## Akcijski plan za prevenciju i suzbijanje terorizma

### NN 136/2012 (7.12.2012.), Akcijski plan za prevenciju i suzbijanje terorizma

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

2887

AKCIJSKI PLAN

ZA PREVENCIJU I SUZBIJANJE TERORIZMA

UVOD

Kontekstualni okvir i sadržaj Akcijskog plana

Terorizam je jedan od najsloženijih, najizazovnijih i najopasnijih političko-sigurnosnih fenomena suvremenog doba. Statistički podaci koji se odnose na razdoblje suvremenog terorizma o tome sasvim dovoljno govore. Od 1960.-ih godina do danas, terorizam je postupno postao gotovo svakodnevica socijalnih i političkih kretanja diljem svijeta. Konačan rezultat takvog stanja, prema američkom istraživačkom centru RAND Corporation jest životni kontinuum (nastanak, djelovanje, pasiviziranje, odumiranje ili nestanak) 648 terorističkih organizacija diljem svijeta od kojih je gotovo 400 još uvijek aktivno. U istom razdoblju u svijetu je izvršeno gotovo 100.000 terorističkih akata.[[1]](#footnote-29081-1) Kao spoj politike i nasilja, kao uporaba terora (nasilja, zastrašivanja), terorizam je uvijek udar na državni, politički i društveni sustav i građane jedne države. Stoga odgovor na terorizam zahtijeva ukupnost koordiniranog državnog i društvenog djelovanja.

Akcijski plan za prevenciju i suzbijanje terorizma predstavlja upravo takav pristup i okvir djelovanja Republike Hrvatske prema terorizmu. On predstavlja detaljno razrađene postavke i mjere navedene u Nacionalnoj strategiji za prevenciju i suzbijanje terorizma (NN 139/2008.). Pri tome pod pojmom terorizam Republika Hrvatska »drži osmišljenu, sustavnu, namjernu uporabu nasilja, ili prijetnje nasiljem, protiv ljudi i/ili materijalnih dobara, kao sredstva za izazivanje i iskorištavanje straha, unutar neke etničke ili vjerske zajednice, javnosti, države ili cijele međunarodne zajednice, a s ciljem ostvarivanja politički, vjerski, ideološki ili društveno motiviranih promjena. Jedna od glavnih značajki terorizma je da ga prakticiraju najčešće nedržavne zavjereničke organizacije ili skupine, koje mogu imati potporu (izravnu ili neizravnu) od strane neke države ili država, a često i od organizacije čija javno deklarirana namjera i ciljevi nemaju veze s terorizmom, ali svojim prikrivenim ciljevima i djelovanjem služe kao potpora terorističkom djelovanju. Terorizam je također određen namjerom izazivanja razornih političkih i psiholoških posljedica koje mogu znatno nadilaziti sam cilj nekog pojedinog terorističkog čina, te namjerama onih koji pribjegavaju terorizmu stvaranja ozračja bezvlašća ili izazivanja prekomjerno represivnog i neselektivnog odgovora vlasti, a s ciljem njenoga kompromitiranja u očima javnosti i opravdanja terorističkih sredstava i namjera« (Nacionalna strategija, čl. 7). U tom kontekstu Akcijski plan se sastoji i u njemu je razrađeno sedam funkcionalnih kategorija od kojih su pet izravno naznačene u Nacionalnoj strategiji, dok dvije proizlaze iz ciljeva i zahtjeva operativne provedbe Nacionalne strategije. Riječ je o sljedećim funkcionalnim kategorijama.

*I. Prevencija terorizma*

Prevencija je stvaranje takvih političkih, društvenih i ekonomskih okolnosti koje uklanjaju preduvjete nastanka i širenja terorizma u svim elementima njegove pojavnosti. To uključuje:

a) mjere onemogućavanja promidžbe i pozivanja na terorizam, te poticanje terorizma na bilo koji način na nacionalnoj i međunarodnoj razini;

b) mjere prepoznavanja i eliminiranja društvenih proturječnosti koje uvjetuju nastanak terorizma na nacionalnoj razini, u drugim državama i područjima te na međunarodnoj razini;

c) mjere sprječavanja zlouporabe legalnih institucija u terorističke svrhe na nacionalnoj i međunarodnoj razini;

d) mjere onemogućavanja širenja ekstremističkih ideologija te povećanja razumijevanja i tolerancije u društvu na nacionalnoj i međunarodnoj razini;

e) mjere bilateralne, regionalne i multilateralne suradnje usmjerene na eliminiranje sociopolitičkih i socioekonomskih proturječnosti koje uvjetuju nastanak terorizma.

*II. Suzbijanje terorizma*

Suzbijanje terorizma (terora) je poduzimanje mjera i postupaka usmjerenih protiv stvaranja, širenja i djelovanja terorističkih mreža i organizacija koje podrazumijeva pravovremeno otkrivanje planiranja, pripremanja, organiziranja i/ili provođenja aktivnosti s obilježjima terorizma i to:

a) mjere usmjerene na onemogućavanje organizacijskog i logističkog djelovanja s terorističkim namjerama;

b) mjere sprječavanja iskorištavanja teritorija Republike Hrvatske za postojanje i djelovanje terorističkih skupina, njihovu obuku i uvježbavanje, te svih osoba i subjekata koje se dovode u vezu s terorizmom, djelovanje kojih je usmjereno protiv Republike Hrvatske, drugih država i/ili međunarodnih organizacija;

c) mjere kontrole i nadzora prolaska svih osoba povezanih s terorizmom teritorijem Republike Hrvatske;

d) mjere kontrole i onemogućavanja prijenosa i nabave oružja, eksploziva i drugih sredstava namijenjenih potencijalnim terorističkim aktivnostima;

e) mjere sprječavanja korištenja sredstava za masovno uništavanje te roba vojne i dvojne namjene u terorističke svrhe;

f) mjere onemogućavanja financiranja, prikupljanja sredstava ili pomaganja na bilo koji način terorističkim organizacijama ili osobama koje se dovode u vezu s terorizmom;

g) mjere onemogućavanja svih oblika novačenja za terorističke skupine;

h) mjere sprječavanja kriminalnih aktivnosti koje mogu biti izravno i neizravno povezane s terorizmom (transnacionalni organizirani kriminal, ilegalno širenje kemijskog, biološkog, radiološkog, nuklearnog oružja i tvari, krijumčarenje oružja i eksploziva, robe vojne i dvojne namjene (dual use), opojnih droga i druge robe, krivotvorenje dokumenata i novca, ilegalne migracije te trgovina ljudima, kao i zloporabe cyber prostora).

*III. Zaštita od terorizma (terorističkog djelovanja)*

Taj set mjera uključuje:

a) mjere za zaštitu ljudi i imovine;

b) mjere za zaštitu pravnih osoba, proizvoda i usluga, te objekata od posebne važnosti za obranu Republike Hrvatske;

c) mjere nadzora funkcioniranja i kretanja u objektima i postrojenjima kritične/vitalne infrastrukture;

d) mjere zaštite diplomatskih, konzularnih i drugih predstavništava Republike Hrvatske u inozemstvu;

e) informiranje hrvatskih građana i pravnih osoba o razini terorističkih prijetnji u pojedinim zemljama u koje putuju ili u kojima posluju;

f) mjere zaštite diplomatskih, konzularnih i drugih stranih predstavništava i misija na teritoriju Republike Hrvatske;

g) mjere zaštite i nadzora državne granice;

h) mjere nadzora naoružanja i razoružanja, te sustava čuvanja i uništavanja oružja, eksploziva i drugih sredstava koja se mogu iskoristiti za počinjenje terorističkog napada;

i) mjere nadzora prometa i korištenja robe vojne i dvojne (dual use) namjene.

*IV. Saniranja štete i oporavak od terorističkog napada*

Riječ je o postupcima koji su usmjereni na umanjivanje posljedica potencijalne terorističke opasnosti, što brže otklanjanje nanesene štete, te upravljanje u situaciji koju može izazvati terorističko djelovanje, čime će se posljedice terorističkih namjera i djelovanja minimalizirati. Mjere saniranja šteta i oporavka uključuju:

a) identifikacija meta mogućih terorističkih udara (urbane sredine, ruralne sredine, institucije, poslovni subjekti, stacionarni objekti kritične/vitalne infrastrukture, energetska i prometna infrastruktura /vozila, vlakovi, brodovi, avioni, luke, pristaništa, kolodvori, aerodromi/) i definiranje postupanja u slučaju terorističkog udara na te mete;

b) identifikacija kategorija i modus operandi terorističkih akata i definiranje postupanja u svakom pojedinom slučaju;

c) mjere zaštite i spašavanja stanovništva i materijalnih dobara te saniranja nastalih šteta u slučaju konvencionalnog terorističkog udara;

d) mjere zaštite i spašavanja stanovništva i materijalnih dobara, te sanacije šteta prouzročenih terorističkim udarom uporabom kemijskih, bioloških, radioloških i/ili nuklearnih oružja i tvari;

e) mjere za revitalizaciju oštećenih sustava;

f) mjere na nacionalnoj razini te mjere bilateralne, regionalne i multilateralne suradnje usmjerene na pružanje pomoći nakon terorističkog napada;

g) mjere za razvijanje procedura i načina potpuno primjerenog i pravodobnog obavješćivanja i informiranja javnosti o ukupnosti terorističkih udara;

h) mjere za uspostavu sustava upravljanja krizama u slučaju nastanka krize uvjetovane terorističkim udarima;

i) mjere pružanja potpune pomoći žrtvama mogućih terorističkih napada i osoblju koje djeluje neposredno poslije terorističkog udara.

*V. Pravna infrastruktura, kazneni progon i procesuiranje*

Pravno-procesni paket mjera uključuje:

a) provođenje međunarodno-pravnih obveza Republike Hrvatske u suzbijanju terorizma, a osobito međunarodnih restriktivnih mjera;

b) provođenje kaznenog progona i procesuiranja počinitelja, supočinitelja, poticatelja, pomagača i/ili drugih osoba na bilo koji način povezanih s terorističkim aktivnostima;

c) onemogućavanje postojanja i djelovanja pravnih subjekata povezanih s terorizmom;

d) poduzimanje mjera zamrzavanja i oduzimanja imovine fizičkim i/ili pravnim osobama povezanim s terorizmom;

e) identificiranje pravno nepokrivenih, nedostatno ili neadekvatno definiranih raznih područja, aktivnosti itd. povezanih s terorizmom;

f) praćenje, prilagođavanje i provedba međunarodnih obveza Republike Hrvatske.

*VI. Osposobljavanje, trening i edukacija za protuterorističko djelovanje*

Paket obrazovno-edukacijskih mjera uključuje:

a) definiranje i provedbu programa za osposobljavanje stanovništva za protuterorističko djelovanje u području prevencije i pojedinih elemenata zaštite;

b) definiranje i provedbu programa za osposobljavanje, trening i edukaciju državnih institucija u kontekstu protuterorističkog djelovanja;

c) definiranje i provedbu obrazovnih i studijskih programa u spektru upravljanja krizama (crisis management), u okviru čega je protuterorizam jedan od središnjih elemenata;

d) definiranje i provedbu programa profesionalnog usavršavanja;

e) stvaranje organizacijskih i funkcionalnih preduvjeta za znanstvena istraživanja, znanstveni i stručni rad u području (protu)terorizma.

*VII. Međuresorska koordinacija i međunarodna suradnja*

Nacionalna i međunarodna protuteroristička koordinacija uključuje:

a) identifikaciju područja, sadržaja i načina međuresorske nacionalne koordinacije i međunarodne suradnje.

Polazišne osnove pri izradi Akcijskog plana

Akcijski plan je u svojem izričaju utemeljen na uputi Nacionalne strategije sadržane u čl. 34, para.e: »Akcijski plan će biti vezan uz sadržajnu i pojmovnu strukturu Strategije«.

Polazišne procjene za izradu Akcijskog plana ukazuju da terorizam predstavlja ozbiljnu sigurnosnu ugrozu zbog čega su i prijetnje postojano kontinuirane. No, isto tako je polazište u procjeni da ne postoje konkretni planovi i programi bilo kojeg terorističkog entiteta koji bi bili usmjereni i predstavljali opasnost za Republiku Hrvatsku i njezine ciljeve i interese u zemlji i inozemstvu. Pri izradi Akcijskog plana u pogledu budućeg djelovanja u borbi protiv terorizma u obzir su uzeta dosadašnja iskustva u kojima su Republika Hrvatska i njezini interesi i ciljevi bili meta terorističkih udara. U tom kontekstu ističu se bar četiri dimenzije.

• teroristička (pojedinačna i skupna) djelovanja kao dio širih ratnih i postratnih djelovanja tijekom i nakon Domovinskog rata;

• brutalno ubojstvo 12 djelatnika tvrtke Hidroelektra u prosincu 1993. u Alžiru koje je izvela alžirska Oružana islamska grupa (ar. al-Jama’ah al-Islamiyah al-Musallaha, franc. Groupe Islamique Arme - GIA);

• teroristički udar auto-bombom egipatske Islamske grupe (ar. al-Gama’at al-Islamiyya, engl. Islamic Group) u Rijeci u listopadu 1995. kojom prigodom je ranjeno 29 osoba, dok je jedna smrtno stradala;

• niz akata terora s bitnom dimenzijom zastrašivanja izvršenih od pojedinaca, skupina i mreža, bez jasno iskazanog političkog cilja zbog kojeg su takvi nasilni akti izvršeni, u kontekstu sigurnosne situacije u Republici Hrvatskoj, njenom regionalnom okruženju, ali i na globalnoj razini.

U obzir su također uzeta i iskustva Republike Hrvatske u međunarodnim aranžmanima borbe protiv terorizma, prvenstveno dvogodišnje hrvatsko predsjedanje Odborom za protuterorizam (Counterterrorism Committee - CTC) Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (UN).

Nadalje, Akcijski plan je uvažio protuterorističke standarde koji proizlaze iz članstva u Sjevernoatlantskom savezu (NATO) te anticipirao i primijenio načela i zahtjeve Europske unije odnosno budućih obaveza Republike Hrvatske koje proizlaze iz vremenski predvidivog članstva u toj europskoj nadnacionalnoj integraciji i organizaciji. Takav pristup je primijenjen zbog tri paralelna razloga:

• jačanja hrvatskih nacionalnih protuterorističkih kapaciteta,

pružanja funkcionalnih doprinosa kapacitetima Europske unije u borbi protiv terorizma te

• sposobnosti budućeg funkcioniranja Republike Hrvatske u okvirima zajednice europskih država i naroda.

• Akcijski plan tako primjereno nacionalnom zakonodavstvu (razlike između anglosaksonskog i rimskog prava) sadrži svih šesnaest preporuka Vijeća Europske unije (Council of European Union).[[2]](#footnote-29081-2) Ta su načela sadržana i u Protuterorističkoj strategiji EU (The European Union Counter-Terrorism Strategy).[[3]](#footnote-29081-3) Strategija se temelji na četiri kategorije aktivnosti: zaštita od terorizma (Protection), prevencija terorizma (Prevention), obavještajno-informativno istraživanje usmjereno na onemogućavanje izvršenja terorističkih akata i kazneno procesuiranje počinitelja terorističkih akata (Puruse) i odgovor na izvršene terorističke akte odnosno funkcioniranje u uvjetima krize kao posljedica izvršenja terorističkog akta (Respond). Na identičnim kategorijama temelji se i Akcijski plan.

Cilj Akcijskog plana

Cilj Akcijskog plana za prevenciju i suzbijanje terorizma jest stvaranje efikasnog sustava za protuterorističko djelovanje Republike Hrvatske. Mikro ciljevi ukupnog protuterorističkog djelovanja ostvaruju se provođenjem mjera prevencije, suzbijanja, mjera zaštite i saniranja štete od terorističkog napada, mjera kaznenog progona i procesuiranja osoba i subjekata povezanih s terorizmom, jačanjem međuresorske koordinacije i međunarodne suradnje. Radi ostvarenja jedinstvenog cilja prevencije i suzbijanja terorizma strategijsko upravljanje protuterorističkim sustavom Republike Hrvatske, imanentno suvremenim sustavima nacionalne sigurnosti, je centralizirano, dok je neposredno ostvarenje funkcionalno decentralizirano odnosno svaki sudionik sustava ima jasno naznačene aktivnosti. To podrazumijeva da je za svakog sudionika u operativno-funkcionalnoj dimenziji Akcijskog plana određeno tko je za nešto odgovoran, što se poduzima i u kojem vremenskom roku. Unatoč jasnim odredbama Akcijski plan je dinamičan i sadržajno promjenjiv dokument.

Promjene (proaktivne ili evaluacijske) su moguće zbog najmanje nekoliko temeljnih razloga čime lista razloga nije iscrpljena: korekcije procjena ugroženosti od terorizma; promijenjene okolnosti u pogledu intenziteta i sadržaja ugroza, prijetnji i opasnosti; promjene u pogledu sudionika protuterorističkog sustava; promjene u pogledu vremenskih i prostornih determinanti; promjene u pogledu kapaciteta i sposobnosti protuterorističkog sustava Republike Hrvatske. Vlada Republike Hrvatske provodit će kontinuirane evaluacije operativnih sposobnosti i kapaciteta sustava.

UPRAVLJANJE SUSTAVOM ZA PREVENCIJU I SUZBIJANJE TERORIZMA REPUBLIKE HRVATSKE I SUDIONICI SUSTAVA

Upravljački mehanizam

Terorizam kao fenomen, proces i strategija nepobitno spada u područje nacionalne sigurnosti. Svaka završena priprema i možebitno izvršenje terorističkog akta predstavljaju ugrožavanje nacionalne sigurnosti. Stoga efikasan odgovor na terorizam zahtijeva stvaranje odgovarajućeg sui generis upravljačkog sustava u okviru sustava nacionalne sigurnosti. Polazišne osnove za definiranje upravljanja sustavom prevencije i suzbijanja terorizma određene su: politikom ostvarivanja i zaštite nacionalnih interesa RH, odredbama nacionalnog zakonodavstva te odredbama različitih međunarodnih dokumenata, prvenstveno Europske unije.

Polazeći od ustavnih odredbi Zakonom o sigurnosno-obavještajnom sustavu Republike Hrvatske (NN 79/2006) određeno je da Vijeće za nacionalnu sigurnost »razmatra i procjenjuje obavještajne i sigurnosne prijetnje i rizike, razmatra pitanja iz djelokruga ministarstava i drugih državnih tijela koja se odnose na nacionalnu sigurnost te donosi smjernice i zaključke o načinima zaštite i ostvarivanja interesa nacionalne sigurnosti« (čl. 3., toč 1., al. 1). Očigledno je da je Vijeće za nacionalnu sigurnost najviše tijelo izvršne vlasti kada se razmatra nacionalna sigurnost. Njegova je uloga strateškog karaktera i u pogledu pružanja podrške Predsjedniku Republike i Vladi RH u pogledu izvršenja njihovih ustavnih nadležnosti u području nacionalne sigurnosti.

Nacionalnom strategijom za prevenciju i suzbijanje terorizma (NN 139/2008), kao posebnim tematskim nacionalnim strateškim dokumentom određeno je: »za operacionalizaciju ove Strategije... Vlada Republike Hrvatske će osnovati Savjet za prevenciju i suzbijanje terorizma« (čl. 34., para. d). Tom je odredbom Savjet za prevenciju i suzbijanje terorizma određen za središnju nacionalnu koordinaciju protuterorističkog djelovanja u Republici Hrvatskoj. Takvo određenje i formiranje Savjeta predstavlja i prihvaćanje preporuka Vijeća Europske unije[[4]](#footnote-29081-4) kojima je, između ostalog, u okviru kategorije bitnih/temeljnih preporuka (core recommendations) određeno da će zemlje članice na najvišim razinama vlasti imenovati Nacionalnog koordinatora za protuterorizam ili odgovarajuću nacionalnu strukturu za koordinaciju kao što su nacionalni odbori/savjeti (Recommendation 2: Appointment of a Counter-Terrorism Co-ordinator or equivalent Coordination Mechanism).

Slijedom prikazanog upravljanje sustavom za prevenciju i suzbijanje terorizma (grafički prikaz 1.) određeno je na sljedeći način:

1. Vijeće za nacionalnu sigurnost zaduženo je za određenje smjernica protuterorističkog djelovanja na strateškoj razini.

2. Savjet za prevenciju i suzbijanje terorizma zadužen je za operacionalizaciju Strategije i Akcijskog plana. Uz Zakonom izričito određene članove Vijeća za nacionalnu sigurnost, Zakonom o sigurnosno-obavještajnom sustavu Republike Hrvatske (NN 79/2006) određeno je: »Kada Vijeće za nacionalnu sigurnost raspravlja o stanju nacionalne sigurnosti u Republici Hrvatskoj, osobito stanju nacionalne sigurnosti u području obrane i unutarnje politike te u području zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda, u slučajevima velikih prirodnih nepogoda i tehnoloških katastrofa te kada raspravlja o prijedlogu Strategije nacionalne sigurnosti, može na svoje sjednice pozivati i druge osobe« (čl 4., toč. 5). Budući da je Zakonom dozvoljeno da se na sjednice Vijeća mogu pozvati »i druge osobe«, radi efikasnijeg izvršenja Akcijskim planom određenih poslova Savjeta njegov će predstavnik sudjelovati u radu Vijeća za nacionalnu sigurnost kada su na dnevnom redu sjednica pitanja iz kompleksa terorizma/protuterorizma. Također radi efikasnijeg izvršenja Akcijskim planom određenih poslova Savjeta, Vlada Republike Hrvatske izvršit će nadopunu kadrovskog sastava Savjeta za prevenciju i suzbijanje terorizma.

3. Ministarstvo unutarnjih poslova zaduženo je za koordinaciju protuterorističkog djelovanja unutar granica Republike Hrvatske. U izvršenju naznačenih zadaća Ministarstvo unutarnjih poslova surađuje sa Sigurnosno-obavještajnom agencijom, Ministarstvom obrane, Vojnom sigurnosno-obavještajnom agencijom, Državnim odvjetništvom, Ministarstvim pravosuđa Uredom Vijeća za nacionalnu sigurnost te Ministarstvom vanjskih poslova i europskih integracija.

4. U kontekstu protuterorizma Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija zaduženo je za koordinaciju hrvatskih institucija prema međunarodnim organizacijama u smislu osiguranja poštivanja međunarodnih obveza Republike Hrvatske. Pri tome Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija surađuje sa Sigurnosno-obavještajnom agencijom, Ministarstvom obrane, Vojnom sigurnosno-obavještajnom agencijom, Državnim odvjetništvom, Ministarstvom pravosuđa, Uredom Vijeća za nacionalnu sigurnost te Ministarstvom unutarnjih poslova.

Grafički prikaz 1. - UPRAVLJANJE SUSTAVOM ZA PREVENCIJU I SUZBIJANJE TERORIZMA

![](dodatni/423850.jpeg)

Sudionici sustava za suzbijanje i prevenciju terorizma, odnosno akteri za provedbu Akcijskog plana su:

1. Predsjednik Republike Hrvatske

2. Vlada Republike Hrvatske

3. Hrvatski sabor i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost

4. Vijeće za nacionalnu sigurnost

5. CARNet CERT – Nacionalno tijelo za prevenciju i zaštitu od računalnih ugroza sigurnosti javnih informacijskih sustava u Republici Hrvatskoj (pri Hrvatskoj akademskoj i istraživačkoj mreži)

6. Državna uprava za zaštitu i spašavanje (DUZS)

7. Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost (DZRNS)

8. Državno odvjetništvo Republike Hrvatske (DORH)

9. Glavni stožer Oružanih snaga Republike Hrvatske (GSOS)

10. Grad Zagreb i druge jedinice regionalne i lokalne uprave i samouprave

11. Hrvatska gospodarska komora (HGK)

12. Hrvatska narodna banka (HNB)

13. Hrvatski zavod za toksikologiju (HZT)

14. Ministarstvo financija (MF)

15. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva (MINGORP)

16. Ministarstvo kulture (MK)

17. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture (MPI)

18. Ministarstvo obrane (MORH)

19. Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja (MPLJ)

20. Ministarstvo pravosuđa (MP)

21. Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva (MRRSVG)

22. Ministarstvo turizma (MT)

23. Ministarstvo unutarnjih poslova (MUP)

24. Ministarstvo uprave (MU)

25. Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija (MVPEI)

26. Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva (MZOPUG)

27. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi (MZ)

28. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa (MZOŠ)

29. Operativno-tehnički centar za nadzor telekomunikacija (OTC)

30. Sigurnosno-obavještajna agencija (SOA)

31. Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost (UVNS)

32. Ured za ljudska prava Vlade Republike Hrvatske

33. Vojna sigurnosno-obavještajna agencija (VSOA)

34. Zavod za sigurnost informacijskih sustava (ZSIS)

te druga tijela i institucije Republike Hrvatske ovisno o dinamičko-sadržajnom redefiniranju Akcijskog plana uvjetovanom zahtijevanim promjenama (proaktivnim ili evaluacijskim) koje su moguće zbog niza temeljnih razloga prethodno naznačenih u ovom Akcijskom planu.

NORMATIVNO UREĐENJE TERORIZMA/PROTUTERORIZMA

Obaveze Republike Hrvatske u protuterorističkom kompleksu imaju dvojako izvorište: nacionalno zakonodavstvo te norme i odredbe međunarodnih dokumenata koje je Republika Hrvatska prihvatila ili su u postupku prihvaćanja. Trenutni pravni okvir za prevenciju i suzbijanje terorizma čine norme međunarodnog prava i zakonodavstvo Republike Hrvatske. Pravni okvir prevencije i suzbijanja terorizma ne čine samo oni zakoni i propisi koji direktno apostrofiraju terorizam već i svi oni zakoni, uredbe, pravilnici i drugi pravni akti koji se tiču uloge, funkcioniranja, i suradnje pojedinih subjekata protuterorističkog sustava Republike Hrvatske koji u okviru ukupnog sustava nacionalne (i međunarodne) sigurnosti djeluju kako na međunarodnoj tako i na nacionalnoj razini. Neke od tih akata potrebno je posebno istaknuti.

1. Međunarodno pravni okvir

Međunarodno pravni okvir akcijskog plana za prevenciju i suzbijanje terorizma čine svi oni pravno i politički obvezujući dokumenti Organizacije ujedinjenih naroda (OUN), Europske unije (EU,), Organizacije sjeverno atlantskog sporazuma (NATO), Vijeća Europe (VE), i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) iz kojih proizlaze obveze koje je Republika Hrvatska prihvatila na međunarodnom planu.

Nadalje međunarodno pravni okvir Akcijskog plana također čine i svi drugi multilateralni i bilateralni sporazumi koje je Republika Hrvatska potpisala s ciljem uspješnog suprotstavljanja terorizmu na međunarodnom planu, bez obzira na institucije na čiji djelokrug rada se odnose potpisani sporazumi.

Pravno i politički obvezujući dokumenti OUN-a su prije svih ključne rezolucije Vijeća sigurnosti (VS) o terorizmu, a to su rezolucije:

– 1267 (1999) koja se odnosi na sankcijski režim protiv Al Qa’ide i Talibana,

– 1373 (2001) koja predstavlja temeljnu protuterorističku rezoluciju VS-i,

– 1540 (2004) koja je važna u protuterorističkom segmentu, budući da tretira pitanja sprječavanja širenja oružja za masovno uništenje,

– 1566 (2004) koja razmatra pitanja proširenog sankcijskog režima na ostale terorističke skupine,

– 1624 (2005) koja se odnosi na zabranu poticanja na terorizam i razrada zaštite ljudskih prava u protuterorizmu.

Uz niz prethodno navedenih, međunarodno pravni aspekt Akcijskog plana čine i međunarodnopravni protuteroristički instrumenti - bilo da se radi o konvencijama ili protokolima, te dokumenti Opće skupštine OUN-a, a to su:

1. Konvencija o kažnjivim djelima i nekim drugim radnjama počinjenim u zrakoplovima (Convention on Offences and Certain Other Acts Committed on Board Aircraft),

2. Konvencija o suzbijanju nezakonite otmice zrakoplova (Convention for the Suppression of Unlawful Seizure of Aircraft),

3. Konvencija o suzbijanju nezakonitih postupaka protiv sigurnosti civilnog zrakoplovstva (Convention for the Suppression of Unlawful Acts against the Safety of Civil Aviation),

4. Konvencija o sprječavanju i kažnjavanju kaznenih djela protiv osoba pod međunarodnom zaštitom, uključujući i diplomatske agente (Convention on the Prevention and Punishment of Crimes against Internationally Protected Persons, Including Diplomatic Agents),

5. Međunarodna konvencija protiv uzimanja talaca (International Convention against the Taking of Hostages),

6. Konvencija o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala (Convention on the Physical Protection of Nuclear Material),

7. Amandmani na Konvenciju o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala (Amendments to the Convention on the Physical Protection of Nuclear Material),

8. Protokol o suzbijanju nezakonitih djela nasilja u zračnim lukama koje služe međunarodnom civilnom zrakoplovstvu kojim se dopunjuje Konvencija o suzbijanju nezakonitih postupaka protiv sigurnosti civilnog zrakoplovstva od 23. rujna 1971. (Protocol for the Suppression of Unlawful Acts of Violence at Airports Serving International Civil Aviation),

9. Konvencija o suzbijanju nezakonitih postupaka protiv sigurnosti pomorske plovidbe (Convention for the Suppression of Unlawful Acts against the Safety of Maritime Navigation),

10. Protokol na Konvenciju o suzbijanju nezakonitih postupaka protiv sigurnosti pomorske plovidbe (Protocol to the Convention for the Suppression of Unlawful Acts against the Safety of Maritime Navigation),

11. Protokol o suzbijanju nezakonitih postupaka protiv sigurnosti nepokretnih platformi smještenih iznad epikontinentalnog pojasa (Protocol for the Suppression of Unlawful Acts against the Safety of Fixed Platforms Located on the Continental Shelf),

12. Konvencija o obilježavanju plastičnih eksploziva u cilju otkrivanja (Convention on the Marking of Plastic Explosives for the Purpose of Identification),

13. Međunarodna konvencija za suzbijanje terorističkih napada eksplozivnim napravama (International Convention for the Suppression of Terrorist Bombing),

14. Međunarodna konvencija o sprječavanju financiranja terorizma (International Convention for the Suppression of the Financing of Terrorism),

15. Međunarodna konvencija o sprječavanju djela nuklearnog terorizma (International Convention for the Suppression of Acts of Nuclear Terrorism),

16. Globalna protuteroristička strategija Ujedinjenih naroda (The United Nations Global Counter-Terrorism Startegy, A/RES60/288).

Međunarodno pravni aspekt Akcijskog plana, vezano za dokumente koji se tiču Europske unije, prvenstveno se odnose na Okvirnu odluku Vijeća EU o borbi protiv terorizma (Council Framework Decison, 2002/475/JHA), Strategiju sigurnosti EU iz 2003. (European Security Strategy - A Secure Europe in a Better World), zatim preporuke Vijeća Europske unije državama članicama za jačanje protuterorističkih kapaciteta (Council of the European Union, 18 November 2005, 12168/3/05, Final report on the Evaluation of National Anti-Terrorist Arrangements: Improving national machinery and capability for the fight against terrorism), Protuterorističku strategiju EU (Council of the European Union, Brussels, 30 November 2005, The European Union Counter-Terrorism Strategy), te Akcijski plan EU za sprječavanje radikalizacije i novačenja terorista (Council of the European Union, Brussels, 24 November 2005, The European Union Strategy for Combating Radicalisation and Recruitment to Terrosim), Akcijski plan EU (Council of the European Union, EU Action Plan on combating terrorism, 13 February 2006.) te brojne druge akte koji se direktno ili indirektno dotiču protuterorističkih aktivnosti.

Također je vezano za pravno obvezujuće protuterorističke dokumente EU-e važan i segment pravosudne prakse Europskog suda pravde.

Međunarodno pravni okvir Akcijskog plana također predstavljaju i relevantni dokumenti NATO-a te Vijeća Europe kao što su:

– European Convention on the Suppression of Terrorism with protocols

– European Convention on Extradition with protocols

– European Convention on Mutual Assistance in Criminal Matters with protocols

– European Convention on the Transfer of Proceedings in Criminal Matters

– European Convention on the Compensation of Victims of Violent Crimes

– Convention on Laundering, Search; Seizure and Confiscation of the Proceeds from Crime

– Convention on Cyber crime

– Additional Protocol concerning the criminalisation of acts of a racist and xenophobic nature committed through computer systems

– Council of Europe Convention on the Prevention of Terrorism

– Council of Europe Convention on Laundering, Search, Seizure and Confiscation of the Proceeds from Crime and on the Financing of Terrorism,

NATO-a kao što je:

– Partnerski akcijski plan protiv terorizma koji je usvojen na Praškom sastanku na vrhu 2002. godine (Partnership Action Plan against Terrorism 2002)

te OESS-a kao što su:

– Odluka ministara broj 1/01 i Akcijski plan, usvojeni u Bukureštu 2001. godine (Decision on Combating Terrorism and the Bucharest Plan of Action for Combating Terrorism, 2001.)

– OESS-ova Povelja o prevenciji i suzbijanju terorizma iz 2002. godine (OCSE Charter on Preventing and Combating Terrorism, 07 December 2002.)

– Ministarska izjava potpore provedbi UN Globalne protuterorističke strategije iz 2007. godine (Ministerial Statement on Supporting the United nations Global Counter-terrorism Strategy,30 November 2007.).

2. Zakonodavstvo Republike Hrvatske

Unutarnji zakonodavni okvir Akcijskog plana za prevenciju i suzbijanje terorizma čine Ustav Republike Hrvatske i svi relevantni zakoni Republike Hrvatske kojima se regulira funkcioniranje i postupanje institucija koje predstavljaju subjekte protuterorističkog sustava te svi zakoni koji se odnose na prevenciju i suzbijanje terorizma. Važnije među tim normama potrebno je istaknuti:

1. Zakon o sigurnosno-obavještajnom sustavu (NN 79/06) kojim se regulira prikupljanje, analiza, obrada i ocjena podataka koji su od značaja za nacionalnu sigurnost, u cilju otkrivanja i sprječavanja radnji pojedinaca ili skupina koje su usmjerene: protiv opstojnosti, neovisnosti, jedinstvenosti i suvereniteta Republike Hrvatske, nasilnom rušenju ustroja državne vlasti, ugrožavanju Ustavom Republike Hrvatske i zakonima utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda te osnova gospodarskog sustava Republike Hrvatske i koji su nužni za donošenje odluka značajnih za ostvarivanje nacionalnih interesa u području nacionalne sigurnosti.

2. Kazneni zakon (NN 110/97., 27/98., 50/00., 129/00., 51/01., 111/03., 190/03., 105/04., 84/05., 71/06, 110/07 i 152/08) sadrži niz kaznenih djela kojima se inkriminiraju različiti pojavni oblici terorizma. To su: terorizam (51. 169.), javno poticanje na terorizam (51. 169.a), novačenje i obuka za terorizam (51. 169.b), ugrožavanje sigurnosti osoba pod međunarodnom zaštitom (51. 170.), uzimanje talaca (51. 171.), zlouporaba nuklearnog ili radioaktivnog materijala (51. 172.), otmica zrakoplova ili broda (51. 179.) i ugrožavanje sigurnosti međunarodnog zračnog prometa i zračne plovidbe (51. 181. KZ). Odredbom članka 187. inkriminirano je udruživanje radi činjenja kaznenih djela protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, te tako i radi počinjenja u Zakonu navedenih terorističkih kaznenih djela. Člankom 187.a propisana je kažnjivost i svih oblika pripremnih radnji za kaznena djela s elementima terorizma, a kao poseban oblik pripremanja u stavku 2. je inkriminirano financiranje terorizma. Sukladno toj odredbi kažnjava se onaj tko nabavlja ili prikuplja financijska sredstva svjestan da ce se ona u potpunosti ili djelomično koristiti za počinjenje kaznenih djela s elementima terorizma. Člankom 187.b propisano je i naknadno pomaganje počinitelju kaznenog djela s elementima terorizma sukladno čemu je kažnjivo počinitelja takvog kaznenog djela sakriti, dati mu hranu, odjeću, novac ili ga na drugi način zbrinuti da bi se otezalo njegovo otkrivanje ili uhićenje. Za sva kaznena djela koja sadržajno odgovaraju inkriminaciji terorizma predviđene su učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kaznenopravne sankcije uključujući i kaznu dugotrajnog zatvora u slučaju kada je prilikom počinjenja kaznenog djela s namjerom usmrćena barem jedna osoba (cl. 169. st. 3.). Kazneni zakon sadrži inkriminacije koje su povezane sa terorističkim aktivnostima i moraju se uzeti u obzir prilikom procesuiranja i sankcioniranja svih oblika terorizma. Članak 82. propisuje obvezno oduzimanje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom. Odredbe Općeg dijela Kaznenog zakona reguliraju poticanje, pomaganje i pokušaj, kao i prostorno važenje primjene kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske.

3. Zakon o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela (NN 151/03 i 110/07) propisuje kazneno-pravnu odgovornost pravnih osoba, čime su stvorene pretpostavke za suzbijanje terorizma slijedom njegove povezanosti s legalnim oblicima udruživanja. Pravne osobe prema odredbama ovog Zakona mogu kazneno odgovarati za sva kaznena djela kojima se ostvaruje imovinska korist ili se povređuje neka dužnost pravne osobe. Odgovornost pravne osobe ne isključuje kazneni progon fizičkih osoba. Pravna osoba kažnjava se novčanom kaznom, uvjetnom osudom ili ukidanjem pravne osobe, obavezno se oduzima imovinska korist stečena kaznenim djelom, a mogu se primijeniti i sigurnosne mjere koje se sastoje u zabranama (zabrana obavljanja djelatnosti i poslova, zabrana poslovanja s korisnicima državnog i lokalnih proračuna, zabrana stjecanja dozvola, ovlasti, koncesija i subvencija).

4. Zakon o kaznenom postupku (NN br. 152/08 i 76/09) sadrži kazneno-postupovne institute i mjere koje državnom odvjetništvu, policiji i drugim tijelima, te sudovima daju pravni okvir za otkrivanje, istraživanje i procesuiranje počinitelja svih kaznenih djela u svezi terorizma. Zakon sadrži i opisuje i posebne istražne mjere kojima se mogu privremeno ograničiti određena ustavna prava i slobode građana, ali koje predstavljaju snažno oružje upravo u otkrivanju i istrazi kaznenih djela terorizma, ako se to ne bi moglo provesti na drugi način ili bi bilo skopčano s nerazmjernim teškoćama. Zakon sadrži i niz mjera za zaštitu svjedoka (uključivo prikrivanje identiteta svjedoka koji sudjeluje i svjedoci u samom kaznenom postupku) kako bi se osigurala učinkovita zaštita od moguće odmazde ili zastrašivanja. Zakon također ureduje postupak za oduzimanje imovinske. Imovinska korist ostvarena počinjenjem kaznenog djela utvrđuje se u kaznenom postupku po službenoj dužnosti, a sud i drugo tijelo pred kojim se vodi postupak dužni su u tijeku postupka prikupljati dokaze i istraživati okolnosti koje su važne za utvrđivanje imovinske koristi.

5. Zakon o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (NN 76/09). Osim sto je nesporna povezanost terorizma s organiziranim kriminalitetom, sam čin kaznenog djela terorizma najčešće je rezultat organizirane kriminalne aktivnosti. Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta je nadležan za sva kaznena djela udruživanja za počinjenje kaznenih djela iz članka 333. KZ-a uključujući pri tome sva kaznena djela koja je počinila grupa ili zločinačka organizacija (osim za kaznena djela protiv Republike Hrvatske i oružanih snaga), kao i kaznena djela počinjena u vezi s djelovanjem grupe ili zločinačke organizacije za koja je propisana kazna zatvora u trajanju duljem od tri godine, a kazneno djelo je počinjeno na području dviju ili više država ili je značajan dio njegovog pripremanja ili planiranja izvršen u drugoj državi. Ured je zadužen i za međunarodnu suradnju u kaznenom progonu i istraživanju kaznenih djela iz svoje nadležnosti, uključivo osnivanje i djelovanje tzv. zajedničkih istražnih timova.

6. Zakon o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma (NN 87/08) ureduje djelovanje Ureda za sprječavanje pranja novca kao administrativne financijsko-obavještajne jedinice i središnje nacionalne jedinice koja u skladu sa zakonom prikuplja, pohranjuje i analizira podatke, informacije i dokumentaciju o sumnjivim transakcijama. Kada Ured na temelju analitičke obrade podataka, informacija i dokumentacije koje prikupi u skladu sa zakonom ocijeni da u vezi s transakcijom ili određenom osobom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma u zemlji ili inozemstvu, o tome obavještava nadležna državna tijela ili strane financijsko-obavještajne jedinice. Time se postiže transparentno poslovanje u financijskom sektoru s odvraćajućim preventivnim učinkom.

7. Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (NN 178/04) propisuje postupak izručenja i druge oblike međunarodne pravne pomoći u uvjetima prekograničnog (transnacionalnog) organiziranog kriminaliteta, uključivo i terorizma.

8. Zakon o međunarodnim mjerama ograničavanja (NN 139/08) je pravni instrument Vlade Republike Hrvatske koji propisuje uvođenje mjera ograničavanja i njihovu provedbu protiv država, međunarodnih organizacija, teritorijalnih entiteta, pokreta ili fizičkih i pravnih osoba i drugih subjekata zbog povrede međunarodnopravno obvezujućih odluka Ujedinjenih naroda - privremenog oduzimanja (zamrzavanja) imovine izvan kaznenog postupka u odnosu na fizičke i pravne osobe koje se nalaze na konsolidiranim listama Ujedinjenih naroda. Također treba naglasiti da je Vlada RH dana 1. srpnja 2010. godine donijela Odluku o provođenju mjera utvrđenih Rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1267 (1999), 1333 (2000), 1363 (2001), 1373 (2001), 1390 (2002), 1452 (2002), 1455 (2003), 1526 (2004), 1617 (2005), 1735 (2006), 1822 (2008) I 1904 (2009) u svezi sa sankcijama protiv članova organizacije Al Qa’ide, Osame Bin Ladena, Talibana i drugih pojedinaca, skupina, gospodarskih subjekata i entiteta koji se s njima povezuju. Navedenom Odlukom provode se mjere utvrđene rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1267 (1999), 1333 (2000), 1363 (2001), 1373 (2001), 1390 (2002), 1452 (2002), 1455 (2003), 1526 (2004), 1617 (2005), 1699 (2006), 1735 (2006), 1822 (2008), 1904 (2009), a koje se odnose i na popis fizičkih i pravnih osoba, koje podliježu mjerama iz rezolucija 1267 (1999) i 1333 (2000), koji su u prilogu i sastavni su dio ove Odluke, a time se ujedno primjenjuju i Zajednička stajališta Europske Unije 2001/931/CFSP, 2004/309/CFSP, 2005/427/CFSP, 2006/380/CFSP i 2009/486/CFSP, kojima se Republika Hrvatska pridružila.

Među nacionalne pravne akte koji se izravno ili neizravno dotiču tematike terorizma i protuterorizma mogu se navesti i:

Zakon o policiji (NN 34/2011)

Zakon o policijskim poslovima i ovlastima (NN 76/09)

Zakon o državnom odvjetništvu (NN 76/09)

Zakon o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma (NN MU 5/08)

Zakon o informacijskoj sigurnosti (NN 79/07)

Zakon o odgovornosti za štetu nastalu uslijed terorističkih akata i javnih demonstracija (NN 117/03)

Zakon o obrani (NN 33/02, 76/07, 153/09)

Strategija nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske (NN 32/02)

Nacionalni generički, integrirani plan koordiniranog postupanja u zdravstvenim kriznim situacijama (06.10.2010.)

Nacionalni program zaštite civilnog zračnog prometa, te drugi akti.

SADRŽAJ MJERA I AKTIVNOSTI INSTITUCIJA KOJE PROVODE AKCIJSKI PLAN

U cilju pravovremenog i adekvatnog postupanja u sprječavanju terorističkih aktivnosti sve navedene mjere / aktivnost institucija koje provode Akcijski plan istovremeno podrazumijevaju i:

– ispunjavanje zakonskih nacionalnih i međunarodnih obveza te međuinstitucionalnih sporazuma;

– međuresorsku i međunarodnu suradnju i razmjenu relevantnih podataka;

– izvješćivanje nadležnih državnih tijela;

– informiranje svake institucije o najboljoj praksi i njeno korištenje;

– analizu, testiranje i unaprjeđivanje postojećih kapaciteta;

– edukaciju djelatnika svih razina u državnim institucijama te jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave o prepoznavanju pojavnih oblika te postupanju po detekciji;

– kontinuiranu suradnju sa civilnim društvom, privatnim gospodarskim sektorom i vjerskim organizacijama i zajednicama, temeljenu na obostranom uvažavanju i u dobroj vjeri.

| R. br. | Mjera/Aktivnost | Nositelji i pružatelji potpore  (nadležno tijelo/institucija)5 | Rok izvršenja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Prevencija terorizma – stvaranje političkih, društvenih i ekonomskih okolnosti koje uklanjaju uzroke nastanka i širenja terorizma u svim elementima njegove pojavnosti | | | |
| 1.1. | mjere onemogućavanja promidžbe i pozivanja na terorizam, te poticanje terorizma na bilo koji način na nacionalnoj i međunarodnoj razini  –analiza sadržaja otvorenih izvora u cilju detekcije promidžbe i pozivanja na terorizam  – detekcija sumnji u obilježja kaznenog djela, kriminalistička istraživanja i procesuiranja počinitelja  – zapreka unosa u RH i distribucija protupravno posjedovanih sadržaja kojima se promovira i poziva na terorizam  – prikupljanje obavještajnih i protuobavještajnih podataka u zemlji i inozemstvu  – miroljubiva politika utemeljena na poštivanju međunarodnog prava i vrijednosti, insistirajući na očuvanju i jačanju mira i sigurnosti  transponiranje međunarodnih obveza i prilagodba nacionalnog zakonodavstva te korištenje najboljih praksi  –potpora kulturnim aktivnostima koje isključuju poticanje na terorizam ili stvaraju uvjete za njegov nastanak  – analiza pravnih i drugih akata glede svih programa djelovanja organizacija koji pozivaju na poticanje, nastanak i širenje terorizma, te kontroliranje i nadzor općih akata, statuta i drugih programa  – razvijanje partnerskog odnosa sa civilnim društvom u cilju osvješćivanja potrebe za suradnjom s nadležnim institucijama glede razvijanja sigurnosne kulture u smislu prepoznavanja i informiranja o zapaženim elementima moguće vezanim za terorizam | sve institucije  SOA  MUP  VSOA  DORH  MVPEI  MK  MU  Građani i institucije civilnog društva, privatni gospodarski sektor | kontinuirano |
| 1.2. | mjere prepoznavanja i eliminiranja društvenih proturječnosti koje uvjetuju nastanak terorizma na nacionalnoj razini, u drugim državama i područjima te na međunarodnoj razini  – sve mjere kojima se utječe na smanjenje društvene proturječnosti koje mogu utjecati na nastanak terorizma  – doprinos povoljnom stanju sigurnosti na nacionalnoj, regionalnoj i globalnoj razini (civilno i vojno)  – politika potpore kulturnim aktivnostima koje sadrže elemente prepoznavanja ili smanjivanja nerazumijevanja među zajednicama i grupama sa specifičnim sociokulturnim značajkama  – praćenje i analiza izvješća relevantnih nacionalnih i međunarodnih organizacija i institucija u području ljudskih prava vezano za suzbijanje terorizma | sve institucije  MUP  UVNS  SOA  VSOA  MVPEI  MK  ULJP  MORH  Građani i institucije civilnog društva, privatni gospodarski sektor | kontinuirano |
| 1.3. | mjere sprječavanja zlouporabe legalnih institucija u terorističke svrhe na nacionalnoj i međunarodnoj razini  – partnerski odnos i suradnja sa svim institucijama u okviru kojih je moguća zlouporaba u terorističke svrhe, poglavito u smislu edukacije za detektiranje indikatora koji upućuju na moguću zlouporabu  – dosljedno provođenje i nadzor primjene mjera informacijske sigurnosti i zaštite tajnosti službenih i klasificiranih podataka  – provođenje propisa u postupku sigurnosne provjere i postupku donošenja ocjene o pouzdanosti i povjerljivosti fizičkih / pravnih osoba za koje se traži certifikat za pristup klasificiranim podacima  – unutarnji nadzor  – sprječavanje neovlaštenog prikupljanja, umnožavanja i distribucije podataka o procesu gradnje i završenim objektima od strateške važnosti | sve institucije  MUP  SOA  VSOA  UVNS  MVPEI  MK  MZOPUG  MU  HGK | kontinuirano/u primjerenim vremenskim intervalima |
| 1.4. | mjere onemogućavanja širenja ekstremističkih ideologija te povećanja razumijevanja i tolerancije u društvu na nacionalnoj i međunarodnoj razini  – pristup nulte tolerancije na nasilje  – uvažavanje i prioritetno rješavanje pitanja ljudskih, građanskih, političkih i drugih prava  – međukulturalna i međureligijska suradnja i tolerancija i zaštita ljudskih prava  – razvijanje partnerskog odnosa s vjerskim zajednicama i njihovo uključivanje u prikladne preventivne programe  – insistiranje na miroljubivim i djelotvornim rješenjima za međunarodne sporove, posebice u neposrednom okruženju RH  – potpora međunarodnoj sigurnosti kroz zajedničke misije i operacije | sve institucije  Vlada RH  MZOŠ  MUP  UVNS  VSOA  SOA  MVPEI  MK  MT  MORH  ULJP  Građani i institucije civilnog društva  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | kontinuirano |
| 1.5. | mjere bilateralne, regionalne i multilateralne suradnje usmjerene na eliminiranje sociopolitičkih i socioekonomskih proturječnosti koje uvjetuju nastanak terorizma  – implementacija međunarodnih sporazuma, deklaracija i povelja usmjerenih na eliminiranje uvjeta za nastanak terorizma  – poticanje konkretnih programa i projekata međunarodne suradnje koja se odnosi, inter alia, i na suzbijanje drugih sigurnosnih rizika (ilegalne trgovine, potpora partnerskim državama u razvoju sposobnosti za sudjelovanjem multinacionalnim operacijama uspostavljanja i očuvanja mira)  – pružanje aktivnog doprinosa identificiranju i uklanjanju uvjeta koji pogoduju nastanku terorizma kroz međunarodnu bilateralnu suradnju, razmjenu podataka sa sastavnicama sigurnosno-obavještajnog sustava RH i međunarodnim partnerima te kroz sudjelovanje u aktivnostima međunarodnih asocijacija kojih je RH član, poglavito u područjima svjetskih kriznih žarišta u kojima se provode mirovne operacije | MVPEI  MUP  UVNS  SOA  VSOA  MINGORP  MK  MORH  HGK  i dr. | kontinuirano |
| 2. Suzbijanje terorizma (terora) – poduzimanje mjera i postupaka usmjerenih protiv stvaranja, širenja i djelovanja terorističkih mreža i organizacija koje podrazumijeva pravovremeno otkrivanje planiranja, pripremanja, organiziranja i/ili provođenja aktivnosti s obilježjima terorizma | | | |
| 2.1. | mjere usmjerene na onemogućavanje organizacijskog i logističkog djelovanja s terorističkim namjerama  – prikupljanje relevantnih podataka o djelovanju entiteta koje se dovodi u vezu s terorizmom  – međuresorne mjere zajedničkog onemogućavanja organizacijskog i logističkog djelovanja s terorističkim namjerama  – procesuiranje osoba čije su aktivnosti u vezi s terorizmom  – nadzor objekata kritične/vitalne infrastrukture i osoba koje u njima rade  – prikupljanje obavještajnih i protuobavještajnih podataka u zemlji i inozemstvu  – prikupljanje i razmjena podataka o organizacijskom i logističkom djelovanju pojedinaca, skupina i organizacija koje se mogu povezati s terorističkim djelovanjem kroz međunarodnu bilateralnu suradnju, suradnju sa sastavnicama sigurnosno-obavještajnog sustava RH te kroz sudjelovanje u aktivnostima međunarodnih asocijacija kojih je RH član | SOA  VSOA  MUP  DORH  MVPEI  MRŠVG  MZOPUG  i dr. | kontinuirano |
| 2.2. | mjere sprječavanja iskorištavanja teritorija RH za postojanje i djelovanje terorističkih skupina, njihovu obuku i uvježbavanje, te svih osoba i subjekata koje se dovodi u vezu s terorizmom, djelovanje kojih je usmjereno protiv RH, drugih država i/ili međunarodnih organizacija  – pravovremeno pribavljanje podataka o entitetima čije se djelovanje dovodi u vezu s terorizmom, a koji bi mogli koristiti teritorij RH za obuku, uvježbavanje i izvođenje terorističkih akata odnosno u području inozemnog razmještaja pripadnika Oružanih snaga RH koji sudjeluju u međunarodnim vojnim operacijama  – onemogućavanje registriranja pravnih osoba koje bi iskorištavale teritorij RH za terorističke aktivnosti  – jačanje bilateralne suradnje s nadležnim institucijama susjednih zemalja u cilju provedbe opisane mjere  – adekvatno tehničko opremanje i unaprjeđivanje sustava granične kontrole i nadzora u cilju detekcije osoba, roba i entiteta koje se dovodi u vezu s terorizmom  – adekvatno i pravovremeno provođenje mjera za nadzor, zabranu ili sprječavanje kretanja, boravka ili nastanjenja u RH osoba / stranaca u cilju sprječavanja i suzbijanja nezakonitih migracija i drugih oblika protuzakonitog djelovanja, čije bi neadekvatno tretiranje predstavljalo potencijalnu opasnost od terorističke zlouporabe  – partnerski odnosi s institucijama u kojima se stječu specijalistička znanja i vještine, čije bi usvajanje moglo biti od interesa osobama koje planiraju obuku ili izvođenje terorističkih aktivnosti  – analiziranje lokacija pogodnih za moguću izradu poligona za obuku entiteta povezanih s terorizmom  – ojačavanje i operabilnost svih kapaciteta u provedbi međunarodnih restriktivnih mjera  – zaštitno-ophodna služba na zemljištima i objektima od strateške važnosti i kritičnoj-vitalnoj infrastrukturi tjekom cijele godine  – motriteljsko–ophodna dojavna služba sa zadaćom uočavanja, prijavljivanja i inicijalnog gašenja požara otvorenog prostora tjekom protupožarne sezone  – prikupljanje obavještajnih i protuobavještajnih podataka u zemlji i inozemstvu  – prikupljanje i razmjena podataka o organizacijskom i logističkom djelovanju pojedinaca, skupina i organizacija koje se mogu povezati s terorističkim djelovanjem kroz međunarodnu bilateralnu suradnju, suradnju sa sastavnicama sigurnosno-obavještajnog sustava RH te kroz sudjelovanje u aktivnostima međunarodnih asocijacija kojih je RH član, s posebnim naglaskom na aktivnosti takvih osoba, skupina ili organizacija koje djeluju u neposrednom okružju RH, odnosno području razmještaja pripadnika OS RH koji sudjeluju u međunarodnim mirovnim operacijama | sve institucije  SOA  VSOA  MUP  DORH  MU  MORH  MVPEI  MF  MP  MRŠVG  Institucije civilnog društva | kontinuirano  kontinuirano / polugodišnje |
| 2.3. | mjere kontrole i nadzora prolaska svih osoba povezanih s terorizmom teritorijem RH  – koordinacija svih organizacijskih jedinica i institucija nadležnih za postupanje na granici  – kontrola osoba, prijevoznih sredstva, isprava te predmeta preko graničnih prijelaza i u dubini teritorija RH i onemogućavanje prolaza osobama za koje postoji sumnja u povezanost s terorizmom  – sprječavanja prekograničnog kriminaliteta  – pojačane i izvanredne mjere temeljem procjene rizika za unutarnju sigurnost  – procjena prijetnji i moguće ugroze sigurnosti budućih vanjskih granica i uvođenje novih mjera (poput biometrijskih putovnica)  – vizni režim  – kontrola i nadzor u zaštićenim područjima nacionalne i kulturne baštine | MUP  MF  VSOA  SOA  MVPEI  MK  MORH  MINGORP  i dr. institucije | kontinuirano |
| 2.4. | mjere kontrole i onemogućavanja prijenosa i nabave oružja, eksploziva i drugih sredstava namijenjenih potencijalnim terorističkim aktivnostima  – nadzor proizvodnje, prometa i izvoza eksplozivnih tvari i oružja  – aktivnosti nacionalnih povjerenstava za izdavanje izvoznih dozvola za robu vojne i dvojne namjene i drugih povjerenstava nadležnih za praćenje navedene problematike  – prikupljanje podataka o privrednim subjektima namjenske vojne proizvodnje, prometu naoružanja, eksploziva i drugih sredstava te tvrtkama koje posreduju  – istraživanje kaznenih djela krađa, pokušaja ili provala u civilna i vojna postrojenja, postrojenja proizvodnje, prerade, pakiranja ili skladištenja, te prijevoza i (i)legalne trgovine naoružanjem i vojnom opremom  – uvođenje i korištenje suvremenih tehničkih uređaja za detekciju eksploziva, nuklearnih tvari, kemijskih, bioloških i drugih otrova te komponenti za njihovu izradu na svim graničnim prijelazima i tranzitnim lukama uz pojačani nadzor  – sigurnosno-obavještajna potpora provođenju mjera osiguranja vojnih skladišta i drugih skladišta naoružanja i vojne opreme  – kontrola i upravljanje zalihama oružja, eksploziva i drugih tvari  – suzbijanje ilegalnog posjedovanja oružja | MUP  MORH  VSOA  SOA  MVPEI  MF  MINGORP  DZNS  DZZZ  HZT  MK  MRŠVG  MMPV  ZSIS  i dr. | kontinuirano/periodično |
| 2.5. | mjere sprječavanja korištenja sredstava za masovno uništavanje te roba vojne i dvojne namjene u terorističke svrhe  – potpuna implementacija strateških i operativnih dokumenata koji se bave protuproliferacijom  – izvanredne aktivnosti u kontroli prelaska osoba, robe i prijevoznih sredstava preko graničnih prijelaza  – procesuiranje počinitelja kaznenih djela povezanih s navedenim mjerama sprječavanja  – nadzor nad raspoloživim sredstvima te fizičko i tehničko osiguranje  – aktivnosti nacionalnih povjerenstava za robu s vojnom i dvojnom namjenom | MUP  DZNS  DZZZ  DORH  MVPEI  UVNS  MORH / GS OS / VSOA  SOA  MF  MINGORP  DUZS  i dr. | kontinuirano |
| 2.6. | mjere onemogućavanja financiranja, prikupljanja sredstava ili pomaganja na bilo koji način terorističkim organizacijama ili osobama koje se dovode u vezu s terorizmom  – detekcija svih indikatora u cilju provedbe opisane mjere  – analitičko-obavještajna obrada i nadzor sumnjivih transakcija i zaustavljanje njihova izvršenja  – provjera fizičkih i pravnih osoba u financijskom sustavu RH sukladno mjerama ograničavanja i međunarodnih restrikcija  – preventivni nadzor nad obveznicima i neprofitnim organizacijama sukladno analizi i procjeni rizika od financiranja terorizma  – provedba smjernica i procjena rizika od pranja novca i financiranja terorizma za kreditne institucije i kreditne unije  – pojačana dubinska analiza subjekata koji ulaze u kategoriju visokog rizika  – praćenje transakcija sa zemljama za koje vjerodostojni izvori utvrde da financiraju ili podupiru terorističke aktivnosti te u kojima djeluju utvrđene terorističke organizacije  – prikupljanje i razmjena podataka o svim oblicima i aktivnosti koje imaju za cilj pružanje potpore osobama, skupinama ili organizacijama koje se dovode u vezu s terorizmom kroz međunarodnu bilateralnu suradnju, suradnju sa sastavnicama sigurnosno-obavještajnog sustava RH te kroz sudjelovanje u aktivnostima međunarodnih asocijacija kojih je RH član | SOA  VSOA  MUP  DORH  MVPEI  MF  HNB  MU | kontinuirano |
| 2.7. | mjere onemogućavanja svih oblika novačenja za terorističke skupine  – pojačavanje kapaciteta za uspješno provođenje zakonskih mjera kod pojave okolnosti koje upućuju na obilježja kaznenog djela novačenja i obuke za terorizam  – provođenje obavještajno-sigurnosnih priprema državnih službenika koji sudjeluju u mirovnim i drugim misijama i aktivnostima izvan RH  – prikupljanje i razmjena podataka o pojavama i aktivnostima koje se mogu povezati s novačenjima za terorističke skupine te o nositeljima takvih aktivnosti kroz međunarodnu bilateralnu suradnju, suradnju sa sastavnicama sigurnosno-obavještajnog sustava RH te kroz sudjelovanje u aktivnostima međunarodnih asocijacija kojih je RH član | MUP  VSOA  SOA  DORH  MVPEI  MT  MK  MMPV  i dr. | kontinuirano |
| 2.8. | mjere sprječavanja kriminalnih aktivnosti koje mogu biti izravno i neizravno povezane s terorizmom (transnacionalni organizirani kriminal, ilegalnih širenje kemijskog, biološkog, radiološkog, nuklearnog oružja i tvari, krijumčarenje oružja i eksploziva, robe vojne i dvojne namjene, opojnih droga i druge robe, krivotvorenje dokumenata i novca, ilegalne migracije te trgovina ljudima, kao i zloporaba cyber prostora)  – provedba legislative, nacionalnih strategija i akcijskih planova kojima se tretira navedena problematika  – aktivnosti nacionalnih povjerenstava za izdavanje izvoznih dozvola za robu vojne i dvojne namjene i drugih povjerenstava nadležnih za praćenje navedene problematike  – analiza i istraživanje povezanosti drugih kaznenih djela s kaznenim djelom terorizma i nositeljima  – opremanje intervencijskih snaga za djelovanje kod nuklearne, radiološke i biološke prijetnje povezane s terorističkim ugrozama  – redoviti nadzor organizacije i implementacije propisanih mjera informacijske sigurnosti za područje fizičke sigurnosti  – propisano postupanje s gotovinom, medaljama i žetonima za koje postoji sumnja da su krivotvoreni te vođenje središnje baze podataka o statistici i tehničkim podacima o krivotvorinama i tehničke analize svih sumnjivih primjeraka  – kontrola na graničnim prijelazima i provedba mjera za suzbijanje svih oblika ilegalnog trgovanja moguće povezanog s terorizmom  – prikupljanje i razmjena podataka o legalnoj i ilegalnoj trgovini naoružanjem i vojnom opremom, prijevozu naoružanja, potražnji za naoružanjem na ilegalnom tržištu, krađama i pokušajima krađa naoružanja iz vojnih i drugih skladišta koje bi moglo biti iskorišteno u terorističke svrhe te sudjelovanje u aktivnostima usmjerenim na sprječavanje takvih krađa iz vojnih i civilnih skladišta | MUP  DORH  SOA  VSOA  MVPEI  HNB  DZNS  DZZZ  HTZ  MK  ULJP  MORH  MZOPUG  MINGORP  DUZS  MF  ZSIS  i dr.  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | kontinuirano |
| 3. Zaštita od terorizma (terorističkog djelovanja) | | | |
| 3.1. | mjere za zaštitu ljudi i imovine  – procjena rizika od terorizma, osobito ugroženosti kritične/vitalne nacionalne infrastrukture  – razvijanje nadzornih sustava prema subjektima uključenima u mjere prevencije, suzbijanja, zaštite i saniranje šteta i oporavka od terorističkog napada  – definiranje najboljih praksi te ujednačavanje standarda i taktičkih postupaka  – stvaranje protokola postupanja (po dojavama o bombaškim prijetnjama, pronalasku eksplozivnih naprava, laboratorija ili komponenti za izradu eksploziva, o suradnji s drugim nositeljima zaštite kritične/vitalne nacionalne infrastrukture /komunikacije, hitne službe, energija, financije, javna uprava, transport, voda i dr.)  – mjere zaštite kritične/vitalne infrastrukture, štićenih osoba i objekta sukladno planovima osiguranja temeljem sigurnosne prosudbe ugroženosti, koja se redovito ažurira  – redovni i izvanredni nadzor objekata i sredstava mjerama fizičkog i tehničkog osiguranja  – mjere protuobavještajne zaštite u svrhu zaštite i osiguranja osoba, objekata i prostora od terorističkih djelatnosti, s naglaskom na samozaštitno ponašanje u pripremi službenika za mirovne i druge misije i aktivnosti izvan RH  – kontrola i nadzor u zaštićenim područjima nacionalne i kulturne baštine  – preventivne mjera zaštite i spašavanja ljudi i imovine ugroženih požarom, eksplozijom i dr.  – izrada planova obrane i evakuacije te civilnih obrambenih priprema i internih procedura, uz dostupnost dokumentacije građevina u kojima borave ljudi ili u kojima se nalazi imovina te uspostava procedura za stvaranje, pohranu i promptnu dostupnost takve dokumentacije  – izrada općih planova, protokola i slično za sigurnost plovidbe i pomorsku sigurnost  – izrada općih planova, protokola i slično za sigurnost cestovnog i željezničkog prometa  – stalna pripravnost djelatnika specijaliziranih za savjetovanje drugih tijela (npr. o opasnim kemikalijama, biološkim agensima, nuklearnim materijalima, bolestima i sl.)  – uspostava sustava zaštite i spašavanja kao oblika reagiranja na krizu te ustrojavanje, pripremanje i sudjelovanje operativnih snaga u prevenciji, reagiranju na krizu i otklanjanju mogućih uzroka i posljedica stanja izazvanih terorizmom  – plansko pripremanje, osposobljavanje, opremanje i uvježbavanje organiziranih operativnih snaga te načina međusobne koordinacije u izvršavanju zadaća zaštite i spašavanja  – izgradnja sustava kontinuirano visokog stupnja pripravnosti i spremnosti za funkcionalnu uporabu (planovi obrane, evakuacije, civilnih obrambenih priprema, internih procedura i dr.)  – otkrivanje kontaminata te oružja za masovno uništavanje, brza i sigurna neutralizacija, ograničavanje njihova djelovanja i uklanjanje posljedica u slučaju terorističkog napada  – pomoć civilnim institucijama prilikom ograničavanja, umanjenja i uklanjanja posljedica eventualnih tehnološko-tehničkih nesreća  – stavljanje na raspolaganje projektne dokumentacije nadležnim institucijama  – postupanja sukladno Nacionalnom generičkom, integriranom planu koordiniranog postupanja u zdravstvenim kriznim situacijama | sve institucije  MORH  MUP  SOA  VSOA  UVNS  MVPEI  MK  MT  DUZS  HZT  DZNS  DZZZ  MRŠVG  MZOPUG  MZ  MINGORP  HGK  GZ i dr. jedinice lokalne uprave  i dr. pravne osobe  MPI | Kontinuirano  6 mjeseci |
| 3.2. | mjere za zaštitu pravnih osoba, proizvoda i usluga, te objekata od posebne važnosti za obranu RH  – prikupljanje i procjena podataka, izrada prosudbi ugroženosti i planova zaštite objekata od posebne važnosti za obranu RH te kritične/vitalne nacionalne infrastrukture  – primjena općih i posebnih mjera zaštite temeljem predviđenih planova zaštite (prema utvrđenom stupnju i vrsti ugroženosti svakog objekta posebno značajnog za obranu zemlje)  – stvaranje partnerskog odnosa i jačanje nadzorne uloge kroz edukaciju odgovornih osoba u pravnim osobama i osobama odgovornim za sigurnost takvih objekata (o načinima osiguranja objekata, primjenjivoj tehnici, potrebnoj razini osiguranja, savjetovanju pripadnika specijalističkih djelatnosti (npr. za opasne kemikalije i sl.) o provođenju mjera fizičko-tehničke zaštite i postupanju po dojavi o pronalasku eksploziva ili sumnjivog predmeta, metodologiji pregleda zgrade i načinu evakuacije, donošenja planova u slučaju terorističkog napada na objekt i kontaminacije, načinu zaštite ključnih prostorija i sl.)  – razvijanje sustava ranog upozorenja koji će svim subjektima u sustavu kritične/vitalne nacionalne strukture omogućiti i od njih zahtijevati prelazak na viši stupanj provođenja mjera zaštite, te izrada centralnog popisa takvih subjekata uz mjere i postupke koji će se poduzimati sukladno ugroženosti od terorističkog napada uz definiranje tehničkog sustava distribucije upozorenja  – provođenje mjera informacijske sigurnosti na svim informacijskim sustavima te sigurnosne akreditacije na klasificiranim informacijskim sustavima tijela državne uprave  – preventivne mjere zaštite i spašavanja ljudi i imovine ugroženih požarom, eksplozijom i dr. uz mjere pripravnosti, provođenja mobilizacije i postupaka funkcioniranja u uvjetima neposredne ugroze (izrada uputa, procjena, analiza i izvješća, uz dostupnost dokumentacije građevina u kojima borave ljudi ili u kojima se nalazi imovina te uspostava procedura za stvaranje, pohranu i promptnu dostupnost takve dokumentacije)  – unutarnji nadzor  – provedba civilno-vojno kriznog planiranja u stanju neposredne ugroženosti od terorizma  – unaprjeđenje tehničkih rješenja za građevine koje mogu postati potencijalna meta terorističkog napada sukladno sigurnosnoj prosudbi  – dorada postojećih planova obrane svih državnih arhiva  – izrada akcijskih planova pojedinih javnih ustanova za upravljanje zaštićenim područjima  – razrada i primjena općih planova, protokola i slično za sigurnost plovidbe i pomorsku sigurnost  – razrada i primjena općih planova, protokola i slično za sigurnost cestovnog i željezničkog prometa | MORH  MUP  SOA  VSOA  ZSIS  MVPEI  HNB  DUZS  HTZ  MRŠVG  MZOPUG  MK  GZ i dr. jedinice lokalne uprave  i dr. pravne osobe  Institucije civilnog društva  MPI | Kontinuirano  3 mjeseca nakon izrade općih planova |
| 3.3. | mjere nadzora funkcioniranja i kretanja u objektima i postrojenjima kritične/vitalne infrastrukture  – prikupljanje podataka o eventualnim ugrozama od terorizma i izrada sigurnosnih prosudbi  – uvođenje mjera fizičke i tehničke zaštite te nadzora u određenim objektima i prostorima  – mjere protuobavještajne zaštite i sigurnosne provjere osoba  – izrada operativnih planova zaštite i spašavanja (sve pravne osobe relevantne za zaštitu i spašavanja s definiranim nadzorom funkcioniranja i kretanja u objektima kritične - vitalne infrastrukture)  – unaprjeđenje tehničkih rješenja za građevine koje mogu postati potencijalna meta terorističkog napada sukladno sigurnosnoj prosudbi | MUP  MORH  SOA  VSOA  MVPEI  MRŠVG  MZOPUG  GZ i dr. jedinice lokalne uprave  i dr. pravne osobe | kontinuirano |
| 3.4. | mjere zaštite diplomatskih, konzularnih i drugih predstavništava RH u inozemstvu  – pružanje sigurnosno-obavještajne potpore službenicima koji sudjeluju u međunarodnim civilnim i vojnim misijama i aktivnostima u inozemstvu  – prikupljanje podataka te izrada sigurnosne procjene moguće ugroze  – zaštita od rizika neželjenog elektromagnetskog zračenja i druge mjere zaštite objekata i infrastrukture  – izrada standardiziranih planova zaštite diplomatskog osoblja, predstavništva te značajnijih aktivnosti  – unaprjeđenje tehničkih rješenja za građevine koje mogu postati potencijalna meta terorističkog napada sukladno sigurnosnoj prosudbi | MUP  VSOA  SOA  ZSIS  MVPEI  MORH  MZOPUG  HGK  i dr. pravne osobe | kontinuirano |
| 3.5. | informiranje hrvatskih građana i pravnih osoba o razini terorističkih prijetnji u pojedinim zemljama u koje putuju ili u kojima posluju  – prikupljanje podataka kroz preventivne aktivnosti o eventualnim terorističkim ugrozama  – informiranje hrvatskih građana i pravnih osoba o razini terorističkih prijetnji u pojedinim zemljama u koje putuju ili u kojima posluju  – obavještajno-sigurnosne pripreme službenika koji sudjeluju u civilnim i vojnim mirovnim i drugim misijama i aktivnostima izvan RH te koji putuju i borave u rizičnim područjima  – izrada procjene rizika za izlazak hrvatskog gospodarstva na strana tržišta u sklopu uspostave mreže gospodarske diplomacije | Vlada RH  MVPEI  MUP  SOA  VSOA  MINGORP  MT  HGK  Javni i privatni sektor medija | kontinuirano/po potrebi |
| 3.6. | mjere zaštite diplomatskih, konzularnih i drugih stranih predstavništava i misija na teritoriju RH  – uspostava i provođenje mjera zaštite sukladno planovima osiguranja izrađenih temeljem sigurnosne prosudbe ugroženosti, koja se redovito ažurira  – mjere zaštite pripadnika inozemnih oružanih snaga i međunarodnih organizacija prilikom boravka u RH  – sustav žurne reakcije u kriznim situacijama opasnosti od terorizma, na temelju utvrđenih procedura | MUP  SOA  MORH  VSOA  MVPEI | kontinuirano  /po potrebi |
| 3.7. | mjere zaštite i nadzora državne granice  – prikupljanje podataka i koordinacija sigurnosno-obavještajnog sustava RH  – jačanje svih kapaciteta institucija koje provode mjere zaštite i nadzora državne granice  – provedba redovitih mjera kontrole granice u svrhu sigurnosti, zaštite zdravlja i života ljudi, životinja i bilja, zaštite kulturne baštine, zaštite nacionalnog blaga i intelektualnog vlasništva | MUP  MORH  SOA  VSOA  HNB  MF  MZ  MK  MPRR  DZZZ  DZNS  i dr. institucije | kontinuirano |
| 3.8. | mjere nadzora naoružanja i razoružanja, sustava čuvanja i uništavanja oružja, eksploziva i drugih sredstava koja se mogu iskoristiti za počinjenje terorističkog napada  – pravovremeno izvješćivanje nadležnih institucija u slučaju zapažanja neregularnosti u svezi zakonom propisane procedure, osobito po pitanju identificiranja mogućih krađa ili drugih zlouporaba  – planiranje, provođenje i nadzor tehničkih i fizičkih mjera sigurnosti objekata i prostora u kojima se čuvaju navedena sredstva  – propisno skladištenje, čuvanje, rukovanje, prijevoz, opskrba, održavanje i nadzor nad uskladištenim sredstvima  – središnje evidentiranje pješačkog naoružanja i streljiva koje se povlači iz uporabe, prodaje ili donira (izvozi), uništava, delaborira u cilju recikliranja i ponovne uporabe  – aktivnosti nacionalnih povjerenstava nadležnih za praćenje navedene problematike  – unaprjeđenje tehničkih rješenja za građevine koje mogu postati potencijalna meta terorističkog napada i aktivnosti sukladno sigurnosnoj prosudbi | Institucije civilnog društva  MUP  MORH  SOA  VSOA  MVPEI  MINGORP  ZSIS  MRŠVG  MZOPUG  i dr. institucije | kontinuirano |
| 3.9. | mjere nadzora prometa i korištenja robe dvojne namjene  – provođenje mjera i radnji u cilju onemogućavanja korištenja robe dvojne namjene u terorističke svrhe  – prikupljanje podataka o prometu i korištenju robe dvojne namjene  – aktivnosti nacionalnih povjerenstava za izdavanje izvoznih dozvola za robu s vojnom i dvojnom namjenom  – nadzor nad uvozom i izvozom i evidencijom uvoza i izvoza robe vojne namjene i nevojnih ubojnih sredstava  – edukacija trgovačkih društava o nadzoru izvoza robe i tehnologije s vojnom i dvojnom namjenom  – partnerski odnosi s institucijama u kojima se stječu specijalistička znanja i vještine, čije bi usvajanje moglo biti od interesa osobama koje planiraju obuku ili izvođenje terorističkih aktivnosti, vezano za robu s dvojnom namjenom | MINGORP  MUP  MORH  VSOA  SOA  DZNS  DZZZ  MVPEI  MF  MMPV  HGK  i dr. institucije  Institucije civilnog društva | kontinuirano |
| 4. Saniranje štete i oporavak od terorističkog napada – Ovaj segment čine postupci usmjereni na umanjivanje posljedica potencijalne terorističke opasnosti, što brže otklanjanje nanesene štete te upravljanje u situaciji koju može izazvati terorističko djelovanje, čime će se posljedice terorističkih namjera i djelovanja minimalizirati. | | | |
| 4.1. | identifikacija meta mogućih terorističkih udara (urbane/ruralne sredine, institucije, poslovni subjekti, stacionarni objekti kritične-vitalne infrastrukture, informatička, energetska te prometna infrastruktura /vozila, vlakovi, brodovi, avioni, luke, pristaništa, kolodvori, zračne luke/) i definiranje postupanja u slučaju terorističkog udara na te mete  – definiranje, segmentiranje i izrada kataloga objekata kritične/vitalne nacionalne te vitalne informatičke infrastrukture  – izrada planova u odnosu na konkretne mete terorističkog napada  – objedinjavanje baze podataka o objektima kritične/vitalne infrastrukture iz nadležnosti središnjih državnih tijela, pravnih osoba i trgovačkih društava kao potencijalnih ciljeva terorističkih udara uz utvrđivanje obveze ažuriranja baze podataka  – izrada scenarija, analiza i proračuna posljedica terorističkih napada na kritičnu/vitalnu nacionalnu infrastrukturu  – unaprjeđivanje učinkovitosti koordinacijskih mehanizama u odgovoru na ugrozu kroz usuglašavanje standardnih operativnih postupaka  – prikupljanje podataka te praćenje pojavnosti koje mogu predstavljati terorističku ugrozu  – izrada sigurnosnih prosudbi moguće ugroženosti štićenih osoba, objekata i prostora, mogućih modaliteta te meta napada, uz prijedlog mjera za otklanjanje mogućih ugroza  – provedba i kontinuirana poboljšanja na operativnim planovima i akcijama s propisanim sudionicima, mjerama postupanja i izvješćivanja  – određivanje alternativnih sigurnih lokacija i izrada planova za evakuaciju ljudi i materijalnih dobara | Sve nadležne institucije  MUP  MORH  UVNS  VSOA  SOA  ZSIS  MVPEI  MT  MRŠVG  MZOŠ  MK  CARnet  DZNS  DZZZ  DUZS  HZT  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | 6 mjeseci/  Kontinuirano  12 mjeseci nakon izrade kataloga |
| 4.2. | identifikacija kategorija i modus operandi terorističkih akata (podmetanje eksplozivnih naprava, uporaba vatrenog oružja, atentati, otmice ljudi i prijevoznih sredstava, kidnapiranja, talačke krize) i definiranje postupanja u svakom pojedinom slučaju  – kontinuirano pripremanje adekvatnog odgovora ukupnog sustava temeljem prikupljenih podataka o načinima izvršenja terorističkih aktivnosti i trendova te primjena neposrednih operativnih postupanja  – edukacija djelatnika specijaliziranih ustrojstvenih jedinica  – raščlamba, identifikacija i izrada prosudbi ugroženosti te dorada prosudbi i planova postupanja u određenim situacijama  – identificiranje kategorija i modus operandi terorističkih napada na moguće mete te izrada planova postupanja za svaku kategoriju i modus terorističkih napada  – partnerski odnosi s institucijama u kojima se stječu specijalistička znanja i vještine, čije bi usvajanje moglo biti od interesa osobama koje planiraju obuku ili izvođenje terorističkih aktivnosti, vezano za identifikaciju kategorija i modus operandi | MUP  MORH  UVNS  SOA  VSOA  MVPEI  MRŠVG  i dr. institucije  Institucije civilnog društva | kontinuirano |
| 4.3. | mjere zaštite i spašavanja stanovništva i materijalnih dobara te saniranja nastalih šteta u slučaju konvencionalnog terorističkog udara  – sustav informiranja javnosti o ugrozama  – pružanje adekvatne pomoći mjerama zaštite i spašavanja u okviru nadležnosti svake institucije  – suradnja s drugim državama u slučaju da teroristički napad ima za (in)direktni cilj strane državljane, objekte u vlasništvu i/ili druge interese, odnosno prekogranične razmjere  – planovi zaštite i spašavanja za zaštićena područja kulturne baštine i prirodnih vrijednosti  – veterinarska djelatnost zaštite i kontrole zdravlja i dobrobiti životinja  – planiranje aktivnosti operativnog djelovanja kroz brzinu mobilizacije vlastitih snaga i mogućnosti te unaprjeđivanje učinkovitosti koordinacijskih mehanizama u odgovoru kroz usuglašavanje standardnih operativnih postupaka  – procedure i mehanizmi motrenja koji osiguravaju detekciju svih opasnosti i prijetnji u neočekivanim situacijama unutar područja  – razvijanje postojećih postrojbi za spašavanje iz ruševina, iz vode, za logistiku, za održavanje elemenata sustava za uzbunjivanje, za opsluživanje sirena i sl. te provođenje mobilizacijskih vježbi  – nadograđivanje sustava žurnog uvezivanja središnjih tijela državne uprave, pravnih osoba i trgovačkih društava  – procedure upozorenja i pripravnosti te aktiviranja operativnih središta za djelovanje u žurnim situacijama te evakuaciju ugroženog stanovništva na sigurne lokacije i osiguranje uvjeta za boravak na evakuiranom području u slučaju terorističkog udara  – zbrinjavanja evakuiranog stanovništva te mehanizmi za saniranje šteta na infrastrukturnim i građevinskim objektima  – godišnji plan zaštite šuma od požara  – određivanje građevina i prostora (uključivo mrežu građevina) koji mogu poslužiti za smještaj i zbrinjavanje stanovništava i materijalnih dobara u slučaju konvencionalnog terorističkog udara  – postupanja sukladno Nacionalnom generičkom, integriranom planu koordiniranog postupanja u zdravstvenim kriznim situacijama | Vlada RH  Javni i privatni sektor medija  MUP  MORH  SOA  VSOA  MZ  DZNS  DZZZ  HZT  MVPEI  MK  MPRR  MRŠVG  MZOPUG  DUZS  HGK  Crveni križ  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | kontinuirano |
| 4.4. | mjere zaštite i spašavanja stanovništva i materijalnih dobara te sanacije šteta prouzročenih terorističkim udarom uporabom kemijskih, bioloških, radioloških i/ili nuklearnih (KBRN) oružja i tvari  – sustav informiranja javnosti o ugrozama  – suradnja sa stranim državama u slučaju da teroristički napad ima za (in)direktni cilj strane državljane, objekte u vlasništvu i/ili druge interese, odnosno ima prekogranične razmjere  – izrada planova uporabe vojne potpore snagama zaštite i spašavanja  – organiziranje vježbi provođenja evakuacije stanovništva, kao i vježbi političkog i operativnog odlučivanja za zbrinjavanje stanovništva bez smještaja, imovine te onog koje je u panici i nije organizirano  – opremanje KBRN tima iz sastava interventnih specijalističkih postrojbi civilne zaštite i provođenje mobilizacijskih vježbi za KBRN zaštitu  – aktiviranje specijaliziranog Tehničkog potpornog centra u predviđanju posljedica nastalih uporabom radioloških i nuklearnih oružja i tvari  – uspostava procedura i mehanizama motrenja, upozorenja i pripravnosti  – aktiviranje operativnih središta za upravljanje u hitnim situacijama u slučaju razmjernih ugroza  – mehanizmi (ljudske, logističke, materijalne, lokacijske) za zbrinjavanje i evakuaciju ugroženog stanovništva na sigurne ili manje ugrožene lokacije u slučaju terorističkog udara uporabom nuklearnih, kemijskih i bioloških sredstava  – zbrinjavanja evakuiranog stanovništva te mehanizmi za saniranje šteta na infrastrukturnim i građevinskim objektima  – sustav upravljanja svim komponentama zaštite okoliša kroz izradu programa zaštite okoliša, pružanje usluga te kroz upravljanje i zaštitu ključnih komponenti komunalne infrastrukture  – mjere predviđanja budućih događaja i postupanje u skladu s tim predviđanjima (vremenske prognoze, seizmičke aktivnosti,..)  – identifikacija, zadržavanje, preuzimanje i odlaganje opasnih kemikalija, provedba dekontaminacije  – mjere za uklanjanje ili neutralizaciju opasnih kemikalija kako bi se spriječio štetni utjecaj na zdravlje ljudi i životinja izvan kontaminiranog područja  – pružanje psihološke pomoći osobama pogođenim ukupnom situacijom vezano za opasne kemikalije  – ograničavanje širenja ispuštenih opasnih kemikalija  – osiguranje i izolacija područja  – znanstveno-istraživački i stručni rad u području oružja za masovno uništavanje, ekologije i bionadzora  – pravovremena detekcija, identifikacija, karakterizacija i sprječavanje uporabe te širenja kontaminacije KBRN štetnih tvari i pojava u ratu, miru i mirnodopskim operacijama (KRNB terorizam i KBRN akcidenti)  – posebne metode sanacije vode i/ili tla ovisno o vrsti onečišćenja  – veterinarska djelatnost zaštite i kontrole zdravlja i dobrobiti životinja  – postupanja sukladno Nacionalnom generičkom, integriranom planu koordiniranog postupanja u zdravstvenim kriznim situacijama | Vlada RH  Javni i privatni sektor medija  MUP  DUZS  MORH  UVNS  MZ  DZNS  DZZZ  HZT  MVPEI  MK  MPRR  MRŠVG  MZOPUG  MZOŠ  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave  Znanstvene institucije | kontinuirano/prema potrebi |
| 4.5. | mjere za revitalizaciju oštećenih sustava  – izrada detaljnih planova, priprema i uvježbavanje specijalističkih timova za djelovanje u postkriznom razdoblju i revitalizaciji oštećenih objekata  – prikupljanje podatke o nastalim štetama, procjena podataka i sastavljanje liste prioriteta objekata za revitalizaciju  – upućivanje zahtjeva za pomoć drugim zemljama u slučaju potrebe  – razvijanje mjera za djelovanje u postkriznom razdoblju  – tehnička analiza cyber napada i koordinacija te posredovanje pri sanaciji napada  – stavljanje na raspolaganje projektne dokumentacije nadležnim institucijama | MUP  MORH  MVPEI  MK  MZ  HZT  MRŠVG  ZSIS  CARnet  MZOPUG  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | kontinuirano  / prema potrebi |
| 4.6. | mjere na nacionalnoj razini te mjere bilateralne, regionalne i multilateralne suradnje usmjerene na pružanje pomoći nakon terorističkog napada  – poduzimanje svih mjera iz vlastite nadležnosti sukladno nacionalnom sustavu kriznog upravljanja  – prikupljanje i razmjena podataka u cilju pružanja pomoći nakon terorističkog napada, ublažavanja posljedica takvog napada i identifikacije i uhićenja počinitelja terorističkog napada  – sudjelovanje u vanjskopolitičkim aktivnostima i/ili konkretnim mjerama koje za cilj imaju na bilateralnoj, regionalnoj i/ili multilateralnoj razini ostvariti potrebni oblik suradnje usmjerene na pružanje pomoći nakon terorističkog napada  – provedba međunarodnih potpisanih protokola o zajedničkoj suradnji i pružanju pomoći u hitnim situacijama, uključujući i djelovanje nakon terorističkih udara  – mjere za prihvat i distribuciju financijske i druge pomoći inozemnih subjekata u slučaju hitnih situacija  – plan komunikacije i mobilizacije dragovoljaca za pružanje pomoći u slučaju većih nesreća  – provedba simulacijskih vježbi u kojima se uvježbavaju procedure multilateralne suradnje na području upravljanja krizama, posebice slučajevima terorističkih napada  – uvježbavanje postupaka korištenja vojnih resursa u otklanjanju posljedica terorističkog napada  – postupanja sukladno Nacionalnom generičkom, integriranom planu koordiniranog postupanja u zdravstvenim kriznim situacijama | Vlada RH  MUP  DORH  SOA  VSOA  MORH  MZ  MVPEI  MK  MZOPUG  DUZS  HGK  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | kontinuirano/prema potrebi |
| 4.7. | mjere za razvijanje procedura i načina potpuno primjerenog i pravodobnog obavješćivanja i informiranja javnosti o ukupnosti terorističkih udara  – poduzimanje svih mjera iz vlastite nadležnosti sukladno nacionalnom sustavu kriznog upravljanja  – utemeljiti centralno mjesto za prikupljanje podataka o žrtvama koji objedinjava podatke o pojedincima, a prikupljeni su od svih operativnih snaga zaštite i spašavanja  – primjeniti plan kriznog komuniciranja koji obuhvaća mjere za sve izvanredne događaje, procedure, standardne operativne postupke, nadležnosti te ljudske resurse koji se angažiraju u slučaju aktiviranja plana  – sukladno potrebi i pravilima struke informirati javnost o ukupnosti terorističkih prijetnji / napada | Vlada RH  DUZS  Javni i privatni sektor medija  Crveni križ  MUP  MVPEI  MK  MORH  MRŠVG  HZT  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | kontinuirano/po potrebi |
| 4.8. | mjere za uspostavu sustava upravljanja krizama u slučaju nastanka krize uvjetovane terorističkim udarima  – operacionalizacija sustava kriznog upravljanja u kontekstu protuterorizma te jasno razgraničenje ovlasti i nadležnosti relevantnih agencija i institucija  – identificiranje ključnih subjekata u upravljanju krizama te njihovo povezivanje u jedinstven kriptografski zaštićeni sustav u cilju zaštite komunikacije i brze razmjene podataka uz sprječavanja neovlaštenog pristupa  – predvidjeti uspostavu potrebnih mehanizama koordinacije i s međunarodnim subjektima i asocijacijama radi nastanka krize terorističkim udarima  – primjeniti pojedinačne planove kontinuiranog poslovanja i oporavka od katastrofe, uključujući i osiguranje sekundarne sistemske lokacije u cilju adekvatne informatičke podrške održavanju neprekidnog poslovanja u slučaju prekida funkcioniranja primarne lokacije te sinkrone replikacije podataka između primarne i sekundarne lokacije i ostale tehničke preduvjete (poslužitelji, mreža računala, sistemska programska podrška, baza podataka, aplikativna programska podrška) čime se osigurava visoka raspoloživost poslovnih funkcija  – koordinacija s domaćim davateljima usluge pristupa Internetu i drugim domaćim te stranim CERT organizacijama  – veterinarska djelatnost zaštite i kontrole zdravlja i dobrobiti životinja  – jačanje zapovjedne i koordinativne komponente na operativnim i taktičkim razinama sustava zaštite i spašavanja (na razinama jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave)  – uvježbavanje svih aktivnosti sustava zaštite i spašavanja kao prevencije u reagiranju na krizu  – djelovanje u postkriznom razdoblju - saniranje posljedica i povratak u normalno funkcioniranje  – postupanja sukladno Nacionalnom generičkom, integriranom planu koordiniranog postupanja u zdravstvenim kriznim situacijama | Vlada RH  DUZS  UVNS  MUP  MORH  VSOA  SOA  ZSIS  MVPEI  MZ  MF  HNB  MK  MPRR  MZOPUG  HZT  HGK  CARnet  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | odmah  kontinuirano/po potrebi |
| 4.9. | mjere pružanja potpune pomoći žrtvama mogućih terorističkih napada i osoblju koje djeluje neposredno u postterorističkim uvjetima  – aktiviranje propisanih procedura i planova  – potpora hrvatskim i stranim državljanima kroz pružanje konzularnih usluga  – razvijanje i poticanje modaliteta suradnje javnog i privatnog sektora  – mjere evakuacije i zbrinjavanja stanovništva, pružanja medicinske, psihološke i dr. pomoći ugroženom stanovništvu i profesionalnom osoblju za pružanje pomoći u slučaju terorističkog djelovanja  – postupanja sukladno Nacionalnom generičkom, integriranom planu koordiniranog postupanja u zdravstvenim kriznim situacijama  – aktiviranje specijaliziranih institucija za traženje osoba | Vlada RH  MUP  MORH  MZ  MVPEI  MK  MZOPUG  DUZS  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave  Crveni križ | kontinuirano/po potrebi |
| 5. Pravna infrastruktura, kazneni progon i procesuiranje | | | |
| 5.1. | provođenje međunarodno-pravnih obveza RH u suzbijanju terorizma, osobito međunarodnih restriktivnih mjera  – praćenje, prilagođavanje i provedba međunarodno-pravnih obveza u protuterorizmu te smjernica iz dokumenata UN-a, EU, Sjevernoatlantskog saveza, Vijeća Europe, OESS-a i ostalih međunarodnih protuterorističkih dokumenata  – sudjelovanje u provedbi inicijativa u okviru EU, UN-a, Sjevernoatlantskog saveza, Vijeća Europe, OESS-a i drugih međunarodnih organizacija na području protuterorizma  – aktivnosti nacionalnih međuresornih radnih skupina po pitanju protuterorizma, sprječavanja i financiranja terorizma, međunarodnih mjera ograničavanja, robe s vojnom i dvojnom namjenom te oružja za masovno uništavanje  – analiza legislative u području zaštite ljudskih prava, u svrhu usklađivanja s ostalim pravnim mehanizmima za suzbijanje terorizma | Vlada RH  MUP  MORH  SOA  VSOA  MVPEI  DORH  MINGORP  MF  HNB  ULJP  i dr. institucije | kontinuirano / u propisanim rokovima |
| 5.2. | provođenje kaznenog progona i procesuiranja počinitelja, supočinitelja, poticatelja, pomagača i/ili drugih osoba na bilo koji način povezanih s terorističkim aktivnostima  – temeljito i kvalitetno provoditi kriminalistička istraživanja vezana za terorizam i druga vezana kaznena djela  – kontinuirano poboljšavati i ojačavati administrativne kapacitete institucija koje postupaju tijekom kaznenog postupka  – resorna i međuresorna edukacija specijaliziranih ustrojstvenih jedinica za kvalitetnije obavljanje zadaća  – pružanje informacijske i druge potpore nadležnom postupanju pravosudnih tijela u provođenju kaznenog progona i procesuiranja počinitelja kaznenih djela povezanih s terorizmom, kao i u kaznenom progonu drugih kaznenih djela  – razmatranje stanja ljudskih prava kroz provedbu sankcijskih protuterorističkih mjera u skladu s najvišim standardima ljudskih prava | DORH  MP  MUP  SOA  VSOA  MF  MVPEI  ULJP  i dr. institucije  Institucije civilnog društva | kontinuirano |
| 5.3. | onemogućavanje postojanja i djelovanja pravnih subjekata povezanih s terorizmom  – analiziranje i postupanje u skladu sa zakonskom regulativom po pitanju moguće terorističke zlouporabe  – prikupljanje i razmjena podataka o pravnim subjektima koji se mogu povezati s terorističkim aktivnostima  – aktivnosti vezane za provedbu međunarodnih restriktivnih mjera  – aktivnosti nacionalnih međuinstitucionalnih koordinacijskih mehanizama za suzbijanje terorizma, provedbu međunarodnih restriktivnih mjera i ostalih relevantnih smjernica  – provoditi pravne procedure i sankcije utemeljene na pravnim normama svih oblika pravnih osoba koje se povezuju s terorizmom | MP  MF  MUP  DORH  SOA  VSOA  MORH  MVPEI  MU  i dr. institucije | kontinuirano |
| 5.4. | poduzimanje mjera zamrzavanja i oduzimanja imovine fizičkim i/ili pravnim osobama povezanim s terorizmom  – dosljedna primjena međunarodnih restriktivnih mjera i regulative iz ove problematike  – aktivnosti nacionalnih međuinstitucionalnih koordinacijskih mehanizama za suzbijanje terorizma, provedbu međunarodnih restriktivnih mjera i ostalih relevantnih smjernica  – vanjskopolitičke aktivnosti koje se odnose na predstavljanje RH na ovom planu, odnosno zalaganje za nacionalne interese prilikom razrade budućih međunarodnih (pravnih i/ili operativnih) obveza po RH  – jačanje kapaciteta svih institucija koje sudjeluju u provedbi financijskih istraga | MUP  MVPEI  DORH  MF  HNB  i dr. institucije | kontinuirano |
| 5.5. | identificiranje pravno nepokrivenih, nedostatno ili neadekvatno definiranih raznih područja, aktivnosti itd. povezanih s terorizmom  – analiza pravne regulative kojom se tretira postupanje i pravovremeno iniciranje donošenja adekvatnih zakonski reguliranih mjera  – trajna briga o statusu RH spram svih relevantnih međunarodno-pravnih protuterorističkih instrumenata (i onih koji se odnose na povezana sigurnosna pitanja), usklađenosti nacionalnog zakonodavstva i učinkovite primjene u RH | MP  MUP  MVPEI  MU  MF  DORH  i dr. institiucije | kontinuirano |
| 5.6. | praćenje, prilagođavanje i provedba međunarodnih obveza Republike Hrvatske  – mjere koordinacije u cilju usklađivanja svih protuterorističkih mjera na resornoj razini  – koordinacija na nacionalnoj razini u okviru nadležne institucije  – praćenje novih kretanja i inicijativa na međunarodnom planu oko kreiranja novih, budućih i za RH pravno-obvezujućih instrumenata i pri tome aktivna zaštitita nacionalnih interesa te pridonošenje razvoju učinkovitog međ. pravnog okvira za prevenciju i suzbijanje terorizma kao neosporno bitnog elementa osiguranja i jačanja međ. mira i sigurnosti, a time i ustavnih vrijednosti RH | MP  MU  MUP  MVPEI  DORH  i dr. institucije | kontinuirano |
| 6. Osposobljavanje, trening i edukacija za protuterorističko djelovanje | | | |
| 6.1. | definiranje i provedba programa za osposobljavanje širokih slojeva stanovništva, institucija civilnog društva i privatnog sektora za protuterorističko djelovanje u području prevencije i pojedinih elemenata zaštite  – definiranje razvojno-istraživačkih projekata i znanstvene politike vezane za tematsko područje terorizma/protuterorizma  – donošenje i ostvarivanje programa informativne i vježbovne edukacije stanovništva o prepoznavanju suvremenih terorističkih aktivnosti, ukazivanju na samozaštitno ponašanje te osposobljavanja za samoorganiziranje glede sanacije šteta, otklanjanja opasnosti i pružanja pomoći ozlijeđenima  – savjetodavna uloga nadležnih institucija pri izradi programa za osposobljavanje stanovništva u slučajevima povezanih s terorizmom  – planovi zaštite i spašavanja u zaštićenim područjima nacionalne i kulturne baštine | MZOŠ  MUP  MORH  SOA  VSOA  MVPEI  MK  MZOŠ  DZNS  DZZZ  DUZS  HZT  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | 3 mjeseca  kontinuirano |
| 6.2. | definiranje i provedba programa za osposobljavanje, trening i edukaciju državnih institucija u kontekstu protuterorističkog djelovanja  – uspostava sustava kontinuirane specijalizacije i osposobljavanja, obuke i edukacije po pitanju protuterorizma na resornoj i međuresornoj razini na nacionalnim i u međunarodnim civilnim, vojnim, policijskim i drugim institucijama  – aktivna međuinstitucionalna i međunarodna suradnja usmjerena na utvrđivanje nacionalnih potreba za dodatnim osposobljavanjem, obukom i obrazovanjem profesionalnih državnih institucija u brojnim i različitim aspektima protuterorističkog djelovanja  – održavanje zajedničkih edukacija i vježbi više nadležnih resora  – simulacijske vježbe temeljem kojih se planiraju poboljšanja i usavršavanja  – (su)organiziranje i sudjelovanje na specijaliziranoj stručnoj obuci, tečajevima, seminarima, skupovima i drugim aktivnostima u zemlji i inozemstvu na teme (in)direktno povezane s temom protuterorizma  – stjecanje osnovnih znanja iz međunarodnog humanitarnog prava i ratnog prava, uključujući područje prevencije i suzbijanja terorizma, za vrijeme redovne obuke koja se provodi u raznim fazama vojne službe u RH  – osposobljavanje i opremanje za prevenciju, suzbijanje i zaštitu od terorizma nadzorne službe u pojedinim javnim ustanovama za upravljanje zaštićenim područjima  – osposobljavanje inspektora zaštite prirode za nadzor spremnosti i provođenja mjera protuterorističkih aktivnosti pojedinih javnih ustanova za upravljanje zaštićenim područjima | sve institucije  MUP  MORH  VSOA  SOA  MVPEI  MK  MT  DUZS  DZNS  DZZZ  HZT  MRŠVG  MZOPUG  MK  MZOŠ  i dr. institucije | kontinuirano |
| 6.3. | definiranje i provedba obrazovnih i studijskih programa u spektru upravljanja krizama (crisis management), u okviru čega je protuterorizam jedan od središnjih elemenata  – pozicioniranje uloga znanstvenih institucija u definiranju i provedbi obrazovnih i studijskih programa u spektru upravljanja krizama, u koje spada i terorizam  – sudjelovanje u strateškim razmatranjima teme upravljanja krizama i u pripremi konkretnih (međunarodnih) vježbi sa stranim partnerima  – međuresorna suradnja (seminari, vježbe i dr.)  – osnivanje poslijediplomskog specijalističkog studija o upravljanju krizama u okviru čega su definirani programi multidisciplinarnog izučavanja i poučavanja problematike (protu)terorizma  – programi osposobljavanja, treninga i edukacije kroz sustav međunarodne vojne izobrazbe  – organizacija stručnih skupova za trgovačka društva vezano za upravljanje krizama i korporacijsku sigurnost na teritoriju cijele RH (u Županijskim komorama, kao i u Središnjici za sve Sektore) | MZOŠ  Sveučilišta i visokoškolske obrazovne ustanove  MUP  MORH  UVNS  SOA  VSOA  MVPEI  MK  MZOŠ  HGK  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | kontinurano |
| 6.4. | definiranje i provedba programa profesionalnog usavršavanja  – provedba svih vidova profesionalne obuke, osposobljavanja i edukacije djelatnika u prevenciji i suzbijanju terorizma te drugim specifičnim nadležnostima pojedinog resora / institucije  v (su)organiziranje i sudjelovanje na specijaliziranoj obuci, tečajevima, seminarima i drugim aktivnostima u zemlji i inozemstvu | sve institucije  MUP  MORH  VSOA  SOA  MVPEI  MK  MRŠVG  MZOPUG  CARnet  DUZS  i dr. institucije  GZ i dr. jedinice lokalne uprave | kontinuirano |
| 6.5. | stvaranje organizacijskih i funkcionalnih preduvjeta za znanstvena istraživanja, znanstveni i stručni rad u području (protu)terorizma  – pozicioniranje uloga znanstvenih institucija u definiranju i provedbi obrazovnih i studijskih programa u spektru upravljanja krizama, u koje spada i terorizam  – poticanje djelatnika da svojim doprinosom u znanstvenim i stručnim istraživanjima pridonesu protuterorizmu  – dodatno stručno usavršavanje te posebno valoriziranje djelatnika u okviru akademske zajednice  – provedba, usklađivanje i usmjeravanje znanstveno-istraživačkog rada u području obrambenih sustava  – praćenje znanstvenih dostignuća i implementiranje znanstvenih saznanja koja su od koristi u borbi protiv terorizma  – aktivnosti CARneta koji je dio akademske i istraživačke mreže glede uvjeta za specijalizirani i stručni rad  – poticanje prikupljanja i obrade podataka za reguliranje i normizaciju u graditeljstvu, u dijelu važnom za suzbijanje terorizma | Vlada RH  MZOŠ  Sveučilišta i visokoškolske obrazovne ustanove  MUP  MVPEI  MF  HZT  MORH  CARnet  MZOPUG  i dr. institucije | kontinuirano |
| 7. Međuresorska koordinacija i međunarodna suradnja | | | |
| 7.1. | identifikacija područja, sadržaja i načina međuresorske nacionalne koordinacije i međunarodne suradnje  – konstantna analiza i valorizacija podataka razmijenjenih u međunarodnoj suradnji  – na razini nadležne institucije konstantno raditi na poboljšanju unutarnje koordinacije i razmjene podataka s drugim tijelima i međunarodnim partnerima  – širenje spektra aktivnosti kroz međunarodnu i suradnju sa sastavnicama sigurnosno-obavještajnog sustava RH te sudjelovanje u radu međunarodnih asocijacija i inicijativa kojih je RH član (prvenstveno u okviru NATO-a i UN-a)  – sudjelovanje u provedbi mirovnih i drugih misija i multilateralnih vojnih operacija usmjerenih na borbu protiv međunarodnog terorizma  – sudjelovanje u radu NATO, EU OESS i drugih međunarodnih organizacija koje se bave protuterorizmom  – definiranje aktivnosti i odgovornosti NCERT-a i CERT ZSIS-a u slučajevima cyber napada | MUP  MORH  UVNS  VSOA  SOA  ZSIS  MVPEI  DORH  HNB  MK  MRŠVG  CARnet  MZOPUG  i dr. institucije | kontinuirano |

ZAKLJUČCI

1. Temeljem Akcijskog plana svaki će sudionik njegove provedbe započeti s izradom internih provedbenih akcijskih planova i standardnih operativnih postupaka u roku od 30 dana od dana objave Akcijskog plana u »Narodnim novinama«.

2. Sve međuresorne koordinacijske skupine osnovat će se u roku od 90 dana od dana objave Akcijskog plana u »Narodnim novinama«, ukoliko do sada nisu osnovane. Aktivnostima međuresornih koordinacijskih skupina neposredno će rukovoditi onaj nositelj kojemu je mjera/aktivnost međuresorne koordinacijske skupine pretežiti Zakonom definirani djelokrug rada, uz obvezu izvješćivanja Savjeta o aktivnostima međuresorne radne skupine.

3. Izvješća o aktivnostima iz točaka 1. i 2. biti će redovito podnošena najmanje dva puta godišnje ili izvanredno na zahtjev Savjeta. Izvješća se podnose Savjetu za prevenciju i suzbijanje terorizma, koji će o tome izvijestiti Vladu Republike Hrvatske.

4. Vlada Republike Hrvatske će izvršiti nadopunu kadrovskog sastava Savjeta za prevenciju i suzbijanje terorizma.

5. Financijska sredstva za provedbu Akcijskog plana osigurat će se u državnom proračunu Republike Hrvatske te proračunima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te proračunima pravnih osoba.

6. Pri provedbi dijelova Akcijskog plana i financiranja njegovih aktivnosti moguće je i korištenje sredstava povučenih iz predpristupnih fondova EU.

7. Stručne i administrativne poslove za Savjet obavljat će Ministarstvo unutarnjih poslova.

8. Akcijski plan donosi Vlada Republike Hrvatske.

9. Akcijski plan objavit će se u »Narodnim novinama«.

5 Masno otisnuto označeni su nositelji pojedine mjere (nadležno tijelo odnosno institucija).

[[1](#footnote-29081-1-backlink)]Global Terrorism Database (GTD), riječ je o zbroju podataka iz dviju integriranih baza podataka o terorističkim aktima: Pinkerton Global Intelligence Services (67.160 akata od 1970-1997.) i RAND-MIPT Terrorism Incident Data Base (29.937 akata od 1998. godine).

[[2](#footnote-29081-2-backlink)] Council of the European Union, Brussels, 18 November 2005, 12168/3/05, Final report on the Evaluation of National Anti-Terrorist Arrangements: Improving national machinery and capability for the fight against terrorism

[[3](#footnote-29081-3-backlink)]Council of the European Union, Brussels, 30 November 2005, The European Union Counter-Terrorism Strategy.

[[4](#footnote-29081-4-backlink)]Council of the European Union, Brussels, 18 November 2005, 12168/3/05, Final report on the Evaluation of National Anti-Terrorist Arrangements: Improving national machinery and capability for the fight against terrorism

136 07.12.2012 Akcijski plan za prevenciju i suzbijanje terorizma

136 07.12.2012 Akcijski plan za prevenciju i suzbijanje terorizma

136 07.12.2012 Akcijski plan za prevenciju i suzbijanje terorizma

136 07.12.2012 Akcijski plan za prevenciju i suzbijanje terorizma

136 07.12.2012 Akcijski plan za prevenciju i suzbijanje terorizma

Ostalo, NN 136/2012-2887