## Kolektivni ugovor za HEP grupu

### NN 11/2006 (30.1.2006.), Kolektivni ugovor za HEP grupu

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**292**

POSLODAVCI:

• Hrvatska elektroprivreda d.d., Zagreb, Ulica
grada Vukovara 37

• HEP – Proizvodnja d.o.o., Zagreb, Ulica grada
Vukovara 37

• HEP – Operator prijenosnog sustava d.o.o.,
Zagreb, Kupska 4

• HEP – Operator distribucijskog sustava d.o.o.,
Zagreb, Ulica grada Vukovara 37

• HEP – Toplinarstvo
d.o.o., Zagreb, Miševečka 15a

• HEP – Plin d.o.o., Osijek, Cara Hadrijana 7

• HEP – ESCO d.o.o. Zagreb, Ulica grada Vukovara
37

• Toplinarstvo Sisak
d.o.o., Sisak, Čret b.b.

i

Hrvatski elektrogospodarski
sindikat – HES

na temelju članka 194. Zakona o radu –
pročišćeni tekst (»Narodne novine« br. 137/04)
sklopili su u Zagrebu, dana 30. prosinca 2005. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR ZA HEP GRUPU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom uređuju se prava i
obveze njegovih potpisnika te pitanja iz radnih odnosa ili ona u svezi s radnim
odnosima.

Ovaj Kolektivni ugovor primjenjuje se na
području Republike Hrvatske.

Članak 2.

Prema odredbama ovog Kolektivnog ugovora poslodavac
je trgovačko društvo, stranka ovog Kolektivnog ugovora, za koje radnik u radnom
odnosu obavlja određene poslove.

Prema odredbama ovog Kolektivnog ugovora radnik
je fizička osoba u radnom odnosu koja obavlja određene poslove za poslodavca na
temelju ugovora o radu.

Članak 3.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora obvezuju i
primjenjuju se na njegove potpisnike i na osobe koje prema odredbama Zakona o
radu mogu biti stranke Kolektivnog ugovora, a koje mu naknadno pristupe.

Ovaj Kolektivni ugovor primjenjuje se na radnike
koji su u vrijeme sklapanja Kolektivnog ugovora bili ili su naknadno postali
članovi sindikata potpisnika ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 4.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primjenjuju se
izravno, ako za primjenu pojedinih odredaba nije potrebna odgovarajuća razrada
u općim aktima poslodavca.

Članak 5.

Opći akti poslodavca moraju biti u skladu s ovim
Kolektivnim ugovorom.

Ako bi u općem aktu poslodavca pojedino pravo
radnika bilo manje od prava utvrđenog ovim Kolektivnim ugovorom, izravno se
primjenjuju odredbe ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 6.

Sklapanjem ovog Kolektivnog ugovora stvorit će
se između ugovornih strana potpisnica ovog Kolektivnog ugovora obvezno-pravni
odnosi, koji se mogu mijenjati samo pod uvjetima utvrđenim ovim Kolektivnim
ugovorom.

II. ZASNIVANJE RADNOG
ODNOSA

Članak 7.

Odluku o potrebi zasnivanja radnog odnosa s
novim radnikom i načinu izbora novog radnika donosi poslodavac.

Članak 8.

Zasnivanje radnog odnosa s novim radnikom moguće
je tek nakon neuspjelog pokušaja traženja odgovarajućeg radnika unutar društava
HEP-grupe.

Članak 9.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu između
poslodavca i izabranog radnika.

Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku i mora
sadržavati uglavke o:

1) ugovornim strankama, te njihovom prebivalištu,
odnosno sjedištu,

2) mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili
glavno mjesto rada, onda napomenu da se rad obavlja na različitim mjestima,

3) nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se
radnik zapošljava ili kratak popis ili opis poslova

4) danu otpočinjanja rada,

5) očekivanom trajanju ugovora u slučaju ugovora
o radu na određeno vrijeme,

6) trajanju plaćenoga godišnjeg odmora na koji
radnik ima pravo, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u vrijeme
sklapanja ugovora, načinu određivanja trajanja toga odmora,

7) otkaznim rokovima, kojih se mora pridržavati
radnik, odnosno poslodavac, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u
vrijeme sklapanja ugovora, načinu određivanja otkaznih rokova,

8) osnovnoj plaći, dodacima na plaću te razdobljima
isplate primanja na koja radnik ima pravo,

9) trajanju redovnoga radnog dana ili tjedna.

Umjesto uglavaka iz
točke 6., 7., 8. i 9. prethodnog stavka ovog članka može se u ugovoru o radu
uputiti na odredbe ovog Kolektiv­nog ugovora.

Članak 10.

Prije sklapanja ugovora o radu s novim radnikom
može se utvrditi njegovo stvarno zdravstveno stanje upućivanjem na liječnički
pregled, o čemu odlučuje poslodavac.

Troškove takvog liječničkog pregleda, kao i
kasnijih periodičkih liječničkih pregleda, snosi poslodavac.

Članak 11.

Prije sklapanja ugovora o radu s novim radnikom
može se obaviti prethodno provjeravanje njegovih sposobnosti.

Odluku o prethodnom provjeravanju kandidata za
zaposlenje i načinu provjere donosi poslodavac.

Članak 12.

Ugovor o radu može se sklopiti samo s radnikom
koji zadovoljava uvjete određene općim aktom o sistematizaciji radnih mjesta.

Poslodavac je obvezan radniku u radnom odnosu
osigurati obav­ljanje
poslova za koje je sklopio ugovor o radu te mu isplatiti plaću, a radnik je
obvezan prema uputama poslodavca, a u skladu s naravi i vrstom rada obaviti
posao.

Članak 13.

Poslodavac može određene poslove povjeriti
radnicima da ih obavljaju kod kuće u sljedećim slučajevima:

• majci s djetetom do 6 godina starosti,

• invalidu Domovinskog rata,

• invalidu rada.

Rad pod uvjetima iz prethodnog stavka može se
obavljati ako postoje svi potrebni uvjeti za obavljanje poslova radnog mjesta
za koje je zasnovan radni odnos.

Članak 14.

Poslodavac se obvezuje da neće ustupati poslove
drugim prav­nim i fizičkim osobama, koji bi mogli
prouzročiti višak broja zaposlenih kod poslodavca.

III. ZAŠTITA ŽIVOTA,
ZDRAVLJA, PRIVATNOSTII DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak 15.

Radnik ima pravo na zaštitu na radu, primjerenu
tehničko-teh­nološkim i
znanstvenim dostignućima, u skladu sa zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Poslodavac je dužan osigurati odvijanje procesa
rada na način kojim se osigurava sigurnost na radu i zaštita zdravlja radnika.

Poslodavac je dužan voditi evidencije propisane
odgovarajućim zakonima te poduzimati sve propisane mjere specifične zdravstvene
zaštite sa ciljem očuvanja zdravlja radnika.

Poslodavac je dužan provoditi mjere zaštite na
radu kojima se osigurava provedba Zakona o zaštiti na radu i drugih propisa i
općih akata poslodavca iz zaštite na radu.

Poslodavac je dužan sve propise o zaštiti na
radu na primjeren način učiniti dostupnim radnicima.

Članak 16.

Potpisnici ovog Kolektivnog ugovora suglasni su
na izbor povjerenika zaštite na radu radnika u svim organizacijskim jedinicama
gdje to zahtijevaju uvjeti rada u skladu sa zakonom i ovim Kolektiv­nim ugovorom, a s ciljem očuvanja sigurnosti na radu i
zdravlja radnika.

Članak 17.

Radi nesmetanog djelovanja u interesu radnika na
području zaštite na radu i obavljanja dužnosti povjerenika zaštite na radu,
poslodavac se obvezuje:

– osigurati uvjete i potrebna sredstva, a
osobito omogućiti povjereniku: najmanje dva sata tjedno u redovno radno vrijeme
za obnašanje dužnosti povjerenika, za koje vrijeme mu pripada naknada plaće kao
da je radio,

– omogućiti odsustvovanje s rada uz naknadu
plaće radi osposobljavanja (tečajevi, seminari, sastanci) na teret poslodavca,

– omogućiti pravo uvida u sve propise i isprave
u svezi sa zaštitom na radu,

– omogućiti druga prava sukladno Zakonu o
zaštiti na radu.

Članak 18.

Radnik je dužan pridržavati se i primjenjivati
propise o zaštiti i sigurnosti pri radu kod poslodavca te upotrebljavati sva
propisana sredstva za sigurnost i zaštitu na radu.

Radnik nije dužan obavljati poslove radnog
mjesta na kojem postoji opasnost po zdravlje i život zbog neprovedenih mjera
zaštite na radu, o čemu je dužan obavijestiti poslodavca.

Nije dopušteno ugovaranje i isplata novčanih nadoknada
rad­nicima koji rade u štetnim i opasnim uvjetima kao
nadomjestak za primjenu pravila i sredstava zaštite na radu.

Članak 19.

Poslodavac je dužan zaštititi privatnost radnika
tako da im osigura uvjete rada u kojima se prikupljanje, obrada, korištenje i
dostavljanje osobnih podataka radnika trećim osobama obavlja sukladno
propisima.

Poslodavac je dužan zaštititi dostojanstvo
radnika tako da im osigura uvjete rada u kojima radnik neće biti izložen
uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju.

IV. RESTRUKTURIRANJE I
PRIVATIZACIJAPOSLODAVCA

Članak 20.

Potpisnici ovog Kolektivnog ugovora suglasni su
da je restruk­turiranje i
privatizacija trgovačkih društava HEP-grupe od iznimne važnosti za gospodarska
i socijalna prava i interese radnika.

Članak 21.

Poslodavac se obvezuje pravodobno, a najmanje
jednom u dva mjeseca obavijestiti sindikate o tijeku priprema na izradi planova
za restrukturiranje i privatizaciju poslodavca te njihovom utjecaju na
gospodarski i socijalni položaj radnika.

Članak 22.

U slučaju statusnih promjena ili pravnih poslova
kojim poslodavac HEP d.d. utemeljuje nova društva, na novog poslodavca prenosi
se poduzeće ili dio poduzeća poslodavaca i svi ugovori o radu radnika koji rade
u poduzeću ili dijelu poduzeća koji je predmet prenosa.

Ugovori o radu radnika prenose se na novog
poslodavca s danom nastupa pravnih posljedica prenosa
poduzeća ili dijela poduzeća poslodavca.

U slučaju statusne promjene ili pravnog posla
poslodavca iz stavka 1. ovog članka, na radnike se do sklapanja novog Kolektiv­nog ugovora, a najduže do godine dana, nastavlja
primjenjivati ovaj Kolektivni ugovor.

Članak 23.

Ako poslodavac osniva nova društva, u aktima o
osnivanju novih društava osigurava se svim radnicima, koji prelaze na rad u
novoosnovana društva, kontinuitet radnog odnosa, iz čega proizlaze određena
prava utvrđena propisima i ovim Kolektivnim ugovorom (godišnji odmor, jubilarne
nagrade, otpremnine).

Poslodavac će u slučaju prestanka rada društva
iz prethodnog stavka, u razdoblju od 3 (tri) godine od dana prijenosa ugovora o
radu radnika, preuzeti na rad sve radnike tog društva i s njima zaključiti
ugovore o radu.

Poslodavac se obvezuje da će kod osnivanja novih
društava, na zahtjev sindikata pristupiti sklapanju posebnog Sporazuma o
radnom, socijalnom i materijalnom položaju radnika, koji proizlazi iz važećih
propisa.

Članak 24.

U svrhu osiguravanja uvjeta za opstanak
novoutemeljenih društava poslodavac kao osnivač, jamči međusobno pravo dodjele
obavljanja poslova novoutemeljenih društava, sukladno njihovoj registraciji
djelatnosti i sukladno važećim propisima Republike Hrvatske.

V. PROBNI RAD

Članak 25.

Prigodom sklapanja ugovora o radu može se
ugovoriti probni rad.

Ugovaranje i trajanje probnog rada određuje poslodavac,
s tim da probni rad može trajati najdulje 6 mjeseci.

Članak 26.

Radnik na probnom radu, na poslovima za koje je
sklopio ugovor o radu, treba pokazati svoje stručne i radne sposobnosti.

U slučaju da radnik ne zadovolji na probnom
radu, ugovor o radu se otkazuje uz otkazni rok od sedam dana.

VI. OBRAZOVANJE I
OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak 27.

Poslodavac je dužan omogućiti radniku, sukladno
mogućnostima i potrebama rada, školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i
usavršavanje.

Radnik je dužan u skladu sa svojim sposobnostima
i potrebama rada, školovati se, obrazovati, osposobljavati i usavršavati za
rad.

Članak 28.

Poslodavac je dužan donijeti godišnji plan
potreba za školovanjem, obrazovanjem, osposobljavanjem i usavršavanjem radnika.

Članak 29.

Prije promjene ili uvođenja novog načina rada
ili nove organizacije rada, poslodavac je dužan u skladu s potrebama i
mogućnostima rada omogućiti radniku osposobljavanje ili usavršavanje za rad.

Članak 30.

Status pripravnika ima osoba koja se prvi puta
zapošljava radi osposobljavanja za samostalni rad u zanimanju za koje se
školovala.

Članak 31.

Radni odnos s pripravnikom zasniva se ugovorom o
radu na određeno vrijeme.

Članak 32.

Pripravnički staž traje:

• šest mjeseci za pripravnike sa srednjom
stručnom spremom ili srednjom školskom spremom (III., IV. i V. stupanj),

• devet mjeseci za pripravnike s višom stručnom
spremom (VI. stupanj),

• dvanaest mjeseci za pripravnike s visokom
stručnom spremom (VII./1 stupanj),

Ukoliko je pripravnik na bolovanju koje traje dulje
od 30 dana, poslodavac može pripravnički staž iz prethodnog stavka produljiti
za vrijeme koje je pripravnik bio na bolovanju.

Članak 33.

Program osposobljavanja pripravnika za
samostalan rad izrađuje komisija od tri člana, s tim da je jedan od članova
ujedno i mentor pripravniku.

Mentora i članove komisije iz prethodnog stavka
imenuje poslodavac, s tim da mentor i barem jedan član komisije moraju imati
najmanje jednak stupanj stručne spreme određene vrste zanimanja koju ima
pripravnik.

Rad pripravnika za vrijeme pripravničkog staža,
u skladu s programom iz prethodnog stavka, prati njegov mentor.

Članak 34.

Prije isteka pripravničkog staža pripravnik
polaže ispit pred komisijom iz stavka 1. prethodnog članka.

VII. RADNO VRIJEME

Članak 35.

Puno radno vrijeme kod poslodavca iznosi 40 sati
tjedno.

Za radnike u dijelovima procesa rada, koji ne
iziskuju smjenski rad, radni tjedan traje pet radnih dana.

Poslodavac će svojom odlukom utvrditi početak i
završetak radnog vremena, preraspodjelu i raspored radnog vremena, kao i klizno
radno vrijeme.

Godišnji fond radnog vremena radnika kod
poslodavca mora biti usklađen sa stavkom 1. ovog članka.

Članak 36.

Ako priroda poslova to zahtijeva, puno radno
vrijeme se može preraspodijeliti tako da tijekom jednog razdoblja traje duže, a
tijekom drugog razdoblja kraće od punog radnog vremena, s time da ukupno radno
vrijeme ne prijeđe puno radno vrijeme za to razdoblje.

Ako je radno vrijeme preraspodijeljeno, ono ne
smije biti duže od 52 sata tjedno.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se
prekovremenim radom.

Poslodavac je dužan obavijestiti radnika o preraspodijeljenom radnom vremenu najmanje sedam dana
ranije.

Preraspodijeljeno radno vrijeme se svodi na puno
radno vrijeme u siječnju za prethodnu kalendarsku godinu.

Članak 37.

Smjenskim radom, u smislu ovog Kolektivnog
ugovora, smatra se rad u trajanju od 24 sata neprekidno, a obavlja se u dvije
ili tri smjene koje se međusobno izmjenjuju.

Odluku o organizaciji smjenskog rada donosi
poslodavac na prijedlog rukovoditelja organizacijskih jedinica u kojima se
poslovi obavljaju u smjenama.

Odlukom iz prethodnog stavka mora se osigurati
izmjena smjene i mjesečni fond sati usuglašen s dinamikom godišnjeg fonda sati
po mjesecima.

Članak 38.

U slučaju više sile, izvanrednog povećanja
opsega rada, radi sprječavanja nastanka veće štete, radi obavljanja poslova
nepredviđeno odsutnog radnika i u drugim sličnim slučajevima prijeke potrebe,
radnik na pisani zahtjev poslodavca mora raditi dulje od punog radnog vremena
(prekovremeni rad) najviše do 10 sati tjedno.

U slučaju neizostavne hitnosti poslodavac može
prekovremeni rad naložiti i usmeno uz naknadnu (prvi radni dan) pisanu potvrdu
usmenog zahtjeva.

Članak 39.

Prekovremeni rad ne može se zapovijediti
radniku kojem je zbog posebnih okolnosti zabranjeno raditi dulje od punog
radnog vremena.

Članak 40.

Poslodavac će radi izbjegavanja prekovremenog
rada provoditi i organizirati kadrovsko-organizacijske mjere putem
preraspodjele radnog vremena, povećanja broja izvršitelja s radnicima iz drugih
organizacijskih jedinica ili u konačnosti novim zapošljavanjem.

Članak 41.

Radnicima koji po pisanom nalogu poslodavca, a
iz tehnoloških razloga moraju za vrijeme dnevnog ili tjednog odmora, odnosno za
vrijeme blagdana utvrđenih zakonom, biti pripravni kod kuće da bi zbog
uklanjanja kvarova ili iz drugih opravdanih razloga došli na rad, od ostvarenih
sati pogonske pripravnosti, obračunski se priznaje 20% radnim danom, odnosno za
vrijeme dnevnog i tjednog odmora i 30% na dane blagdana utvrđene zakonom kao
odrađeni sati u redovnom radnom vremenu te im se preraspodjelom radnog vremena
osigurava korištenje takvih obračunskih sati pogonske pripravnosti kod kuće kao
slobodnih dana.

Obračunski sati iz stavka 1. ne ulaze u fond
radnog vremena radniku za obračun plaće i ostvarenje prava iz radnog odnosa.

Posebnom odlukom poslodavca odredit će se broj i
struktura radnika, odnosno radnih mjesta po organizacijskim jedinicama, a
kojima bi moglo biti naloženo da budu pripravni kod kuće.

VIII. ODMORI I DOPUSTI

*Stanka, dnevni i tjedni odmor*

Članak 42.

Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno ima
svakoga radnog dana pravo na odmor (stanku) od 30 minuta, koji ne može biti u
prva tri sata nakon početka rada, niti u zadnja dva sata prije završetka rada.

Poslodavac mora svakom radniku omogućiti
korištenje prava iz stavka 1. ovog članka.

O početku i završetku odmora (stanke) odluku
donosi poslodavac.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo
na odmor od najmanje 12 sati neprekidno.

Radnik ima pravo na tjedni odmor nedjeljom u
trajanju od najmanje 24 sata neprekidno.

Članak 43.

S obzirom na posebnosti rada u pojedinim
organizacijskim jedinicama poslodavca, poslodavac svojom odlukom može odrediti
drukčiji raspored korištenja stanke i dnevnog odmora, dane tjednog odmora te
rad u smjenama i njihovo izmjenjivanje.

*Godišnji odmor*

Članak 44.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na
godišnji odmor u trajanju od najmanje 18, do najviše 30 radnih dana, s tim da
se kod utvrđivanja trajanja godišnjeg odmora subote neće uračunavati u radne
dane.

Iznimno od odredbe prethodnog stavka ovog
članka, radnici koji ispunjavaju uvjete iz članka 50. stavka 1., alineje 1. –
3. ovog Kolektivnog ugovora imaju pravo na godišnji odmor do najviše 35 radnih
dana.

Ništavan je sporazum o odricanju od prava na
godišnji odmor, odnosno o isplati naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 45.

Duljina godišnjeg odmora preko 18 radnih dana
utvrđuje se ovisno o radnom stažu radnika, složenosti poslova radnog mjesta,
rezultatima rada radnika, uvjetima rada, zdravstvenom stanju i socijalnim
uvjetima radnika.

Članak 46.

Ovisno o radnom stažu (utvrđenom u radnoj
knjižici, ali na posljednji dan u tekućoj kalendarskoj godini), godišnji odmor
radnika uvećava se za jedan radni dan za svaku drugu godinu efektivnog radnog
staža.

Članak 47.

Ovisno o složenosti poslova radnog mjesta,
godišnji odmor se uvećava kako slijedi:

– za radna mjesta za koja se kao uvjet traži:

VSS                                                               5
radnih dana

– za radna mjesta za koja se kao uvjet traži:

VSS/VŠS, VŠS i VŠS/VKV                          3 radna dana

– za radna mjesta za koja se kao uvjet traži:

VŠS/VKV/SSS, VŠS/SSS, VKV/SSS, SSS, SSS/SŠS i
SSS/KV

                                                           1
radni dan.

Članak 48.

Ovisno o rezultatima rada radnika, na temelju
prijedloga radnikovog neposrednog rukovoditelja, poslodavac će radniku uvećati
godišnji odmor za najviše tri radna dana.

Članak 49.

Ovisno o uvjetima rada godišnji odmor se uvećava
za tri radna dana radniku koji radi u posebnim uvjetima rada, i to: rad u smjeni,
rad na blagajni sa strankama, rad na visini, rad na temperaturi ispod –5
stupnjeva C ili iznad 40 stupnjeva C, za rad na kiši, snijegu i orkanskom
vjetru, rad pod zemljom (u tunelu), rad u buci i vibracijama, rad u prašini i
štetnim plinovima, rad s kemikalijama ili radioaktivnim tvarima, rad u zonama
opasnosti s ugrađenom »S« opremom, rad u trećoj zoni opasnosti od strujnog
udara, rad s aparatima za varenje i rad u uvjetima pod pritiskom pare i zraka.

Članak 50.

Ovisno o zdravstvenom stanju i socijalnim
uvjetima radnika, godišnji odmor se uvećava kako slijedi:

• radniku invalidu rada i radniku

s tjelesnim oštećenjem većim od 50 posto,
                  za
2 radna dana,

• radniku invalidu Domovinskog rata,                           za
5 radnih dana,

• radniku roditelju djeteta koje ima

psihofizičke smetnje u razvoju ili utvrđeni
invaliditet,

a zdravstveno osiguranje ostvaruje preko

spomenutog radnika                                                    za
5 radnih dana,

• radniku roditelju djeteta do navršenih

15 godina u tekućoj kalendarskoj
godini                      za 2 radna dana.

Radnik je činjenice iz prethodnog stavka dužan
dokumentirati poslodavcu odgovarajućom potvrdom.

Članak 51.

Odluku o rasporedu korištenja godišnjeg odmora
tijekom kalendarske godine donosi poslodavac, uzimajući u obzir potrebe
organizacije rada i mogućnosti za odmor radnika.

Članak 52.

Radnik može koristiti godišnji odmor u
neprekidnom trajanju ili u dva dijela.

Ako radnik koristi godišnji odmor u dva dijela,
prvi je dio dužan koristiti u neprekidnom trajanju od najmanje 12 radnih dana.

Poslodavac svojom odlukom može korištenje dijela
godišnjeg odmora proglasiti obveznim
za sve radnike (kolektivni godišnji odmor).

Ako poslodavac donese odluku iz prethodnog
stavka, ovlaštene osobe u organizacijskim jedinicama dužne su utvrditi radna
mjesta i broj radnika koji neće koristiti godišnji odmor u navedenom raz­doblju, zbog rada na radnim mjestima koja su neophodna
za funk­cioniranje
elektroenergetskog sustava.

Neiskorišteni godišnji odmor iz prethodne godine
radnik mora iskoristiti najkasnije do 30. lipnja tekuće godine.

Članak 53.

Ako radniku prestane radni odnos protiv njegove
volje (po odluci poslodavca), omogućit će mu se korištenje godišnjeg odmora za
vrijeme otkaznog roka, a na zahtjev radnika.

*Plaćeni dopust*

Članak 54.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na
plaćeni dopust za važne osobne potrebe od ukupno najviše 7 radnih dana u
slučaju:

• sklapanja
braka                                                        5
radnih dana

• rođenja
djeteta                                                         5 radnih dana

• smrti supruga/-ge, djeteta, roditelja
                           7 radnih dana

• smrti unuka, djedova, baka, braće i sestara

te roditelja supruga/-ge                                                3
radna dana

• traženja članova obitelji nestalih u
ratu                       5 radnih dana

• teške bolesti supruga/-ge, roditelja,
djeteta                7
radnih dana

• teške bolesti ostalih članova uže obitelji
            3 radna dana

• selidbe u istom mjestu
                                              2 radna dana

• selidbe u drugo
mjesto                                              3 radna dana

• ostalih osobnih
potreba                                             2 radna dana

• obrazovanja i usavršavanja o vlastitom
trošku            5
radnih dana.

Radniku se plaćeni dopust iz ovog članka
odobrava na njegov osobni pisani zahtjev, koji je dužan obrazložiti, tj. navesti razloge, a na zahtjev poslodavca i
dokumentirati.

Članak 55.

Darivatelji krvi za svako darivanje imaju pravo
na dva uzastopna radna dana plaćenog dopusta tijekom kalendarske godine,
sukladno radnim obvezama.

Članak 56.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust u slučaju
njegovog upućivanja, od strane poslodavca, na stručno osposobljavanje,
usavršavanje i slično.

*Neplaćeni dopust*

Članak 57.

Poslodavac može radniku iznimno, na njegovu
pisanu i obrazloženu molbu, odobriti neplaćeni dopust najdulje do 6 (šest)
mjeseci, ukoliko to dopušta priroda posla i trenutna potreba poslodavca.

U vrijeme neplaćenog dopusta, prava i obveze iz
radnog odnosa miruju, ako zakonom drugačije nije određeno.

IX. PLAĆE

*Plaća za obavljeni rad radnika*

Članak 58.

Radniku za obavljeni rad kod poslodavca pripada
plaća te ostala primanja u skladu sa zakonom, ovim Kolektivnim ugovorom,
Pravilnikom o radu i odlukama poslodavca.

Članak 59.

Plaća se sastoji od:

• osnovne plaće radnog mjesta na kojem radnik
radi,

• dodatka za prehranu radnika,

• dodatka za plaću na radni staž,

• uvećanja plaće po osnovi izvršavanja poslova i
radnih zadataka u opsegu i kvaliteti koja je veća od prosječne, odnosno
uobičajene,

• dodatka na plaću za rad u posebnim
okolnostima,

• dodatka za godišnji odmor i drugo.

Radniku poslodavac može isplatiti i posebni
stimulacijski dodatak na plaću.

Članak 60.

Sredstva za plaće i druga primanja radnika poslodavac
je dužan prioritetno osigurati, neovisno o potrebnim sredstvima za obavljanje
djelatnosti poslodavca.

Plaća iz članka 58. ovog Kolektivnog ugovora
isplatit će se radniku i u slučaju kad poslodavac ostvaruje poslovni gubitak.

*Osnovna plaća*

Članak 61.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i
normalan učinak predstavlja najniži iznos plaće koju je poslodavac dužan
isplatiti radniku na radnom mjestu određene grupe složenosti i normalnih radnih
uvjeta.

Članak 62.

Osnovna plaća radnika, počevši od 1. siječnja do
30. lipnja 2006. godine, za poslove najnižeg stupnja složenosti izračunava se
na temelju vrijednosti boda od najmanje 5,65 kn bruto i tom iznosu dodaje se
0,920 bodova po satu ostvarenoga redovnoga efektivnoga radnog vremena za
troškove prehrane.

Osnovna plaća radnika, počevši od 1. srpnja do
31. prosinca 2006. godine, za poslove najnižeg stupnja složenosti izračunava se
na temelju vrijednosti boda od najmanje 5,70 kn bruto i tom iznosu dodaje se
0,920 bodova po satu ostvarenoga redovnoga efektivnoga radnog vremena za
troškove prehrane.

Vrijednost boda iz prethodnog stavka, počevši od
1. siječnja 2007. godine uvećava se za stopu rasta bruto domaćeg proizvoda u
2006. godini, umanjenu za jedan poen.

Vrijednost boda iz predhodnog
stavka, počevši od 1. siječnja 2008. godine uvećava se za stopu rasta bruto
domaćeg proizvoda u 2007. godini, umanjenu za jedan poen.

Vrijednost boda za tekući mjesec donosi Uprava
HEP-a d.d.

Članak 63.

Osnovni broj bodova za normalni radni učinak u
punom rad­nom vremenu utvrđen je tako da se
koeficijent, kojim se vrednuje pojedini posao, pomnoži s 400.

Osnovni broj bodova i koeficijent iz Ugovora o
radu za pojedinog radnika, mogu se mijenjati promjenom općeg akta na način
utvrđen u Zakonu o radu.

Složenost poslova vrednuje se koeficijentom od
1,00 do 6,00.

Članak 64.

Iz raspona navedenih u prethodnom članku
izuzimaju se radna mjesta radnika, koji su sklopili poseban Ugovor s
poslodavcem.

Za radnike s kojima je poslodavac sklopio
poseban Ugovor o međusobnim pravima i obvezama, plaća se utvrđuje na način
utvrđen u tom Ugovoru.

Članak 65.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku
godinu radnog staža za 0,65 posto.

U godine radnog staža, za koje radnik ima pravo
na povećanje plaće iz prethodnog stavka, uračunavaju se godine efektivnog rada.

Članak 66.

Poslodavac može osnovni broj bodova radnika
povećati do 20% kada radnik izvršava poslove i radne zadatke u opsegu i
kvaliteti koja je veća od prosječne, odnosno uobičajene.

Članak 67.

Osnovna plaća radnika povećava se za rad u sljedećim
posebnim okolnostima:

• za noćni rad                                      za 50 posto

• za prekovremeni rad                         za 50 posto

• za rad subotom i nedjeljom                za 35 posto

• za rad u drugoj smjeni u slučaju stalnog

smjenskog
rada                                   za 20 posto.

Pravo na povećanje plaće iz prethodnog stavka
radnik ostvaruje samo za sate rada odrađene u posebnim okolnostima.

Kada radnik radi na dane blagdana utvrđene
zakonom te na dan Uskrsa, ima pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu za 50
posto.

Ukoliko se rad radnika obavlja uz istodobno prisustvo više poseb­nih okolnosti, dodaci se kumuliraju, osim što rad na dane
blagdana utvrđene zakonom i rad na dan Uskrsa isključuje rad nedjeljom.

Članak 68.

Radnik ima pravo, kao sastavni dio plaće, na
dodatak za godišnji odmor u iznosu od najmanje 1.200,00 kn neto po radniku.

Novoprimljeni radnici, koji su koristili
djelomično ili u potpunosti godišnji odmor kod bivšeg poslodavca, nemaju pravo
na dodatak za godišnji odmor.

Radnik koji ima pravo na razmjerni dio godišnjeg
odmora, nema pravo na cjelokupni iznos dodatka za godišnji odmor iz 1. stavka,
već na njegov razmjerni dio, a koji se izračunava na isti način kao i razmjerno
trajanje godišnjeg odmora.

Članak 69.

Poslodavac će radnicima za Uskrs isplatiti u
naravi iznos od 400,00 kn neto po radniku.

Poslodavac će radnicima povodom Božića
jednokratno isplatiti najmanje 1.000,00 kn neto po radniku.

Članak 70.

Sredstva za stimulativni dodatak na plaću
radnika utvrđuju se na temelju godišnje mase sredstava za bruto plaće kod poslodavca.

Sredstva za stimulativni dodatak na plaću
radnika iznose do 0,65% mase sredstava za bruto plaće kod poslodavca.

Stimulativni dodatak na plaću radnika kod
poslodavca uređuje se posebnom odlukom poslodavca za svaki mjesec, prema
ostvarenim rezultatima rada.

*Plaća pripravnika*

Članak 71.

Plaća pripravnika na određeno vrijeme i
pripravnika na neodređeno vrijeme (stipendist) obračunava se u visini broja
bodova za najniži koeficijent u određenoj grupi poslova.

*Naknada plaće*

Članak 72.

Za razdoblja u kojima ne radi zbog opravdanih
razloga određenih zakonom, ovim Kolektivnim ugovorom i drugim propisima, radnik
ima pravo na naknadu plaće.

Članak 73.

Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora, radnik
ima pravo na naknadu plaće u visini njegove prosječne mjesečne plaće isplaćene
u prethodna tri mjeseca.

Naknada plaće za godišnji odmor neće se
radnicima isplaćivati unaprijed.

Za dane blagdana utvrđene zakonom, za dane kada
koristi pravo na plaćeni dopust, za vrijeme prekida rada do kojeg je došlo bez
njegove krivnje, radnik ima pravo na naknadu plaće ostvarenu na temelju
prosječnih sredstava isplaćenih radniku za prethodna tri mjeseca, gdje se
uključuju samo sredstva osnovnih bodova (koeficijent složenosti), sredstva za
minuli rad i sredstva za troškove prehrane.

Članak 74.

Osnovicu za obračun naknade zbog bolovanja čini
plaća isplaćena radniku u prethodnih šest mjeseci koji prethode nastupu
bolovanja.

Naknada plaće za vrijeme bolovanja i liječenja
do 42 dana (na teret poslodavca), koju obračunava i isplaćuje poslodavac
iznosi:

• 100% od osnovice – za naknadu za vrijeme
bolovanja uslijed ozljede na radu ili profesionalnog oboljenja,

• 85% od osnovice – za naknadu zbog bolesti ili
povrede izvan rada, odnosno drugim Zakonom propisanim slučajevima.

Ukoliko je bolovanje prouzročeno ozljedom na
radu ili profesionalnim oboljenjem, poslodavac će od 43-eg
dana radniku obračunavati i isplaćivati eventualnu razliku između naknade za
bolovanje koju refundira HZZO prema propisima o zdravstvenom osiguranju i
iznosa naknade iz stavke 2. alineje 1. ovog članka, a na teret sredstava za
bruto plaće.

Članak 75.

Naknada plaće koju radniku isplaćuje poslodavac
isplaćuje se zajedno s plaćom.

Članak 76.

Ako radnik odbije raditi zato što nisu provedene
propisane mjere zaštite na radu, ima pravo na naknadu plaće u visini kao da je
radio.

Pravo na naknadu plaće iz prethodnog stavka
radnik ostvaruje sve dok se ne provedu propisane mjere zaštite na radu.

*Rokovi i razdoblje isplate plaće*

Članak 77.

Plaća se isplaćuje svakog mjeseca za prethodni mjesec.

Rok za prispjeće
sredstava za plaću na račun radnika je do dvadesetog u tekućem mjesecu za
prethodni mjesec.

U slučaju kašnjenja s isplatom plaće poslodavac
je dužan isplatiti radniku zakonske zatezne kamate.

Članak 78.

Poslodavac je obvezan prigodom isplate svake
plaće uručiti radniku pisani obračun sa svim elementima s kojima je obračun
utvrđen, kao i prikaz svih odbitaka za doprinose, poreze i druge ustege temeljem zakonskih propisa ili utemeljene na izjavi
radnika (različite vrste kredita, članarine i sl.).

X. MATERIJALNA PRAVA
RADNIKA

*Naknada troškova prijevoza*

Članak 79.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza
na posao i s posla u visini troškova prijevoza javnim, odnosno gradskim prometom,
uz predočenje mjesečne karte ili potvrde o cijeni mjesečne karte, ovjerene
žigom i potpisom ovlaštene osobe prijevoznika.

Za svaku promjenu cijene prijevoza iz prethodnog
stavka, radnik mora poslodavcu predočiti potvrdu.

Radniku se naknađuju troškovi prijevoza iz
stavka 1. ovog članka, neovisno o prisustvu na radu.

U slučajevima kada postoji mogućnost korištenja
različitih sredstava javnog prometa različite cijene prijevoza, radnik ima
pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u visini cijene one
vrste javnog prometa koja je najpogodnija za poslodavca.

Svoje pravo na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla radnik dokazuje relevantnim podacima iz porezne kartice za
tekuću godinu.

Naknada troškova prijevoza na posao i s posla
isplaćuje se zajedno s plaćom radnika i iskazuje se kao posebna stavka na
obračunskoj listi.

*Dnevnice i troškovi službenih putovanja*

Članak 80.

Radnik, koji je na temelju valjanog naloga, upućen
na službeno putovanje u zemlji ili u inozemstvo, ima pravo na dnevnicu, naknadu
troškova prijevoza na službenom putovanju i naknadu troškova noćenja.

Članak 81.

Dnevnica za službeno putovanje u zemlji
isplaćuje se u iznosu od najmanje 170,00 kn.

Dnevnica za službeno putovanje u inozemstvo
isplaćuje se u visini iznosa propisanih za tijela državne uprave.

*Naknada za rad na terenu*

Članak 82.

Ako radnik dulje od 30 dana obavlja poslove za
poslodavca na terenu tj. izvan mjesta svog
prebivališta, ali i izvan sjedišta organizacijske jedinice poslodavca u kojoj
radi, ima pravo na terenski dodatak u iznosu od najmanje 170,00 kn po danu.

Radnik koji je upućen na terenski rad, nema
pravo na terenski dodatak ukoliko na relaciji prebivalište – radno mjesto
postoji mogućnost redovnog svakodnevnog prijevoza na posao i s posla promet­nim sredstvima poslodavca ili sredstvima javnog prometa.

Članak 83.

Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li
radniku osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

Radniku kojem je za vrijeme rada na terenu
osiguran samo smještaj, iznos terenskog dodatka umanjuje se za 30 posto.

Radniku kojem je za vrijeme rada na terenu
osigurana samo prehrana, iznos terenskog dodatka umanjuje se za 20 posto.

Radnik kojemu je za vrijeme rada na terenu
osiguran kompletan smještaj i prehrana nema pravo na terenski dodatak.

Pravo na ostvarivanje dnevnice i terenskog
dodatka međusobno se isključuju.

*Naknada za odvojeni život*

Članak 84.

Ako poslodavac ima potrebu za radom radnika čije
je mjesto prebivališta izvan mjesta u kojem je sjedište organizacijske jedinice
poslodavca, odnosno izvan mjesta rada radnika, takav radnik ima pravo na
naknadu za odvojeni život od obitelji u iznosu od najmanje 1.500,00 kn
mjesečno.

Ako je radniku osiguran smještaj ili prehrana,
naknada iz stavka 1. ovog članka umanjit će se u odgovarajućem iznosu.

Ako radnik nakon sklapanja ugovora o radu
promijeni mjesto svog prebivališta, poslodavac nema obvezu isplaćivati mu
naknadu za odvojeni život.

Članak 85.

Pravo na ostvarivanje terenskog dodatka i
naknade za odvojeni život od obitelji međusobno se isključuju.

*Naknada za korištenje vlastitog automobila u službene svrhe*

Članak 86.

Ukoliko radnik prema nalogu koristi svoj
automobil u službene svrhe, naknadit će mu se troškovi u iznosu do 2 kune po
prijeđenom kilometru.

Radnik nema obvezu korištenja svog automobila u
službene svrhe.

*Otpremnina prigodom odlaska u mirovinu*

Članak 87.

Prigodom odlaska u mirovinu radnik ima pravo na
otpremninu u iznosu 1/8 bruto prosječne mjesečne plaće isplaćene radniku za
prethodna tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, a za svaku navršenu
godinu neprekidnog trajanja radnog odnosa kod poslodavca.

*Nagrada za dugogodišnji rad kod poslodavca*

Članak 88.

Radnici stječu pravo na nagradu za dugogodišnji
rad kod poslodavca nakon:

• 10 godina neprekidnoga radnog odnosa kod
poslodavca u iznosu 1.500,00 kn neto,

• 15 godina neprekidnoga radnog odnosa kod
poslodavca u iznosu 2.000,00 kn neto,

• 20 godina neprekidnoga radnog odnosa kod
poslodavca u iznosu 2.500,00 kn neto,

• 25 godina neprekidnoga radnog odnosa kod
poslodavca u iznosu 3.000,00 kn neto,

• 30 godina neprekidnoga radnog odnosa kod
poslodavca u iznosu 3.500,00 kn neto,

• 35 godina neprekidnoga radnog odnosa kod
poslodavca u iznosu 4.000,00 kn neto,

• 40 godina neprekidnoga radnog odnosa kod
poslodavca u iznosu 5.000,00 kn neto.

Pojam »neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca«
tumači se na način da se radnicima eventualna razdoblja mirovanja radnog odnosa
ubrajaju u njegovo trajanje.

Ako radnik stekne pravo na nagradu za
dugogodišnji rad kod poslodavca za vrijeme mirovanja radnog odnosa, poslodavac
će mu nagradu isplatiti po povratku na rad, tj. po
prestanku mirovanja.

*Poklon djeci radnika*

Članak 89.

Prigodom božićnih blagdana radnicima se
isplaćuje novčani iznos ili daje poklon za svako dijete do navršenih 15 godina
u tekućoj kalendarskoj godini u iznosu od najmanje 400,00 kn neto.

Pravo na poklon iz stavka 1. ovog članka imaju
samo ona djeca koja su zdravstveno osigurana preko radnika kod poslodavca.

Pravo na poklon iz stavka 1. imaju i djeca
umrlih i poginulih radnika do navršenih 15 godina.

Radnik ima pravo na jednokratnu potporu za
rođenje djeteta u iznosu od 500,00 kn neto.

U slučaju da oba roditelja rade kod poslodavaca
na koje se primjenjuje ovaj Kolektivni ugovor, pravo na potporu za rođenje
djeteta iz prethodnog stavka ima samo jedan roditelj.

*Izvanredne pomoći*

Članak 90.

Radnik ili njegova obitelj imaju pravo na pomoć
u slučaju:

• smrti radnika, u iznosu od 15.500,00 kn neto,

• smrti supruga/supruge ili djeteta radnika u
iznosu od 5.000,00kn neto,

• smrti roditelja radnika, u iznosu od 3.000,00
kn neto,

• invalidnosti utvrđene na osnovi Zakona o
mirovinskom osiguranju, u iznosu od 2.500,00 kn neto (po istom rješenju kojim
je utvrđena invalidnost moguće je ostvariti pravo samo na jednu izvanrednu
pomoć),

• neprekidnog bolovanja duljeg od 180 dana, u
iznosu od 2.500,00kn neto (jedanput u kalendarskoj godini).

Članak 91.

Rok za isplatu naknada i drugih materijalnih
prava radnika je 30 dana od dana stjecanja, odnosno od dana utvrđivanja prava.

*Učenici i studenti na praktičnom radu kod poslodavca*

Članak 92.

Učenici i studenti na praktičnom radu kod poslodavca
imaju pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla, kao i na
odgovarajući iznos naknade troškova prehrane pod jednakim uvjetima kao i
zaposleni kod poslodavca.

Naknada troškova prehrane određuje se razmjerno
vremenu provedenom na praksi, a naknada im se isplaćuje u gotovini.

XI. OSIGURANJE

Članak 93.

Poslodavac će s odgovarajućim osiguravajućim
društvom sklopiti ugovor o osiguranju naknada troškova u slučaju ozljede pri
radu ili profesionalne bolesti, i to u skladu sa Zakonom o zdravstvenom
osiguranju.

Poslodavac će s odgovarajućim osiguravajućim
društvom sklopiti ugovor o osiguranju radnika za ove slučajeve:

• smrti zbog nezgode,

• smrti zbog bolesti,

• trajna nesposobnost zbog nezgode.

Poslodavac će o sklopljenom ugovoru o osiguranju
izvIjestiti sindikat.

Članak 94.

Poslodavac će donijeti odluku o sklapanju
ugovora o dopunskom zdravstvenom osiguranju radnika sukladno važećim propisima,
a prije isteka ranije sklopljenih ugovora o dopunskom zdravstvenom osiguranju.

XII. IZUMI I TEHNIČKA UNAPREĐENJA

Članak 95.

Radniku koji pokaže interes za stvaranje izuma
ili istraživanje mogućnosti tehničkih unapređenja u svezi s proizvodnjom,
prijenosom i distribucijom električne energije, poslodavac će svojom posebnom
odlukom odobriti novčana sredstva za stručnu literaturu, odnosno potrebnu
opremu.

Izumi ostvareni na radu i u svezi s radom
pripadaju poslodavcu.

Na izum kojeg radnik ostvari izvan rada ili koji
nema veze s radom, a u svezi je s proizvodnjom, prijenosom i distribucijom
električne energije, poslodavac ima pravo prvokupa.

Posebnim ugovorom utvrdit će se naknada za
primjereno teh­ničko
unapređenje koje je predložio radnik.

XIII. SOLIDARNOST

Članak 96.

Radnik kojem do prestanka ugovora o radu po
osnovi članka 110. točke 3. Zakona o radu (65 godina života i 20 godina staža
osiguranja) nedostaje 5 (pet) godina, zadržava do prestanka ugovora o radu,
najmanje plaću na temelju koeficijenta radnog mjesta za koje je imao sklopljen
ugovor o radu u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem su se stekle spomenute
okolnosti, uz uredno i savjesno obav­ljanje poslova i rezultate rada primjerene njegovoj dobi.

Članak 97.

Radnici koji rade skraćeno radno vrijeme imaju
pravo na:

• puni iznos troškova za prijevoz

• nagradu za dugogodišnji rad kod poslodavca
(prema uvjetima utvrđenim ovim Kolektivnim ugovorom),

• izvanrednu pomoć (prema uvjetima utvrđenim
ovim Kolektivnim ugovorom),

• puni iznos regresa za godišnji odmor,

• puni iznos uskrsnice
i božićnice,

• puni iznos dodatka za minuli rad i

• puni iznos dodatka za prehranu.

XIV. PRESTANAK I ANEKSI
UGOVORA O RADU

Članak 98.

Ugovor o radu prestaje:

• smrću radnika,

• istekom vremena na koje je sklopljen ugovor o
radu na određeno vrijeme,

• kada radnik navrši 65 godina života i 20
godina staža osiguranja, ako se radnik i poslodavac nisu sporazumjeli o
nastavku radnog odnosa,

• dostavom pravomoćnog rješenja o mirovini zbog
opće nesposobnosti za rad,

• sporazumom radnika i poslodavca,

• otkazom,

• odlukom nadležnog suda.

*Sporazum o prestanku ugovora o radu*

Članak 99.

Ponudu za sklapanje sporazuma o prestanku
ugovora o radu može dati radnik i poslodavac.

Sporazum o prestanku ugovora o radu zaključuje
se u pisanom obliku i mora sadržavati datum prestanka ugovora o radu.

Sporazum o prestanku ugovora o radu potpisuju
radnik i poslodavac.

*Redoviti otkaz ugovora o radu*

Članak 100.

Poslodavac može otkazati ugovor o radu uz
ugovoreni otkazni rok, ako za to ima opravdani razlog, u slučaju:

• ako prestane potreba za obavljanje određenog
posla zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga (poslovno
uvjetovani otkaz),

• ako radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati
svoje obveze iz radnog odnosa zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti
(osobno uvjetovani otkaz) ili

• ako radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz
uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika).

Članak 101.

Poslovno ili osobno uvjetovani otkaz dopušten je
samo ako se radnika ne može zaposliti na nekim drugim poslovima ili ako ga se
ne može obrazovati ili osposobiti za rad na nekim drugim poslovima.

Članak 102.

Pri odlučivanju o poslovno i osobno uvjetovanom
otkazu, poslodavac mora voditi računa o trajanju radnog odnosa, starosti i
obvezama uzdržavanja koje terete radnika.

Članak 103.

Prije redovitog otkazivanja uvjetovanog
skrivljenim ponašanjem radnika, poslodavac je dužan radnika pisanim putem
upozoriti na obveze iz radnog odnosa i ukazati mu na mogućnost otkaza za slučaj
nastavka kršenja tih obveza, osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije
opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

Prije redovitog otkazivanja uvjetovanog
skrivljenim ponašanjem ili radom radnika, poslodavac je dužan omogućiti radniku
da iznese svoju obranu (pisanim putem ili usmeno na zapisnik), osim ako postoje
okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

Članak 104.

Radnik može otkazati ugovor o radu uz otkazni
rok od mjesec dana, ne navodeći za to razlog.

Članak 105.

Ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme može
se redovito otkazati samo ako je takva mogućnost otkazivanja predviđena
ugovorom.

*Izvanredni otkaz ugovora o radu*

Članak 106.

Poslodavac i radnik imaju mogućnost otkazati
ugovor o radu sklopljen na neodređeno ili određeno vrijeme, bez obveze
poštivanja ovim Kolektivnim ugovorom propisanog otkaznog roka, ako zbog osobito
teške povrede obveze iz radnog odnosa ili zbog neke druge osobito važne
činjenice, uz uvažavanje svih okolnosti i interesa obiju ugovornih strana,
nastavak radnog odnosa nije moguć.

Članak 107.

Ugovor o radu se može izvanredno otkazati samo u
roku 15 (petnaest) dana od dana saznanja za činjenicu na kojoj se izvanredni
otkaz temelji.

Članak 108.

Prije izvanrednog otkazivanja uvjetovanog
ponašanjem ili radom radnika poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese
svoju obranu, osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od
poslodavca da to učini.

*Oblik i način dostave otkaza*

Članak 109.

Otkaz mora imati pisani oblik i biti obrazložen
uz navođenje zakonske odredbe na kojoj se zasniva.

Otkaz se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje
uz obvezno osiguranje dokaza da je otkaz dostavljen.

Osigurati dokaz o dostavi otkaza može se na
način da radnik na primjerku otkaza, koji ostaje u nadležnoj kadrovskoj službi,
potpisom uz datum potvrdi dostavu otkaza ili putem pošte preporučeno s
povratnicom.

U slučaju nemogućnosti osiguranja dokaza o
dostavi otkaza na način opisan u stavku 3. ovog članka, otkaz se dostavlja uz
primjenu odredaba o dostavi Zakona o općem upravnom postupku.

Otkazni rok počinje teći od dana dostave otkaza.

*Otkazni rok*

Članak 110.

U slučaju redovitog otkaza otkazni rok je:

• dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno manje od godine dana,

• jedan mjesec, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno godinu dana,

• dva mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno dvije godine,

• tri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno deset godina,

• pet mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno petnaest godina i

• šest mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu
kod poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina.

Radniku kojem se ugovor o radu otkazuje zbog
kršenja obveza iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem
radnika) utvrđuje se otkazni rok u dužini polovice otkaznih rokova utvrđenih u
stavku 1. ovog članka.

*Otkaz s ponudom izmijenjenog ugovora*

Članak 111.

Radniku poslodavac može istodobno uz otkaz ugovora
predložiti sklapanje ugovora o radu pod izmijenjenim uvjetima (otkaz s ponudom
izmijenjenog ugovora).

Ako u slučaju iz stavka 1. ovog članka radnik
prihvati ponudu poslodavca, pridržava pravo pred nadležnim sudom osporavati
dopuštenost takvog otkaza ugovora.

O ponudi za sklapanje ugovora o radu pod
izmijenjenim uvjetima radnik se mora izjasniti u roku koji odredi poslodavac, a
koji ne smije biti kraći od osam dana.

U slučaju otkaza iz stavka 1. ovog članka rok za
ulaganje zahtjeva za zaštitu prava počinje teći od dana kada je radnik priopćio
poslodavcu svoje odbijanje ponude za sklapanje ugovora o radu pod izmijenjenim
uvjetima ili ako se radnik nije očitovao o primljenoj ponudi ili se očitovao
nakon isteka roka ostavljenog mu za očitovanje, onda od dana isteka roka koji
je za očitovanje o dostavljenoj ponudi odredio poslodavac.

*Otpremnina*

Članak 112.

Radnik kojem poslodavac otkazuje nakon dvije
godine neprekidnog rada kod poslodavca, osim ako se otkazuje iz razloga
uvjetovanih skrivljenim ponašanjem radnika, ima pravo na otpremninu u iznosu
60% bruto prosječne mjesečne plaće isplaćene radniku u tri mjeseca prije
prestanka ugovora o radu, a za svaku navršenu godinu neprekidnog trajanja
radnog odnosa kod poslodavca.

Prestankom ugovora o radu u smislu stavka 1.
smatra se prestanak radnog odnosa kod poslodavca.

*Aneksi ugovoru o radu*

Članak 113.

U slučaju potrebe obavljanja poslova privremeno
odsutnog radnika, radnik je po pisanom nalogu svog neposrednog rukovoditelja
dužan obavljati te poslove.

Članak 114.

Ukoliko potreba za obavljanjem poslova iz
prethodnog članka traje dulje od 30 radnih dana, poslodavac je radniku dužan
ponuditi sklapanje aneksa ugovora o radu, ukoliko je to za radnika povoljnije.

XV. SUDJELOVANJE RADNIKA
U ODLUČIVANJU

Članak 115.

Radnici imaju pravu sudjelovati u odlučivanju o
pitanjima u svezi s njihovim gospodarskim i socijalnim pravima i interesima na
način i pod uvjetima određenim Zakonom o radu.

Članak 116.

Ako kod poslodavca nije utemeljeno radničko
vijeće sindikalni povjerenik ima sva prava i obveze radničkog vijeća utvrđene u
Zakonu o radu.

Članak 117.

Radnici sudjeluju u odlučivanju u pravilu po
organizacijskim jedinicama trgovačkih društava u sastavu HEP grupe, kojima je
osnivač HEP d.d., na razini ovlaštenja osoba za odlučivanje u vezi s
ostvarivanjem prava i obveza iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom
radnika u prvom stupnju odlučivanja.

Članak 118.

Članu radničkog vijeća za vrijeme obnašanja
dužnosti, u trajanju sukladno sklopljenom sporazumu radničkog vijeća s poslodavcem,
pripada naknada plaće kao da je radio.

XVI. DJELOVANJE
SINDIKATA

Članak 119.

Poslodavac se obvezuje da će osigurati provedbu
svih prava iz područja sindikalnog organiziranja radnika utvrđenih
ratificiranim konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonom i ovim
Kolektivnim ugovorom.

Aktivnost sindikalnog povjerenika ili
predstavnika kod poslodavca ne smije biti sprječavana niti ometana ako djeluje
u skladu s ratificiranim konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonom i
ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 120.

Radnici imaju pravo organizirati se u sindikate
kod poslodavca u skladu s ratificiranim međunarodnim konvencijama, zakonom,
ovim Kolektivnim ugovorom i statutom sindikata.

Članak 121.

Kod poslodavca može djelovati više sindikata.

Sindikati samostalno odlučuju o načinu rada i
zastupanju interesa svojih članova kod poslodavca.

Članak 122.

Poslodavac se obvezuje da svojim djelovanjem i
aktivnostima ni na koji način neće onemogućavati sindikalni rad, sindikalno
organiziranje i pravo svakog radnika da postane ili ne postane članom
sindikata.

Članak 123.

Poslodavac će se suzdržati od svakog činjenja
ili propuštanja činjenja kojim bi pojedini sindikat bio doveden u povlašteni
ili podređeni položaj.

Povredom prava na sindikalno organiziranje
smatrat će se pogodnost od strane poslodavca jednom sindikatu ili njegov
pritisak na radnike da se učlane u sindikat ili da se iz njega izčlane.

Sindikat se obvezuje da će svoje aktivnosti
provoditi u skladu s ratificiranim međunarodnim konvencijama, zakonom i ovim
Kolektivnim ugovorom.

Članak 124.

Poslodavac se obvezuje da će registriranim
sindikatima u Hrvatskoj elektroprivredi, vodeći računa o broju članova
pojedinog sindikata, o svom trošku osigurati najmanje sljedeće uvjete:

• uredske prostorije, te raspoložive prostorije
za održavanje sastanaka,

• uporabu telefona i telefaksa,

• umnožavanje dokumenata nužnih za provedbu
sindikalnih aktivnosti i ostvarenja prava radnika,

• obračun i ubiranje sindikalne članarine i
prosljeđivanje na račun sindikata, obustavu sindikalnih i ostalih kredita
uredno obračunatih od sindikata.

Poslodavac će snositi troškove za članove
sindikata (putni nalozi) radi prisustvovanja:

• sastancima koje organizira poslodavac,

• sastancima pregovaračkih timova na izradi
Kolektivnog ugovora,

• sjednicama Zajedničke komisije koja će
tumačiti odredbe Kolektivnog ugovora.

Članak 125.

Poslodavac se obvezuje da će registriranim
sindikatima u nižim organizacijskim dijelovima – podružnicama, vodeći računa o
broju članova, o svom trošku osigurati sljedeće uvjete:

• raspoložive prostorije za održavanje
sastanaka,

• uporabu telefona i telefaksa,

• nesmetano korištenje oglasnih ploča,

• umnožavanje dokumenata za aktivnost
podružnice,

• obračun i ubiranje sindikalne članarine te
automatizmom prosljeđivati ugovorene postotke na centralni račun sindikata i
račun podružnice, obustavu sindikalnih i ostalih kredita uredno obračunatih od
podružnice.

Članak 126.

Povreda sindikalnog povjerenika prilikom
obavljanja sindikalne dužnosti te službenog puta u svezi s tom dužnosti, smatra
se povredom na radu kod poslodavca.

Članak 127.

Sindikalni povjerenici, odnosno predstavnici,
imaju pravo kod poslodavca štititi i promicati prava i interese članova
sindikata.

Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku,
odnosno predstavniku omogućiti pravodobno i djelotvorno ostvarenje prava iz
stavka 1. ovog članka te pristup podacima važnim za ostvarenje tog prava.

Sindikalni povjerenik, odnosno predstavnik mora
svoje pravo iz stavka 1. ovog članka ostvarivati tako da ne šteti
djelotvornosti poslovanja poslodavca.

Na zahtjev poslodavca svaki sindikalni
povjerenik, odnosno predstavnik, dužan je identificirati se odgovarajućom
punomoći ili iskaznicom sindikata, koja sadrži odgovarajuća ovlaštenja.

Članak 128.

Sindikati samostalno određuju svoje
predstavnike, odnosno povjerenike.

Sindikati se obvezuju da će pisanim putem
izvijestiti poslodavca o imenovanju ili izboru, odnosno opozivu sindikalnog
povjerenika, odnosno predstavnika, i to u roku pet dana od dana imenovanja ili
izbora, odnosno opoziva.

Sindikat može imenovati ili izabrati po jednog
sindikalnog povjerenika na svakih 500 svojih članova.

Sindikalni povjerenik, iz stavka 3. ovog članka
obavlja svoje aktivnosti u radnom vremenu i prima naknadu plaće u skladu s ovim
Kolektivnim ugovorom i ugovorom o radu.

Sindikalnom povjereniku, za vrijeme obavljanja
te dužnosti i godinu dana nakon prestanka te dužnosti, a bez suglasnosti
sindikata nije moguće:

• otkazati ugovor o radu,

• rasporediti na drugo radno mjesto,

• ili na drugi način staviti u nepovoljniji
položaj u odnosu na ostale radnike.

Članak 129.

Nakon utemeljenja radničkog vijeća kod
poslodavca, sindikalni povjerenik iz članka 155. Zakona o radu obavljat će
poslove u skladu sa svojim ugovorom o radu, dok će svoje sindikalne aktivnosti
provoditi tako da se ne šteti djelotvornosti poslovanja poslodavca.

Članak 130.

Sindikat koji je stranka ovog Kolektivnog
ugovora obvezan je poslodavcu dostaviti fotokopiju rješenja o svom upisu u
Registar udruga.

Sindikat, koji je stranka ovog Kolektivnog
ugovora, a koji je ujedno i udruga više razine, obvezan je poslodavcu dostaviti
fotokopiju rješenja o upisu u Registar udruga za sve sindikate članove udruge
više razine.

Sindikat, koji je stranka ovog Ugovora, obvezan
je poslodavcu dostaviti točne podatke o broju članova.

XVII. MIRNO RJEŠAVANJE
KOLEKTIVNIH RADNIH SPOROVA I NAČELA SOCIJALNOG MIRA

Članak 131.

Stranke ovog Kolektivnog ugovora sporazumno
utvrđuju da će se svaki međusobni kolektivni radni spor rješavati sukladno
odred­bama Zakona o radu.

Članak 132.

Za vrijeme primjene i trajanja ovog Kolektivnog
ugovora stranke utvrđuju da će poštovati načela socijalnog mira i da neće
poduzimati nikakav oblik industrijske akcije.

XVIII. PRAVO NA ŠTRAJK

Članak 133.

Sindikat ima pravo pozvati na štrajk i provesti
ga sa svrhom zaštite i promicanja gospodarskih i socijalnih interesa svojih
članova.

Radnik ima pravo odazvati se pozivu sindikata na
štrajk.

Članak 134.

Sindikat će se suzdržavati od štrajka, ako se
sve odredbe iz ovog Kolektivnog ugovora uredno ispunjavaju.

Obveza socijalnog mira vrijedi do započinjanja
novih kolektiv­nih pregovora.

Članak 135.

U organiziranju i provedbi štrajka sindikat je
dužan pridržavati se odredbi važećih propisa.

XIX. RJEŠAVANJE
STAMBENIH POTREBA RADNIKA

Članak 136.

Poslodavac će na temelju pravilnika o stambenim
odnosima radnika osigurati financijska sredstva za rješavanje stambenih potreba
radnika.

XX. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 137.

Ovaj Kolektivni ugovor sklapa se na određeno
vrijeme do 30. 6. 2008. godine, a stupa na snagu i primjenjuje se od 1. 1.
2006. godine.

Članak 138.

Na pitanja koja nisu riješena ovim Kolektivnim
ugovorom primjenjuju se odredbe Zakona o radu i drugih propisa, te Pravilnika o
radu i drugih općih akata poslodavca.

Članak 139.

Svaka stranka ovog Kolektivnog ugovora ovlaštena
je predložiti njegove izmjene i dopune.

Prijedlog izmjena i dopuna mora biti podnesen u
pisanom obliku i obrazložen.

Stranka kojoj je podnesen prijedlog izmjene ili
dopune ovog Kolektivnog ugovora mora se o prijedlogu očitovati predlagatelju u
roku od 30 dana od dana primitka prijedloga.

Prijedlog izmjena i dopuna ovog Kolektivnog
ugovora, koji je odbijen, ne može se ponoviti prije proteka roka od tri mjeseca
od dana primitka očitovanja kojim se prijedlog odbija.

Članak 140.

Svaka stranka može otkazati ovaj Kolektivni
ugovor, ali ne prije 1. 3. 2008. godine.

Ovaj Kolektivni ugovor svaka stranka može
otkazati ukoliko:

– se izmijene posebni propisi kojima su uređena
pitanja uprav­ljanja i financiranja poslodavca,

– druga ugovorna stranka krši obveze iz ugovora.

Otkazni rok traje 90 dana računajući od dana
dostave otkaza drugoj stranci.

Članak 141.

Stranke će najmanje 90 dana prije isteka roka na
koji je sklop­ljen ovaj Kolektivni ugovor započeti
pregovore o sklapanju novog Ugovora.

Stranke su suglasne da se odredbe ovog
Kolektivnog ugovora neće primjenjivati nakon proteka vremena na koje je
sklopljen.

Članak 142.

Poslodavac može svojom odlukom utvrditi
povećanje visine iznosa utvrđenih ovim Kolektivnim ugovorom, odnosno utvrditi
pojedina materijalna prava radnika, koja nisu predviđena ovim Kolektivnim
ugovorom (preventivna zdravstvena zaštita, rekreacija i odmor radnika,
osiguranje radnika, stipendiranje djece umrlih rad­nika,
pomoć umirovljenicima i sl.).

Poslodavac će prije utvrđivanja pojedinih
materijalnih prava radnika, a koja nisu predviđena ovim Kolektivnim ugovorom,
od sindikata potpisnika ovog Kolektivnog ugovora zatražiti mišljenje te ga izvijestiti
o donesenoj odluci.

Članak 143.

Ovaj Kolektivni ugovor bit će javno objavljen u
skladu sa Zakonom o radu.

Članak 144.

Stranke ovog Kolektivnog ugovora osnovat će
Zajedničku komisiju koja će tumačiti odredbe i pratiti njegovu primjenu.

U Zajedničku komisiju iz prethodnog stavka
poslodavci zajed­nički
imenuju tri (3) člana, a sindikat isto toliko članova.

Komisija iz stavka 1. ovog članka sastat će se
prvi put najkasnije u roku od trideset dana od dana sklapanja ovog Kolektivnog
ugovora.

HEP d.d. sazvat će prvi sastanak Zajedničke
komisije na kojem će se konsenzusom donijeti Poslovnik o njezinom radu.

Zajednička komisija iz stavka 1. ovog članka
sastajat će se najmanje jednom u tri mjeseca.

Članak 145.

Stranke utvrđuju da je sindikat, koji je stranka
ovog Kolektiv­nog ugovora, prije njegovog
potpisivanja poslodavcu predočio dokumente koji mu daju ovlaštenja da bude
stranka ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 146.

Ovaj Kolektivni ugovor sklopljen je u 14
istovjetnih primjeraka, od kojih Sindikat zadržava dva primjerka, svaki od
poslodavaca jedan primjerak, dok se dva dostavljaju Ministarstvu gospodarstva,
rada i poduzetništva Republike Hrvatske, te dva primjerka Uredu za socijalno
partnerstvo u Republici Hrvatskoj.

ZA POSLODAVCE                                       ZA SINDIKAT

1. Hrvatska elektroprivreda
d.d.                      Hrvatski elektrogospodarski

**mr****. sc.
Ivan Mravak**,
v. r.                            sindikat – HES

2. HEP – Proizvodnja d.o.o.                           **Dubravko Čorak**, v. r.

**Željko Dorić, dipl. ing**., v. r.

3. HEP – Operator prijenosnog sustava d.o.o.

**Miroslav
Mesić, dipl. ing**., v. r.

4. HEP – Operator distribucijskog sustava d.o.o.

**Mišo** **Jurković,
dipl. ing**., v. r.

5. HEP – Toplinarstvo
d.o.o.

**Branimir
Poljak, dipl. ing**., v. r.

6. HEP – Plin d.o.o.

**Zdravko Fadljević, dipl. oec**., v. r.

7. Toplinarstvo Sisak
d.o.o.

**Robert** **Krklec,
dipl. ing**., v. r.

8. HEP – ESCO d.o.o.

**mr****. sc.
Gordana Lučić, dipl. ing**., v. r.

Kolektivni ugovor, NN 11/2006-292