## Ustav Republike Hrvatske

### NN 56/1990 (22.12.1990.), Ustav Republike Hrvatske

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE  donosi

if !supportEmptyParas endif

## U S T A V REPUBLIKE HRVATSKE

**1092**

if !supportEmptyParas endif

I. IZVORIŠNE OSNOVE

if !supportEmptyParas endif

Izražavajući tisućljetnu nacionalnu samobitnost i
državnu opstojnost hrvatskoga naroda, potvrđenu slijedom ukupnoga povijesnoga zbivanja
u različitim državnim oblicima te održanjem i razvitkom državotvorne misli o
povijesnom pravu hrvatskoga naroda na punu državnu suverenost, što se
očitovalo:

- u stvaranju hrvatskih kneževina u VI I. stoljeću ;

- u srednjovjekovnoj samostalnoj državi Hrvatskoj
utemeljenoj u IX. stoljeću;

- u Kraljevstvu Hrvata uspostavljenome u X. stoljeću
;

- u održanju hrvatskoga državnog subjektiviteta u
hrvatsko-ugarskoj personalnoj uniji;

- u samostalnoj i suverenoj odluci Hrvatskoga sabora
godine 1527. o izboru kralja iz Habsburške dinastije ;

- u samostalnoj i suverenoj odluci Hrvatskoga sabora
o pragmatičnoj sankciji iz godine 1712 ;

- u zaključcima Hrvatskoga sabora godine 1848. o
obnovi cjelovitosti Trojedne Kraljevine Hrvatske pod banskom vlašću, na temelju
povijesnoga, državnoga i prirodnoga prava hrvatskog naroda;

- u Hrvatsko-ugarskoj nagodbi godine 1868. o
uredenju odnosa izmedu Kraljevine Dalmacije, Hrvatske i Slavonije i Kraljevine
Ugarske na temelju pravnih tradicija obiju država i Pragmatičke sankcije iz
godine 1712 ;

- u odluci Hrvatskoga sabora 29. listopada godkne
1918. o raskidanju državnopravnih odnosa Hrvatske s Austro-Ugarskom te o
istodobnu pristupanju samostalne Hrvatske, s pozivom na povijesno i prirodno
nacionalno pravo, Državi Slovenaca, Hrvata i Srba, proglašenoj na dotadašnjem
teritoriju Habsburške Monarhije;

- u činjenici da odluku Narodnoga vijeća Države SHS
o ujedinjenju sa Srbijom i Crnom Gorom u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca (
1. prosinca 1918), poslije (3. listopada 1929) proglašenoj Kraljevinom
Jugoslavijom, Hrvatski sabor nikada nije sankcionirao;

- u osnutku Banovine Hrvatske godine 1939. kojom je
obnovljena hrvatska državna samobitnost u Kraljevini Jugoslaviji ;

- u uspostavi temelja državne suverenosti u
razdoblju drugoga svjetskoga rata, izraženoj nasuprot proglašenju Nezavisrie
Države Hrvatske (1941) u odlukama Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog
oslobodenja Hrvatske (1943), a potom u Ustavu Narodne Republike Hrvatske (1947)
i poslije u ustavima Socijalističke Republike Hrvatske ( 1963- I 990).

Na povijesnoj prekretnici odbacivanja
komunističicoga sustava i promjena medunarodnog poretka u Europi, hrvatski je
narod, na prvim demokratskim izborima (godine 1990.) slobodno izraženom voljom
potvrdio svoju tisućgodišnju državnu samobitnost i odlučnost za uspostavu
Republike Hrvatske kao suverene države.

Polazeći od iznesenih povijesnih činjenica, te od
opće prihvaćenih načela u suvremenu svijetu i neotuđivosti i nedjeljivosti,
neprenosivosti i nepotrošivosti prava na samoodredenje i državnu suverenost
hrvatskoga naroda, uključujući i neokrnjeno pravo na odcjepljenje i na
udruživanje, kao osnovnih preduvjeta za mir i stabilnost međunarodnog poretka,
Republika Hrvatska ustanovljuje se kao nacionalna država hrvatskoga naroda i
država pripadnika inih naroda i manjina, koji su njezini državljani: Srba,
Muslimana, Slovenaca, Čeha, Slovaka, Talijana, Madžara, Židova i drugih, kojima
se jamči ravnopravnost s građanima hrvatske narodnosti i ostvarivanje
nacionalnih prava u skladu s demokratskim normama OUN i zemalja slobodnoga
svijeta.

Poštujući na slobodnim izborima odlučno izraženu
volju hrvatskoga naroda i svih građana, Republika Hrvatska oblikuje se i
razvija kao suverena i demokratska država u kojoj se jamče i osiguravaju ravnopravnost,
slobode i prava čovjeka i državljanina, te promiče njihov gospodarski i
kulturni napredak i socijalno blagostanje.

if !supportEmptyParas endif

II. TEMELJNE ODREDBE

if !supportEmptyParas endif

Članak 1.

Republika Hrvatska jedinstvena je i nedjeljiva
demokratska i socijalna država.

U Republici Hrvatskoj vlast proizlazi iz naroda i
pripada narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih državljana.

Narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika i
neposrednim odlučivanjem.

if !supportEmptyParas endif

Članak 2.

Suverenitet Republike Hrvatske neotuđiv je, nedjeljiv
i neprenosiv.

Suverenitet Republike Hrvatske prostire se nad
njezinim kopnenim područjem, rijekama, jezerima, prokopima, unutrašnjim morskim
vodama, teritorijalnim morem te zračnim prostorom iznad tih područja.

Republika Hrvatska ostvaruje, u skladu s međunarodnim
pravom, suverena prava i jurisdikciju u morskim područjima i u podmorju
Jadranskoga mora izvan državnoga područja do granica sa susjedima.

Sabor Republike Hrvatske i narod neposredno,
samostalno, u skladu s Ustavom i zakonom, odlučuje:

- o uređivanju gospodarskih, pravnih i političkih
odnosa u Republici Hrvatskoj,

- o očuvanju -prirodnog i kulturnog bogatstva i
korištenju njime ;

if !supportEmptyParas endif

- o udruživanju u saveze s drugim državama.

Saveze s drugim državama Republika Hrvatska sklapa
zadržavajući suvereno pravo da sama odlučuje o prenesenim ovlastima i pravo da
slobodno iz njih istupa.

if !supportEmptyParas endif

Članak 3.

Sloboda, jednakost, nacionalna ravnopravnost,
mirotvorstvo, socijalna pravda, poštivanje prava čovjeka, nepovredivost
vlasništva, očuvanje prirode i čovjekova okoliša, vladavina prava i demokratski
višestranački sustav najviše su vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 4.

U Republici Hrvatskoj državna je vlast ustrojena na
načelu diobe vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudbenu.

if !supportEmptyParas endif

Članak 5.

U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u
suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom.

Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i
poštivati pravni poredak Republike.

if !supportEmptyParas endif

Članak 6.

Slobodno je osnivanje političkih stranaka.

Političke se stranke ustrojavaju po teritorijalnom
načelu.

Nije dopušten rad političke stranke koja svojim
programom ili djelovanjem nasilno ugrožava demokratski ustavni poredak,
neovisnost, jedinstvenost ili teritorijalnu cjelovitost Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 7.

Oružane snage Republike Hrvatske štite njezin
suverenitet i neovisnost i brane njenu teritorijalnu cjelovitost.

Obrambeno se ustrojstvo Republike uređuje zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 8.

Granice se Republike Hrvatske mogu mijenjati samo
odlukom Sabora Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 9.

Hrvatsko državljanstvo, njegovo stjecanje i
prestanak uređuje se zakonom.

Državljanin Republike Hrvatske ne može biti prognan
iz Republike niti mu se može oduzeti državljanstvo, a ne može biti ni izručen
drugoj državi.

if !supportEmptyParas endif

Članak 10.

Republika Hrvatska štiti prava i interese svojih
državljana koji žive ili borave u inozemstvu i promiče njihove veze s
domovinom.

Dijelovima hrvatskoga naroda u drugim državama jamči
se osobita skrb i zaštita Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 1 I.

Grb Republike Hrvatske povijesni je hrvatski grb
čija je osnovica 25 naizmjeničnih crvenih i bijelih (srebrenih) polja.

Zastava Republike Hrvatske sastoji se od tri boje:
crvene, bijele i plave, s povijesnim hrvatskim grbom u sredini.

if !supportEmptyParas endif

Himna je Republike Hrvatske "Lijepa naša domovino".

if !supportEmptyParas endif

Opis povijesnoga hrvatskog grba i zastave i tekst
himne te uporaba i zaštita tih i drugih državnih znamenja ureduje se zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 12.

U Repulici Hrvatskoj u službenoj je uporabi hrvatski
jezik i latinično pismo.

U pojedinim lokalnim jedinicama uz hrvatski jezik i
latinično pismo u službenu se uporabu može uvesti i drugi jezik te čirilično
ili koje drugo pismo pod uvjetima propisanima zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 13.

Glavni je grad Republike Hrvatske Zagreb.

Grad Zagreb je posebna i jedinstvena teritorijalna i
upravna cjelina, kojoj se ustrojstvo uređuje zakonom.

if !supportEmptyParas endif

III. TEMELJNE SLOBODE I PRAVA ČOVJEKA I GRAĐANINA

if !supportEmptyParas endif

1. Zajedničke odredbe

if !supportEmptyParas endif

Članak 14.

Građani Republike Hrvatske imaju sva prava i
slobode, neovisno o njihovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom
ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju,
naobrazbi, društvenom položaju ili drugim osobinama.

Svi su pred zakonom jednaki.

if !supportEmptyParas endif

Članak 15.

U Republici Hrvatskoj ravnopravni su pripadnici svih
naroda i manjina.

Pripadnicima svih naroda i manjina jamči se sloboda
izražavanja narodnosne pripadnosti, slobodno služenje svojim jezikom i pismom i
kulturna autonomija.

if !supportEmptyParas endif

Članak 16.

Slobode i prava mogu se ograničiti samo zakonom da
bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi te pravni poredak, javni moral i
zdravlje.

if !supportEmptyParas endif

Članak 17.

U doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike, te velikih prirodnih nepogoda pojedine
slobode i prava zajamčena Ustavom mogu se ograničiti. O tome odlučuje Sabor
Republike Hrvatske dvotrećinskom većinom svih zastupnika, a ako se Sabor ne
može sastati, predsjednik Republike.

Opseg ograničenja mora biti primjeren naravi
pogibelji, a za posljedicu ne može imati nejednakost građana s obzirom na rasu,
boju kože, spol, jezik, vjeru, nacionalno ili socijalno podrijetlo.

Niti u slučaju neposredne opasnosti za opstanak
države ne može se ograničiti primjena odredbi ovoga Ustava o pravu na život,
zabrani mučenja, surovog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, o
pravnoj određenosti kažnjivih djela i kazni, te o slobodi misli, savjesti i
vjeroispovijedi.

if !supportEmptyParas endif

Članak 18.

Jamči se pravo na žalbu protiv pojedinačnih pravnih
akata donesenih u postupku prvog stupnja pred sudom ili drugim ovlaštenim
tijelom.

Pravo na žalbu može biti iznimno isključeno u
slučajevima određenima zakonom ako je osigurana druga pravna zaštita.

if !supportEmptyParas endif

Članak 19.

Pojedinačni akti državne uprave i tijela koja imaju
javne ovlasti moraju biti utemeljeni na zakonu.

Zajamčuje se sudska kontrola zakonitosti
pojedinačnih akata upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti.

if !supportEmptyParas endif

Članak 20.

Tko se ogriješi o odredbe ovoga Ustava o temeljnim
slobodama i pravima čovjeka i građanina, osobno je odgovoran i ne može se opravdati
višim nalogom.

if !supportEmptyParas endif

2. Osobne i političke slobode i prava

if !supportEmptyParas endif

Članak 21.

Svako ljudsko biće ima pravo na život.

U Republici Hrvatskoj nema smrtne kazne

if !supportEmptyParas endif

Članak 22.

Čovjekova je sloboda i osobnost nepovrediva. Nikomu
se ne smije oduzeti ili ograničiti sloboda, osim kada je to određeno zakonom, o
čemu odlučuje sud.

if !supportEmptyParas endif

Članak 23.

Nitko ne smije biti podvrgnut bilo kakvu obliku
zlostavljanja ili, bez svoje privole, liječničkim ili znanstvenim pokusima.

Zabranjen je prisilni i obvezatni rad.

if !supportEmptyParas endif

Članak 24.

Nitko ne može biti uhićen ili pritvoren bez
pismenoga, sudbenog i na zakonu utemeljenog naloga. Takav nalog mora biti
pročitan i uručen uhićeniku prilikom oduzimanja slobode.

Bez sudbenoga naloga redarstvo može uz obvezu da je
odmah preda sudu uhititi osobu protiv koje postoji osnovana sumnja da je
počinila teško kazneno djelo određeno zakonom. Uhićena osoba mora odmah na
način njoj razumljiv biti obaviještena o razlozima uhićenja, te o svojim
pravima utvrdenima zakonom.

Svaka se osoba koja je uhićena ili pritvorena ima
pravo žaliti sudu, koji će bez odgode odlučiti o zakonitosti lišenja slobode.

if !supportEmptyParas endif

Članak 25.

Sa svakim se uhićenikom i osuđenikom mora postupati
čovječno i poštivati njegovo dostojanstvo.

Tko je god pritvoren i optužen zbog kaznenog djela,
ima pravo u najkraćem roku, odredenom zakonom, biti izveden pred sud i u
zakonskom roku oslobođen ili osuden.

Pritvorenik se, uz zakonsko jamstvo, može pustiti da
se brani sa slobode.

Svatko tko je bio nezakonito lišen slobode ili
osuđen ima, u skladu sa zakonom, pravo na odštetu i javnu ispriku.

if !supportEmptyParas endif

Članak 26.

Svi su građani i stranci jednaki pred sudovima i
drugim državnim i inim tijelima koja imaju javne ovlasti.

if !supportEmptyParas endif

Članak 27.

Odvjetništvo kao samostalna i neovisna služba osigurava
građanima pravnu pomoć, u skladu sa zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 28.

Svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim
za kazneno djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja.

if !supportEmptyParas endif

Članak 29.

Svatko tko je osumnjičen ili optužen zbog kaznenog
djela ima pravo:

- na pravično suđenje pred nadležnim sudom
ustanovljenime zakonom;

- u najkraćem roku biti izviješten o razlozima
optužbe što se diže protiv njega i o dokazima koji ga terete;

- na branitelja i nesmetano općenje s braniteljem, i
s tim pravom mora biti upoznat;

- da mu se sudi u njegovoj nazočnosti, ukoliko je
dostupan sudu, te da se brani sam ili uz pomoć branitelja kojega je sam
izabrao.

Okrivljenik i optuženik ne smije se siliti da
iskazuje protiv sebe ili da prizna krivnju.

Dokazi pribavljeni na nezakonit način ne mogu se
uporabiti u sudskom postupku.

if !supportEmptyParas endif

Članak 30.

Kaznena osuda za teška i osobito nečasna kaznena
djela može, u skladu sa zakonom, imati za posljedicu gubitak stečenih ili
zabranu stjecanja na određeno vrijeme nekih prava na obavljanje određenih
poslova, ako to zahtijeva zaštita pravnog poretka.

if !supportEmptyParas endif

Članak 31.

Nitko ne može biti kažnjen za djelo koje prije nego
je počinjeno nije bilo utvrđeno zakonom ili međunarodnim pravom kao kazneno
djelo, niti mu se može izreći kazna koja nije bila određena zakonom. Ako zakon
nakon počinjenog djela odredi blažu kaznu, odredit će se takva kazna.

Nitko ne može ponovno biti suđen za djelo za koje je
već bio suđen i za koje je donesena pravomoćna sudska odluka.

Ne može se ponoviti kazneni postupak protiv osobe
koja je oslobođena pravomoćnom presudom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 32.

Svatko tko se zakonito nalazi na teritoriju
Republike ima pravo slobodno se kretati i birati boravište.

Svaki građanin Republike ima pravo u bilo koje doba
napustiti teritorij države i naseliti se trajno ili privremeno u inozemstvu i
bilo kada se vratiti u domovinu.

Pravo kretanja na teritoriju Republike, pravo ulaska
u nju i izlaska iz nje može se iznimno ograničiti zakonom, ako je to nužno radi
zaštite pravnog poretka, ili zdravlja, prava i sloboda drugih.

if !supportEmptyParas endif

Članak 33.

Strani državljanin i osobe bez državljanstva mogu
dobiti utočište u Republici Hrvatskoj, osim ako su progonjeni za nepolitičke
zločine i djelatnosti oprečne temeljnim načelima međunarodnog prava.

Stranac koji se zakonito nalazi na teritoriju
Republike ne može biti protjeran ni izručen drugoj državi, osim kad se mora
izvršiti odluka donesena u skladu s međunarodnim ugovorom i zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 34.

Dom je nepovrediv.

Samo sud može obrazloženim pismenim nalogom
utemeljenim na zakonu odrediti da se dom ili drugi prostor pretraži.

Pravo je stanara da on ili njegov zastupnik i
obvezatno dva svjedoka budu nazočni pri pretrazi doma ili drugoga prostora.

U skladu s uvjetima što ih predviđa zakon,
redarstvene vlasti mogu i bez sudskog naloga ili privole držatelja stana ući u
dom ili prostorije te izvršiti pretragu bez nazočnosti svjedoka, ako je to
neophodno radi izvršenja naloga o uhićenju ili radi hvatanja počinitelja
kaznenog djela odnosno otklanjanja ozbiljne opasnosti po život i zdravlje Ijudi
ili imovinu većeg opsega.

Pretraga radi pronalaženja ili osiguranja dokaza za
koje postoji osnovana vjerojatnost da se nalaze u domu počinitelja kaznenog
djela, može se poduzeti samo u nazočnosti svjedoka.

if !supportEmptyParas endif

Članak 35.

Svakomu se građaninu janmči štovanje i pravna
zaštita njegova osobnog i obiteljskog života, dostojanstva, ugleda i časti.

if !supportEmptyParas endif

Članak 36.

Sloboda i tajnost dopisivanja i svih drugih oblika
općenja zajamčena je i nepovrediva.

Samo se zakonom mogu propisati ograničenja nužna za
zaštitu sigurnosti Republike ili provedbu kaznenog postupka.

if !supportEmptyParas endif

Članak 37.

Svakom se jamči sigurnost i tajnost osobnih
podataka. Bez privole ispitanika, osobni se podaci mogu prikupljati, obrađivati
i koristiti samo uz uvjete određene zakonom.

Zakonom se uređuje zaštita podataka te nadzor nad
djelovanjem informatičkih sustava u Republici.

Zabranjena je uporaba osobnih podataka suprotna
utvrđenoj svrsi njihovoga prikupljanja.

if !supportEmptyParas endif

Članak 38.

Jamči se sloboda mišljenja i izražavanja misli.

Sloboda izražavanja misli obuhvaća osobito slobodu
tiska i drugih sredstava priopćavanja, slobodu govora i javnog nastupa i
slobodno osnivanje svih ustanova javnog priopćavanja.

Zabranjuje se cenzura. Novinari imaju pravo na
slobodu izvještavanja i pristupa informaciji.

Jamči se pravo na ispravak svakomu komu je javnom
viješću povrijeđeno Ustavom utvrdeno pravo.

if !supportEmptyParas endif

Članak 39.

Zabranjeno je i kažnjivo svako pozivanje ili
poticanje na rat ili uporabu nasilja, na nacionalnu, rasnu ili vjersku mržnju ili
bilo koji oblik nesnošljivosti.

if !supportEmptyParas endif

Članak 40.

Jamči se sloboda savjesti i vjeroispovijedi i
slobodno javno očitovanje vjere ili drugog uvjerenja.

if !supportEmptyParas endif

Članak 41.

Sve vjerske zajednice jednake su pred zakonom i
odvojene od države.

Vjerske zajednice slobodne su, u skladu sa zakonom,
javno obavljati vjerske obrede, osnivati škole, učilišta, druge zavode,
socijalne i dobrotvorne ustanove te upravljati njima, a u svojoj djelatnosti
uživaju zaštitu i pomoć države.

if !supportEmptyParas endif

Članak 42.

Svim se građanima priznaje pravo na mirno okupljanje
i javni prosvjed.

if !supportEmptyParas endif

Članak 43.

Građanima se jamči pravo na slobodno udruživanje
radi zaštite njihovih probitaka ili zauzimanja za socijalna, gospodarska,
politička, nacionalna, kulturna ili druga uvjerenja i ciljeve. Radi toga
građani mogu slobodno osnivati političke stranke, sindikate i druge udruge,
uključivati se u njih ili iz njih istupati.

Pravo slobodnog udruživanja ograničeno je zabranom
nasilnog ugrožavanja demokratskoga ustavnog poretka, te neovisnosti,
jedinstvenosti i teritorijalne cjelovitosti Republike.

if !supportEmptyParas endif

Članak 44.

Svaki građanin Republike ima pravo, pod jednakim
uvjetima, sudjelovati u

obavljanju javnih poslova i biti primljen u javne
službe.

if !supportEmptyParas endif

Članak 45.

Biračko pravo, opće i jednako, imaju svi državljani
Republike s navršenih 18 godina. Biračko se pravo ostvaruje na neposrednim
izborima tajnim glasovanjem.

U izborima za Sabor i predsjednika Republike
ostvarivanje biračkog prava Republika osigurava i svojim državljanima koji se u
doba izbora zateknu izvan njezinih granica tako da mogu glasovati i u državama
u kojima se nalaze ili na koji drugi način određen zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 46.

Svaki građanin ima pravo slati predstavke i
pritužbe, davati prijedloge državnim i drugim javnim tijelima i dobiti na njih
odgovor.

if !supportEmptyParas endif

Članak 47.

Vojna obveza i obrana Republike dužnost je svih za
to sposobnih građana.

Dopušten je prigovor savjesti onima koji poradi
svojih vjerskih ili moralnih nazora nisu pripravni sudjelovati u obavljanju
vojničkih dužnosti u oružanim snagama. Te su osobe obvezane ispunjavati druge
dužnosti odredene zakonom.

if !supportEmptyParas endif

3. Gospodarska, socijalna i kulturna prava

if !supportEmptyParas endif

Članak 48.

Jamči se pravo vlasništva.

Vlasništvo obvezuje. Nositelji vlasničkoga prava i
njihovi korisnici dužni su pridonositi općem dobru.

Strana osoba može stjecati pravo vlasništva uz
uvjete odredene zakonom.

Jamči se pravo nasljeđivanja.

if !supportEmptyParas endif

Članak 49.

Poduzetnička i tržišna sloboda temelj su
gospodarskog ustroja Republike.

Država osigurava svim poduzetnicima jednak pravni
položa,j na tržištu. Zabranjeni su monopoli.

Republika potiče gospodarski napredak i socijalno
blagostanje građana i brine se za gospodarski razvitak svih svojih krajeva.

Prava stečena ulaganjem kapitala ne mogu se umanjiti
zakonom niti drugim pravnim aktom.

Inozemnom ulagaču jamči se slobodno iznošenje dobiti
i uloženog kapitala.

if !supportEmptyParas endif

Članak 50.

Zakonom je moguće u interesu Republike ograničiti
ili oduzeti vlasništvo, uz naknadu tržišne vrijednosti.

Poduzetnička se sloboda i vlasnička prava mogu
iznimno ogcaničiti zakonom radi zaštite interesa i sigurnosti Republike,
prirode, ljudskog okoliša i zdravlja Ijudi.

if !supportEmptyParas endif

Članak 51.

Svatko je dužan sudjelovati u podmirenju javnih
troškova, u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima.

Porezni se sustav temelji na načelima jednakosti i
pravednosti.

if !supportEmptyParas endif

Članak 52.

More, morska obala i otoci, vode, zračni prostor,
rudno blago i druga prirodna bogatstva, ali i zemljište, šume, biljni i
životinjski svijet, drugi dijelovi prirode, nekretnine i stvari od osobito
kulturnog, povijesnog, gospodarskog i ekološkog značenja, za koje je zakonom
određeno da su od interesa za Republiku, imaju njezinu osobitu zaštitu.

Zakonom se određuje način na koji dobra od interesa
za Republiku mogu upotrebljavati i iskorištavati ovlaštenici prava na njima i
vlasnici, te naknada za ograničenja kojima su podvrgnuti.

if !supportEmptyParas endif

Članak 53.

Narodna banka Hrvatske je centralna banka Republike
Hrvatske.

Narodna banka Hrvatske odgovorna je, u okviru svojih
prava i dužnosti, za stabilnost valute i za opću likvidnost plaćanja u zemlji i
prema inozemstvu.

Narodna banka Hrvatske u svom radu je samostalna i
odgovorna Saboru Republike Hrvatske. Dobit ostvarena poslovanjem Narodne banke
Hrvatske pripada državnom proračunu.

Položaj Narodne banke Hrvatske uređuje se zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 54.

Svatko ima pravo na rad i slobodu rada.

Svatko slobodno bira poziv i zaposlenje i svakomu je
pod jednakim uvjetima dostupno svako radno mjesto i dužnost.

if !supportEmptyParas endif

Članak 55.

Svaki zaposleni ima prava na zaradu kojom može
osigurati sebi i obitelji slobodan i dostojan život.

Najduže radno vrijeme odreduje se zakonom.

Svaki zaposleni ima pravo na tjedni odmor i plaćeni
godišnji odmor i ovih se prava ne može odreći.

Zaposleni mogu imati, u skladu sa zakonom, udjela
pri odlučivanju u poduzeću.

if !supportEmptyParas endif

Članak 56.

Pravo zaposlenih i članova njihovih obitelji na
socijalnu sigurnost i socijalno osiguranje ureduje se zakonom i kolektivnim
ugovorom.

Prava u svezi s porođajem, materinstvom i njegom
djece uređuju se zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 57.

Slabim, nemoćnima i drugim, zbog nezaposlenosti ili
nesposobnosti za rad, nezbrinutim gradanima Republika osigurava pravo na pomoć
za podmirenje osnovnih životnih potreba.

Posebnu skrb Republika posvećuje zaštiti invalidnih
osoba i njihovu uključivanju u društveni život.

Ne može se zabraniti primanje humanitarne pomoći iz
inozemstva.

if !supportEmptyParas endif

Članak 58.

Svakomu se građaninu jamči pravo na zdravstvenu
zaštitu.

if !supportEmptyParas endif

Članak 59.

Radi zaštite svojih gospodarskih i socijalnih
interesa, svi zaposleni i poslodavci imaju pravo osnivati sindikate i slobodno
u njih stupati i iz njih istupati.

Sindikati mogu osnivati svoje saveze i udruživati se
u medunarodne sindikalne organizacije.

U oružanlm snagama i redarstvu zakonom se može
ograničiti sindikalno organiziranje.

if !supportEmptyParas endif

Članak 60.

Jamči se pravo na štrajk.

U oružanim snagama, redarstvu, državnoj upravi i
javnim službama određenima zakonom može se ograničiti pravo na štrajk.

if !supportEmptyParas endif

Članak 61.

Obitelj je pod osobitom zaštitom Republike.

Brak i pravni odnosi u braku, izvanbračnoj zajednici
i obitelji uređuju se zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 62.

Republika štiti materinstvo, djecu i mladež te
stvara socijalne, kulturne, odgojne, materijalne i druge uvjete kojima se
promiče ostvarivanje prava na dostojan život.

if !supportEmptyParas endif

Članak 63.

Roditelji su dužni odgajati, uzdržavati i školovati
djecu te imaju pravo i slobodu da samostalno odlučuju o odgoju djece.

Roditelji su odgovorni osigurati pravo djetetu na
potpun i skladan razvoj njegove osobnosti.

Tjelesno i duševno oštećeno i socijalno zapušteno
dijete ima pravo na osobitu njegu, obrazovanje i skrb.

Djeca su dužna brinuti se za stare i nemoćne
roditelje. Republika osobitu skrb posvećuje maloljetnicima bez roditelja i
onima za koje se ne brinu roditelji.

if !supportEmptyParas endif

Članak 64.

Dužnost je svih da štite djecu i nemoćne osobe.
Djeca ne mogu biti primljena na rad prije zakonom određene dobi niti smiju biti
prisiljavana na rad koji štetno utječe na njihovo zdravlje ili ćudoređe, niti
im se takav rad smije dopustiti.

Mladež, majke i invalidne osobe imaju pravo na
osobitu zaštitu na radu.

if !supportEmptyParas endif

Članak 65.

Osnovno je školovanje obvezatno i besplatno.

Svakomu je dostupno, pod jednakim uvjetima,
srednjoškolsko i visokoškolsko obrazovanje u skladu s njegovim sposobnostima.

if !supportEmptyParas endif

Članak 66.

Uz uvjete određene zakonom, građani mogu osnivati
privatne škole i učilišta.

if !supportEmptyParas endif

Članak 67.

Jamči se autonomija sveučilišta.

Sveučilište samostalno odlučuje o svom ustrojstvu i
djelovanju, u skladu sa zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 68.

Jamči se sloboda znanstvenoga, kulturnog i
umjetničkog stvaralaštva.

Republika potiče i pomaže razvitak znanosti, kulture
i umjetnosti.

Republika štiti znanstvena, kulturna i umjetnička
dobra kao duhovne narodne vrednote.

Jamči se zaštita moralnih i materijalnih prava koja
proistječu iz znanstvenoga, kulturnog, umjetničkog, intelektualnog i drugog
stvaralaštva.

Republika potiče i pomaže skrb o tjelesnoj kulturi i
športu.

if !supportEmptyParas endif

Članak 69.

Svatko ima pravo na zdrav život.

Republika osigurava pravo građana na zdrav okoliš.
Građani, državna, javna i gospodarska tijela i udruge dužni su, u sklopu svojih
ovlasti i djelatnosti, osobitu skrb posvećivati zaštiti zdravlja ljudi, prirode
i ljudskog okoliša.

if !supportEmptyParas endif

IV. USTROJSTVO DRŽAVNE VLASTI

if !supportEmptyParas endif

1. Sabor Republike Hrvatske

if !supportEmptyParas endif

Članak 70.

Sabor Republike Hrvatske je predstavničko tijelo
građana i nositelj zakonodavne vlasti u Republici Hrvatskoj.

Sabor Republike Hrvatske se sastoji od Zastupničkog
doma i Županijskog doma.

if !supportEmptyParas endif

Članak 71.

Zastupnički dom ima najmanje 100, a najviše 160
zastupnika koji se, na temelju općeg i jednakoga biračkog prava, biraju
neposredno tajnim glasovanjem.

U Županijski dom građani svake županije, na temelju općega
biračkog prava, biraju neposredno tajnim glasovanjem tri zastupnika.

Predsjednik Republike po isteku mandata postaje, ako
se izričito ne odrekne te dužnosti, doživotni član Županijskog doma.

Predsjednik Republike može imenovati iz reda za
Republiku osobito zaslužnih građana do pet zastupnika u Županijski dom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 72.

Zastupnici se u domove Sabora Republike Hrvatske
biraju na vrijeme od četiri godine.

Nitko ne može istodobno biti zastupnikom u
Zastupničkom domu i Županijskom domu.

Zakonom se odreduje broj, uvjeti i postupak izbora
zastupnika u domove Sabora.

if !supportEmptyParas endif

Članak 73.

Izbori se za zastupnike u domove Sabora Republike
Hrvatske održavaju najkasnije 60 dana nakon isteka mandata ili raspuštanja
domova Sabora.

Prvo zasjedanje domova Sabora Republike Hrvatske
održava se najkasnije 20 dana nakon provedenih izbora.

if !supportEmptyParas endif

Članak 74.

Zastupnici u Saboru Republike Hrvatske nemaju
obvezujući mandat.

Zastupnici u Saboru primaju stalnu novčanu naknadu i
imaju druga prava određena zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 75.

Zastupnici u Saboru Republike Hrvatske imaju
imunktet.

Zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu
odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasovanje u
Saboru.

Zastupnik ne može biti pritvoren niti se protiv
njega može pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja doma Sabora.

Zastupnik može biti pritvoren bez odobrenja doma
Sabora samo ako je zatečen da vrši kažnjivo djelo za koje je propisana kazna
zatvora u trajanju dužem od pet godina. O takvom se slučaju izvješćuje
predsjednika doma Sabora.

Ako dom Sabora nije na okupu, odobrenje da se
zastupnik liši slobode ili da se protiv njega nastavi kazneni postupak daje i o
njegovu pravu na imunitet odlučuje mandatno-imunitetna komisija doma, s time
što njezinu odluku mora naknadno potvrditi dom Sabora.

if !supportEmptyParas endif

Članak 76.

Trajanje mandata zastupnicima u Saboru Republike
Hrvatske može se zakonom produžiti samo u slučaju rata.

if !supportEmptyParas endif

Članak 77.

Zastupnički dom i Županijski dom mogu se raspustiti
ako to odluči većina svih njihovih zastupnika.

Predsjednik Republike može, u skladu s Ustavom,
raspustiti Zastupnički dom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 78.

Domovi Sabora Republike Hrvatske redovito zasjedaju
dva puta godišnje: prvi put, izmedu 15. siječnja i 30. lipnja i drugi put,
izmedu 15. rujna i 15. prosinca.

Domovi Sabora Republike Hrvatske zasjedaju
izvanredno na zahtjev predsjednika Republike, Vlade ili većine zastupnika u
domu.

if !supportEmptyParas endif

Članak 79.

Unutarnje ustrojstvo i način rada Zastupničkog doma
i Županijskog doma uređuje se poslovnikom, u skladu s Ustavom.

Poslovnik doma donosi se većinom glasova svih
zastupnika.

Zastupnički dom i Županijski dom imaju predsjednika
i jednog ili više potpredsjednika.

if !supportEmptyParas endif

Prava i dužnosti predsjednika i potpredsjednika doma
utvrđuju se poslovnikom.

Predsjednik Zastupničkog doma predsjednik je i
Sabora Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 80.

Zastupnički dom:

- odlučuje o donošenju i promjeni Ustava;

- donosi zakone;

- donosi državni proračun;

- odlučuje o ratu i miru;

- odlučuje o promjeni granica Republike;

- raspisuje referendum;

- obavlja izbore, imenovanja i razrješenja, u skladu
s ustavom i zakonom

- nadzire rad Vlade Republike Hrvatske i drugih
nositelja javnih dužnosti odgovornih Saboru, u skladu s Ustavom i zakonom;

- daje amnestiju za kaznena djela;

- obavlja druge poslove utvrđene Ustavom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 81.

Županijski dom:

- predlaže Zastupničkomu domu zakone i raspisivanje
referenduma;

- raspravlja i može davati mišljenje o pitanjima
koja su u djelokrugu Zastupničkog doma;

- daje Zastupničkomu domu prethodno mišljenje u
postupku donošenja Ustava te zakona kojima se uređuju nacionalna prava,
razrađuju Ustavom utvrđene slobode i prava čovjeka i građanina, izborni sustav,
ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i ustrojstvo lokalne
samouprave i uprave;

- može u roku od petnaest dana od dana izglasavanja
zakona u Zastupničkom domu, uz obrazloženo mišljenje, vratiti zakon na ponovno
odlučivanje Zastupničkomu domu. U tom slučaju Zastupnički dom o donošenju
zakona odlučuje natpolovičnom većinom svih zastupnika, osim kada Zastupnički
dom zakone donosi dvotrećinskom većinom;

- obavlja druge poslove utvrđene Ustavom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 82.

Ako Ustavom nije drugačije određeno, Zastupnički dom
i Županijski dom donose odluke većinom glasova ukoliko je na sjednici nazočna
većina zastupnika.

Zastupnici glasuju osobno.

if !supportEmptyParas endif

Članak 83.

Zakone kojima se uređuju nacionalna prava
Zastupnički dom donosi dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika.

Zakone kojima se razrađuju Ustavom utvrđene slobode
i prava čovjeka i građanina, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada
državnih tijela i ustrojstvo lokalne samouprave i uprave Zastupnički dom donosi
većinom glasova svih zastupnika.

if !supportEmptyParas endif

Članak 84.

Sjednice su domova Sabora Republike Hrvatske javne.

if !supportEmptyParas endif

Članak 85.

Pravo da predlaže zakone ima svaki zastupnik u
Zastupničkom domu, radna tijela Zastupničkog doma, Županijski dom i Vlada
Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 86.

Zastupnici u domovima Sabora Republike Hrvatske
imaju, u skladu s poslovnikom pravo, postavljati Vladi Republike Hrvatske i
pojedinim ministrima zastupnička pitanja.

if !supportEmptyParas endif

Članak 87.

Zastupnički dom može raspisati referendum o
prijedlogu za promjenu Ustava, o prijedlogu zakona ili o drugom pitanju iz svog
djelokruga.

Predsjednik Republike može na prijedlog Vlade i uz
supotpis predsjednika Vlade raspisati referendum o prijedlogu promjene Ustava
ili o drugom pitanju za koje drži da je važno za neovisnost, jedinstvenost i
opstojnost Republike.

if !supportEmptyParas endif

Na referendumu se odlučuje većinom birača koji su
glasovali, uz uvjet da je referendumu pristupila većina od ukupnog broja birača
u Republici.

Odluka donesena na referendumu obvezatna je. O
referendumu se donosi zakon.

if !supportEmptyParas endif

Članak 88.

Zastupnički dom može, najviše na vrijeme od godinu
dana, ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja
iz njegova djelokruga, osim onih koja se odnose na razradu Ustavom utvrđenih
sloboda i prava čovjeka i građanina, nacionalna prava, izborni sustav,
ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave.

Uredbe na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati
unatrag.

Uredbe donesene na temelju zakonske ovlasti prestaju
vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti, ako Zastupnički
dom ne odluči drukčije.

if !supportEmptyParas endif

Članak 89.

Zakone proglašava predsjednik Republike u roku osam
dana od kad su, u skladu s Ustavom, doneseni u Zastupničkom domu.

if !supportEmptyParas endif

Članak 90.

Prije nego što stupe na snagu, zakoni se objavljuju
u "Narodnim novinama", službenome listu Republike.

Zakon stupa na snagu najranije osmi dan od dana
njegove objave, osim ako nije zbog osobito opravdanih razloga zakonom drukčije
određeno. Samo pojedine odredbe zakona mogu imati povratno djelovanje.

if !supportEmptyParas endif

Članak 91.

Državni se prihodi i rashodi utvrđuju u državnom
proračunu.

U zakonu čija primjena traži financijska sredstva,
moraju se predvidjeti njihovi izvori.

if !supportEmptyParas endif

Članak 92.

Domovi Sabora Republike Hrvatske mogu osnivati
istražna povjerenstva za svako pitanje od javnog interesa.

Istražna povjerenstva imaju sastav, djelokrug i
ovlasti u skladu sa zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 93.

Pučki je pravobranitelj opunomoćenik Sabora
Republike Hrvatske koji štiti ustavna i zakonska prava građana u postupku pred
državnom upravom i tijelima koja imaju javne ovlasti.

Pučkog pravobranitelja bira Zastupnički dom na
vrijeme od osam godina.

Uvjeti za izbor i razrješenje, djelokrug i način
rada pučkog pravobranitelja i njegovih zamjenika uređuju se zakonom.

if !supportEmptyParas endif

2. Predsjednik Republike Hrvatske

if !supportEmptyParas endif

Članak 94.

Predsjednik Republike Hrvatske državni je poglavar.
Predsjednik Republike zastupa Republiku u zemlji i inozemstvu, brine se za poštivanje
Ustava, osigurava opstojnost i jedinstvenost Republike i redovno djelovanje
državne vlasti.

if !supportEmptyParas endif

Članak 95.

Predsjednik Republike bira se na temelju općeg i
jednakog biračkog prava na neposrednim izborima tajnim glasovanjem na vrijeme
od pet godina.

Predsjednikom Republike nitko ne može biti više od
dva puta.

Predsjednik Republike bira se većinom svih birača
koji su glasovali. Ako ni jedan od kandidata ne dobije takvu većinu, izbor se
ponavlja nakon 14 dana.

Na ponovljenom izboru pravo da budu birani imaju dva
kandidata koja su u prvom glasovanju dobili najviše glasova. Ako koji od tih
kandidata odustane, pravo da bude ponovno biran stječe kandidat koji je
sljedeći po broju dobivenih glasova.

Izbor predsjednika Republike obavlja se najmanje 30,
a najviše 60 dana prije isteka mandata.

Prije nego preuzme dužnost, predsjednik Republike
polaže svečanu zakletvu kojom se obvezuje na vjernost Ustavu.

Izbor predsjednika Republike uređuje se zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 96.

Predsjednik Republike ne može, osim stranačke, obavljati
nikakvu drugu javnu ili profesionalnu dužnost.

if !supportEmptyParas endif

Članak 97.

U slučaju smrti, ostavke ili trajne spriječenosti
predsjednika Republike da obavlja svoju dužnost, nastup koje utvrđuje Ustavni
sud Republike Hrvatske na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, dužnost
predsjednika Republike privremeno preuzima predsjednik Sabora Republike H
rvatske.

Izbor novog predsjednika Republike mora se obaviti u
roku 60 dana od dana kada je bivši predsjednik prestao obavljati dužnost.

if !supportEmptyParas endif

Članak 98.

Predsjednik Republike:

- raspisuje izbore za domove Sabora Republike
Hrvatske i saziva ih na  prvo zasjedanje
;

- raspisuje referendum, u skladu s Ustavom;

- imenuje i razrješuje dužnosti predsjednika Vladc
Republike Hrvatske;

- na prijedlog predsjednika Vlade Republike Hrvatske
imenuje i razrješuje dužnosti njezine potpredsjednike i članove;

- daje pomilovanja;

- dodjeljuje odlikovanja i priznanja odredena
zakonom;

- obavlja druge dužnosti odredene Ustavom

if !supportEmptyParas endif

Članak 99.

Predsjednik Republike, na prijedlog Vlade, odlučuje o
osnivanju diplomatskih i drugih predstavništava Republike Hrvatske u
inozemstvu.

Predsjednik Republike postavlja i opoziva
diplomatske predstavnike Republike Hrvatske te prima vjerodajnice i opozivna
pisma inozemnih diplomatskih predstavnika.

if !supportEmptyParas endif

Članak 100.

Predsjednik Republike vrhovni je zapovjednik
oružanih snaga Republike Hrvatske.

Predsjednik Republike imenuje članove Vijeća narodne
obrane Republike Hrvatske i predsjedava mu, imenuje i razrješuje dužnosti vojne
zapovjednike, u skladu sa zakonom.

Na temelju odluke Sabora Republike Hrvatske
predsjednik Republike objavljuje rat i zaključuje mir.

if !supportEmptyParas endif

Članak 101.

Predsjednik Republike donosi uredbe sa zakonskom
snagnm i poduzima izvanredne mjere u slučaju ratnog stanja ili neposredne
ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike, ili kad su tijela državne
vlasti onemogućena da redovito obavljaju ustavne dužnosti. Dok se predsjednik
Republike koristi tim ovlastima, Zastupnički dom ne može biti raspušten.

Predsjednik Republkke podnijet će uredbe sa
zakonskom snagom na potvrdu Zastupničkomu domu Sabora Republike Hrvatske čim se
Sabor bude mogao sastati.

if !supportEmptyParas endif

Članak 102.

Predsjednik Republike može sazvati sjednicu Vlade
Republike Hrvatske i stavljati na njezin dnevni red pitanja za koja smatra da
ih treba razmotriti.

Predsjednik Republike predsjedava sjednici Vlade na
kojoj je nazočan.

if !supportEmptyParas endif

Članak 103.

Predsjednik Republike može Saboru Republike Hrvatske
upućivati poslanice, a jednom godišnje podnosi mu izvještaj o stanju u
Republici.

if !supportEmptyParas endif

Članak 104.

Predsjednik Republike na prijedlog Vlade i uz
supotpis njezina predsjednika, a nakon savjetovanja s predsjednikom Doma, može
raspustiti Zastupnički dom, ako taj Dom izglasa nepovjerenje Vladi ili ako za
mjesec dana od dana predlaganja ne prihvati državni proračun.

Predsjednik Republike ne može ponovno raspustiti
Zastupnički dom prije isteka godine dana od dana raspuštanja.

if !supportEmptyParas endif

Članak 105.

Predsjednik Republike odgovoran je za povredu Ustava
koju počini u obavljanju svojih dužnosti.

Postupak za utvrđivanje posebne odgovornosti predsjednika
Republike može pokrenuti Zastupnički dom dvotrećinskom većinom svih zastupnika.

O odgovornosti predsjednika Republike odlučuje
Ustavni sud Republike Hrvatske dvotrećinskom većinom svih sudaca.

Ako Ustavni sud Republike Hrvatske utvrdi njegovu odgovornost,
predsjedniku Republike prestaje dužnost po sili Ustava.

if !supportEmptyParas endif

Članak 106.

Predsjedniku Republike u obavljanju njegovih ovlasti
pomažu Predsjedničko vijeće i druga savjetodavna i pomoćna tijela kojima
članove imenuje i razrješuje predsjednik Republike.

if !supportEmptyParas endif

3. Vlada Republike Hrvatske

if !supportEmptyParas endif

Članak 107.

Vlada Republike Hrvatske obavlja izvršnu vlast u
skladu s Ustavom i zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 108.

Vladu Republike Hrvatske čine predsjednik,
potpredsjednici, ministri i drugi njezini članovi.

if !supportEmptyParas endif

Članak 109.

Ustrojstvo i način rada i odlučivanja Vlade
propisuje se zakonom i njenim poslovnikom.

Unutarnje ustrojstvo ministarstva, Vlada uređuje
uredbama, a za obavljanje svojih poslova osniva službe.

if !supportEmptyParas endif

Članak 110.

Vlada donosi uredbe u skladu s Ustavom i zakonom,
predlaže zakone i državni proračun te provodi zakone i druge propise koje
donosi Sabor Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 111.

Vlada je odgovorna predsjedniku Republike i
Zastupničkomu domu Sabora Republike Hrvatske.

Predsjednik, potpredsjednici i članovi Vlade
zajednički su odgovorni za odluke koje Vlada donosi, a osobno su odgovorni za
svoje područje rada.

if !supportEmptyParas endif

Članak 112.

Predsjednik Vlade, najkasnije 15 dana pošto je
imenovan, predstavlja Vladu Zastupničkomu domu i traži glasovanje o povjerenju
Vladi.

Imenovanje predsjednika i članova Vlade prihvaćeno
je ako joj je povjerenje iskazala većina svih zastupnika u Zastupničkom domu.

if !supportEmptyParas endif

Članak 113.

Na prijedlog najmanje jedne desetine zastupnika u
Zastupničkomu domu može se pokrenuti pitanje povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinomu
njezinom članu ili Vladi u cjelini.

Glasovanje o povjerenju Vladi može zahtijevati i
njezin predsjednik.

Ne može se glasovati o povjerenju prije nego
proteknu tri dana od dana dostave prijedloga Zastupničkom domu.

Odluka o nepovjerenju prihvaćena je ako je za nju
glasovala većina od ukupnog broja zastupnika.

Ako Zastupnički dnm odbije prijedlog za izglasavanje
nepovjerenja, zastupnici koji su ga postavili ne mogu ponovno podnijeti isti
prijedlog prije proteka roka od tri mjeseca.

Ako se izglasa nepovjerenje predsjedniku Vlade ili
Vladi u cjelini, predsjednik Vlade podnijet će ostavku predsjedniku Republike,
a on će raspustiti Vladu.

Ako se izglasa nepovjerenje pojedinom članu Vlade,
predsjednik Vlade može podnijeti ostavku ili može predložiti predsjedniku
Republikc da razriješi dužnosti člana Vlade kojemu je izglasano nepovjerenje.

if !supportEmptyParas endif

Članak 114.

Ustrojstvo državne uprave uređuje se zakonom.

Službenici u državnoj upravi imenuju se na temelju
natječaja ako zakonom nije drukčije određeno.

if !supportEmptyParas endif

4. Sudbena vlast

if !supportEmptyParas endif

Članak 115.

Sudbenu vlast obavljaju sudovi.

Sudbena vlast je samostalna i neovisna.

Sudovi sude na temelju Ustava i zakona.

if !supportEmptyParas endif

Članak 116.

Vrhovni sud Republike Hrvatske, kao najviši sud,
osigurava jedinstvenu primjenu zakona i ravnopravnost gradana.

Ustanovljavanje, djelokrug, sastav i ustrojstvo
sudova i postupak pred sudovima uređuju se zakonom.

Ustanovljavanje, djelokrug i ustrojstvo državnog
odvjetništva uređuju se zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 117.

Sudske su rasprave javne i presude se izriču javno,
u ime Republike Hrvatske.

Javnost se može isključiti iz cijele rasprave ili
njezina dijela ako se sudi malodobnicima, ili radi zaštite privatnog života
stranaka, ili u bračnim sporovima i postupcima u svezi sa skrbništvom i
usvojenjem, ili radi čuvanja vojne, službene ili poslovne tajne i zaštite
sigurnosti i obrane Republike.

if !supportEmptyParas endif

Članak 118.

U suđenju sudjeluju i suci porotnici, u skladu sa
zakonom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 119.

Suci i suci porotnici koji sudjeluju u sudenju ne mogu
biti pozvani na odgovornost za mišljenje dano pri donošenju sudbene odluke.

Suci imaju, u skladu sa zakonom, imunitet kao i
zastupnici u Saboru Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 120.

Sudačka dužnost je stalna.

Sudac će biti razriješen sudačke dužnosti:

- ako to sam zatraži;

- ako trajno izgubi sposobnost obavljati svoju
dužnost;

- ako bude osuđen za kazneno djelo koje ga čini
nedostojnim obavljanja sudačke dužnosti;

- ako u skladu sa zakonom; zbog počinjenog teškog
disciplinskog djela, tako odluči, Republičko sudbeno vijeće.

Protiv odluke o razrješenju od sudačke dužnosti
sudac ima pravo podnijeti zahtjev za zaštitu Županijskomu domu Sabora.

Sudac ne može biti premješten protivno njegovoj
voIji.

Sudac ne može obavljati službu ili posao koje je
zakon odredio kao nespojive sa sudačkom dužnošću.

if !supportEmptyParas endif

Članak 121.

Suce i državne odvjetnike, u skladu s Ustavom i
zakonom, imenuje i razrješuje te o njihovoj disciplinskoj odgovornosti odlučuje
Republičko sudbeno vijeće.

Republičko sudbeno vijeće ima predsjednika i 14
članova.

Predsjednika i članove predlaže Županijski dom, a
bira ih Zastupnički dom, na vrijeme od osam godina, iz reda istaknutih sudaca,
državnih odvjetnika, odvjetnika i sveučilišnih profesora pravnih znanosti; u
skladu sa zakonom.

if !supportEmptyParas endif

V. USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

if !supportEmptyParas endif

Članak 122.

Ustavni sud Republike Hrvatske čini jedanaest sudaca
koje bira Zastupnički dom na prijedlog Županijskog doma, na vrijeme od osam
godina iz reda istaknutih pravnika, osobito sudaca, državnih odvjetnika,
odvjetnika i sveučilišnih profesora pravnih znanosti.

Ustavni sud Republike Hrvatske bira predsjednika
suda na vrijeme od četiri godine.

if !supportEmptyParas endif

Članak 123.

Suci Ustavnog suda Republike Hrvatske ne mogu
obavljati nikakvu drugu javnu ni profesionalnu dužnost.

Suci Ustavnog suda Republike Hrvatske imaju imunitet
kao i zastupnici u Saboru Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 124.

Sudac Ustavnog suda Republike Hrvatske može biti
razriješen dužnosti prije isteka vremena na koje je izabran ako zatraži da bude
razriješen, ako bude osuđen na zatvorsku kaznu, ili ako trajno, što utvrđuje
sam Sud, izgubi sposobnost da obavlja svoju dužnost.

if !supportEmptyParas endif

Članak 125.

Ustavni sud Republike Hrvatske:

- odlučuje o suglasnosti zakona s Ustavom;

- odlučuje o suglasnosti drugih propisa s Ustavom i
zakonom;

- štiti ustavne slobode i prava čovjeka i građanina;

- rješava sukob nadležnosti izmedu tijela
zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti;

- odlučuje, u skladu s Ustavom, o odgovornosti
predsjednika Republike;

- nadzire ustavnost programa i djelovanja političkih
stranaka i može, u skladu s Ustavom, zabraniti njihov rad ;

- nadzire ustavnost i zakonitost izbora i
republičkog referenduma i rješava izborne sporove koji nisu u djelokrugu
sudova;

- obavlja druge poslove odredene Ustavom.

if !supportEmptyParas endif

Članak 126.

Ustavni sud Republike Hrvatske ukinut će zakon ako
utvrdi da je neustavan.

Ustavni sud Republike Hrvatske ukinut će ili
poništiti drugi propis ako utvrdi da je neustavan ili nezakonit.

if !supportEmptyParas endif

Članak 127.

Uvjeti za izbor sudaca Ustavnog suda Republike
Hrvatske i prestanak njihove dužnosti, uvjeti i rokovi za pokretanje postupka
ocjene ustavnosti i zakonitosti, postupak i pravno djelovanje njegovih odluka,
zaštita ustavnih sloboda i prava čovjeka i građanina i druga pitanja važna za
izvršavanje dužnosti i rad Ustavnog suda Republike Hrvatske uređuju se ustavnim
zakonom.

Ustavni zakon donosi se po postupku određenome za
promjenu Ustava.

Unutarnje ustrojstvo Ustavnog suda Republike
Hrvatske uređuje se njegovim poslovnikom.

if !supportEmptyParas endif

VI. USTROJSTVO LOKALNE (MJESNE) SAMOUPRAVE I UPRAVE

if !supportEmptyParas endif

Članak 128.

Građanima se jamči pravo na lokalnu samoupravu.
Pravo na lokalnu samoupravu obuhvaća pravo odlučivanja o potrebama i interesima
građana lokalnog značenja, a osobito o uređivanju prostora i urbanističkom planiranju,
o uređivanju naselja i stanovanja, o komunalnim djelatnostima, o brizi za
djecu, socijalnoj skrbi, kulturi, tjelesnoj kulturi, športu i tehničkoj kulturi
te zaštiti i unapređenju prirodnog okoliša.

O lokalnoj samoupravi donosi se zakon.

if !supportEmptyParas endif

Članak 129.

Jedinice lokalne samouprave mogu, u skladu sa
zakonom, biti općina i kotar ili grad. Njihovo područje određuje se zakonom
pošto se prethodno pribavi mišljenje stanovnika tog područja.

Ustrojstvo i djelokrug tijela jedinica lokalne
samouprave ureduju se njihovim statutom a u skladu sa zakonom.

Građani mogu neposredno sudjelovati u upravljanju
lokalnim poslovima u skladu sa zakonom i statutom jedinice mjesne samouprave.

U naselju ili dijelu naselja građani imaju pravo u
skladu sa zakonom, osnivati i druge oblike mjesne samouprave,

if !supportEmptyParas endif

Članak 130.

U obavljanju lokalnih poslova tijela jedinica
lokalne samouprave samostalna su u skladu sa zakonom, i statutom i podliježu
samo nadzoru zakonitosti ovlaštenih republičkih tijela.

Za obavljanje poslova državne uprave mogu se u
općini i kotaru ili gradu zakonom osnivati tijela lokalne uprave. Ustrojstvo i
djelokrug tih tijela uređuje se zakonom.

Određeni se poslovi državne uprave mogu zakonom
prenijeti u djelokrug tijela jedinica lokalne samouprave. U obavljanju tih poslova
tijela jedinica lokalne samouprave podređena su, u skladu sa zakonom, tijelima
državne uprave.

if !supportEmptyParas endif

Članak 131.

Županija je jedinica lokalne uprave i samouprave.
Područja županija određuju se zakonom tako da one budu izražaj povijesnih,
prometnih i gospodarskih čimbenika i sposobne da budu prirodne samoupravne
cjeline u okviru Republike.

Ustrojstvo i djelokrug županijskih tijela odreduju
se zakonom.

Veliki se gradovi zakonom mogu urediti kao županije.

if !supportEmptyParas endif

VII. MEĐUNARODNI ODNOSI

if !supportEmptyParas endif

1. Međunarodni ugovori

if !supportEmptyParas endif

Članak 132.

Međunarodne ugovore u ime Republike Hrvatske sklapa
predsjednik Republike, a može ih u skladu sa zakonom, sklapati i Vlada
Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 133.

Sabor Reublike Hrvatske potvrđuje međunarodne
ugovore koji traže donošenje ili izmjenu zakona, međunarodne ugovore vojne i
političke naravi i međunarodne ugovore koji financijski obvezuju Republiku.

Međunarodne ugovore kojima se međunarodnoj
organizaciji ili savezu daju ovlasti izvedene iz Ustava Republike Hrvatske,
Sabor potvrđuje dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika.

if !supportEmptyParas endif

Članak 134.

Međunarodni ugovori koji su sklopljeni i potvrđeni u
skladu s Ustavom i objavljeni, čine dio unutarnjeg pravnog poretka Republike, a
po pravnoj su snazi iznad zakona. Njihove se odredbe mogu mijenjati ili ukidati
samo uz uvjete i na način koji su u njima utvrđeni, ili suglasno općim
pravilima međunarodnog prava.

if !supportEmptyParas endif

2. Udruživanje i odcjepljenje

if !supportEmptyParas endif

Članak I35.

Pravo da pokrenu postupak udruživanja Republike
Hrvatske u saveze s drugim državama ima najmanje jedna trećina zastupnika u
Saboru Republike Hrvatske, Predsjednik Republike i Vlada Republike Hrvatske.

O udruživanju Republike prethodno odlučuje Sabor
dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika.

Odluka o udruživanju Republike donosi se na
referendumu većinom glasova ukupnog broja birača u Republici.

Referendum se mora održati u roku 30 dana od dana
donošenja odluke Sabora.

Odredbe ovog Ustava o udruživanju odnose se i na
uvjete i postupak razdruživanja (odcjepljenja) Republike Hrvatske osim kada
zbog izvanrednih prilika na prijedlog jedne trećine zastupnika ili predsjednika
Republike ili Vlade Republike Hrvatske Sabor može donijeti odluku o
razdruživanju (odcjepljenju) radi zaštite suvereniteta Republike Hrvatske
dvotrećinskom većinom glasova prisutnih zastupnika.

if !supportEmptyParas endif

VIII. PROMJENA USTAVA

if !supportEmptyParas endif

Članak 136.

Pravo da predloži promjenu Ustava Republike Hrvatske
ima najmanje jedna petina zastupnika u Zastupničkom domu Sabora Republike
Hrvatske, predsjednik Republike i Vlada Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 137.

Zastupnički dom uz prethodno mišljenje Županijskog
doma odlučuje da li će pristupiti promjeni Ustava većinom glasova svih
zastupnika.

Nacrt promjene Ustava Zastupnički dom utvrđuje
većinom glasova svih zastupnika.

if !supportEmptyParas endif

Članak 138.

O promjeni Ustava odlučuje, uz prethodno mišljenje
Županijskog doma, Zastupnički dom dvotrećinskom većinom glasova svih
zastupnika.

if !supportEmptyParas endif

Članak 139.

Promjenu Ustava proglašava Zastupnički dom Sabora
Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

if !supportEmptyParas endif

Članak 140.

Republika Hrvatska ostaje u sastavu SFRJ do novog
sporazuma jugoslavenskih republika ili dok Sabor Republike Hrvatske ne odluči
drugačije.

Ako se aktom ili postupkom tijela federacije ili tijela
druge republike ili pokrajine članice federacije naruši teritorijalna
cjelovitost Republike Hrvatske, ili ako bude dovedena u neravnopravan položaj u
federaciji ili joj budu ugroženi interesi, republički organi će na temelju
prava na samoodređenje i ovim Ustavom utvrđenog suvereniteta Republike Hrvatske
donijeti potrebne odluke radi zaštite suvereniteta i interesa Republike
Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Članak 141.

Ovaj se Ustav primjenjuje od dana kad ga proglasi
Sabor Republike Hrvatske, ako za primjenu pojedinih njegovih odredaba ustavnim
zakonom za njegovu provedbu nije drugačije određeno:

lzbori za Sabor i predsjednika Republike raspisat će
se prema izbornim zakonima koji će se donijeti najkasnije za godinu dana od
dana proglašenja ovog Ustava.

if !supportEmptyParas endif

Članak 142.

Za provedbu ovog Ustava donijet će se ustavni zakon.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Ustav, NN 56/1990-1092