## Metodologija za uvođenje i vođenje jedinstvene evidencije i jedinstvenog registra prostornih jedinica

### NN 104/1997 (8.10.1997.), Metodologija za uvođenje i vođenje jedinstvene evidencije i jedinstvenog registra prostornih jedinica

# **DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU**

Na temelju članka 3. Zakona o preuzimanju Zakona o jedinstvenoj evidenciji
prostornih jedinica koji se u Republici Hrvatskoj primjenjuje kao republički
zakon ("Narodne novine", br. 53/91), a u svezi s člankom 12. Zakona o jedinstvenoj
evidenciji prostornih jedinica ravnatelj Državnog zavoda za statistiku
propisuje

## **METODOLOGIJU**

### **ZA UVOĐENJE I VOĐENJE JEDINSTVENE EVIDENCIJE I JEDINSTVENOG REGISTRA PROSTORNIH JEDINICA**

1. UVOD

Ovom metodologijom uređuje se način uvođenja i vođenja podataka o prostornim
jedinicama u jedinstvenoj evidenciji i jedinstvenom registru prostornih
jedinica. Izvore podataka o prostornim jedinicama čine zakoni, odluke,
rješenja i drugi akti tijela nadležnih za njihovo donošenje, te postojeći
podaci o prostornim jedinicama vođeni na temelju zakona i podzakonskih
propisa u jedinstvenoj evidenciji i jedinstvenom registru.

2. CILJEVI UVOĐENJA I VOĐENJA JEDINSTVENE EVIDENCIJE I JEDINSTVENOG
REGISTRA PROSTORNIH JEDINICA

Cilj je uvođenja i vođenja jedinstvene evidencije i jedinstvenog registra
prostornih jedinica jedinstveno i jednoznačno vođenje podataka o prostornim
jedinicama radi racionalizacije vođenja svih postojećih evidencija i registara
u Republici Hrvatskoj koji sadrže i podatke o prostornim jedinicama.

Jedinstvena evidencija i jedinstveni registar prostornih jedinica omogućavaju:

1. uspostavljanje sustava identifikatora prostornih jedinica kao standarda
za upotrebu u informacijskim sustavima u tijelima državne vlasti, tijelima
državne uprave i jedinicama lokalne samouprave (JLS), te kod pravnih i
fizičkih osoba koje obavljaju djelatnosti sukladno propisima;

2. evidentiranje, prikupljanje, obradu, publikaciju i upotrebu svih
podataka o prostornim jedinicama u informacijskom sustavu Republike Hrvatske;

3. jednostavnu razmjenu i povezivanje različitih vrsta podataka iz različitih
izvora pomoću identifikatora prostornih jedinica;

4. usporedivost podataka povezanih identifikatorima prostornih jedinica
u vremenu (pomoću vremenskih serija) bez obzira na administrativno-teritorijalne
promjene;

5. pripremanje, provođenje i obradu rezultata popisa pučanstva, redovnih
i anketnih statističkih, te ostalih istraživanja.

3. DEFINICIJA JEDINSTVENE EVIDENCIJE I JEDINSTVENOG REGISTRA
PROSTORNIH JEDINICA

Jedinstvena evidencija prostornih jedinica službena je evidencija prostornih
jedinica (u daljnjem tekstu: SEPJ) u kojoj Državna geodetska uprava, Gradski
zavod za katastar i geodetske poslove Grada Zagreba i županijski uredi
za katastarsko-geodetske poslove vode službene podatke o prostornim jedinicama.

Jedinstveni registar prostornih jedinica (u daljnjem tekstu: RPJ) automatizirana
je evidencija prostornih jedinica koju, kao vremensku bazu podataka o prostornim
jedinicama, za potrebe evidentiranja, prikupljanja, obrade i publikacije
statističkih i drugih podataka, vodi Državni zavod za statistiku.

4. SADRŽAJ SEPJ I RPJ

U SEPJ i RPJ vode se za prostorne jedinice sljedeći podaci od interesa
za državu:

1. vrsta i ime

2. jedinstveni identifikator

3. prikaz granica i izvor podataka o granicama

4. podaci o prostornim jedinicama s kojima se povezuje

5. posebni podaci (status, sjedište itd.)

6. vrsta promjene, izvor i datum promjene.

5. JEDINICE SEPJ I RPJ

***5.1. Općenito***

Prostor Republike Hrvatske podijeljen je na prostorne jedinice nastale
na zemljopisnim, povijesnim, gospodarskim, administrativnim, tehničkim
i drugim načelima.

**Općenito se prostorne jedinice dijele:**

*na normativne (ili institucionalne) prostorne jedinice* koje su
izraz političke volje; njihova su područja određena sudskim, upravnim,
samoupravnim i drugim zadacima prenesenim na njih, a ustrojene su s obzirom
na veličinu populacije za koju je potrebno provesti te poslove efikasno
i ekonomično, ali i prema povijesnim, kulturnim i drugim čimbenicima i

*na stručne (ili funkcionalne odnosno tehničke) prostorne jedinice*
definirane prema stručnim zahtjevima; njihova su područja određena primjenom
geodetsko-katastarskih, statističkih i drugih stručnih kriterija.

***5.2. Klasifikacija prostornih jedinica u SEPJ i RPJ***

S obzirom na navedene kriterije (vidi točku 5.1.), propise koji uređuju
ustroj prostornih jedinica, upotrebu podataka o njima i prostornu hijerarhiju,
razlikujemo sljedeće vrste jedinica:

1. upravne prostorne jedinice

država

županija i Grad Zagreb

2. prostorne jedinice lokalne samouprave

županija i Grad Zagreb

grad

općina

3. prostorne jedinice mjesne samouprave

gradski kotar

gradska četvrt

mjesni odbor

4. sudske prostorne jedinice

područje mjesne nadležnosti općinskog suda

5. katastarske prostorne jedinice

područje mjesne nadležnosti katastarskog ureda

katastarski kotar

katastarska općina

6. statističke prostorne jedinice

statistički krug

popisni krug

7. adresne prostorne jedinice

dostavno područje poštanskog ureda

naselje

 ulica

 zgrada s pripadajućim brojevima zgrade (kućnim brojevima).

Navedena klasifikacija prostornih jedinica upotrebljava se:

a) za prikupljanje, razvoj i harmonizaciju katastarsko-geodetskih, statističkih
i drugih vrsta podataka čije je vođenje u nadležnosti tijela državne vlasti,
tijela državne uprave, tijela lokalne samouprave i uprave, te pravnih i
fizičkih osoba koje obavljaju djelatnosti sukladno propisima;

b) za društveno-ekonomske studije po prostornim jedinicama radi definiranja
razvojne politike prostornih jedinica, te procjene prikladnosti i potrebe
usmjeravanja različitih oblika interne i međunarodne gospodarske i druge
pomoći onim prostornim jedinicama čiji razvoj zaostaje.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o prostornim jedinicama koje su navedene
u ovoj metodologiji, i o prostornim jedinicama za koje je to određeno posebnim
propisima.

Prostorne jedinice navedene u ovoj metodologiji međusobno su povezane
na način prikazan na dijagramu entiteta i veza u SEPJ i RPJ (dijagram 1.).

*Prostorne jedinice iste razine pokrivaju cjelokupno područje Republike
Hrvatske.*

***5.3. Definicije jedinica SEPJ i RPJ***

**Država (HR)**

Država je najviša prostorna jedinica.

U SEPJ i RPJ vodi se ime i podaci o granicama države.

Prema standardu ISO 3166 Republika Hrvatska ima dvoslovnu oznaku**HR,** troslovnu oznaku **HRV** i troznamenkastu brojčanu oznaku**091.**

**Županija (ŽU)**

Županija je jedinica lokalne uprave i samouprave. Područje županije
određuje se tako da ono bude izražaj povijesnih, prometnih i gospodarskih
čimbenika i da predstavlja prirodnu samoupravnu cjelinu. Područje županije
definirano je područjima pripadajućih gradova i općina.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o rednom broju, imenu, sjedištu i granicama
županije, te vrsta, izvor i datum promjene.

**Grad Zagreb (GZ)**

Grad Zagreb je jedinica lokalne samouprave i uprave. Grad Zagreb je
glavni grad Republike Hrvatske. Posebna je i jedinstvena prostorna i upravna
cjelina koja ima položaj županije. Područje Grada Zagreba definirano je
područjem pripadajućih naselja.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o rednom broju, imenu, sjedištu i granicama
Grada Zagreba, te vrsta, izvor i datum promjene.

*Županija i Grad Zagreb jesu prostorne jedinice iste razine.*

**Grad (GR)**

Grad je jedinica lokalne samouprave u kojoj je sjedište tijela županije
i predstavlja prirodnu, urbanu, gospodarsku i društvenu cjelinu. Osim toga,
grad je i svako mjesto koje ima više od 10.000 stanovnika. Iznimno se gradom
može zakonom proglasiti mjesto koje ne zadovoljava navedene uvjete, kad
za to postoje posebni povijesni, gospodarski, geoprometni i dr. razlozi.
Područje grada definirano je područjem pripadajućih naselja.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, imenu, sjedištu i granicama
grada, te vrsta, izvor i datum promjene.

**Općina (OP)**

Općina je jedinica lokalne samouprave osnovana za područje više naselja
koja predstavljaju prirodnu, gospodarsku i društvenu cjelinu, te koja su
povezana zajedničkim interesima stanovništva. Područje općine definirano
je područjem pripadajućih naselja.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, imenu, sjedištu i granicama
općine, te vrsta, izvor i datum promjene.

*Grad i općina jesu prostorne jedinice iste razine.*

**Mjesni odbor (MO)**

Mjesni odbor je jedinica mjesne samouprave. Mjesni odbor se osniva za
jedno naselje, više međusobno povezanih manjih naselja ili za dio većeg
naselja, odnosno grada koji u odnosu na ostale dijelove čini zasebnu razgraničenu
cjelinu (dio naselja).

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama mjesnog
odbora, te vrsta, izvor i datum promjene.

**Gradski kotar (GK)**

Gradski kotar je oblik mjesne samouprave koji se osniva za područje
grada koje predstavlja gradsku, gospodarsku i društvenu cjelinu a koje
je povezano zajedničkim interesima građana.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama gradskoga
kotara, te vrsta, izvor i datum promjene.

**Gradska četvrt (GČ)**

Gradska četvrt je poseban oblik mjesne samouprave u Gradu Zagrebu.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama gradske
četvrti, te vrsta, izvor i datum promjene.

*Jedinice mjesne samoupave uvode se u SEPJ i RPJ posebnim programom
uvođenja podataka. Jedinice mjesne samouprave sastavljene su u SEPJ i RPJ
od cijelih popisnih krugova.*

**Naselje (NA)**

Naselje je prostorna antropogeografska jedinica koja se sastoji od građevinskog
područja i područja za druge namjene, a ima vlastiti sustav obilježavanja
zgrada. Naselje može pripadati samo jednoj općini odnosno gradu. Na području
jedne općine, odnosno grada, dva ili više naselja ne mogu imati isto ime.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama, te
vrsta, izvor i datum promjene. Za naselje se posebno vode podaci o jednoznačnom
koordinatnom identifikatoru (centroidu) i statusu naselja.

**Katastarska općina (KO)**

Katastarska općina je osnovna prostorna jedinica za koju se izrađuje
katastar zemljišta. Katastarska općina u pravilu obuhvaća područje jednoga
naseljenog mjesta (naselja) s pripadajućim zemljištem. Iznimno, dva ili
više naselja mogu činiti jednu katastarsku općinu, odnosno područje jednoga
velikog naselja može se podijeliti na više katastarskih općina.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama katastarske
općine, te vrsta, izvor i datum promjene.

**Statistički krug (SK)**

Statistički krug je statistička prostorna jedinica SEPJ i RPJ. Statistički
krugovi nastali godine 1959., a revidirani dijeljenjem pri svakom dosadašnjem
popisu pučanstava, predstavljaju stalnu mrežu prostornih jedinica, koja
pokriva cjelokupno područje Republike Hrvatske.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju i granicama statističkog
kruga, te vrsta, izvor i datum promjene.

Područje statističkoga kruga sastoji se od jednog ili više pripadajućih
popisnih krugova.

Statistički krug može pripadati samo jednom naselju i samo jednoj katastarskoj
općini. Ukoliko statistički krug ne pripada samo jednoj katastarskoj općini,
potrebno je statistički krug dijeliti tako da se ostvari navedeno načelo.
To načelo može se uspostaviti i korekcijom granica statističkoga kruga
ukoliko se radi o nenaseljenom području.

Promjena područja i granica statističkoga kruga moguća je, osim u navedenim
slučajevima, i pri promjeni područja i granica viših prostornih jedinica.

**Popisni krug (PK)**

Popisni krug je najmanja statistička prostorna jedinica koju ne sijeku
granice viših prostornih jedinica.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o rednom broju popisnoga kruga u okviru
statističkoga kruga i granicama popisnoga kruga, te vrsta, izvor i datum
promjene.

Područja i granice popisnih krugova određeni su za Popis stanovništva,
domaćinstava, poljoprivrednih gospodarstava i stanova 1991. godine. Ovi
popisni krugovi čine stalnu mrežu prostornih jedinica koja pokriva cjelokupno
područje Republike Hrvatske.

Popisni krug može pripadati samo jednom statističkom krugu.

Područje i granice popisnih krugova mogu se mijenjati dijeljenjem i
korekcijom granica pod sljedećim uvjetima.

1. Dijeljenje popisnih krugova moguće je:

- zbog promjene granica viših prostornih jedinica (tekuće)

- zbog uvođenja podataka o jedinicama mjesne samouprave po posebnom
programu uvođenja podataka i

- zbog dijeljenja popisnih krugova po kriteriju broja pripadajućih kućanstava
(broj kućanstava u popisnom krugu može biti do 130) samo pri izradi tehničke
dokumentacije.

Dijeljenje popisnih krugova treba provoditi tako da nova granica koja
dijeli popisni krug, bude definirana u skladu s ovom metodologijom.

2. Korekcija granica popisnih krugova moguća je u slučaju korekcije
granica viših prostornih jedinica (moguće samo kada se radi o nenaseljenom
području); uvođenja podataka o jedinicama mjesne samouprave ukoliko se
radi o nenaseljenom području; i ukoliko se na postojećoj granici popisnoga
kruga izgradi zgrada kojoj se određuje broj zgrade (kućni broj). To posljednje
pravilo primjenjuje se na odgovarajući način i za korekciju granica statističkih
krugova.

**Ulica i trg**

(cesta, avenija, aleja, perivoj, prolaz, prilaz, magistrala,
šetalište, stube, skaline, skale, obala, uvala, zaseok, rudina, odvojak,
put, poljana, gat, stubište, ogranak, jarak, obronak, vijenac, brijeg,
zavoj, dol, prečac, vidikovac itd.)

Ulicom odnosno trgom smatra se javno-prometna površina unutar građevinskog
područja naselja. Područje ulice odnosno trga obuhvaća javno-prometnu površinu
i pripadajuće katastarske čestice. Ulica odnosno trg mora imati ime. Na
području naselja ne mogu biti dvije ili više ulica odnosno trgova s istim
imenom. Ulica odnosno trg može se nalaziti samo unutar područja jednog
naselja.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o imenu ulice odnosno trga, rednom broju
ulice odnosno trga u naselju, prikaz ulica i trgova, te vrsta, izvor i
datum promjene.

Ukoliko postojećoj ulici ili trgu još nije određeno ime, unose se u
SEPJ i RPJ s oznakom "nema imena". Uz tu oznaku navodi se i uobičajeno
ime za područje u kojem se takva ulica ili trg nalazi.

**Zgrada i pripadajući brojevi zgrada (kućni brojevi)**

Zgradom se smatra svaki stambeni i poslovni objekt, kao i objekti javne
namjene, koji su trajnoga karaktera, a stalno se ili povremeno koriste.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o brojevima zgrada (kućnim brojevima), te
prikaz zgrada. U SEPJ se vode i podaci o namjeni zgrade.

Na području ulice ili trga odnosno naselja bez uličnog sustava ne mogu
biti dvije ili više zgrada s istim kućnim brojem.

Brojevi zgrada (kućni brojevi) mogu biti i privremeni. Privremenim kućnim
brojevima smatraju se oni kućni brojevi o kojima nadležno tijelo državne
uprave nije donijelo odgovarajuće rješenje, već postoje evidentirani samo
u planu dodjeljivanja kućnih brojeva.

Podaci o brojevima zgrada (kućnim brojevima) unose se u RPJ iz rješenja
nadležnih tijela državne uprave odnosno iz ažurnog plana dodjeljivanja
kućnih brojeva koje se izrađuje, a time i koristi samo pri provođenju popisa
i anketnih istraživanja.

**Katastarski kotar (KK)**

Katastarski kotar je teritorijalna jedinica za katastarsko klasiranje
zemljišta. Područje katastarskoga kotara čine teritorijalno povezane katastarske
općine koje imaju približno iste prirodne i gospodarske uvjete za poljoprivrednu
proizvodnju.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, imenu, pripadajućim katastarskim
općinama katastarskoga kotara, te vrsta, izvor i datum promjene.

Podaci o dostavnim područjima poštanskih ureda unose se u SEPJ i RPJ
na temelju podjele područja koju određuje HPT.

**Područje mjesne nadležnosti općinskog suda (OS)**

Područje mjesne nadležnosti općinskog suda je i područje mjesne nadležnosti
zemljišnoknjižnog suda.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, sjedištu, jedinicama lokalne
samouprave za koje je općinski sud mjesno nadležan, te vrsta, izvor i datum
promjene.

Podaci o području mjesne nadležnosti općinskog suda unose se u SEPJ
i RPJ na temelju zakona.

**Područje mjesne nadležnosti županijskih ureda za katastarsko-geodetske
poslove, Gradskog zavoda za katastar i geodetske poslove Grada Zagreba
i njihovih ispostava (u daljnjem tekstu: katastarski uredi) (KU)**

Područja mjesne nadležnosti katastarskih ureda definirana su područjima
katastarskih općina za koje su katastarski uredi mjesno nadležni.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o matičnom broju, imenu, katastarskim općinama
za koje je katastarski ured mjesno nadležan, te vrsta, izvor i datum promjene.

Podaci o području mjesne nadležnosti katastarskih ureda unose se u SEPJ
i RPJ na temelju uredbe Vlade Republike Hrvatske odnosno drugih akata.

***5.4. Identifikatori prostornih jedinica***

Jedinstveni identifikatori prostornih jedinica jesu redni, matični i
kombinirani brojevi. Jedinstveni identifikatori prostornih jedinica, samostalno
ili u kombinaciji sa šifrom vrste prostorne jedinice, jednoznačno, stalno
i neponovljivo identificiraju prostornu jedinicu.

5.4.1. MATIČNI BROJEVI

Matični brojevi unose se u SEPJ i RPJ prema sustavu matičnih brojeva
propisanom ovom metodologijom.

Matični broj, samostalno ili u kombinaciji sa šifrom vrste prostorne
jedinice, jednoznačno, stalno i neponovljivo identificira prostornu jedinicu,
a njegova se točnost kontrolira po modulu 11. Matični broj jednom dodijeljen
prostornoj jedinici po njezinom prestanku ne može se više dodjeljivati.

*5.4.1.1. Matični brojevi za pojedine prostorne jedinice*

1. Matični broj jedinice lokalne samouprave (grada i općine) peteroznamenkasti
je broj i sastoji se:

- od rednog broja grada odnosno općine u okviru države (prve četiri
znamenke)

- od kontrolnog broja po modulu 11 (peta znamenka).

2. Matični broj jedinice mjesne samouprave peteroznamenkasti je broj
i sastoji se:

- od rednog broja jedinice mjesne samouprave u okviru države (prve četiri
znamenke)

- od kontrolnog broja po modulu 11 (peta znamenka).

3. Matični broj naselja šesteroznamenkasti je broj i sastoji se:

- od rednog broja naselja u okviru države (prvih pet znamenaka)

- od kontrolnog broja po modulu 11 (šesta znamenka).

4. Matični broj katastarske općine šesteroznamenkasti je broj i sastoji
se:

- od broja 3(tri) kao broja koji označava katastarsku općinu (prva znamenka),

- od rednog broja katastarke općine u okviru republike (druga do peta
znamenka)

- od kontrolnog broja po modulu 11 (šesta znamenka).

5. Matični broj statističkoga kruga sedmeroznamenkasti je broj i sastoji
se:

- od rednog broja statističkoga kruga u okviru države (prvih šest znamenaka);

- od kontrolnog broja po modulu 11 (sedma znamenka).

6. Matični broj katastarskoga kotara troznamenkasti je broj i sastoji
se:

- od rednog broja katastarskoga kotara u državi (prve dvije znamenke)

- od kontrolnog broja po modulu 11 (treća znamenka).

7. Matični broj područja mjesne nadležnosti općinskog suda četveroznamenkasti
je broj i sastoji se:

- od rednog broja općinskog suda u državi (prve tri znamenke);

- od kontrolnog broja po modulu 11 (četvrta znamenka).

8. Matični broj područja mjesne nadležnosti katastarskih ureda i njihovih
ispostava četveroznamenkasti je broj i sastoji se:

- od rednog broja katastarskog ureda i njegovih ispostava (prve tri
znamenke);

- od kontrolnog broja po modulu 11 (četvrta znamenka).

Podaci o imenu i pripadajućim katastarskim općinama unose se u SEPJ
i RPJ na temelju zakona.

**Dostavno područje poštanskog ureda (PU)**

Pod dostavnim područjem podrazumijeva se područje poštanskog ureda na
kojemu se obavlja prijam i uručenje poštanskih pošiljaka.

U SEPJ i RPJ vode se podaci o dostavnom području, poštanskom broju i
imenu poštanskog ureda, te vrsta, izvor i datum promjene.

*5.4.1.2. Konstrukcija kontrolnog broja*

Otkrivanje pogrešaka pri upisivanju matičnih brojeva vrši se pomoću
kontrolnog broja koji je sastavni dio matičnog broja. On se sastoji od
jedne znamenke generirane iz osnovnoga matičnog broja, a omogućuje otkrivanje
svake pojedinačne pogreške i pogreške permutacije dviju ili više znamenaka
u matičnom broju. U slučaju višestrukih pogrešaka u jednom matičnom broju,
kontrolni broj omogućava otkrivanje 90% takvih pogrešaka.

Za generiranje kontrolnih brojeva primjenjuje se metoda aritmetičke
ponderacije razloženoga osnovnoga matičnog broja po modulu 11.

Primjer postupka određivanja kontrolnog broja naselja:

Osnovni matični broj 01751

Ponder 65432

Zbroj umnožaka 0 ¤ 6 + 1 ¤ 5 + 7 ¤ 4 + 5 ¤ 3 +
+ 1 ¤ 2 = 0 + 5 + 28 + 15 + 2 = 50

Dijeljenje zbroja sa 11 50:11=4 (ostatak 6)

Kontrolni broj 11 - 6=5

Konačni matični broj 017515

Pojedinačne znamenke osnovnoga matičnog broja naselja treba pomnožiti
konstantnim ponderima (znamenke 6, 5, 4, 3, 2). Ponder kojim se množi posljednja
znamenka u osnovnom matičnom broju je 2, a ostali ponderi su, gledajući
s desne na lijevu stranu, takvi da je svaki sljedeći ponder za broj veći.
Nakon množenja formira se zbroj umnožaka i podijeli sa 11. Dobiveni ostatak
dijeljenja oduzme se od 11, da bi se dobio kontrolni broj. Konačni matični
broj sastoji se od osnovnoga matičnog broja i kontrolnog broja. Iz skupa
osnovnih matičnih brojeva isključeni su brojevi čiji je zbroj umnožaka
djeljiv s 11, a brojevi kod kojih je ostatak dijeljenja 1, imaju kontrolni
broj 0.

Analognim postupkom određuju se matični brojevi za ostale jedinice.

5.4.2. REDNI I KOMBINIRANI BROJEVI

Redni broj prostorne jedinice određuje se u okviru više prostorne jedinice
u skladu s tabelom 1. Redni brojevi samostalno, odnosno zajedno s matičnim
brojevima više prostorne jedinice predstavljaju potpunu identifikaciju
jedinice (npr. redni broj popisnoga kruga određuje se u okviru statističkoga
kruga, a za potpunu identifikaciju popisnoga kruga potrebno je navesti
matični broj statističkoga kruga kojem popisni krug pripada i redni broj
popisnoga kruga unutar tog statističkoga kruga). Redni broj jednom dodijeljen
prostornoj jedinici po njezinom prestanku ne može se više dodjeljivati.

1. Redni broj jedinice lokalne samouprave i uprave unosi se u SEPJ i
RPJ onako kako je objavljen Zakonom o područjima županija, gradova i općina
u Republici Hrvatskoj i ima dvije znamenke.

2. Redni broj popisnoga kruga određuje se unutar statističkoga kruga.
Matični broj statističkoga kruga zajedno s rednim brojem popisnoga kruga
u statističkom krugu čini jedinstveni identifikator za popisni krug. Redni
broj popisnoga kruga ima tri znamenke.

3. Redni broj ulice odnosno trga određuje se unutar naselja. Matični
broj naselja, zajedno s rednim brojem ulice odnosno trga unutar naselja
čini jedinstveni identifikator za ulicu odnosno trg. Redni broj ulice odnosno
trga ima četiri znamenke.

4. Redni broj zgrade određuje se unutar naselja. Matični broj naselja
zajedno s rednim brojem zgrade u naselju čini jedinstveni identifikator
za zgradu. Redni broj zgrade u naselju ima šest znamenaka.

5. Broj zgrade (kućni broj) određuje se unutar naselja ili ulice odnosno
trga. Broj zgrade ima četiri znamenke za broj zgrade, jedno mjesto za slovčani
dodatak broju zgrade i tri znamenke za dodatak broju zgrade. Dodaci broju
zgrade odjeljuju se međusobno i od broja zgrade kosom razmaknicom. Potpunu
identifikaciju kućnog broja čini matični broj naselja, redni broj ulice
ili trga u okviru naselja te sam kućni broj.

***5.5. Granice područja prostornih jedinica***

5.5.1. OPĆENITO

Granice područja prostornih jedinica moraju biti međusobno usklađene.
Granice prostornih jedinica u pravilu idu granicama katastarskih čestica.
Iznimno granica prostorne jedinice može dijeliti katastarske čestice cesta,
rijeka, potoka i slično.

Granice prostornih jedinica završavaju na granicama prostornih jedinica
više hijerarhijske razine.

5.5.2. PODACI O GRANICAMA

*5.5.2.1. Podaci o granicama na kopnu*

Podaci o granicama države unose se u SEPJ na temelju međudržavnih sporazuma
kojima su utvrđene granice države.

Podaci o granicama županija, Grada Zagreba, gradova i općina unose se
u SEPJ na temelju zakona, međusobnih sporazuma jedinica lokalne samouprave
i odluka Povjerenstva Vlade RH za granice jedinica lokalne samouprave,
odnosno Vlade RH.

Podaci o granicama jedinica mjesne samouprave unose se u SEPJ na temelju
odluka jedinice lokalne samouprave.

Podaci o granicama naselja i katastarskih općina unose se u SEPJ na
temelju odluka nadležnih tijela.

Podaci o granicama statističkih krugova i popisnih krugova utvrđuju
se i mijenjaju na način propisan ovom metodologijom.

*5.5.2.2. Podaci o granicama na moru*

U SEPJ vode se podaci o granici države na moru.

Granice jedinica lokalne samouprave (županije, gradovi i općine) na
moru nisu utvrđene. U SEPJ se radi iskazivanja pripadnosti otoka, otočića
i hridi jedinicama lokalne samouprave, prikazuju linije pomoću kojih navedena
pripadnost postaje očevidna. Linije se u SEPJ unose po sljedećim kriterijima:

1. Linije se unose tako da točke linija budu jednako udaljene od najbližih
točaka na obali odnosno otocima, otočićima i hridima koji pripadaju jedinicama
lokalne samouprave.

2. Linije se prikazuju bojama odnosno kartografskim znacima za jedinice
lokalne samouprave, propisanima ovom metodologijom, s time da se umjesto
punih upotrebljavaju isprekidane linije.

***5.6. Imena prostornih jedinica***

Imena županija, gradova i općina unose se u SEPJ i RPJ onako kako su
objavljena u Zakonu o područjima županija, gradova i općina u Republici
Hrvatskoj.

Imena jedinica mjesne samouprave unose se u SEPJ i RPJ na temelju odluka
jedinica lokalne samouprave onako kako su u njima objavljena.

Imena katastarskih općina, naselja, ulica odnosno trgova unose se u
SEPJ i RPJ na temelju odluka nadležnih tijela onako kako su u njima objavljena.

***5.7. Posebni podaci o prostornim jedinicama***

Posebni podaci o prostornim jedinicama podaci su o sjedištu, statusu,
centroidu i pripadnosti popisnom krugu.

a) Podaci o sjedištu županija, gradova, općina i općinskih sudova unose
se u SEPJ i RPJ na osnovi zakona.

b) Podaci o statusu vode se za jedinice lokalne samouprave (gradove
i općine), naselja, jedinice mjesne samouprave, katastarske urede i njihove
ispostave, i brojeve zgrada (kućne brojeve).

Podaci o tome je li jedinica lokalne samouprave grad ili općina unose
se u SEPJ i RPJ na temelju Zakona o područjima županija, gradova i općina
u Republici Hrvatskoj.

Podaci o tome je li jedinica mjesne samouprave mjesni odbor, gradski
kotar ili gradska četvrt, unose se u SEPJ i RPJ na temelju odluka jedinice
lokalne samouprave.

Podaci o tome radi li se o uredu za katastarsko-geodetske poslove ili
ispostavi, unose se u SEPJ i RPJ na temelju Uredbe o ustrojavanju županijskih
ureda Vlade Republike Hrvatske.

Podaci o tome radi li se o broju zgrade (kućnom broju) ili privremenom
broju zgrade (kućnom broju) unose se na temelju podataka koje o kućnim
brojevima vodi nadležno tijelo uprave.

c) Podaci o centroidima (jednoznačnim koordinatnim identifikatorima)
naselja unose se u SEPJ digitalizacijom iz postojećih topografskih karata.

d) Podaci o pripadajućim katastarskim česticama za zgrade preuzimaju
se iz katastra zemljišta. Podaci o namjeni zgrade unose se prema stvarno
utvrđenoj namjeni.

e) Podaci o pripadnosti brojeva zgrada (kućnih brojeva) popisnom krugu
unose se na temelju podataka koje vodi nadležno tijelo uprave.

f) Podaci o namjeni zgrade unose se prema stvarno utvrđenoj namjeni
zgrade (stambena, poslovna, javna, mješovita).

*Tabela 1.* JEDINICE PREMA VRSTI IDENTIFIKATORA I VRSTI PODATAKA
KOJI SE O NJIMA VODE

Vrste jedinice Identi- Određen u Ime Broj Gra- Posebni

fikator okviru zna- nice podaci

(broj kova

zname- za

naka) ime

---

Država - - da - da -

---

Županija/Grad RB države da 35 da sjedište
Zagreb (2)

Grad/općina MB države da 35 da sjedište,
(5) status

Jedinice mjesne MB države da 35 da status
samouprave (5)

Naselje MB države da 35 da centroid
(6)

Katastarska MB države da 35 da -
općina (6)

Statistički krug MB države - - da -
(7)

Popisni krug RB statističko- - - da -
(3) ga kruga

Ulica/trg RB naselja da 50 - -
(4)

Zgrada RB naselja - - - pripad-
(6) nost
katastars-
koj
čestici,
namjena

Broj zgrade broj/ naselja ili - - - status,
(kućni broj) slovča- ulice/trga pripad-
ni nost
doda- popisnom
tak/ krugu
dodatak
broju
zgrade
(8)

Katastarski kotar MB (3) države da 35 - -

Dostavno podru- poštan- države da 35 - -
čje poštanskog ski broj
ureda (5)

Područje mjesne MB države - 35 - sjedište
nadležnosti (4)
općinskog suda

Područje mjesne MB države da 35 - status
nadležnosti kata- (4)
starskog ureda

6. PROMJENE U SEPJ I RPJ

Pod promjenom u SEPJ i RPJ podrazumijeva se svaka promjena podataka
o prostornim jedinicama. Promjene na prostornim jedinicama više hijerarhijske
razine mogu uzrokovati promjene na nižim prostornim jedinicama. Promjene
mogu biti promjene do kojih dolazi zbog odluka nadležnih tijela i promjene
koje tijelo državne uprave nadležno za vođenje SEPJ i RPJ provodi na nižim
prostornim jedinicama kao posljedicu navedenih odluka. Osim tih u SEPJ
i RPJ evidentiraju se i promjene koje nastaju na statističkim i popisnim
krugovima u skladu s ovom metodologijom.

***6.1. Vrste promjena***

Promjene jedinica dijele se:

- na promjene kod kojih dolazi do promjene područja i granica jedinice

- na promjene kod kojih dolazi do promjene ostalih podataka o jedinicama
i

- na tehničke ispravke pogrešno unesenih podataka.

6.1.2. PROMJENE KOD KOJIH DOLAZI DO PROMJENE PODRUČJA I GRANICA
JEDINICA

*Promjena područja uvijek znači i promjenu granice i obrnuto.*

Promjene kod kojih dolazi do promjena područja i granica prostornih
jedinica jesu:

pripajanje

izdvajanje

dijeljenje

spajanje

pripajanje dijela

izdvajanje dijela

korekcija granica.

**Pripajanje**

Jedna ili više prostornih jedinica (A) pripojila se drugoj, već postojećoj
prostornoj jedinici (B), kojoj identifikator i ime ostaju nepromijenjeni.
Pripojena prostorna jedinica (A) prestaje postojati. Promijenilo se područje
prostorne jedinice B, kojoj se prostorna jedinica A pripojila.

*Slika 1.*

**Izdvajanje**

Od postojeće prostorne jedinice (A) izdvojio se jedan ili više dijelova.
Svaki pojedinačni dio (B, C) postaje samostalna prostorna jedinica s novim
identifikatorom i imenom. Dio prvotne prostorne jedinice (A) zadržava identifikator
i ime, a promijenilo mu se područje i granice.

*Slika 2.*

**Dijeljenje**

Jedna prostorna jedinica (A) razdijelila se na dva ili više dijelova
(B, C, D). Svaki dio postaje samostalna prostorna jedinica s novim identifikatorom
i imenom. Prestaje postojati prostorna jedinica A.

*Slika 3.*

**Spajanje**

Dvije ili više prostornih jedinica (A, B, C) spojilo se u novu prostornu
jedinicu (D) koja dobiva novi identifikator, ime i područje. Prestaju postojati
prostorne jedinice A, B, C.

*Slika 4.*

**Pripajanje dijela**

Dio prostorne jedinice A (jedan ili više popisnih krugova) priključio
se susjednoj, već postojećoj prostornoj jedinici (B). Ne mijenja se identifikator
i ime svake prostorne jedinice (A, B), već se mijenjaju područja i granice
prostornih jedinica (A, B).

*Slika 5.*

**Izdvajanje dijela**

Izdvajanje dijela uvijek nastaje kao posljedica pripajanja dijela.

**Korekcija granica**

Korekcija granica moguća je:

1. kad su granice naselja nejednoznačno prikazane u SEPJ;

2. kad se unose podaci o koordinatama granica iz točnijeg izvornika
(izvornika krupnijeg mjerila);

3. kod statističkih i popisnih krugova na način propisan ovom metodologijom.

6.1.3. PROMJENE KOD KOJIH DOLAZI DO PROMJENE OSTALIH PODATAKA
O JEDINICAMA

imenovanje

promjena imena

ukidanje

određivanje

promjena pripadnosti

promjena statusa

promjena sjedišta

promjena centroida

**Imenovanje**

Ova vrsta promjene moguća je samo pri određivanju imena novoizgrađenim
ulicama i uvođenju uličnog sustava u naselju.

**Promjena imena**

Kod ove vrste promjene mijenja se samo ime prostorne jedinice, a svi
ostali podaci o prostornoj jedinici ostaju nepromijenjeni.

**Ukidanje**

Ova vrsta promjene moguća je samo za ulice i brojeve zgrada (kućne brojeve),
a znači prestanak važenja ulice odnosno broja zgrade (kućnog broja).

**Određivanje**

Ova vrsta promjene moguća je samo za brojeve zgrada (kućne brojeve),
a znači dodjeljivanje novog ili promjenu postojećeg broja zgrade (kućnog
broja).

**Promjena pripadnosti**

Promjena pripadnosti postoji kad niža prostorna jedinica promijeni pripadnost
hijerarhijski višoj prostornoj jedinici. Svi ostali podaci o prostornoj
jedinici ostaju nepromijenjeni.

**Promjena statusa**

Kad se za jedinice vode podaci o statusu (grad ili općina, gradski kotar
ili gradska četvrt ili mjesni odbor, broj zgrade/kućni broj ili privremeni
broj zgrade/kućni broj, katastarski ured ili ispostava), može doći do promjene
statusa. Svi ostali podaci o prostornoj jedinici ostaju nepromijenjeni.

**Promjena sjedišta**

Kad se za jedinice vode podaci o sjedištu, moguća je promjena sjedišta.
Mijenja se samo sjedište, a svi ostali podaci o prostornoj jedinici ostaju
nepromijenjeni.

**Promjena centroida**

Promjene u centroidima moguće su kao posljedica promjena na prostornim
jedinicama.

***6.2. Izvori promjene***

*Tabela 2.* VRSTE PROMJENA I AKTI OBJAVE KAO IZVORI PROMJENA

**Vrsta prostorne Vrsta promjene Akti objave
jedinice**

---

ŽUPANIJA pripajanje Zakon o područjima županija,
GRAD ZAGREB izdvajanje gradova i općina u RH
dijeljenje odluka povjerenstva Vlade RH
spajanje za granice JLS
izdvajanje dijela odluka Vlade RH
pripajanje dijela međusobni sporazum JLS
korekcija granica
promjena imena
promjena sjedišta

---

GRAD/OPĆINA pripajanje Zakon o područjima županija,
izdvajanje gradova i općina u RH
dijeljenje odluka povjerenstva Vlade RH
za granice JLS
spajanje odluka Vlade RH
izdvajanje dijela međusobni sporazum JLS
pripajanje dijela
korekcija granica
promjena imena
promjena pripadnosti
promjena statusa
promjena sjedišta

---

JEDINICE MJESNE pripajanje statut jedinice lokalne samouprave
SAMOUPRAVE izdvajanje
dijeljenje
spajanje
izdvajanje dijela
pripajanje dijela
promjena imena
promjena pripadnosti
promjena statusa

NASELJA pripajanje odluka o spajanju naselja
izdvajanje odluka o razdvajanju naselja
dijeljenje
spajanje
izdvajanje dijela
pripajanje dijela

---

promjena imena odluka o određivanju imena
naselja

promjena pripadnosti Zakon o područjima županija,
gradova i općina u RH

---

KATASTARSKI Zakon o utvrđivanju vrijednosti
KOTAR ljestvica katastarskog prihoda

KATASTARSKA pripajanje rješenje Državne geodetske
OPĆINA uprave RH
izdvajanje
dijeljenje odluka Gradske skupštine
spajanje Grada Zagreba
izdvajanje dijela
pripajanje dijela

**Vrsta prostorne Vrsta promjene Akti objave
jedinice**

---

promjena imena
promjena pripadnosti

ULICA/TRG pripajanje odluka odnosno zaključak
o određivanju imena
izdvajanje
dijeljenje
spajanje
izdvajanje dijela
pripajanje dijela
imenovanje
promjena imena

---

ukidanje odluka odnosno zaključak
o ukidanju ulice

---

KUĆNI BROJ određivanje rješenje o određivanju kućnog
broja
prenumeriranje
promjena statusa

---

ukidanje rješenje o ukidanju kućnog broja

---

PODRUČJE  promjena područja Uredba o ustrojavanju županijskih
MJESNE promjena sjedišta ureda i Zakon o Gradu Zagrebu
NADLEŽNOSTI do donošenja Uredbe o ustrojstvu
KATASTARSKOG gradskih ureda
UREDA

PODRUČJE promjena sjedišta Zakon o područjima i sjedištima
MJESNE sudova
NADLEŽNOSTI
OPĆINSKOG
SUDA

DOSTAVNO promjena područja interna odluka HPT
PODRUČJE
POŠTANSKOG
UREDA
promjena imena
promjena poštanskog
broja
promjena sjedišta

STATISTIČKI dijeljenje
KRUG korekcija granice

POPISNI KRUG dijeljenje
korekcija granice

***6.3. Datumi promjena***

Za svaku vrstu promjene u SEPJ i RPJ vodi se i datum promjene.

Za promjene koje se provode na temelju akata nadležnih tijela u SEPJ
i RPJ unosi se kao datum promjene datum stupanja na snagu akta kojim je
utvrđena promjena.

Za promjene koje se provode na temelju kriterija definiranih ovom metodologijom
u SEPJ i RPJ unosi se kao datum promjene datum kad je promjena provedena
u SEPJ.

Posebno se u RPJ vodi i datum unosa podataka u bazu podataka (sistemski
datum).

7. SEPJ I RPJ

***7.1. Sastavni dijelovi SEPJ***

SEPJ vodi važeće stanje podataka o prostornim jedinicama sredstvima
automatske obrade podataka. Dijelovi službene evidencije mogu se voditi
na klasičan način.

Standardni su ispisi i izrisi iz automatske obrade podataka, odnosno
sastavni dijelovi SEPJ vođeni na klasičan način:

*- popisi jedinica i*

*- kartografski prikazi.*

7.1.1. Popisi jedinica

Popisi prostornih jedinica izrađuju se za prostorne jedinice iste razine
i za potrebe prikazivanja pripadnosti jedinica višim jedinicama. Popisi
jedinica jesu:

- popis jedinica lokalne samouprave i uprave (županije i Grad Zagreb)

- popis gradova i općina po županijama

- popis jedinica mjesne samouprave po gradovima i općinama

- popis naselja po gradovima i općinama

- popis katastarskih općina

- popis statističkih krugova po naseljima

- popis popisnih krugova po jedinicama mjesne samouprave

- popis ulica i trgova po naseljima

- popis zgrada po naseljima

- popis katastarskih kotara

- popis dostavnih područja poštanskih ureda

- popis općinskih sudova

- popis katastarskih ureda.

Ukoliko se podaci o prostornim jedinicama vode na klasičan način, vode
se u obrascima popisa koji imaju oblik standardnih ispisa i dani su u dodatku
ove metodologije.

7.1.2. KARTOGRAFSKI PRIKAZI

*7.1.2.1. Općenito*

Na kartografskim prikazima prikazuju se grafički i drugi podaci o prostornim
jedinicama.

Podaci o prostornim jedinicama mogu se voditi na klasičan način ili
u automatskoj obradi podataka, kao grafička baza podataka o prostornim
jedinicama. Kartografski prikazi izrađuju se kao standardni izrisi iz automatske
obrade podataka, odnosno kao prikazi izrađeni na klasičan način.

Kartografske prikaze dijelimo na *osnovne, pregledne i skupne.*

*7.1.2.2. Osnovni kartografski prikazi*

Osnovni kartografski prikazi sastoje se:

- od lista osnovne državne karte mjerila 1:5000 (ODK) i

- od lista prikaza podataka SEPJ.

Osnovni kartografski prikazi mogu se voditi i na listovima preglednih
katastarskih karata (PKK). Pregledne katastarske karte pokrivaju isto područje
kao i osnovna državna karta, a sadrže prikaz katastarskih čestica i zgrada.

Na područjima na kojima ne postoje izrađeni listovi ODK, ni PKK, ove
listove do njihove izrade mogu zamijeniti topografsko-katastarski ili katastarski
planovi umanjeni na mjerilo M = 1:5000, topografsko-katastarski ili katastarski
planovi krupnijeg mjerila, i drugi prikazi kao što su uvećanja aerofotogrametrijskih
snimaka itd. U slučajevima nepostojanja ODK ili PKK listovi prikaza podataka
SEPJ trebaju biti u odgovarajućem mjerilu odnosno formatu.

Osnovni kartografski prikazi sadrže sljedeće podatke u odnosu na pojedinu
vrstu jedinice:

- država - ime i granice

- jedinica lokalne samouprave i uprave (županija i Grad Zagreb) - redni
broj, ime i granice

- jedinica lokalne samouprave (grad i općina) - matični broj, ime i
granice

- jedinica mjesne samouprave - matični broj, ime i granice

- naselje - matični broj, ime i granice

- katastarska općina - matični broj, ime i granice

- statistički krug - matični broj i granice

- popisni krug - redni broj u statističkom krugu i granice

- ulica/trg - ime

- zgrada - broj zgrade (kućni broj).

Listove osnovnih kartografskih prikaza s prikazom podataka o prostornim
jedinicama izrađuju i tekuće ažuriraju nadležna tijela državne uprave.
Osnovni kartografski prikazi izrađuju se u slučaju postojanja ODK ili PKK
po jedinicama lokalne samouprave kontinuirano, a u slučaju nepostojanja
tih karata po naseljima. Izrisi iz automatske obrade podataka mogu se izrađivati
i u mjerilu 1 : 2 500 ukoliko se u atomatskoj obradi podataka vode i digitalizirane
ulice odnosno trgovi i zgrade. U ovom slučaju listovi mjerila 1 : 2 500
pokrivaju jednu četvrtinu lista ODK. Oznake ovih listova imaju oznaku lista
ODK i slovčanu oznaku za dio lista ODK (a, b, c, d).

U osnovnim kartografskim prikazima granice se prikazuju različitim bojama
(ukoliko se prikazi vode u automatskoj obradi podataka), odnosno ekvivalentnim
kartografskim znakovima za prikaze vođene na klasičan način.

*Tabela 3.*

KARTOGRAFSKI ZNACI ZA GRANICE

Ukoliko se granice vode u automatskoj obradi podataka, iskazuju se samo
linijom u odgovarajućoj boji, bez korištenja kartografskih znakova. Granice
se prikazuju na takav način da se uvijek prikazuje samo granica više prostorne
jedinice. Granice naselja i jedinica mjesne samouprave uvijek završavaju
na granicama jedinica lokalne samouprave. Granice katastarskih općina evidentiraju
se uvijek u cijelosti bez obzira na to poklapaju li se ili ne poklapaju
s višom prostornom jedinicom, osim u slučaju državne granice kad se ne
evidentiraju zasebno. Granice naselja, katastarskih općina i jedinica mjesne
samouprave mogu se preklapati unutar jedinica lokalne samouprave, pa se
stoga i evidentiraju u automatskoj obradi tako da za isti tijek granice
mogu postojati dvije ili tri linije, a u vođenju podataka na klasičan način
korištenjem kombinacije kartografskih znakova.

Na listovima na kojima se prikazuju podaci o prostornim jedinicama,
prikazuju se imena prostornih jedinica, te matični odnosno redni brojevi,
s time da se ispred matičnog odnosno rednog broja prikazuje i slovčani
identifikator vrste prostorne jedinice. U automatskoj obradi podataka istim
bojama određenim za granice prikazuju se i imena i redni i matični brojevi
te slovčani identifikatori vrsta prostornih jedinica. Matični i redni brojevi,
slovčani identifikatori vrste prostorne jedinice, te imena prostornih jedinica
prikazuju se uspravnim slovima visine 5 mm. Matični brojevi prikazuju se
u svom konačnom (punom) obliku.

Imena ulica i trgova i kućni brojevi prikazuju se crnom bojom. Imena
ulica i trgova prikazuju se uspravnim slovima visine 2-3 mm, dok se brojevi
zgrada (kućni brojevi) prikazuju uspravnim brojevima visine 1-1,5 mm. Privremeni
brojevi zgrada (kućni brojevi) evidentiraju se crvenom bojom.

*7.1.2.3. Pregledni kartografski prikazi*

Pregledni kartografski prikazi izrađuju se u mjerilu 1 : 25 000 s istim
sadržajem kao i osnovni, osim što u pregledne kartografske prikaze ne ulaze
popisni krugovi, imena ulica i trgova, te brojevi zgrada (kućni brojevi).

Pregledni kartografski prikazi sastoje se:

- od lista topografske karte mjerila 1 : 25 000 i

- od lista prikaza podataka službene evidencije prostornih jedinica.

Na preglednim kartografskim prikazima granice, imena i matični i redni
brojevi prostornih jedinica prikazuju se jednako kao i na osnovnima.

Pregledni kartografski prikazi izrađuju se za područje jedinice lokalne
samouprave kontinuirano po kartama mjerila 1 : 25 000.

Pregledni kartografski prikazi izrađuju se po kartama mjerila 1 : 25
000 i kontinuirano za cijelu državu.

*7.1.2.4. Skupni kartografski prikazi*

Skupni kartografski prikazi izrađuju se u mjerilima 1 : 100 000 i 1
: 300 000.

Na skupnim kartografskim prikazima prikazuju se podaci o prostornim
jedinicama kao i na preglednima s time da se prikazuju podaci o statističkim
krugovima. Skupni kartografski prikazi sastoje se:

- od listova topografskih karata odgovarajućeg mjerila i

- od listova s prikazom podataka o prostornim jedinicama.

Skupni kartografski prikazi mogu se izrađivati u drugim potrebnim mjerilima.

*7.1.2.5. Izvanokvirni opisi kartografskih prikaza*

Izvanokvirni opisi osnovnih, preglednih i skupnih kartografskih prikaza
sadrže sljedeće oznake i imena:

- REPUBLIKA HRVATSKA

- ime jedinice lokalne samouprave i uprave za kartografske prikaze koje
izrađuju katastarski uredi

- ime jedinice lokalne samouprave za kartografske prikaze koje izrađuju
katastarski uredi

- oznaku SEPJ (službena evidencija prostornih jedinica)

- oznaku vrste kartografskog prikaza (osnovni, pregledni ili skupni)

- mjerilo

- oznaku topografske karte, odnosno drugog prikaza izrađenog za prostornu
jedinicu

- legendu

- naziv tijela državne uprave u čijoj se evidenciji prikaz nalazi

- godinu izrade prikaza.

***7.2. RPJ***

U Registru prostornih jedinica vode se alfanumerički podaci o prostornim
jedinicama sredstvima automatske obrade podataka. Državni zavod za statistiku
na temelju podataka koje mu dostavljaju nadležna tijela državne uprave,
ažurira podatke o prostornim jedinicama. Vođenje i ažuriranje RPJ provodi
se na temelju primljenih obrazaca, rješenja i pratećih elaborata promjena.
Ažuriranje svih podataka o prostornim jedinicama izvodi se u RPJ na način
da ostane evidentirano u bazi podataka važeće stanje i sva prijašnja stanja.

Posebno se u RPJ vode i oznake imena stranih zemalja prema međunarodnom
standardu *"ISO 3166 - Oznake za prikazivanje imena zemalja".*Navedeni međunarodni standard osigurava dvoslovnu oznaku (ISO dvoslovna
oznaka zemlje) za opću upotrebu, troslovnu oznaku (ISO troslovna oznaka
zemlje) za posebne potrebe i troznamenkastu brojčanu oznaku (ISO troznamenkasta
brojčana oznaka zemlje) utvrđenu od Statističkog ureda Ujedinjenih naroda.
Te oznake određene su u svrhu međunarodne razmjene podataka, a namijenjene
su upotrebi u svim informacijskim sustavima koji vode podatke o stranim
zemljama.

7.2.1. DOKUMENTACIJA RPJ

Dokumentacija RPJ u Državnom zavodu za statistiku sadrži:

- upute za uporabu aplikacije za vođenje i ažuriranje baze podataka
RPJ

- elaborate promjena i dopise nadležnih tijela državne uprave o promjenama
podataka prostornih jedinica

- podatke o promjenama prostornih jedinica i kućnih brojeva u vremenskoj
bazi podataka.

7.2.2. ISPISI IZ RPJ

Državni zavod za statistiku izrađuje za određeni datum ispise prostornih
jedinica i kućnih brojeva po prostornim jedinicama iz baze podataka RPJ,
koji sadržajno odgovaraju popisima i obrascima propisanima za vođenje SEPJ
u dodatku ove metodologije.

8. POSLOVI OKO UVOĐENJA I VOĐENJA PODATAKA O PROSTORNIM JEDINICAMA
U SEPJ I RPJ

***8.1. Općenito***

Vođenju podataka o prostornim jedinicama u SEPJ i RPJ prethodi uvođenje
stanja podataka na određeni datum. Nakon uspostavljanja stanja podataka
na određeni datum, promjene se u SEPJ i RPJ provode pomoću elaborata promjena,
obrazaca, rješenja i sustava redovitog dostavljanja podataka o promjenama.
Podaci o jedinicama mjesne samouprave uvode se u SEPJ i RPJ po posebnom
programu uvođenja podataka.

***8.2. Uspostava stanja podataka na određeni datum***

Podaci o prostornim jedinicama moraju biti usklađeni u tijelima državne
uprave nadležnim za njihovo vođenje. Tijela državne uprave nadležna za
vođenje osnovnih kartografskih prikaza dužna su uspostaviti stanje podataka
u SEPJ sukladno teritorijalnom ustroju države i odlukama nadležnih tijela
na datum koji odredi ravnatelj Državne geodetske uprave u suglasnosti s
ravnateljem Državnog zavoda za statistiku. Nakon usklađivanja, podatke
o prostornim jedinicama potrebno je dostaviti tijelu državne uprave nadležnom
za vođenje preglednih kartografskih prikaza za područje države.

***8.3. Redovito dostavljanje podataka o promjenama***

Tijela državne uprave nadležna za vođenje kartografskih prikaza, redovito,
odmah po promjeni dostavljaju sve podatke o promjenama prostornih jedinica
Državnom zavodu za statistiku u obliku elaborata promjena.

Podaci o promjenama podataka o prostornim jedinicama dostavljaju se
na SEPJ-PROM i PK obrascima.

Podaci o pojedinačnom određivanju odnosno ukidanju kućnog broja dostavljaju
se jednim primjerkom rješenja na kojem se, u obliku službene bilješke,
iskazuje pripadnost kućnog broja statističkom i popisnom krugu.

Obrasci SEPJ-PROM i PK dani su u dodatku ove metodologije.

Redovito dostavljanje podataka počinje nakon uspostave stanja na određeni
datum.

***8.4. Izradba elaborata promjena***

Elaborati promjena mogu biti elaborati o korekciji granica, elaborati
o promjenama granica i područja, elaborati za određivanje matičnih brojeva,
te elaborati o uvođenju uličnog sustava u naselje.

Tijela državne uprave nadležna za vođenje osnovnih kartografskih prikaza
izrađuju elaborate pomoću kojih tijelu državne uprave nadležnom za vođenje
preglednih kartografskih prikaza za područje države dostavljaju podatke
o promjenama.

Elaborati promjena, ovisno o vrsti promjene, sastoje se:

- od preslike odluke tijela nadležnog za donošenje odluke o promjenama
na prostornim jedinicama

- od obrazaca SEPJ-PROM i PK

- od prikaza granica prostornih jedinica prije promjene

- od prikaza granica prostornih jedinica nakon promjene

- od skica promijenjenih statističkih i popisnih krugova

- od novoizrađenih ili promijenjenih obrazaca PK za promijenjene popisne
krugove i

- od potrebnih popisa odnosno ispisa prostornih jedinica.

Elaborati moraju biti izrađeni tako da ih je moguće dopuniti podacima
o novoodređenim matičnim brojevima.

Elaborati se izrađuju u tri primjerka.

***8.5. Program uvođenja podataka o jedinicama mjesne samouprave***

Podaci o jedinicama mjesne samouprave uvode se u SEPJ i RPJ posebnim
programom uvođenja propisanim posebnim propisom.

U sklopu programa uvođenja potrebno je od jedinica lokalne samouprave
prikupiti podatke o jedinicama mjesne samouprave.

U postupku prikupljanja podataka potrebno je u suradnji s gradovima
i općinama prikupiti i podatke o granicama jedinica mjesne samouprave.

Za uvođenje podataka o jedinicama mjesne samouprave izrađuje se elaborat
promjene, u okviru kojeg se jedinici mjesne samouprave određuje matični
broj.

Zbog uvođenja podataka o jedinicama mjesne samouprave može doći do dijeljenja
popisnih krugova. Promjene na popisnim krugovima potrebno je obraditi u
sklopu navedenog elaborata promjene.

Podaci o jedinicama mjesne samouprave unose se u SEPJ i RPJ na temelju
odluka nadležnih tijela, a nakon određivanja matičnog broja jedinici mjesne
samouprave.

Do određivanja matičnog broja jedinici mjesne samouprave vrijedi postojeća
podjela na popisne krugove.

***8.6. Izradba tehničke dokumentacije za provođenje popisa
i anketnih istraživanja***

Tehničku dokumentaciju čine:

- skice statističkih i popisnih krugova

- podaci o popisnom krugu - obrazac PK

Skice statističkih i popisnih krugova izrađuju se od osnovnih kartografskih
prikaza (kopiranjem) u pogodnom mjerilu ovisno o veličini i izgrađenosti
kruga. U gornjem lijevom kutu skice upisuje se ime i matični broj naselja
te matični broj statističkog i redni broj popisnog kruga, a u donjem desnom
kutu ime i prezime osobe koja je izradila skicu i datum izradbe skice.
Primjer skice dan je u dodatku ove metodologije.

Za svaki statistički i popisni krug izrađuje se skica.

U skici moraju biti jasno vidljiva imena ulica i trgova i kućni brojevi.
Granice statističkog odnosno popisnoga kruga za koji se skica izrađuje,
treba na skici istaknuti i jasno markirati (žutim markerom).

Ukoliko popisni odnosno statistički krug za koji se izrađuje skica ima
neizgrađenog područja koje nije evidentirano na skici, područje prema nenaseljenom
dijelu markira se isprekidanom linijom.

Obrasci PK izrađuju se na temelju djelomično ispunjenih obrazaca PK
s posljednjim stanjem u RPJ, bilo unošenjem promjena, bilo izradbom novog
obrasca PK.

Ako je u obrascu PK iskazani broj kućanstava veći od 130, popisni krug
je potrebno podijeliti na popisne krugove u skladu s ovom metodologijom,
vodeći računa o tome da broj kućanstava u statističkom krugu bude jednak
zbroju kućanstava po popisnim krugovima.

Redni broj i ime ulice/trga upisuje se u PK obrasce iz prethodno provjerenog
i ažuriranog popisa ulica u naselju, a kućni brojevi iz ažuriranoga osnovnoga
kartografskog prikaza.

Prazni obrasci PK koriste se u slučaju da je došlo do dijeljenja popisnih
krugova. U tom je slučaju potrebno precrtati djelomično ispunjene obrasce
PK za te popisne krugove, i na njih upisati na koje su novoosnovane popisne
krugove dosadašnji podijeljeni.

Izradbi skica i dopuni obrazaca statističkih i popisnih krugova u sklopu
izradbe tehničke dokumentacije obavezno prethodi terenski obilazak svakoga
popisnoga kruga radi prikupljanja i notiranja podataka o zgradama koje
su obilježene kućnim brojevima, kao i onima koji to nisu, a trebale bi
biti. Svaku takvu zgradu treba unijeti u osnovni kartografski prikaz s
oznakom određenoga kućnog broja, a zgradama kojima kućni broj nije određen,
treba dodijeliti privremeni kućni broj.

Privremeni kućni brojevi evidentiraju se u skladu s ovom metodologijom.
Unošenje svih zgrada u osnovne kartografske prikaze i određivanje svih
privremenih kućnih brojeva smatra se izradbom plana dodjeljivanja kućnih
brojeva.

Skice i obrasci statističkih i popisnih krugova izrađuju se u tri primjerka.

Za potrebe provođenja popisa, odnosno provođenja anketnih istraživanja,
izrađuje se tehnička dokumentacija, koja osim ostalog služi i za dostavljanje
podataka o promjenama na prostornim jedinicama.

9. POSLOVI NADLEŽNIH TIJELA U SVEZI S UVOĐENJEM I VOĐENJEM PODATKA
O PROSTORNIM JEDINICAMA

Podatke o prostornim jedinicama u skladu s propisima vode katastarski
uredi za područje svoje mjesne nadležnosti, Državna geodetska uprava, te
Državni zavod za statistiku.

***9.1. Poslovi katastarskih ureda***

Katastarski uredi za područje svoje mjesne nadležnosti:

- vode podatke o svim prostornim jedinicama;

- izrađuju i održavaju osnovne i pregledne kartografske prikaze po jedinicama
lokalne samourprave;

- unose u osnovne i pregledne kartografske prikaze podatke o granicama
prostornih jedinica;

- unose u osnovne i pregledne kartografske prikaze i ostale podatke
o prostornim jedinicama za koje je to propisano ovom metodologijom osim
centroida naselja;

- dijele popisne krugove u skladu s ovom metodologijom;

- provode korekciju granica popisnih i statističkih krugova u skladu
s ovom metodologijom;

- određuju redne brojeve popisnih krugova u okviru statističkog kruga;

- određuju redne brojeve ulica i trgova u okviru naselja;

- izrađuju elaborate promjena s potrebnim obrascima;

- izrađuju plan dodjeljivanja brojeva zgrada (kućnih brojeva);

- rješenjima određuju odnosno ukidaju brojeve zgrada (kućne brojeve);

- izrađuju tehničku dokumentaciju za provođenje popisa i anketnih istraživanja.

Katastarski uredi nadalje:

- o svim promjenama granica izvršenim u SEPJ izvješćuju Državnu geodetsku
upravu;

- nakon unošenja podataka o imenima, granicama i području jedinica mjesne
samouprave dostavljaju te podatke Državnoj geodetskoj upravi u svrhu dodjeljivanja
matičnog broja jedinici mjesne samouprave;

- podatke o dijeljenju popisnih krugova odnosno korekciji granica statističkih
odnosno popisnih krugova dostavljaju Državnoj geodetskoj upravi;

- podatke o promjenama imena ulica i trgova, odnosno određivanju rednog
broja ulicama i trgovima dostavljaju Državnoj geodetskoj upravi;

- rješenja o dodjeljivanju odnosno ukidanju kućnih brojeva, zajedno
s iskazivanjem pripadnosti kućnog broja popisnom krugu dostavljaju Državnoj
geodetskoj upravi i Državnom zavodu za statistiku;

- izrađenu tehničku dokumentaciju za provođenje popisa i anketnih istraživanja
dostavljaju Državnoj geodetskoj upravi.

***9.2. Poslovi Državne geodetske uprave***

Državna geodetska uprava:

- vodi sve popise osim popisa popisnih krugova i zgrada s pripadajućim
brojevima (kućni brojevi) za cjelokupno područje države;

- izrađuje i održava pregledne i skupne kartografske prikaze za područje
države;

- unosi u pregledne i skupne kartografske prikaze za područje države
podatke o granicama prostornih jedinica;

- unosi u pregledne i skupne kartografske prikaze za područje države
i ostale podatke o prostornim jedinicama za koje je to propisano ovom metodologijom
uključujući i podatke o centroidima naselja;

- određuje matične brojeve prostornim jedinicama;

- posebno vodi evidenciju ulica i trgova za područje cijele države;

- provodi nadzor nad izradbom tehničke dokumentacije za provođenje popisa
i anketnih istraživanja.

Državna geodetska uprava nadalje:

- o svim promjenama granica izvršenim u SEPJ izvješćuje Državni zavod
za statistiku;

- o svim promjenama podataka o prostornim jedinicama, a naročito o određivanju
matičnih brojeva prostornim jedinicama izvješćuje Državni zavod za statistiku
i mjesno nadležne katastarske urede;

- izrađenu tehničku dokumentaciju za provođenje popisa i anketnih istraživanja
te pregledni kartografski prikaz po gradovima i općinama dostavlja Državnom
zavodu za statistiku.

***9.3. Poslovi Državnog zavoda za statistiku***

Državni zavod za statistiku:

- u automatskoj obradi podataka vodi alfanumeričke podatke o svim prostornim
jedinicama;

- vodi i ažurira podatke o prostornim jedinicama kao vremensku bazu
podataka;

- na pismeni zahtjev Državne geodetske uprave i katastarskih ureda dostavlja
podatke o prostornim jedinicama u digitalnom obliku;

- za potrebe izradbe tehničke dokumentacije dostavlja djelomično popunjene
ispise obrazaca PK Državnoj geodetskoj upravi.

***9.4. Poslovi tijela nadležnih za donošenje odluka o prostornim
jedinicama***

Tijela nadležna za donošenje odluka o prostornim jedinicama trebaju
te odluke donositi u skladu s podacima SEPJ i RPJ, tako da je iz odluka
nadležnih tijela vidljivo postojeće stanje podataka u SEPJ i RPJ i novo
stanje podataka.

Tijela nadležna za donošenje odluka o prostornim jedinicama dužna su
odluke, odmah nakon njihovog donošenja, zajedno s pripadajućim kartografskim
prikazima, dostaviti nadležnim katastarskim uredima i Državnoj geodetskoj
upravi.

Ova metodologija primjenjuje se danom objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 950-01/97-01-52
Urbroj: 555-01-01-97-52
Zagreb, 26. rujna 1997.

Ravnatelj
**mr. sc. Ivan Rusan,** v. r.

Ostalo, NN 104/1997-1614
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)