaca

Članak 79.

(1) Sudačko vijeće ocjenjuje suca u skladu s
mjerilima iz članka 77. ovoga Zakona.

(2) Sudačko vijeće ocjenjuje suca u postupku
imenovanja na drugi sud, kada se na sudačku dužnost imenuje trajno i kada se
kandidira za predsjednika suda.

Članak 80.

(1) Sudačko vijeće pri ocjeni obnašanja sudačke
dužnosti uzima u obzir rezultate rada suca iz članka 76. ovoga Zakona, te druge
isprave koje su u vezi s radom suca.

(2) Ako ovim Zakonom nije drukčije određeno, na
postupanje sudačkog vijeća i vijeća Vrhovnog suda Republike Hrvatske iz članka
87. ovoga Zakona, odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o općem upravnom
postupku.

Članak 81.

Metodologiju izrade ocjene utvrdit će vijeće
kojeg čine predsjednici svih sudačkih vijeća u Republici Hrvatskoj. Tom vijeću
predsjeda predsjednik sudačkog vijeća Vrhovnog suda Republike Hrvatske, koji
saziva sjednice tog vijeća. Sjednice vijeća moraju se sazivati kada to pisano
zahtijeva jedna četvrtina svih predsjednika sudačkih vijeća u državi.

Članak 82.

(1) Ocjena može biti:

1. iznadprosječno obnaša sudačku dužnost,

2. uspješno obnaša sudačku dužnost,

3. zadovoljavajuće obnaša sudačku dužnost,

4. nezadovoljavajuće obnaša sudačku dužnost.

(2) Odluka o ocjeni donosi se tajnim
glasovanjem.

Članak 83.

(1) Odluka o ocjeni ima uvod, izreku,
obrazloženje i uputu o pravnom lijeku.

(2) Odluku u ime sudačkog vijeća potpisuje
predsjednik vijeća.

Članak 84.

Odluka se dostavlja sucu na kojega se odnosi,
predsjedniku suda u kojem sudac obnaša sudačku dužnost, predsjedniku Vrhovnog suda
Republike Hrvatske i Ministarstvu pravosuđa.

Članak 85.

(1) Sudac ima pravo u roku od osam dana od dana
dostave odluke podnijeti žalbu posebnom vijeću sastavljenom od pet sudaca
Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Žalba se podnosi putem sudačkog vijeća koje
je donijelo pobijanu odluku.

(2) Sudačko vijeće koje je donijelo pobijanu
odluku može se očitovati na navode žalbe u roku od osam dana od dana dostave
žalbe. Nakon toga u daljnjem roku od tri dana sudačko vijeće mora dostaviti
predmet vijeću Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

Članak 86.

(1) Vijeće iz članka 85. stavka 1. ovoga Zakona
imenuje sudačko vijeće Vrhovnog suda većinom glasova svih članova vijeća, u
vrijeme kada se utvrđuje godišnji raspored poslova u Vrhovnom sudu Republike Hrvatske
za sljedeću kalendarsku godinu.

(2) Istodobno se imenuje i pet članova koji u
slučaju spriječenosti trebaju zamijeniti člana vijeća (zamjenici članova).

(3) Predsjednika i zamjenika predsjednika vijeća
imenuje sudačko vijeće Vrhovnog suda Republike Hrvatske, nakon što vijeće bude
imenovano, dvotrećinskom većinom glasova.

Članak 87.

Vijeće Vrhovnog suda Republike Hrvatske može
žalbu odbaciti kao nepravodobnu ili nedopuštenu ili je odbiti i potvrditi
ocjenu nad­ležnoga sudačkog vijeća, ili može žalbu
prihvatiti i odluku preinačiti.

Članak 88.

(1) Sudačko vijeće ocjenjuje prvi put
imenovanoga suca nakon navršene druge godine rada suca.

(2) U ocjenjivanju prvi put imenovanih sudaca
odgovarajuće se primjenjuju odredbe članka 79. – 87. ovoga Zakona.

(3) Šest mjeseci prije isteka roka od pet godina
od dana imenovanja, predsjednik suda u kojem takav sudac obavlja sudačku
dužnost obavijestit će Državno sudbeno vijeće da je potrebno donijeti odluku o
trajnom imenovanju suca. Uz tu obavijest predsjednik suda dostavlja i ocjenu
obnašanja sudačke dužnosti, koja je za tog suca data
nakon četvrte godine rada, kao i svoje mišljenje treba li tog suca trajno
imenovati na sudačku dužnost.

3. Obnašanje sudačke
dužnosti

Članak 89.

Sudac obnaša sudačku dužnost samostalno ili
sudjelujući u radu sudskog vijeća.

Članak 90.

(1) Poslovi u sudu raspoređuju se na početku
svake kalendarske godine.

(2) U sudovima u kojima nisu ustrojeni odjeli
predmeti se raspoređuju po abecednom redu imena sudaca tako da svaki sudac
dobije iz svakog upisnika po jedan predmet sve dok se svi predmeti ne rasporede
sucima vodeći računa o ravnomjernoj podjeli predmeta u tijeku godine. Prilikom
rasporeda poslova iz istog upisnika vodit će se računa o vrsti i složenosti
predmeta.

(3) U sudovima u kojima su ustanovljeni odjeli
predmeti se dodjeljuju u rad po abecednom redu imena sudaca u odjelu po istom
načelu kao u stavku 2. ovoga članka. Na isti način postupa se i sa preostalim
predmetima sve dok se svi predmeti ne rasporede u rad vodeći računa o ravnomjernoj
podjeli predmeta u tijeku godine.

(4) Sudskim vijećima sudova drugog i trećeg
stupanja predmeti se raspoređuju po abecednom redu imena predsjednika vijeća.
Predsjednik sudskog vijeća drugog i trećeg stupnja predmete dodjeljuje u rad
članovima vijeća po abecednom redu njihovih imena.

Članak 91.

Na način propisan u članku 90. ovoga Zakona
postupa se i u slučaju raspoređivanja predmeta kada je u pojedinom predmetu
sudac izuzet ili ne može pravodobno obaviti radnje u postupku zbog dulje
spriječenosti.

4. Dužnosti suca

Članak 92.

Sudac se mora ponašati tako da čuva svoj ugled i
ugled sudbene vlasti, te ne dovede u pitanje svoju nepristranost i neovisnost u
suđenju i samostalnost sudbene vlasti.

Članak 93.

Sudac je dužan zadržati za sebe sve što je doznao
o strankama i njihovim pravima i obvezama i pravnim interesima u okviru
obnašanja sudačke dužnosti, te čuvati tajnost svih podataka koje tijekom
suđenja nisu bile predmetom javne rasprave.

Članak 94.

(1) Sudac ne smije biti član političke stranke, niti
se baviti političkom djelatnošću.

(2) Suci se slobodno udružuju u sudačke udruge
radi zaštite neovisnosti i zaštite interesa sudaca.

Članak 95.

(1) Sudac se ne smije koristiti svojim radom u
sudu i ugledom suda za ostvarenje svojih prava.

(2) Sudac ne smije obavljati odvjetničku ili
javnobilježničku službu ili poslove člana upravnog ili nadzornog odbora
trgovačkog društva ili druge pravne osobe.

(3) Sudac ne smije obavljati niti drugu službu
ili posao koji bi mogli utjecati na njegovu samostalnost, nepristranost ili
neovisnost ili umanjiti njegov društveni ugled ili su inače nespojivi s
obnašanjem sudačke dužnosti.

Članak 96.

(1) Sudac je dužan stalno se stručno usavršavati
i sudjelovati u programima obrazovanja i usavršavanja Pravosudne akademije.
Sudac može sudjelovati i u drugim oblicima obrazovanja i stručnog usavršavanja.

(2) Suci su dužni odazvati se na poziv
Pravosudne akademije da sudjeluju kao predavači ili polaznici u programima
stručnog usavršavanja.

(3) Sudac je ovlašten pisati stručne i
znanstvene radove, objav­ljivati
sadržaje pravomoćnih sudskih odluka, sudjelovati u radu struč­nih ili znanstvenih skupova i komisija i u pripremanju
nacrta propisa.

(4) Ovlašćuje se ministar pravosuđa da donese
pravilnik kojim će se detaljno propisati obveza sudaca za stručnim
usavršavanjem u Pravosudnoj akademiji određujući vrstu, način, trajanje i
evaluaciju usavršavanja.

Članak 97.

(1) Suci su obvezni u roku od 30 dana od dana
stupanja na dužnost podnijeti Ministarstvu pravosuđa izvješće o svojoj imovini,
stalnim prihodima, te imovini svoga bračnog druga i maloljetne djece sa stanjem
na taj dan, te izvješće po prestanku obnašanja sudačke dužnosti, a ako je
tijekom obnašanja dužnosti došlo do bitne promjene istekom godine u kojoj je
promjena nastala.

(2) Suci su obvezni u izvješću iz stavka 1.
ovoga članka podnijeti podatke i o novčanoj štednji ako ona premašuje
jednogodišnji iznos neto prihoda sudaca.

(3) Prije nego što izvrši obveze iz stavka 1.
ovoga članka dužnos­nik ne
može primiti plaću.

(4) Oblik i sadržaj obrasca pravilnikom
propisuje ministar pravosuđa.

Članak 98.

O nespojivosti službe ili posla sa sudačkom
dužnosti odlučuje predsjednik suda, za predsjednika suda – predsjednik neposredno
višeg suda, a za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske – Opća sjednica.

5. Prava suca

Članak 99.

(1) Sudac ima pravo na:

– plaću koja je utvrđena za suca suda u koji je
imenovan,

– dodatak na plaću kada je sudac upućen na rad u
drugi sud,

– naknadu umjesto plaće kad je spriječen
obnašati sudačku dužnost,

– mirovinsko, invalidsko i zdravstveno
osiguranje i prava koja iz toga proizlaze po općim propisima,

– odmore i dopuste koje imaju djelatnici u sudu
i godišnji odmor u trajanju od 30 radnih dana,

– pravo na materijalne troškove pod uvjetima
utvrđenim zakonom i drugim propisima,

– naknadu za odvojeni život od obitelji, kao i
naknadu troškova putovanja u mjesto stanovanja obitelji u vrijeme tjednog
odmora i državnih blagdana,

– naknadu za službena putovanja i putne troškove
u svezi s obnašanjem sudačke dužnosti,

– stručno usavršavanje u okviru sredstava
osiguranih za tu namjenu.

(2) Visinu dodatka na plaću sucu koji je upućen
na rad u drugi sud utvrđuje pravilnikom ministar pravosuđa.

Članak 100.

Istražni suci koji isključivo obavljaju poslove
istrage imaju pravo na staž osiguranja s povećanim trajanjem, svakih 12 mjeseci
rada na takvim poslovima se računa kao 15 mjeseci staža osiguranja.

6. Prestanak sudačke
dužnosti

Članak 101.

(1) Sucu prestaje sudačka dužnost ako ga u
skladu s Ustavom i zakonom te dužnosti razriješi Državno sudbeno vijeće.

(2) Sucu prestaje sudačka dužnost po sili zakona
u sudu u koji je imenovan:

– danom stupanja na službu u drugi sud, odnosno
pravosudno ili državno tijelo,

– smrću.

(3) Rješenje kojim se utvrđuje nastupanje
okolnosti iz stavka 2. ovoga članka donosi predsjednik suda u kojem je sudac
obnašao dužnost i dostavlja ga Državnom sudbenom vijeću i Ministarstvu
pravosuđa.

7. Upućivanje na rad

Članak 102.

(1) U slučaju ukidanja ili preustroja suda
predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske premjestit će suca na drugi sud
istog stupnja.

(2) Protiv odluke o premještanju sudac ima pravo
prigovora u roku od tri dana. O prigovoru odlučuje vijeće Vrhovnog suda Republike
Hrvatske u sastavu od pet sudaca.

(3) Sudac može uz svoj pristanak biti privremeno
upućen na rad u drugi sud istog stupnja, na zahtjev predsjednika suda u koji se
upućuje.

(4) Rješenje o privremenom upućivanju na rad u
drugi sud donosi predsjednik zajedničkog neposredno višeg suda, uz obavijest
Državnom sudbenom vijeću.

(5) O vraćanju privremeno upućenog suca u sud u
koji je imenovan odlučuje predsjednik zajedničkog neposredno višeg suda, uz
obavijest Državnom sudbenom vijeću.

Članak 103.

(1) Sudac može uz svoj pristanak biti privremeno
upućen na rad u sud višeg stupnja, najduže na vrijeme od četiri godine.

(2) Predsjednik višeg suda će mu povjeriti
poslove u izradi nacrta odluka iz nadležnosti tog suda ili druge odgovarajuće
poslove.

(3) Sudac koji je privremeno upućen na rad u sud
višeg stupnja, u postupku i radu na predmetima ima prava i obaveze kao viši
sudski savjetnik.

Članak 104.

(1) Sudac upućen na drugi sud na temelju članka
103. ovoga Zakona ima pravo na smještaj, te na naknadu troškova zbog posebnih
uvjeta rada kao što su putni troškovi, troškovi korištenja osobnog automobila u
službene svrhe i drugo.

(2) Visinu naknade troškova zbog tih uvjeta
utvrđuje pravilnikom ministar pravosuđa.

Članak 105.

(1) Ako sudac bude imenovan za ministra
pravosuđa, ili za državnog tajnika u Ministarstvu pravosuđa, ili kao sudac
međunarodnog suda ili neku drugu dužnost u međunarodnim sudovima sudačka
dužnost mu miruje dok obnaša dužnost na koju je imenovan.

(2) Sudac uz svoj pristanak, može biti
raspoređen i na druge poslove u Ministarstvo pravosuđa, ali ne dulje od četiri
godine, za koje vrijeme mu sudačka dužnost miruje.

(3) U slučaju iz stavka 1. i 2. ovoga članka
sudac ima pravo na plaću, koja je za njega povoljnija.

(4) Rješenje o rasporedu suca prema stavku 2.
ovoga članka donosi ministar pravosuđa uz suglasnost predsjednika suda u kojem
sudac obnaša sudačku dužnost.

8. Odgovornost za štetu

Članak 106.

(1) Republika Hrvatska odgovara za štetu koju u obnašanju
sudačke dužnosti nanese sudac stranci, svojim nezakonitim ili nepravilnim
radom.

(2) Republika Hrvatska zatražit će od suca
povrat isplaćene naknade samo kad je sudac štetu učinio namjerno ili iz krajnje
nepažnje.

9. Kodeks sudačke etike

Članak 107.

(1) Kodeks sudačke etike (u daljnjem tekstu:
Kodeks) utvrđuje etička načela i pravila ponašanja sudaca, radi čuvanja
dostojanstva i ugleda sudačke dužnosti. Pri obavljanju dužnosti i u svoje
slobodno vrijeme suci su dužni poštovati zakon i Kodeks.

(2) Kodeks donosi vijeće kojega čine
predsjednici svih sudačkih vijeća u Republici Hrvatskoj.

(3) Vijeće iz stavka 2. ovoga članka saziva i
predsjedava mu predsjednik Sudačkog vijeća Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

(4) Predsjednik vijeća saziva sjednice vijeća.
Predsjednik vijeća mora sazvati sjednicu vijeća kad to pisano zahtijeva jedna
četvrtina svih predsjednika sudačkih vijeća.

(5) Vijeće odlučuje na sjednici javnim
glasovanjem većinom glasova svih članova.

Članak 108.

(1) Predsjedajući vijeća rukovodi radom na
sastavljanju nacrta Kodeksa. Nacrt se dostavlja svim predsjednicima sudačkih
vijeća radi davanja prijedloga i primjedaba u primjerenom roku. Predsjednici
sudačkih vijeća dužni su s tekstom nacrta upoznati suce.

(2) Nakon toga, vijeće utvrđuje prijedlog
Kodeksa i dostavlja ga na raspravu sucima. Suci mogu u roku od 30 dana dati
primjedbe i prijedloge na dostavljeni prijedlog Kodeksa.

(3) Nacrt i prijedlog Kodeksa dostavljaju se na
mišljenje Udruzi hrvatskih sudaca, odboru Hrvatskoga sabora nadležnom za
pravosuđe i ministru pravosuđa.

(4) Kodeks se mijenja i nadopunjuje po istom
postupku po kojem je donesen, a na prijedlog Sudačkog vijeća Vrhovnog suda
Republike Hrvatske, jedne četvrtine sudačkih vijeća u Republici Hrvatskoj,
većine predsjednika svih sudačkih vijeća ili Udruge hrvatskih sudaca.

(5) Prijedlog za izmjene i dopune Kodeksa mogu
dati predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske, odbor Hrvatskoga sabora
nadležan za pravosuđe, ministar pravosuđa i najmanje deset sudaca.

IX. PREDSJEDNIK SUDA

Članak 109.

(1) Predsjednik suda je sudac koji uz tu dužnost
obavlja i poslove sudske uprave.

(2) U sudovima s više od 20 sudaca predsjednik
suda može obavljati samo poslove sudske uprave.

(3) Predsjednika suda imenuje ministar pravosuđa
između kandidata koje predloži sudačko vijeće.

(4) Predsjednik suda imenuje se na četiri
godine, nakon čega može biti ponovno imenovan.

(5) Predsjednik suda koji nije ponovno imenovan
nastavlja obnašati sudačku dužnost u sudu u kome je imenovan za suca.

Članak 110.

Postupak za imenovanje predsjednika suda pokreće
ministar pravosuđa najkasnije tri mjeseca prije isteka mandata predsjednika
suda, odnosno najkasnije 30 dana nakon prestanka dužnosti predsjednika suda iz
drugih zakonom određenih razloga.

Članak 111.

(1) Ministar pravosuđa objavljuje oglas u
»Narodnim novinama« i poziva na podnošenje prijave za slobodno mjesto
predsjednika suda u roku od 30 dana.

(2) Kandidat može biti sudac suda iste vrste i
istog stupnja suda u kojem se imenuje predsjednik suda ili sudac višeg suda.

(3) Predsjednik sudačkog vijeća zatražit će od
Ministarstva pravosuđa i predsjednika suda u kojem je kandidat sudac ocjene
obnašanja sudačke dužnosti i druge podatke iz evidencije sudaca, koji su nužni
za utvrđivanje stručne sposobnosti kandidata za obavljanje dužnosti
predsjednika suda.

(4) Predsjednik sudačkog vijeća zatražit će od
predsjednika neposredno višeg suda mišljenje o kandidatima za predsjednika.

Članak 112.

(1) Na temelju podataka i mišljenja iz članka
111. ovoga Zakona sudačko vijeće utvrđuje kandidate koji ispunjavaju uvjete za
predsjednika suda, i predlaže ministru pravosuđa da jednog od njih imenuje za
predsjednika suda.

(2) Prijedlog sudačkog vijeća mora biti
obrazložen za svakog kandidata i mora sadržavati ocjenu obnašanja sudačke
dužnosti iz članka 88. ovoga Zakona.

Članak 113.

(1) Ministar pravosuđa dužan je donijeti
obrazloženu odluku o prijedlogu u roku od 30 dana nakon primitka prijedloga.

(2) Ako se na oglas ne javi niti jedan kandidat
ili ministar ne imenuje za predsjednika suda ni jednog od kandidata koje je
utvrdilo sudačko vijeće, ponavlja se postupak iz članka 111. ovoga Zakona.

(3) U ponovljenom postupku ministar pravosuđa će
o predloženim kandidatima za predsjednika suda zatražiti mišljenje Opće
sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

(4) Ako mišljenje iz prethodnog stavka bude
pozitivno za jednog ili više kandidata, ministar pravosuđa dužan je između
pozitivno ocijenjenih kandidata koje predložilo sudačko vijeće, imenovati
predsjednika suda.

Članak 114.

(1) Predsjednik suda bit će razriješen dužnosti
kada se u postupku nadzora nad obavljanjem poslova sudske uprave utvrdi:

1. da predsjednik suda poslove sudske uprave ne
obavlja u skladu s propisima ili ih ne obavlja pravodobno,

2. da propuštanjem nadzora ili neposredno krši
propise o dodjeljivanju predmeta u rad,

3. da je kršenjem propisa ili na drugi način
povrijedio načelo neovisnosti suca u suđenju,

4. da nije podnosio zahtjeve za pokretanje
postupka zbog počinjenoga stegovnog djela u zakonom predviđenim slučajevima,

5. kada mu prestane sudačka dužnost.

(2) Predsjednik suda može i sam zatražiti
razrješenje od dužnosti predsjednika suda.

(3) Razrješenje predsjednika suda iz razloga navedenih
u stavku 1., 2. i 4. ovoga članka ne utječe na prava i dužnosti koja
razriješeni predsjednik ima kao sudac.

Članak 115.

(1) Ako na temelju izvješća o obavljenom
nadzoru, a nakon pisanog izjašnjenja predsjednika suda i pribavljenog mišljenja
sudačkog vijeća proizlazi da nezakonitosti i nepravilnosti u obavljanju poslova
sudske uprave štete redovnom i pravilnom obavljanju poslova i funkcioniranju
suda, ministar pravosuđa razriješit će predsjednika suda, koji ostaje obnašati
dužnost suca.

(2) Rješenje ministra o razrješenju predsjednika
suda je uprav­ni akt.

Članak 116.

(1) Ako predsjednik suda prestane obnašati svoju
dužnost, ministar pravosuđa ovlastit će suca toga ili višeg suda da, za vrijeme
koje ne može biti dulje od šest mjeseci, obavlja poslove sudske uprave, dok
predsjednik ne bude imenovan.

(2) U sudovima u osnivanju ministar pravosuđa
ovlastit će suca suda iste vrste, istog stupnja ili suca suda višeg stupnja da
za vrijeme najduže do početka rada suda obavlja poslove sudske uprave.

X. SUDSKI SLUŽBENICI I
NAMJEŠTENICI

Članak 117.

(1) Broj sudskih službenika i namještenika za
obavljanje stručnih, uredskih i tehničkih poslova utvrđuje predsjednik suda uz
prethodnu suglasnost ministra pravosuđa.

(2) Zasnivanje i prestanak radnog odnosa djelatnika
u sudu, plaće i ostala prava, obveze i odgovornosti iz rada uređuju se
propisima o državnim službenicima i namještenicima i općim propisima o radnim
odnosima.

(3) Propise o školskoj spremi, trajanju i
obavljanju vježbeničke prakse, uvjetima za polaganje stručnog ispita, program i
način polaganja tog ispita te druga pitanja s tim u svezi uređuju se posebnim
propisom kojeg donosi ministar pravosuđa.

1. Tajnik suda

Članak 118.

(1) Sud sa više od 20 sudaca može imati tajnika.
Tajnik suda pomaže predsjedniku suda u obavljanju poslova sudske uprave. Za
tajnika suda može biti primljena osoba koja ima završen sveučilišni diplomski
studija prava.

(2) Za tajnika Upravnog suda Republike Hrvatske,
Visokoga prekršajnog suda Republike Hrvatske i Visokoga trgovačkog suda
Republike Hrvatske može biti primljena osoba koja ispunjava uvjete za višega
sudskog savjetnika u tom sudu.

(3) Tajnik suda organizira i odgovara za rad
sudskih službenika i namještenika, te se brine o urednom i pravodobnom
obavljanju uredskih i drugih tehničkih poslova u sudu, po ovlaštenju
predsjednika suda odgovara na pritužbe stranaka na rad suda, a uz suglasnost
predsjednika suda odlučuje o rasporedu sudskih službenika i namještenika za
vrijeme rada, osim u odnosu na sudske savjetnike, a obavlja i druge poslove
koje mu povjeri predsjednik suda.

2. Sudski savjetnici

Članak 119.

(1) Sud može imati sudske savjetnike i više
sudske savjetnike.

(2) Za sudskog savjetnika u sudu može biti primljena
osoba koja ima završen sveučilišni diplomski studij prava i položen pravosudni
ispit.

(3) Za višega sudskog savjetnika u sudovima može
biti imenovana osoba koja ima završen sveučilišni diplomski studij prava,
položen pravosudni ispit i koja je radila najmanje dvije godine kao sudski
savjetnik, državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika, odvjetnik ili
javni bilježnik, odnosno osoba koja je radila na drugim pravnim poslovima nakon
položenoga pravosudnog ispita najmanje pet godina.

(4) Sudski savjetnik u Vrhovnom sudu Republike
Hrvatske, može biti osoba koja ispunjava uvjete propisane za suca općinskog
suda.

(5) Viši sudski savjetnik u Vrhovnom sudu
Republike Hrvatske može biti osoba koja ispunjava uvjete propisane za suca
županijskog suda.

Članak 120.

(1) Sudski savjetnici ovlašteni su samostalno
provoditi određene sudske postupke, ocjenjivati dokaze i utvrđivati činjenice.

(2) Na temelju tako provedenog postupka sudski
savjetnik podnosi sucu, kojeg na to ovlasti predsjednik suda, pisani prijedlog
na temelju kojeg sudac donosi odluku. Po ovlaštenju suca sudski savjetnik
objavljuje tako donesenu odluku.

(3) Ako ne prihvati prijedlog koji mu je dao
sudski savjetnik, nadležni sudac će sam provesti postupak.

(4) Sudski savjetnici ovlašteni su na provođenje
postupka i predlaganje odluka u smislu stavka 1. i 2. ovoga članka u sljedećim
postupcima:

1. u parničnom postupku u sporovima za isplatu
novčane tražbine ili naknadu štete ako vrijednost predmeta spora ne prelazi
50.000,00 kuna, odnosno u trgovačkim sudovima ako vrijednost predmeta spora ne
prelazi 500.000,00 kuna,

2. u ovršnim postupcima,

3. u ostavinskim postupcima,

4. u zemljišnoknjižnim postupcima,

5. u izvanparničnim postupcima, osim postupaka
oduzimanja poslovne sposobnosti, razvrgnuća suvlasničke zajednice i uređenja
međa,

6. u prekršajnim postupcima,

7. u drugostupanjskom postupku i postupku po
izvanrednim pravnim lijekovima sudski savjetnici izvještavaju o stanju spisa i
pripremaju nacrt odluke.

3. Stručni suradnici

Članak 121.

(1) Sud može imati službenike drugih struka s
višom ili visokom školskom spremom i propisanim radnim iskustvom
defektološkoga, sociološkoga, pedagoškoga, ekonomskoga,
knjigovodstveno--financijskog i drugoga odgovarajućeg obrazovanja.

(2) Stručni suradnici iz stavka 1. ovoga članka
kao stručni pomoćnici pomažu sucu u radu u stvarima u kojima su potrebna
stručna znanja.

4. Sudački vježbenici

Članak 122.

(1) Broj sudačkih vježbenika utvrđuje
predsjednik suda po prethodnoj suglasnosti ministra pravosuđa.

(2) Uvjeti i način primanja sudačkih vježbenika
u sudove, kao i trajanje i način obavljanja vježbeničke prakse, uređuju se
posebnim zakonom.

5. Zaštita osoba,
imovine i objekata sudova

Članak 123.

(1) Poslovi zaštite osoba, imovine i objekata
sudova obuhvaćaju sprječavanje protupravnih radnji usmjerenih prema osobi,
objektu i imovini suda, sprječavanje unošenja oružja, oruđa, eksplozivnih
naprava i drugih opasnih stvari ili tvari, te uništenja ili otuđenja imovine.

(2) Zaštitu i osiguranje osoba, imovine i
objekata suda, te održavanje reda u sudu obavljaju službenici pravosudne
policije Ministarstva pravosuđa, ili drugo tijelo nadležno za poslove
osiguranja.

(3) Poslovi iz stavka 1. ovoga članka obavljaju
se uporabom tehničkih sredstava zaštite, tjelesnom snagom i sredstvima prisile.

(4) U obavljanju poslova zaštite dopuštena su
sredstva prisile: tjelesna snaga, sredstva za vezivanje, gumena palica i
vatreno oružje.

(5) Uporaba tjelesne snage dopuštena je
primjenom tehnika obrane i zahvata za privođenje radi odbijanja napada ili
savladavanja otpora osobe uz nanošenje najmanjih štetnih posljedica.

(6) Sredstvo za vezivanje službeniku pravosudne
policije dopušteno je uporabiti radi odbijanja napada, sprječavanja otpora i
predaje osobe službenicima policije.

(7) Uporaba gumene palice dopuštena je ako je
uporaba tjelesne snage ostala bezuspješna.

(8) Uporaba vatrenog oružja dopuštena je ako se
drugim sredstvima prisile ne može odbiti istodoban ili izravno predstojeći
protupravni napad kojim se ugrožava život službenika pravosudne policije ili
drugih osoba. Službenik pravosudne policije će prije uporabe vatrenog oružja
upozoriti osobu koja napada, ukoliko mu to okolnosti napada dopuštaju. Vatreno
oružje nije dopušteno uporabiti ako bi se time ugrozio život druge osobe.

(9) Pobliže propise o načinu zaštite osoba,
imovine i objekata sudova donosi ministar pravosuđa.

Članak 124.

U obavljanju poslova zaštite službenik
pravosudne policije:

– utvrđuje identitet osoba koje ulaze i izlaze
iz suda,

– pretražuje osobe koje ulaze i izlaze iz suda i
njihove stvari

– zabranjuje ulaz osobama koje nose oružje,
opasno oruđe ili za koje postoji opravdana sumnja da unose opasne tvari, osim
ovlaštenim službenim osobama prilikom prisilnog dovođenja ili sprovođenja okrivljenika, odnosno zatvorenika,

– zadržava do predaje policiji osobu koja je u
sudu zatečena u počinjenju kaznenog djela, odnosno prema kojoj je primijenjeno
sredstvo prisile vezivanjem,

– udaljuje iz suda osobe koje ometaju rad suda,

– obavlja i druge poslove, odnosno izvršava
naloge predsjednika suda u svezi sa zaštitom osoba, imovine i objekata suda.

Članak 125.

(1) U državnu službu za službenika pravosudne
policije može se primiti osoba koja osim općih uvjeta za prijam u državnu
službu ima i posebnu zdravstvenu sposobnost, sukladno pravilniku o posebnoj
zdravstvenoj sposobnosti kojega donosi ministar pravosuđa uz suglasnost
ministra nadležnog za poslove zdravstvene zaštite.

(2) Službenici pravosudne policije postavljaju
se u posebna zvanja obilježena odgovarajućim znakovljem, a za vrijeme službe
nose posebnu odoru, službenu iskaznicu i značku. Propise o zvanjima, znakovlju,
odori i službenoj iskaznici donosi Vlada Republike Hrvatske.

(3) Službenicima pravosudne policije se zbog
težine i naravi posla i posebnih uvjeta rada: smjenski rad, rad na državne
blagdane, izloženost stresu, svakih dvanaest mjeseci provedenih na takvim
poslovima računa kao šesnaest mjeseci staža osiguranja.

Članak 126.

(1) Sposobnost za obavljanje poslova službenika pravosudne
policije utvrđuje zdravstvena komisija osnovana odlukom ministra pravosuđa i
ministra nadležnog za unutarnje poslove. Službenik pravosudne policije koji je
odlukom nadležne zdravstvene komisije proglašen nesposobnim za obavljanje
poslova zbog oboljenja ili ozljede koja je nastupila u obavljanju službe ili
povodom obavljanja službe, zadržava plaću i druga prava iz službeničkog odnosa
do donošenja pravomoćnog rješenja o pravu na mirovinu, a najduže tri godine od
dana donošenja odluke o nesposobnosti.

(2) Službenici pravosudne policije prava iz
mirovinskog osiguranja ostvaruju prema posebnom zakonu.

(3) Službeniku pravosudne policije koji ostvari
pravo na mirovinu pripada otpremnina u visini zadnjih pet plaća obračunatih
prema općim propisima.

(4) Obitelj službenika pravosudne policije koji
izgubi život u obavljanju službe ili povodom obavljanja službe ima pravo na
nadoknadu troškova pokopa, a uzdržavani članovi obitelji jednokratnu novčanu
pomoć u visini njegovih šest zadnjih plaća.

6. Odgovornost sudskih
službenika i namještenika

Članak 127.

(1) Postupak zbog lakše povrede službene
dužnosti sudskih službenika i namještenika pokreće zaključkom predsjednik suda
osobno ili na osnovi pisanoga prijedloga nadređenog službenika. Protiv
zaključka o pokretanju postupka žalba nije dopuštena.

(2) Zaključak o pokretanju postupka dostavlja se
sudskom službeniku ili namješteniku koji može podnijeti pisani odgovor u roku
od tri dana od dana dostave. Ako je postupak pokrenut na temelju pisanoga
prijedloga nadležnog službenika, uz zaključak o pokretanju postupka, sudskom
službeniku se dostavlja i pisani prijedlog nadređenog službenika.

(3) Postupak provodi i rješenje donosi
predsjednik suda.

(4) U postupku zbog lakše povrede službene
dužnosti odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o općem upravnom postupku.

Članak 128.

(1) Postupak zbog teške povrede službene
dužnosti sudskih službenika i namještenika pokreće predsjednik suda i prijedlog
dostavlja nadležnom službeničkom sudu.

(2) Postupak je pokrenut danom predaje
prijedloga za pokretanje postupka nadležnom službeničkom sudu.

(3) Na sadržaj prijedloga za pokretanje postupka
zbog teške povrede službene dužnosti odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona
o kaznenom postupku o sadržaju optužnice.

(4) Službenički sud će o prijedlogu za
pokretanje postupka zbog teške povrede službene dužnosti obavijestiti
službenika i namještenika protiv kojeg je postupak pokrenut, dostavom primjerka
prijedloga zajedno s priloženim dokazima.

(5) Službenik ili namještenik može podnijeti pisani
odgovor u roku od tri dana od dostave prijedloga.

(6) Postupak za teške povrede službene dužnosti
sudskih službenika i namještenika provode službenički sudovi nadležni za
službenike i namještenike u tijelima državne uprave, stručnim službama Hrvatskoga
sabora i Vlade Republike Hrvatske.

Članak 129.

Rješenjem predsjednika suda može se službenika
ili namještenika udaljiti iz službe ako je protiv njega pokrenut kazneni
postupak ili postupak zbog teške povrede službene dužnosti, a povreda je takve
prirode da bi ostanak u službi, dok traje taj postupak, mogao štetiti
interesima službe.

Članak 130.

U postupku zbog povrede službene dužnosti ili
naknade štete sudskih službenika i namještenika primjenjuju se odgovarajući
propisi kojima se uređuje odgovornost za povrede službene dužnosti ili naknade
štete državnih službenika i namještenika, ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

XI. SUCI POROTNICI

Članak 131.

Za suca porotnika može biti imenovan punoljetni hrvatski
državljanin dostojan obnašanja dužnosti suca porotnika.

Članak 132.

(1) Suci porotnici imenuju se na četiri godine i
po isteku toga roka mogu biti ponovno imenovani.

(2) Predsjednik suda mora najkasnije pet mjeseci
prije isteka mandata sudaca porotnika pozvati predstavnike tijela koja imenuju
suce porotnike da pokrenu postupak imenovanja.

(3) Ako imenovanje sudaca porotnika nije
obavljeno do isteka mandata, prijašnji sudac porotnik ostaje na dužnosti do
imenovanja suca porotnika s novim mandatom.

Članak 133.

(1) Suce porotnike općinskih, trgovačkih i
županijskih sudova imenuje županijska skupština, odnosno Gradska skupština
Grada Zagreba po pribavljenim prijedlozima općinskog, odnosno gradskog vijeća,
sindikata, udruženja poslodavaca i gospodarske komore.

(2) Suce porotnike Visokoga trgovačkog suda
Republike Hrvatske imenuje Hrvatski sabora, na prijedlog ministra pravosuđa,
tako da se osigura zastupljenost svih županija.

(3) Prije imenovanja sudaca porotnika mora se
pribaviti mišljenje predsjednika odgovarajućeg suda o predloženim kandidatima.

Članak 134.

(1) Prije stupanja na dužnost porotnik daje
prisegu.

(2) Prisega glasi:

»Prisežem svojom čašću da ću se u obnašanju
dužnosti suca porotnika pridržavati Ustava i zakona Republike Hrvatske i da ću
dužnost suca porotnika obnašati savjesno i nepristrano.«

(3) Suci porotnici općinskih, trgovačkih i
županijskih sudova prisegu daju pred predsjednikom županijske skupštine,
odnosno Gradske skupštine Grada Zagreba, a suci porotnici Visokoga trgovačkog
suda Republike Hrvatske prisegu daju pred predsjednikom Hrvatskoga sabora ili
zastupnikom kojeg predsjednik ovlasti.

Članak 135.

Kad je protiv suca porotnika pokrenut kazneni
postupak ili pokrenut postupak za njegovo razrješenje od porotničke dužnosti,
predsjednik suda neće pozvati suca porotnika da obavlja dužnost dok se ovi
postupci pravomoćno ne dovrše.

Članak 136.

(1) Sucima porotnicima za obnašanja dužnosti
pripada naknada nastalih troškova, naknada za neostvarenu plaću ili zaradu i
nagrada.

(2) Uvjete, visinu naknada i nagrade iz stavka
1. ovoga članka određuje pravilnikom ministar pravosuđa.

XII. STALNI SUDSKI
TUMAČI, VJEŠTACI I PROCJENITELJI

1. Stalni sudski tumači

Članak 137.

(1) Stalni sudski tumači prevode na zahtjev suda,
državnog tijela, pravne osobe ili građanina izgovoreni ili pisani tekst s
hrvatskog jezika na strani jezik, sa stranog jezika na hrvatski jezik ili sa
stranog jezika na drugi strani jezik.

(2) Za stalnoga sudskog tumača može se imenovati
osoba koja ima završen sveučilišni diplomski studij, vlada odgovarajućim
stranim jezikom i jezikom u službenoj uporabi te ima zadovoljavajući stupanj
općeg i pravnog znanja.

(3) Stalne sudske tumače imenuje i razrješava
predsjednik županijskog, odnosno trgovačkog suda. Stalni sudski tumači imenuju
se na vrijeme od četiri godine, a nakon isteka tog vremena mogu biti ponovno
imenovani.

(4) Protiv odluke kojom se zahtjev za imenovanje
sudskim tumačem odbija podnositelj ima pravo žalbe Ministarstvu pravosuđa u
roku od 15 dana od dostave odluke.

(5) Ministar pravosuđa propisat će pravilnikom
način na koji će se utvrditi ispunjava li osoba uvjete za stalnoga sudskog
tumača, njihova prava i dužnosti, te visinu nagrade i naknade troškova za
njihov rad.

(6) Županijski, odnosno trgovački sud vodi popis
stalnih sudskih tumača imenovanih za njegovo područje.

(7) Popis stalnih sudskih tumača za sve sudove
objavljuje prema potrebi Ministarstvo pravosuđa u »Narodnim novinama«.

2. Stalni sudski
vještaci

Članak 138.

Stalni sudski vještaci na temelju svoga stručnog
znanja pružaju sudu uslugu davanja vještačkog nalaza i mišljenja (vještačenje)
kada je to potrebno radi utvrđivanja ili razjašnjenja činjenica koje se
utvrđuju u postupku.

Članak 139.

(1) Sudsko vještačenje obavljaju pravne ili
fizičke osobe.

(2) Za obavljanje sudskog vještačenja fizičke
osobe moraju imati najmanje završenu srednju školsku spremu odgovarajuće
struke, a pravne osobe mogu obavljati sudsko vještačenje samo u okviru svoje
registrirane djelatnosti pod uvjetom da to obavljaju njihovi djelatnici koji
ispunjavaju uvjete kao i fizičke osobe.

(3) Ministar pravosuđa propisat će pravilnikom
način na koji će se utvrditi ispunjava li osoba uvjete za obavljanje poslova
stalnoga sudskog vještaka, njihova prava i dužnosti te visinu nagrade i naknade
troškova za njihov rad.

Članak 140.

(1) Stalne sudske vještake – fizičke osobe i
stalne sudske vještake u pravnim osobama imenuje i razrješava predsjednik
županijskog ili trgovačkog suda za svoje područje.

(2) Protiv odluke kojom se zahtjev za imenovanje
sudskim vještakom odbija podnositelj ima pravo žalbe Ministarstvu pravosuđa u
roku od 15 dana od dostave odluke.

(3) Stalni sudski vještaci postavljaju se na
vrijeme od četiri godine i mogu biti ponovno imenovani.

Članak 141.

Sudski vještaci smiju isticati zvanje sudskog
vještaka samo kad daju nalaz i mišljenje na zahtjev suda ili zahtjev stranaka
radi ostvarenja njihovih prava. U drugim slučajevima samo po odobrenju
predsjednika suda koji ih je imenovao.

Članak 142.

Popis pravnih osoba koje obavljaju sudsko
vještačenje i stalnih sudskih vještaka za sve sudove objavljuje prema potrebi
Ministarstvo pravosuđa u »Narodnim novinama«.

3. Stalni sudski
procjenitelji

Članak 143.

(1) Stalni sudski procjenitelji obavljaju na
zahtjev suda procjenu poljoprivrednog i šumskog zemljišta, stambenih i
poslovnih zgrada i drugih nekretnina, te procjenu pokretnina.

(2) Za stalnoga sudskog procjenitelja može se
imenovati osoba koja ima završenu srednju školu, koja ima ili je imala dozvolu za
obavljanje obrtničke djelatnosti ili koja se isključivo bavi ili se je bavila
poljoprivredom, odnosno šumarstvom.

(3) Stalne sudske procjenitelje imenuje i
razrješava predsjednik općinskoga, trgovačkog ili županijskog suda. Stalni
sudski procjenitelji imenuju se na vrijeme od četiri godine i nakon proteka
toga vremena mogu biti ponovno imenovani.

(4) Ministar pravosuđa pravilnikom propisuje
način na koji će se utvrditi ispunjava li osoba uvjete za sudskog
procjenitelja, njihova prava i dužnosti, te visinu nagrade i naknade troškova
za njihov rad.

XIII. ČUVANJE SLUŽBENE
TAJNE

Članak 144.

(1) Suci, suci porotnici, tajnici, sudski i viši
sudski savjetnici, stručni suradnici, sudački vježbenici, službenici,
namještenici i vježbenici u sudu, sudski tumači, vještaci i procjenitelji dužni
su čuvati službenu tajnu, bez obzira na način na koji su je doznali.

(2) Pod službenom tajnom podrazumijeva se
posebno:

– sve ono što je kao službena tajna određeno
zakonom ili drugim propisom,

– sve ono što je kao službena tajna, odnosno
poslovna tajna određeno općim aktom pravne osobe, drugog tijela, organizacije
ili institucije,

– podaci i isprave posebno označene kao
službena, odnosno poslovna tajna od strane državnih tijela ili pravnih osoba,
drugih tijela, organizacije ili institucije,

– podaci i isprave koje su predsjednik suda ili
ovlašteni službenik suda označili kao službenu tajnu.

Članak 145.

(1) Obveza čuvanja službene tajne traje i nakon
prestanka rada u sudu.

(2) Predsjednik suda može suca, sudskog
službenika ili namještenika osloboditi obveze čuvanja službene tajne, ako u
pojedinom slučaju za to postoje opravdani razlozi. Za predsjednika suda odluku
o tome donosi predsjednik neposredno višeg suda, a za predsjednika Vrhovnog
suda Republike Hrvatske Opća sjednica tog suda.

Članak 146.

Priopćenja za javnost putem sredstava javnog
informiranja u svezi s postupkom u određenom predmetu kao i s radom suda daje
glasnogovornik suda ili predsjednik suda.

XIV. SREDSTVA ZA RAD
SUDOVA

1. Osiguranje sredstava

Članak 147.

(1) Sredstva za rad sudova osiguravaju se
državnim proračunom Republike Hrvatske.

(2) Sredstva za rad sudova obuhvaćaju sredstva
za obavljanje redovne djelatnosti (sredstva za rashode za zaposlene, sredstva
za materijalne rashode i sredstva za kapitalna ulaganja u zgrade i tehničku
opremu).

(3) Sredstva iz stavka 2. ovoga članka
osiguravaju se u visini koja će osigurati redovno obavljanje svih poslova u
sudu uz prethodno pribavljeno mišljenje Opće sjednice Vrhovnog suda Republike
Hrvatske.

Članak 148.

(1) Prijedlog za osiguranje sredstava potrebnih
za rad suda, za iduću proračunsku godinu, podnosi Ministarstvu pravosuđa
predsjednik suda u roku koji je određen Zakonom o proračunu.

(2) Prijedlog sadrži sredstva potrebna za
rashode za zaposlene, materijalne rashode i sredstva za ulaganje u zgrade i
tehničku opremu suda.

Članak 149.

Na temelju prijedloga predsjednika suda
Ministarstvo pravosuđa zajedno s predsjednikom suda, ovisno o potrebama suda i
rezultatima rada suda, utvrđuje sredstva potrebna za rad suda za iduću
proračunsku godinu.

2. Sredstva za posebne
namjene

Članak 150.

(1) Sredstva za posebne namjene jesu:

1. sredstva za rad vježbenika,

2. sredstva za stručno usavršavanje sudaca,
sudskih službenika i namještenika,

3. sredstva za namjenske troškove koja
obuhvaćaju:

– naknade i nagradu sucima porotnicima,

– troškove sudskih postupaka koji se po zakonu
isplaćuju iz sredstava suda,

– troškove prisilne naplate novčanih kazni i
troškova kaznenog postupka,

– troškove dostavljanja sudskih pismena putem pošte,

– troškove paušalne naknade za izlaske sudaca,
službenika ili namještenika na mjesto događaja,

– naknade za obavljanje poslova prethodnoga
kaznenog postupka,

– ostale troškove u svezi s obavljanjem sudbene
vlasti.

(2) Uvjete i iznos paušalne naknade za izlaske
sudaca, sudskih službenika i namještenika na očevid, kao i naknade za
obavljanje poslova prethodnoga kaznenog postupka propisuje ministar pravosuđa.

a) Investicije

Članak 151.

(1) Republika Hrvatska osigurava posebna
sredstva za tehničku opremu i radni prostor prema standardima za sudove.

(2) U izgradnji kapitalnih objekata i nabavi
opreme za sudove mogu sudjelovati i županije, gradovi i općine.

b) Financijsko i
materijalno poslovanje

Članak 152.

(1) Financijsko i materijalno poslovanje sudova
obavlja se na način koji važi za tijela državne uprave, a financijsko i
materijalno poslovanje sa strankama na način određen propisom kojeg donosi
ministar pravosuđa.

(2) Na osiguranje sredstava za rad sudova
primjenjuju se propisi koji se odnose na osiguranje sredstava za rad državnih
tijela.

c) Sudski polog

Članak 153.

Kad korisnik sudskog pologa ne preuzme sudski
polog u roku od dvije godine po pravomoćnosti rješenja kojim se određuje izdavanje
pologa, sud će ga ponovno pozvati na preuzimanje pologa. Ako nakon ponovnog
poziva suda korisnik ne preuzme sudski polog, sud će rješenjem utvrditi
prestanak prava korisnika na izručenje pologa i polog prenijeti u korist
državnog proračuna Republike Hrvatske.

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 154.

(1) Izuzetno od odredbe članka 14. stavka 1.
ovoga Zakona može se odrediti spajanje jednog ili više prekršajnih sudova s
općinskim sudom.

(2) U slučaju spajanja prekršajnih sudova s općinskim
sudom takav spojeni sud ima nadležnost iz članka 17. i 18. ovoga Zakona.

(3) Odluku o spajanju donosi ministar pravosuđa
po prethodno pribavljenom mišljenju Opće sjednice Vrhovnog suda Republike
Hrvatske.

(4) Sud nastao spajanjem prema odredbama ovoga
članka smatra se općinskim sudom šire nadležnosti i nosi naziv općinskog suda.
Takav sud može imati posebni odjel za odlučivanje o prekršajima.

Članak 155.

(1) Do donošenja zakona o izvanparničnom
postupku sve izvanparnične predmete rješavat će u prvom i drugom stupnju sudac
pojedinac.

(2) Protiv odluka suda drugog stupnja u izvanparničim stvarima nije dopuštena revizija, ako zakonom
nije drukčije određeno.

Članak 156.

Ministar pravosuđa ovlašćuje se da donese propis
o postupanju s pritvorenim osobama (kućni red) i potanje upute za provođenje
ovoga Zakona.

Članak 157.

(1) Do donošenja propisa koje po odredbama ovoga
Zakona donosi ministar pravosuđa, primjenjivat će se postojeći propisi, ako
nisu u suprotnosti s ovim Zakonom.

(2) Propise za čije je donošenje ovlašten po
odredbama ovoga Zakona ministar pravosuđa donijet će u roku od šest mjeseci od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Kodeks sudačke etike iz članka 107. ovoga
Zakona vijeće je dužno donijeti u roku od šest mjeseci od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 158.

(1) Postupci imenovanja sudaca dovršit će se po
odredbama zakona koji je bio na snazi u vrijeme objavljivanja natječaja u
»Narodnim novinama«.

(2) Odredbe ovoga Zakona o zaštiti prava na
suđenje u razumnom roku ne primjenjuju se na predmete u kojima je do dana
stupanja na snagu ovoga Zakona podnesena ustavna tužba, na temelju članka 63.
Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst). O
podnesenim ustavnim tužbama odlučit će Ustavni sud Republike Hrvatske prema
odredbama toga Ustavnog zakona.

Članak 159.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti
Zakon o sudovima (»Narodne novine«, broj 3/94., 75/95., 100/96., 115/97.,
131/97., 129/00., 67/01., 5/02., 101/03., 117/03., 17/04. i 141/04.).

Članak 160.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 711-01/05-01/01

Zagreb, 9. prosinca 2005.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks**, v.
r.

Zakon, NN 150/2005-2896