## Pravilnik o ostvarivanju socijalne zaštite

### NN 10/1991 (6.3.1991.), Pravilnik o ostvarivanju socijalne zaštite

# MINISTARSTVO RADA I SOCIJALNE SKRBI

Na osnovi članka 95. Zakona o socijalnoj zaštiti ("Narodne novine",
br.10/91 - prečišćeni tekst) ministar rada i socijalne skrbi donosi

## PRAVILNIK

### o ostvarivanju socijalne zaštite

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom uređuje ostvarivanje prava i oblika socijalne zaštite
utvrđenih Zakonom o socijalnoj zaštiti (u daljnjem tekstu: Zakon) i to:

a) prava u oblasti socijalne zaštite:

1. pravo na osposobljavanje za rad i privređivanje,

2. pravo na usluge socijalnog i drugog stručnog rada,

3. pravo na stalnu novčanu pomoć,

4. pravo na doplatak za pomoć i njegu,

5. pravo samohranog nezaposlenog roditelja na novčanu pomoć za opremu
djeteta i

6. pravo samohrane nezaposlene majke na smještaj u organizaciju socijalne
zaštite zajedno s djetetom;

b) oblika socijalne zaštite:

1. smještaj u drugu obitelj,

2. smještaj u organizaciju socijalne zaštite,

3. privremena novčana pomoć,

4. jednokratna novčana pomoć,

5. novčana pomoć za osobne potrebe korisnika socijalne zaštite,

6. pomoć za prehranu, nabavu ogrjeva, nabavu odjeće i obuće i u obliku
dara i

7. pomoć i njega u kući.

II. UVJETI I NAČIN OSTVARIVANJA PRAVA U OBLASTI SOCIJALNE ZAŠTITE

1. Pravo na osposobljavanje za rad i privređivanje

Članak 2.

Pravo na osposobljavanje za rad i privređivanje ima osoba koja taj oblik
zaštite ne ostvaruje po drugoj osnovi i to:

- osoba ometena u psihićkom ili fizićkom razvoju, ako se na osnovi posebnih
programa može osposobiti za rad i privređivanje na odgovarajućem poslu
s punim radnim vremenom i

- odrasla invalidna osoba ako se, s obzirom na preostalu radnu sposobnost,
može osposobiti za rad na drugom odgovarajućem poslu s punim radnim vremenom.

Članak 3.

Osoba ometena u psihićkom ili fizićkom razvoju iz članka 2. ovoga pravilnika
može ostvariti pravo na osposobljavanje za rad i privređivanje prije nego
što navrši 45 (muškarac) odnosno 40 [žena) godina života ako su ispunjeni
ovi uvjeti:

1. da postoji vjerojatnost da se osoba, s obzirom na prirodu uzroka
i stupanj njezine nesposobnosti može osposobiti za rad i privređivanje
na odgovarajućem poslu s punim radnim vremenom;

2. da je osoba završila osnovno obrazovanje, odnosno da je navršila
15 godina života;

3. da postoji mogućnost da se osposobljavanje osobe, s obzirom na ometenost
u psihičkom ili fizičkom razvoju i druga osobna svojstva, može postići
najduže u roku od četiri godine.

Članak 4.

Odrasla invalidna osoba iz članka 2. ovoga pravilnika, kod koje je invalidnost
nastala prije navršene 50. (muškarac) odnosno 45. (žena) godine života,
može ostvariti pravo na osposobljavanje za rad ako se prekvalifikacijom
ili dokvalifikacijom s obzirom na preostalu radnu sposobnost, može osposobiti
za rad na drugom odgovarajućem poslu s punim radnim vremenom, pod uvjetom:

1. ako prema stručnoj spremi, općoj naobrazbi, preostaloj radnoj sposobnosti
i zdravstvenom stanju postoji vjerojatnost da se može osposobiti za rad
na drugom odgovarajućem poslu s punim radnim vremenom, a osposobljavanje
se može postići najduže za godinu dana,

2. ako je osigurano zaposlenje nakon završene prekvalifikacije ili dokvalifikacije,

3. ako je prosječni mjesečni prihod po članu domaćinstva u tri mjeseca
koja prethode mjesecu u kojem je podnesen zahtjev ili pokrenut postupak
po službenoj dužnosti manji od 170 % zajamčenog osobnog dohotka radnika
u Republici.

Članak 5.

Postojanje ometenosti u psihičkom ili fizičkom razvoju ili invalidnosti
i vjerojatnost da se osoba iz članka 2. ovoga pravilnika može uspješno
osposobiti za rad i privređivanje utvrđuje stručna komisija iz članka 82.
zakona.

Članak 6.

Korisnik socijalne zaštite koji se radi osposobljavanja za rad upućuje
izvan mjesta prebivališta može umjesto prava iz članka 15. Zakona ostvariti
oblik socijalne zaštite smještaj u drugu obitelj ili smještaj u organizaciju
socijalne zaštite, pod uvjetima i na način propisan ovim pravilnikom za
primjenu tih oblika.

2. Pravo na usluge socijalnog i drugog stručnog rada

Članak 7.

Pravo na usluge socijalnog i drugog stručnog rada građanin ostvaruje
neposredno u centru za socijalni rad ili u drugoj organizaciji socijalne
zaštite.

U svrhu organiziranog pružanja usluga socijalnog i drugog stručnog rada
centar za socijalni rad i druge organizacije socijalne zaštite dužni su
organizirati rad i dnevni raspored i početak i završetak radnog vremena
pojedinih radnika, radnih jedinica i drugih oblika obavljanja rada u skladu
s potrebama građana i životnim i drugim uvjetima sredine, tako da se omogući
građanima korištenje tim uslugama i izvan njihova radnog vremena.

3. Pravo na stalnu novčanu pomoć

Članak 8.

Visina stalne novčane pomoći utvrđuje se prema osnovici koju čini zajamčeni
osobni dohodak radnika u Republici i iznosi:

- za korisnika prava na stalnu novčanu pomoć - pojedinca 65% osnovice,

- za dva korisnika prava na stlanu novčanu pomoć u istom domaćinstvu
110 % osnovice,

- za tri korisnika prava na stalnu novčanu pomoć u istom domaćinstvu
145% osnovice,

- za četiri korisnika prava na stalnu novčanu pomoć istom domaćinstvu
170% osnovice.

Ako u istom domaćinstvu postoji više od četiri korisnika prava na stalnu
novčanu pomoć, iznos stalne novčane pomoći utvrđen za četiri korisnika
toga prava uvećava se za svakog daljnjeg korisnika za 15% osnovice.

Članak 9.

Iznimno od članka 8. ovoga pravilnika samohranom nezaposlenom roditelju
kao i maloljetnoj djeci s kojima živi u domaćinstvu za vrijeme nesposobnosti
za rad u smisi članka 24. stavka 2. Zakona iznos stalne novčane pomoći
uvećava se za 70%.

Članak 10.

Smatra se da korisnik socijalne zaštite nema neophodno potrebnih sredstava
za uzdržavanje ako prihod domaćinstva, utvrđen na osnovi odredaba članaka
20. do 22. Zakona ne prelazi mjesečno iznos stalne novčane pomoći utvrđen
prema članku 8. ovoga pravilnika za odgovarajući broj korisnika prava na
stalnu novčanu pomoć.

Članak 11.

Ako domaćinstvo korisnika socijalne zaštite u vrijeme donošenja rješenja
o ostvarivanju prava na stalnu novčanu pomoć ostvaruje bitno drugačiji
ukupni mjesečni prihod zbog novog zaposlenja ili stjecanja drugog redovnog
prihoda odnosno prestanka zaposlenja ili gubitka kojeg redovnog prihoda,
u osnovicu za izračunavanje prihoda domaćinstva u smislu članka 20. stavka
2. Zakona uračunava se taj prihod.

4. Pravo na doplatak za pomoć i njegu

Članak 12.

Visina doplatka za pomoć i njegu iznosi:

- u punom iznosu 50% zajamčenog osobnog dohotka radnika u Republici,

- u smanjenom iznosu 33% zajamčenog osobnog dohotka radnika u Republici.

Članak 13.

Vrsta i stupanj invaliditeta na osnovi kojega teže i teško invalidna
osoba ima pravo na doplatak za pomoć i njegu u smislu članka 28. stavka
3. Zakona su:

1. teža i teška mentalna retardacija,

2. teška tjelesna invalidnost (nepokretnost i uz pomagala, teška pokretnost
s inkontinencijom i teška pokretnost s nemogućnošću samoposluživanja),

3. višestruka oštećenost (sljepoća i gluhoća, sljepoća i umjerena mentalna
retardacija, gluhoća i umjerena mentalna retardacija, sljepoća i ireparabilni
mutizam ili afazija, sljepoća s teškim dijabetesom na dijalizi, sljepoća
s teškom bubrežnom bolesti na dijalizi, totalna demencija, kronična psihotična
stanja i terminalni stadij malignih bolesti (cachexia).

5. Pravo samohranog nezaposlenog roditelja na novčanu pomoć za opremu
djeteta

Članak 14.

Novčana pomoć za opremu djeteta koju ostvari samohrani nezaposleni roditelj
utvrđuje se u iznosu zajamčenog osobnog dohotka radnika u Republici za
tromjesečje u kojem je dijete rođeno.

6. Pravo samohrane nezaposlene majke na smještaj u organizaciju socijalne
zaštite zajedno s djetetom

Članak 15.

Samohrana nezaposlena majka može ostvariti pravo na smještaj u dom za
djecu i omladinu za vrijeme trudnoće i nakon porođaja pod uvjetom

1. da nema stana, odnosno da nema osiguran smještaj za sebe i dijete,

2. da zbog poremećenih odnosa u obitelji nije u mogućnosti ostati s
djetetom u obiteljskom stanu.

Članak 16.

Smještaj samohrane nezaposlene majke u dom za djecu i omladinu za vrijeme
trudnoće traje 28 dana prije porođaja a nakon porođaja do tri mjeseca života
djeteta. Samohrana nezaposlena majka može se za vrijeme trudnoće smjestiti
u dom za djecu i omladinu i prije roka iz stavka 1. ovoga članka ako nadležni
liječnik utvrdi da je zbog komplikacija u svezi s trudnoćom takav smještaj
potreban.

Smještaj samohrane nezaposlene majke u domu za djecu i omladinu prestaje
kad dijete navrši tri mjeseca života, a može, na osnovi odluke nadležnog
centra za socijalni rad, prestati i prije toga roka ako majka ne preuzme
ili zapusti brigu o prehrani, zdravlju, higijeni i drugim potrebama djeteta
ili odbija obavljanje drugih poslova utvrđenih programom doma.

Iznimno od stavka 3. ovoga članka smještaj samohrane nezaposlene majke
s djetetom u domu za djecu i omladinu može se produžiti do navršene jedne
godine života djeteta ako je prema nalazu nadležnog liječnika nužno djetetu
osgurati neposrednu majčinu brigu i njegu.

Članak 17.

Samohrana nezaposlena majka može se pod uvjetima iz članaka 15. i 16.
ovoga pravilnika smjestiti u drugu obitelj.

Članak 18.

Ovlašćuje se nadležni centar za socijalni rad da samohranoj nezaposlenoj
majci koja ispunjava uvjete iz članaka 15. i 16. ovoga pravilnika, uz njezin
pristanak, umjesto smještaja u dom za djecu i omladinu prizna kao oblik
socijalne zaštite plaćanje troškova stanovanja u istom trajanju.

III. OBLICI SOCIJALNE ZAŠTITE I UVJETI ZA NJIHOVU PRIMJENU

l. Smještaj u drugu obitelj

a) Smještaj maloljetne osobe čiji se povoljan psihofizički razvoj i
odgoj ne ostvaruje u vlastitoj obitelji.

Članak 19.

Maloljetna osoba čiji se povoljan psihofizički razvoj i odgoj ne ostvaruje
u vlastitoj obitelji (maloljetna osoba bez roditeljskog staranja, maloljetna
osoba razvoj koje je ugrožen obiteljskim prilikama i maloljetna osoba društveno
neprihvatljivog ponašanja) može se smjestiti u drugu obitelj koja, osim
uvjeta propisanih zakonom, ispunjava i ove uvjete:

l. da je u spavaonici po članu domaćinstva osigurano najmanje 4 m2 površine,

2. da je maloljetnoj osobi osiguran vlastiti ležaj prilagođen uzrastu
i zdravstvenom stanju, i ormar za odlaganje osobnih stvari,

3. da ukupna površina stambenih prostorija po članu domaćinstva iznosi
najmanje 10 m2,

4. da hranitelj u vrijeme donošenja odluke o smještaju nije mlađi od
21 ni stariji od 60 godina,

5. da se u blizini stambenog objekta, u kojem će boraviti maloljetna
osoba, nalazi odgovarajuća škola,

Članak 20.

Centar za socijalni rad koji odlučuje o smještaju maloljetne osobe u
drugu obitelj nastojat će maloljetnu osobu smjestiti u obitelj srodnika,
a maloljetnu braću i sestre za jedno, te pri izboru hranitelja dati prednost
obitelji s oba bračna druga.

Članak 21.

Hranitelj je dužan osigurati maloljetnoj usobi pravilark psihofizički
razvoj i brinuti o njezinu zdravlju i školovanju, i u tu je svrhu dužan
surađivati sa zdravstvenom organizacijom i školom i informirati se o zdravstvenom
stanju, učenju i ponašanju maloljetnika. Hranitelj je dužan osigurati maloljetnoj
osobi ispravnu prehranu (5 obroka dnevno, od kojih jedan mliječni i tjedno
4 mesna), održavanje osobne higijene, uredno i primjereno odijevanje i,
ovisno o lokalnim mogućnostima, pohađanje kulturno-umjetničkih i športskih
priredaba, boravak na igralištu i u parku, uključivanje u športska i kulturno-umjetnička
društva i druge organizirane oblike bavljenja kulturom, športom i rekreacijom.

Članak 22.

Hranitelj maloljetne osobe društveno neprihvatljivog ponašanja koja
je obuhvaćena programom tretmana u centru za socijalni rad, školi ili zdravstvenoj
organizaciji dužan je surađivati s tim organizacijama.

Centar za socijalni rad koji odlučuje o smještaju maloljetne osobe društveno
neprihvatljivog ponašanja u drugu obitelj dužan je upoznati hranitelja
i druge članove njegove obitelji s ponašanjem i osobinama ličnosti maloljetne
osobe koju smještava, pripremiti ih za brigu i odgoj te osobe i kontaktirati
s tom obitelji najmanje jednom u mjesecu.

b) Smještaj invalidne i druge osobe ometene u psihičkom ili fizičkom
razvoju

Članak 23.

Invalidna i druga osoba ometena u psihičkom ili fizičkom razvoju može
se smjestiti u obitelj koja ispunjava uvjete glede prostora i opreme prilagođene
vrsti i stupnju oštećenja invalidne osobe i druge uvjete iz članaka 19.
do 21. ovoga pravilnika, te koja ima mogućnost za odgovarajuću rehabilitaciju
i osposobljavanje smještene osobe.

Članak 24.

Hranitelj invalidne osobe i druge osobe ometene u psihičkom ili fizičkom
razvoju može biti osoba koja ima pozitivan odnos prema invalidnim osobama
i koja pokazuje interes za rad s njima.

Članak 25.

Centar za socijalni rad dužan je posebno pripremiti hranitelja za brigu
o invalidnoj osobi i postupanje s njom.

Članak 26.

Radi kontrole zdravlja invalidne osobe hranitelj je dužan redovito kontaktirati
sa zdravstvenom organizacijom i drugim organizacijama u kojima se provodi
rehabilitacija i osposobljavanje smještene osobe.

c) Smještaj odrasle i starije osobe

Članak 27.

Odrasla i starija osoba nesposobna za samostalan život (duševno bolesna
osoba, ovisnik o alkoholu i drugim sredstvima, invalidna i kronično bolesna
osoba i druga odrasla i starija osoba kojoj je zbog trajnih promjena u
zdravstvenom stanju prijeko potrebna stalna pomoć i njega druge osobe jer
sama ne može udovoljiti osnovnim životnim zahtjevima) može se smjestiti
u drugu obitelj ako zbog stambenih i obiteljskih uvjeta života nema mogućnosti
da joj se zaštita osigura doplatkom za pomoć i njegu, ili pružanjem usluga
pomoći i njege u kući, ili primjenom drugih oblika socijalne zaštite.

Članak 28.

Obitelj u koju se smještava odrasla i starija osoba mora, osim uvjeta
propisanih zakonom, ispunjavati i uvjete iz članka 19. točke 1. do 3. ovoga
pravilnika.

Članak 29.

Duševno bolesna osoba, ovisnik o alkoholu i drugim sredstvima i odrasla
osoba društveno neprihvatljivog ponašanja nesposobna za samostalan život
može se smjestiti u drugu obitelj uz pristanak svih članova obitelji hranitelja.

Članak 30.

Centar za socijalni rad dužan je hranitelja i druge članove njegove
obitelji upoznati s ponašanjem i osobinama ličnosti osobe koju smještava
i posebno ih pripremiti za brigu o duševno bolesnoj osobi ili ovisniku
o alkoholu i drugim sredstvima, odnosno o odrasloj osobi društveno neprihvatljivog
ponašanja i postupak s njima.

Članak 31.

Ako se korisnik liječio od alkoholizma, hranitelj mu mora osigurati
da se uključi u klub liječenih alkoholičara.

Članak 32.

Hranitelj je dužan redovito surađivati s odgovarajućom zdravstvenom
organizacijom koja kontrolira zdravlje duševno bolesne osobe.

Članak 33.

Hranitelj mora duševno bolesnoj osobi osigurati odgovarajuće uvjete
za odmor i rekreaciju.

d) Naknada za smještaj u drugu obitelj

Članak 34.

Naknada hranitelju utvrđuje se s obzirom na dob i potrebe korisnika
socijalne zaštite smještenog u drugu obitelj, prema osnovici koju čini
zajamčeni osobni dohodak radnika u Republici te iznosi:

1. za smještaj maloljetne osobe čiji se povoljan psihofizički razvoj
i odgoj ne ostvaruje u vlastitoj obitelji,

a) za dijete predškolskog uzrasta 90% osnovice,

b) za dijete školskog uzrasta 100% osnovice,

2. za smještaj invalidne i druge osobe ometene u psihičkom ili fizičkom
razvoju:

a) za dijete predškolskog uzrasta 100% osnovice,

b) za dijete školskog uzrasta 110% osnovice,

3. za smještaj odrasle i starije osobe:

a) za pokretnu osobu 90% osnovice,

b) za polupokretnu osobu 100% osnovice,

c) za nepokretnu osobu 120% osnovice.

Ako korisnik socijalne zaštite zbog zdravstvenog stanja, invalidnosti,
osobina ličnosti i drugih stanja ima povećane (specifične) potrebe koje
zahtijevaju veći opseg i kvalitetu usluga što mu ih mora pružiti hraniteljska
obitelj, naknada iz stavka 1. ovoga članka može se povećati najviše za
20%.

Odluku o povećanju naknade hranitelju u smislu stavka 2. ovoga članka
donosi centar za socijalni rad koji je odlučio o smještaju korisnika socijalne
zaštite i ugovorio s hraniteljem povećani (specifičan) opseg i kvalitetu
usluga.

Članak 35.

Naknada hranitelju za dnevni smještaj utvrđuje se u iznosu od 80%, a
za poludnevni 50% naknade utvrđene prema članku 34. ovoga pravilnika.

2. Smještaj u organizaciju socijalne zaštite

a) Smještaj maloljetne osobe

Članak 36.

Smještaj maloljetne osobe u organizaciju socijalne zaštite primijenit
će se kao oblik socijalne zaštite prema maloljetnoj osobi čiji se povoljan
psihofizički razvoj i odgoj ne ostvaruje u vlastitoj obitelji, a nema mogućnosti
da joj se socijalno-zaštitne i druge socijalne potrebe podmire smještajem
u drugu obitelj ili primjenom drugih oblika socijalne zaštite, ili ako
je smještaj u organizaciju socijalne zaštite svrsishodniji od drugih oblika
socijalne zaštite.

Članak 37.

Smještaj u organizaciju socijalne zaštite maloljetnika provodi se na
osnovi izvršne odluke centra za socijalni rad kao organa starateljstva,
odnosno na osnovi odluke suda donesene u skladu sa Zakonom o braku i porodičnim
odnosima.

Članak 38.

Smještaj u organizaciju socijalne zaštite maloljetnika radi izvršenja
odgojne mjere provodi se na osnovi izvršne odluke suda, u skladu s Pravilnikom
o izvršenju odgojnih mjera ("Narodne novine", br. 50/88) i Pravilnikom
o izvršenju odgojne mjere upućivanja u posebnu odgojnu ustanovu ("Narodne
novine", br. 15/89).

b) Smještaj invalidne i druge osobe ometene u psihičkom ili fizičkom
razvoju

Članak 39.

Smještaj u organizaciju socijalne zaštite primijenit će se kao oblik
socijalne zaštite prema invalidnoj i drugoj osobi ometenoj u psihičkom
ili fizičkom razvoju koja se za svrhu odgovarajućih oblika odgoja, obrazovanja
i osposobljavanja u posebnim uvjetima upućuje izvan mjesta prebivališta,
odnosno koja nije u mogućnosti sama brinuti o sebi i samostalno obavljati
radnje i aktivnosti primjerene životnoj dobi, nego je u pogledu udovoljavanja
osnovnim životnim zahtjevima ovisna o pomoći druge osobe, ako nema mogućnosti
da joj se osigura podmirivanje socijalno-zaštitnih i drugih socijalnih
potreba doplatkom za pomoć i njegu, pružanjem pomoći i njege u kući ili
primjenom drugog oblika socijalne pomoći, ili je smještaj u organizaciju
socijalne zaštite zbog specifičnih potreba korisnika svrsishodniji od drugih
oblika socijalne zaštite.

Odluku o smještaju invalidne i druge osobe ometene u psihičkom ili fizičkom
razvoju centar za socijalni rad donosi na osnovi nalaza i mišljenja stručne
komisije.

c) Smještaj odrasle i starije osobe

Članak 40.

Smještaj u organizaciju socijalne zaštite primijenit će se kao oblik
socijalne zaštite prema odrasloj i starijoj osobi, kao što je umirovljenik
i druga odrasla i starija osoba kojoj je zbog trajnih promjena u zdravstvenom
stanju prijeko potrebna stalna pomoć i njega druge osobe, jer sama ne može
udovoljiti osnovnim životnim zahtjevima, te duševno bolesna osoba i ovisnik
o alkoholu i drugim sredstvima koja nije u mogućnosti sama o sebi brinuti,
ako zbog stambenih i obiteljskih uvjeta nema mogućnosti da joj se socijalna
zaštita osigura doplatkom za pomoć i njegu, pružanjem usluga i pomoći i
njege u kući, smještajem u drugu obitelj ili primjenom drugog oblika socijalne
zaštite, ili je smještaj u organizaciju socijalne zaštite zbog specifičnih
potreba korisnika svrsishodniji od drugih oblika socijalne zaštite.

Odluku o smještaju odrasle i druge starije osobe centar za socijalni
rad donosi na osnovi mišljenja stručnog tima ili na osnovi nalaza i mišljenja
odgovarajuće organizacije zdravstva, odnosno liječničke komisije.

3. Privremena novčana pomoć

Članak 41.

Privremena novčana pomoć može se odobriti osobi koja se zbog izvanrednih
okolnosti u kraćem razdoblju nađe u takvim materijalnim teškoćama da nema
neophodno potrebna sredstva za uzdržavanje do iznosa utvrđenog prema člancima
10. i 11. ovoga pravilnika, a ne ispunjava uvjete za ostvarivanje prava
na stalnu novčanu pomoć, odnosno prava na naknadu za zaštitu životnog standarda
socijalno ugroženog pučanstva.

Privremena novčana pomoć može se odobriti za vrijeme trajanja izvanrednih
okolnosti zbog kojih se korisnik tog oblika socijalne zaštite našao u materijalnim
teškoćama.

Korisnik privremene novčane pomoći dužan je do isteka tekućeg mjeseca
pružiti dokaze centru za socijalni rad o postojanju izvanrednih uvjeta
zbog kojih mu je odobrena privremena novčana pomoć.

Privremena novčana pomoć može se odobriti do iznosa stalne novčane pomoći
utvrđenog prema članku 8. ovoga pravilnika.

4. Jednokratna novčana pomoć

Članak 42.

Jednokratna novčana pomoć može se odobriti osobi koja zbog trenutnih
materijalnih teškoća nije u mogućnosti podmiriti koju specifičnu potrebu,
a podmirivanje te potrebe je uvjet za ostvarivanje socijalne sigurnosti.

Tijekom jedne kalendarske godine istoj se osobi jednokratna novčana
pomoć iz stavka 1. ovoga članka može odobriti više puta, s tim da ukupni
iznos jednokratnih novčanih pomoći ne može prijeći trostruki prosječni
mjesečni iznos stalne novčane pomoći za pojedinca u tekućoj godini utvrđen
u članku 8. ovoga pravilnika.

Članak 43.

Jednokratna novčana pomoć može se odobriti osobi koja zbog trenutnih
okolnosti (elementarne nepogode, bolest ili smrt člana obitelji, nedostatak
osnovnih predmeta kućanstva i slično) nije u mogućnosti podmiriti minimum
životnih potreba.

Jednokratna novčana pomoć iz stavka 1. ovoga članka može se odobriti
u iznosu nužnom za podmirenje potrebe za koju je odobrena.

Prije nego se odobri jednokratna novčana pomoć za slučaj iz stavka 1.
ovoga članka, centar za socijalni rad dužan je pribaviti suglasnost Republičkog
fonda socijalne zaštite.

Članak 44.

Jednokratna novčana pomoć može se odobriti korisniku socijalne zaštite
koji je ostvario koje od prava i oblika socijalne zaštite.

5. Novčana pomoć za osobne potrebe korisnika socijalne zaštite

Članak 45.

Novčana pomoć za osobne potrebe korisnika socijalne zaštite utvrđuje
se u iznosu od 8% zajamčenog osobnog dohotka radnika u Republici, a može
se odobriti korisniku oblika socijalne zaštite smještaj u drugu obitelj
i smještaj u organizaciju socijalne zaštite koji vlastitim prihodima ne
može osigurati taj iznos niti mu se sredstva za tu namjenu osiguravaju
njegovim sudjelovanjem u obavljanju rada u sporednoj privrednoj ili neprivrednoj
djelatnosti organizacije socijalne zaštite.

Novčana pomoć iz stavka 1. ovoga članka se isplaćuje korisniku neposredno
ili putem hranitelja odnosno organizacije socijalne zaštite u koju je smješten.

Novčana pomoć iz stavka 1. ovoga članka se neće odobriti osobi koja
zbog svog psihofizičkog stanja nema osobne potrebe koje se po svojoj prirodi
podmiruju tom pomoći.

Za korisnika socijalne zaštite koji nije u stanju raspolagati novcem,
novčanom pomoći iz stavka 1. ovoga članka će upravljati hranitelj ili osoba
koju odredi organizacija socijalne zaštite.

6. Pomoć za prehranu, nabavu ogrjeva, nabavu odjeće i obuće i obliku
dara

Članak 46.

Pomoć za prehranu može se odobriti nepokretnoj, polupokretnoj i drugoj
socijalno ugroženoj osobi koja nije u mogućnosti sama pripremiti obrok
hrane pod ovim uvjetima:

- da osoba koja živi sama ima prosječni mjesečni prihod u tri mjeseca
koja prethode mjesecu u kojem je podnesen zahtjev, odnosno pokrenut postupak
po službenoj dužnosti manji od 90% iznosa zajamčenog osobnog dohotka radnika
u Republici,

- da bračni par odnosno dvočlano domaćinstvo ima ukupan zajednički prosječni
mjesečni prihod u tri mjeseca koja prethode mjesecu u kojem je podnesen
zahtjev, odnosno pokrenut postupak po službenoj dužnosti manji od 140%
iznosa zajamčenog osobnog dohotka radnika u Republici.

Ako u socijalno ugroženom domaćinstvu živi više od dvije osobe iznos
prihoda utvrđen za dvočlano domaćinstvo kao uvjet za primjenu ovoga oblika
socijalne zaštite uvećava se za svakog daljnjeg člana za 30% zajamčenog
osobnog dahotka radnika u Republici.

Članak 47.

U sklopu pomoći za prehranu korisniku socijalne zaštite osigurava se
jedan obrok dnevno i to u pravilu ručak.

Prehrana u smislu stavka 1. ovoga članka osigurava se u pravilu dostavom
obroka hrane u stan korisnika putem odgovarajuće organizacije socijalne
zaštite ili drugog oblika organiziranja obavljanja djelatnosti socijalne
zaštite.

Članak 48.

Pomoć za nabavu ogrjeva može se odobriti korisniku prava na stalnu novčanu
pomoć ako to ne ostvaruje po drugoj osnovi.

Pomoć za nabavu ogrjeva daje se u pravilu na način da se za korisnika
socijalne zaštite kojemu je odobren taj oblik socijalne zaštite isplati
račun za nabavu ogrjeva.

Članak 49.

Pomoć za nabavu odjeće i obuće može se odobriti socijalno ugroženoj
osobi koja, prema utvrđenju nadležnog centra za socijalni rad, živi u osobito
teškim materijalnim

uvjetima, a odjeća i obuća joj se ne mogu osigurati posredovanjem Crvenog
križa Hrvatske i drugih humanitarnih i karitativnih organizacija i vjerskih
zajednica.

Pomoć iz stavka 1. ovoga članka daje se u pravilu tako da se nabava
odjeće i obuće za korisnika socijalne zaštite kojemu je odobren taj oblik
socijalne zaštite obavi uz sudjelovanje radnika centra za socijalni rad
i da se isplati račun za nabavu odgovarajućih odjevnih predmeta.

Članak 50.

Centar za socijalni rad može korisniku prava na stalnu novčanu pomoć
i korisniku oblika socijalne zaštite smještaj u drugu obitelj i smještaj
u organizaciju socijalne zaštite jedanput godišnje, u pravilu za božićne
blagdane, dati pomoć u obliku dara (živežne namirnice, knjige, igračke
za djecu i druge odgovarajuće predmete) u vrijednosti najviše do 20% iznosa
stalne novčane pomoći za jednog korisnika.

Pomoći iz članka 46. do 50. ne mogu se isplatiti korisniku izravno u
novčanom obliku.

7. Pomoć i njega u kući

Članak 51.

Pomoć i njega u kući može se osigurati odrasloj i starijoj osobi koja
ispunjava, ove uvjete:

1. da je nesposobna za samostalan život i da zbog promjena u zdravstvenom
stanju ne može sama udovoljiti osnovnim životnim zahtjevima i nije u mogućnosti
sama brinuti o sebi;

2. da nema mogućnosti da joj pomoć i njegu osiguraju članovi obitelji
(bračni drug i djeca),

3. da je prosječni mjesečni prihod po članu domaćinstva u tri mjeseca
koja prethode mjesecu u kojem je podnesen zahtjev odnosno pokrenut postupak
po službenoj dužnosti bio manji od iznosa zajamčenog osobnog dohotka radnika
u Republici.

Članak 52.

Pomoć i njega u kući obuhvaća:

- organiziranje prehrane (nabava i dostava gotove hrane u kuću, odnosno
nabava živežnih namirnica, pomoć u pripremanju obroka, pranje posuđa i
drugo),

- obavljanje kućanskih poslova (pospremanje stana, donošenje vode, ogrjeva
i slično, organiziranje pranja i glačanja rublja, nabava lijekova, novina
i drugih potrepština),

- održavanje osobne higijene (pomoć u oblačenju i svlačenju, u kupanju
i obavljanju drugih higijenskih potreba),

- podmirivanje drugih svakodnevnih potreba.

IV. SOCIJALNA ZAŠTITA OSOBA NEPOZNATOG PREBIVALIŠTA

Članak 53.

Smatra se da je korisnik socijalne zaštite osoba nepoznatog prebivališta
ako se ne zna njegovo prebivalište (jer nema podataka o prijavi prebivališta
te osobe odnosno njezinih roditelja ili staratelja) ili za kojeg se prebivalište
ne može utvrditi tijekom postupka za ostvarivanje socijalne zaštite (jer
se iz podataka i postupka te osobe ne može zaključiti o mjestu u koje se
nastanila, s namjerom da u njemu stalno živi).

Osobi nepoznatog prebivališta kao korisniku socijalne zaštite pod uvjetima
utvrđenim ovim pravilnikom osigurava se :

- smještaj u drugu obitelj,

- smještaj u organizaciju socijalne zaštite,

- drugi oblici socijalne zaštite.

Centar za socijalni rad na području kojega se zatekla osoba nepoznatog
prebivališta dužna je u roku 30 dana od dana podnošenja zahtjeva odnosno
od dana otkrivanja osobe nepoznatog prebivališta donijeti rješenje o ostvarivanju
odgovarajućeg oblika socijalne zaštite.

V. OPSEG, KVALITETA I NAČIN PODMIRIVANJA POTREBA I INTERESA
U OBLASTI SOCIJALNE ZAŠTITE

Članak 54.

U sklopu oblika socijalne zaštite smještaj u drugu obitelj osigurava
se podmirivanje potreba korisnika tog oblika socijalne zaštite i to organizirano
stanovanje i prehrana, pomoć i njega, odjeća i obuća i druge potrebe.

U okviru smještaja u drugu obitelj može se odobriti:

- stalan smještaj,

- cjelodnevni ili poludnevni boravak.

Članak 55.

Nadležni centar za socijalni rad rješenjem o odobravanju oblika socijalne
zaštite i ugovorom zaključenim s hraniteljem utvrduje opseg i kvalitetu
podmirivanja potreba korisnika smještaja u drugu obitelj.

Članak 56.

U sklopu oblika socijalne zaštite smještaj u organizaciju socijalne
zaštite osigurava se podmirivanje potreba korisnika tog oblika socijalne
zaštite, i to organizirano stanovanje i prehrana, pomoć i njega, odgoj
i osposobljavanje za rad i privređivanje i druge potrebe radi otklanjanja
nepovoljnih socijalnih, materijalnih i obiteljskih uvjeta života te potrebe
u svezi i u svrhu organiziranog sprečavanja nastajanja socijalnih problema,
otkrivanja uzroka socijalno-zaštitnih potreba i otklanjanja i ublažavanja
socijalno-zaštitnih potreba i socijalne ugroženosti.

U sklopu socijalne zaštite koja se osigurava u organizaciji socijalne
zaštite može se odobriti:

- stalan smještaj,

- tjedni smještaj,

- cjelodnevni ili poludnevni boravak i

- izvaninstitucionalne usluge.

Članak 57.

Nadležni centar za socijalni rad rješenjem o odobravanju smještaja u
organizaciju socijalne zaštite, u skladu s ugovorom zaključenim između
Republičkog fonda socijalne zaštite i organizacije socijalne zaštite, utvrđuje
opseg i kvalitetu podmirivanja potreba korisnika tog oblika socijalne zaštite.

Članak 58.

Odrasla i starija osoba koja je kao korisnik socijalne zaštite smještena
u drugu obitelj, odnosno u organizaciju socijalne zaštite dužna je sudjelovati
u plaćanju naknade hranitelju, odnosno cijene usluga organizacije socijalne
zaštite svim svojim prihodima.

Pri utvrđivanju prihoda kojima je korisnik socijalne zaštite dužan sudjelovati
u plaćanju naknade hranitelju, odnosno cijene usluga organizacije socijalne
zaštite prihod korisnika umanjuje se za obvezu korisnika za uzdržavanje
(plaćanje alimentacije), kao i za iznos od 8% zajamčenog osobnog dohotka
radnika u Republici, koji dio prihoda korisnik zadržava za osobne potrebe
(džeparac).

Članak 59.

Roditelji maloljetne osobe čiji se povoljan psihofizički razvoj i odgoj
ne ostvaruje u vlastitoj obitelji i roditelji maloljetne osobe ometene
u psihičkom ili fizičkom razvoju

dužni su sudjelovati u plaćanju dijela naknade hranitelju odnosno cijene
usluga organizacije socijalne zaštite u iznosu doprinosa za uzdržavanje
utvrdenog prema Zakonu o braku i porodičnim odnosima.

Dosuđeni iznos doprinosa za uzdržavanje maloljetne osobe iz stavka 1.
ovoga članka roditelji su dužni uplatiti na račun Republičkog fonda socijalne
zaštite.

Ako iznos doprinosa za uzdržavanje nije utvrđen na način propisan Zakonom
o braku i porodičnim odnosima roditelji maloljente osobe iz stavka 1. ovoga
članka sporazumom zaključenim međusobno i s centrom za socijalni rad utvrdit
će iznos toga doprinosa, a ako se ne sporazumiju o tome, centar za socijalni
rad će pokrenuti postupak za utvrdivanje doprinosa za uzdržavanje (putem
staratelja, staratelja za poseban slučaj i na drugi način).

Članak 60.

Osobe koje su dužne uzdržavati odraslu i stariju osobu koja je kao korisnik
socijalne zaštite smještena u drugu obitelj, odnosno u organizaciju socijalne
zaštite dužne su sudjelovati u plaćanju dijela naknade hranitelju odnosno
cijene usluga organizacije i socijalne zaštite u iznosu koji čini razliku
izmedu naknade hranitelju, odnosno cijene usluga organizaciji socijalne
zaštite i iznosa kojim korisnik sudjeluje u plaćanju dijela tih troškova.

Dosudeni iznos doprinosa za uzdržavanje korisnika iz stavka 1. ovoga
članka obveznici uzdržavanja dužni su uplatiti na račun Republičkog fonda
socijalne zaštite.

Članak 61.

Ako iznos doprinosa za uzdržavanje nije utvrden na način propisan Zakonom
o braku i porodičnim odnosima, obveznici uzdržavanja sporazumom zaključenim
međusobno i s centrom za socijalni rad utvrdit će iznos toga doprinosa.

Ako se obveznici uzdržavanja ne sporazumiju u smislu stavka 1. ovoga
članka, centar za socijalni rad će na osnovi članka 273. Zakona o braku
i porodičnim odnosima u ime i za račun Republičkog fonda socijalne zaštite,
pokrenuti postupak za naknadu tih troškova.

Članak 62.

Ako je više osoba dužno prema članku 60. ovoga pravilnika sudjelovati
u plaćanju naknade hranitelju, odnosno cijene usluga organizacije socijalne
zaštite za korisnika toga oblika socijalne zaštite kojega su dužni uzdržavati,
a zbog iznosa njihova doprinosa za uzdržavanje je veći od iznosa njihova
sudjelovanja u plaćanju naknade hranitelju odnosno cijene usluga organizacije
socijalne zaštite, iznosi njihova doprinosa za uzdržavanje razmjerno se
umanjuju, osim ako obveznici uzdržavanja međusobnim sporazumom drugačije
ne odluče.

Članak 63.

Roditelji i osobe koje su po Zakonu o braku i porodičnim odnosima dužne
uzdržavati maloljetnu osobu društveno neprihvatljivog ponašanja koja je
radi izvršenja odgojnih mjera smještena u organizaciju socijalne zaštite
sudjeluju u plaćanju dijela cijene usluga i visini koju utvrdi sud prilikom
donošenja odluke o primjeni odgojne mjere.

Članak 64.

Usluge za podmirivanje potreba korisnika socijalne zaštite podmirivanje
kojih se osigurava oblicima socijalne zaštite mještaj u drugu obitelj,
smještaj u organizaciju socijalne zaštite, pomoć i njega u kući i drugim
oblicima mogu pod uvjetima i na način propisan zakonom i ovim pravilnikom
pružiti poduzeća, građanske pravne osobe i socijalni i drugi stručni radnici
i građani koji samostalno osobnim radom obavljaju poslove socijalne zaštite.

VI. ZAVRŠNE I PRIJELAZNE ODREDBE

Članak 65.

Osobe koje su smještene u drugu obitelj ili organizaciju socijalne zaštite
na osnovi izvršnog rješenja nadležnog centra za socijalni rad donesena
prije stupanja na snagu ovoga pravilnika mogu nastaviti koristiti te oblike
socijalne zaštite.

Članak 66.

Prihodima domaćinstva u smislu članaka 4, 41, 46. i 51. ovoga pravilnika
smatraju se prihodi utvrđeni prema člancima 20. do 22. Zakona.

Članak 67.

Sredstva za ostvarivanje prava i oblika socijalne zaštite utvrđenih
zakonom osigurava Republika.

Općina može, na teret vlastitih sredstava i ovisno o mogućnostima, svojim
propisom utvrditi i druge oblike socijalne zaštite, uvjete i način ostvarivanja
tih oblika socijalne zaštite i veći opseg prava i oblika socijalne zaštite
utvrđenih zakonom i ovim pravilnikom.

Članak 68.

Centar za socijalni rad dužan je neprekidno pratiti ispunjava li korisnik
socijalne zaštite uvjete za ostvarivanje prava i oblika socijalne zaštite,
utvrđenih zakonom i ovim pravilnikom.

Centar za socijalni rad postupajući u smislu stavka 1. ovoga članka,
prilikom izmjene zajamčenog osobnog dohotka radnika u Republici utvrdit
će utječe li ta promjena na postojanje ili opseg priznatog prava i oblika
socijalne zaštite.

Ako centar za socijalni rad u postupku iz stavka 2. ovoga članka utvrdi
da nije došlo do promjena uvjeta za ostvarivanje prava ili oblika socijalne
zaštite, donijet će rješenje u skladu s člankom 213. Zakona o općem upravnom
postupku, o čemu se korisnik socijalne zaštite obavještava isplatnicom.

Članak 69.

Stupanjem na snagu ovoga pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik o uvjetima
koje mora ispunjavati porodica u koju se smještaju osobe u socijalno-zaštitnoj
potrebi ("Narodne novine", br. 11/86).

Članak 70.

Ovaj pravilnik stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama",
a primjenjuje se od 1. siječnja 1991. godine.

Klasa: 011-03/91-01/01

Urbroj: 524-06/1-91-03

Zagreb, 28. veljače 1991.

Ministar rada i socijalne skrbi

**Marin Črnja, v. r.**

Pravilnik, NN 10/1991-319
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)