### NN 148/2023 (13.12.2023.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-4801/2019 od 25. listopada 2023.

Ustavni sud Republike Hrvatske

2147

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Ingrid Antičević Marinović, predsjednica Vijeća te suci Snježana Bagić, Mario Jelušić, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić i Miroslav Šumanović, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Neli Skorić iz Zagreba, na sjednici održanoj 25. listopada 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Zagrebu dužan je donijeti odluku u predmetu pod brojem Gž-3597/2023 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavne tužbe, Neli Skorić iz Zagreba, Ivanićgradska 62, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 252,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Neli Skorić iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositeljica) podnijela je 26. studenoga 2019. ustavnu tužbu smatrajući da je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Općinskim sudom u Šibeniku pod brojem O-321/2014 povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka izvršen je uvid u akte iz spisa predmeta i u aplikaciju e-predmet.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Ostavinski postupak pokrenut je 27. ožujka 2014. kada je prvostupanjskom sudu dostavljena smrtovnica iza pok. M. R., koji je povjerio vođenje ostavinskog postupka javnom bilježniku, koji je 30. srpnja 2015. donio rješenje o nasljeđivanju.

Povodom prigovora nasljednika spis je ponovno upućen u rad Općinskom sudu u Šibeniku, koji je donio rješenje broj: O-321/14, kojim je prekinuo postupak te uputio F. R., da pokrene parnicu protiv ostalih nasljednika. To je rješenje postalo pravomoćno 25. kolovoza 2017.

Navedena nasljednica pokrenula je parnicu protiv ostalih nasljednika pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu pod brojem P-2112/17.

Parnica je okončana presudom od 7. lipnja 2021., koja je postala pravomoćna 4. listopada 2022.

4. Postupak je u ostavinskom postupku nastavljen rješenjem o nastavku postupka od 9. siječnja 2023.

U nastavku postupka pod brojem O-219/2023, sud je održao raspravu 25. travnja 2023., te donio novo rješenje o nasljeđivanju 25. travnja 2023.

Protiv tog rješenja žalbu je izjavila podnositeljica 28. lipnja 2023., koja je dostavljena na odgovor drugim nasljednicima.

Spis je upućen drugostupanjskom sudu 29. rujna 2023. radi odlučivanja o žalbi.

5. Zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, podnositeljica se 7. listopada 2015. obratila Europskom sudu za ljudska prava (u daljnjem tekstu: ESLJP) prigovarajući na pretjerano dugo trajanje ostavinskog postupka. Pred ESLJP-om između podnositeljice i Vlade Republike Hrvatske sklopljena je nagodba (postignuto je prijateljsko rješenje) u pogledu povrede prava na suđenje u razumnom roku, kojom je podnositeljici zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku određen iznos od 2.550,00 EUR na ime nematerijalne štete kao i za izdatke i troškove. ESLJP je odlukom broj 51544/15 od 3. travnja 2018. izbrisao podnositeljičin zahtjev s liste predmeta.

Nakon toga, podnositeljica se zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku obratila predsjednici Općinskog suda u Šibeniku, koja je rješenjem broj: Su-Gzp I-31/2018-5 od 2. studenoga 2018. prihvatila njezin zahtjev, te odredila rok od šest mjeseci za okončanje ostavinskog postupka broj: O-321/2014.

Podnositeljica se zatim Županijskom sudu u Šibeniku obratila sa zahtjevom za isplatu naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku. Taj je zahtjev odbijen rješenjem broj: Gzp II-4/2019-6 od 14. lipnja 2019. To rješenje potvrđeno je rješenjem Vrhovnog suda Republike Hrvatske broj: Gžzp II-35/19-3 od 24. listopada 2019.

5.1. Ustavnu tužbu podnositeljica je podnijela 26. studenoga 2019.

III. MJERODAVNO PRAVO

6. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13).

6.1. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

7. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

8. U konkretnom slučaju podnositeljIca je koristila pravno sredstvo koje joj je bilo na raspolaganju na temelju ZoSud-a/13, odnosno 2018. je podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (vidi točku 5. obrazloženja ove odluke).

8.1. Budući da je podnositeljica koristila pravno sredstvo koje joj je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

9. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i nadležnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

1) Duljina sudskog postupka

10. Ostavinski postupak traje od 27. ožujka 2014., ali bio je u prekidu u razdoblju od 2017. do 2023. koliko je trajao parnični postupak povodom prigovora nasljednika. Postupak je nastavljen 9. siječnja 2023. te je novo rješenje o nasljeđivanju doneseno 25. travnja 2023.

Postupak je trenutno u žalbenoj fazi pred nadležnim drugostupanjskim sudom

Ustavna tužba podnesena je 26. studenoga 2019. a do tog dana ostavinski postupak nije bio okončan.

Podnositeljica i Republika Hrvatska su, kao stranke u postupku pred ESLJP-om sklopili nagodbu (prijateljsko rješenje) te je ESLJP 3. travnja 2018. donio odluku broj: 51544/15 o prijateljskom rješenju iz koje je razvidno da je među strankama postignut sporazum prema kojem se Vlada obvezala podnositeljici na ime nematerijalne štete i troškova isplatiti iznos od 2.550,00 EUR-a. Stoga je ESLJP odlukom broj: 51544/15 od 3. travnja 2018. izbrisao podnositeljičin zahtjev s liste predmeta.

11. Budući da je o povredi prava podnositeljice u postupku pred ESLJP-om sklopljena nagodba (prijateljsko rješenje), u ovom ustavnosudskom postupku Ustavni sud je kao pravno relevantno razdoblje uzeo u razmatranje razdoblje od donošenja odluke ESLJP-a 3. travnja 2018. do donošenja odluke Ustavnog suda u ovom ustavnosudskom predmetu, što iznosi ukupno pet (5) godina, šest (6) mjeseci i 22 dana.

2) Složenost sudskog predmeta

12. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenijem predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

13. Postupak se u pravno relevantnom razdoblju bio u prekidu pred Općinskim sudom u Šibeniku od 22. ožujka 2017. do 9. siječnja 2023.

Nakon toga doneseno je novo rješenje o nasljeđivanju 25. travnja 2023., a predmet je povodom žalbe podnositeljice upućen na drugostupanjski sud.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne tužbe

14. Ustavni sud ocjenjuje da je podnositeljica ustavne tužbe nije pridonijela duljini ostavinskog postupka. Podnositeljica je podnijela zahtjev za zaštitu svog prava na razumnu duljinu sudskog postupka ESLJP-om, te nadležnim sudovima tri razine odlučivanja.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

15. Ustavni sud utvrđuje da se ostavinski postupak u pravno relevantnom razdoblju vodio pet (5) godina, šest (6) mjeseci i 22 dana i da do dana donošenja odluke Ustavnog suda nije pravomoćno dovršen.

Međutim, od tog razdoblja, postupak je u vremenu od 3. travnja 2018. do 9. siječnja 2023. bio u prekidu, u kojem razdoblju nadležni redovni sud nije bio ovlašten poduzimati nikakve radnje.

Međutim, imajući u vidu da je postupak započeo 2014., dakle traje već više od 9 godina, te da postupak do danas nije okončan, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositeljici povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njenim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke

Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Županijskog suda u Zagrebu dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

16. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

U slučaju podnositeljice Ustavni sud je, prilikom odmjeravanja visine naknade imao u vidu činjenicu da je predmet veći dio razmatranog razdoblja bio u prekidu, te da se Vlada Republike Hrvatske na temelju prijateljskog rješenja sklopljenim pri ESLJP-u podnositeljici obvezala isplatiti dogovoreni iznos.

17. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-4801/2019

Zagreb, 25. listopada 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
 Ingrid Antičević Marinović, v. r.