### NN 27/2022 (4.3.2022.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-5667/2020 od 3. veljače 2022.

Ustavni sud Republike Hrvatske

355

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Rajko Mlinarić, zamjenik predsjednice Vijeća, te suci Mato Arlović, Snježana Bagić, Josip Leko, Davorin Mlakar i Miroslav Šumanović, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio Dobroslav Paraga iz Zagreba, na sjednici održanoj 3. veljače 2022. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Vrhovni sud Republike Hrvatske dužan je donijeti odluku u predmetu koji se pred tim sudom vodi pod brojem Rev-622/2021 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Dobroslavu Paragi iz Zagreba, Augusta Šenoe 13, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.), u iznosu od 23.500,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Dobroslav Paraga iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositelj) podnio je 2. prosinca 2020. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) smatrajući da mu je trajanjem parničnog postupka koji se vodi pred Vrhovnim sudom Republike Hrvatske povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1.1. Za potrebe ustavnosudskog postupka, a na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona pribavljen je spis Vrhovnog suda broj: Rev-622/2021 i spis Općinskog građanskog suda u Zagrebu broj: Pn-3603/13.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

2. Podnositelj je 2. listopada 2006. Općinskom sudu u Zagrebu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) podnio tužbu protiv 1. tuženika Jutarnjeg lista i 2. tuženika Tomislava Wrussa, glavnog urednika Jutarnjeg lista, radi objave ispravka informacije i isprike nakladnika.

Tuženik je 17. listopada 2006. dostavio odgovor na tužbu.

Podnositelj je podneskom od 14. studenoga 2006. ispravio tužbu na način da je kao tuženika naznačio samo Tomislava Wrussa, glavnog urednika i dostavio dokumentaciju.

Na ročištu održanom 3. svibnja 2012. podnositelj je ponovno preinačio tužbu na način da je kao tuženika naznačio Mladena Plešea, glavnog urednika.

Podnositelj je podneskom od 21. svibnja 2012. specificirao tužbeni zahtjev, a tuženik se u podnesku od 5. rujna 2012. protivio preinaci tužbenog zahtjeva.

Na ročište održano 5. rujna 2012. nije pristupila svjedokinja.

Podnositelj je podneskom od 19. rujna 2012. dostavio dokumentaciju koja sadrži i tekst zahtjeva za ispravak informacije sukladno Zakonu o medijima (»Narodne novine« broj 59/04.).

Na ročištu održanom 10. listopada 2012. odbijen je prijedlog tuženika za pozivanje svjedoka i zaključena je glavna rasprava.

Na ročištu održanom 19. listopada 2012. donesena je prvostupanjska presuda i rješenje broj: Pn-5875/06 kojom je presudom odbijen tužbeni zahtjev podnositelja.

Podnositelj je 4. prosinca 2012. podnio Županijskom sudu u Zagrebu zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku na temelju članka 27. Zakona o sudovima (»Narodne novine 150/05., 16/07., 113/08., 153/09., 34/10. – rješenje USRH broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr., 116/10., 27/11. i 130/11.; u daljnjem tekstu: ZoSud/05).

Podnositelj je 22. siječnja 2013. izjavio žalbu.

Županijski sud u Zagrebu rješenjem broj: Gzp-1632/12 od 7. listopada 2013. oglasio se nenadležnim i ustupio spis stvarno nadležnom Vrhovnom sudu s obzirom na to da se predmet povodom podnesene žalbe nalazi kod Županijskog suda u Zagrebu.

Županijski sud u Zagrebu je rješenjem broj: 14 Gž-6022/13-2 od 29. listopada 2013. ukinuo prvostupanjsku presudu od 19. listopada 2012. i predmet vratio prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.

Vrhovni sud je rješenjem broj: Gzp-903/13-3 od 30. prosinca 2013. usvojio zahtjev podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku i naložio Županijskom sudu u Zagrebu da donese odluku u predmetu broj: Gž-6022/13 u roku od tri (3) mjeseca računajući od dana dostave rješenja. Podnositelju je određena primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku u iznosu od 5.000,00 kuna.

Prvostupanjski postupak se nastavio voditi pod brojem Pn-3603/13.

Ročišta su održana 13. svibnja 2014., 12. lipnja 2014. i 4. srpnja 2014.

Ročište određeno za 8. rujna 2014. odgođeno je zbog kvara printera.

Na ročištu održanom 2. listopada 2014. saslušan je svjedok, a na ročištu održanom 13. studenoga 2014. saslušana je svjedokinja.

Ročište određeno za 16. siječnja 2015. odgođeno je zbog nedolaska svjedokinje, a na ročištu održanom 12. veljače 2015. suočeni su svjedoci.

Na ročište održano 10. travnja 2015. nije pristupila svjedokinja koja je svoj nedolazak ispričala.

Podnositelj je podneskom od 2. lipnja 2015. ponovno preinačio tužbu na način da je kao tuženika naznačio Gorana Ogurlića, glavnog urednika.

Na ročište održano 9. veljače 2016. nije pristupila svjedokinja koja je svoj nedolazak ispričala.

Na idućem ročištu održanom 22. travnja 2016. saslušana je svjedokinja te je podnositelj predložio prekid postupka zbog podnesenih kaznenih prijava protiv saslušanih svjedoka. Prvostupanjski sud je donio rješenje da će se nakon dostave dokaza da je podnesena kaznena prijava odlučiti o prekidu postupka ili eventualno o nastavku istog.

Podnositelj je podneskom od 14. lipnja 2016. dostavio dokaz o podnesenim kaznenim prijavama.

Tuženik se u podnesku od 16. rujna 2016. protivio prijedlogu podnositelja za prekid postupka zbog podnesenih kaznenih prijava.

Podnositelj je u podnesku od 18. listopada 2016. predložio ponovno prekid postupka i dostavio dokumentaciju.

Podnositelj je podneskom od 1. veljače 2017. predložio saslušanje svjedoka.

Prvostupanjski sud je 10. travnja 2017. dostavio spis na uvid Općinskom državnom odvjetništvu (u daljnjem tekstu: ODO) u Zagrebu za potrebe rješavanja kaznene prijave podnositelja. Spis je vraćen prvostupanjskom sudu 17. srpnja 2019.

Podneskom od 18. studenoga 2019. podnositelj predlaže nastavak glavne rasprave.

Iduće ročište održano je 3. prosinca 2019.

Na ročištu održanom 22. siječnja 2020. odbijen je prijedlog podnositelja za prekid postupka i saslušanje svjedoka i zaključena je glavna rasprava.

Prvostupanjski sud je donio presudu i rješenje broj: 22 Pn-3603/13-55 od 27. veljače 2020., kojom presudom je odbio tužbeni zahtjev podnositelja.

Podnositelj je 12. ožujka 2020. izjavio žalbu.

Presudom i rješenjem Županijskog suda u Zagrebu broj: 14 Gž-1862/2020-2 od 8. rujna 2020. odbijena je žalba podnositelja kao neosnovana.

Podnositelj je 4. studenoga 2020. podnio reviziju protiv presude i rješenja Županijskog suda u Zagrebu broj: Gž-1862/2020-2 od 8. rujna 2020.

Predmet je dostavljen Vrhovnom sudu 1. lipnja 20021. te se vodi pod brojem Rev-622/2021.

III. MJERODAVNO PRAVO

3. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

4. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u razdoblju od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

5. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

5.1. U konkretnom slučaju podnositelj je podnio nadležnom sudu zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku na temelju članka 27. ZoSud-a/05.

Vrhovni sud rješenjem broj: Gzp-903/13 od 30. prosinca 2013. naložio je Županijskom sudu u Zagrebu donijeti odluku u roku od 3 (tri) mjeseca računajući od dana dostave tog rješenja, te je zbog utvrđene povrede prava na suđenje u razumnom roku podnositelju odredio primjerenu naknadu od 5.000,00 kuna.

6. Budući da je podnositelj koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

7. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i mjerodavnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnog suda i podnositelja od 2. listopada 2006. (od podnošenja tužbe) do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

8. Parnični postupak podnositelj je pokrenuo 2. listopada 2006. te je postupak i dalje u tijeku.

Ustavni sud utvrđuje da parnični postupak u konkretnom slučaju od podnošenja tužbe prvostupanjskom sudu (2. listopada 2006.) do donošenja ove odluke traje ukupno petnaest (15) godina, četiri (4) mjeseca i jedan (1) dan.

2) Složenost sudskog predmeta

9. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenijem predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

10. Postupak se u razmatranom razdoblju vodio pred prvostupanjskim sudom koji je nakon podnošenja tužbe 2. listopada 2006. prvo ročište održao tek nakon više od pet (5) godina. Nakon toga, održana su dva ročišta i donesena prvostupanjska presuda i rješenje od 19. listopada 2012.

Navedena prvostupanjska odluka ukinuta je rješenjem Županijskog suda u Zagrebu od 29. listopada 2013., koji je donio odluku prije nego mu je naloženo donošenje odluke rješenjem Vrhovnog suda broj: Gzp-903/13-3 od 30. prosinca 2013.

Nakon toga, ponovljeni prvostupanjski postupak trajao je više od pet (5) godina. Prvostupanjski sud održao je trinaest ročišta na kojima je saslušao tri svjedoka i izveo suočenje svjedoka. Međutim, tijekom prvostupanjskog postupka spis je dostavljen na uvid ODO u Zagrebu za potrebe rješavanja kaznene prijave podnositelja u trajanju oko dvije (2) godine. Prvostupanjska presuda i rješenje doneseni su 27. veljače 2020. kojima je odbijen tužbeni zahtjev podnositelja

Drugostupanjski sud je o žalbi podnositelja odlučio presudom i rješenjem od 8. rujna 2020.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak se radi odlučivanja o reviziji podnositelja vodi pred Vrhovnim sudom pod brojem Rev-622/2021.

Stoga je ocjena Ustavnog suda da postupak radi objave ispravka informacije i isprike nakladnika nije vođen učinkovito i sukladno načelu ekonomičnosti postupka.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

11. Ocjena je Ustavnog suda da podnositelj u razmatranom razdoblju nije pridonio duljini trajanja postupka u mjeri koja bi opravdala ukupno trajanje postupka više od petnaest (15) godina.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

12. Imajući u vidu ukupno trajanje postupka više od petnaest godina, te da se postupak pred prvostupanjskim sudom vodio više od deset godina kao i okolnost da postupak još uvijek nije okončan, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njihovim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

13. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Vrhovnog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

14. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju, Ustavni sud uzeo je u obzir činjenicu da je podnositelju rješenjem Vrhovnog suda broj: Gzp-903/13-3 od 30. prosinca 2013. određena primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku u iznosu 5.000,00 kuna.

15. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-5667/2020
 Zagreb, 3. veljače 2022.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Zamjenik predsjednice Vijeća
 mr. sc. Rajko Mlinarić, v. r.