## Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka »Kornati«

### NN 2/1990 (17.1.1990.), Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka »Kornati«

# SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju Amandmana XVII točke 1. alineje 1. na Ustav Socijalističke
Republike Hrvatske i Člana 10. stava 2 Zakona o prostornom planiranju i
uredivanju prostora, a u vezi s Članom 34. stavom 2 Zakona o zaštiti prirode,
Sabor Socijalističke Republike Hrvatske na sjednici Vijeća udruženog rada
11. siječnja 1989. i na sjednici Vijeća općina 27. prosinca 1989, donio
je

## ODLUKU

### o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka "Kornati"

I

Donosi se Prostorni plan Nacionalnog parka "Kornati". Prostorni
plan Nacionalnog parka "Kornati" sastavni je dio ove odluke.

II

Prostorni plan Nacionalnog parka "Kornati" ćuva se u Saboru
Socijalističke Republike Hrvatske.

III

Prilog ove odluke su odredbe za provodenje Prostornog plana Nacionalnog
parka "Kornati".

IV

Ova odluka stupa na snagu osmoga dana nakon objave u "Narodnim
novinama".

Broj: 351-02/89-01 /05

Zagreb, 11. siječnja 1990.

SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Milan Janus, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr Andelko Runjić, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**mr Mirko Setina, v. r.**

---

## ODREDBE ZA PROVOĐENJE PROSTORNOG PLANA NACIONALNOG PARKA "KORNATI"

1) OPĆE ODREDBE

1. Prostornim planom Nacionalnog parka Kornati obuhvaćeno je podrućje
unutar zakonski odredenih granica parka ukupne površine 223,75 m2, od ćega
50,69 km2 kopnene i 173,06 km2 morske površine. Prostorni plan Nacionalnog
parka Kornati je dugoroćan plan koji, na temelju analiza stanja i ocjene
mogućnosti uređenja prostora, određuje smjernice zaštite, knrištenja i
uređenja prostora za ćitavo područje iz stava 1.

2. Odredbama za provodenje plana utvrđuju se ciljevi i zadaci plana,
organizacija i namjena prostora, režimi zaštite i uređivanja prostora,
smjernice i mjere za provođenje plana i izrada provedbenih i drugih planova.
studija i istraživanja, te praćenje i nadzor nad provođenjem plana.

2) CILJEVI I ZADACI PLANA

3. Planom se utvrđuju ciljevi i zadaci za zaštitu i utvrđivanje prostora
Nacionalnog parka bazirani na širem konceptu zaštite prirodne baštine kako
bi se racionalno koristio vrijedan društveni i prirodni potencijal Kornata.

4. Koncepcija uređenja prostora mora omogućiti odvijanje znanstveno-kulturne.
odgojno-obrazovne i turističko-rekreativne funkcije Nacionalnog parka uz
oćuvanje kontinuiteta tradicionalnih aktivnosti koje pridonose zaštiti
identiteta i zatećenih vrijednosti prostora. Pri tome treba na najmanju
moguću mjeru svesti sve oblike djelatnosti, koji bi u području zaštite
unijeli ireverzibilne učinke.

5. Zadatak plana je utvrditi dozvoljivi kapacitet, način i svrhu posječivanja
Nacionalnog parka, te odrediti područja mogućih intervencija na način primjeren
režimu zaštite i uređivanja prostora.

3) ORGANIZACIJA I NAMJENA PROSTORA

6. Na području Nacionalnog parka utvrđuju se:

I. Prirodne zone (Zona temeljnog fenomena Nacionalnog parka sa zonama
stroge zaštite)

II. Zone mješovite namjene (Zone turistićko-rekreacijske, servisno-uslužne
i tradicionalne gospodarske namjene u funkciji Nacionalnog parka)

III. Kulturne zone (Zone poljoprivrednog pejzaža, etnološki lokaliteti,
arheološke i kulturno-povijesne zone i lokaliteti). U slučajevima kada
se određeno područje nalazi u obuhvatu dviju ili više zona, primjenjuju
se odredbe koje ukupno vrijede za dotične zone odnosno primjenjuje se stroži
režim zaštite. Na području obuhvaćenom ovim planom ne određuje se zaštitni
obalni pojas s obzirom na specifičnu namjenu, funkcije, organizaciju i
režim zaštite u području Nacionalnog parka.

7. Zona temeljnog fenomena obuhvaća otok Kornat s pučinskim nizom otoka
izuzevši zone mješovite namjene.

8. Zone stroge zaštite utvrđuju se za područje oko otočića Purare, otoka
Klobučar, Mrtovac, te Velikog i Malog Obručana, a prema granicama na grafičkom
prilogu u mj 1:25.000.

9. Zone mješovite namjene služe za smještaj turističkih uslužnih objekata,
prometnih terminala, ulaza u Nacionalni park, za smještaj prihvatnih, servisnih
i tehničkih potreba parka i tradicionalnih gospodarskih objekata. Način
gradnje objekata i način uređenja. njihove okoline kao i način njihova
korištenja podvrgnuti su naćelima uklapanja u prirodnu i ambijentalnu cjelinu
Nacionalnog parka.

10. Servisni i uslužni sadržaji za potrebe Parka planirani su u slijedećim
zonama mješovite namjene

- na otoku Kornatu: Tomasovac, Lućica, Kraljevčica i Vrulje,

- te na otocima Lavrnaka, Lavsa, Ravni Žakan, Smokvica. Ostale zone
mješovite namjene su - na otoku Kornat Opat, Koromačna, Ropotnica, Gujak,
Male Vrulje, Strižnja, Šipnate, Podbižanj, Bižanj, Lupeška vala, Donji
Statival i Stiniva,

- te na otocima: Piškera. Ravni Žakan (Tureinov stan), Kameni Žakan
i Smokvica (Uvode). Postojeći nautički centar -Piškera. na otoku Panituli
određuje se kao lokalitet prihvata posjetilaca Parka.

11. Zone iz točke 10. određene su na katastarskim planovima u mj. 1:2.880
i na topografskim kartama u mj 1:5.000.

12. Kulturne zone prostiru se na površinama Nacionalnog parka koje svojom
kulturnom i estetskom vrijednošću doprinose njihovoj privlačnosti i značaju,
a nalaze se u prirodnim zonama nacionalnog parka i to:

- Poljoprivredne površine (pretežno maslinici i vinogradi) u zoni temeljnog
fenomena u unutrašnjosti - poljima otoka Kornat, te na otocima Lavsa i
Smokvica.

- Arheološke zone kao i zone i lokaliteti oko spomenika kulture sa svojom
okolinom do 50 m od ruba lokaliteta, značajna arheološka zona ilirskih
gromila se nalazi na potezu Lućica

- Kraljevčica, zatim podvodni rimski lokalitet na Lavsi, tvrclave na
Panituli i Kornatu (Toreta), crkvice na polju Tarac i na Piškeri (ujedno
i spomenik NOB), spomenik minerima na Smokvici, te lokaliteti NOB na Lavsi,
Škulj i uvalama Statival i Vrulje na Kornatu.

- Etnološki lokaliteti vezani su na djelomično očuvane ruralne grupacije
objekata u naseljima Kraljevčica i Vrulje na Kornatu i naselju Smokvica.

13. Planom se predviđa primarni način posjeta Parka u akvatoriju, te
osnovna mreža pristaništa u skladu s ocjenom maksimalnih dozvoljenih opterećenja.
Planom su utvrđene glavne sezonske linije turistićkih brodova, naćelne
trase turistićkih obilazaka, te sidrišta pristaništa i privezi za nautićare.

14. Glavne prekrcajne točke za organizirani posjet turističkim brodovima
na ulazu u Park su na otocima Žutuvala Pinizel - Ravni Žakan (unutar parka).
Na ovim lokacijama planom se predviđa uređenje prijemno-informativnih centara
za prihvat posjetilaca izletnika Nacionalnog parka.

Ovi centri moraju imati uređena pristaništa za privez minimum 4 izletnička
broda istovremeno, uredeni komunikacijski plato, te prateće uslužne i ugostiteljske
sadržaje (restoran) sa sanitarnim čvorovima i deponijom za otpatke

15. U zonama mješovite namjene iz točke 10. stava 1. planom se određuje
mogućnost smještaja ugostiteljskih i informativnih sadržaja, sanitarija,
deponija za otpatke i drugih sadržaja servisa i usluga u funkciji Nacionalnog
parka na način kojim se neće narušiti ambijentalne vrijednosti lokacije
i prernašiti planirani kapaciteti vršnih opterećenja.

16. U zonama mješovite namjene iz točke 10. stava 1. i 2. zadržavaju
se postojeći objekti u skladu s uvjetima odredgnim ovim planom i iste se
mogu rekonstruirati. Pored navedenog dozvoljava se isključivo

- mogućnost nove izgradnje sadržaja iz točke 15. te pomoćnih i gospodarskih
objekata

- zahvati u smislu nužnog opremanja, uređenja i sanacije zona u funkciji
Nacionalnog parka.

17. Postojeći nautički centar na otoku Panituli (NC Piškera.) usmjerava
se za prihvat posjetilaca Parka. Postojeći kopneni sadržaji ne smiju se
proširivati. Dozvoljavaju se isključivo zahvati dovršenja potrebnog uređenja
u cilju otklanjanja negativnih vizualnih efekata i degradacije krajolika.
Iznimno, u okviru programskih postavki Prostornog plana SR Hrvatske, broj
postoječih vezova (180) može se proširiti ako se prostornom studijsko-istražnom
dokumentacijom dokaže opravdanost povećanja kapaciteta s aspekte potrebe
dovršenja uređenja prostora, te ekološke i fizionomsko-pejzažne prihvatljivosti.

18. Sidrišta unutar Parka za nautičare su u za to prikladnim uvalama
- Stiniva, Statival, Lupešćina, Suha punta, Šipnata, Bele Lućice, Kraljevčica,
Strižnja, Vrulje, Male Vrulje, Lopatica, Ropotnica, Koromaćna, Opat, Smokviea,
Ravni Žakan, Lavsa, Anica na Levrnaki.

19. Korištenje kupališta planom se predviđa bez graditeljskih intervencija
na za to prirodno prikladnim mjestima (pječane uvale Lojena na Levrnaki,
Modri Bok, Gornji Statival i uvala Zakrće na Kornatu, te uvala Žakan na
Ravnom Žaknu, odnosno pločaste obale na otocima Šilu. Srnokvenjaku i Crnikovcu).

20. Zone autonomnog ronjenja predviđene su kod Okljuta (plićak), M.
i V Panitule; M. i V. Rašipa, Mani i Borovniku.

21. Pristup značajnijim vidikovcima predviđen je pješačkim stazama prirodno
odabranim najpovoljnijom konfiguracijom. Uređenje ovih staza moguće je
samo zatećenim materijalom u suhozidu, te se iskljućuje unošenje bilo kakvih
novih građevinskih materijala i konstrukcija. Značajni vidikovci na području
parka su Metlina (237), Veli vrh (212), Opat (109), Smokvinjak (98) i Toreta
(60) na Kornatu, te Kota (77) na Mani, Kota (113) na Piškeri, Veli vrh
(111) na Lavsi Litni vrh (82) na Smokvici. te Vrh Žakna (36) na Ravnom
Žaknu.

22. Opskrba energijom za potrebe Parka rješava se primjenom naftnog
plina (propan-butan), te se planom predviđa izgradnja plinskih stanica
na lokalitetima: Tomasovac. Pinizel, Lućica, Kraljevčica, Vrulje, Lavsa.
Piškera, Ravni Žakan i Smokvica. Predvidene su zidane stanice obložene
kamenom kapaciteta 4 + 4 do 20 + 20 boca.

23. U svim zonama servisa i usluga planom je predvidena mogućnost primjene
sunčanih kolektora u kombinaciji s rezervoarima tople vode. Za napajanje
uređaja kojima je neophodna električna energija dozvoljena je primjena
dizelelektričnih agregata, akumulatorskih i solarnih baterija. Planom se
potiće eksperimentalna primjena fotonaponskih stanica za proizvodnju električne
energije, odnosno izgradnja uređaja na jednom od servisno-uslužnih lokaliteta
budući da je primjena energetskih izvora koji ne zagađuju okolinu u sukladnošti
s intencijama plana Nacionalnog parka.

24. Opskrba Nacionalnog parka vodom rješava se dopremom vode brodovima
s cisternama. Centralne vodospreme planiraju se u naćelu u zonama mješovite
namjene te u obnovljenim cisternama u Kravljaćici i Levrnaki.

25. Na području Nacionalnog parka u zonama iz točke 10. potrebno je
izgraditi zatvoreni sustav odvodnje otpadnih voda zajedničkog i odvojenog
sistema s evakuacijom u dio mora u kojemu je strujanje najpovoljnije i
to preko uređaja za pročišćavanje. Planirani ugostiteljski i sanitarni
objeksti u Naiconalnom parku moraju odmah osigurati ispust otpadnih voda
preko planom predviđenog uređaja za pročišćavanje.

Postojeći korisnici prostora u Nacionalnom parku moraju ispuste otpadnih
voda uskladiti sa stavom 1 ove točke u roku od dvije godine. Manji pojedinačni
objekti, ukoliko se ne mogu odmah priključiti na sistem odvođnje jer ovaj
još nije izveden, mogu se rekonstruirati samo uz uvjet da izvedu propisane
septičke jame i da se prikljuće na planom predviđen sistem čim ovaj bude
izgrađen.

26. Kapacitet kanalizacije otpadnih voda definirat će se za svaki lokalitet
posebno na osnovi ocjene potrošnje na temelju idejnog rješenja posebno
na osnovi ocjene potrošnje na temelju idejnog rješenja odvodnje. Za zone
mješovite namjene iz točke 10. stava 1. idejno rješenje odvodnje izradit
će,se u okviru urbanističkog projekta zone.

27. Centralni deponij smeča realizirat će se izvan područja Nacionalnog
parka u skladu s Prostornim planom općine Šibenik, a do deponija otpad
će se dopremati kontejnerima brodom. U svim zonama aktivnosti treba predvidjeti
lokacije za kontejnere.

28. Na području Parka predviđena je mreža sistema telekomunikacija i
prijenosa putem usmjerenih UKV RR veza kao i mreža mobilne UKV radiotelefonije
za korisnike svih vrsta vozila u prometu na moru. Krajnja ATC predviđena
je na Ravnom Žaknu. Za potrebe mobilne radiotelefonije planom je predviđena
repetitorska stanica na koti Metlina kao ključni uređaj u cijeloj radio
mreži.

4) REŽIMI ZAŠTITE I UREĐIVANJA PROSTORA

29. Na području čitavog Nacionalnog parka, odnosno u zoni temeljnog
fenomena (osim u zonama mješovite namjene i u kulturnim zonama) potrebno
je očuvati potpunu autonomiju prirodnih procesa. Stoga se u zoni temeljnog
fenomena ne dozvoljavaju aktivnosti kojima se narušavsju prirodni izgledi
i prirodne vrijednosti prostora.

30. Sve nužne tehničke zahvate treba izvoditi tako da osim tehničkog
objekta koji je potreban za čuvanje ili posjećivanje Parka (pristani za
brodove u kamenu, staze i sl.) njegova neposredna okolica ne pokazuje tragove
zahvata.

31. Svi građevinski zahvati na području Parka za koje ovim planom nije
posebno određena obaveza pribavljanja detaljnije dokumentacije, moraju
se temeljiti na idejnom urbanističko-arhitektonskom rješenju.

32. U zonama stroge zaštite nisu dopušteni nikakvi tehnički radovi čak
niti za potrebe obilaska. Na ostalom području treba osigurati samo najnužnije
uvjete pristupa na za to odredenim mjestima.

33. U zonama mješovite namjene njihuvo detaljno utvrđivanje provodit
će se na temelju urbanističkih projekata, studija, rješenja i druge dokumentacije
određene ovim planom.

34. Tradicionalno stočarstvo i poljoprivreda dozvoljeni su ali se ne
dozovljava primjena intenzivnog načina obrade s agrotehničkim mjerama koje
bi unijele veće promjene u sliku pejzaža i u ekosistem

35. Ozelenjivanje površina na području Nacionalnog parka, uključivo
i ćestice kuća u vlasništvu gradana, dozvoIjeno je samo autohtonim biljnim
vrstama i u nadzoru uprave nacionalnog parka. Način ozelenjavanja određuje
se pejzažnom osnovom ili detaljnijom urbanistiko-prostornom dokurnentacijom
odnosno posebnim uvjetima uređenja prostora.

36. Na cijelom području Nacionalnog parka zabranjeni su privredni ribolov
i ribolov podvodnom puškom, kao i sve vrste sportskog ribolova u svrhu
natjecanja. Dopunski ribolov lokalnog stanovništva regulirat će se u skladu
s odredbama Odluke o unutrašnjem redu u Nacionalnom parku.

37. Na području Nacionalnog parka nova izgradnja dozvoljena je isključivo
u sljedećim slučajevirna:

- izgradnja servisnih i uslužnih objekata unutar zona mješovite namjene
iz točke 10. stava 1;

- izgradnja novih malih gopodarskih objekata (objekata u funkciji obradivih
površina i stočarstva) u okviru aktivno korištenih površina (pašnjaka,
vinograda, maslinika);

- izgradnja novih pomoćnih i gospodarskih objekata na građevinskim parcelama
postoječih zakonito izgradenih objekata u zonama iz točke 10. stava 1.
i 2;

- izgradnja pristupa, pristana, molova. lučica i sl. u skladu s ovim
planom. Postojeći objekti u zonama mješovite namjene iz točke 10. stava
1. i 2, izgradeni do dana stupanja na snagu odluke o izradi Prostornog
plana Nacionalnog parka "Kornati" (6. kolovoza 1986) zadržavaju
se ako se mogu uskladiti s uvjetima uređenja prostora određenim ovim planom.

38. Unutar zona iz točke 10 stava 1. obavezna je izrada urbanističkog
projekta. Do donošenja urbanističkih projekata iz stava 1. ove točke zabranjeno
je utvrđivanje uvjeta uređenja prostora. Iznimno od prethodnog stava, a
najdulje u roku od 1 godine od stupanja na snagu ovoga prostornog plana,
moguće je utvrđivati uvjete uređenja prostora za:

- rekonstrukciju postoječih objekata,

- izgradnju novih pomoćnih i gospodarskih objekata na građevinskim česticama
postoječih zakonito izgradenih objekata.

- ambijentalno utvrđivanjei opremu javnih površina uključujući uređenje
obale, rekonstrukciju, izgradnju i uređenje molova, lućica, pristana i
sl.

39. U zonama mješavite namjene iz točke 10. stava 2, dozvoljena je:

- rekonstrukcija postoječih objekata u smislu osiguranja neophodnih
uvjeta korištenja (boravak, gospodarenje),

- rekonstrukcija i adaptacija objekata koji se prenamjenjuju za potrebe
parka (turizam, rekreacija, usluge i sl.),

- ambijentalno uređenje i oprema javnih komunikacijskih površina uključujući
uređenje obale. rekonstrukc;iju, izgradnju i uređenje molova, lućica i
sl.,

- izgradnja novih pomoćnih i gospodarskih objekata na građevinskim česticama
postoječih zakonito izgrađenih objekata.

40. Urbanistički projekt funkcionalne cjeline prekrcajnog punkta na
Ravnom Žakanu obavezno mora sadržavati hortikulturno rješenje.

Izradu prostorne studijsko-istražne dokurnentacije iz točke 17. stava
3. koordinirat će republički organ uprave nadležan za poslove prostornog
uređenja i zaštite okoline Dokumentaciju će verificirati navedeni republički
organ uprave i Republički zavod za zaštitu prirode.

41. Pristupi obali mogu se urediti samo na mjestima utvrđenim ovim planom,
predviđenim za pristane, kupanje i druge aktivnosti uz vodu Pri uređivanju
pristupa obali nije dozvoljeno betoniranje obale Pristani predviđeni ovirn
planom moraju biti izvedeni u kamenoj oblozi ili u suhozidu.

42. Uređenje zona u području Nacionnlnog parka mora osigurati ćuvanje
ili stvaranje izgleda naselja kakva su karakteristična u ovom području.
Na području Nacionalnog parka potrebno je nastaviti istraživanja i valorizaciju
cjelokupnog fonda spomenika kulture te utvrditi način njihove konzervacije,
zaštite i mogućnosti prezentacije i korištenja u okviru funkcije Parka.
Detaljne konzervatorske smjernice za oćuvanje lokaliteta i objekata spomenika
kulture odredit će se u urbanističkim projektima odnosno drugim studijama,
planovima i projektima čija je izrada utvrđena. ovim planom, odnosno izvan
njih za objekte koji se nalaze izvan područja obuhvata ovih planova, studija
i projekata. Granice arheoloških lokaliteta i povijesnih naselja potrebno
je odrediti u okviru prethodnih radova na izradu urbanističkih projekata.
Arheološka iskapanja u zoni temeljnog fenomena ne smiju oštetiti niti narušiti
prirodne vrijednosti.

43. Spomen-obilježja kojima se obilježava lokalitet povijesnog događaja
na Kornatima. mogu se postaviti na mjestima koja su od povijesnog značaja
i to na način da svojim oblikovanjem i izborom materijala kao akcenti upotpunjavaju
atraktivnost prostora, te da nisu u koliziji s ambijentalnim vrijednostima
okolnog prostora.

5) SMJERNICE ZA IZRADU UVJETA UREĐENJA PROSTORA

44. U zonama mješovite namjene unutar zona predviđenih za smještaj servisa
i usluga (Tomasovac, Lučica, Levrnaka. Kravljačica, Vrulje, Lavsa, Ravni
Žakan, Smokvica) planom se predviđaju informativni, ugostiteljski, uslužni
i sanitarni sadržaji te rekonstrukcija postojećeg građevnog fonda. U okviru
rekonstrukcije dozvoljava se i prenamjena postojećih objekata u objekte
u funkciji Parka.

45. Za objekte unutar zona iz točke 10. stava 1. građevne pravce, regulacione
linije i sve ostale urbanističke uvjete izgradnje odredit će urbanistički
projekti u skladu s postojećom tradicionalnom izgradnjom i s odredbama
ovoga plana. Do donošenja dokumentacije iz stava 1. ove točke u slučajevima
iz točke 38. stava 3. građevni pravci i gabariti objekata će se određivati
u skladu sa zatečenom tradicionalnom izgradnjom.

46. Za objekte unutar zona iz točke 38. kao i u slučajevima iz točke
37. stava 2. i točke 38. stava 3, uvjeti uređenja prostora utvrđivat će
se na temelju idejnog urbanističko-arhitektonskog rješenja za pojedine
objekte, uz prethodno pribavljenu ocjenu o prirodnoj, kulturno-povijesnoj
i etnološkoj vrijednosti koja se ne bi smjela narušiti. Navedenu ocjenu
daju nadležni zavodi za zaštitu prirode i zaštitu spomenika kulture.

47. Opseg rekonstrukcije objekata odredit će se u skladu s neposrednom
okolinom i susjednim objektima čiji se visinski gabariti moraju poštivati.
Pojedinačni objekti odnosno grupe od 2 objekta u zonama mješovite namjene
iz točke 10. stava 2 određenim na izdvojenim lokalitetima mogu se nužno
rekonstruirati u okviru postojećeg gabarita. Iznimno od prethodnog stava,
objekti čija tlocrtna površina iznosi manje od 32 m2 mogu se i dograditi
najviše do navedene površine. Novi gospodarski i pomoćni objekti iz točaka
37, 38. i 39 ne mogu biti veći od 15 m2 natkrivene ili zatvorene površine.
Veličina torova za ovce određuje se ovisno o veličini stada po kriteriju
od 1 m2/1 ovca.

48. U zonama u funkciji korištenja parka i pojedinačnih objekata dozvoljava
se izvedba pristana i molova, odnosno sanacija, rekonstrukcija postojećih
urušenih uz najnužnije uređenje obalnog prostora, pod uvjetom da se rade
u suhozidu ili kamenoj oblozi. Novi gospodarski objekti ne mogu biti veći
od 10 m2 natkrivene ili zatvorene površine i oblikovani u skladu s tradicionalnim
načinom izgradnje.

49. Tehnički objekti (vodospreme, plinske stanice i sl.) moraju biti
kvalitetno oblikovani i adekvatno uklopljeni u ambijent.

6) MJERE ZA PROVOĐENJE PLANA

50. Dinamika ostvarenja ovoga plana provodit će se u skladu sa srednjoročnim
planom uređenja prostora općine Šibenik, a na osnovi prioriteta utvrđenih
ovim planom. Prioritetima iz stava 1. utvrđuju se:

- izrada prostorno-planerske dokumentacije i UPR-i za lokalitete određene
kao mjesta servisa i usluge,

- izrada prostorno-planerske dokumentacije za prijemni punkt na Ravnom
Žaknu, ali i na otoku Pinizel koji je izvan obuhvata PPNP, a na temelju
PPO Šibenik,

- izrada konzervatorske dokumentacije za podrućje Nacionalnog parka
koja obuhvača slijedeće:

a) popis objekata, lokaliteta, cjelina, područja povijesno-kulturne
vrijednosti po vrstama i kronologiji s naznaknm pravne zaštite. Uz te popise
potrebno je obaviti i popis itencijalnog spomeničkog nasljeđa,

b) potrebno je obaviti valorizaciju i izbor kulturno-povijesnih vrijednosti,

c) Sačiniti arhitektonsko-pejzažnu studiju (ekspoziciju cjelina, lokaliteta
i objekata u krajoliku; utvrditi degradacije i disharmonije),

d) reviziju postojećeg popisa (preporuke za upis ili brisanje iz popisa
spomenika),

e) preporuke za istraživanje i znanstvenu obradu s naznakom nedovoljno
istraženih područja,

f) odrediti granice zone zaštite i režim zaštite, te odrediti posebne
uvjete za urbanističko planiranje,

g) stupnjevati atraktivnost spomeničkih vrijednosti (s turističkih i
uporabnih aspekata, predlažući moguće namjene),

h) odrediti smjernice za zaštitu ekspozicije objekata, lokaliteta i
cjelina.

51. Prostorni plan općine Šibenik uskladit će se s odredbama ovoga plana.

52. Nadzor nad provodenjem i izvršenjem ovoga plana obavljat će republički
organ uprave nadležan,za poslove prostornog planiranja i uređivanja prostora,
Republički zavod za zaštitu prirode, Skupština općine Šibenik i Uprava
Nacionalnog parka. .

53. Prije donošenja urbanističkih projekata odredenih ovim planom i
druge detaljnije prostorno-planske dokumentacije predvidene ovim planom,
potrebno je pribaviti suglasnost republičkog organa uprave nadležnog za
poslove prostornog planiranja i Republičkog zavoda za zaštitu prirode da
su ti planovi usklađeni s ovim planom.

Odluka, NN 2/1990-11