## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-952/1996 od 20. svibnja 1998.

### NN 77/1998 (2.6.1998.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-952/1996 od 20. svibnja 1998.

# **USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE**

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jurica Malčić, dopredsjednik
Suda te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić Mitrović, mr. Vojislav Kučeković, mr. Hrvoje Momčinović, Ivan
Marijan Severinac i Mladen Žuvela, odlučujući o prijedlogu Zorana Kastropila
iz Splita, na sjednici održanoj dana 20. svibnja 1998. godine, donio je

## **RJEŠENJE**

I. Ne prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka ocjene suglasnosti
s Ustavom Republike Hrvatske članka 6. stavka 2. Zakona o izboru članova
predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave i jedinica lokalne uprave
i samouprave ("Narodne novine", br. 20/92, 69/95, 59/96 i 63/96).

II. Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Zoran Kastropil iz Splita podnio je prijedlog za ocjenu ustavnosti odredbe
članka 6. stavka 2. Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica
lokalne samouprave i jedinica lokalne uprave i samouprave.

Osporavani članak 6. stavak 2. glasi:

"Član predstavničkog tijela jedinice lokalne samouprave, odnosno jedinice
lokalne uprave i samouprave ne može istovremeno biti sudac, sudac Ustavnog
suda Republike Hrvatske, predsjednik Vlade Republike Hrvatske, potpredsjednik
Vlade Republike Hrvatske, državni odvjetnik, zamjenik državnog odvjetnika,
državni pravobranitelj, zamjenik državnog pravobranitelja, pučki pravobranitelj,
zamjenik pučkog pravobranitelja, ministar, zamjenik ministra, ravnatelj
državne upravne organizacije, župan, podžupan, predstojnik Ureda Vlade
Republike Hrvatske, kao i časnik i dočasnik oružanih snaga kojeg kao vojnog
zapovjednika Hrvatske vojske imenuje i razrješuje predsjednik Republike
i ministar obrane, te djelatnik u upravnim tijelima i službama te jedinice
lokalne samouprave, odnosno te jedinice lokalne uprave i samouprave.".

Predlagatelj smatra da je navedenom odredbom prekršeno ustavno pravo
na dostupnost svima sudjelovanja u javnim poslovima, utvrđeno člankom 44.
Ustava Republike Hrvatske, koji određuje da svaki građanin Republike pod
jednakim uvjetima ima pravo sudjelovati u obavljanju javnih poslova. Također
navodi da se rečeno pravo može ograničiti samo pod uvjetima iz članka 16.
Ustava, prema kojem se slobode i prava mogu ograničiti samo zakonom da
bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi te pravni poredak, javni moral
i zdravlje. Drži da u ovom slučaju nisu ispunjeni uvjeti iz spomenutog
članka pa da nije moguće ograničiti pravo djelatniku jedinice lokalne samouprave,
odnosno jedinice lokalne uprave i samouprave, na obnašanje dužnosti člana
predstavničkog tijela te jedinice lokalne samouprave, odnosno te jedinice
lokalne uprave i samouprave.

Prijedlog nije osnovan.

U članku 4. Ustava Republike Hrvatske, određeno je da je u Republici
Hrvatskoj državna vlast ustrojena na načelu diobe vlasti na zakonodavnu,
izvršnu i sudbenu.

Institut nepodudarnosti (inkompatibiliteta, nespojivosti) raznih dužnosti
u istoj osobi nadovezuje se na njezino pasivno biračko pravo, prvenstveno
zbog što potpunijeg i dosljednog ostvarenja navedenog ustavnog načela diobe
vlasti. Tim se institutom nepodudarnosti upravo sprječava mogućnost da
ista osoba istovremeno obavlja poslove u dvije ili sve tri vlasti, čime
se ujedno sprječava i koncentracija ovlaštenja i političke moći unutar
jednog tijela jedne od tri državne vlasti.

Ustav Republike Hrvatske propisuje inkompatibilitet u članku 96. za
predsjednika Republike pa kaže da on ne može, osim stranačke, obavljati
nikakvu drugu javnu ili profesionalnu dužnost. Zatim u članku 120. stavku
5. propisuje da sudac ne može obavljati službu ili posao koje je zakon
odredio kao nespojive sa sudačkom dužnošću. Konačno, u članku 123. stavku
3. određuje da suci Ustavnog suda Republike Hrvatske ne mogu obavljati
nikakvu drugu javnu ni profesionalnu dužnost.

Istina, Ustav ne određuje nepodudarnost dužnosti člana Vlade i zastupnika
u Hrvatskom državnom saboru, što, prema ustavnopravnom stajalištu ovog
Suda, nije zapreka da se takva nepodudarnost funkcija propiše zakonom.

Zakonodavac je tu mogućnost, primjerice, iskoristio i u Zakonu o izborima
zastupnika u Sabor Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 22/92, 1/93
- pročišćeni tekst, 11/94, 68/95 i 108/96) pa je u članku 6. stavku 1.
propisao: *"Nitko ne može biti istodobno zastupnik u Zastupničkom i Županijskom
domu. Zastupnik ne može istodobno biti sudac Ustavnog suda Hrvatske, sudac,
državni odvjetnik, zamjenik državnog odvjetnika, državni pravobranitelj,
zamjenik državnog pravobranitelja, pučki pravobranitelj, zamjenik pučkog
pravobranitelja, predsjednik Vlade Republike Hrvatske, potpredsjednik Vlade
Republike Hrvatske, ministar ili drugi član Vlade Republike Hrvatske ili
zamjenik ministra, pomoćnik ministra, ravnatelj državne upravne organizacije,
tajnik Vlade Republike Hrvatske, tajnik ministarstva, ravnatelj upravne
organizacije u sastavu ministarstva, predstojnik ureda i ravnatelj agencije
Vlade Republike Hrvatske, predstojnik Ureda Predsjednika Republike, predstojnik
Ureda za nacionalnu sigurnost, veleposlanik, generalni konzul, župan, gradonačelnik
Grada Zagreba, podžupan, zamjenik gradonačelnika Grada Zagreba, djelatni
časnik i dočasnik oružanih snaga koje kao vojne zapovjednike Hrvatske vojske
imenuje i razrješava Predsjednik Republike ili minstar obrane. Zakonom
se može propisati da je i obavljanje neke druge dužnosti nespojivo sa zastupničkom
dužnošću. Za vrijeme dok zastupnik obavlja dužnost iz stavka 2. ovog članka
miruje mu zastupnički mandat, a zastupničku dužnost umjesto njega obavlja
zamjenik zastupnika. Zastupnika izabranog u izbornoj jedinici koji prihvati
neku od dužnosti iz stavka 2. ovog članka zamjenjuje zamjenik zastupnika
izabran u izbornoj jedinici. Zastupnika izabranog na državnoj listi koji
prihvati neku od dužnosti iz stavka 2. ovog članka zamjenjuje onaj neizabrani
kandidat na državnoj listi sa koje je izabrani zastupnik, kojeg odredi
politička stranka čija je državna lista. Zamjenik zastupnika počinje obavljati
zastupničku dužnost nakon što Zastupnički dom odnosno Županijski dom utvrde
da zastupnik obavlja neku od dužnosti iz stavka 2. ovog članka.".*

Istu mogućnost zakonodavac je iskoristio i u osporavanom članku stavku
2., gdje je propisao slučajeve nespojivosti funkcije člana predstavničkog
tijela jedinice lokalne samouprave, odnosno jedinice lokalne uprave i samouprave,
s istovremenim obavljanjem drugih dužnosti, odnosno službi. Učinjeno je
to upravo radi sprječavanja koncentracije poslova raznih vlasti u istoj
osobi u istom tijelu državne vlasti, dakle dosljedno i u suglasju s ustavnim
načelom podjele vlasti.

Propisivanjem inkompatibiliteta, kao u osporenoj odredbi, nije zakonodavac
povrijedio ni odredbu članka 44. Ustava jer se osporena odredba odnosi
na sve građane Republike Hrvatske koji, koristeći svoje pasivno biračko
pravo, budu izabrani za člana predstavničkog tijela jedinice lokalne samouprave,
odnosno jedinice lokalne uprave i samouprave.

Stoga je, temeljem odredbe članka 45. stavka 1. Poslovnika Ustavnog
suda Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 29/94), odlučeno kao u točki
I. izreke ovog rješenja.

Odluka o objavi ovog rješenja temelji se na odredbi članka 20. stavka
1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine",
br. 13/91).

Broj: U-I-952/1996
Zagreb, 20. svibnja 1998.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Dopredsjednik
**Jurica Malčić,** v. r.

Rješenje, NN 77/1998-1044