## Zakon o gradnji

### NN 175/2003 (4.11.2003.), Zakon o gradnji

# HRVATSKI SABOR

2552

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O GRADNJI

Proglašavam
Zakon o grad­nji, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 17. listopada 2003.

Broj:
01-081-03-3539/2
Zagreb, 24. listopada 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON O GRADNJI

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim se
Zakonom uređuje projektiranje, građenje, uporaba i uklanjanje građevine,
tehnička svojstva, uporabljivost i promet građevnih proizvoda, ustrojstvo građevinske
inspekcije, određuju se bitni zahtjevi i drugi uvjeti za građevinu, uređuje se
provedba upravnih i drugih postupaka te prava i obveze tijela državne uprave,
pravnih i fizičkih osoba s tim u vezi.

Odredbe
ovoga Zakona ne odnose se na projektiranje, gra­đenje i uklanjanje rudarskih
objekata i postrojenja određenih posebnim zakonom.

Članak
2.

Projektiranje,
građenje, uporaba i uklanjanje građevine, promet i dokazivanje uporabljivosti
građevnih proizvoda, te izdavanje akata s tim u vezi, obavlja se prema
odredbama ovoga Zakona, i drugih propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, te
prema odredbama posebnih zakona i propisa donesenih na temelju tih zakona,
hrvatskih norma i pravila struke, ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Projektiranjem,
građenjem, uporabom i uklanjanjem gra­đevine ne smiju se ugroziti život i
zdravlje ljudi, okoliš, priroda, druge građevine i stvari, niti stabilnost tla
na okolnom zemljištu.

Odredbe
ovoga Zakona koje se odnose na građenje nove građevine na odgovarajući se način
primjenjuju na rekonstrukciju, adaptaciju, održavanje i uklanjanje građevine,
ako ovim Zakonom ili drugim propisom donesenim u skladu s ovim Zakonom nije
drukčije propisano.

Članak
3.

Na
postupovna pitanja u postupcima prema ovom Zakonu koja nisu uređena ovim
Zakonom primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku.

Na pitanja glede građevnih proizvoda koja nisu
uređena ovim Zakonom primjenjuju se odredbe posebnog zakona kojim se uređuje
opća sigurnost proizvoda i opći tehnički zahtjevi za proizvode.

Za određene vojne građevine, građevine od posebnog
zna­čenja za obranu Republike Hrvatske ili za druge građevine, kada je to
potrebno u postupcima koji se vode prema ovom Zakonu, posebnim zakonom propisat
će se posebne mjere radi zaštite tajnih podataka.

Sve potvrde, mišljenja, suglasnosti i drugi akti
tijela državne uprave te pravnih i fizičkih osoba s javnim ovlastima, čija je
obveza pribavljanja, odnosno izdavanja propisana ili posebnim zakonom u vezi s
postupkom uređenim ovim Zakonom, moraju se izdati u roku od trideset dana od
dana primitka pismena kojim se pozivaju da takvu potvrdu, mišljenje, suglasnost
ili drugi akt izdaju. Ako navedeno tijelo, odnosno osoba ne izda ili ne odbije
izdati zatraženu potvrdu, mišljenje odnosno drugi akt, smatra se da je potvrda,
mišljenje, suglasnost, odnosno drugi akt izdana bez primjedbi, ako ovim Zakonom
nije drugačije propisano.

Članak
4.

Pojedini
pojmovi uporabljeni u ovom Zakonu imaju sljedeće značenje:

–
projektiranje jest izrada projekata čija je obveza izrade propisana ovim
Zakonom,

–
građenje jest izvođenje radova (pripremnih radova, zemljanih radova, radova na
izradi građevinskih konstrukcija, građevinsko-instalaterskih radova,
građevinsko-završnih radova, radova na ugradnji građevnih proizvoda, ugradnji
postrojenja ili opreme, te drugih radova) radi podizanja nove građevine,
rekonstrukcije, adaptacije i održavanja uporabljive građevine ili radi promjene
stanja u prostoru,

–
rekonstrukcija jest izvođenje radova kojima se utječe na ispunjavanje bitnih
zahtjeva za uporabljivu građevinu i kojima se mijenja usklađenost građevine s
lokacijskim uvjetima u skladu s kojima je izgrađena (dograđivanje,
nadograđivanje, uklanjanje vanjskog dijela građevine, izvođenje radova radi
promjene namjene građevine ili tehnološkog procesa i sl.),

–
adaptacija jest sanacija i svako drugo izvođenje radova kojima se utječe na
ispunjavanje bitnih zahtjeva za uporabljivu građevinu, ali kojim se radovima ne
mijenja usklađenost građevine s lokacijskim uvjetima u skladu s kojima je
izgrađena,

– održavanje
jest izvođenje radova radi očuvanja bitnih zahtjeva za građevinu tijekom
njezinog trajanja, kojima se ne mijenja usklađenost građevine s lokacijskim
uvjetima u skladu s kojima je građevina izgrađena,

–
građevina jest sve što je nastalo građenjem i povezano je s tlom, a sastoji se
od građevnog sklopa ili građevnog sklopa i ugrađenog postrojenja odnosno opreme
koji zajedno čine tehničko-tehnološku cjelinu, kao i samostalna postrojenja
povezana s tlom, te objekti povezani s tlom koji nisu nastali građenjem, ako se
njime mijenja način korištenja prostora,

– složena građevina jest skup međusobno funkcionalno
i/ili tehnološki povezanih građevina,

– obiteljska kuća jest građevina stambene namjene na
zasebnoj građevinskoj čestici s najviše dva stana, koja nema više od podruma i
tri nadzemne etaže namijenjene stanovanju, te čija građevinska (bruto) površina
ne prelazi 400 m2,
a u koju površinu se uračunava i površina pomoćnih građevina (garaža,
kotlovnica, drvarnica, spremišta, gospodarskih građevina i slično) ako se grade
na istoj građevnoj čestici. Nadzemnom etažom smatra se i tavanska etaža
namijenjena stanovanju,

– jednostavna građevina jest ona koja sadrži
jednostavnu nosivu konstrukciju i za koju je nužna samo provjera ispunjavanja
bitnog zahtjeva mehaničke otpornosti i stabilnosti,

– privremena građevina jest građevina izgrađena za
potrebe gradilišta, za primjenu odgovarajuće tehnologije građenja, za potrebe
održavanja sajmova, javnih manifestacija i slično,

– građevni sklop jest skup svrhovito povezanih
građevnih proizvoda uključujući i građevinske instalacije i opremu koja nije
izravno povezana s tehnološkim procesom,

– građevni proizvod jest bilo koja stvar koja je
proizvedena, izdvojena ili na drugi način dobivena, neovisno o stupnju prerade,
a namijenjena je za građenje,

– tehnička specifikacija jest norma na koju upućuje
tehnički propis, te tehničko dopuštenje,

–
postrojenje jest skup svrhovito povezane opreme koja služi obavljanju
tehnološkog ili drugog procesa kojemu je namijenjena građevina,

–
oprema jesu pojedinačni uređaji, strojevi, procesne instalacije i drugi
proizvodi od kojih se sastoji postrojenje ili su samostalno ugrađeni u
građevinu i služe tehnološkom ili drugom procesu kojemu je namijenjena
građevina,

–
ugradnja jest postupak kojim se građevni proizvodi, instalacije, oprema ili
postrojenja povezuju i postaju sastavnim dijelom građevine, te se bez izvođenja
radova ili utjecaja na bitne zahtjeve za građevinu ne mogu ukloniti iz
građevine,

–
pripremni radovi jesu građenje privremenih građevina i izvođenje drugih radova
radi organizacije i uređenje gradilišta, te omogućavanje primjene odgovarajuće
tehnologije građenja,

–
gradilište jest prostor, uključujući i privremeno zauzeti prostor, na kojemu se
gradi, rekonstruira, adaptira, izvode radovi na održavanju ili uklanjanja
građevina, kao i prostor potreban za omogućavanje primjene odgovarajuće
tehnologije građenja,

– uklanjanje građevine ili njezina dijela jest
izvođenje radova kojima se ruši ili rastavlja građevina ili njezin dio, radi
njenog uklanjanja s mjesta gdje se nalazi, a koje izvođenje radova uključuje i
zbrinjavanje zatečenog otpada u građevini i na građevnoj čestici, građevinskog
materijala i otpada nastalog rušenjem, odnosno rastavljanjem građevine, te
dovođenje građevinske čestice odnosno zemljišta na kojemu se je nalazila
građevina u uredno stanje,

– uporabljiva građevina jest ona građevina za koju je
izdana uporabna dozvola, građevina za koju se ne izdaje uporabna dozvola ako je
izgrađena na temelju i u skladu s potvrđenim glav­nim projektom ili drugim
odgovarajućim aktom tijela državne vlasti i svaka druga građevina koja je prema
ovom Zakonu s njom izjednačena,

– lokacijski uvjeti su uvjeti određeni lokacijskom
dozvolom, izvodom iz prostornog plana ili na drugi način u skladu s kojima se
prema posebnom zakonu provode zahvati u prostoru.

Članak 5.

Upravne poslove te normativne i stručno-analitičke
poslove u vezi s uporabljivošću građevnih proizvoda i dokazivanja sukladnosti
građevine, obavlja Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređenja (u
daljnjem tekstu: Ministarstvo) Uprava za graditeljstvo.

II.
BITNI ZAHTJEVI ZA GRAĐEVINU, DRUGI UVJETI ZA GRAĐEVINU I TEHNIČKA SVOJSTVA GRAĐEVNIH
PROIZVODA

Članak
6.

Svaka
građevina ovisno o svojoj namjeni tijekom svog trajanja, mora ispunjavati bitne
zahtjeve za građevinu i druge uvjete propisane ovim Zakonom, tehničkim
propisima i drugim propisima donesenim na temelju ovoga Zakona, lokacijskim
uvjetima određenim prema posebnom zakonu, te drugim uvjetima propisanim
posebnim propisima koji su od utjecaja na bitne zahtjeve za građevinu.

Bitni zahtjevi za građevinu odnose se na mehaničku otpornost
i stabilnost, zaštitu od požara, higijenu, zdravlje i zaštitu okoliša,
sigurnost u korištenju, zaštitu od buke te uštedu energije i toplinsku zaštitu.

Građevinsko-tehničke uvjete za građenje i uporabu gra­đevnih
proizvoda koji se smatraju povoljnijim za okoliš i za koje je radi toga prema
posebnom propisu predviđena mogućnost smanjenja prihoda državnog proračuna
Republike Hrvatske odprometa roba i usluga propisuje ministar nadležan za
zaštitu okoliša i prostorno uređenje (u daljnjem tekstu: ministar) pravilnikom.

MehaniČka
otpornost i stabilnost

Članak
7.

Građevina mora biti projektirana i izgrađena tako da
tijekom građenja i uporabe predvidiva djelovanja ne prouzroče:

– rušenje građevine ili njezina dijela,

– deformacije nedopuštena stupnja,

– oštećenja građevnog sklopa ili opreme zbog
deformacije nosive konstrukcije,

– nerazmjerno velika oštećenja u odnosu na uzrok zbog
kojih su nastala.

ZaŠtita
od poŽara

Članak 8.

Građevina mora biti projektirana i izgrađena tako da
se u slučaju požara:

– očuva nosivost konstrukcije tijekom određenog
vremena utvrđena posebnim propisom,

–  spriječi
širenje vatre i dima unutar građevine,

–  spriječi
širenje vatre na susjedne građevine,

– omogući da osobe mogu neozlijeđene napustiti
građevinu, odnosno da se omogući njihovo spašavanje,

–  omogući
zaštita spašavatelja.

Higijena,
zdravlje i zaŠtita okoliŠa

Članak
9.

Građevina mora biti projektirana i izgrađena tako da
ne ugrožava higijenu i zdravlje ljudi, radni i životni okoliš, posebice zbog:

– oslobađanja opasnih plinova, para i drugih štetnih
tvari (onečišćenje zraka i sl.),

– opasnih zračenja,

– onečišćenja voda i tla,

– neodgovarajućeg odvođenja otpadnih voda, dima,
plinova te tekućeg otpada,

– nepropisnog postupanja s krutim otpadom,

– sakupljanja vlage u dijelovima građevine ili na
površinama unutar građevine.

Građevne proizvode i opremu mora se u građenju
izabrati, izvesti, ugraditi ili povezati, preinačiti i održavati tako da zbog
kemijskih, fizikalnih ili drugih utjecaja ne može doći do opasnosti, smetnji,
šteta ili nedopustivih oštećenja tijekom uporabe građevine.

Sigurnost
u koriŠtenju

Članak
10.

Građevina mora biti projektirana i izgrađena tako da
se tijekom njezine uporabe izbjegnu moguće ozljede korisnika građevine koje
mogu nastati od poskliznuća, pada, sudara, opeklina, električnog udara i
eksplozije.

ZaŠtita
od buke

Članak
11.

Građevina
mora biti projektirana i izgrađena na način da zvuk što ga zamjećuju osobe koje
borave u građevini ili u njezinoj blizini bude na takvoj razini da ne ugrožava
zdravlje te da osigurava noćni mir i zadovoljavajuće uvjete za odmor i rad.

UŠteda
energije i toplinska zaŠtita

Članak
12.

Građevina i njezini uređaji za grijanje, hlađenje i
provjetravanje moraju biti projektirani i izgrađeni na način da, u odnosu na
mjesne klimatske prilike, potrošnja energije prilikom njihovoga korištenja bude
jednaka propisanoj razini ili niža od nje, a da za osobe koje borave u
građevini budu osigurani zadovoljavajući toplinski uvjeti.

Odstupanje
od bitnih zahtjeva za graĐevinu

Članak
13.

U slučaju rekonstrukcije ili adaptacije pojedinačne
građevine upisane u Registar kulturnih dobara Republike Hrvatske, odnosno
građevine u kojoj se osobama smanjene pokretljivosti osigurava nesmetani
pristup, kretanje, boravak i rad može se odstupiti od nekih bitnih zahtjeva za
građevinu uz pribavljenu suglasnost Ministarstva.

Suglasnost iz stavka 1. ovoga članka može se izdati
na prijedlog investitora, po prethodno pribavljenom mišljenju Ministarstva
kulture za građevinu upisanu u Registar kulturnih dobara Republike Hrvatske,
odnosno Ministarstva rada i socijalne skrbi u slučaju rekonstrukcije ili
adaptacije građevine u kojoj se osobama smanjene pokretljivosti osigurava
nesmetani pristup, kretanje, boravak i rad, te drugih tijela državne uprave i
pravnih osoba s javnim ovlastima određenih posebnim zakonima.

Suglasnost iz stavka 1. ovoga članka neće se izdati
ako tehničkim rješenjem građevine ili drugom mjerom nije na pouzdani način u
zadovoljavajućoj mjeri nadomješteno odstupanje od bitnog zahtjeva za građevinu.

Suglasnost iz stavka 1. ovoga članka nije upravni
akt.

Nesmetan
pristup i kretanje u graĐevini

Članak 14.

Građevine javne i poslovne namjene moraju biti
projektirane i izgrađene tako da je osobama smanjene pokretljivosti osiguran
nesmetan pristup, kretanje, boravak i rad.

Građevine stambene i stambeno-poslovne namjene s
deset i više stanova moraju biti projektirane i izgrađene tako da je moguća
njihova jednostavna prilagodba za pristup, kretanje, boravak i rad osobama
smanjene pokretljivosti u najmanje jednom stanu na svakih deset stanova.

Uvjete i način nesmetanog pristupa, kretanja, boravka
i rada osobama smanjene pokretljivosti u građevinama iz stavka 1. ovoga članka,
te uvjete i način jednostavne prilagodbe građevina iz stavka 2. ovoga članka
propisuje ministar zaštite okoliša i prostornog uređenja (u daljnjem tekstu:
ministar) uz suglasnost ministra unutarnjih poslova.

TehniČka
svojstva graĐevnih proizvoda

Članak
15.

Tehnička
svojstva građevnih proizvoda moraju biti takva da u predviđenom roku trajanja
građevine uz propisanu ugradnju sukladno namjeni te građevine, uz propisano,
odnosno određeno održavanje podnose sve utjecaje uobičajene uporabe i utjecaja
okoline, tako da građevina u koju su ugrađeni ispunjava bitne zahtjeve za
građevinu.

TehniČki
propisi

Članak
16.

Tehničkim
propisima se razrađuju, odnosno propisuju, u skladu s načelima europskog
usklađivanja tehničkog zakonodavstva, bitni zahtjevi za građevinu, tehnička
svojstva koja moraju imati građevni proizvodi, i drugi tehnički zahtjevi u vezi
s građevinama, njihovim građenjem i održavanjem građevine.

Tehničkim
propisom kojim se izravno ili upućivanjem na tehničku specifikaciju propisuje
tehničko svojstvo, koja mora imati građevni proizvod, propisuje se i način
dokazivanja uporabljivosti i radnje koje se provode u postupku ocjenjivanja
sukladnosti građevnih proizvoda s tehničkom specifikacijom.

Tehničke
propise donosi ministar.

Tehnički
propisi objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Članak
17.

Ispitivanje
određenih dijelova građevine u svrhu provjere, odnosno dokazivanja ispunjavanja
bitnih zahtjeva za građevinu te prethodna istraživanja bitna za projektiranje,
građenje ili održavanje građevina, obavljaju ovlaštene pravne osobe.

Ovlaštenje za obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga
članka daje i oduzima ministar.

Uvjete za obavljanje poslova ispitivanja i istraživanja
iz stavka 1. ovoga članka glede osoba, tehničke opremljenosti, načina i složenosti
obavljanja tih poslova, odgovornosti za rezultate ispitivanja, odnosno
prethodnih istraživanja, neovisnosti u odnosu na osobe koje sudjeluju u
projektiranju, građenju ili održavanju građevine i način dokumentiranja
rezultata ispitivanja, odnosno prethodnih istraživanja, sredstva kojima pravna
osoba dokazuje ispunjavanje tih uvjeta u postupku davanja ovlaštenja iz stavka
2. ovoga članka te uvjete za produženje i oduzimanje tog ovlaštenja, propisuje
ministar pravilnikom.

Uvjeti za obavljanje poslova iz stavka 3. ovoga
članka koji se odnose na ispitivanje i istraživanje vezano uz zaštitu od požara
propisuju se uz suglasnost ministra unutarnjih poslova.

Članak
18.

Podzakonski
propisi čija je obveza donošenja propisana posebnim zakonima, a koji utječu na
ispunjavanje bitnih zahtjeva za građevinu ili na drugi način postavljaju uvjete
za građenje ili održavanje građevine donose se uz suglasnost ministra.

Stavak
1. ovoga članka ne odnosi se na donošenje dokumenata prostornog uređenja i
druge propise s područja prostornog uređenja.

TehniČko
dopuŠtenje

Članak
19.

Tehničkim
dopuštenjem utvrđuju se tehnička svojstva gra­đevnog proizvoda za koji nije
donesen tehnički propis, niti hrvatska norma sukladna načelima europskog
usklađivanja tehničkog zakonodavstva, odnosno građevnog proizvoda čija tehnička
svojstva znatno odstupaju od svojstava određenih tehničkim propisom ili takvom
hrvatskom normom. Osim toga tehničkim dopuštenjem utvrđuje se i način
dokazivanja uporabljivosti građevnog proizvoda, te radnje koje se provode u
postupku ocjenjivanja sukladnosti tehničkih svojstava građevnog proizvoda.

Odluka
o donošenju tehničkog dopuštenja objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Ministarstvo
vodi evidenciju donesenih tehničkih dopu­šte­nja.

Članak
20.

Tehničko
dopuštenje na prijedlog proizvođača, odnosno uvo­znika građevnog proizvoda
donosi ovlaštena pravna osoba nakon ispitivanja tehničkih svojstava građevnog
proizvoda koje se provodi prema smjernicama za tehničko dopuštenje ili prvim
ispitivanjem tehničkih svojstava proizvoda i utvrđivanjem uporabljivosti tog
proizvoda.

Tehničko
dopuštenje važi do donošenja odgovarajućega tehničkog propisa ili hrvatske
norme sukladne načelima europskog usklađivanja tehničkog zakonodavstva, odnosno
do roka na kojeg je izdano, a najduže pet godina od dana objave u »Narodnim
novinama«. Na prijedlog proizvođača odnosno uvoznika građevnog proizvoda važenje
tehničkog dopuštenja može se jednom produljiti za najduže pet godina.

Tehničko
dopuštenje nije upravni akt.

Troškove
donošenja tehničkog dopuštenja snosi proizvođač odnosno uvoznik građevnog
proizvoda koji je predložio njegovo donošenje.

Članak
21.

Tehničko
dopuštenje može se staviti izvan snage ako se utvrdi da građevni proizvod za
kojeg je doneseno nema tehnička svojstva koja pod uvjetima iz članka 15. ovoga
Zakona osiguravaju da građevina u koju su ugrađeni ispunjava bitne zahtjeve za
građevinu.

Odluku
o stavljanju izvan snage tehničkog dopuštenja donosi ministar.

Odluka
o stavljanju izvan snage tehničkog dopuštenja objavljuje se u »Narodnim
novinama«.

Članak
22.

Ovlaštenje za donošenje tehničkog dopuštenja daje i
oduzima ministar.

Uvjete za obavljanje poslova donošenja tehničkog
dopuštenja glede osoba, tehničke opremljenosti, načina i složenosti obavljanja
tih poslova, odgovornosti za rezultate postupka i poslova u vezi s donošenjem
tehničkog dopuštenja, neovisnosti osobito u odnosu na proizvođača, odnosno
uvoznika građevnog proizvoda, sadržaj i način izrade smjernica za donošenje
tehničkog dopuštenja, metode vrednovanja rezultata i druge zahtjeve vezane uz
ispitivanje tehničkih svojstava građevnog proizvoda u postupku donošenja
tehničkog dopuštenja, oblik i sadržaj tehničkog dopuštenja, sredstva kojima
pravna osoba dokazuje ispunjavanje tih uvjeta u postupku davanja ovlaštenja iz
stavka 1. ovoga članka, uvjete za produženje i oduzimanje tog ovlaštenja, te
sadržaj i način vođenja evidencije donesenih tehničkih dopuštenja, propisuje
ministar pravilnikom.

Strano
tehniČko dopuŠtenje

Članak
23.

Europsko
tehničko dopuštenje koje donosi članica Europske organizacije za tehnička
dopuštenja (EOTA) i nacionalno tehničko dopuštenje koje donosi nacionalno
tijelo strane države ovlašteno za donošenje tehničkih dopuštenja (u daljnjem
tekstu: strano tehničko dopuštenje) može se primijeniti u Republici Hrvatskoj
ako je donijeta odluka o njegovom preuzimanju.

Odluku
o preuzimanju stranoga tehničkoga dopuštenja na prijedlog proizvođača, odnosno
uvoznika građevnog proizvoda donosi ministar po prethodno pribavljenom
mišljenju pravne osobe ovlaštene za donošenje tehničkog dopuštenja.

Odredbe
ovoga Zakona kojima se uređuje pitanje donošenja, važenja, troškova donošenja i
stavljanja izvan snage tehničkog dopuštenja, na odgovarajući se način
primjenjuju na donošenje odluke iz stavka 2. ovoga članka, odnosno na preuzeto
strano tehničko dopuštenje.

Odluka
iz stavka 1. ovoga članka nije upravni akt.

III.
DOKAZIVANJE UPORABLJIVOSTI I STAVLJANJE U PROMET GRAĐEVNIH PROIZVODA

Članak
24.

Građevni
proizvod može se staviti u promet i rabiti za građenje samo ako je dokazana
njegova uporabljivost.

Građevni
proizvod je uporabljiv ako su njegova tehnička svojstva sukladna svojstvima
određenim normom na koju upućuje tehnički propis, tehničkim dopuštenjem (u
daljnjem tekstu: tehničke specifikacije) ili tehničkim propisom.

Uporabljivost
građevnog proizvoda dokazuje se certifikatom sukladnosti građevinskog proizvoda
ili izjavom o sukladnosti građevinskog proizvoda (u daljnjem tekstu: isprave o
sukladnosti), koje se izdaju nakon provedbe odnosno osiguranja provedbe
postupka ocjenjivanja sukladnosti tehničkih svojstava proizvoda s tehničkim
svojstvima određenim za taj proizvod tehničkom specifikacijom ili tehničkim propisom.

Postupak
ocjenjivanja sukladnosti

Članak
25.

Sukladnost
građevnog proizvoda s tehničkom specifikacijom, odnosno tehničkim propisom u
postupku ocjenjivanja sukladnosti ocjenjuje, odnosno osigurava se provedbom
jedne ili više sljedećih radnji:

– početnog
ispitivanja tipa građevnog proizvoda od strane proizvođača,

–
početnog ispitivanja tipa građevnog proizvoda od strane pravne osobe ovlaštene
za ocjenjivanje sukladnosti,

–
ispitivanja uzoraka iz proizvodnje prema utvrđenom planu ispitivanja od strane proizvođača
ili pravne osobe ovlaštene za ocjenjivanje sukladnosti,

–
ispitivanja slučajnih uzoraka uzetih iz proizvodnje iz skupine pripremljene za
isporuku, odnosno na tržištu ili na gradilištu iz isporučene skupine od strane
pravne osobe ovlaštene za ocjenjivanje sukladnosti,

–
stalne unutarnje kontrole proizvodnje koju provodi proi­z­vođač,

–
početnog nadzora proizvodnog pogona i početnog nadzora unutarnje kontrole
proizvodnje koje provodi pravna osoba ovla­štena za ocjenjivanje sukladnosti,

–
stalnog nadzora, procjene i ocjene unutarnje kontrole proizvodnje koju provodi
pravna osoba ovlaštena za ocjenjivanje sukladnosti.

Pravne
osobe ovlaštene za provedbu radnji ocjenjivanja sukladnosti, o svakoj radnji iz
stavka 1. ovoga članka koja je provedena ili se provodi, izdaju dokument i
dostavljaju ga pravnoj osobi ovlaštenoj za izdavanje certifikata sukladnosti
građevnog proizvoda, proizvođaču, odnosno uvozniku koji je trajno čuvaju.

Pravne
osobe ovlaštene za provedbu radnji ocjenjivanja sukladnosti dužne su osobama
ovlaštenim za provedbu nadzora glede ispunjavanja uvjeta u vezi uporabljivosti
građevnih proizvoda omogućiti uvid u sve radnje i dokumente vezane za
dokazivanje sukladnosti građevnih proizvoda.

Članak
26.

Ovlaštenje
za provedbu postupka ocjenjivanja sukladnosti, odnosno za provedbu pojedinih
radnji koje se provode u tom postupku za pojedine vrste građevnih proizvoda,
daje i oduzima ministar.

Uvjete
za obavljanje postupaka, odnosno pojedinih radnji ocjenjivanja sukladnosti iz
stavka 1. ovoga članka glede osoba, tehničke opremljenosti, načina i složenosti
obavljanja tih poslova, odgovornosti za rezultate provedbe tih postupaka,
neovisnosti osobito u odnosu na proizvođača, odnosno uvoznika građevnog
proizvoda te na osobu koja izdaje ispravu o sukladnosti, metode vrednovanja
rezultata i druge zahtjeve vezane uz postupke i radnje ocjenjivanja
sukladnosti, sredstva kojima pravna osoba dokazuje ispunjavanje tih uvjeta u
postupku davanja ovlaštenja iz stavka 1. ovoga članka te uvjete za produženje i
oduzimanje tog ovlaštenja, propisuje ministar pravilnikom.

Isprave
o sukladnosti

Članak
27.

Ispravama
o sukladnosti potvrđuje se da su provedene, odnosno da se provode propisane
radnje u postupku ocjenjivanja sukladnosti, da je u tom postupku utvrđena
sukladnost građevnog proizvoda s tehničkom specifikacijom ili tehničkim
propisom, te da se proizvod može staviti u promet i rabiti za građenje.

Certifikat sukladnosti građevnog proizvoda izdaje
ovlaštena pravna osoba na zahtjev proizvođača, odnosno uvoznika građevnog proizvoda,
koji snosi troškove njegova izdavanja.

Certifikat sukladnosti građevnog proizvoda može se
izdati samo ako je proizvođač proveo ili provodi radnje iz članka 25. stavka 1.
podstavka 3. i 5. ovoga Zakona, te ako je pravna osoba ovlaštena za ocjenjivanje
sukladnosti provela ili provodi radnje iz članka 25. stavka 1. podstavka 2., 6.
i 7., a po potrebi i podstavka 4. ovoga Zakona, propisane za ocjenjivanje
sukladnosti tog proizvoda.

Izjavu o sukladnosti građevnog proizvoda može se
izdati samo ako je proizvođač proveo ili provodi radnje iz članka 25. stavka 1.
podstavka 1. i 5., a po potrebi i podstavka 3. ovoga Zakona i ako je pravna
osoba ovlaštena za ocjenjivanje sukladnosti provela ili provodi radnje iz
članka 25. stavka 1. podstavka 6., a po potrebi i podstavka 7. ovoga Zakona,
odnosno ako proizvođač provodi radnju iz članka 25. stavka 1. podstavka 5.
ovoga Zakona i ako je pravna osoba ovlaštena za ocjenjivanje sukladnosti
provela radnju iz članka 25. stavka 1. podstavka 2. ovoga Zakona, odnosno ako je
proizvođač proveo ili provodi radnje iz članka 25. stavka 1. podstavka 1. i 5.
ovoga Zakona, propisane za ocjenjivanje sukladnosti tog proizvoda.

Izjavu
o sukladnosti građevnog proizvoda izdaje proizvođač, odnosno uvoznik građevnog
proizvoda.

Ministarstvo
vodi evidenciju izdanih isprava o sukladnosti.

Sadržaj
isprava o sukladnosti propisuje ministar pravilnikom.

Članak
28.

Isprava
o sukladnosti može se staviti izvan snage ako se utvrdi da nisu bili ispunjeni
uvjeti za njeno izdavanje ili ako se utvrdi da su ti uvjeti prestali postojati.

Odluku
o stavljanju izvan snage isprave o sukladnosti donosi ministar.

Članak
29.

Ovlaštenje
za davanje certifikata sukladnosti građevnog proizvoda daje i oduzima ministar.

Uvjete
za obavljanje poslova davanja certifikata sukladnosti glede osoba, tehničke
opremljenosti, načina i složenosti obavljanja tih poslova, odgovornosti za
davanje certifikata sukladnosti, neovisnosti osobito u odnosu na proizvođača
odnosno uvoznika građevnog proizvoda te na osobu koja provodi postupke i radnje
ocjenjivanja sukladnosti, sredstva kojima pravna osoba dokazuje ispunjavanje
uvjeta u postupku davanja ovlaštenja iz stavka 1. ovoga članka, uvjete za produženje
i oduzimanje tog ovlaštenja, sadržaj isprave o sukladnosti, pobliže uvjete za
davanje isprave o sukladnosti, te način vođenja i sadržaj evidencije izdanih
isprava o sukladnosti, propisuje ministar pravilnikom.

TehniČke
upute i znak sukladnosti

Članak
30.

Proizvođač,
odnosno uvoznik građevnog proizvoda dužan je prije stavljanja u promet, odnosno
ugradnje građevnog proizvoda izraditi tehničke upute koje moraju sadržavati
podatke značajne za ugradnju i uporabu građevnog proizvoda. Tehničke upute i
podaci moraju biti pisani latiničnim pismom na hrvatskom jeziku tako da su
distributeru i korisniku razumljive.

Građevni proizvod za kojeg je izdana isprava o
sukladnosti označava se znakom sukladnosti.

Građevni proizvod ne smije se stavljati u promet niti
distribuirati bez tehničke upute i znaka sukladnosti.

Distributer građevnog proizvoda dužan je osigurati da
tehni­čka svojstva, odnosno uporabljivost građevnog proizvoda tijekom njegove
distribucije ostanu nepromijenjena.

Način
označavanja i sadržaj oznake građevnih proizvoda te oblik i sadržaj znaka
sukladnosti propisuje ministar pravilnikom.

Strane
isprave i znakovi o sukladnosti i strani dokumenti o radnjama dokazivanja
sukladnosti

Članak
31.

Strana
isprava o sukladnosti i znak sukladnosti važe u Republici Hrvatskoj ako je to
određeno međunarodnim ugovorom koji obvezuje Republiku Hrvatsku.

Dokumenti
o radnjama ocjenjivanja sukladnosti izdani od osobe koja je ovlaštena za
provedbu tog ocjenjivanja prema propisima strane države priznaju se u Republici
Hrvatskoj ako je između strane osobe koja je izdala takav dokument i pravne
osobe ovlaštene za provedbu odgovarajuće radnje ocjenjivanja sukladnosti prema
ovom Zakonu sklopljen ugovor o međusobnom priznavanju tih dokumenata i pod
uvjetima određenim tim ugovorom, ako je Ministarstvo izdalo suglasnost na taj
ugovor.

Dokumenti
o radnjama ocjenjivanja sukladnosti koje izdaje strani proizvođač građevnog
proizvoda priznaju se u Republici Hrvatskoj ako pravna osoba ovlaštena za
izdavanje certifikata sukladnosti građevnog proizvoda potvrdi da su izdani u
skladu s tehničkim propisom odnosno tehničkom specifikacijom za određeni
proizvod donesenim u skladu s ovim Zakonom.

Sastavni
dio potvrde iz stavka 3. ovoga članka je prijevod na hrvatski jezik dokumenata
koji se potvrđuju.

IV.  SUDIONICI U GRADNJI

Članak
32.

Sudionici
u gradnji jesu:

–
investitor,

–
projektant,

– revident,

–
izvođač,

–
nadzorni inženjer.

Investitor

Članak
33.

Investitor
je pravna ili fizička osoba u čije ime se gradi građevina.

Projektiranje, kontrolu i nostrifikaciju projekata,
građenje i stručni nadzor građenja investitor mora povjeriti osobama koje
zadovoljavaju uvjete za obavljanje tih djelatnosti propisane ovim Zakonom, ako
ovim Zakonom nije propisano drukčije.

Investitor je dužan osigurati stručni nadzor građenja
građe­vi­ne ako ovim Zakonom nije propisano drukčije.

Investitor koji je ujedno i izvođač mora stručni
nadzor građenja povjeriti drugoj osobi koja zadovoljava uvjete za obavljanje
stručnog nadzora građenja propisane ovim Zakonom.

Fizička osoba koja je investitor obiteljske kuće, ili
jednostavne građevine za svoje potrebe može jednom u pet godina sama
projektirati i obavljati stručni nadzor građenja te obiteljske kuće ako je
diplomirani inženjer odgovarajuće struke ili inženjer odgovarajuće struke i ima
položeni stručni ispit.

Članak
34.

Ako se
tijekom građenja građevine promijeni investitor, o nastaloj promjeni novi
investitor mora pisano u roku od petnaest dana od nastale promjene obavijestiti
tijelo koje je izdalo građevinsku dozvolu i uz obavijest priložiti dokaz da ima
pravo graditi na određenoj nekretnini, odnosno da je vlasnik građevine za koju
je izdana građevinska dozvola.

Projektant

Članak
35.

Projektant
je fizička osoba ovlaštena za projektiranje prema posebnom Zakonu i propisima
donijetim na temelju toga Zakona.

Projektant
je odgovoran da projekti koje izrađuje zadovoljavaju propisane uvjete, a
naročito da projektirana građevina ispunjava bitne zahtjeve i druge uvjete za
građevinu, te da je projektirana u skladu s lokacijskim uvjetima određenim
prema posebnom Zakonu.

Članak
36.

Ako u
projektiranju sudjeluje više projektanata, za cjelovitost i međusobnu
usklađenost projekata odgovoran je glavni projektant.

Glavni
projektant tijekom projektiranja osigurava i koordinira primjenu propisa kojima
se uređuje sigurnost i zdravlje radnika.

Glavni
projektant može biti istovremeno i projektant odre­đene vrste projekata.

Za
građevine i radove za koje je potrebna kontrola projekata, glavni projektant
odnosno projektant dijela projekta koji podliježe kontroli može biti osoba iz
članka 35. stavka 1. ovoga Zakona koja ima visoku stručnu spremu odgovarajuće
struke.

IzvoĐaČ

Članak
37.

Izvođač
je osoba koja gradi ili izvodi pojedine radove na građevini.

Graditi
ili izvoditi pojedine radove na građevini može osoba registrirana za obavljanje
te djelatnosti.

Osoba iz stavka 2. ovoga članka može započeti
obavljati djelatnost građenja, odnosno izvođenja pojedinih radova samo ako ima
suglasnost Ministarstva.

Suglasnost iz stavka 3. ovoga članka izdaje se po
prethodno pribavljenom mišljenju povjerenstva koje osniva ministar. Članove
povjerenstva imenuje ministar na prijedlog strukovnih udruga. Za članove
povjerenstva imenuju se predstavnici Ministarstva i predstavnici strukovnih
udruga.

Iznimno, od stavka 2. ovoga članka investitor fizička
osoba može sam graditi obiteljsku kuću i pomoćne građevine iz članka 116. točke
4. podstavka 1. ovoga Zakona ako je to za potrebe njegovoga stambenog
zbrinjavanja u skladu sa Zakonom o područjima od posebne državne skrbi, odnosno
u skladu sa Zakonom o obnovi.

Iznimno od stavka 3. ovoga članka suglasnost nije
potrebna za obavljanje poslova građenja obiteljske kuće, za radove i
jednostavne građevine iz članka 116. ovoga Zakona kao i za radove i jednostavne
građevine iz članka 117. ovoga Zakona.

Protiv suglasnosti iz stavka 3. ovoga članka žalba
nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor. U ovom slučaju postupak
pred Upravnim sudom Republike Hrvatske je hitan.

Uvjete i mjerila za davanje suglasnosti iz stavka 3.
ovoga članka, odnosno oduzimanja suglasnosti propisuje ministar pravil­nikom uz
suglasnost ministra za javne radove, obnovu i graditeljstvo, ministra
gospodarstva i ministra za obrt, malo i srednje poduzetništvo, a odnose se na:

– minimalni broj stručnih osoba i njihovu stručnu
osposobljenost u rukovođenju radova,

– minimalni broj stručnih osoba i radnika iz struke,
te njihovu stručnu osposobljenost za vrstu radova koju obavlja izvođač,

–
tehničku i drugu opremljenost za poslove koje obavlja izvođač u odnosu na vrstu
djelatnosti ili radove.

Članak
38.

U
slučaju izvođenja građevinskih i drugih radova na građevini koja je upisana u
Registar kulturnih dobara Republike Hrvatske ove radove može izvoditi samo
izvođač koji zadovoljava i uvjete propisane posebnim propisom.

Članak
39.

Izvođač
je dužan graditi u skladu s građevinskom dozvolom, projektom određenim ovim
Zakonom i pri tome:

–
radove izvoditi tako da se ispune bitni zahtjevi i drugi uvjeti za građevinu i
lokacijski uvjeti,

–
ugrađivati građevne proizvode i opremu u skladu s ovim Zakonom,

–
osigurati dokaze o uporabljivosti ugrađenih građevnih proizvoda, dokaze o sukladnosti
ugrađene opreme po posebnom propisu, isprave o sukladnosti određenih dijelova
građevine bitnim zahtjevima za građevinu i dokaze kvalitete (rezultate
ispitivanja, zapise o provedenim procedurama kontrole kvalitete i dr.) izdane
od za to ovlaštenih tijela za koje je ovim Zakonom, posebnim propisom ili
projektom određena obveza prikupljanja tijekom izvođenja građevinskih i drugih
radova za sve izvedene dijelove građevine i za radove koji su u tijeku,

– prilikom građenja povjeriti izvođenje građevinskih
radova i drugih poslova osobama koje zadovoljavaju propisane uvjete za
izvođenje tih radova, odnosno obavljanja poslova,

– sastaviti pisanu izjavu o izvedenim radovima i o
uvjetima održavanja građevine, osim za obiteljsku kuću i jednostavnu građevinu.

Članak 40.

Izvođač imenuje inženjera gradilišta odnosno
voditelja radova u svojstvu odgovorne osobe koja vodi građenje odnosno pojedine
radove. Inženjer gradilišta odnosno voditelj radova odgovorni su za provedbu
članka 39. ovoga Zakona.

Ako u građenju sudjeluju dva ili više izvođača,
investitor određuje jednog od izvođača koji je odgovoran za međusobno
usklađivanje radova i koji imenuje glavnog inženjera gradilišta.

Glavni inženjer gradilišta odgovoran je za
cjelovitost i međusobnu usklađenost radova, za međusobnu usklađenost provedbe
obveza iz članka 39. ovoga Zakona, te ujedno koordinira primjenu propisa kojima
se uređuje sigurnost i zdravlje radnika tijekom građenja.

Glavni inženjer gradilišta može biti istovremeno i inženjer
gradilišta jednog od izvođača, odnosno voditelj radova za određenu vrstu
radova.

Članak 41.

Za glavnog inženjera gradilišta i inženjera
gradilišta može se imenovati diplomirani inženjer, odnosno inženjer
odgovarajuće struke s najmanje pet godina radnog iskustva u struci i s položenim
stručnim ispitom iz članka 61. ovoga Zakona.

Za voditelja radova određene vrste može se imenovati
diplomirani inženjer odgovarajuće struke, odnosno inženjer odgovarajuće struke
s najmanje pet godina radnog iskustva u struci i s položenim stručnim ispitom iz
članka 61. ovoga Zakona.

Iznimno
od stavka 2. ovoga članka za voditelja radova na obiteljskoj kući i
jednostavnoj građevini može se imenovati osoba sa srednjom stručnom spremom
odgovarajuće struke s najmanje pet godina radnog iskustva u struci i s položenim
stručnim ispitom iz članka 61. ovoga Zakona.

Za
voditelja manje složenih radova određenih suglasnošću Ministarstva iz članka
37. stavka 3. ovoga Zakona može se imenovati osoba koja ima srednju stručnu
spremu odgovarajuće struke s najmanje deset godina radnog iskustva u struci i s
položenim stručnim ispitom iz članka 61. ovoga Zakona.

Članak
42.

Glavni
inženjer gradilišta, inženjer gradilišta, odnosno voditelj radova za građevine
i radove za koje je potrebna kontrola glavnog projekta, mora biti diplomirani
inženjer odgovarajuće struke s položenim stručnim ispitom iz članka 61. ovoga
Zakona s najmanje pet godina radnog iskustva u struci.

Na
gradilištu obiteljske kuće, odgovorna osoba koja vodi građenje, odnosno
pojedine radove osim osoba iz članka 38. ovoga Zakona može biti i osoba koja
ima srednju stručnu spremu građevinske ili arhitektonske struke s najmanje pet
godina radnog iskustva u struci i s položenim stručnim ispitom iz članka 61.
ovoga Zakona.

Na
gradilištu jednostavne građevine odgovorna osoba koja vodi građenje odnosno
pojedine radove osim osoba iz članka 38. ovoga Zakona može biti i osoba koja
ima srednju stručnu spremu odgovarajuće struke s položenim stručnim ispitom iz
članka 61. ovoga Zakona.

Nadzorni
inŽenjer

Članak
43.

Nadzorni
inženjer je fizička osoba ovlaštena za provedbu stručnog nadzora građenja prema
posebnom zakonu i propisima donesenim na temelju tog zakona, koji se provodi u
ime investitora.

Kada investitor obavljanje stručnog nadzora građenja
povjeri pravnoj osobi, nadzornog inženjera imenuje ta pravna osoba, ako nije
ugovoreno drukčije.

Nadzorni inženjer ne može biti zaposlenik pravne
osobe koja je izvođač građevine, odnosno radova nad kojima treba provoditi
stručni nadzor.

Stručni nadzor nad građenjem građevine, odnosno
izvođe­njem pojedinih radova za koje je propisana obveza kontrole projekata može
provoditi osoba koja, osim uvjeta propisanih posebnim zakonom i propisima
donesenim na temelju tog zakona, ima visoku stručnu spremu odgovarajuće struke.

Članak 44.

U provedbi stručnog nadzora građenja nadzorni inženjer
du­žan je:

– nadzirati građenje tako da bude u skladu s
građevinskom dozvolom, projektima, ovim Zakonom i posebnim propisima,

– utvrditi je li iskolčenje građevine provela osoba
ovlaštena za obavljanje geodetskih poslova i ima li izvođač suglasnost za
obavljanje poslova građenja,

– odrediti provedbu kontrolnih postupaka u pogledu
ocjenjivanja sukladnosti, odnosno dokazivanja kvalitete određenih dijelova
građevine putem ovlaštene osobe koja nije sudjelovala u provedbi postupka
izdavanja isprava i dokaza iz članka 39. podstavka 3. ovoga Zakona za sve
izvedene dijelove građevine i za radove koji su u tijeku u slučajevima kada je
ovim Zakonom, propisom donesenim na temelju ovoga Zakona, posebnim propisom ili
projektom određena takva obveza,

–
pravodobno upoznati investitora sa svim manjkavostima, odnosno nepravilnostima
koje uoči tijekom građenja, a investitora i građevinsku inspekciju i druge
inspekcije o poduzetim mjerama,

–
sastaviti završno izvješće.

U
provedbi stručnog nadzora građenja, kada za to postoji potreba, nadzorni inženjer
dužan je odrediti način na koji će se otkloniti nedostatak građenja građevine
upisom u građevinski dnevnik u slučaju ako:

–
izvođač ne osigura dokumentaciju iz članka 39. podstavka 3. ovoga Zakona na
propisani način,

– dokumentacijom iz članka 39. podstavka 3. ovoga
Zakona nije dokazana sukladnost, odnosno kvaliteta sukladno zahtjevima ovoga
Zakona, propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, posebnih propisa ili glavnog
projekta,

– izvođač, odnosno odgovorna osoba koja vodi građenje
ili pojedine radove ovoga Zakona ne zadovoljavaju uvjete iz ovoga Zakona za
obavljanje tih djelatnosti,

– iskolčenje građevine nije u skladu s elaboratom o
isko­lčenju građevine ili glavnim projektom, odnosno ako iskolčenje građevine
nije provela osoba ovlaštena za obavljanje geodetskih poslova,

– se na gradilištu na kojem je prisutno više od
jednog izvođača ne provode mjere zaštite sigurnosti i zdravlja prema posebnom
propisu.

Članak 45.

Stručni nadzor građenja obiteljske kuće provodi se
samo u odnosu na ispunjavanje bitnih zahtjeva mehaničke otpornosti i
stabilnosti te uštede energije i toplinske zaštite.

Stručni nadzor građenja jednostavne građevine provodi
se samo u odnosu na ispunjavanje bitnog zahtjeva mehaničke otpornosti i
stabilnosti osim u slučaju građenja jednostavne građevine iz članka 116. točke
1. i 4. ovoga Zakona.

Članak 46.

Ako se na određenoj građevini izvodi više vrsta
radova ili radovi većeg opsega, stručni nadzor može provoditi više nadzornih inženjera
odgovarajuće struke. U tom slučaju investitor ili osoba koju on odredi dužna je
imenovati glavnoga nadzornog inženjera.

Glavni nadzorni inženjer odgovoran je za cjelovitost
i međusobnu usklađenost stručnog nadzora građenja i dužan je o tome sastaviti
završno izvješće.

Za građevine, odnosno radove za koje je potrebna
kontrola projekta glavni nadzorni inženjer može biti samo osoba iz članka 43.
stavka 1. ovoga Zakona koja ima visoku stručnu spremu.

Glavni nadzorni inženjer može biti istovremeno i
nadzorni inženjer za određenu vrstu radova. Ako jedan nadzorni inženjer provodi
nadzor nad više vrsta radova tada on preuzima i odgovornost za svaku vrstu
radova prema stavku 1. ovoga članka i odgovornost glavnoga nadzornog inženjera.

Revident

Članak
47.

Revident
je fizička osoba ovlaštena za kontrolu projekata. Ovlaštenje za obavljanje
kontrole projekata može se dati osobi koja ima pravo na obavljanje poslova
projektiranja u području koje je predmet kontrole projekta, koja je diplomirani
inženjer s najmanje deset godina radnog iskustva u projektiranju, koja je
projektirala u svojstvu odgovorne osobe građevine osobite inženjerske složenosti
i koja je na drugi način unaprijedila tehničku struku u području koje je
predmet kontrole glede projektiranja.

Ovlaštenje
za obavljanje kontrole projekata daje i oduzima ministar po prethodno
pribavljenom mišljenju povjerenstva koje osniva i imenuje ministar. Za članove
povjerenstva imenuju se predstavnici Ministarstva i predstavnici strukovnih
udruga.

Pobliže
uvjete glede radnog i stručnog iskustva za davanje, produženje važenja i
oduzimanje ovlaštenja za obavljanje kontrole projekata, sredstava, odnosno
načina kojima se dokazuje, odnosno ocjenjuje ispunjavanje tih uvjeta propisuje
ministar pravilnikom.

Članak
48.

Revident
ne može obaviti kontrolu projekta u čijoj je izradi u cijelosti ili djelomično
sudjelovao ili ako je taj projekt u cijelosti ili djelomično izrađen ili
nostrificiran u pravnoj osobi u kojoj je zaposlen.

Revident
je odgovoran da projekt ili dio projekta za koji je proveo kontrolu i dao
pozitivno izvješće zadovoljava zahtjeve iz ovoga Zakona, posebnih zakona i
propisa donesenih na temelju zakona, tehničkih specifikacija i pravila struke
glede kontroliranog svojstva.

Popis
revidenata objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Obavljanje
poslova projektiranja i struČnog nadzora graĐenja

Članak
49.

Pravo
na obavljanje poslova projektiranja i stručnog nadzora građenja prema ovom
Zakonu u svojstvu odgovorne osobe ima samo fizička osoba koja nosi strukovni
naziv »ovlašteni arhitekt« i »ovlašten inženjer« sukladno posebnom propisu.

Članak
50.

Ovlašteni
arhitekt i ovlašteni inženjer mogu obavljati poslove projektiranja i/ili
stručnog nadzora građenja samostalno u vlastitom uredu, zajedničkom uredu,
projektantskom društvu ili drugoj pravnoj osobi registriranoj za tu djelatnost
(u daljnjem tekstu: osoba registrirana za djelatnost projektiranja i/ili
stručnog nadzora).

Osoba registrirana za djelatnost projektiranja i/ili
stručnog nadzora dužna je u obavljanju tih poslova poštivati odredbe ovoga
Zakona i posebnih zakona, te osigurati da obavljanje poslova projektiranja
i/ili stručnog nadzora bude u skladu s temeljnim načelima i pravilima koja
trebaju poštivati ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri.

Osoba registrirana za djelatnost projektiranja
odgovorna je da projekt ili dio projekta kojeg je izradila odgovara propisanim
zahtjevima.

Osoba registrirana za djelatnost projektiranja i/ili
stručnog nadzora može obavljati poslove projektiranja i/ili stručnog nadzora
ako za obavljanje tih djelatnosti ima suglasnost Ministarstva.

Suglasnost iz stavka 4. ovoga članka izdaje se po
prethodno pribavljenom mišljenju povjerenstva koje osniva i imenuje ministar.
Za članove povjerenstva imenuju se predstavnici Ministarstva i predstavnici
strukovnih udruga.

Uvjete
za obavljanje djelatnosti iz stavka 4. ovoga članka glede osoba i tehničke
opremljenosti, te sredstava kojima osoba dokazuje ispunjavanje tih uvjeta u
postupku davanja ovlaštenja te uvjete za oduzimanje te suglasnosti, propisuje
ministar pravilnikom.

Protiv
suglasnosti iz stavka 4. ovoga članka žalba nije dopuštena, ali se može
pokrenuti upravni spor. U ovom slučaju postupak pred Upravnim sudom Republike
Hrvatske je hitan.

Članak
51.

Pravna
osoba registrirana za poslove projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja
koja nije osnovana kao projektantsko društvo, može obavljati tu djelatnost ako
ima uposlena ovlaštenog arhitekta ili ovlaštenog inženjera.

Članak
52.

Ovlašteni
arhitekt, odnosno ovlašteni inženjer stječe pravo na samostalno obavljanje poslova
projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja upisom u Imenik ovlaštenih
arhitekata, odnosno Imenike ovlaštenih inženjera Hrvatske komore arhitekata i
inženjera u graditeljstvu (u daljnjem tekstu: Komora).

Ured za
samostalno obavljanje poslova projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja,
osniva se upisom u upisnik ureda za samostalno obavljanje poslova projektiranja
i/ili stručnog nadzora građenja Komore.

Ovlašteni
arhitekt, odnosno ovlašteni inženjer koji samostalno obavlja poslove
projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja može obavljati te poslove pod
uvjetom da nije u radnom odnosu.

Ovlašteni
arhitekt, odnosno ovlašteni inženjer može imati samo jedan ured.

Članak
53.
ovlaštenih arhitekata, odnosno ovlaštenih inženjera mogu imati zajednički
projektantski ured (u daljnjem tekstu: zajednički ured). U tom slučaju
međusobna prava, ovlašteni arhitekti, odnosno ovlašteni inženjeri uređuju
pisanim ugovorom.

Ovlašteni
arhitekti, odnosno ovlašteni inženjeri koji namjeravaju imati zajednički ured
dužni su na temelju sklopljenog ugovora iz stavka 1. ovoga članka podnijeti
prijavu Komori.

Zajednički
ured osniva se upisom u Upisnik zajedničkih ureda Komore.

Upis iz
stavka 3. ovoga članka Komora je dužna obaviti u roku od petnaest dana od dana
podnošenja prijave.

Članak
54.

Ovlašteni
arhitekti, odnosno ovlašteni inženjeri u zajedni­čkom uredu solidarno
odgovaraju za obveze ovlaštenih arhitekata, odnosno ovlaštenih inženjera
nastale u obavljanju poslova zajedničkog ureda.

Članak
55.

Dva ili
više ovlaštenih arhitekata, odnosno ovlaštenih inženjera upisanih u Imenik
ovlaštenih arhitekata ili Imenik ovlaštenih inženjera mogu osnovati
projektantsko društvo.

Projektantsko
društvo osniva se kao javno trgovačko dru­štvo.

Članak
56.

Pisanim
ugovorom o osnivanju društva moraju biti uređena prava i obveze članova
društva, odnosno preostalih članova društva u slučaju smrti kojega od članova
društva te prava nasljednika umrlog člana društva.

Članak
57.

Za
osnivanje projektantskog društva, ovlašteni arhitekti, odnosno ovlašteni inženjeri
osnivači dužni su imati prethodnu suglasnost Komore, koja ocjenjuje je li
ugovor o osnivanju sukladan zakonu, Statutu i drugim općim aktima Komore, te
Kodeksu strukovne etike. Bez te suglasnosti ne može se upisati u sudski
registar.

Projektantsko
društvo dužno je obavijestiti Komoru o upisu u sudski registar, najkasnije u
roku od tri dana od dana primitka rješenja nadležnog suda.

Komora
je dužna osnovano projektantsko društvo upisati u Upisnik projektantskih
društava najkasnije u roku od tri dana od dana primitka obavijesti o upisu u
sudski registar.

Projektantsko
društvo niti njegovi pojedini članovi - ovlašteni arhitekti, odnosno ovlašteni
inženjeri ne mogu obavljati poslove projektiranja i/ili stručnog nadzora
građenja prije nego što budu upisani u Upisnik projektantskih društava.

Članak
58.

Ako Komora utvrdi da se djelovanjem projektantskog druš­tva,
ugovorima sklopljenim između projektantskog društva i njegovih članova te
uvjetima pod kojima ovlašteni arhitekti, odnosno ovlašteni inženjeri obavljaju
svoju djelatnost teže povređuju odredbe ovoga Zakona, Zakona o Hrvatskoj komori
arhitekata i inženjera u graditeljstvu, statuta Komore ili Kodeksa strukovne
etike, može rješenjem zabraniti rad društva i istim rješenjem odrediti da će se
društvo po pravomoćnosti toga rješenja brisati iz Upisnika projektantskih
društava.

Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka žalba nije
dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.

O donošenju rješenja iz stavka 1. ovoga članka Komora
je dužna bez odgađanja obavijestiti Ministarstvo i nadležni sud radi provođenja
odgovarajuće zabilježbe.

Na temelju pravomoćnog rješenja Komore o brisanju
projektantskog društva Komora podnosi prijedlog za pokretanje postupka
likvidacije ili stečaja prema posebnim propisima.

Članak 59.

Za obavljeni posao ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri
strankama (investitorima) odgovaraju po općim pravilima o odgovornosti. Članovi
projektantskog društva solidarno odgovaraju za obvezu društva i arhitekata i inženjera
koji u njemu obavljaju poslove projektiranja i/ili stručnog nadzora građenja
nastale u svezi s obavljanjem toga posla.

Strani
arhitekti i inŽenjeri

Članak
60.

Strani arhitekt ili inženjer koji je član strane
Komore arhitekata ili inženjera može obavljati poslove projektiranja u svojstvu
odgovorne osobe i stručnog nadzora građenja u Republici Hrvatskoj ako je na
natječaju stekao pravo na izvedbu natječajnog rada, pod uvjetom da dobije
odobrenje Komore.

Stranom arhitektu ili inženjeru može se dati
odobrenje za obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka pod pretpostavkom
uzajamnosti, ako poznaje važeće propise Republike Hrvatske iz područja koje
uređuje ovaj Zakon i drugi propisi značajni za primjenu ovoga Zakona te ako
ispunjava i druge uvjete propisane posebnim propisima. Pretpostavka uzajamnosti
ne primjenjuje se na stranog arhitekta i inženjera sa sjedištem, odnosno prebi­valištem
u zemlji članici Svjetske trgovinske organizacije.

Strani
arhitekt ili inženjer može povremeno obavljati poslove projektiranja i/ili
stručnog nadzora građenja u Republici Hrvat­skoj na temelju pisanog ugovora s
osobom registriranom za obavljanje tih poslova, ako dobije za to odobrenje
Komore u skladu sa stavkom 2. ovoga članka.

Strani
arhitekt ili inženjer kojeg je Vlada Republike Hrvatske pozvala da izradi
projekt od posebnoga kulturnog značaja dužan je o tome obavijestiti Komoru radi
evidentiranja.

Odobrenje
za obavljanje poslova iz stavka 3. ovoga članka je upravni akt protiv kojeg žalba
nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor. U ovom slučaju postupak
pred Upravnim sudom Republike Hrvatske je hitan.

StruČni
ispit za obavljanje poslova graditeljstva

Članak
61.

Osobe
koje u svojstvu odgovorne osobe obavljaju poslove projektiranja, kontrole
projekata, nostrifikacije, građenja građe­vine, stručnog nadzora građenja,
osobe koje sudjeluju u radu povjerenstva za tehnički pregled, osobe koje
obavljaju poslove održavanja građevina, osobe koje izdaju autorizirane podatke
odnosno izrađuju elaborate za potrebe projekata, osobe koje sudjeluju u
provedbi radnji ocjenjivanja sukladnosti i izdavanja certifikata sukladnosti
građevnih proizvoda te službene osobe koje vode postupke inspekcijskog nadzora,
dužne su položiti stručni ispit za obavljanje poslova graditeljstva (u daljnjem
tekstu: stručni ispit), te upotpunjavati i usavršavati svoje znanje.

Stručnim ispitom provjerava se poznavanje važećih
propisa iz područja koja uređuje ovaj Zakon i drugih propisa značajnih za
primjenu ovoga Zakona.

Program, uvjete i način polaganja stručnog ispita kao
i upotpunjavanja i usavršavanja znanja osoba koje su položile ispit iz stavka
1. ovoga članka, te njegove provjere propisuje ministar pravilnikom.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka stručni ispit polažu
svake četvrte godine, osim u slučajevima koje posebnim pravilnikom propisuje
ministar.

V.
PROJEKTI

Članak
62.

Projekt,
ovisno o namjeni i razini razrade, mora sadržavati sve propisane dijelove, te
mora biti izrađen tako da građevina izgrađena s njim u skladu ispunjava
zahtjeve i uvjete iz članka 6. stavka 1. ovoga Zakona.

Prema
namjeni i razini razrade projekti se razvrstavaju na:

–
idejni projekt,

–
glavni projekt,

–
izvedbeni projekt.

Idejni
projekt

Članak
63.

Idejni
projekt je skup međusobno usklađenih nacrta i dokumenata kojima se daju osnovna
oblikovno funkcionalna i tehnička rješenja građevine te prikaz smještaja
građevine u prostoru.

Idejni
projekt, ovisno o složenosti i tehničkoj strukturi građevine, može sadržavati i
druge nacrte i dokumente ako su oni značajni za izradu glavnog projekta (opis
tehnološkog postupka i tehnološke sheme, opis primjena određene tehnologije
građenja, procjenu troškova radi provedbe postupaka javne nabave i sl.).

Idejni
projekt zajedno s načelnom dozvolom trajno čuva tijelo koje je izdalo načelnu
dozvolu i investitor, odnosno njegov pravni sljednik.

Glavni
projekt

Članak
64.

Glavni
projekt je skup međusobno usklađenih projekata kojima se daje tehničko rješenje
građevine, prikaz smještaja građevine u prostoru i dokazuje ispunjavanje bitnih
zahtjeva za građevinu, kao i drugih zahtjeva iz ovoga Zakona, posebnih zakona i
propisa donesenih na temelju tih zakona i tehničkih specifikacija.

Glavni
projekt zajedno s građevinskom dozvolom trajno čuva tijelo koje je izdalo
građevinsku dozvolu i investitor, odnosno njegov pravni sljednik.

Članak 65.

Glavni projekt sadrži građevinski projekt i geodetski
projekt, a ovisno o namjeni i tehničkoj strukturi građevine sadrži i
arhitektonski projekt, elektrotehnički projekt i strojarski projekt.

Projekti iz stavka 1. ovoga članka moraju uvijek sadržavati
i podatke iz elaborata koji su poslužili kao podloga za njihovu izradu, te
projektirani vijek uporabe građevine i uvjete za njeno održavanje.

Elaborati iz stavka 2. ovoga članka moraju se
izrađivati u skladu s ovim Zakonom i posebnim propisima.

Članak 66.

Glavni projekt za obiteljsku kuću sadrži:

–
arhitektonski projekt – projekt oblikovanja s prikazom položaja građevine
u prostoru,

–  građevinski
projekt – projekt konstrukcije, i

–  jednostavni
projekt kućnih instalacija kojim se daje osnovno oblikovno funkcionalno i
tehničko rješenje instalacija (shema i tehnički opis instalacija).

Projektom iz stavka 1. podstavka 1. ili podstavka 2.
ovoga članka dokazuje se i ispunjavanje bitnog zahtjeva za građevinu glede
uštede energije i toplinske zaštite.

Glavni projekt za jednostavnu građevinu sadrži
građevinski projekt – projekt konstrukcije s prikazom položaja građevine u
prostoru, a po potrebi i arhitektonski projekt – projekt oblikovanja i
jednostavni projekt instalacije kojim se daje osnovno oblikovno, funkcionalno i
tehničko rješenje instalacija (shema i tehnički opis instalacija) jednostavne
građevine.

Glavni projekt za rekonstrukciju uporabljive
građevine sadrži:

– Projekt postojećeg stanja,

– Projekt za rekonstrukciju.

Projekt postojećeg stanja sadrži:

– snimku postojećeg stanja,

– provjeru ispunjavanja bitnih zahtjeva za građevinu.

Projekt
za rekonstrukciju ovisno o namjeravanoj rekonstrukciji sadrži potrebne projekte
pojedinih struka.

Članak
67.

Glavnim
projektom za građevinu, odnosno radove za koje je propisana kontrola projekta,
projektant može zahtijevati pregled radova u određenoj fazi građenja na teret
investitora. U tom slučaju investitor je dužan projektantu pravovremeno
omogućiti pregled radova. Projektant potvrđuje provedbu pregleda radova upisom
u građevinski dnevnik.

Članak
68.

Glavni
projekt na temelju kojeg je izgrađena određena građevina, može se rabiti za građenje
drugih takvih građevina ako su s time suglasni investitor i projektant koji je
izradio taj projekt, pod uvjetom da se taj projekt prilagodi ostalim uvjetima
građenja na određenoj građevinskoj čestici.

Članak
69.

Za
građevine odnosno za određene vrste građevina uvjete za građenje i održavanje,
te potrebne projekte i sadržaj projekata određuje, odnosno propisuje ministar
pravilnikom.

Članak
70.

Za
predgotovljene dijelove građevine i opreme koji imaju certifikat o sukladnosti
ili za koje je na drugi propisani način dokazano da su proizvedeni prema
odredbama ovoga Zakona (u daljnjem tekstu: tipski projekt), o čemu je
Ministarstvo izdalo rješenje, nije potrebno to ponovno dokazivati u glavnom
projektu.

Tipski
projekt može biti sastavni dio pojedinog projekta iz članka 65. stavka 1. ovoga
Zakona.

Članak
71.

Projektant
koji je izradio izmjene i/ili dopune glavnog projekta odgovoran je u smislu
članka 35. stavka 2. ovoga Zakona za cijeli projekt.

Izvedbeni
projekt

Članak
72.

Izvedbenim
projektom razrađuje se tehničko rješenje dano glavnim projektom. Izvedbeni
projekt mora biti izrađen u skladu s glavnim projektom.

Na temelju izvedbenog projekta pristupa se građenju
građe­vine, provodi se inspekcijski postupak i donosi odluka u upravnom
postupku izdavanja uporabne dozvole ako propisom donesenim na temelju ovoga
Zakona nije drugačije određeno.

Izvedbeni projekt građevine sa svim ucrtanim
izmjenama i dopunama sukladno stvarno izvedenim radovima (projekt izvedenog
stanja) dužan je čuvati investitor, odnosno njegov pravni sljednik za sve
vrijeme dok građevina postoji.

Članak 73.

U slučaju da izvedbeni projekt nije izradio
projektant glavnog projekta investitor je dužan projektantu glavnoga projekta
prije početka građenja odnosno izvođenja određenih radova dostaviti izvedbeni
projekt ili njegov dio radi davanja mišljenja o usklađenosti izvedbenog
projekta s glavnim projektom.

Negativno mišljenje iz stavka 1. ovoga članka
projektant glavnog projekta dužan je dostaviti i tijelu državne uprave koje je
izdalo građevinsku dozvolu i građevinskoj inspekciji i Komori.

Mišljenje iz stavka 1. ovoga članka nije potrebno
ishoditi ako je projektant glavnog projekta nedostupan.

Opremanje
i oznaČavanje projekta

Članak
74.

Projekti,
odnosno njihovi dijelovi moraju biti izrađeni na način koji osigurava njihovu
jedinstvenost obzirom na građevinu za koju su izrađeni (ime projektanta, tvrtka
osobe registrirane za poslove projektiranja, naziv građevine, ime ili tvrtka
investitora, datum izrade i dr.).

Projekti,
odnosno njihovi dijelovi izrađuju se na papiru, drugom odgovarajućem materijalu
za pisanje, odnosno crtanje ili kao elektronički zapis, tako da je onemogućena
promjena njihova sadržaja osim u slučaju i na način propisan pravilnikom iz
članka 75. ovoga Zakona, kao i kojim je onemogućena zamjena njihovih sastavnih
dijelova.

Članak
75.

Obvezni
sadržaj i elemente projekta, način opremanja, uvjete promjene sadržaja,
označavanja projekta, način i značenje ovjere projekta od strane odgovornih
osoba kao i način razmjene elektroničkih zapisa propisuje ministar pravilnikom
u skladu s posebnim propisima.

Kontrola
projekata

Članak
76.

Kontrola
glavnog projekta, ovisno o karakteristikama građe­vine, odnosno radova mora se
provesti obzirom na:

– mehaničku otpornost i stabilnost,

– zaštitu od buke,

– uštedu energije i toplinsku zaštitu.

Revident koji obavi kontrolu projekta dužan je o tome
sastaviti pisano izvješće i ovjeroviti dijelove projekta na propisani način.

U izvješću o obavljenoj kontroli revident može
zahtijevati da:

– prije početka izvođenja određenih radova obavi
kontrolu dijela izvedbenog projekta koji se odnosi na te radove,

– obavi pregled radova u određenoj fazi građenja.

U slučaju iz stavka 3. ovoga članka investitor je dužan
revidentu pravovremeno omogućiti provedbu kontrole dijela izvedbenog projekta
odnosno pregled radova. Revident potvrđuje proved­bu pregleda radova upisom u
građevinski dnevnik, a pri pregledu izvedbenog projekta izrađuje dodatak
izvješća o kontroli projekta.

Članak 77.

Sadržaj, način i opseg obavljanja kontrole projekta,
način i značenje ovjere kontroliranog projekta od strane revidenta, način
izračuna naknade za obavljenu kontrolu, te popis građevina, odnosno radova za
koje je obvezatna kontrola projekta, te način verifikacije podataka koji su
značajni za kontrolu tih građevina, odnosno radova, propisuje ministar
pravilnikom.

UtvrĐivanje
usklaĐenosti
(nostrifikacija) projekta

Članak
78.

Utvrđivanje
usklađenosti idejnog projekta, glavnog projekta i izvedbenog projekta izrađenog
prema stranim propisima s hrvat­skim propisima i pravilima struke (u daljnjem
tekstu: nostrifikacija) mora se provesti neovisno o karakteristikama građevine.

Idejni
projekt, glavni projekt i izvedbeni projekt odnosno njegovi dijelovi moraju
biti prevedeni na hrvatski jezik prije nostrifikacije osim u slučaju propisanom
pravilnikom iz članka 80. ovoga Zakona. Uz prijevod na hrvatski jezik, idejni,
glavni i izved­beni projekt može zadržati izvorni tekst na stranom jeziku.

Članak
79.

Nostrifikaciju
projekta provodi ovlaštena pravna osoba registrirana za poslove projektiranja.

Pravna
osoba ovlaštena za nostrifikaciju koja obavi nostrifikaciju dužna je o tome na
propisani način sastaviti pisano izvješće, ovjeroviti projekt i izdati potvrdu.

U
slučaju da projektu koji se nostrificira nedostaju dijelovi propisani ovim
Zakonom, pravna osoba ovlaštena za nostrifikaciju može izraditi te dijelove
projekta.

Ovlaštenje
za nostrifikaciju daje i oduzima ministar po prethodno pribavljenom mišljenju
povjerenstva koje osniva i imenuje ministar. Za članove povjerenstva imenuju se
predstavnici Ministarstva i predstavnici strukovnih udruga.

Popis
pravnih osoba ovlaštenih za nostrifikaciju objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Članak
80.

Postupak
nostrifikacije, sadržaj pisanog izvješća i potvrde, slučajeve u kojima dijelovi
projekta ne moraju biti prevedeni, način i značenje ovjere projekta od strane
odgovornih osoba, način izračuna naknade za nostrifikaciju, uvjete glede broja,
radnog i stručnog iskustva zaposlenika za davanje, produženje važenja i
oduzimanje ovlaštenja pravnoj osobi za nostrifikaciju, te sredstva odnosno
način kojim se dokazuje, odnosno ocjenjuje ispunjavanje tih uvjeta, propisuje
ministar pravilnikom.

Članak
81.

Odredbe
ovoga Zakona koje uređuju odgovornost osobe registrirane za projektiranje na
odgovarajući se način primjenjuju na pravu osobu ovlaštenu za nostrifikaciju.
Odredbe ovoga Zakona koje uređuju odgovornost projektanta na odgovarajući se
način primjenjuju na ovlaštenog arhitekta ili ovlaštenog inženjera koji je
sudjelovao u nostrifikaciji projekta.

Usklađivanje
glavnog, odnosno idejnog projekta s posebnim zakonima i propisima

Članka
82.

Glavni,
odnosno idejni projekt prije podnošenja zahtjeva za izdavanje građevinske
dozvole, načelne dozvole, odnosno pribavljanja potvrde iz članka 107. stavka 2.
i članka 118. stavka 1. ovoga Zakona, mora biti usklađen s odredbama ovoga
Zakona, posebnih zakona i propisa donesenih na temelju tih zakona iz članka 18.
stavka 1. ovoga Zakona, odnosno s posebnim uvjetima sadržanim u lokacijskim
uvjetima kada je to izričito propisano posebnim zakonom.

Kada je posebnim zakonom izričito propisana obveza
davanja potvrde, odnosno mišljenja o usklađenosti glavnog, odnosno idejnog
projekta s posebnim uvjetima sadržanim u lokacijskim uvjetima ili s odredbama
posebnog zakona ili propisa donesenog na temelju tog Zakona, ovu potvrdu,
odnosno mišljenje pribavlja investitor, odnosno projektant.

U
slučaju rekonstrukcije ili adaptacije pojedinačne građevine upisane u Registar
kulturnih dobara Republike Hrvatske potvrdom iz stavka 2. ovoga članka smatra
se i akt tijela državne uprave nadležnog za poslove zaštite kulturnih dobara
određen posebnim zakonom.

Za
jednostavne građevine iz članka 116. točke 4. i članka 117. ovoga Zakona
potvrde iz stavka 2. ovoga članka nije potrebno pribaviti, osim potvrde tijela
državne uprave nadležnog za poslove zaštite kulturnih dobara za građevine koje
se grade unutar zaštićene kulturno povijesne cjeline upisane u Registar
kulturnih dobara Republike Hrvatske.

Članak
83.

Tijelo
nadležno za izdavanje građevinske dozvole dužno je na zahtjev investitora ili
projektanta, prije podnošenja zahtjeva za građevinsku, odnosno načelnu dozvolu,
obavijestiti od kojih tijela državne uprave i pravnih osoba je potrebno
pribaviti posebne uvjete i potvrde iz članka 82. ovoga Zakona, odnosno potvrdu
glavnog projekta u slučaju iz članka 107. stavka 2., članka 118. stavka 1.
ovoga Zakona.

Uz
zahtjev iz stavka 1. ovoga članka podnosi se dokumentacija izrađena najmanje na
razini razrade Idejnog rješenja.

Obavijest
iz stavka 1. ovoga članka nije upravni akt.

VI.
GRAĐENJE GRAĐEVINE

*A.
Građevinska dozvola*

Članak
84.

Građenju
se može pristupiti samo na temelju konačne građevinske dozvole, ako ovim
Zakonom ili propisom donesenim na temelju ovoga Zakona nije propisano drukčije.

Investitor
je dužan prekinuti građenje građevine nakon donošenja zaključka kojim se
dopušta obnova postupka izdavanja građevinske dozvole kojom je dozvoljena
izgradnja te građevine.

Zaključkom
iz stavka 2. ovoga članka investitor se ujedno upozorava da je dužan prekinuti
građenje građevine.

Građevinu
koja se gradi ili je izgrađena bez konačne građevinske dozvole, osim u slučaju
iz članka 116., 119., 121., odnosno članka 122. ovoga Zakona, investitor
odnosno vlasnik mora ukloniti bez odlaganja.

Tijela
nadleŽna za izdavanje graĐevinske dozvole

Članak
85.

Građevinsku
dozvolu izdaje ured državne uprave u županiji, odnosno upravno tijelo Grada
Zagreba, nadležan za poslove graditeljstva na čijem se području namjerava
građevina graditi, ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Članak
86.

Ministarstvo
izdaje građevinsku dozvolu za sljedeće građe­vine:

***Građevine
prometa i veza***

– javne
ceste koje povezuju cjelokupni teritorij Republike Hrvatske i povezuju ga s mrežom
glavnih europskih cesta (državne ceste) s pripadajućim građevinama,

– željezničke
pruge s pripadajućim građevinama, postrojenjima i uređajima, osim industrijskih
kolosijeka,

–
aerodrome za međunarodni i unutarnji promet, namijenjene za zrakoplove najveće
dopuštene uzletne mase 10,0 tona i više s pripadajućim građevinama ili
rekonstrukciju pripadajućih građe­vina (zgrade, kontrolni toranj, skladišta,
hangari i sl.),

–
građevine međumjesnih i međunarodnih telekomunikacijskih kapaciteta i objekte
radija i televizije na državnoj razini,

–
morske luke osobitoga (međunarodnoga) gospodarskog interesa za Republiku
Hrvatsku i morske luke posebne namjene od značaja za Republiku Hrvatsku,

– luke
na unutarnjem plovnom putu,

–
granične prijelaze.

***Energetske
građevin*****e**

–
elektrane instalirane snage 20 MW i veće,

–
dalekovode 110 kV i više s trafostanicama i rasklopnim postrojenjima na tom
dalekovodu,

–
međunarodne, magistralne i otpremne cjevovode koji služe za transport nafte,
plina, naftnih derivata uključivo terminale, otpremne i mjerne stanice.

***Vodne
građevine***

–
regulacijske i zaštitne vodne građevine na državnim i među­državnim vodama,

– brane
s akumulacijama ili retencijskim prostorima s pripa­dajućim građevinama koje
zadovoljavaju kriterije velikih brana,

– vodne građevine za melioracijsku odvodnju površine
2.000 ha i veće,

– vodne građevine za zaštitu voda kapaciteta 50.000
ekvivalentnih stanovnika i više,

– vodne građevine za vodoopskrbu kapaciteta zahvata
100 l/s i više, te za melioracijsko navodnjavanje i drugo zahvaćanje voda
kapaciteta 500 l/s i više,

– vodne građevine za plovidbu (plovni putevi s
pripadajućim objektima i vodne građevine riječnih luka), te za korištenje vodne
snage za proizvodnju električne energije instalirane snage 20 MW i veće.

***Industrijske građevine***

– građevine osnovne kemijske industrije, građevine za
proizvodnju metala, građevine za proizvodnju nemetala, koksare, građevine za
proizvodnju celuloze, rafinerije nafte, brodogradi­lišta metalnih brodova,
građevine u čijem se tehnološkom procesu pojavljuje opasni otpad.

***Ostale građevine***

– građevine koje su namijenjene proizvodnji,
skladištenju, preradi ili skupljanju opasne tvari u količini za koje je
posebnim propisom određeno da je stvarno ili potencijalno vrlo ozbiljna ili
katastrofalna opasnost,

– građevine za obradu, skladištenje i odlaganje
otpada iz nad­ležnosti županije, odnosno Grada Zagreba,

– građevine za obradu, skladištenje i odlaganje
opasnog ot­pa­da,

– vojne građevine i građevine od posebnog značenja za
obranu države sukladno posebnim propisima,

– građevine u nacionalnim parkovima izvan građevinskog
područja,

–
građevine u graničnom pojasu,

–
građevine za koje je izdavanje građevinske dozvole uređeno međudržavnim
ugovorima koji obvezuju Republiku Hrvatsku,

–
ribnjaci kapaciteta zahvaćanja voda 100 l/s i više odnosno s vodnom površinom
za uzgoj riba 500 ha i većoj.

Ministarstvo
izdaje građevinsku dozvolu i ako se građevina namjerava graditi na području
dvije ili više županija odnosno Grada Zagreba i županije.

Ministarstvo
izdaje građevinsku dozvolu i za pripremne radove i privremene građevine koje se
grade u sklopu pripremnih radova za građenje građevina iz stavka 1. ovoga
članka.

U
slučaju građenja pojedinačne građevine iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka
Ministarstvo može prenijeti nadležnost za izdavanje građevinske dozvole uredu
državne uprave, odnosno upravnom tijelu Grada Zagreba nadležnom za poslove
graditeljstva na čijem se području građevina gradi.

Način
izdavanja građevinske dozvole, načelne dozvole, uporabne dozvole i dozvole za
uklanjanje građevine, za građevine za koje je gradnja i/ili izdavanje
građevinske dozvole uređeno međudržavnim ugovorima može propisati Vlada
Republike Hrva­t­ske uredbom.

SluŽbena
osoba ovlaŠtena za voĐenje postupka i izdavanje graĐevinske dozvole

Članak
87.

Postupak
izdavanja građevinske dozvole vodi državni služ­benik koji ima visoku stručnu
spremu arhitektonske ili građe­v­inske struke, odnosno pravne struke ako u
postupku ima struč­nog pomagača s visokom ili višom stručnom spremom
arhitektonske ili građevinske struke.

Postupak izdavanja građevinske dozvole za građevinu
za koju nije potrebna kontrola glavnog projekta može voditi i državni službenik
koji ima višu stručnu spremu arhitektonske ili gra­đevinske struke, odnosno
pravne struke ako u postupku ima stručnog pomagača arhitektonske ili
građevinske struke.

Postupak izdavanja građevinske dozvole za obiteljsku
kuću, te izdavanja potvrde iz članka 107. stavka 2. i članka 118. stavka 1.
ovoga Zakona na glavni projekt za obiteljsku kuću i jednostav­ne građevine, može
voditi i državni službenik koji ima srednju stručnu spremu arhitektonske ili
građevinske struke, odnosno prav­ne struke ako u postupku ima stručnog pomagača
arhitektonske ili građevinske struke.

Državni službenici iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka
mogu izdavati građevinske dozvole i potvrde glavnog projekta ako imaju pet ili
više godine radnog iskustva u struci i položen državni ispit.

Odredbe stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka na
odgovarajući se način primjenjuju na izdavanje načelne dozvole, uporabne
dozvole, dozvole za uklanjanje građevine, te izdavanje potvrde glavnog projekta
iz članka 107. stavka 2. i članka 118. stavka 1. ovoga Zakona.

Zahtjev
za izdavanje graĐevinske dozvole

Članak
88.

Zahtjev
za izdavanje građevinske dozvole u pisanom obliku podnosi investitor.

Zahtjevu
za izdavanje građevinske dozvole investitor prilaže:

–
četiri primjerka glavnog projekta,

–
potvrde iz članka 82. stavka 2. ovoga Zakona,

–
pisano izvješće o kontroli glavnog projekta ako je kontrola projekta potrebna,

–
pisano izvješće i potvrdu o nostrifikaciji ako je projekt izrađen prema stranim
propisima,

– izvadak iz katastarskoga plana za građevnu česticu,
odnosno parcelacijski elaborat kojim je formirana građevna čestica u skladu s
posebnim propisima,

– elaborat o geotehničkim istražnim radovima, ako
geote­hnički uvjeti nisu utvrđeni lokacijskim uvjetima,

– elaborate o istražnim radovima, te tehnološke,
prometne i druge elaborate ako su podaci iz tih elaborata poslužili za izradu
glavnog projekta,

– dokaz da ima pravo graditi na građevnoj čestici,
odnosno uporabljivoj građevini,

– izvatke iz zemljišnih knjiga za nekretnine s kojima
neposredno graniči građevna čestica, odnosno građevina za koju se traži
građevinska dozvola, ako ta čestica, odnosno građevina graniči sa deset ili
manje nekretnina.

Zahtjevu za izdavanje građevinske dozvole investitor
može priložiti:

– pisana pozitivna izjašnjenja svih stranaka o
glavnom projektu građevine za koju se traži izdavanje građevinske dozvole s
dokazima da davatelji tih izjašnjenja imaju svojstvo stranke,

–  dokaz da je
tijelu državne uprave, odnosno pravnoj osobi s javnim ovlastima podnio glavni
projekt radi izdavanja potvrde iz članka 82. stavka 2. ovoga Zakona ako je
protekao rok za izdavanje te potvrde, a nadležno tijelo, odnosno osoba je nije
izdala, niti ju je odbila izdati,

– plan posebnih dijelova zgrade.

Umjesto četiri primjerka glavnog projekta iz stavka
2. podstavka 1. ovoga članka investitor može zahtjevu za izdavanje građevinske
dozvole priložiti četiri primjerka izvedbenog projekta koji sadrži sve elemente
propisane za glavni projekt. U tom slučaju izvedbeni projekt u svim postupcima
uređenim ovim Zakonom i posebnim propisima zamjenjuje glavni projekt.

Članak 89.

Dokazom da ima pravo graditi u smislu članka 88.
alineje 8. ovoga Zakona smatra se osobito:

– izvadak iz zemljišne knjige iz kojeg je vidljivo da
je investitor vlasnik ili nositelj prava građenja na građevnoj čestici ili
građevini na kojoj se namjerava graditi,

– ugovor ili odluka nadležne državne vlasti na
temelju koje je investitor stekao pravo vlasništva, pravo građenja ili pravo
služnosti,

– ugovor o ortakluku sklopljen s vlasnikom
nekretnine, čiji je cilj zajedničko građenje, rekonstrukcija ili adaptacija,

– ugovor o koncesiji kojim se stječe pravo građenja,

–
pisana suglasnost vlasnika uporabljive građevine u slučaju rekonstrukcije ili
adaptacije te građevine ako posebnim zakonom nije drukčije određeno,

–
pisana suglasnost fiducijarnog vlasnika dana dotadašnjem vlasniku nekretnine
koji je investitor.

Postupak
izdavanja graĐevinske dozvole

Članak
90.

U
postupku izdavanja građevinske dozvole utvrđuje se da su glavnim projektom na
propisani način provedeni dokazi o ispunjavanju bitnih zahtjeva za građevinu,
da je glavni projekt izrađen u skladu s drugim uvjetima propisanim ovim
Zakonom, lokacijskim uvjetima i drugim uvjetima propisanim posebnim zakonima,
da su ispunjeni lokacijski uvjeti koji moraju biti ispunjeni prije izdavanja
građevinske dozvole, te da su uz zahtjev za izdavanje građevinske dozvole priloženi
dokumenti iz članka 88. stavka 2. ovoga Zakona.

U svrhu
utvrđivanja činjenica iz stavka 1. ovoga članka i članka 93. stavka 1. ovoga
Zakona prije izdavanja građevinske dozvole tijelo nadležno za izdavanje
građevinske dozvole (u daljnjem tekstu: tijelo graditeljstva) dužno je provesti
očevid na građevnoj čestici.

Glavni
projekt je prilog i sastavni dio građevinske dozvole, što na projektu mora biti
naznačeno i ovjerovljeno potpisom službenika i pečatom tijela koje izdaje
dozvolu.

Članak 91.

Ako zahtjevu za izdavanje građevinske dozvole priloži
dokaz iz članka 88. stavka 3. podstavka 2. ovoga Zakona, tijelo graditeljstva
pozvat će, u roku od osam dana od dana zaprimanja urednog zahtjeva, ovlaštenog
predstavnika tijela državne uprave, odnosno pravne osobe s javnim ovlastima
radi uvida u glavni projekt i očitovanja o usklađenosti tog projekta s posebnim
uvjetima ili odredbama posebnog zakona ili propisa donesenog na temelju tog
zakona.

Ako se tijelo državne uprave, odnosno pravna osoba s
javnim ovlastima u roku od petnaest dana od dana primitka poziva ne očituje u
smislu stavka 1. ovoga članka, smatra se da je glavni projekt izrađen u skladu
s posebnim uvjetima, odredbama posebnog zakona i propisa donesenih na temelju
tog zakona, te da je potvrda iz članka 82. stavka 2. ovoga Zakona dana.

Članak 92.

Građevinska dozvola se izdaje za građenje cijele
građevine odnosno za izvođenje svih namjeravanih radova na uporabljivoj
građevini, ako ovim Zakonom nije propisano drukčije.

Članak 93.

Ako je radi građenja građevine potrebno ukloniti
ranije izgrađenu građevinu ili njezin dio, građevinskom dozvolom određuje se
uklanjanje te građevine.

Na određivanje uklanjanja građevine iz stavka 1.
ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje članak 146. i 147. ovoga
Zakona.

Odredbe ovoga Zakona koje uređuju izdavanje dozvole
za uklanjanje građevine na odgovarajući se način primjenjuju na zahtjev i
izdavanje dozvole iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 94.

Ako investitor uz zahtjev za izdavanje građevinske
dozvole priloži plan posebnih dijelova zgrade, građevinskom dozvolom može se
potvrditi da prikazani posebni dijelovi zgrade u tom planu predstavljaju
samostalnu uporabnu cjelinu.

Članak
95.

Prije
izdavanja građevinske dozvole, tijelo graditeljstva du­žno je stranci pružiti
mogućnost uvida u glavni projekt radi izjašnjenja.

Tijelo
graditeljstva na uvid u glavni projekt radi izjašnja­vanja stranke poziva
izlaganjem poziva na građevinskoj čestici, odnosno građevini za koju je zatražena
građevinska dozvola i na oglasnoj ploči tijela graditeljstva koje izdaje
građevinsku dozvolu o čemu pisanu obavijest dostavlja strankama.

Ako se
građevinska dozvola izdaje za građevinu koja neposredno graniči sa više od
deset nekretnina tijelo graditeljstva na uvid u glavni projekt radi izjašnjenja
stranke poziva javnim pozivom. Javni poziv objavljuje se u javnom tisku i/ili
drugim sredstvima javnog priopćavanja, te se izlaže na građevinskoj čestici,
odnosno građevini za koju je zatražena građevinska dozvola i na oglasnoj ploči
tijela graditeljstva koje izdaje građevinsku dozvolu.

Smatra
se da je stranci pružena mogućnost uvida u glavni projekt radi izjašnjenja ako
je o tome investitoru dala pisano izjašnjenje o glavnom projektu za građevinu
za koju se izdaje građevinska dozvola. Ako je investitor uz zahtjev za
izdavanje građevinske dozvole priložio izjašnjenja i dokaze iz članka 88.
stavka 3. podstavka 1. ovoga Zakona tijelo graditeljstva ne poziva stranke na
uvid u glavni projekt radi izjašnjenja.

Obveza izlaganja javnog poziva na građevinskoj
čestici odnosno građevini za koju je zatražena građevinska dozvola ne odnosi se
na građevine iz članka 86. ovoga Zakona.

Članak 96.

Poziv i obavijest, odnosno javni poziv iz članka 95.
stavka 2., odnosno stavka 3. ovoga Zakona obavezno sadrže naziv tijela
graditeljstva, ime, odnosno tvrtku investitora, naziv, vrstu i lokaciju građevine,
mjesto i vrijeme na kojemu stranka može izvršiti uvid u glavni projekt i dati
izjašnjenje, vrijeme kada to može učiniti, obavijest da se pozivu ne mora
odazvati osobno već da može uputiti svojeg opunomoćenika, te obavijest da se
građevinska dozvola može izdati i ako se ne odazove pozivu.

Poziv iz članka 95. stavka 2. i 3. ovoga Zakona izlaže
se, odnosno objavljuje se, a obavijest se dostavlja, najmanje osam dana prije
dana koji je u pozivu određen za izvršenje uvida u glavni projekt i davanja
izjašnjenja.

Poziv iz članka 95. stavka 2. i 3. ovoga Zakona na
građevinskoj čestici, odnosno građevini izlaže službenik tijela graditeljstva
na vidljivom i dostupnom mjestu na način da isti bude zaštićen od vremenskih
prilika, te o tome u spisu predmeta sastavlja službenu zabilješku.

Članak 97.

Dostava poziva iz članka 95. stavka 2. ovoga Zakona
smatra se izvršenom danom izlaganja poziva na građevinskoj čestici, odnosno
građevini za koju je zatražena građevinska dozvola i na oglasnoj ploči tijela
graditeljstva koje izdaje građevinsku dozvolu pod uvjetom da je o tome stranci
u propisanom roku upućena preporučena pisana obavijest.

Dostava javnog poziva iz članka 95. stavka 3. ovoga
Zakona smatra se izvršenom danom objave poziva u javnom tisku i/ili drugim
sredstvima javnog priopćavanja pod uvjetom da je ovaj poziv u propisanom roku
izložen na građevinskoj čestici, odnosno građevini za koju je zatražena
građevinska dozvola i na oglasnoj ploči tijela graditeljstva koje izdaje
građevinsku dozvolu.

Dostavom
poziva na način iz stavka 1. i 2. ovoga članka smatra se da je ispunjena dužnost
tijela graditeljstva iz članka 95. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak
98.

Stranka
u smislu članka 95. stavka 1. ovoga Zakona jest investitor, vlasnik nekretnine
za koju se izdaje građevinska dozvola i nositelj drugih stvarnih prava na toj
nekretnini, vlasnik i nositelj drugih stvarnih prava na nekretnini koja
neposredno graniči s nekretninom za koju se izdaje građevinska dozvola, ako
ovim Zakonom nije propisano drukčije.

Jedinica
lokalne samouprave na čijem se području građevina gradi može biti stranka u
postupku. Jedinica lokalne samouprave o svom interesu da bude stranka u
postupku obavještava nadležno tijelo pisanim putem.

Vlasnik
i nositelj drugih stvarnih prava nekretnine koja neposredno graniči s
nekretninom za koju se izdaje građevinska dozvola i jedinica lokalne samouprave
na čijem se području izdaje građevinska dozvola nisu stranke u postupku
izdavanja građevinske dozvole za adaptaciju složene uporabljive građevine ili
njezinog dijela, niti u postupku izmjene i/ili dopune građevinske dozvole
izdate za izgradnju složene uporabljive građevine ili njezinog dijela kojima se
ne odstupa od određenih lokacijskih uvjeta.

Članak
99.

Osoba
koja se odazove pozivu tijela graditeljstva za uvid u glavni projekt radi
izjašnjenja dužna je dokazati da ima svojstvo stranke.

Osobi
koja ne dokaže svojstvo stranke tijelo graditeljstva uskratit će mogućnost
uvida u glavni projekt radi izjašnjenja o čemu će donijeti zaključak.

Članak
100.

Stranci
koja se je odazvala pozivu za uvid u glavni projekt tijelo graditeljstva može
na njezin zahtjev odrediti rok od najviše osam dana u kojemu se je stranka dužna
izjasniti o glavnom projektu.

Ako se stranka ne izjasni o glavnom projektu u roku
iz stav­ka 1. ovoga članka, smatra se da je stranci pružena mogućnost uvida u
glavni projekt radi izjašnjenja.

Ako se stranka iz opravdanih razloga ne može odazvati
pozivu za uvid u glavni projekt, uvid u glavni projekt i izjašnjenje o istom može
izvršiti i naknadno, ali najkasnije u roku od osam dana od zadnjeg dana
određenog pozivom za uvid. U tom slučaju stranka je dužna dokazati opravdanost
razloga zbog kojih se nije mogla odazvati pozivu.

Članak 101.

Ako su ispunjeni uvjeti propisani ovim Zakonom,
tijelo graditeljstva dužno je izdati građevinsku dozvolu u roku od trideset
dana od dana primitka urednog zahtjeva.

Iznimno
od stavka 1. ovoga članka kada se radi o građevini iz članka 86. stavka 1.
ovoga Zakona tijelo graditeljstva dužno je izdati građevinsku dozvolu u roku od
šezdeset dana od dana primitka urednog zahtjeva.

Članak
102.

Tijelo
graditeljstva izdat će građevinsku dozvolu za građenje građevine koja prema
posebnom propisu predstavlja zahvat u prostoru od važnosti za Republiku
Hrvatsku za čije je građenje zakonom, odnosno odlukom Vlade Republike Hrvatske
utvrđeno da je od interesa za Republiku Hrvatsku, iako investitor uz zahtjev za
izdavanje građevinske dozvole nije priložio dokaz da ima pravo graditi na svim
dijelovima građevne čestice.

U
slučaju iz stavka 1. ovoga članka investitor ne može pristupiti građenju na
dijelovima građevne čestice za koje nije priložio dokaz da ima pravo graditi,
dok ne ishodi takav dokaz, a na što će se investitora upozoriti u izreci
građevinske dozvole.

Članak
103.

Kada
tijelo graditeljstva utvrdi da nisu ispunjeni propisani uvjeti za izdavanje
građevinske dozvole, zaključkom će, najkasnije trideset dana od zaprimanja
zahtjeva, investitoru odrediti primjereni rok za ispunjenje tih uvjeta, koji ne
može biti dulji od trideset dana.

Ako
investitor ne ispuni uvjete određene zaključkom iz stavka 1. ovoga članka,
tijelo graditeljstva odbit će rješenjem zahtjev za izdavanje građevinske
dozvole.

Članak
104.

Strankama
koje nemaju svojstvo investitora, građevinska dozvola, odnosno rješenje o
odbijanju zahtjeva za izdavanje građevinske dozvole dostavlja se bez glavnog
projekta.

Strankama
koje se nisu odazvale pozivu tijela graditeljstva radi uvida u glavni projekt i
izjašnjenje o istom, građevinska dozvola, odnosno rješenje o odbijanju zahtjeva
za izdavajanje građevinske dozvole dostavlja se izlaganjem na građevinskoj
čestici, odnosno građevini za koju je zatražena građevinska dozvola i
izlaganjem na oglasnoj ploči tijela graditeljstva, s time da se strankama koje
su pozvane na način iz članka 95. stavka 2. ovoga Zakona dostavlja i
preporučena pisana obavijest o tome da je građevinska dozvola izdana, odnosno
da je zahtjev za njeno izdavanje odbijen, te da je građevinska dozvola, odnosno
rješenje izloženo na građevnskoj čestici, odnosno građevini i oglasnoj ploči
tijela graditeljstva.

U slučaju dostave iz stavka 2. ovoga članka prvi dan
roka za izjavljivanje žalbe je dan izlaganja građevinske dozvole, odnosno
rješenja o odbijanju zahtjeva na građevinskoj čestici, odnosno građevini.

Na izlaganje građevinske dozvole, odnosno rješenja o
odbijanju zahtjeva za izdavanje građevinske dozvole na odgo­varajući se način
primjenjuju odredbe članka 96. stavka 3. ovoga Zakona.

Osoba koje se nije odazvala pozivu za uvid u glavni
projekt radi izjašnjenja ne može zbog toga tražiti obnovu postupka.

Obveza izlaganja građevinske dozvole na građevinskoj
čestici, odnosno građevini za koju je zatražena građevinska dozvola ne odnosi
se na građevine iz članka 86. ovoga Zakona.

VaŽenje
graĐevinske dozvole

Članak
105.

Građevinska
dozvola prestaje važiti ako se s radovima na građevini za koju je građevinska
dozvola izdana ne započne u roku od dvije godine od dana pravomoćnosti
građevinske dozvole.

Važenje
građevinske dozvole može se na zahtjev investitora jednom produžiti za još
dvije godine ako se nisu promijenili uvjeti utvrđeni u skladu s odredbama ovoga
Zakona i drugi uvjeti u skladu s kojima je izdana građevinska dozvola.

GraĐenje
do odreĐenog stupnja dovrŠenosti

Članak
106.

Na
zahtjev investitora građevinska dozvola za građenje gra­đevine stambene,
poslovne ili stambeno-poslovne namjene može se izdati i bez dijela glavnog
projekta kojim se daje tehn­i­čko rješenje završne obrade ploha podova, zidova
i stropova, nenosivih pregradnih zidova i razvoda instalacija pojedinačnoga
stambenog, odnosno poslovnog prostora unutar te građevine.

U
slučaju iz stavka 1. ovoga članka glavni projekt obavezno sadrži uvjete za
naknadno tehničko rješavanje stambenog odnosno poslovnog prostora kojih se
sudionici u gradnji moraju pridržavati prilikom dovršetka građevine.

Za
dovršetak građenja građevine iz stavka 1. ovoga članka potrebno je ishoditi
posebnu građevinsku dozvolu ako se radovima na tom dovršenju mijenja
usklađenost građevine s utvrđenim lokacijskim uvjetima. Ako se radovima na
dovršenju građenja građevine iz stavka 1. ovoga članka utječe na ispunjavanje
bitnih zahtjeva za građevinu, potrebno je izraditi glavni projekt i pribaviti
potvrdu iz članka 118. ovoga Zakona.

Za
građevinu za koju je izdana građevinska dozvola prema stavku 1. ovoga članka može
se izdati uporabna dozvola ako je izgrađena do stupnja dovršenosti određenog
tom građevinskom dozvolom.

Stavak
1. ovoga članka ne odnosi se na dijelove građevine koji uz mirnodopsku namjenu
imaju i namjenu skloništa.

Izmjena
i/ili dopuna graĐevinske dozvole i izmjene tijekom graĐenja

Članak
107.

Investitor
je dužan ishoditi izmjenu i/ili dopunu građevinske dozvole ako tijekom građenja
namjerava na građevini učiniti izmjene kojima se mijenja usklađenost građevine
s utvrđenim lokacijskim uvjetima.

Izmjene tijekom građenja kojima se utječe na
ispunjavanje bilo kojeg bitnog zahtjeva za građevinu, a kojim se ne mijenja
usklađenost građevine s utvrđenim lokacijskim uvjetima investitor može učiniti
na temelju izmjene i/ili dopune glavnog projekta koji je sastavni dio građevinske
dozvole na temelju koje se gradi, a kojeg je potvrdilo tijelo graditeljstva
koje je izdalo građevinsku dozvolu.

Tijelo graditeljstva odbit će rješenjem izdavanje
potvrde izmjene i/ili dopune glavnog projekta ako utvrdi da:

– je izrađen za građenje, odnosno izvođenje radova
kojima se mijenja usklađenost građevine s utvrđenim lokacijskim uvjetima,

– nije izrađen od ovlaštene osobe,

– nije potvrđen u skladu sa člankom 82. stavkom 2.
ovoga Zakona,

– nije izrađen u skladu s propisanim načinom
dokazivanja ispunjavanja bitnih zahtjeva za građevinu, da glavni projekt nije
izrađen u skladu s drugim uvjetima propisanim ovim Zakonom, lokacijskim
uvjetima ili drugim uvjetima propisanim posebnim zakonima.

U
slučaju iz stavka 2. ovoga članka investitor je dužan izmjenu i/ili dopunu
građevinske dozvole za izgradnju složene građevine ili njezinog dijela ishoditi
najkasnije do izdavanja uporabne dozvole.

Na
zahtjev i postupak izmjene i/ili dopune građevinske dozvole na odgovarajući se
način primjenjuju odredbe ovoga Zakona kojima se uređuje zahtjev i postupak
izdavanja građe­vinske dozvole.

Iznimno
od stavka 3. ovoga članka zahtjevu za izmjenu i dopunu građevinske dozvole
prilažu se samo one potvrde i drugi akti propisani posebnim zakonima
pribavljanje kojih proizlazi iz naravi namjeravanih izmjena građevine.

Promjena
investitora

Članak
108.

Ako se
u tijeku građenja promijeni investitor novi investitor dužan je od tijela
graditeljstva zatražiti izmjenu građevinske dozvole u vezi s promjenom imena
odnosno tvrtke investitora. Novi investitor zahtjevu prilaže dokaz da ima pravo
graditi na određenoj nekretnini, odnosno da je vlasnik građevine za čije je
građenje izdana građevinska dozvola.

Zahtjev
iz stavka 1. ovoga članka može se podnijeti do izdavanja uporabne dozvole.

Izmjena
građevinske dozvole iz stavka 1. ovoga članka dostavlja se prijašnjem i novom
investitoru, te građevinskoj inspekciji radi znanja.

*B.
Načelna dozvola*

Članak
109.

Građevinska
dozvola za složenu građevinu može se na zahtjev investitora izdati i za njezin
dio.

Prije
podnošenja zahtjeva za izdavanje građevinske dozvole iz stavka 1. ovoga članka
investitor je dužan ishoditi načelnu dozvolu za složenu građevinu koju izdaje
tijelo graditeljstva.

Stavak
2. ovoga članka ne odnosi se na izdavanje građevinske dozvole za rekonstrukciju
i adaptaciju dijela složene građevine koji predstavlja samostalnu građevinu
(tunela, mosta, galerije, odnosno vijadukta koji se grade na trasi ceste,
odnosno željezničke pruge, te za građenja crpne stanice, uređaja za
kondicioniranje vode i vodospreme kao dijelova cjelovitoga vodoopskrbnog
sustava, odnosno crpnih stanica i uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i
ispuste u recipijent kao dio cjelovitoga kanalizacijskog sustava).

U
slučaju iz stavka 3. ovoga članka zahtjevu za izdavanje građevinske dozvole
prilaže se izvod iz dokumenata prostornog uređenja, odluka o lokacijskim
uvjetima, odnosno drugi dokument kojim su određeni lokacijski uvjeti sukladno
posebnom zakonu za cijelu složenu građevinu.

Članak
110.

Načelnom
dozvolom određuju se građevine od kojih se sastoji složena građevina,
funkcionalne i/ili tehnološke veze između tih građevina te s time povezani
uvjeti za izdavanje građevinskih i uporabnih dozvola.

Glavni
projekt građevine od koje se sastoji složena građevina za koju se izdaje
građevinska dozvola ne smije biti izrađen u suprotnosti s osnovnim
oblikovno-funkcionalnim i tehničkih rješenjem složene građevine danim idejnim
projektom.

Načelnom
dozvolom može se odrediti izdavanje posebnih građevinskih dozvola i za:

–
građenje građevnog sklopa elektroenergetskih, strojarskih i drugih postrojenja,

–
ugrađenje elektroenergetskih, strojarskih i drugih postrojenja i opreme, ako
građevni sklop s tim postrojenjima i opremom čini tehničko-tehnološku cjelinu.

Idejni projekt je sastavni dio načelne dozvole što na
njemu mora biti naznačeno i ovjerovljeno potpisom službenika i pečatom tijela
koje je izdalo načelnu dozvolu, a iznimno sastavni dio načelne dozvole može
biti i glavni projekt kada je njime dan prikaz građenja složene građevine.

Zahtjev
za izdavanje naČelne dozvole

Članak
111.

Zahtjev
za izdavanje načelne dozvole u pisanom obliku podnosi investitor.

Zahtjevu
za izdavanje načelne dozvole investitor prilaže:

– tri
primjerka idejnoga projekta,

–  popis dijelova složene građevine za koje će
se izdavati građevinske dozvole,

– mišljenje iz članka 82. stavka 2. ovoga Zakona ako
to, ovisno o vrsti građevine i drugim okolnostima, odredi tijelo nadležno za
izdavanje načelne dozvole,

– popis pripremnih radova.

Umjesto tri primjerka idejnog projekta iz stavka 1.
podstavka 1. ovoga članka investitor može zahtjevu za izdavanje načelne dozvole
priložiti tri primjerka glavnog projekta koji sadrži sve elemente propisane za
idejni projekt. U tom slučaju glavni projekt u svim postupcima uređenim ovim Zakonom
i posebnim propisima zamjenjuje idejni projekt.

Zahtjevu za izdavanje načelne dozvole investitor može
priložiti dokaz da je tijelu državne uprave odnosno pravnoj osobi s javnim
ovlastima podnio idejni projekt radi izdavanja mišljenja iz članka 82. stavka
2. ovoga Zakona ako je protekao rok za davanje tog mišljenja, a nadležno
tijelo, odnosno osoba ga nije izdalo, niti odbilo izdati.

Postupak
izdavanja naČelne dozvole

Članak
112.

Na
postupak izdavanja, mijenjanja i dopunjavanja, te produljavanja roka važenja
načelne dozvole na odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovoga Zakona
kojima se uređuje izdavanje građevinske dozvole, osim odredbi koje se odnose na
važenje načelne dozvole i stranke u tom postupku.

Stranka
u postupku izdavanja načelne dozvole jest investitor.

Jedinica
lokalne samouprave na čijem se području namjerava graditi građevina za koju se
izdaje načelna dozvola može biti stranka u postupku.

Načelna
dozvola za građevinu u kojoj se nalazi sklonište dostavlja se na znanje tijelu
nadležnom za poslove zaštite i spašavanja radi vođenja evidencije o
skloništima.

VaŽenje
naČelne dozvole

Članak
113.

Načelna
dozvola prestaje važiti u roku od pet godina od dana njene pravomoćnosti.

Važenje
načelne dozvole može se na zahtjev investitora produžiti za još pet godina ako
se nisu promijenili lokacijski uvjeti u skladu s kojima je izdana ili ako je za
najmanje jednu građevinu od kojih se sastoji složena građevina izdana konačna
građevinska dozvola.

GraĐevinska
dozvola za pripremne radove

Članak
114.

Izvođenju
pripremnih radova za izgradnju složene građevine može se pristupiti na temelju
konačne načelne dozvole.

Iznimno
od stavka 1. ovoga članka, posebna građevinska dozvola potrebna je za pripremne
radove koji mogu utjecati na život i zdravlje ljudi ili na stabilnost okolnih
građevina i okolnog zemljišta kao i za građenje privremenih građevina za
potrebe organiziranja gradilišta i to za:

– asfaltnu bazu, separaciju agregata, tvornicu betona
i sl.,

– dalekovod i transformatorsku stanicu koju je
potrebno izgraditi radi napajanja gradilišta električnom energijom,

– prijenosne spremnike za smještaj, čuvanje ili držanje
eksplozivnih tvari za potrebe gradilišta osim nadzemnog i podzemnog spremnika
ukapljenoga naftnog plina, odnosno nafte zapremine do 5 m3.

Građevinsku dozvolu iz stavka 2. izdaje tijelo
graditeljstva koje je izdalo građevinsku dozvolu za građevinu za koju se
organizira gradilište.

Građevinskom dozvolom iz stavka 2. ovoga članka mora
se odrediti rok u kojem se privremena građevina mora ukloniti i uspostaviti
primjereno stanje na zemljištu.

U postupku izdavanja građevinske dozvole za pripremne
radove stranka jest osoba koja je podnijela zahtjev za izdavanje te dozvole, te
vlasnik i nositelj drugih stvarnih prava na nekretnini za koju se izdaje
građevinska dozvola.

*C.
Gradnja za koju nije potrebna građevinska dozvola i posebni slučajevi gradnje*

Članak
115.

Kod
gradnje građevina, odnosno izvođenja radova za koje nije potrebna građevinska
dozvola investitor i izvođač dužni su pridržavati se svih zakona, propisa i
pravila struke koji se odnose na gradnju određene vrste građevine, odnosno
radova.

Članak 116.

Građevinska dozvola nije potrebna za:

1. održavanje uporabljive građevine,

2. adaptaciju uporabljive građevine koja nije složena
građe­vina ili nije dio složene građevine,

3. građenje, odnosno rekonstrukciju uporabljive
građevine:

– koja se nalazi unutar prostora zauzetog za potrebe
vojno ustrojbenih cjelina koji je ograđen i osiguran vojnom stražom (vojnog
kompleksa),

– kojom se nepokretnoj, odnosno teško pokretnoj osobi
koja ima 100% tjelesnog oštećenja ili najmanje 80% tjelesnog oštećenja funkcije
organa za kretanje i priznaje joj se pomoć druge osobe u obavljanju većine ili
svih životnih funkcija, omo­gućava ili olakšava kretanje građevinom.

4.
građenje sljedećih jednostavnih građevina:

–
pomoćnih građevina namijenjenih redovitoj uporabi obiteljske kuće ili stambene
zgrade koje se grade na zemljišnoj čestici obiteljske kuće ili stambene zgrade
za koju je izdana građevinska dozvola kao što su garaža, spremište, drvarnica i
sl. razvijene tlocrtne (bruto) površine do 50 mm2 i visine sljemena do 4 m od
razine okolnog tla; staklenik za smještaj bilja tlocrtne (bruto) površine do 12 m2 i visine vijenca do 4 m od razine okolnog tla; vrtna sjenica ili nadstrešnica;
cisterna za vodu; septička jama,

–
gospodarskih građevina tlocrtne (bruto) površine do 100 m2, raspona konstrukcije do 6 m
i visine vijenca do 4 m od razine okolnog tla namijenjenih isključivo za
poljoprivrednu djelatnost, te gospodarskih građevina većih od 100 m2 namijenjenim isključivo za
poljoprivrednu djelatnost koje se grade prema tipskom projektu iz članka 70.
ovoga Zakona,

–
građevina protugradne obrane, građevina za sigurnost plovidbe (objekt
signalizacije), građevina za sigurnost zračnog prometa (objekt za smještaj
navigacijskog uređaja do 12 m2 tlocrtne (bruto) površine) i građevina koje služe
opskrbi i održavanju objekata za sigurnost plovidbe, odnosno sigurnost zračnog
prometa (mol, pristanište, prilazni put, kućica za agregat, spremište za čamce
i dr.),

– cesta
koja služi za gospodarenje šumom, eksploataciju naftnog polja i druge
eksploatacije odobrene po posebnom propisu,

–
privremenih građevina za potrebe sajmova i javnih manifestacija odobrenih po
posebnom propisu s najdužim rokom trajanja od 90 dana nakon kojeg se ista
građevina mora ukloniti, a ako je potrebno da privremena građevina ostane kao
stalna, tada se treba ishoditi građevinska dozvola prije isteka roka od 90
dana,

–
potpornog zida građevinske visine od 0,8 do 1,5 m,

–
kioska i druge građevine gotove konstrukcije do 12 m2 građevinske (bruto)
površine,

–
dječjeg igrališta,

–
nadstrešnice za sklanjanje ljudi u javnom prometu,

–
samostalnoga reklamnog panoa 6 m2 - 12 m2,

–
građevina javnog prometa namijenjenih ulazu i izlazu putnika (peroni i uređene
površine oslonjeni cijelom površinom na tlo, pristupni putevi i sl.),

–
ograda visine 1,20 do 1,80 m od niže razine okolnog tla,

–
sportskih terena bez tribina koji su cijelom svojom povr­šinom oslonjeni na tlo
(boćališta, igrališta za tenis, nogomet i slično).

5.
sljedeće radove i jednostavne građevine:

–
kabelski i zračni priključak građevine na niskonaponsku električnu mrežu i
telekomunikacijsku mrežu kao i vodove kojima se uporabljiva građevina
priključuje na komunalne instalacije (vodovod, kanalizaciju, plinovod i
parovod),

–
grobnicu i spomenik na groblju,

–
reklamne panoe oglasne površine do uključivo 6 m2, i vertikalne prometne
signalizacije u zemljišnom pojasu uporabljive ceste, odnosno željezničke pruge,

–
pješačke staze, promatračnice, obavijesne ploče površine do uključivo 6 m2 i drugu opremu zaštićenih
dijelova prirode prema odluci uprava tih zaštićenih dijelova prirode i uz
suglasnost Ministarstva,

–
temelje stabilnih dječjih igračaka na dječjim igralištima,

–
radove na stubama, hodnicima i drugim prostorima različitih razina na
pristupima građevini i unutar građevine radi omogućavanja nesmetanog pristupa i
kretanja u građevini za osobe s teškoćama u kretanju ako ne narušavaju funkciju
i namjenu građevine, odnosno ako ne utječu na ispunjavanje bitnih zahtjeva za
građevinu i/ili zadovoljavanje lokacijskih uvjeta, te druge radove
denivelacije, ugrađenja zvučnih semaforskih uređaja i ugrađenja taktilnih
površina u građevinama i na javno-prometnim površinama,

– spomenička i sakralna obilježja tlocrtne bruto
površine do 4,00 m2 i
visine do uključivo 4,0 m od razine okolnog tla,

– uređenje okućnice obiteljske kuće ili stambene
zgrade za koju je izdana građevinska dozvola ako se radi o građenju: staza,
platoa i stuba oslonjenih cijelom površinom neposredno na tlo s pripadajućim
rukohvatima, potpornih zidova s razlikom razina tla do uključivo 0,80 m, ograda
oblikovanih u skladu s lokacijskim uvjetima, visine do uključivo 1,20 m od niže
razine okolnog tla, na međi građevinske čestice, vrtnog bazena ili ribnjaka
tlocrtne (bruto) površine do uključivo 12 m2 i dubine do uključivo 1,00 m od razine okolnog tla,
ognjišta s otvorenim plamenom tlocrtne (bruto) površine do uključivo 1,5 m2 i visine do uključivo 3,0 m
od razine okolnog tla, temelja stabilnih dječjih igračaka, temelja za
postavljanje nadzemnog i podzemnog spremnika ukapljenoga naftnog plina, odnosno
nafte zapremine do 5 m3,
solarnih kolektora ukupne osunčane površine do uključivo 6 m2 i visine do uključivo 1,20 m
od razine okolnog tla,

– postaja za mjerenje kakvoće zraka državne i lokalne
mreže za potrebe obavljanja tih mjerenja prema posebnom zakonu za koju postoji
odluka Ministarstva, odnosno odluke jedinice lokalne samouprave i koja se gradi
po tipskom projektu iz članka 70. ovoga Zakona,

– izvođenje građevinskih i drugih radova koji su nužni
za ispunjavanje obveza tehničkog i gospodarskog održavanja vodotoka i vodnog
dobra propisanih posebnim zakonom ako tim radovima ne nastaje nova građevina
niti se rekonstruira uporabljiva građevina i ako se tim radovima zatečeno
stanje u području zahvata u prostoru na koje utječu ti radovi mijenjaju na
način i u mjeri koja je određena dokumentom prostornog uređenja, odnosno
odlukom o lokacijskim uvjetima donesenoj sukladno odredbama posebnog zakona,

– građenje betonare na gradilištu po tipskom projektu
iz članka 70. ovoga Zakona, te pod uvjetom najdužeg roka uporabe do izdavanja
uporabne dozvole za građevinu čijoj izgradnji je betonara namijenjena, a najduže
dvije godine od početka radova,

– građenje privremenih građevina namijenjenih za
istražna mjerenja kada postoji odluka nadležnog tijela i koje se grade po
tipskom projektu iz članka 70. ovoga Zakona, te pod uvjetom najdužeg roka
uporabe od tri godine nakon kojeg se ista mora ukloniti,

– postavljanje plastenika namijenjenih isključivo
poljoprivrednoj djelatnosti.

Članak 117.

Ovlašćuje se ministar da po potrebi pravilnikom
utvrdi i druge jednostavne građevine i radove za koje građevinska dozvola nije
potrebna, te da utvrdi dokumentaciju potrebnu za gradnju tih građevina.

Članak
118.

Građenju,
odnosno izvođenju radova iz članka 116. točke 2., 3. i 4. ovoga Zakona može se
pristupiti na temelju glavnog projekta kojeg je potvrdilo tijelo graditeljstva
na čijem se području namjerava graditi.

Tijelo
graditeljstva odbit će rješenjem izdavanje potvrde iz stavka 1. ovoga članka
ako utvrdi da glavni projekt nije:

–
izrađen za građenje, odnosno izvođenje radova za koje nije potrebna građevinska
dozvola,

–
izrađen od ovlaštene osobe,

–
potvrđen u skladu s člankom 82. stavkom 2. ovoga Zakona,

–
izrađen u skladu s propisanim načinom dokazivanja ispunjavanja bitnih zahtjeva
za građevinu, da glavni projekt nije izrađen u skladu s drugim uvjetima
propisanim ovim Zakonom, lokacijskim uvjetima ili drugim uvjetima propisanim posebnim
zakonima.

U
slučaju iz članka 116. točke 3. ovoga Zakona tijelo graditeljstva odbit će
rješenjem zahtjev za izdavanje potvrde iz stavka 1. ovoga članka i ako utvrdi
da cilj projektirane rekonstrukcije nije omogućavanje ili olakšavanje kretanja
građevinom nepokretnoj, odnosno teško pokretnoj osobi.

Potvrdu
iz stavka 1. ovoga članka odnosno rješenje iz stavka 2. ovoga članka tijelo
graditeljstva dužno je izdati u roku od petnaest dana od dana primitka urednog
zahtjeva.

Potvrda
odnosno rješenje iz stavka 1., odnosno stavka 2. ovoga članka dostavlja se radi
znanja građevinskoj inspekciji.

GraĐenje
u sluČaju neposredne opasnosti

Članak
119.

U
slučaju neposredne opasnosti od neočekivanih prirodnih nepogoda ili ratnih i
drugih razaranja koja neposredno ugrožavaju ljude i dobra, tijekom tih događaja
i neposredno nakon njihova prestanka, bez građevinske dozvole mogu se graditi
one građevine koje služe sprječavanju djelovanja tih događaja, odnosno
otklanjanju štetnih posljedica.

Građevina iz stavka 1. ovoga članka mora se ukloniti
u roku od godine dana od prestanka potrebe za njom. Za uklanjanje takve
građevine potrebno je izraditi projekt uklanjanja građevine.

Ako je potrebno da građevina iz stavka 1. ovoga
članka ostane kao stalna, za nju se mora ishoditi građevinska dozvola u roku od
dvije godine od prestanka djelovanja događaja iz stavka 1. ovoga članka.

Obnavljanje
oŠteĆenih graĐevina

Članak
120.

U
slučaju oštećenja građevine djelovanjem događaja iz članka 119. stavka 1. ovoga
Zakona, građevina se može neovisno o stupnju oštećenja vratiti u prvobitno
stanje bez građevinske dozvole, u skladu s građevinskom dozvolom na temelju
koje je izgrađena, odnosno projektom postojećeg stanja građevine. U slučaju
kada se radi o građevini upisanoj u Registar kulturnih dobara Republike
Hrvatske potrebno je ishoditi dopuštenje prema posebnom propisu.

Članak
121.

Građevina
izgrađena, odnosno rekonstruirana ili sanirana u sklopu projekta obnove ratom
oštećenih ili porušenih kuća Ministarstva za javne radove, obnovu i graditeljstvo
i projekata Ministarstva kulture smatra se izgrađenom, odnosno rekonstruiranom
na temelju građevinske dozvole ako njezin vlasnik posjeduje:

– jedan primjerak projekta po kojemu je građena ili
projekta postojećeg stanja,

– zapisnik o primopredaji građevine sa završnim
izvješćem nadzornog inženjera,

– kopiju katastarskog plana s ucrtanim položajem
građevine na građevnoj čestici,

– dokaz da je građenje, odnosno rekonstrukcija
građevine provedena u sklopu projekta obnove ratom oštećenih ili porušenih kuća
Ministarstva za javne radove, obnovu i graditeljstvo ili Ministarstva kulture
(ugovor o obnovi, akt tijela državne vlasti i drugo).

Izgrađena građevina čija je građevinska dozvola ili
druga odgovarajuća dozvola odnosno dokumentacija uništena ili je nedostupna
uslijed djelovanja ili događaja iz članka 119. stavka 1. ovoga Zakona,
građevina za koju u vrijeme njezinog građenja građevinska dozvola ili drugi
odgovarajući akt tijela državne vlasti nije bila potrebna, smatra se izgrađenom
na temelju konačne građevinske dozvole ako vlasnik posjeduje:

– jedan primjerak projekta postojećeg stanja
građevine,

– izvješće o stanju građevine glede ispunjavanja
bitnih zahtjeva za građevinu,

– kopiju katastarskog plana s ucrtanim položajem
građevine na građevinskoj čestici.

Izvješće iz stavka 2. podstavka 3. ovoga članka može
izraditi samo diplomirani inženjer i inženjer odgovarajuće struke s položenim
stručnim ispitom iz članka 61. ovoga Zakona.

Građevina iz stavka 1. i 2. ovoga članka smatra se
uporabljivom građevinom.

GraĐevine
izgraĐene prije 15. 2. 1968.

Članak
122.

Građevina
koja je izgrađena bez građevinske dozvole do 15. veljače 1968. godine smatra se
u smislu provedbe nadzora građevinske inspekcije izgrađenom na temelju
pravomoćne građevinske dozvole.

Građevina
iz stavka 1. ovoga članka smatra se uporabljivom građevinom ako su ispunjeni
uvjeti iz članka 121. stavka 2. ovoga Zakona.

*D.
Prijava početka građenja i gradilište*

Prijava
poČetka ili nastavka graĐenja

Članak
123.

Investitor
je dužan tijelu graditeljstva, građevinskoj inspekciji i inspekciji rada,
najkasnije u roku od osam dana prije početka građenja ili nastavka izvođenja
građevinskih radova nakon prekida dužeg od tri mjeseca, pisano prijaviti
početak građenja, odnosno nastavak radova.

Investitor je dužan najkasnije do dana početka radova
imati elaborat iskolčenja građevine kojeg je izradila osoba registrirana za
obavljanje tog posla prema posebnom zakonu.

U prijavi za građenje investitor je dužan navesti
izvođača.

U slučaju prekida građenja investitor je dužan poduzeti
mjere radi osiguranja građevine i susjednih građevina, zemljišta i drugih
stvari.

Predstavničko
tijelo jedinice lokalne samouprave po prethodno pribavljenom mišljenju
turističke zajednice mjesta, općine ili grada može odlukom za određene vrste
građevina, odnosno radova na određenim područjima, odrediti razdoblje
kalendarske godine i vrijeme u kojemu se ne mogu graditi građevine, odnosno
izvoditi radovi.

Investitor
je dužan utvrditi početak građenja, nastavak izvođenja građevinskih radova
nakon prekida, te trajanje građenja u skladu s odlukom predstavničkog tijela
jedinice lokalne samouprave iz stavka 5. ovoga članka.

UreĐenja
gradiliŠta

Članak
124.

Gradilište
mora biti ograđeno radi sprječavanja nekontrolirana pristupa ljudi na
gradilište.

Na gradilištu koje se proteže na velikim
prostranstvima (željezničke pruge, ceste, dalekovodi i sl.) dijelovi gradilišta
koji se ne mogu ograditi moraju biti zaštićeni određenim prometnim znakovima
ili označeni na drugi način.

Ograđivanje gradilišta nije dopušteno na način koji
bi mogao ugroziti prolaznike. Gradilište se može ograditi ogradom posebnog
vanjskog izgleda ako se nalazi u urbanističkoj cjelini koja je upisana u
Registar kulturnih dobara Republike Hrvatske kao i na drugim područjima.

Gradilište mora biti označeno pločom koja obvezno
sadrži ime odnosno tvrtku investitora, projektanta, izvođača i osobe koja
provodi stručni nadzor građenja, naziv i vrstu građevine koja se gradi, naziv
tijela koje je izdalo građevinsku dozvolu na temelju koje se gradi, klasifikacijsku
oznaku, urudžbeni broj, datum izdavanja i konačnosti te dozvole, kao i naznaku
da se radi o kulturnom dobru kada je predmetna građevina upisana u Registar
kulturnih dobara Republike Hrvatske.

Članak
125.

Investitor
ili izvođač dužan je za privremeno zauzimanje susjednog, odnosno obližnjeg
zemljišta za potrebe gradilišta, postupati prema odredbama posebnih zakona.

Za
privremeno zauzimanje javno prometnih površina za potrebe gradilišta investitor
ili izvođač dužan je ishoditi odobrenje nadležnog tijela općine ili grada,
odnosno pravne osobe određene posebnim zakonom.

Pripremni
radovi za građenje mogu se izvoditi na susjednom zemljištu samo ako je
investitor dobio suglasnost vlasnika tog zemljišta za izvođenje pripremnih
radova.

Članak
126.

Izgrađene
privremene građevine i postavljena oprema gradilišta moraju biti stabilni te
odgovarati propisanim uvjetima zaštite od požara i eksplozije, zaštite na radu
i svim drugim mjerama zaštite zdravlja ljudi i okoliša.

Sve
privremene građevine izgrađene u okviru pripremnih radova, oprema gradilišta,
neutrošeni građevinski i drugi materijal, otpad i sl. moraju biti uklonjeni, a
zemljište na području gradilišta i na prilazu gradilišta dovedeno u uredno
stanje prije izdavanje uporabne dozvole.

Na
gradilištu je potrebno predvidjeti i provoditi mjere zaštite zraka od
onečišćenja, zaštitu od prekomjerne buke, zaštitu tla i podzemnih voda od
onečišćenja, zaštite na radu te ostale propisane mjere za zaštitu zdravlja
ljudi.

Gradilište
mora biti uređeno i u skladu s posebnim zakonom ili propisom donesenim na
temelju zakona ako ovim Zakonom ili propisom donesenim na temelju ovoga Zakona
nije što drugo određeno.

Dokumentacija
na gradiliŠtu

Članak
127.

Izvođač
na gradilištu mora imati:

– rješenje o upisu u sudski registar, odnosno obrtnicu,

– akt o imenovanju glavnog inženjera gradilišta, inženjera
gradilišta odnosno voditelja radova,

– akt o imenovanju nadzornog inženjera, odnosno
glavnoga nadzornog inženjera, osim na gradilištu građevine za koju se ne
provodi nadzor građenja,

– građevinsku dozvolu s glavnim projektom, odnosno
glavni projekt s potvrdom tijela graditeljstva,

– izvedbene projekte s mišljenjem projektanta glavnog
projekta i ovjerene od revidenta koji je to u izvješću o obavljenoj kontroli
glavnog projekta zatražio, za do tada izveden dio građevine i građevinske i
druge radove koji su u tijeku sa svim izmjenama i dopunama,

– izvješća revidenata o obavljenoj kontroli ako je
propisano,

– građevinski dnevnik,

– dokaze o sukladnosti za ugrađene građevne
proizvode, dokaze o sukladnosti prema posebnom propisu za ugrađenu opremu,
isprave o sukladnosti određenog dijela građevine bitnim zaht­je­vima iz
poglavlja II. ovoga Zakona i dokaze kvalitete za koje je ovim Zakonom, posebnim
propisom ili projektom odre­đena obveza prikupljanja tijekom izvođenja
građevinskih i drugih radova kao i obveza provedbe kontrolnih postupaka za do
tada izveden dio građevine i građevinske i druge radove koji su u tijeku,

– elaborat o iskolčenju građevine, koji je izradila i
potpisala osoba registrirana za obavljanje te djelatnosti prema posebnom
propisu, koji je izrađen prema glavnom projektu,

– drugu dokumentaciju te dozvole i dopuštanja za koje
je posebnim zakonom ili propisom donesenim na temelju tog zakona propisana
obveza da ju izvođač nakon početka građenja građevine mora imati na gradilištu.

Obrazac, uvjete i način vođenja građevinskog dnevnika
na gradilištu propisuje ministar pravilnikom.

Dokumentaciju iz stavka 1. ovoga članka nakon
završetka građenja trajno čuva investitor, odnosno vlasnik građevine.

Članak
128.

U slučaju kada je investitor fizička osoba koja gradi
za svoje potrebe na gradilištu ne mora imati dokumentaciju iz članka 127.
stavka 1. podstavka 1., 2., 3., 6. i 7. ovoga Zakona.

U slučaju kada investitor fizička osoba sama provodi
stručni nadzor građenja građevine za njene potrebe izvođač, odnosno investitor
na gradilištu umjesto akta iz članka 127. stavka 1. podstav­ka 4. ovoga Zakona
mora imati izjavu investitora da sam provodi stručni nadzor i dokaz da
ispunjava uvjete za provedbu tog nadzora.

Izvođač na gradilištu građevine iz članka 116. točke
2., 3. i 4. ovoga Zakona ne mora imati dokumentaciju iz članka 127. stav­ka 1.
podstavka 6., 7., 9. i 11.

VII.
UPORABA GRAĐEVINE

Uporabna
dozvola

Članak
129.

Izgrađena
građevina smije se početi koristiti, odnosno staviti u pogon, te se za nju može
izdati rješenje za obavljanje djelatnosti po posebnom propisu nakon što tijelo
graditeljstva izda uporabnu dozvolu za tu građevinu.

Uporabnu
dozvolu za izgrađenu građevinu izdaje tijelo graditeljstva koje je izdalo
građevinsku dozvolu, nakon što se tehničkim pregledom utvrdi da je građevina
izgrađena u skladu s građevinskom dozvolom, a naročito u pogledu ispunjavanja
bitnih zahtjeva za građevinu.

Uporabna
dozvola za građevinu u kojoj se nalazi sklonište dostavlja se na znanje tijelu
nadležnom za poslove zaštite i spašavanja radi vođenja evidencije o
skloništima.

Članak
130.

Iznimno
od članka 129. stavka 1. ovoga Zakona nova građe­vina, te rekonstruirana i
adaptirana građevina za koju nije potrebna građevinska dozvola smije se početi
koristiti nakon dostave pisane izjave izvođača o izvedenim radovima i o
uvjetima održavanja građevine, odnosno završnog izvješća nadzornog in­že­­njera
tijelu graditeljstva.

Stavak
1. ovoga članka ne odnosi se na građevine i radove iz toga stavka za koje je
propisana obveza kontrole glavnog projekta.

Zahtjev
za izdavanje uporabne dozvole

Članak
131.

Zahtjev za izdavanje uporabne dozvole podnosi
investitor, odnosno vlasnik građevine.

Zahtjevu za izdavanje uporabne dozvole investitor
prilaže:

– fotokopiju građevinske dozvole,

– podatke o sudionicima u gradnji,

– pisanu izjavu izvođača o izvedenim radovima i
uvjetima održavanja građevine,

– završno izvješće nadzornog inženjera o izvedbi
građevine.

TehniČki
pregled

Članak
132.

Tijelo graditeljstva dužno je u roku od trideset
dana, a za građevine iz članka 86. st. 1. ovoga Zakona šezdeset dana, od dana
primitka urednog zahtjeva za izdavanje uporabne dozvole obaviti tehnički
pregled građevine.

U slučaju nepotpunog zahtjeva tijelo graditeljstva
obavezno je, u roku od petnaest dana od primitka zahtjeva zatražiti dopunu.

Tehnički pregled obavlja povjerenstvo koje osniva
tijelo gradi­teljstva.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka tehnički pregled
obiteljske kuće obavlja državni službenik koji ispunjava uvjete propisane
člankom 87. stavkom 1., 2. ili 3. ovoga Zakona.

Tijelo graditeljstva imenuje predsjednika
povjerenstva i određuje tijela državne uprave i pravne osobe s javnim ovlastima
koje upućuju svog predstavnika kao člana povjerenstva.

Predsjednik i članovi povjerenstva su stručni
djelatnici i pred­stavnici onih tijela državne uprave i pravnih osoba s javnim
ovlastima koja su izdala potvrde i druge akte na glavni projekt i drugih tijela
državne uprave i pravnih osoba koje odredi nadležno tijelo.

Tijela
državne uprave i pravne osobe iz stavka 2. ovoga članka dužne su osigurati
sudjelovanje svog predstavnika u radu povjerenstva.

Članak
133.

Tijelo graditeljstva poziva na tehnički pregled
sudionike u gradnji čija je prisutnosti odlučna za obavljanje tehničkog
pregleda. Pozvani sudionici u gradnji dužni su odazvati se pozivu i sudjelovati
u radu povjerenstva.

O mjestu, danu i satu obavljanja tehničkog pregleda,
nadležno tijelo dužno je obavijestiti investitora. Investitor je dužan
osigurati prisutnost sudionika u gradnji tehničkom pregledu.

Predsjednik povjerenstva, odnosno državni službenik
koji obavlja tehnički pregled o obavljenom tehničkom pregledu sastavlja
zapisnik u koji se unosi i mišljenje članova povjerenstva o tome može li se
izgrađena građevina koristiti ili se prethodno moraju otkloniti utvrđeni
nedostaci ili se ne može izdati uporabna dozvola.

Ako predstavnik tijela državne uprave ili pravne
osobe nije prisustvovao tehničkom pregledu, niti je u roku osam dana od dana
određenog za obavljanje tehničkog pregleda dostavio nadležnom tijelu mišljenje
u skladu sa stavkom 3. ovoga članka, smatrat će se da je mišljenje toga tijela
ili pravne osobe dano, da se građevina može koristiti i da se može izdati
uporabna dozvola.

DuŽnost
investitora u postupku tehniČkog pregleda

Članak 134.

Investitor je dužan, najkasnije na dan tehničkoga
pregleda, povjerenstvu za tehnički pregleda dati na uvid:

– dokumentaciju iz članka 127. ovoga Zakona,

– situacijski nacrt izgrađene građevine prema
građevinskoj dozvoli kao dio geodetskog elaborata koji je ovjerovilo tijelo državne
uprave nadležno za poslove katastra, a izradila i potpisala osoba registrirana
za obavljanje te djelatnosti po posebnom propisu,

– isprave o sukladnosti, odnosno dokaza kvalitete
dijela građevine od ovlaštenih tijela u slučaju kada je ovim Zakonom, posebnim
propisom ili projektom određena obveza provedbe završnog ocjenjivanja
sukladnosti, odnosno dokazivanja kvalitete.

Izdavanje
uporabne dozvole

Članak
135.

Nadležno tijelo izdat će uporabnu dozvolu za
izgrađenu građevinu u roku od trideset dana od obavljenog tehničkoga pregleda
ako je povjerenstvo koje je obavilo tehnički pregled te građevine dalo
mišljenje da se ista može koristiti.

Zahtjev za izdavanje uporabne dozvole odbit će se
rješe­njem:

– ako je građevina izgrađena bez građevinske dozvole,

– ako su tijekom građenja učinjene izmjene i dopune
na građevini za koje nije ishođena izmjena ili dopuna građevinske dozvole,

– ako se u roku od devedeset dana od dana završetka
tehničkog pregleda ne otklone nedostaci koji utječu na ispunjavanje bitnih
zahtjeva za građevinu prema ovom Zakonu,

– ako
je donesen zaključak kojim se dopušta obnova postupka izdavanja građevinske
dozvole,

– ako
je u tijeku postupak poništenja građevinske dozvole po pravu nadzora,

– ako
je u tijeku postupak građevinske inspekcije koji se odnosi na obustavu građenja
ili uklanjanje građevine.

Članak
136.

Ako
postoji potreba ispitivanja ispunjenja bitnih zahtjeva za građevinu pokusnim
radom investitor je obvezan početak pokusnog rada prijaviti tijelu koje je
izdalo građevinsku dozvolu, te tijelima državne uprave i pravnim osobama koje
su izdale potvrde, odnosno mišljenja na glavni, odnosno idejni projekt.

U
slučaju iz stavka 1. ovoga članka investitor je dužan ispitivanje povjeriti
osobi koja zadovoljava uvjete iz ovoga Zakona za obavljanje tih djelatnosti.

Prijavi
pokusnog rada prilaže se:

– plan
i program ispitivanja bitnih zahtjeva za građevinu u tijeku pokusnog rada,

–
usporedne vrijednosti parametara koji se ispituju u pokusnom radu i vrijednosti
tolerancije,

–
predviđeni završetak pokusnog rada.

Pokusni
rad, bitni zahtjevi koji se ispituju, vrijeme trajanja pokusnog rada i mjere
osiguranja za vrijeme trajanja pokusnog rada moraju biti predviđeni i obrazloženi
glavnim projektom.

Članak
137.

Za
građevinu iz čl. 102. stavka 1. ovoga Zakona može se iznimno izdati privremena
uporabna dozvola u slučaju i kada nema konačnih rezultata ispitivanja u pogledu
ocjenjivanja suklad­nosti, odnosno dokazivanja kvalitete određenih dijelova građe­vine,
ako je tehničkim pregledom utvrđeno da je građevina izgrađena u skladu s
građevinskom dozvolom, te da su provedeni svi kontrolni postupci u pogledu
ocjenjivanja sukladnosti, odnosno dokazivanja kvalitete određenih dijelova
građevine za sve radove tijekom izgradnje kada je ta obveza određena ovim
Zakonom, propisima donesenim na temelju ovoga Zakona, posebnim propisom ili
projektom.

Privremena
uporabna dozvola izdaje se na rok koji ne može biti duži od 90 dana. Po isteku
tog roka potrebno je ishoditi uporabnu dozvolu.

Uporabna
dozvola za dio graĐevine

Članak
138.

Uporabna
dozvola može se na zahtjev investitora izdati prije dovršetka građenja cijele
građevine i za dio građevine:

– ako je to potrebno radi nastavka i dovršenja
građenja (korištenje mosta za pristup gradilištu, trafostanice i dalekovoda za
opskrbu energijom i dr.),

– ako se određeni dio građevine može početi koristiti
prije dovršenja cijele građevine.

Mogućnost iz stavka 1. ovoga članka mora biti
predviđena glavnim projektom.

Uporabna
dozvola za sloŽenu graĐevinu

Članak
139.

Uporabna
dozvola može se na zahtjev investitora izdati i prije dovršetka građenja složene
građevine za jednu ili više građevina od kojih se sastoji složena građevina. U
tom slučaju uporabne dozvole izdaju se prema uvjetima određenim načelnom
dozvolom.

Izdavanje
uporabne dozvole u slučaju iz stavka 1. ovoga članka mora biti predviđeno
glavnim projektom i određeno građevinskom dozvolom za taj dio složene
građevine.

Nakon
što su izdane sve posebne građevinske dozvole za složenu građevinu izdaje se
jedna uporabna dozvola.

TroŠkovi
postupka

Članak
140.

Ako se tehnički pregled obavlja izvan mjesta u kojem
se nalazi sjedište ili ispostava tijela državne uprave, odnosno sjedište pravne
osobe, investitor je dužan naknaditi tom tijelu, odnosno osobi putne troškove i
dnevnice članova povjerenstva.

Ako je za člana povjerenstva imenovan predstavnik
tijela ili pravne osobe koja nije izdala potvrdu glavnog projekta prema
posebnom zakonu, investitor je dužan za tog člana povjerenstva tijelu
graditeljstva naknaditi troškove prema posebnom propisu koji se odnosi na
vještake.

Način obavljanja tehničkog pregleda, sadržaj pisane
izjave izvođača o izvedenim radovima i uvjetima održavanja građevine i sadržaj
završnog izvješća nadzornog inženjera propisuje ministar pravilnikom.

Upis
graĐevine u zemljiŠne knjige

Članak
141.

Nadležni
sud će izgrađenu građevinu upisati u zemljišne knjige ako je za tu građevinu
izdana uporabna dozvola.

Građevinu za koju se ne izdaje uporabna dozvola i
građevinu za koju se prema propisima koji su važili u trenutku njezine gradnje
nije izdavala uporabna dozvola sud će upisati u zemljišne knjige bez uporabne
dozvole.

Nadležni sud će izgrađenu građevinu upisati u
zemljišne knjige i bez uporabne dozvole ako je za tu građevinu izdana
građevinska dozvola i po službenoj dužnosti će u posjedovnici zemljišne knjige
zabilježiti da dozvola nije priložena.

Iznimno, nadležni sud će izgrađenu građevinu upisati
u zemljišne knjige i bez dozvola iz stavka 1. i 3. ovoga članka i po službenoj
dužnosti će u posjedovnici zemljišne knjige zabilježiti da te dozvole nisu
priložene.

U slučaju iz stavka 3. i 4. ovoga članka nadležni sud
rješenje o opisu građevine u zemljišne knjige dostavit će građevinskoj
inspekciji.

Rješenje o upisu građevine u zemljišne knjige,
odnosno upis građevine u zemljišne knjige donijeto, odnosno izvršeno protivno
stavku 3. i 4. ovoga članka ne proizvodi pravne učinke.

Uporaba
i odrŽavanje graĐevine

Članak
142.

Građevina
se smije rabiti samo na način sukladan njezinoj namjeni.

Vlasnik
građevine dužan je osigurati održavanje građevine tako da se tijekom njezinog
trajanja očuvaju bitni zahtjevi za građevinu, unapređivati ispunjavanje bitnih
zahtjeva za građevinu te je održavati tako da se ne naruše svojstva građevine,
odnosno kulturnog dobra ako je ta građevina upisana u Registar kulturnih dobara
Republike Hrvatske.

U slučaju oštećenja građevine zbog kojeg postoji
opasnost za život i zdravlje ljudi, okoliš, prirodu, druge građevine i stvari
ili stabilnost tla na okolnom zemljištu, vlasnik građevine dužan je poduzeti
hitne mjere za otklanjanje opasnosti i označiti građevinu opasnom do
otklanjanja takvog oštećenja.

Članak 143.

Praćenje stanja građevine, povremene godišnje
preglede građevine, izradu pregleda poslova za održavanje i unapređivanje
ispunjavanja bitnih zahtjeva za građevine, utvrđivanje potrebe za obavljanje
popravaka građevine i druge slične stručne poslove može obavljati samo
diplomirani inženjer i inženjer odgovarajuće struke s položenim stručnim
ispitom iz članka 61. ovoga Zakona.

Za obiteljsku kuću i jednostavne građevine poslove iz
stavka 1. ovoga članka može obavljati i osoba koja ima srednju stručnu spremu
odgovarajuće struke s položenim stručnim ispitom iz članka 61. ovoga Zakona.

Održavanje i poslove iz stavka 1. ovoga članka
vlasnik gra­đe­vine odnosno osoba koja obavlja poslove upravljanja građevinama
po posebnom propisu mora povjeriti osobama koje zadovoljavaju uvjete za
obavljanje tih djelatnosti propisane ovim Zakonom.

Članak 144.

Uvjete održavanja i unapređivanja ispunjavanja bitnih
zahtjeva za građevinu te nesmetanog pristupa i kretanja u građevini i način
ispunjavanja i dokumentiranja ispunjavanja ovih uvjeta, propisuje ministar
pravilnikom.

      VIII. UKLANJANJE GRAĐEVINE

Dozvola
za uklanjanje

Članak 145.

Uklanjanju
građevine ili njezina dijela, ako se ne radi o uklanjanju na temelju
inspekcijskog rješenja, može se pristupiti samo na temelju dozvole za
uklanjanje.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka vlasnik građevine
smije ukloniti obiteljsku kuću i jednostavnu građevinu bez dozvole za
uklanjanje.

Uklanjanju građevine iz stavka 2. ovoga članka može
se pristupiti na temelju projekta uklanjanja građevine kojeg je vlasnik dužan
dostaviti građevinskoj inspekciji najmanje osam dana prije početka radova na
uklanjanju građevine.

Članak 146.

Kod uklanjanja građevina ne smije se utjecati na
stabilnost okolnog i drugog zemljišta i/ili ispunjavanje bitnih zahtjeva
okolnih i drugih građevina, niti ugroziti javni interes na drugi način, a s
građevnim otpadom nastalim uklanjanjem građevine mora se postupati sukladno
odredbama posebnog propisa.

Kod uklanjanja građevine ili njezina dijela stručni
nadzor provodi se samo u odnosu na mehaničku otpornost i stabilnost, higijenu,
zdravlje i zaštitu okoliša.

U slučaju kada je građevina koja se namjerava
ukloniti upisana u Registar kulturnih dobara Republike Hrvatske, nadzor nad
uklanjanjem se provodi i sukladno odredbama posebnog propisa.

Zahtjev
i postupak za dozvolu za uklanjanje

Članak
147.

Zahtjev
za dozvolu za uklanjanje građevine ili njezina dijela podnosi u pisanom obliku
vlasnik građevine i prilaže:

– tri
primjerka projekta uklanjanja građevine ili njezinog dijela,

– dokaz
vlasništva građevine,

–
potvrde tijela državne uprave ili pravnih osoba s javnim ovlastima ako se tim
uklanjanjem može ugroziti javni interes (npr. zaštita i spašavanje ljudi,
zaštita okoliša, zaštita građevine koje su kulturno dobro, zaštita komunalnih i
drugih instalacija i dr.).

U
postupku izdavanja dozvole za uklanjanje građevine ili njezina dijela stranka
je vlasnik građevine, te vlasnik nekretnine na kojoj je izgrađena građevina za
koju se izdaje dozvola za uklanjanje i nositelj drugih stvarnih prava na toj
nekretnini. Stranka je i vlasnik i nositelj drugih stvarnih prava na nekretnini
koja neposredno graniči s nekretninom za koju se izdaje dozvola za uklanjanje,
ako se tim uklanjanjem utječe na njegova stvarna prava.

Projekt
uklanjanja

Članak
148.

Projekt
uklanjanja građevine ili njezina dijela sadrži:

– nacrte, proračune i/ili druge inženjerske dokaze da
tijekom uklanjanja neće doći do gubitka stabilnosti konstrukcije kojim bi se
ugrozio život i zdravlje ljudi ili okoliš,

– tehnički opis uklanjanja građevine ili njezina
dijela i način zbrinjavanja građevnog otpada i uređenja građevinske parcele
nakon uklanjanja građevine ili njezina dijela,

– proračun stabilnosti okolnog i drugog zemljišta
i/ili okolnih i drugih građevina ako uklanjanje građevine ili način njezina
uklanjanja utječe na stabilnost tog zemljišta i/ili ispunjavanje bitnih
zahtjeva tih građevina.

Projekt uklanjanja iz stavka 1. ovoga članka podliježe
kontroli projekata glede mehaničke otpornosti i stabilnosti za slučaj da način
uklanjanja i uklanjanje građevine utječe na stabilnost okolnog i drugog
zemljišta i/ili ispunjavanje bitnih zahtjeva okolnih i drugih građevina.

IX.
INSPEKCIJSKI NADZOR

*A)
Obavljanje poslova*

Članak
149.

Poslove
inspekcijskog nadzora nad primjenom ovoga Zakona i drugih propisa koji uređuju
građenje građevina i uporabljivost građevnih proizvoda obavlja građevinska
inspekcija u Ministarstvu - Uprava za inspekcijske poslove, ako ovim Zakonom
nije drukčije određeno.

Za
obavljanje poslova građevinske inspekcije ustrojavaju se područne jedinice
Ministarstva u sjedištima i izvan sjedišta županija, odnosno u sjedištu Grada
Zagreba.

Članak
150.

Inspekcijski
nadzor koji se odnosi na primjenu ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona u vezi s prometom građevnih proizvoda provode gospodarski
inspektori Državnog inspektorata.

Članak
151.

Inspekcijski nadzor provode državni službenici
Ministarstva                         -
Uprave za inspekcijske poslove raspoređeni na radna mjesta s ovlastima
obavljanja inspekcijskog nadzora (u daljnjem tekstu: građevinski inspektor).

Radna mjesta s ovlastima inspekcijskog nadzora te
uvjete koje moraju ispunjavati osobe na radnim mjestima s ovlastima
inspekcijskog nadzora i njihove ovlasti utvrđuje ministar Pravilnikom o
unutarnjem redu Ministarstva.

Na radno mjesto višeg građevinskog inspektora može se
rasporediti diplomirani inženjer građevinske ili arhitektonske struke s
najmanje deset godina radnog iskustva u struci i položenim stručnim ispitom iz
članka 61. ovoga Zakona.

Na radno mjesto građevinskog inspektora može se
rasporediti diplomirani inženjer građevinske ili arhitektonske struke s
najmanje pet godina radnog iskustva u struci i položenim stručnim ispitom iz
članka 61. ovoga Zakona.

Na radno mjesto građevinskog nadzornika s položajem
građevinskog inspektora druge vrste zvanja može se postaviti inženjer
građevinske ili arhitektonske struke s najmanje pet godina radnog iskustva i
položenim stručnim ispitom iz članka 61. ovoga Zakona.

*B)
Prava i dužnosti građevinskog inspektora*

Članak 152.

Građevinski inspektor ima pravo obaviti inspekcijski
pregled svake građevine.

U svrhu obavljanja pregleda iz stavka 1. ovoga članka
građevinski inspektor je ovlašten ući u građevinu i na gradilište, te naložiti
investitoru odnosno izvođaču da u nužnom opsegu odstrani drveće, drugo
raslinje, životinje i druge stvari ukoliko ometaju obavljanje pregleda.

Ako se građevinskom inspektoru prilikom obavljanja
inspekcijskog nadzora pruži fizički otpor, odnosno ako se takav otpor osnovano
očekuje, ovlaštena službena osoba nadležne policijske uprave dužna je na
zahtjev građevinskog inspektora pružiti pomoć.

Članak 153.

Sudionici u gradnji, vlasnik odnosno korisnik
građevine, tijela državne uprave te jedinica područne (regionalne) i lokalne
samouprave, dužni su građevinskom inspektoru omogućiti proved­bu inspekcijskog
nadzora te hitno dati na uvid bez naplate svu dokumentaciju potrebnu za
provedbu tog nadzora.

Članak 154.

Ako inspektor u provedbi inspekcijskog nadzora utvrdi
povredu propisa čiju je primjenu ovlašten nadzirati, po službenoj će dužnosti
pokrenuti upravni postupak i poduzeti mjere u skladu s ovim Zakonom.

Ako inspektor utvrdi da nisu povrijeđeni propisi čiju
je primjenu ovlašten nadzirati, pisano će obavijestiti o tome poznatog
podnositelja prijave u roku od trideset dana od utvrđenja činjeničnog stanja.

Članak
155.

Stranke
u inspekcijskom postupku nad primjenom ovoga Zakona i drugih propisa koji
uređuju gradnju mogu biti sudionici u gradnji, vlasnik građevine, vlasnik
nekretnine na kojoj se građevina gradi ili je izgrađena te jedinica lokalne
samouprave.

Ako je
investitor ili vlasnik nekretnine nepoznat ili je nepoznata boravišta stranka
je posjednik nekretnine na kojoj se građevina gradi ili je izgrađena.

Stranke
u inspekcijskom postupku nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na
temelju ovoga Zakona koji se odnosi na uporabljivost građevnih proizvoda pri
građenju gra­đevina, odnosno promet građevnih proizvoda su izvođač i nad­zorni
inženjer, odnosno proizvođač, uvoznik i distributer građ­e­v­nog proizvoda.

Ako
inspektor utvrdi povredu propisa čiju je primjenu ovlašten nadzirati, može
donijeti rješenje i bez saslušanja stranke.

Članak
156.

O
obavljenim inspekcijskim pregledima i drugim radnjama s podacima o provedbi
inspekcijskog nadzora inspektor vodi očevidnik.

Način
obavljanja inspekcijskog nadzora građenja građevina, uporabljivosti i prometa
građevnih proizvoda te sadržaj i način vođenja očevidnika iz stavka 1. ovoga
članka, propisuje ministar pravilnikom.

Članak
157.

U
provedbi inspekcijskog nadzora građevinski inspektor ima pravo i obvezu
narediti strankama otklanjanje nepravilnosti, otklanjanje oštećenja, obustavu građenja,
uklanjanje građevine, zatvaranje gradilišta, poduzimanje hitne mjere, označiti
građevinu opasnom, te poduzimati druge radnje u svrhu sprječavanja građenja
protivno ovom Zakonu (podnositi kaznene i prekršajne prijave, izdavati
prekršajne naloge, tražiti pomoć službene osobe nadležne policijske uprave i
dr.).

U
provedbi inspekcijskog nadzora gospodarski inspektor Državnog inspektorata ima
pravo i obvezu narediti strankama otklanjanje nepravilnosti glede prometa
građevnih proizvoda.

Građevinski
inspektor u provedbi inspekcijskog nadzora postupa u smislu stavka 1. ovoga
članka i u slučaju kada je građevina upisana u zemljišne knjige.

Otklanjanje
nepravilnosti

Članak
158.

U
provedbi inspekcijskog nadzora građenja građevine i uporabljivosti građevnog
proizvoda građevinski inspektor će sudionicima u građenju rješenjem narediti da
u primjernom roku otklone utvrđene nepravilnosti.

Članak
159.

Ako
građevinski inspektor utvrdi da se ugrađuje građevni proizvod za kojeg nije
dokazano da je uporabljiv, usmenim rješenjem zabranit će investitoru i izvođaču
ugradbu takvoga građevnog proizvoda.

Ako
gospodarski inspektor državnog inspektorata utvrdi da promet građevnih
proizvoda nije u skladu s odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona koji se odnose na promet građevnih proizvoda, rješenjem će
zabranit promet takvoga građevnog proizvoda.

Otklanjanje
oŠteĆenja

Članak
160.

Inspektor
će rješenjem narediti vlasniku građevine da otkloni oštećenja na građevini zbog
kojih postoji opasnost za život i zdrav­lje ljudi, okoliš, prirodu, druge
građevine i stvari ili stabilnost tla na okolnom zemljištu.

Ako se građevina iz stavka 1. ovoga članka nalazi u
naselju ili dijelu naselja, koje je upisano u Registar kulturnih dobara Repu­blike
Hrvatske kao kulturno povijesna cjelina ili je gra­đevina upisana u taj
Registar ili se nalazi u zaštićenom dijelu prirode, građevinski inspektor
rješenja iz stavka 1. ovoga članka odmah dostavlja tijelu državne uprave nadležnom
za poslove za-štite kulturnih dobara, odnosno unutarnjoj ustrojstvenoj jedinici
Mini­starstva nadležnoj za poslove zaštite prirode i okoliša.

Tijelo državne uprave iz stavka 2. ovoga članka
odredit će u roku od osam dana od dana primitka rješenja vlasniku građevine
način otklanjanja oštećenja.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka dostavlja se radi
znanja jedinici lokalne samouprave na području koje se oštećena gra­đevina
nalazi.

Smatra se da je inspektor donošenjem rješenja iz
stavka 1. ovoga članka postupio u skladu s člankom 383. Zakona o vlasništvu i
drugim stvarnim pravima.

Obustava
graĐenja

Članak
161.

Inspektor će rješenjem narediti investitoru, odnosno
vlasniku obustavu daljnjeg građenja građevine:

– ako se građevina ili njezin dio gradi protivno
građevinskoj dozvoli, osim u slučaju ako se građevina ili njezin dio gradi u
skladu s člankom 107. stavkom 2. ovoga Zakona,

– ako se građevina ili njezin dio gradi protivno
članku 107. stavku 2. ili članku 115. ovoga Zakona ili protivno potvrđenom
glavnom projektu iz članka 118. stavka 1. ovoga Zakona,

– ako nakon proteka roka određenog rješenjem iz
članka 158. ovoga Zakona nisu otklonjene utvrđene nepravilnosti,

– ako utvrdi nepravilnosti u projektu ili građenju
građevine koji mogu ugroziti ispunjavanje bitnih zahtjeva za građevinu,

– ako utvrdi da je građenjem ugrožena sigurnost
okolnih građevina ili stabilnost tla na okolnom zemljištu,

– ako se nakon zaključka kojim se dopušta obnova
postupka izdavanja građevinske dozvole nastavi s građenjem građevine.

Rješenjem iz stavka 1. podstavka 1., 2., 3. i 4.
ovoga članka inspektor će odrediti rok radi usklađivanja građenja građevine,
odnosno stanja građevine s odredbama ovoga Zakona.

U slučaju obustave građenja na građevini koja je
upisana u Registar kulturnih dobara Republike Hrvatske građevinski inspektor
obavijest o tome dostavit će tijelu državne uprave nadležnom za poslove kulture
i nadležnoj policijskoj upravi.

Uklanjanje
graĐevine

Članak
162.

Inspektor
će rješenjem investitoru, odnosno vlasniku narediti uklanjanje građevine
odnosno njezinog dijela:

– ako
se gradi ili je izgrađena bez građevinske dozvole,

– ako
se gradi ili je izgrađena bez potvrđenoga glavnog projekta u slučaju kada za
građenje nije potrebna građevinska dozvola,

– izgrađenog za trajanja obustave građenja,

– izvedenog protivno građevinskoj dozvoli, potvrđenom
glavnom projektu iz članka 107. stavka 2. ili članka 118. stavka 1. ovoga
Zakona ili protivno članku 115. ovoga Zakona ako u određenom roku izvedeno
stanje nije usklađeno s odredbama ovoga Zakona,

– ako tijekom građenja utvrdi neotklonjive nepravilnosti
zbog kojih je ugrožena stabilnost građevine i stabilnost okolnih građevina ili
je na drugi način ugrožen život i zdravlje ljudi,

– u koju je ugrađen građevni proizvod čija je ugradba
zabranjena rješenjem iz članka 159. stavka 1. ovoga Zakona ili građevni
proizvod čija uporabljivost nije dokazana,

– ako u određenom roku ne postupi po rješenju iz
članka 160. stavka 1. ovoga Zakona,

– ako je protekao rok za uklanjanje građevine ovim
ili posebnim zakonom.

U slučaju uklanjanja građevine koja je upisana u
Registar kulturnih dobara Republike Hrvatske građevinski inspektor će obavijest
o tome dostaviti tijelu državne uprave nadležnom za poslove zaštite kulturnih
dobara i nadležnoj policijskoj upravi.

Na temelju rješenja iz stavka 1. ovoga članka bez
donošenja dopunskog odnosno posebnog rješenja, uklonit će se i oni dijelovi
građevine koji nakon uklanjanja dijela građevine čije je uklanjanje naređeno,
predstavljaju opasnost za život i zdravlje ljudi, druge građevine ili
stabilnost tla na okolnom zemljištu.

Članak 163.

Građevinski inspektor će rješenjem investitoru,
odnosno vlasniku narediti uklanjanje:

– privremene građevine ako nije uklonjena u
propisanom roku,

– građevine ili njezinog dijela izgrađene u slučaju
neposredne opasnosti ako nije uklonjena u propisanom roku, odnosno ako je
protekao rok za naknadno ishođenje građevinske dozvole.

Hitne
mjere

Članak 164.

U
slučaju iz članka 160. stavka 1., članka 161. stavka 1. podstavka 1., 2., 3. i
4., članka 162. stavka 1. i članka 163. ovoga Zakona građevinski inspektor će
usmenim rješenjem narediti investitoru, odnosno vlasniku građevine poduzimanje
hitnih mjera osiguranja do izvršenja naredbe kada to ocijeni potrebnim.

O usmenom rješenju iz stavka 1. ovoga članka izdat će
se pisani otpravak.

O donošenju rješenja iz stavka 1. ovoga članka
građevinski inspektor će obavijestiti nadležnu policijsku upravu.

OznaČavanje
graĐevine opasnom

Članak
165.

Građevinski
inspektor će posebnim službenim znakom označiti građevinu opasnom za koju
utvrdi da su ispunjeni zakonom propisani uvjeti za donošenje rješenja iz članka
160. stavka 1. ovoga Zakona, odnosno pretpostavke za donošenje rješenja iz
članka 161. stavka 1. podstavka 1., 2., 3. i 4. članka 162. stavka 1. ili
članka 163. ovoga Zakona ako ocijeni da postoji opasnost za život i zdravlje
ljudi, druge građevine ili stabilnost tla na okolnom zemljištu.

Građevinski
inspektor će postupiti prema stavku 1. ovoga članka i u slučaju kada su
ispunjeni zakonom propisani uvjeti za obustavu građenja ili uklanjanje
građevine ako vlasnik investitor, odnosno posjednik iste nije prisutan pri
inspekcijskom pregledu.

Smatra
se da je građevinski inspektor otklonio opasnost za život i zdravlje ljudi,
druge građevine i stabilnost tla na okolnom zemljištu ako je donio rješenje,
izrekao hitne mjere i označio građevinu opasnom.

Način
označavanja građevine opasnom propisuje ministar pravilnikom.

Zatvaranje
gradiliŠta

Članak
166.

U
slučaju iz članka 161. stavka 1. i članka 162. stavka 1. podstavka 1., 2., 5. i
6. građevinski inspektor će prije donošenja rješenja na licu mjesta narediti
zatvaranje gradilišta, odnosno dijela gradilišta posebnim službenim znakom.

Način zatvaranja i označavanja zatvorenog gradilišta
propisuje ministar Pravilnikom.

Građevinski inspektor će s gradilišta ukloniti službeni
znak iz stavka 1. ovoga članka kada investitor, odnosno vlasnik postupi prema
inspekcijskom rješenju, odnosno kada uskladi građenje s ovim Zakonom.

Ako investitor nastavi s građenjem poslije zatvaranja
gradilišta posebnim službenim znakom sprječavanje daljnjeg građenja građevinski
inspektor provodi uz pomoć Ministarstva unutarnjih poslova.

Inspekcijsko
rjeŠenje

Članak
167.

Rješenjem o zabrani ugradbe građevnog proizvoda iz
članka 159. stavka 1. ovoga Zakona investitor se ujedno upozorava da će se
narediti uklanjanje građevine ili njezinog dijela u koje je ugrađen građevni
proizvod čija ugradba je zabranjena.

Rješenjem o otklanjanju oštećenja građevine iz članka
160. stavka 1. ovoga Zakona vlasnik građevine se ujedno upozorava da će se
narediti uklanjanje građevine ili njezinog dijela ako u određenom roku ne
otkloni oštećenja.

Rješenjem o obustavi građenja iz članka 161. stavka
1. ovoga Zakona investitor se ujedno upozorava da će se narediti uklanjanje
građevine ili njezinog dijela koja se izgradi protivno građevinskoj dozvoli, za
vrijeme dok je na snazi obustava građenja.

Članak 168.

Pisani otpravak usmenog rješenja otprema se stranci
najkasnije u roku od osam dana od dana priopćenja.

Obveza izvršenja usmenog rješenja počinje teći od
dana priopćenja usmenog rješenja stranci.

Protiv rješenja građevinskog inspektora, zaključka o
dozvoli izvršenja, zaključka o obustavi postupka i zaključka o troškovima
izvršenja može se izjaviti žalba Ministarstvu.

Žalba izjavljena protiv rješenja građevinskog
inspektora ne odgađa izvršenje rješenja.

Članak
169.

Ako je
stranka nepoznata ili nepoznatog boravišta, inspekcijsko rješenje, odnosno
zaključak dostavlja se pribijanjem na oglasnu ploču Ministarstva. Obavijest o
tome ostavlja se i na gradilištu, odnosno građevini.

Obveza
izvršenja rješenja, odnosno zaključka iz stavka 1. ovoga članka i rok za
pokretanje upravnog spora počinju teći od prvoga idućeg dana od dana
oglašavanja.

Nakon
prve neuspješne po posebnom propisu propisane dostave inspekcijskog rješenja i
zaključka poznatoj stranci dostava se provodi na način iz stavka 1. i 2. ovoga
članka.

IzvrŠenje
inspekcijskog rjeŠenja

Članak
170.

Ako
izvršenik ne postupi po rješenju inspektora iz članka 162. stavka 1. ovoga
Zakona, rješenje će se izvršiti putem druge osobe na trošak i odgovornost
izvršenika.

Članak
171.

Troškovi
izvršenja inspekcijskog rješenja namiruju se iz državnog proračuna do naplate
od izvršenika.

Kada je
pokretanje inspekcijskog postupka inicirala jedinica lokalne samouprave i u
slučaju iz članka 162. stavka 1. podstavka 7. ovoga Zakona, administrativno
izvršenje rješenja provodi uprav­no tijelo jedinice lokalne samouprave na čijem
području se građevina nalazi.

Troškove
provedbe rješenja jedinica lokalne samouprave naknađuje od izvršenika po
posebnom propisu.

Članak 172.

Izvršenje
inspekcijskog rješenja o uklanjanju građevine odgodit će se na zahtjev
investitora, odnosno vlasnika građevine ako je podnio zahtjev za izdavanje
građevinske dozvole, te ako dokaže da je građenje građevine u skladu s
lokacijskim uvjetima i da je ispunjen bitni zahtjev mehaničke otpornosti i
stabilnosti građevine.

Odgodu izvršenja rješenja iz stavka 1. ovoga članka
zaključkom odobrava tijelo koje je donijelo zaključak o dozvoli izvršenja.

Ako investitor u roku od dvanaest mjeseci od dana
kona­čnosti zaključka iz stavka 2. ovoga članka ne ishodi građevinsku dozvolu
nastavit će se s postupkom izvršenja.

Zaključak iz stavka 2. ovoga članka je ništavan ako
se nakon njegova donošenja nastavi s građenjem. U tom slučaju nastavit će se s
postupkom izvršenja.

Stavak 1. ovoga članka ne odnosi se na građevine i
radove za koje nije potrebna građevinska dozvola.

Članak
173.

Nakon
isteka roka od deset godina od dana kada je inspekcijsko rješenje postalo
konačno ne može se izvršiti.

U rok
iz stavka 1. ovoga članka ne uračunava se vrijeme proteklo od dana pokretanja
postupka za zadržavanje objekta u prostoru prema Zakonu o postupanju s
objektima građenim protiv­no prostornim planovima i bez odobrenja za građenje
(»Narodne novine«, br. 33/92.) do pravomoćnog okončanja toga postupka, niti
vrijeme proteklo od dana donošenja zaključka iz članka 172. stavka 2. ovoga
Zakona do dana isteka roka iz članka 172. stavka 3. ovoga Zakona.

Izvršenje
inspekcijskog rješenja počinje dostavom zaključka o dozvoli izvršenja stranci.

Članak
174.

Ako
građevinski inspektor utvrdi da su građevinskom dozvolom, načelnom dozvolom,
uporabnom dozvolom, dozvolom za uklanjanje građevine, koje su konačne u
upravnom postupku ili potvrdom glavnog projekta iz članka 107. stavka 2. i
članka 118. stavka 1. ovoga Zakona, očito povrijeđene materijalne odredbe ovoga
Zakona, predložit će ministarstvu da takvu dozvolu odnosno potvrdu ukine po
pravu nadzora.

X.  UPRAVNI NADZOR

Provedba
upravnog nadzora

Članak
175.

Upravni
nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona,
te zakonitost rada i postupanja tijela državne uprave i osoba koje imaju javne
ovlasti u povjerenim im upravnim i drugim stručnim poslovima koji se odnose na
područje graditeljstva, provodi Ministarstvo.

Upravni
nadzor provodi službenik Ministarstva kojeg ovlasti ministar.

PonIŠtenje
i ukidanje po pravu nadzora

Članak
176.

Ako se
u provedbi upravnog nadzora, odnosno nadzora kojeg provodi građevinski
inspektor utvrdi da su rješenjem nadziranog tijela ili pravne osobe iz članka
175. ovoga Zakona koje je konačno u upravnom postupku povrijeđene materijalne
odredbe zakona ili propisa donesenih na temelju zakona koji uređuje područje
graditeljstva, Ministarstvo će takvo rješenje ukinuti po pravu nadzora.

Članak
177.

Ako se
u provedbi upravnog nadzora ili nadzora kojeg provodi građevinski inspektor
utvrdi da su građevinskom dozvolom, načelnom dozvolom, uporabnom dozvolom,
dozvolom za uklanjanje građevine, koje su konačne u upravnom postupku ili
potvrdom glavnog projekta iz članka 107. stavka 2. ili članka 118. stavka 1.
ovoga Zakona, očito povrijeđene materijalne odredbe ovoga Zakona, ministarstvo
će takvu dozvolu odnosno potvrdu ukinuti po pravu nadzora.

Ako se
u provedbi nadzora utvrdi da su rješenjem građe­vinske inspekcije koje konačno
u upravnom postupku povrijeđene odredbe ovoga Zakona, ministarstvo će takvo
rješe­nje poništiti po pravu nadzora.

Članak
178.

Rješenje
o poništenju, odnosno ukidanju po pravu nadzora može se donijeti u roku od
godine dana od dana konačnosti akta koji se ukida, odnosno poništava.

XI.
KAZNENE ODREDBE

PrekrŠaji
investitora

Članak
179.

Novčanom
kaznom u iznosu od 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba u
svojstvu investitora, ako:

– gradi
bez građevinske dozvole (članak 84. stavak 1.),

– gradi
protivno građevinskoj dozvoli, a nije ishodio izmjenu ili dopunu građevinske
dozvole (članak 107. stavak 1.),

– ne
osigura stručni nadzor građenja (članak 33. stavak 2.),

–
stručni nadzor građenja ne povjeri drugoj osobi registriranoj za nadzor (članak
33. stavak 4.),

–
projektiranje, kontrolu, nostrifikaciju projekata, građenje i stručni nadzor
građenja povjeri osobi koja ne zadovoljava uvjete iz ovoga Zakona za obavljanje
djelatnosti (članak 33. stavak 3.),

– ne
ukloni privremenu građevinu u roku određenom građe­vinskom dozvolom (članak
114. stavak 2.) i ne ukloni gra­đevinu čija je građevinska dozvola poništena po
pravu nadzora.

Novčanom
kaznom u iznosu od 25.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba u
svojstvu investitora, ako:

– ne
prijavi početak građenja u propisanom roku (članak 123. stavak 1.),

– ne
zatraži promjenu investitora u propisanom roku (članak 108. stavak 1.),

– ne
poduzme mjere radi osiguranja građevine i susjednih gra­đevina i površina u
slučaju prekida građenja (članak 34. stavak 1.),

– za
potrebe gradilišta zauzme susjedno, odnosno obližnje zemljište bez valjane
pravne osnove (članak 125. stavak 3.),

–
zauzme za potrebe gradilišta javno-prometnu površinu bez odobrenja nadležnog
tijela, odnosno pravne osobe (članak 125. stavak 2.),

–
koristi građevinu ili njezin dio bez uporabne dozvole (članak 129. stavak 1.),

– ako
ne prijavi početak pokusnog rada (članak 136. stavak 1.).

Novčanom
kaznom od 10.000,00 kuna kaznit će se investitor fizička osoba za prekršaje iz
stavka 1. i 2. ovoga članka.

Novčanom
kaznom od 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj investitor fizička osoba iz
članka 33. stavka 7. ovoga Zakona ako projektira i provodi stručni nadzor
građenja, a ne zadovoljava propisane uvjete.

Novčane
kazne iz ovoga članka, u slučaju gradnje obiteljske kuće i jednostavne
građevine, umanjuju se za 50%.

PrekrŠaji
osobe registrirane za poslove projektiranja

Članak
180.

Novčanom
kaznom u iznosu od 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja
je izradila projekt, a nije registrirana za poslove projektiranja.

Novčanom
kaznom u iznosu od 25.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba
registrirana za poslove projektiranja ako:

–
izvedbeni projekt nije izrađen u skladu s glavnim projektom (članak 72. stavak
1.),

– se
tijekom građenja utvrdi da zbog nedostataka u projektu ili zbog neusklađenosti
pojedinih projekata nije u propisanoj mjeri ispunjen neki od bitnih zahtjeva za
građevinu iz ovoga Zakona (članak 6. stavak 1. u vezi sa člankom 7., 8., 9.,
10., 11. ili 12.),

– ako
se tijekom građenja utvrdi da zbog nedostataka u projektu ili zbog
neusklađenosti pojedinih projekata nije u propisanoj mjeri omogućen nesmetan
pristup i kretanje osobama s teškoćama u kretanju u građevinama javne i
poslovne namjene, te poslovnim dijelovima građevina stambeno-poslovne namjene
članak 46. stavak 1. u vezi sa člankom 14. stavkom 1.),

– ako
se tijekom građenja utvrdi da zbog nedostataka u projektu ili zbog
neusklađenosti pojedinih projekata nije u propisanoj mjeri omogućena jednostavna
prilagodba za pristup i kretanje osobama s teškoćama u kretanju u stambenim
građevinama s deset i više stanova u najmanje jednom stanu na svakih deset
stanova (članak 6. stavak 1. u vezi sa člankom 14. stavkom 2.),

– ako
se tijekom građenja utvrdi da je građevina projektirana tako da nisu
zadovoljeni lokacijski uvjeti utvrđeni po posebnom propisu (članak 6. stavak
1.).

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj osoba registrirana
za poslove projektiranja koja radi povremenog obavljanja poslova sklopi ugovor
sa stranim arhitektom ili inženjerom koji nije dobio odobrenje Komore ili ne
zadovoljava druge uvjete propisane posebnim propisima (članak 60. stavak 1. i
2.).

Osoba
registrirana za poslove projektiranja u slučaju iz stavka 2. ovoga članka dužna
je investitoru naknaditi štetu u skladu s posebnim zakonom.

PrekrŠaji
projektanta

Članak
181.

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se i projektant i glavni projektant
za prekršaj iz članka 180. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz članka 180.
stavka 2. ovoga Zakona i investitor u svojstvu projektanta.

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj strani arhitekt ili
inženjer ako obavlja poslove projektiranja i stručnog nadzora bez odobrenja
Komore (članak 60. stavak 1.).

Projektant
je u slučaju iz stavka 1. i 3. ovoga članka dužan investitoru naknaditi štetu u
skladu s posebnim zakonom.

PrekrŠaji
revidenta

Članak
182.

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj revident ako:

– obavlja kontrolu projekata, a nije za to ovlašten
(članak 47. stavak 1.),

– obavi kontrolu projekta u čijoj je izradi
sudjelovao ako je taj projekt izradila ili nostrificirala osoba registrirana za
poslove projektiranja kod koje je zaposlen (članak 48. stavak 1.),

– projekt ili dio projekta za koji je proveo kontrolu
i dao pozitivno izvješće ne zadovoljava zahtjeve iz ovoga Zakona (članak 48.
stavak 2.).

Uz kaznu za prekršaj iz stavka 1., 2. i 3. ovoga
članka osobi koja obavlja kontrolu projekata, odnosno revidentu može se izreći
zaštitna mjera oduzimanja ovlaštenja za projektiranje, odnosno za kontrolu
projekata u trajanju od tri do šest mjeseci, a za prekršaj počinjen drugi puta
uz novčanu kaznu izreći će se navedena mjera u trajanju od šest mjeseci do
jedne godine.

Osoba ovlaštena za kontrolu projekta (revident) u
slučaju iz stavka 1. ovoga članka dužna je investitoru naknaditi štetu u skladu
s posebnim zakonom.

PrekrŠaji
pravne osobe ovlaŠtene za nostrifikaciju

Članak
183.

Novčanom
kaznom u iznosu od 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja
provede nostrifikaciju, a nema za to ovlaštenje (članak 79. stavak 1.).

Novčanom
kaznom u iznosu od 25.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba
ovlaštena za nostrifikaciju projekata koja provede nostrifikaciju ako:

–
projekt ili dio projekta za koji je provedena nostrifikacija i izdana potvrda
ne zadovoljava zahtjeve iz ovoga Zakona (članak 78. stavak 1.),

–
izvedbeni projekt nije izrađen u skladu s glavnim projektom (članak 72. stavak
1.),

– ako o
obavljenoj nostrifikaciji projekta izda potvrdu, a da prethodno nije
sastavljeno izvješće o nostrifikaciji (članak 79. stavak 2.),

– se
tijekom građenja utvrdi da zbog nedostataka u projektu ili zbog neusklađenosti
pojedinih projekata nije u propisanoj mjeri ispunjen neki od bitnih zahtjeva za
građevinu iz ovoga Zakona (članak 6. stavak 1., u vezi sa člankom 7., 8., 9.,
10., 11. ili 12.),

– ako
se tijekom građenja utvrdi da zbog nedostataka u projektu ili zbog
neusklađenosti pojedinih projekata nije u propisanoj mjeri omogućen nesmetan
pristup i kretanje osobama s teškoćama u kretanju u građevinama javne i
poslovne namjene, te poslovnim dijelovima građevina stambeno-poslovne namjene
(članak 6. stavak 1. u vezi s člankom 14. stavkom 1.),

– ako se tijekom građenja utvrdi da zbog nedostataka
u projektu ili zbog neusklađenosti pojedinih projekata nije u propisanoj mjeri
omogućena jednostavna prilagodba za pristup i kretanje osobama s teškoćama u kretanju
u stambenim građevinama s deset i više stanova u najmanje jednom stanu na
svakih deset stanova (članak 6. stavak 1. u vezi sa člankom 14. stavkom 2.),

– ako se tijekom građenja utvrdi da je građevina
projektirana tako da nisu zadovoljeni lokacijski uvjeti utvrđeni po posebnom
propisu (članak 6. stavak 1.).

Uz kaznu za prekršaj iz stavka 2. podstavka 1. i 2.
ovoga članka pravnoj osobi koja provede nostrifikaciju može se izreći zaštitna
mjera oduzimanja ovlaštenja za nostrifikaciju projekata u trajanju od tri do
šest mjeseci, a za prekršaj počinjen drugi puta uz novčanu kaznu izreći će se
navedena mjera u trajanju od šest mjeseci do jedne godine.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaje iz stavka 2. ovoga članka i projektant zaposlen u pravnoj osobi
ovlaštenoj za nostrifikaciju projekata koji je obavio nostrifikaciju.

Osoba
ovlaštena za nostrifikaciju projekta u slučaju iz stavka 2. ovoga članka dužna
je investitoru naknaditi štetu u skladu s posebnim zakonom.

PrekrŠaji
izvoĐaČa

Članak
184.

Novčanom
kaznom u iznosu od 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba u
svojstvu izvođača ako:

– nije
registrirana za obavljanje djelatnosti (članak 37. stavak 1.),

–
pristupi građenju građevine bez građevinske dozvole (članak 84.),

– ne
gradi u skladu s građevinskom dozvolom (članak 39. stavak 1.),

–
radove ne izvodi tako da ispunjavaju bitne zahtjeve za građevinu iz ovoga
Zakona (članak 39. stavak 1. podstavak 1.),

– ne
gradi u skladu s tehničkim propisima (članak 16.),

–
radove ne izvodi tako da je u propisanoj mjeri omogućen nesmetan pristup i
kretanje osobama s teškoćama u kretanju u građevinama javne i poslovne namjene,
te poslovnim dijelovima građevina stambeno-poslovne namjene (članak 6. stavak
1.), u vezi sa člankom 14. stavkom 1.,

–
radove ne izvodi tako da je u propisanoj mjeri omogućena jednostavna prilagodba
za pristup i kretanje osobama s teškoćama u kretanju u stambenim građevinama s
deset i više stanova u najmanje jednom stanu na svakih deset stanova (članak 6.
stavak 1. u vezi sa člankom 14. stavkom 2.).

Uz
novčanu kaznu za prekršaj iz stavaka 1. podstavka 3. i 4. ovoga članka izreći
će se zaštitna mjera oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti u trajanju od
tri do šest mjeseci, a za prekršaj počinjen drugi put uz novčanu kaznu izreći
će se i mjera oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti u trajanju od šest
mjeseci do jedne godine.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će
se fizička osoba u svojstvu izvođača za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka.

Uz novčanu kaznu iz stavka 3. ovoga članka izreći će
se zaštitna mjera iz stavka 2. ovoga članka.

Novčanom kaznom u iznosu od 25.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj pravna osoba u svojstvu izvođača ako:

– ne ugrađuje materijale, proizvode i opremu u skladu
s ovim Zakonom (članak 39. stavak 1. alineja 2.),

– ne osigura dokaze o uporabljivosti ugrađenih
građevnih proizvoda, dokaze o sukladnosti ugrađene opreme, dokaze o suglasnosti
određenih dijelova i sklopova građevine ili dokaze o kvaliteti izvedenih radova
prema odredbama ovoga Zakona i zahtjevima iz projekta (članak 39. stavak 1.
alineja 3.),

– ako ne sastavi pisanu izjavu o izvedenim radovima i
uvjetima održavanja građevine (članak 39. stavak 1. alineja 5.),

– na gradilištu nema propisanu dokumentaciju (članak
12.),

– imenuje glavnog inženjera gradilišta, inženjera
gradilišta ili voditelja radova koji ne zadovoljavaju propisane uvjete (članak
41. i 42.),

– ne ogradi, odnosno zaštiti ili označi gradilište
(članak 124. stavak 1.),

– koristi susjedno, odnosno obližnje zemljište bez
valjane pravne osnove (članak 125. stavak 1.),

– koristi javno-prometnu površinu za potrebe
gradilišta bez odobrenja nadležnog tijela ili pravne osobe (članak 125. stavak
2.),

– ne raščisti i uredi gradilište i neposredni okoliš
po završetku građenja (članak 126. stavak 2.),

– ne
predvidi i ne provodi potrebne mjere zaštite (članak 126. stavak 3.).

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se fizička osoba u svojstvu
izvođača za prekršaj iz stavka 4. ovoga članka.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj iz stavka 1. podstavka 1., 2., 3. i 4. i stavka 4. podstav­ka
6., 7., 8., 9. i 10. ovoga članka glavni inženjer gradilišta, inženjer
gradilišta, odnosno voditelj radova.

Izvođač je u slučaju iz stavka 1. i 4. ovoga članka
dužan investitoru naknaditi štetu u skladu s posebnim zakonom.

PrekrŠaj
osobe registrirane za poslove struČnog nadzora

Članak
185.

Novčanom kaznom u iznosu od 100.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj pravna osoba koja provodi stručni nadzor ako:

– nije registrirana za obavljanje poslova stručnog
nadzora građenja,

– nadzire građenje građevine koja se gradi bez
građevinske dozvole,

– ne poduzme mjere da se radovi obavljaju u skladu s
građevinskom dozvolom, ovim Zakonom i posebnim propisima (članak 44. stavak 1.,
podstavak 1.).

Novčanom kaznom u iznosu od 25.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj pravna osoba registrirana za poslove stručnog nadzora građenja
ako:

– ne poduzme mjere da kvaliteta radova, ugrađenih i
građevnih proizvoda, proizvoda, opreme i postrojenja bude u skladu sa
zahtjevima projekta te da bude dokazana na propisani način,

– ne provjeri posjeduje li izvođač suglasnost
Ministarstva za obavljanje poslova građenja (članak 44. stavak 1. podstavak
2.),

– ako ne osigura provedbu propisanih kontrolnih
postupaka u svrhu dokazivanja kvalitete izvedenih radova te ugrađenih građevnih
proizvoda, opreme i postrojenja (članak 44. stavak 1. podstavak 3.),

– ako ne sastavi završno izvješće (članak 44. stavak
1. podstavak 6.),

– ako za glavnoga nadzornog inženjera imenuje osobu
koja ne zadovoljava propisane uvjete (članak 43. stavak 1.).

Osoba registrirana za poslove stručnog nadzora u
slučaju iz stavka 1. i 2. ovoga članka dužna je investitoru naknaditi štetu u
skladu s posebnim zakonom.

PrekrŠaji
nadzornog inŽenjera

Članak
186.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će
se nadzorni inženjer i glavni nadzorni inženjer za prekršaj iz članka 185.
stavka 1. podstavka 3. i stavka 2. alineje 1. i 2., ovoga Zakona, te ako
obavlja poslove stručnog nadzora građenja i istodobno je zaposlen kod izvođača
radova (članak 43. stavak 3.).

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj glavni nadzorni inženjer ako ne sastavi završno izvješće o
usklađenosti i cjelovitosti provedenoga stručnog nadzora građenja (članak 46.
stavak 2.).

Nadzorni inženjer je u slučaju iz stavka 1. i 2.
ovoga članka dužan investitoru naknaditi štetu u skladu s posebnim zakonom.

PrekrŠaji
ovlaŠtenih pravnih osoba

Članak
187.

Novčanom
kaznom u iznosu od 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba, ako:

– obavi
posao ispitivanja ili ocjenjivanja sukladnosti građe­vnog proizvoda s tehničkim
specifikacijama ili izda certifikat sukladnosti ili tehničko dopuštenje bez
ovlaštenja (članak 20. stavak 1., članak 25. stavak 2. i članak 27. stavak 2.),

– se
tijekom građenja utvrdi da zbog njihova propusta u postupku ocjenjivanja
sukladnosti nije u propisanoj mjeri ispunjen neki od bitnih zahtjeva za
građevinu iz ovoga Zakona.

Uz
kaznu za prekršaje iz stavka 1. alineje 2. ovoga članka pra­vnoj osobi može se
izreći zaštitna mjera oduzimanja ovlaštenja za obavljanje djelatnosti u
trajanju od tri do šest mjeseci, a za prekršaj počinjen drugi puta uz novčanu
kaznu izreći će se navedena mjera u trajanju od šest mjeseci do jedne godine.

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj
osobi iz stavka 1. ovoga članka za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

Ovlaštena
pravna osoba u slučaju iz stavka 1. ovoga članka du­žna je investitoru
naknaditi štetu u skladu s posebnim zakonom.

PrekrŠaji
proizvoĐaČa, uvoznika i distributera graĐevnog proizvoda

Članak
188.

Novčanom
kaznom u iznosu od 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba u
svojstvu proizvođača, uvoznika, odnosno distributera građevnog proizvoda ako:

– označi znakom sukladnosti građevni proizvod za koji
nije izdana isprava o sukladnosti,

– stavi u promet građevni proizvod za kojeg nije
dokazana uporabljivost (članak 24. stavak 1.),

– stavi u promet proizvod za koji nije izdana isprava
o sukladnosti koji nije označen znakom sukladnosti ili koji nema tehničku uputu
(članak 22. stavak 1.),

– distribuira građevni proizvod za koji nije izdana
isprava o sukladnosti koji nije označen znakom sukladnosti ili koji nema tehničku
uputu.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kazniti će
se i odgovorna osoba u pravnoj osobi koja je proizvođač, odnosno uvoznik
građevnog proizvoda za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će
se fizička osoba u svojstvu proizvođača, odnosno uvoznika građevnog proizvoda
za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka.

Povreda
sluŽbene duŽnosti osobe ovlaŠtene za voĐenje postupka izdavanja dozvola

Članak
189.

Novčanom
kaznom u iznosu od 5.000,00 kuna kaznit će se za laku povredu službene dužnosti
osoba ovlaštena za vođenje postupka izdavanja dozvola prema ovom Zakonu,
odnosno izdavanja potvrde iz članka 107. stavka 2. i članka 118. stavka 1.
ovoga Zakona ako u postupku izdavanja dozvole, odnosno potvrde ne poštuje
rokove propisane ovim Zakonom ili ako ne dostavi izdanu uporabnu dozvolu prema
članku 129. stavku 3. ovoga Zakona i izdanu načelnu dozvolu prema članku 112.
stavku 3. ovoga Zakona tijelu nadležnom za poslove zaštite i spašavanja.

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se za težu povredu službene dužnosti
osoba ovlaštena za vođenje postupka ako namjerno ili krajnjom nepažnjom izda
dozvolu odnosno potvrdu, a kasnije se utvrdi:

– da
nisu ispunjeni propisani uvjeti za izdavanje građevinske dozvole (članak 90.
stavak 1.),

– da
nisu ispunjeni propisani uvjeti za izdavanje uporabne dozvole (članak 129.
stavak 2.),

– da
nisu ispunjeni uvjeti za potvrđivanje glavnog projekta (članak 107. stavak 2. i
članak 118.).

Povreda
sluŽbene duŽnosti osobe koja provodi inspekcijski nadzor

Članak
190.

Novčanom
kaznom u iznosu od 5.000,00 kn kaznit će se za laku povredu službene dužnosti
osoba koja provodi inspekcijski nadzor ako ne postupa po rokovima propisanim
ovim Zakonom.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kn kaznit će se
za težu povredu službene dužnosti osoba koja provodi inspekcijski nadzor ako
namjerno ili krajnjom nepažnjom:

– ne donese usmeno rješenje kojim se zabranjuje
ugradba građevnog proizvoda za kojeg nije dokazano da je uporabljiv (članak
159. stavak 1.),

– ne izda rješenje za otklanjanje oštećenja na
građevini zbog kojih postoji opasnost za život i zdravlje ljudi, okoliš,
prirodu, druge građevine i stvari ili stabilnost tla na okolnom zemljištu
(članak 160. stavak 1.),

– ne naredi obustavu građenja građevine u slučaju
propisanom člankom 161. stavkom 1. ovoga Zakona,

– ne naredi uklanjanje građevine koja se gradi ili je
izgrađena bez građevinske dozvole, odnosno bez potvrđenoga glavnog projekta u
slučajevima kada je to propisano člankom 107. stavkom 2. i člankom 118. stavkom
1. ovoga Zakona (članak 162. stavak 1.).

PrekrŠaji
vlasnika graĐevine

Članak
191.

Novčanom
kaznom u iznosu od 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba kao
vlasnik građevine ako pristupi uklanjanju ili ukloni građevinu ili njezin dio
bez dozvole tijela graditeljstva (članak 145. stavak 1.).

Novčanom
kaznom u iznosu od 15.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba kao
vlasnik građevine ako:

– rabi građevinu suprotno njezinoj namjeni (članak
142. stavak 1.),

– ne održava građevinu, njezinu konstrukciju ili
opremu (članak 142. stavak 2.),

– ne poduzme hitne mjere za otklanjanje opasnosti i
ne označi građevinu opasnom u slučaju oštećenja građevine (članak 142. stavak
3.).

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će
se vlasnik građevine fizička osoba za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

Vlasnik građevine u slučaju iz stavka 1. i 2. ovoga
članka dužan je drugim osobama naknaditi štetu u skladu s posebnim zakonom.

Članak
192.

Novčanom
kaznom u iznosu od 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba u
svojstvu investitora i pravna osoba u svojstvu izvođača ako nastavi s
građenjem, odnosno izvođenjem pojedinih radova nakon zatvaranja gradilišta
posebnom oznakom (članak 161. stavak 1.).

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se fizička osoba u svojstvu
investitora i fizička osoba u svojstvu izvođača za prekršaj iz stavka 1. ovoga
članka.

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će se fizička osoba u svojstvu
investitora i izvođača za prekršaj iz stav­ka 1. ovoga članka.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će
se sudionici u gradnji i vlasnik, odnosno korisnik građevine ako ome­taju
provedbu inspekcijskog nadzora (članak 152. stavak 2.).

Članak 193.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj sudionici u gradnji i vlasnik, odnosno korisnik građevine koji
građevinskom inspektoru onemogući provedbu ins­pek­cijskog nadzora ili mu
onemogući uvid u svu traženu dokumentaciju ili mu onemogući pregled građevine,
građevnih proiz­vo­da kao i obavljanje drugih radnji u svezi s nadzorom.

Članak 194.

Novčanom kaznom od 10.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj sudionici u gradnji ako se neopravdano ne odazovu na tehnički pregled
(članak 133. stavak 1.).

NadleŽnost
za odluČivanje o prekrŠajima

Članak
195.

Ako
inspektor u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrdi da je počinjen prekršaj
propisan ovim Zakonom dužan je izdati prekršajni nalog prema posebnom Zakonu.

Za
prekršaje za koje je ovim Zakonom propisana obveza izricanja zaštitne mjere
inspektor će prekršajni nalog iz stavka 1. ovoga članka izdati samo za prekršaj
koji je učinjen prvi puta, a u slučaju ponavljanja tog prekršaja poduzet će
radnje potrebne za pokretanje prekršajnog postupka.

Članak
196.

Prekršajne
postupke u prvom stupnju za prekršaje propisane ovim zakonom vodi Ministarstvo.

Zastara
prekrŠajnog progona i izvrŠenja prekrŠajnih sankcija

Članak
197.

Prekršajni postupak za prekršaje propisane ovim
Zakonom, ne može se pokrenuti nakon proteka tri godine od dana kad je prekršaj
počinjen.

Članak 198.

Izrečene kazne za prekršaje propisane ovim Zakonom ne
mogu se izvršiti ako od dana konačnosti rješenja o prekršaju proteknu tri
godine.

Članak 199.

Neplaćanje kazni izrečenih na temelju ovoga Zakona
predstavlja financijski prekršaj u smislu posebnog zakona.

XII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Pokrenuti
postupci

Članak
200.

Postupci
pokrenuti po odredbama Zakona o gradnji (»Narod­ne novine«, br. 52/99., 75/99.,
117/01. i 47/03.) do stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se po odredbama
toga Zakona.

Podzakonski
propisi

Članak
201.

Obvezuje
se ministar da pravilnik iz članka 224. stavka 3. ovoga Zakona donese
najkasnije u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Obvezuje
se ministar da pravilnike iz članka 22. stavka 2., članka 26. stavka 2., članka
27. stavka 7., članka 29. stavka 2., članka 30. stavka 5., članka 47. stavka
4., članka 61. stavka 3., članka 69., članka 75., članka 77. i 80., članka 127.
stavka 2., članka 140. stavka 3., članka 144., članka 165. stavka 4. i članka
166. stavka 2. ovoga Zakona donese najkasnije u roku od godine dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Obvezuje
se ministar da pravilnike iz članka 6. stavka 3., članka 14. stavka 3., članka
17. stavka 3., članka 37. stavka 8., članka 50. stavka 6., članka 151. stavka
2., članka 156. stavka 2. i članka 220. stavka 2. ovoga Zakona donese
najkasnije u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak
202.

Do
stupanja na snagu propisa iz članka 201. ovoga Zakona ostaju na snazi odredbe:

–
Pravilnika o uvjetima i mjerilima za davanje ovlaštenja za kontrolu projekta
(»Narodne novine«, br. 7/00. i 89/00.),

–
Pravilnika o programu, uvjetima i načinu polaganja stručnog ispita za
obavljanje određenih poslova u graditeljstvu (»Narodne novine«, br. 23/89.),

– Pravilnika o kontroli projekata (»Narodne novine«,
br. 89/00.),

– Pravilnika o nostrifikaciji projekata (»Narodne
novine«, br. 98/99. i 29/03.),

– Pravilnika o uvjetima i načinu vođenja građevinskog
dnevnika (»Narodne novine«, br. 6/00.),

– Pravilnika o službenoj iskaznici inspektora
(»Narodne nov­ine«, br. 98/99.),

– Pravilnika o načinu obavljanja inspekcijskog
nadzora građevinske inspekcije (»Narodne novine«, br. 9/00.),

– Pravilnika o materijalno tehničkim uvjetima za rad
građevinskih inspektora i nadzornika (»Narodne novine«, br. 02/00.),

– Pravilnika o načinu zatvaranja i označavanja
zatvorenog gradilišta, odnosno građevine (»Narodne novine«, br. 72/03.),

– Pravilnika o načinu vođenja očevidnika o obavljenim
inspekcijskim pregledima građevinske inspekcije (»Narodne novine«, br. 1/98.),

– Pravilnika o vrsti i sadržaju projekata za javne
ceste (»Narodne novine«, br. 53/02.),

– Pravilnika o projektima potrebnim za osiguranje
pristupačnosti građevina osobama s invaliditetom i drugim osobama smanjene
pokretljivosti (»Narodne novine«, broj 104/03.).

Obavljanje
poslova

Članak
203.

Na
osobe koje su 11. listopada 1999. imale višu stručnu spremu i najmanje deset
godina radnog iskustva u projektiranju, ne primjenjuje se odredba članka 36.
stavka 4. ovoga Zakona.

Na osobe koje su 11. listopada 1999. imale višu
stručnu spremu i najmanje deset godina radnog iskustva u vođenju građenja ne
primjenjuje se odredba članka 41. i članka 42. stavka 1. ovoga Zakona.

Na osobe koje su 11. listopada 1999. imale višu
stručnu spremu i najmanje deset godina radnog iskustva na poslovima stručnog
nadzora ne odnosi se odredba članka 43. stavka 4. i članka 46. stavka 3. ovoga
Zakona.

Članka 204.

Osobe koje su 11. listopada 1999. po propisima koji
su bili na snazi, do dana stupanja na snagu Zakona o Hrvatskoj komori
arhitekata i inženjera u graditeljstvu (»Narodne novine«, br. 47/98.)
ispunjavale uvjete za projektanta, voditelja projekta, nadzornog inženjera i
ovlaštenog revidenta, mogu obavljati poslove projektiranja i stručnog nadzora
građenja do pravomoćnosti rješenja kojim im se po zahtjevu podnesenom u skladu
s prijelaznim i završnim odredbama tog zakona odbija upis u Imenik ovlaštenih
arhitekata ili Imenik ovlaštenih inženjera.

Članak 205.

Osobe
koje su bile imenovane voditeljem gradilišta i zadovoljavale uvjete propisane
Zakonom o gradnji (»Narodne novine«, br. 52/99., 75/99., 117/01. i 47/03.),
nastavljaju s obav­ljanjem poslova odgovorne osobe u svojstvu voditelja radova
za građevinu za koju ih je investitor imenovao.

Osobe koje su zadovoljavale uvjete za voditelja
gradilišta prema Zakonu o gradnji (»Narodne novine«, br. 52/99., 75/99.,
117/01. i 47/03.) mogu biti imenovane voditeljem radova i ako imaju SSS,
položen stručni ispit i deset godina iskustva na poslovima građenja osim za
građevine i radove za koje je potrebna kontrola projekta iz članka 59. ovoga
Zakona.

Do 30. lipnja 2005. na gradilištu obiteljske kuće
odgovorna osoba koja vodi građenje, odnosno pojedine radove može biti i osoba
koja ima srednju stručnu spremu građevinske ili arhitektonske struke iako nema
položeni stručni ispit iz članka 61. ovoga Zakona, ako ima najmanje 2 godine
radnog iskustva.

Do 30. lipnja 2005. na gradilištu jednostavne
građevine odgovorna osoba koja vodi građenje, odnosno pojedine radove može biti
i osoba koja ima srednju stručnu spremu odgovarajuće struke iako nema položeni
stručni ispit iz članka 61. ovoga Zakona, ako ima najmanje 2 godine radnog
iskustva na obavljanju radova koje je ovlaštena voditi.

Članak 206.

Nadzorni inženjer, odnosno glavni nadzorni inženjer
imenovani za provedbu stručnog nadzora građenja građevine za koju je potrebna
kontrola projekata do dana stupanja na snagu ovoga Zakona, nastavlja s
provedbom stručnog nadzora te građevine.

Članak 207.

Osobe registrirane za obavljanje poslova građenja ili
izvođenja pojedinih radova na građevini, dužne su ispuniti uvjete određene
pravilnikom iz članka 37. stavka 8. ovoga Zakona u roku od osamnaest mjeseci od
dana stupanja na snagu tog pravil­nika.

Osobe
registrirane za djelatnost projektiranja i/ili stručnog nadzora dužne su
ispuniti uvjete određene pravilnikom iz članka 50. stavka 6. ovoga Zakona u
roku od osamnaest mjeseci od dana stupanja na snagu tog pravilnika.

Osobama koje ne ispune uvjete iz stavka 1. odnosno
stavka 2. ovoga članka prestaje pravo na obavljanje djelatnosti.

Članak 208.

Pravne osobe koje obavljaju poslove dokazivanja
uporabljivosti građevnih proizvoda dužne su ishoditi ovlaštenje iz članka 26.
stavka 1. ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu
pravilnika iz članka 26. stavka 2. ovoga Zakona.

Pravnim osobama koje ne ishode ovlaštenje iz stavka
1. ovoga članka prestaje pravo na obavljanje djelatnosti.

Članak 209.

Osobe ovlaštene za obavljanje kontrole projekata i
nostrifikaciju projekata izrađenih u inozemstvu, nastavljaju s obav­ljanjem
poslova za koje su ovlašteni do isteka roka važenja ovlaštenja.

Članak 210.

Osobe koje provode postupke dokazivanja
uporabljivosti građevnih proizvoda u svojstvu odgovornih osoba, a nemaju položen
stručni ispit iz članka 61. ovoga Zakona dužne su ga položiti u roku od godine
dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Osobe koje u svojstvu odgovorne osobe obavljaju
poslove projektiranja u geodeziji, a nemaju položen stručni ispit iz članka 61.
ovoga Zakona dužne su ga položiti u roku od godine dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

Članak 211.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona područne
jedinice Ministarstva ustrojene za obavljanje poslova građevne inspekcije na
temelju Zakona o gradnji (»Narodne novine«, br. 52/99., 75/99., 117/01. i
47/03.) nastavljaju s radom kao područne jedinice iz članka 149. stavka 2.
ovoga Zakona.

Osobe zatečene na poslovima izdavanja načelne,
građevinske i uporabne dozvole te dozvole za uklanjanje građevina koje ne
zadovoljavaju uvjete iz članka 87. stavka 1. i 2. ovoga Zakona za vođenje
postupaka izdavanja tih dozvola, a u trenutku stupanja na snagu ovoga Zakona
više od dvije godine rade na poslovima izdavanja načelne, građevinske i
uporabne dozvole te dozvole za uklanjanje građevina, mogu nastaviti voditi
postupke izdavanja tih dozvola za one građevine za koje zadovoljavaju stupnjem
stručne spreme.

Osobe zatečene na poslovima izdavanja načelne,
građevinske i uporabne dozvole te dozvole za uklanjanje građevina koje ne
zadovoljavaju uvjete iz članka 87. stavka 4. i 5. ovoga Zakona za rješavanje u
postupcima izdavanja tih dozvola, a u trenutku stupanja na snagu ovoga Zakona
više od pet godina rade na poslovima izdavanja načelne, građevinske i uporabne
dozvole te dozvole za uklanjanje građevina, mogu nastaviti rješavati u
postupcima izdavanja tih dozvola za one građevine za koje zadovoljavaju
stupnjem stručne spreme.

Osobe iz stavka 1. i 2. ovoga članka koje nemaju položen
državni stručni ispit, dužne su položiti taj ispit u roku od godine dana od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak
212.

Osobe
koje po ovom Zakonu koordiniraju primjenu propisa kojima se uređuje sigurnost i
zdravlje radnika dužne su položiti dio stručnog ispita iz članka 61. ovoga
Zakona koji se odnosi na područje zaštite na radu u roku od dvije godine od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Osobe
iz stavka 1. ovoga članka do polaganja dijela stručnog ispita iz članka 61.
ovoga Zakona dužne su obavljanje poslova koordinacije primjene propisa kojima
se uređuje sigurnost i zdrav­lje radnika povjeriti osobama ovlaštenim za
obavljanje tih poslova prema posebnom zakonu.

Članak
213.

Pravne
osobe s javnim ovlastima koje nemaju status javne ustanove izdaju potvrde,
odnosno mišljenja iz članka 82. stavka 2. ovoga Zakona najduže tri mjeseca od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona. Nakon proteka ovoga roka navedene potvrde,
odnosno mišljenja izdaje tijelo državne uprave nadležno za odgo­varajuće
upravno područje, odnosno javna ustanova odre­đena posebnim zakonom.

StruČni
ispit

Članak
214.

Uvjerenja
o položenom stručnom ispitu za obavljanje poslova u izgradnji objekata i druga
odgovarajuća uvjerenja o položenom stručnom ispitu stečena na području bivše
Jugoslavije prije 8. listopada 1991. izjednačena su po pravnoj snazi s odgo­varajućim
uvjerenjima stečenim u Republici Hrvatskoj.

Uvjerenja
o položenom stručnom ispitu za obavljanje poslova u izgradnji objekata stečenim
u Republici Hrvatskoj smatraju se uvjerenjima o položenom stručnom ispitu za
obavljanje poslova graditeljstva u smislu ovoga Zakona.

GraĐevni proizvodi

Članak 215.

Priznata tehnička pravila donesena na temelju propisa
koji su važili do 8. listopada 1991. kojima se izravno ili upućivanjem na
tehničke specifikacije propisuju tehnički zahtjevi za proizvode, procese ili
usluge u građenju koji utječu na bitne zahtjeve za građevinu, primjenjuju se u
građenju ako nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona ili propisom donesenim
na temelju ovoga Zakona.

Do donošenja tehničkih specifikacija ili tehničkih
propisa u skladu s ovim Zakonom uporabljivim se smatra i građevni proizvod za
kojeg je dokazano da odgovara uvjetima danim priznatim tehničkim pravilima iz
stavka 1. ovoga članka ako tehničkim propisom nije drukčije određeno.

Popis priznatih tehničkih pravila iz stavka 1. ovoga
članka utvrđuje ministar na prijedlog ravnatelja Državnog zavoda za normizaciju
i mjeriteljstvo.

Članak
216.

Uporabljivost
građevnog proizvoda u smislu članka 215. stav­ka 2. ovoga Zakona dokazuje se
svjedodžbom o ispitivanju, koja se izdaje nakon provedbe postupaka određenih
priznatim tehničkim pravilima iz članka 215. stavka 1. ovoga Zakona.

Postupke
odnosno svjedodžbu iz stavka 1. ovoga članka provodi, odnosno izdaje pravna
osoba ovlaštena za ispitivanje gra­đe­v­­nih proizvoda po posebnom propisu.

Postupke iz stavka 2. ovoga članka može provoditi i
pravna osoba ovlaštena za provedbu postupka ocjenjivanja sukladnosti.

Članak 217.

Odredbe članka 23. ovoga Zakona u dijelu koji se
odnosi na europsko tehničko dopuštenje koje donosi Europska organizacija za
tehnička dopuštenja prestaju se primjenjivati stupanjem na snagu ugovora o
pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji. Odredbe istog članka u
preostalom dijelu prestaju se primjenjivati stupanjem na snagu odgovarajućega
međunarodnog ugovora koji obvezuje Republiku Hrvatsku.

Lokacijski uvjeti

Članak 218.

Uvjeti utvrđeni rješenjem o zadržavanju u prostoru
objekta izdanim na temelju Zakona o postupanju s objektima građenim protivno
prostornim planovima i bez odobrenja za građenje (»Narodne novine«, br. 33/92.)
smatraju se lokacijskim uvjetima u smislu ovoga Zakona ako im nije istekao rok
važenja.

Projekti

Članak 219.

Posebni zakoni i propisi doneseni na temelju tih
zakona kojima je propisana obveza izdavanja potvrda, mišljenja, suglasnosti ili
drugih akata tijela državne uprave i pravnih osoba s javnim ovlastima kao uvjet
za izdavanje građevinske dozvole, a ta obveza nije propisana u skladu s člankom
82. stavkom 1. i 2. ovoga Zakona, odnosno u skladu s ovim Zakonom, uskladit će
se s ovim Zakonom u roku od dvanaest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Do provedbe obveze iz stavka 1. ovoga članka potvrde,
mišljenja, suglasnosti i drugi akti čija je obveza izdavanja, odnosno
pribavljanja propisana kao uvjet za izdavanje građevinske dozvole smatraju se
potvrdom, odnosno mišljenjem iz članka 82. stavka 2. ovoga Zakona.

Glavni projekt

Članak 220.

Glavnim projektom u smislu članka 88. stavka 1.
alineje 1. ovoga Zakona smatra se i glavni projekt koji je izrađen prema Zakonu
o gradnji (»Narodne novine«, br. 52/99., 75/99., 117/01. i 47/03.) ako je
usklađen s Pravilnikom iz stavka 2. ovoga članka.

Obvezni sadržaj, uvjete i način opremanja,
označavanja i ovjeravanja glavnog projekta iz stavka 1. ovoga članka, određuje
ministar Pravilnikom.

Uporabna dozvola

Članak 221.

Za građevinu izgrađenu po ranijim propisima, u
postupku izdavanja uporabne dozvole pokrenutom nakon stupanja na snagu ovoga
Zakona, utvrđuje se je li građevina izgrađena u skladu s građevinskom dozvolom
i propisima koji su vrijedili u vrijeme kad je izdana građevinska dozvola za tu
građevinu.

Građevine izgrađene na temelju građevinske dozvole do
stupanja na snagu ovoga Zakona za koje nije izdana uporabna dozvola smatraju se
uporabljivim građevinama do 31. prosinca 2007.

Posebni sluČajevi gradnje

Članak 222.

Na građevine izgrađene prema članku 60. stavku 1. i
2. Zakona o gradnji (»Narodne novine«, br. 52/99., 75/99., 117/01. i 47/03.) na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 119. ovoga Zakona.

Obustava graĐenja

Članak 223.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona, smatraju se
zatvorenima sva gradilišta na kojima je obustavljeno građenje na temelju
odredbi Zakona o gradnji (»Narodne novine«, br. 52/99., 75/99., 117/01. i
47/03.).

Članak 224.

O dokumentima i aktima koji se izdaju, odnosno donose
na temelju ovoga Zakona ili su od utjecaja za primjenu ovoga Zakona objavljuju
se podaci na službenim WEB stranicama Ministarstva.

Objava podataka iz stavka 1. ovoga članka ne
isključuje obvezu objave dokumenata i akata propisanu ovim Zakonom.

Uvjete za objavljivanje podataka iz stavka 1. ovoga
članka propisuje ministar pravilnikom.

Članak 225.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti
Zakon o gradnji (»Narodne novine«, br. 52/99., 75/99., 117/01. i 47/03.).

Do donošenja pravilnika iz članka 75. ovoga Zakona
primjenjuju se odredbe članka 39. stavka 3. i članka 40. Zakona o gradnji
(»Narodne novine«, br. 52/99., 75/99., 117/01. i 47/03.).

Članak 226.

Ovaj Zakon stupa na snagu 1. siječnja 2004.

Klasa: 360-01/03-01/02

Zagreb, 17. listopada 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 175/2003-2552