## Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku

### NN 84/2008 (18.7.2008.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku

# HRVATSKI SABOR

2720

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU

Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, kojega
je Hrvatski sabor donio na sjednici 2. srpnja 2008. godine.
Klasa: 011-01/08-01/84
Urbroj: 71-05-03/1-08-2
Zagreb, 9. srpnja 2008.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić, v. r.**

## ZAKON

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU

Članak 1.

U Zakonu o parničnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91., 91/92.,
112/99., 88/01., 117/03., 88/05. i 02/07.) u članku 10. stavak 7. mijenja se i
glasi:
»Ako kažnjena osoba ne plati izrečenu novčanu kaznu u ostavljenom roku, sud će u
daljnjem roku od petnaest dana dostavom rješenja iz stavka 2. ovoga članka o
neplaćenoj novčanoj kazni obavijestiti ispostavu Područnog ureda Porezne uprave
Ministarstva financija na čijem je području prebivalište, odnosno sjedište
kažnjene osobe, radi naplate novčane kazne prisilnim putem, uz naznaku u čiju
korist i na koji račun treba naplatiti izrečenu novčanu kaznu, sve uz dostavu
obavijesti o neplaćenoj novčanoj kazni kažnjenoj osobi.
Iza stavka 7. dodaju se stavci 8. do 12. koji glase:
»Kada kažnjena osoba nema prebivalište, odnosno sjedište u Republici Hrvatskoj,
sud koji je izrekao kaznu će obavijest iz stavka 7. ovoga članka uz rješenje iz
stavka 2. ovoga članka dostaviti ispostavi Područnog ureda Porezne uprave
Ministarstva financija na čijem se području nalazi taj sud ili imovina kažnjene
osobe.
Nakon što primi obavijest i rješenje, nadležna ispostava iz stavka 7. ovoga
članka donijet će rješenje kojim će kažnjenoj osobi narediti da u roku od osam
dana od dana prijama rješenja plati izrečenu novčanu kaznu, a ako kažnjena osoba
u tom roku ne plati novčanu kaznu, pristupit će se prisilnoj naplati izrečene
novčane kazne prema propisima o prisilnoj naplati poreza.
Naplaćena novčana kazna uplaćuje se na račun prihoda državnog proračuna
Republike Hrvatske, dok će se o izvršenoj naplati obavijestiti sud.
Žalba izjavljena protiv rješenja o novčanoj kazni, ne odgađa provedbu tog
rješenja.
Ako u roku od godine dana od prijama obavijesti iz stavka 7. ovoga članka i
rješenja iz stavka 2. ovoga članka ne uspije naplatiti novčanu kaznu, nadležna
ispostava Područnog ureda Porezne uprave Ministarstva financija će o
nenaplaćenoj novčanoj kazni za fizičku osobu obavijestiti sud koji joj je
dostavio obavijest iz stavka 7. ovoga članka, nakon čega će se izrečena novčana
kazna zamijeniti kaznom zatvora po pravilima kaznenog prava o zamjeni novčane
kazne kaznom zatvora, o čemu će odluku donijeti sud koji je izrekao novčanu
kaznu. Ako se od kažnjene pravne osoba ne naplati izrečena novčana kazna u roku
od godine dana od prijama obavijesti iz stavka 7. ovoga članka, ta će se kazna
prisilno naplatiti po pravilima kaznenog prava.«
Članak 2.
U članku 34.b točka 1. mijenja se i glasi:
»1. u sporovima između pravnih osoba, u sporovima između pravnih osoba i
obrtnika, uključujući i trgovce pojedince; u sporovima između obrtnika
uključujući i sporove između trgovaca pojedinaca, ako se radi o sporu u vezi s
njihovom djelatnošću, osim ako nije riječ o sporovima u kojima prema ovom Zakonu
uvijek sude općinski sudovi (članak 34. stavak 1.), odnosno ako nije riječ o
sporovima za koje je zakonom utvrđena nadležnost nekoga drugog suda.«
Članak 3.
U članku 40. stavak 5. mijenja se i glasi:
»Ako prvostupanjski sud u slučaju iz stavka 4. ovoga članka ne utvrdi vrijednost
predmeta spora na način određen u tom stavku najkasnije do zaključenja glavne
rasprave, smatrat će se da je vrijednost predmeta spora 50.000,00 kn.«
Članak 4.
Naslov iznad članka 61. mijenja se i glasi: »Nadležnost za sporove iz odnosa s
ustrojstvenim jedinicama Oružanih snaga Republike Hrvatske«.
Članak 61. mijenja se i glasi:
»U sporovima iz odnosa s ustrojstvenim jedinicama Oružanih snaga Republike
Hrvatske isključivo je nadležan sud na čijem području se nalazi sjedište
zapovjedništva ustrojstvene jedinice Oružanih snaga Republike Hrvatske.«
Članak 5.
Iza članka 91. dodaje se članak 91.a koji glasi:
»Članak 91.a
Stranka može podnijeti reviziju preko opunomoćenika koji je odvjetnik.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, stranka može sama podnijeti reviziju ako ima
položeni pravosudni ispit, odnosno za nju može reviziju podnijeti kao
opunomoćenik osoba koja ju je prema odredbama ovoga ili kojega drugog zakona
ovlaštena zastupati u tom svojstvu iako nije odvjetnik – ako ima položen
pravosudni ispit.
Stranka, odnosno njezin opunomoćenik iz stavka 2. ovoga članka, dužni su uz
reviziju priložiti izvornik ili presliku potvrde o položenom pravosudnom ispitu,
ako takva potvrda u izvorniku ili preslici već prije nije podnesena sudu u istom
postupku.«
Članak 6.
Iza članka 95. dodaje se članak 95.a koji glasi:
»Članak 95.a
Ako je odvjetniku privremeno obustavljeno pravo na obavljanje odvjetništva, tada
ga zamjenjuje privremeni zamjenik kojem pripadaju sva prava koja ima odvjetnik
kojeg zamjenjuje i bez punomoći stranaka.
Privremeni zamjenik je dužan sudu podnijeti rješenje o postavljanju za
privremenog zamjenika prigodom obavljanja prve radnje u postupku.
Ako odvjetnik prestane obavljati odvjetništvo, tada je preuzimatelj njegova
ureda dužan bez posebne punomoći zastupati stranku najdulje šest mjeseci od dana
kada je odvjetnik prestao obavljati odvjetništvo.
Preuzimatelj ureda dužan je o tome, bez odgode, obavijestiti sud i stranku koju
zastupa.«
Članak 7.
U članku 109. stavak 1. mijenja se i glasi:
»Ako podnesak nije razumljiv ili ne sadržava sve što je potrebno da bi se po
njemu moglo postupiti, sud će podnositelju naložiti da podnesak ispravi odnosno
dopuni u skladu s danom uputom i u tu svrhu mu vratiti podnesak radi ispravka
ili dopune.«
Stavak 2. mijenja se i glasi:
»U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, sud će odrediti rok za ponovno podnošenje
podneska.«
U stavku 4. iza riječi: »roku« briše se točka-zarez i dodaju riječi: »i
ispravljen u skladu s dobivenom uputom suda,«.
Članak 8.
U članku 113. stavci 4. i 5. mijenjaju se i glase:
»Za osobe koje se nalaze na službi u Oružanim snagama Repub­like Hrvatske dan
predaje podneska ustrojstvenoj jedinici Oružanih snaga Republike Hrvatske smatra
se danom predaje sudu.
Odredba stavka 4. ovoga članka odnosi se i na ostale osobe koje se nalaze u
službi u ustrojstvenim jedinicama Oružanih snaga Repub­like Hrvatske u mjestima
u kojima ne postoji redovita pošta.«
Članak 9.
U članku 116. stavku 2. riječi: »po mogućnosti« zamjenjuju se riječima: »u
pravilu«, a riječ: »saopćiti« riječju: »priopćiti«.
Članak 10.
U članku 133. stavku 1. iza riječi: »sudu« briše se točka i dodaju riječi:
»odnosno elektroničkim putem u skladu s posebnim zakonom.«
Članak 11.
U članku 134.a iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
Ako je adresa upisanog sjedišta pravne osobe iz stavka 1. ovoga članka adresa
navedena u tužbi, dostava iz stavka 1. ovog članka neće se ponoviti na tu
adresu, već će se obaviti stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda.«
Dosadašnji stavak 2., koji postaje stavak 3., mijenja se i glasi:
»Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i na fizičke osobe koje
obavljaju određenu registriranu djelatnost (obrtnici, trgovci pojedinci, javni
bilježnici, odvjetnici, liječnici i dr.) kada se tim osobama dostava obavlja u
vezi s tom djelatnošću.«
Članak 12.
U članku 134.b stavku 5. riječ: »odvjetnici« zamjenjuje se riječima: »osobe iz
stavka 1. i 2. ovoga članka«.
Članak 13.
U članku 135. riječi: »njihove komande« zamjenjuju se riječima: »njihova
zapovjedništva«, a riječ: »starješine« zamjenjuje se riječju: »zapovjednika«.
Članak 14.
Članak 141. mijenja se i glasi:
»Ako se fizička osoba koja ne obavlja registriranu djelatnost te fizička osoba
koja obavlja registriranu djelatnost u sporovima koji se ne tiču te djelatnosti
ne zatekne u svom stanu, dostava se obavlja predajom pismena nekome od njezinih
poslovno sposobnih članova kućanstva, koji je dužan primiti pismeno.
Ako se osoba kojoj se pismeno ima dostaviti ne zatekne u svom stanu i ako se ono
ne može predati nekome od njezinih poslovno sposobnih članova domaćinstva,
pismeno se može predati kućepazitelju ili susjedu, ako oni na to pristanu, na
koji način je dostava obavljena.
Ako se dostava obavlja na radnom mjestu osobe kojoj se pismeno ima dostaviti, a
ta se osoba tamo ne zatekne, dostava se može obaviti osobi koja na istom mjestu
radi, ako ona pristane primiti pismeno.
Predaja pismena drugoj osobi nije dopuštena ako ona sudjeluje u parnici kao
protivnik osobe kojoj se dostava ima obaviti.
Osobe kojima se prema odredbama prethodnih stavaka dostava obavi umjesto osobi
kojoj se pismeno ima dostaviti, dužne su pismeno predati toj osobi.«
Članak 15.
Članak 142. mijenja se i glasi:
»Fizičkoj osobi koja ne obavlja registriranu djelatnost te fizičkoj osobi koja
obavlja registriranu djelatnost u sporovima koji se ne tiču te djelatnosti,
tužba, platni nalog, presuda i rješenje protiv kojeg je dopuštena posebna žalba
te pravni lijek, dostavit će se osobno stranci odnosno njezinom zakonskom
zastupniku odnosno opunomoćeniku. Ostala pismena dostavit će se osobno kada je
to ovim Zakonom izričito predviđeno ili kada sud smatra da je zbog priloženih
isprava u izvorniku ili zbog kojega drugog razloga potrebna veća opreznost.
Ako se osoba kojoj se pismeno mora osobno dostaviti ne za­tekne tamo gdje se
dostava prema podacima iz tužbe, odnosno spisa ima obaviti, dostavljač će se
obavijestiti kad bi i na kojem mjestu mogao tu osobu zateći i ostaviti joj kod
jedne od osoba navedenih u članku 141. stavku 1., 2. ili 3. ovoga Zakona pisanu
obavijest da radi primanja pismena bude u određeni dan i sat u svom stanu
odnosno na svome radnom mjestu. Ako i nakon toga dostavljač ne zatekne osobu
kojoj se pismeno ima dostaviti, postupit će se prema odredbama članka 141. ovoga
Zakona, na koji način je dostava obavljena.
Ako pismeno iz stavka 1. ovoga članka treba dostaviti fizičkim osobama koje
obavljaju registriranu djelatnost u vezi s tom djelatnošću, dostava se obavlja
prema odredbama članka 134. i 134.a ovoga Zakona, ako posebnim odredbama ovoga
Zakona nije drukčije određeno.«
Članak 16.
Članak 143. mijenja se i glasi:
»Ako se osobama iz članka 141. i 142. ovoga Zakona dostava ne uspije obaviti
prema odredbama tih članaka, dostava će im se iznova pokušati obaviti na adresi
njihova prebivališta u Republici Hrvatskoj prema podacima o njihovu prebivalištu
koji će se pribaviti iz evidencija Ministarstva unutarnjih poslova.
Ako se osobama iz članka 141. i 142. ovoga Zakona ponovna dostava prema
odredbama tih članaka ne uspije obaviti ni na adresi iz stavka 1. ovoga članka,
dostava će se tim osobama pokušati još jednom obaviti prema odredbama tih
članaka nakon isteka roka od trideset dana. Ako se ni ta ponovljena dostava ne
uspije obaviti, dostava će se obaviti stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda.
Smatrat će se da je dostava obavljena istekom osmog dana od dana stavljanja
pismena na oglasnu ploču suda.
Ako prema podacima iz evidencija Ministarstva unutarnjih poslova proizlazi da je
osoba iz stavka 1. ovoga članka prijavila boravište u kojem drugom mjestu u
Republici Hrvatskoj ili da je prijavila koje drugo mjesto ili način na koji joj
se dostava može obaviti (članak 143.a), dostava će se toj osobi prema odredbi
stavka 1. ovoga članka pokušati obaviti na adresi njezina upisana boravišta,
odnosno na drugom prijavljenom mjestu ili na drugi prijavljeni način (članak
143.a). Ako dostava ne uspije ni na adresi boravišta, odnosno na drugom
prijavljenom mjestu ili na drugi prijavljeni način, postupit će se prema odredbi
stavka 2. ovoga članka.
Ako se adresa navedena u tužbi prema podacima iz evidencija Ministarstva
unutarnjih poslova ne razlikuje od adrese prebivališta, a osoba kojoj se dostava
ima obaviti nije prijavila adresu boravišta u Republici Hrvatskoj, odnosno drugo
mjesto ili način na koji joj se dostava može obaviti (članak 143.a), dostava će
joj se još jednom pokušati obaviti na adresi iz tužbe nakon isteka roka od
petnaest dana prema odredbama članka 141. ili 142. ovoga Zakona. Ako ni ta
dostava ne uspije, dostava će se obaviti prema odredbi stavka 2. ovoga članka.«
Članak 17.
Iza članka 143. dodaju se članci 143.a i 143. b, koji glase:
»Članak 143.a
Svaka fizička osoba, neovisno o tome obavlja li ili ne obavlja registriranu
djelatnost, ovlaštena je zatražiti od policijske uprave nadležne prema mjestu
njena prijavljena prebivališta ili boravišta da u svojim evidencijama o
prebivalištu i boravištu građana zabilježi njezinu izjavu da se dostave za nju u
sudskim postupcima obavljaju na određenoj adresi ili određenim osobama na
određenoj adresi u Republici Hrvatskoj.
Kao osoba kojoj se umjesto fizičkoj osobi iz stavka 1. ovoga članka može
obavljati dostava, može se naznačiti određeni javni bilježnik, odvjetnik ili
bilo koja poslovno sposobna fizička osoba, odnosno pravna osoba koja je
registrirana za obavljanje djelatnosti primanja pismena za druge osobe. Takva
pravna osoba može biti i pošta.
Fizička osoba iz stavka 1. ovoga članka dužna je uz izjavu iz stavka 1. ovoga
članka priložiti i izjavu s ovjerenim potpisom osobe iz stavka 2. ovoga članka o
tome da pristaje obavljati poslove preuzimanja pismena u sudskim postupcima za
tu fizičku osobu, osim ako takvu izjavu daje javni bilježnik, odvjetnik ili
pravna osoba koja je registrirana za obavljanje djelatnosti primanja pismena za
druge osobe.
Dostava osobi ovlaštenoj za preuzimanje pismena obavlja se po pravilima ovoga
Zakona o dostavi onoj vrsti fizičkih ili pravnih osoba kojoj pripadaju. Dostava
javnom bilježniku ili odvjetniku kao osobi ovlaštenoj za preuzimanje pismena,
obavlja se po pravilima o dostavi fizičkim osobama koje obavljaju registriranu
djelatnost.
Ako osoba iz stavka 5. ovoga članka odbije primiti pismeno, dostava će se
obaviti stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda. Smatrat će se da je pismeno
dostavljeno istekom roka od osam dana od dana stavljanja pismena na oglasnu
ploču suda.
Ministar nadležan za unutarnje poslove posebnim će pravilnikom propisati način
zaprimanja izjava iz ovoga članka, te načine davanja podataka o prebivalištu,
boravištu, odnosno drugom mjestu ili načinu dostave fizičkih osoba protiv kojih
se namjerava pokrenuti sudski postupak iz članka 143.b ovoga Zakona.
Članak 143.b
Od policijske uprave se, uz predočenje dokaza o postojanju pravnog interesa,
može zatražiti podatak o prebivalištu ili boravištu osobe kojoj je potrebno
izvršiti dostavu u parničnom postupku.
Policijska uprava će zaprimljeni pisani zahtjev riješiti prema odredbama
posebnog propisa.«
Članak 18.
Članak 144. mijenja se i glasi:
»Kad osoba kojoj je pismeno upućeno, odnosno poslovno sposobni član njezina
kućanstva, odnosno ovlaštena osoba ili radnik državnog tijela, fizičke ili
pravne osobe bez zakonitog razloga odbije primiti pismeno, dostavljač će to
naznačiti na pismenu i vratiti ga sudu, a u stanu ili prostorijama gdje ta osoba
radi, odnosno u sandučiću će ostaviti obavijest o pokušanoj dostavi s
upozorenjem da će se dostava obaviti preko oglasne ploče suda.
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka dostava će se obaviti stavljanjem pismena na
oglasnu ploču suda. Smatrat će se da je dostava obavljanja istekom roka od osam
dana od dana stavljanja pismena na oglasnu ploču suda.«
Članak 19.
U članku 186.a stavci 1., 2. i 3. mijenjaju se i glase:
»Osoba koja namjerava podnijeti tužbu protiv Republike Hrvatske dužna se je
prije podnošenja tužbe obratiti sa zahtjevom za mirno rješenje spora državnom
odvjetništvu koje je stvarno i mjesno nadležno za zastupanje na sudu pred kojim
namjerava podnijeti tužbu protiv Republike Hrvatske, osim u slučajevima u kojima
je posebnim propisima određen rok za podnošenje tužbe. Zahtjev za mirno rješenje
spora mora sadržavati sve ono što mora sadržavati tužba.
Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka se podnosi nadležnom državnom odvjetništvu,
sukladno odredbama Zakona o državnom odvjetništvu. Ako je zahtjev iz stavka 1.
ovoga članka podnesen nenadležnom državnom odvjetništvu, ono će zahtjev
dostaviti nadležnom državnom odvjetništvu uz obavijest stranci.
Podnošenjem zahtjeva iz stavka 1. zastarijevanje zastaje.«
Iza stavka 7. dodaju se stavci 8. i 9. koji glase:
»Odredbe prethodnih stavaka ovoga članka na odgovarajući način će se
primjenjivati i u slučajevima u kojima Republika Hrvatska namjerava tužiti neku
osobu s prebivalištem ili sjedištem u Republici Hrvatskoj.
Kad osoba iz stavka 8. ovoga članka nagodbom preuzima obvezu prema Republici
Hrvatskoj, takva nagodba je ovršna isprava kada dužnik ovjeri svoj potpis. Kada
Republika Hrvatska nagodbom preuzima obvezu prema drugoj stranci, takva je
nagodba ovršna isprava kada je potpiše ovlaštena osoba u nadležnom državnom
odvjetništvu i kada se njezin potpis ovjeri pečatom toga državnog odvjetništva.«
Članak 20.
Iza članka 186.c dodaju se članci 186.d do 186.g koji glase:
»Članak 186.d
Sud može tijekom cijeloga parničnog postupka strankama predložiti da spor riješe
u postupku mirenja pri sudu.
Ako stranke suglasno predlože ili prihvate spor riješiti mirnim putem pred
sudom, bez odgode će se odrediti ročište radi pokušaja mirenja na koje se
pozivaju stranke, njihovi zastupnici i opunomoćenici ukoliko ih imaju.
Postupak mirenja pred sudom vodi sudac izmiritelj određen s liste sudaca
izmiritelja koju utvrđuje predsjednik suda godišnjim rasporedom poslova.
Nagodba sklopljena pred sucem izmiriteljem je sudska nagodba.
Članak 186.e
Stranke mogu nakon podnošenja pravnog lijeka suglasno podnijeti prijedlog za
postupak mirenja pred sucem izmiriteljem suda nadležnog za odlučivanje o pravnom
lijeku.
Ako mirenje ne uspije, sudac izmiritelj ne smije sudjelovati u donošenju odluke
o pravnom lijeku.
Članak 186.f
Ako su stranke u parničnom postupku priložile sporazum kojim predlažu mirenje
pri nekom od centara za mirenje, sud će stranke uputiti da se u roku od osam
dana obrate predloženom centru za mirenje i zastat će s postupkom do okončanja
postupka mirenja pred izabranim centrom za mirenje.
Stranke su dužne obavijestiti sud o obraćanju izabranom centru za mirenje u
daljnjem roku od osam dana.
Ako mirenje pred izabranim centrom za mirenje uspije, stranke će pred sudom koji
je stranke uputio na mirenje zaključiti sudsku nagodbu.
Ako mirenje pred izabranim centrom za mirenje ne uspije, bez odgode će se o tome
obavijestiti sud koji je stranke uputio na mirenje radi nastavka parničnog
postupka.
Članak 186.g
Na postupke mirenja pred sucem izmiriteljem na odgovarajući način se primjenjuju
odredbe Zakona o mirenju (»Narodne novine«, br. 163/03.), ako ovim Zakonom nije
drukčije određeno.«
Članak 21.
U članku 215.b iza stavka 5. dodaje se stavak 6. koji glasi:
»U rješenju o obustavi postupka sud će odlučiti da svaka stranka snosi svoje
troškove u postupku koji je prethodio donošenju rješenja o obustavi. Troškove
postupka u povodu rješenja o obustavi snosi ona stranka koja je dala povoda za
provedbu tog postupka.«
Članak 22.
U članku 255. stavak 1. mijenja se i glasi:
»Sud će kazniti novčanom kaznom od 500,00 do 10.000,00 kuna vještaka koji ne
dođe na ročište iako je uredno pozvan, a izostanak ne opravda, vještaka koji bez
opravdanog razloga odbije vještačiti te vještaka koji svoj nalaz i mišljenje bez
opravdanog razloga ne podnese u roku koji mu je odredio sud.«
Iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi:
»U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, na odgovarajući način se primjenjuju
odredbe članka 10. ovoga Zakona.«
Članak 23.
U članku 279. iza riječi: »izostanka,« dodaju se riječi: »presudu bez održavanja
rasprave«.
Članak 24.
U članku 318. stavak 1. mijenja se i glasi:
»Ako osoba koja sudjeluje u postupku u podnesku ili na ročištu vrijeđa sud ili
druge sudionike u postupku, ometa rad ili se ne pokorava naredbama suda za
održavanje reda, odnosno ako to učini osoba koja prisustvuje ročištu, sud će je
opomenuti ili kazniti novčanom kaznom od 500,00 do 10.000,00 kuna, a može je i
udaljiti i kazniti tom novčanom kaznom.«
Iza stavka 5. dodaje se stavak 6. koji glasi:
»Odredbe članka 10. ovoga Zakona, na odgovarajući način se primjenjuju i u
slučajevima iz stavka 1. ovoga članka.«
Članak 25.
Članak 320. mijenja se i glasi:
»Ovlaštenja koja za održavanje reda na glavnoj raspravi ima sudac pojedinac,
odnosno predsjednik vijeća i vijeće pripadaju sucu pojedincu na pripremnom
ročištu odnosno predsjedniku vijeća na pripremnom ročištu i na ročištu izvan
glavne rasprave, a i zamoljenom sucu.«
Članak 26.
U članku 321. stavku 1. riječi: »prvog stupnja« brišu se.
Članak 27.
Iza članka 373. dodaju se članci 373.a, 373.b i 373.c koji glase:
»Članak 373.a
Drugostupanjski će sud presudom odbiti žalbu i potvrditi prvostupanjsku presudu,
odnosno presudom će preinačiti prvostupanjsku presudu ako prema stanju spisa
nađe:
1) da bitne činjenice među strankama nisu sporne, ili
2) da ih je moguće utvrditi i na temelju isprava i posredno izvedenih dokaza
koji se nalaze u spisu, neovisno o tome je li prvostupanjski sud prigodom
donošenja svoje odluke uzeo u obzir i te isprave, odnosno posredno izvedene
dokaze.
Prigodom donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka, drugostupanjski je sud
ovlašten uzeti u obzir i činjenice o postojanju kojih je prvostupanjski sud
izveo nepravilan zaključak na temelju drugih činjenica koje je po njegovoj
ocjeni pravilno utvrdio.
U slučaju u kojem su ispunjeni uvjeti za donošenje presude iz stavka 1. ovoga
članka, drugostupanjski sud će je donijeti i ako nađe da postoji bitna povreda
odredaba parničnoga postupka iz članka 354. stavka 2. točke 11. ovoga Zakona.
Članak 373.b
Drugostupanjski sud odlučuje o žalbi, u pravilu, bez rasprave.
Kad vijeće drugostupanjskog suda nađe da je radi pravilnog utvrđivanja
činjeničnog stanja potrebno da se pred drugostupanjskim sudom ponove već
izvedeni dokazi, zakazat će raspravu pred drugostupanjskim sudom.
Članak 373.c
Na raspravu se pozivaju stranke, odnosno njihovi zakonski zastupnici ili
opunomoćenici, a i oni svjedoci i vještaci za koje sud odluči da se saslušaju.
Ako s rasprave izostane jedna stranka ili obje stranke, sud će raspravljati o
žalbi i donijeti odluku uzimajući u obzir osobito ono što je izneseno u žalbi i
u odgovoru na žalbu.
Rasprava pred drugostupanjskim sudom počinje izvještajem izvjestitelja, koji
izlaže stanje stvari ne dajući svoje mišljenje o osnovanosti žalbe.
Nakon toga pročitat će se presuda ili dio presude na koji se odnosi žalba, a
prema potrebi i zapisnik o glavnoj raspravi pred prvostupanjskim sudom. Zatim će
žalitelj obrazložiti svoju žalbu, a protivna stranka odgovor na žalbu.«
Članak 28.
U članku 375. iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi:
»U slučajevima iz stavka 2. i 3. ovoga članka drugostupanjski sud će u rješenju
određeno navesti koje radnje prvostupanjski sud treba izvesti u ponovnom
postupku i za to dati razloge, a pod pretpostavkama iz članka 7. ovoga Zakona.
Drugostupanjski će sud, ovisno o žalbenim razlozima, određeno naznačiti i
shvaćanje o primjeni materijalnog prava.«
Članak 29.
Članak 382. mijenja se i glasi:
»Stranke mogu podnijeti reviziju protiv drugostupanjske presude:
1) ako vrijednost predmeta spora pobijanog dijela presude prelazi 100.000,00
kuna,
2) ako je presuda donesena u sporu koji je pokrenuo radnik protiv odluke o
postojanju ugovora o radu, odnosno prestanku radnog odnosa ili radi utvrđenja
postojanja radnog odnosa,
3) ako je drugostupanjska presuda donesena prema odredbama članka 373.a i 373.b
ovoga Zakona.
U slučajevima u kojima je ne mogu podnijeti prema odredbi stavka 1. ovoga
članka, stranke mogu podnijeti reviziju protiv drugostupanjske presude ako
odluka u sporu ovisi o rješenju nekoga materijalnopravnog ili postupovnopravnog
pitanja važnog za osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti
građana, primjerice:
1) ako o tom pitanju revizijski sud još uvijek nije zauzeo shvaćanje odlučujući
u pojedinim predmetima ili na odjelskoj ili općoj sjednici, a riječ je o pitanju
o kojemu postoji različita praksa drugostupanjskih sudova,
2) ako o tom pitanju revizijski sud još uvijek nije zauzeo shvaćanje, a moglo bi
se očekivati da bi u praksi drugostupanjski sudovi mogli o njemu imati različita
shvaćanja, npr. zbog mogućnosti različitoga tumačenja određenih zakonskih
odredaba,
3) ako je o tom pitanju revizijski sud već zauzeo shvaćanje, ali je odluka
drugostupanjskoga suda utemeljena na shvaćanju koje nije podudarno s tim
shvaćanjem,
4) ako je o tom pitanju revizijski sud već zauzeo shvaćanje i presuda se
drugostupanjskoga suda temelji na tom shvaćanju, ali bi – osobito uvažavajući
razloge iznijete tijekom prethodnoga prvostupanjskoga i žalbenoga postupka, zbog
promjene u pravnom sustavu uvjetovane novim zakonodavstvom ili međunarodnim
sporazumima te odlukom Ustavnoga suda Republike Hrvatske ili Europskoga suda za
ljudska prava – trebalo preispitati sudsku praksu.
U reviziji iz stavka 2. ovoga članka stranka treba određeno naznačiti pravno
pitanje zbog kojeg ju je podnijela i izložiti razloge zbog kojih smatra da je
ono važno za osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti građana.
Revizija se podnosi u roku od trideset dana od dostave drugostupanjske presude.«
Članak 30.
Članak 385. mijenja se i glasi:
»Protiv drugostupanjske presude protiv koje se može podnijeti revizija iz članka
382. stavka 1. ovoga Zakona revizija se može podnijeti:
1) zbog bitne povrede odredaba parničnog postupka iz članka 354. stavka 2. ovoga
Zakona, osim ako se povreda odnosi na stvarnu i mjesnu nadležnost (članak 354.
stavak 2. točka 3.), ako je prvostupanjski sud protivno odredbama ovoga Zakona
donio presudu bez održavanja rasprave (članak 354. stavak 2. točka 5.) ili ako
je odlučeno o zahtjevu o kojemu već teče parnica (članak 354. stavak 2. točka
9.),
2) zbog bitne povrede odredaba parničnog postupka iz članka 354. stavka 1. ovoga
Zakona koja je učinjena u postupku pred drugostupanjskim sudom,
3) zbog pogrešne primjene materijalnog prava.
Protiv drugostupanjske presude protiv koje se može podnijeti revizija iz članka
382. stavka 1. ovoga Zakona kojom se potvrđuje prvostupanjska presuda revizija
se zbog bitne povrede odredaba parničnog postupka iz članka 354. stavka 2. točke
6., 7., 8., 10., 11. i 12. ovoga Zakona može podnijeti samo ako je podnositelj
revizije zbog tih povreda žalbom pobijao prvostupanjsku presudu, ili ako su te
povrede učinjene tek u drugostupanjskom postupku.
Protiv drugostupanjske presude protiv koje se može podnijeti revizija iz članka
382. stavka 1. ovoga Zakona kojom se potvrđuje presuda na temelju priznanja ili
presuda na temelju odricanja revizija se može izjaviti samo iz razloga iz stavka
1. točke 1. i 2. ovoga članka.«
Članak 31.
U članku 387. iza riječi: »reviziji« dodaju se riječi: »iz članka 382. stavka 1.
ovoga Zakona«.
Članak 32.
U članku 389. iza stavka 1. dodaju se novi stavci 2. i 3. koji glase:
»Revizija je nepravovremena ako nije podnesena u roku koji je određen za njeno
podnošenje (članak 382. stavak 4.).
Revizija je nepotpuna ako se na temelju nje ne može utvrditi koja se presuda
pobija i ako nije potpisana.«
Dosadašnji stavak 2., koji postaje stavak 4., mijenja se i glasi:
»Revizija je nedopuštena ako ju je podnijela osoba koja nije ovlaštena na
podnošenje revizije ili osoba koja je odustala od revizije ili ako osoba koja je
podnijela reviziju nema pravni interes za podnošenje revizije.«
Dosadašnji stavak 3. briše se.
Članak 33.
U članku 392. stavku 1. riječi: »nedopuštenu ili neobrazloženu (članak 386.)«
zamjenjuju se riječima: »i nedopuštenu (članak 386.)«.
Stavak 2. mijenja se i glasi:
»Reviziju podnesenu protiv drugostupanjske presude iz članka 382. stavka 2.
ovoga Zakona vijeće sastavljano od tri suca Vrhovnoga suda odbacit će
obrazloženim rješenjem ako ocijeni da pravno pitanje zbog kojega je ona
izjavljena nije važno za osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti
građana.«
Iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»Ako nađe da samo neko od više istaknutih pravnih pitanja nije važno za
osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti građana, revizija će se
odbaciti samo glede toga pitanja.«
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.
Članak 34.
Članak 392.a mijenja se i glasi:
»U povodu revizije iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona revizijski sud ispituje
pobijanu presudu samo u onom dijelu u kojem se ona pobija revizijom i u
granicama razloga određeno navedenih u reviziji, pazeći po službenoj dužnosti na
pogrešnu primjenu materijalnog prava i na bitne povrede odredaba parničnog
postupka iz članka 354. stavka 2. točke 8. ovoga Zakona.
U povodu revizije iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona revizijski sud ispituje
pobijanu presudu samo u dijelu u kojem se pobija revizijom i samo zbog pitanja
koje je važno za osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti građana
zbog kojeg je podnesena.«
Članak 35.
U članku 394. stavcima 1., 2. i 3. iza riječi: »Ako« dodaju se riječi i brojke:
»u povodu revizije iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona«.
Iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi:
»Ako u povodu revizije iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona utvrdi da je u
postupku pred prvostupanjskim ili drugostupanjskim sudom počinjena bitna povreda
odredaba parničnog postupka iz članka 385. stavak 1. ovoga Zakona na koju se
odnosi postupovnopravno pitanje zbog kojega je dopuštena, revizijski će sud,
ovisno o vrsti te bitne povrede, odlučiti primjenjujući na odgovarajući način
odredbe stavka 1. do 3. ovoga članka.«
Članak 36.
Iza članka 396. dodaje se članak 396.a koji glasi:
»Članak 396.a
Kad odbije reviziju iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona revizijski sud se
može, umjesto posebnog obrazloženja, pozvati na razloge iz prvostupanjske,
odnosno drugostupanjske presude, ako ih prihvaća.
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, revizijski sud je dužan na internetskim
stranicama objaviti razloge nižestupanjske odluke ili odluka na koje se poziva.
Ako odbije reviziju zbog toga što smatra da ne postoje u njoj istaknute povrede
odredaba parničnog postupka, revizijski sud mora glede toga obrazložiti svoju
odluku samo onda ako se na tu povredu stranka nije pozvala već u žalbi ili ako
se u reviziji tvrdi da je povreda učinjena u postupku pred drugostupanjskim
sudom.«
Članak 37.
Članak 433.a mijenja se i glasi:
»Kad utužuje novčane tražbine po osnovi radnog odnosa koje se utvrđuju u bruto
iznosu, radnik ih je dužan utužiti u tom iznosu. Ako utužuje novčane tražbine po
osnovi radnog odnosa, ne navodeći da zahtijeva bruto iznos, smatra se da je
utužio bruto iznos.
Primjerak pravomoćne presude kojom je odlučio o zahtjevu radnika iz stavka 1.
ovoga članka sud će dostaviti i poreznoj upravi.«
Članak 38.
U članku 435. stavak 2. briše se
Članak 39.
U članku 443. stavak 4. mijenja se i glasi:
»Protiv rješenja donesenih u parnicama zbog smetanja posjeda dopuštena je samo
revizija iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona ako su ispunjeni uvjeti iz članka
400. ovoga Zakona.«
Članak 40.
U članku 457. dodaje se stavak 2. koji glasi:
»U postupku u sporovima male vrijednosti provodit će se prethodni postupak uz
odgovarajuću primjenu glave dvadesete ovoga Zakona o pripremanju glavne
rasprave, ako odredbama ove glave nije drukčije određeno.«
Članak 41.
U članku 458., članku 460. i članku 464. brojka: »5.000,00« zamjenjuje se
brojkom: »10.000,00«.
Članak 42.
Iza članka 461. dodaju se članci 461.a do 461.m koji glase:
»Članak 461.a
U postupku u sporovima male vrijednosti stranke su dužne iznijeti činjenice na
kojima temelje svoje zahtjeve i predložiti dokaze kojima se utvrđuju te
činjenice, najkasnije do zaključenja prethodnog postupka (članak 461.k stavak
1.).
Članak 461.b
U postupku u sporovima male vrijednosti sud se može, po službenoj dužnosti ili u
povodu prijedloga stranke, oglasiti stvarno i mjesno nenadležnim najkasnije do
upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari.
Odredba članka 34.b točka 5. ovoga Zakona primjenjuje se i u slučaju iz stavka
1. ovoga članka.
Članak 461.c
U postupku u sporovima male vrijednosti protutužba (članak 189. stavak 1.) se
može podnijeti do zaključenja prethodnog postupka (članak 461.k).
U postupku u sporovima male vrijednosti tužitelj može preinačiti tužbu do
zaključenja prethodnog postupka (članak 461.k). Ako je tužba preinačena na
ročištu na kojem tuženik nije nazočan, sud neće odgoditi ročište, već će o
preinaci odlučiti neovisno o tome što se tuženik nije izjasnio o preinaci
(članak 190. stavak 2.).
U postupku u sporovima male vrijednosti tužitelj može sve do zaključenja
prethodnog postupka (članak 461.k) svoju tužbu preinačiti i tako da umjesto
prvobitnog tuženika tuži drugu osobu.
Članak 461.d
U postupku u sporovima male vrijednosti tuženik može imenovati prethodnika
(članak 210. stavak 1.) do upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari
(članak 461.h).
Članak 461.e
U postupku u sporovima male vrijednosti sud može do zaključenja prethodnoga
postupka, kad ocijeni da je to svrhovito za pravilno rješenje spora, upozoriti
stranke na njihovu dužnost da iznesu činjenice i predlože dokaze na kojima
temelje svoje zahtjeve ili kojima pobijaju navode i dokaze protivnika (članak
219. stavak 2.).
Članak 461.f
U postupku u sporovima male vrijednosti sud će tijekom pripremanja glavne
rasprave uvijek zakazati pripremno ročište, u skladu s ovim Zakonom.
Na ročištu iz stavka 1. ovoga članka sud može donositi sve odluke koje može
donijeti i na glavnoj raspravi.
Članak 461.g
U postupku u sporovima male vrijednosti sud će u pozivu iz članka 284. stavka 1.
ovoga Zakona tuženika pozvati da već u odgovoru na tužbu iznese sve bitne
činjenice i da predloži sve važne dokaze te će upozoriti da stranke nakon
zaključenja prethodnog postupka ne mogu iznositi nove činjenice i predlagati
nove dokaze.
U pozivu iz stavka 1. ovoga članka sud će uvijek odrediti i ročište koje će se
održati ako tuženik pravodobno podnese odgovor na tužbu (članak 286.), odnosno,
ako tuženik ne podnese pravodobno odgovor na tužbu, na tom će ročištu objaviti
presudu zbog ogluhe čiji će pisani otpravak dostaviti izravno strankama. Taj će
se poziv dostaviti i tužitelju.
Na ročištu iz stavka 2. ovoga članka objavit će se presuda zbog ogluhe i ako
izostanu jedna ili obje stranke. Na tom ročištu strankama će se uručiti i pisani
otpravak presude. Ako se to bude moglo učiniti, na tom će se ročištu odrediti
novo ročište za uručenje presude. Stranke se o ročištu za uručenje presude neće
posebno obavještavati. Stranci izostaloj s ročišta za uručenje presude dostava
presude će se obaviti stavljanjem presude na oglasnu ploču suda.
Ako s ročišta za uručenje presude izostane stranka koju kao opunomoćenik zastupa
odvjetnik kojemu se dostava obavlja preko pretinca u sudu kojem treba uručiti
presudu (članak 134.b stavak 2.), dostava će se obaviti na način propisan
odredbom članka 134.b. ovoga Zakona.
Smatrat će se da je dostava obavljena istekom osmog dana od dana stavljanja
presude na oglasnu ploču suda.
U pozivu iz stavka 1. ovoga članka stranke će se upozoriti da će se, ako tuženik
podnese odgovor na tužbu, zakazano ročište održati te da će se na tom ročištu,
ako za to budu ispunjeni uvjeti, zaključiti prethodni postupak i provesti glavna
rasprava. U tom pozivu stranke će se upozoriti i na način dostave presude zbog
ogluhe prema odredbi stavka 4. ovoga članka.
U slučaju iz članka 284. stavka 2. ovoga Zakona sud će zakazati pripremno
ročište.
Na ročištu iz stavka 2. ovoga članka presudu može objaviti i uručiti strankama i
sudski savjetnik.
Članak 461.h
U postupku u sporovima male vrijednosti u slučajevima za koje je ovim Zakonom
predviđeno da stranka može staviti određeni prigovor ili prijedlog ili poduzeti
kakvu drugu parničnu radnju dok se tuženik ne upusti u raspravljanje o glavnoj
stvari, takav prigovor, odnosno prijedlog stranka može staviti, odnosno poduzeti
drugu parničnu radnju, dok tuženik na pripremnom ročištu ne završi svoj odgovor
na tužbu.
Na pripremnom ročištu prigovor radi prebijanja ili prigovor zastare se mogu
istaknuti do donošenja rješenja o zaključenju prethodnoga postupka. Drugi
materijalnopravni prigovori mogu se isticati i nakon toga ali se radi njihova
opravdanja ne mogu iznositi nove činjenice niti se mogu predlagati novi dokazi.
Članak 461.i
U postupku u sporovima male vrijednosti sudac pojedinac će postavljanjem pitanja
i na drugi svrsishodan način nastojati da se tijekom pripremnog ročišta iznesu
sve odlučne činjenice, da se dopune nepotpuni navodi stranaka o važnim
činjenicama, da se označe ili dopune dokazna sredstva koja se odnose na navode
stranaka i, uopće, da se dadu sva razjašnjenja potrebna za utvrđenje činjeničnog
stanja važnog za odluku. U mjeri u kojoj je to potrebno radi ostvarivanja toga
cilja, sud će sa strankama razmotriti i pravna pitanja spora.
Članak 461.j
Ako ocijeni da je to potrebno, sud može odgoditi pripremno ročište.
U rješenju o odgodi toga ročišta sud će odmah zakazati novo pripremno ročište.
Pripremno ročište može se odgoditi samo jednom.
Članak 461.k.
U postupku u sporovima male vrijednosti, po okončanju pripremnog ročišta, sud će
rješenjem zaključiti prethodni postupak.
Ako ocijeni da je to s obzirom na okolnosti slučaja moguće, sud može na
pripremnom ročištu zaključiti prethodni postupak i na istom ročištu održati
glavnu raspravu.
Članak 461.l
U postupku u sporovima male vrijednosti ročište za glavnu raspravu sud zakazuje
u rješenju o zaključenju prethodnog postupka (članak 461.k).
Sud će na ročište pozvati stranke, svjedoke i vještake koje je odlučio pozvati
na glavnu raspravu.
Odredbe članka 286. ovoga Zakona na odgovarajući način primjenjuju se i pri
zakazivanju ročišta za glavnu raspravu.
Članak 461.m
U postupku u sporovima male vrijednosti sud može naložiti tuženiku izvršenje
određene činidbe samo ako je ona dospjela do zaključenja prethodnog postupka.«
Članak 43.
U članku 463. riječi: »glavnoj raspravi« zamjenjuju se riječju: »ročištu«.
Članak 44.
U članku 465. stavku 1. riječi: »za glavnu raspravu« brišu se.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»U pozivu za ročište navest će se, između ostalog, da će se smatrati da je
tužitelj povukao tužbu ako ne dođe na prvo ročište, da se u postupku u sporovima
male vrijednosti ne primjenjuju odredbe o mirovanju postupka i da u tom postupku
stranke trebaju sve činjenice i dokaze iznijeti do zaključenja prethodnog
postupka, te da se odluka može pobijati samo zbog bitne povrede odredaba
parničnog postupka i zbog pogrešne primjene materijalnog prava.«
Članak 45.
U članku 466. stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 2.
Članak 46.
U članku 467. stavak 7. mijenja se i glasi:
»Protiv odluke drugostupanjskog suda dopuštena je samo revizija iz članka 382.
stavka 2. ovoga Zakona.«
Članak 47.
U članku 495. iza riječi: »brzojavom« stavlja se zarez i dodaju se riječi:
»elektroničkim putem u skladu s posebnim zakonom«.
Članak 48.
Iza članka 495. dodaje se članak 495.a koji glasi:
»Članak 495.a
Ako prvostupanjski sud u slučaju iz članka 40. stavka 4. ovoga Zakona ne utvrdi
vrijednost predmeta spora na način određen u toj odredbi najkasnije do
zaključenja glavne rasprave, smatrat će se da je vrijednost predmeta spora
100.000,00 kuna.«
Članak 49.
Ispred PETOG DIJELA dodaje se DIO ČETVRTI – A – i Glava trideset treća, članak
507.a i naslov iznad njega, članak 507.b, 507.c, 507.ć, 507.č, 507.d. i naslov
iznad njega, članak 507.e, 507.f, 507.g, 507.h, 507.i i naslov iznad njega,
članak 507.j, 507.k, 507.l, 507.lj, 507.m, 507.n, 507.nj, 507.o i naslov iznad
njega, članak 507.p, 507.r, 507.s, 507.š, 507.t, 507.u, 507.v, 507.z i 507.ž.
koji glase:
»DIO ČETVRTI – A
EUROPSKI PARNIČNI POSTUPCI
Glava trideset treća
POSEBNE ODREDBE O OSTVARIVANJU PRAVOSUDNE
SURADNJE U EUROPSKOJ UNIJI
Posebne odredbe o dostavi prema Uredbi (EU) br. 1393/2007 Europskoga parlamenta
i Vijeća od 13. studenoga 2007. o dostavi sudskih i izvansudskih isprava u
građanskim i trgovačkim predmetima u državama članicama (»dostava isprava«) i o
ukidanju Uredbe vijeća (EZ) Vijeća br. 1348/2000 (u daljnjem tekstu: Uredba br.
1393/2007.)
Članak 507.a
U smislu ovoga odjeljka:
1. izraz »otpremno mjesto« znači službene osobe, tijela ili druge osobe koje su
ovlaštene za otpremu sudskih ili izvansudskih pismena koje treba dostaviti u
drugoj državi članici,
2. izraz »prijamno mjesto« znači službenu osobu, tijelo ili druge osobe koje su
nadležne za preuzimanje sudskih ili izvansudskih pismena iz neke druge države
članice (članak 2. Uredbe br. 1393/2007.).
Članak 507.b
Dostava pismena prema odredbi članka 13. stavka 1. Uredbe br. 1393/2007 koju
treba obaviti u Republici Hrvatskoj dopuštena je samo ako je adresat kojemu se
treba obaviti državljanin države članice otpreme pismena.
Članak 507.c
Dostava pismena prema odredbi članka 14. Uredbe br. 1393/2007 dokazuje se
povratnicom ili jednakovrijednom ispravom.
Ispravu koju prijamno mjesto u Republici Hrvatskoj treba dostaviti ili predati
radi dostave u smislu odredbe članka 7. stavka 1. Uredbe br. 1393/2007. može se
dostaviti i preporučenom pošiljkom s povratnicom.
Članak 507.ć
Za dostavu u inozemstvo kao hrvatska otpremna mjesta u smislu odredbe članka 2.
stavka 1. Uredbe br. 1393/2007. nadležni su:
1. za sudska pismena sud koji treba obaviti dostavu,
2. za izvansudske isprave općinski sud na čijem području ima prebivalište ili
uobičajeno boravište, odnosno sjedište osoba kojoj treba dostaviti pismeno,
3. za pismena koja su potvrdili ili izdali javni bilježnici općinski sud na
čijem području je njihovo sjedište.
Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske može za obavljanje poslova iz
stavka 1. točke 2. i 3. ovoga članka ovlastiti samo jedan ili samo neki od
općinskih sudova s područja jednog ili više županijskih sudova.
Za dostavu u Republici Hrvatskoj, hrvatsko prijamno mjesto u smislu odredbe
članka 2. stavka 2. Uredbe br. 1393/2007 je općinski sud na čijem području se
pismena trebaju dostaviti.
Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske može za obavljanje poslova iz
stavka 3. ovoga članka ovlastiti samo jedan ili samo neki od općinskih sudova s
područja jednog ili više županijskih sudova.
Središnje mjesto u Republici Hrvatskoj u smislu odredaba članka 3. Uredbe br.
1393/2007. je ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa.
Članak 507.č
U Republici Hrvatskoj nije dopuštena dostava u smislu odredbe članka 15. stavka
1. Uredbe br. 1393/2007.
Izvođenje dokaza prema Uredbi (EZ) br. 1206/2001 Vijeća od 28. svibnja 2001. o
suradnji između sudova država članica u području izvođenja dokaza u građanskim i
trgovačkim predmetima (u daljnjem tekstu: Uredba 1206/2001.)
Članak 507.d
Kad se izvođenje dokaza treba obaviti prema Uredbi br. 1206/2001, sud može:
1. zatražiti izvođenje dokaza neposredno od nadležnog suda u drugoj državi
članici, ili
2. u skladu s pretpostavkama iz članka 17. Uredbe br. 1206/2001 zatražiti
neposredno izvođenje dokaza u drugoj državi članici.
Članak 507.e
Sudac pojedinac ili ovlašteni član vijeća hrvatskoga suda koji zahtijeva
izvođenje dokaza može, u slučajevima na koje se primjenjuje Uredba br.
1206/2001. i u skladu s tom Uredbom, biti nazočan i sudjelovati u izvođenju
dokaza putem zamoljenoga stranog suda. Stranke, njihovi zastupnici kao i
vještaci mogu pri tome sudjelovati u opsegu u kojem bi u postupku pred hrvatskim
sudom mogli sudjelovati u izvođenju dokaza.
Sudac pojedinac ili ovlašteni član vijeća hrvatskoga suda te vještaci koje je
hrvatski sud na to ovlastio mogu neposredno izvoditi dokaze u inozemstvu prema
odredbi članka 17. stavka 2. Uredbe br. 1206/2001.
Članak 507.f
Za izvođenje dokaza u Republici Hrvatskoj kao zamoljeni sud u smislu odredbe
članka 2. stavka 1. Uredbe br. 1206/2001 nadležan je općinski sud na čijem se
području procesna radnja treba provesti.
Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske može za obavljanje izvođenja dokaza
u smislu odredbe stavka 1. ovoga članka ovlastiti samo jedan ili samo neke od
općinskih sudova s područja jednog ili više županijskih sudova.
Članak 507.g
Zamolnice iz inozemstva za izvođenje dokaza kao i obavijesti prema Uredbi br.
1206/2001 moraju biti sastavljene na hrvatskom jeziku ili uz njih mora biti
priložen prijevod na hrvatski jezik.
Članak 507.h
Središnje mjesto u Republici Hrvatskoj u smislu odredbe članka 3. Uredbe
1206/2001 je Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa.
Posebne odredbe o postupku u povodu europskog postupka za izdavanje platnoga
naloga prema Uredbi (EZ) br. 1896/2006 Europskoga parlamenta i Vijeća od 12.
prosinca 2006 o uvođenju Europskog postupka za izdavanje platnoga naloga (Sl. L.
EU br. L 399) (u daljnjem tekstu: Uredba br. 1896/2006.)
Članak 507.i
Za odlučivanje o zahtjevima za izdavanje i preispitivanje, kao i za davanje
potvrde o ovršnosti europskoga platnog naloga prema Uredbi br. 1896/2006
isključivo je nadležan Trgovački sud u Zagrebu.
Članak 507.j
Zahtjev za izdavanje europskog platnog naloga i prigovor protiv toga naloga
moraju biti dostavljeni samo u strojno čitljivom obliku, ako sud bude smatrao da
je to prikladno za strojnu obradu tih akata.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa uredit će posebnim pravilnikom način
podnošenja zahtjeva za izdavanje europskoga platnog naloga odnosno prigovora
protiv tog naloga, u kojem pravilniku će se utvrditi i početak njegove primjene.
Članak 507.k
Ako europski platni nalog treba dostaviti u Republici Hrvatskoj, dostava će se
obaviti po odredbama ovog Zakona o dostavi po službenoj dužnosti.
Ako europski platni nalog treba dostaviti u nekoj drugoj državi članici Europske
unije, dostava će se obaviti prema odredbama Uredbe br. 1393/2007 uz
odgovarajuću primjenu odredaba članka 503. do 503.d ovoga Zakona.
Članak 507.l
Ako tuženik podnese prigovor protiv europskoga platnog naloga u smislu odredbe
članka 16. Uredbe br. 1896/2006, daljnji postupak će se provesti po odredbama
ovoga Zakona o postupku u povodu prigovora protiv platnoga naloga (članak 445.a,
451. do 456.), uz uvažavanje odredaba članka 17. Uredbe br. 1896/2006.
Članak 507.lj
O zahtjevu za preispitivanje europskoga platnog naloga prema članku 20. stavku
1. ili 2. Uredbe br. 1896/2006. odlučuje se rješenjem, protiv kojeg nije
dopuštena žalba.
Tuženik je dužan učiniti vjerojatnim činjenice na kojima temelji svoj prijedlog
da se ukine europski platni nalog.
Ako sud utvrdi da je europski platni nalog ništetan, obustavit će postupak prema
Uredbi br. 1896/2006, dok će se daljnji postupak provesti prema odredbama ovoga
Zakona.
Nije dopušteno tražiti povrat u prijašnje stanje prema odredbama ovoga Zakona
(članak 117. do 122.a) zbog propuštanja roka iz članka 16. stavka 2. Uredbe br.
1896/2006.
Članak 507.m
Ovršni europski platni nalog (članak 18. i 19. Uredbe br. 1896/2006.) koji je
izdao sud u Republici Hrvatskoj ovršna je isprava na temelju koje se u Republici
Hrvatskoj ovrha može tražiti kao na temelju ovršne odluke hrvatskoga suda.
Ako je, prema odredbi članka 21. stavka 2. točke b) Uredbe br. 1896/2006,
vjerovnik dužan priložiti prijevod europskoga platnoga naloga, taj prijevod
treba biti na hrvatskom jeziku i ovjeren od osobe koja je za to ovlaštena u
jednoj od država članica.
Članak 507.n
Ako se zatraži preispitivanje europskoga platnog naloga koji je izdan u
Republici Hrvatskoj prema odredbama članka 20. Uredbe br. 1896/2006. i članka
506.d ovoga Zakona, sud koji odlučuje o tom zahtjevu može odgoditi ovrhu uz
odgovarajuću primjenu odredaba Ovršnoga zakona (»Narodne novine« br. 57/96,
29/99, 42/00 – Odluka USRH, 173/03, 194/03 – Isp. 151/04, 88/05 i 121/05) o
odgodi ovrhe na prijedlog ovršenika (članak 61. Ovršnog zakona).
Žalba protiv rješenja o ovrsi zbog razloga koji se tiču tražbine utvrđene u
europskom platnom nalogu dopuštena je samo ako su ti razlozi nastali nakon
dostave toga naloga i ako se više nisu mogli iznijeti u prigovoru prema članku
16. Uredbe br. 1896/2006.
Članak 507.nj
O zahtjevima za uskratu ovrhe prema odredbi članka 22. stavka 1. Uredbe br.
1896/2006 odlučuje rješenjem općinski sud kao ovršni sud. Mjesna nadležnost suda
utvrđuje se prema pravilima o mjesnoj nadležnosti suda u ovršnom postupku.
O obustavi ovrhe i o ukidanju provedenih ovršnih radnji u slučajevima iz stavka
1. ovoga članka sud odlučuje uz odgovarajuću primjenu odredaba o ovršnom
postupku.
O odgodi ili ograničenju ovrhe prema odredbama članka 23. Uredbe br. 1896/2006.
sud iz stavka 1. ovoga članka odlučuje rješenjem protiv kojega posebna žalba
nije dopuštena. Rješenje ostaje na snazi do okončanja postupaka koje je stranka
pokrenula u smislu odredaba članka 23. Uredbe, odnosno do drukčije odluke suda
donesene u povodu prijedloga bilo koje od stranaka.
Europski postupak za sporove male vrijednosti prema Uredbi (EZ) br. 861/2007.
Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o uvođenju europskog postupka
za sporove male vrijednosti (u daljnjem tekstu: Uredba br. 861/2007.)
Članak 507.o
Obrasci prema Uredbi br. 861/2007. i drugi zahtjevi ili očitovanja mogu biti
podneseni kao podnesci, telefaksom ili elektroničkim putem.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa uredit će posebnim pravilnikom način
podnošenja akata iz stavka 1. ovoga članka telefaksom ili elektroničkim putem, u
kojem će se pravilniku odrediti i početak njegove primjene.
U slučajevima iz članka 4. stavka 3. Uredbe br. 861/2007, na postupak koji će se
provesti u povodu tužbe neće se primjenjivati odredbe te Uredbe.
Članak 507.p
Rok za očitovanje o uskrati primitka prema članku 6. stavku 3. Uredbe br.
861/2007. je osam dana. Rok se ne može produžiti i počinje teći od dana dostave
podneska. Primatelj će se poučiti o posljedicama propuštanja roka.
Članak 507.r
Protutužba koja nije podnesena u skladu s odredbama Uredbe br. 861/2007. odbacit
će se, osim u slučaju iz članka 5. stavka 7. reč. 1. te Uredbe.
U slučaju iz članka 5. stavka 7. reč. 1. Uredbe br. 861/2007. na postupak u
povodu tužbe i protutužbe neće se primijeniti odredbe te Uredbe. Postupak će se
nastaviti prema odredbama ovoga Zakona prema stanju u kojem se nalazi u vrijeme
podnošenja protutužbe.
Članak 507.s
Presuda se ne objavljuje.
Objava presude se nadomještava dostavom.
Protiv presude dopuštena je žalba prema odredbama ovoga Zakona o žalbi u
sporovima male vrijednosti (članak 467.).
Članak 507.š
Ako tuženik učini vjerojatnim postojanje pretpostavki za preispitivanje presude
donesene u europskom postupku male vrijednosti predviđenih odredbama članka 18.
stavka 1. Uredbe br. 861/2007, sud će rješenjem utvrditi ništetnost te presude i
vratiti postupak u stanje u kojem se nalazio prije donošenja presude.
Članak 507.t
Žalba protiv presude donesene u Republici Hrvatskoj u europskom postupku male
vrijednosti ne odgađa ovrhu.
O zahtjevima za ograničenje ovrhe prema članku 15. stavku 2. u vezi sa člankom
23. Uredbe br. 861/2007 odlučuje sud koji je odredio ovrhu, a nakon početka
provedbe ovrhe, sud koji je provodi.
Članak 507.u
Potvrdu iz članka 20. stavka 2. Uredbe br. 861/2007. izdaje sud koji je donio
presudu.
Prije izdavanja potvrde treba saslušati protivnu stranku.
Ako zahtjev za izdavanje potvrde treba odbaciti, primijenit će se na
odgovarajući način propisi o pobijanju potvrde o ovršnosti.
Članak 507.v
Ovrha na temelju ovršne isprave koja potječe iz europskog postupka male
vrijednosti provedenog u nekoj drugoj državi članici Europske unije može se
odrediti i provesti iako ta isprava nema potvrdu o ovršnosti.
Članak 507.z
Ako je vjerovnik prema članku 21. stavku 2. točki b) Uredbe br. 861/2007. dužan
priložiti prijevod, taj prijevod mora biti na hrvatskom jeziku, potvrđen od
strane osobe koja je za to ovlaštena u jednoj od država članica Europske unije.
Članak 507.ž
O zahtjevima prema članku 22. Uredbe br. 861/2007. odlučuje rješenjem općinski
sud kao ovršni sud. Mjesna nadležnost suda utvrđuje se prema pravilima o mjesnoj
nadležnosti suda u ovršnom postupku.
O obustavi ovrhe i ukidanju provedenih ovršnih radnji u slučajevima iz stavka 1.
ovoga članka, sud odlučuje uz odgovarajuću primjenu odredaba ovršnog postupka.
O odgodi ili ograničenju ovrhe prema odredbama članka 23. Uredbe br. 861/2007.
sud odlučuje rješenjem protiv kojega posebna žalba nije dopuštena. Rješenje
ostaje na snazi do okončanja postupaka koje je stranka pokrenula u smislu
odredaba članka 23. Uredbe br. 861/2007, odnosno do drukčije odluke suda
donesene u povodu prijedloga bilo koje od stranaka.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 50.
U cijelom tekstu Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91.,
91/92., 112/99., 88/01., 117/03., 88/05. i 2/07.) riječi: »starateljstvo« i
»tijelo starateljstva« u određenim padežima zamjenjuju se riječima:
»skrbništvo«, odnosno »centar za socijalnu skrb« u odgovarajućim padežima.
Članak 51.
Ministar nadležan za unutarnje poslove donijet će pravilnik iz članka 143.a ovog
Zakona u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će pravilnike iz članka 505.a
stavka 2. i članka 506. stavka 2. ovoga Zakona u roku od tri mjeseca od dana
stupanja na snagu odredaba članka 49. ovoga Zakona.
Članak 52.
Ovaj Zakon će se primjenjivati na sve postupke koji budu u tijeku na dan njegova
stupanja na snagu, ako odredbama ovoga članka nije drugačije određeno.
Odredbe članka 2., članka 19., članka 39., članka 44., članka 46., članka 47. i
članka 48. ovoga Zakona neće se primjenjivati na postupke pokrenute prije
stupanja na snagu ovoga Zakona.
Odredba članka 28. ovoga Zakona neće se primjenjivati na postupke u kojima je
donijeta prvostupanjska presuda prije stupanja na snagu ovoga Zakona.
Odredbe članka 29. do 37., članka 40. i članka 46. ovoga Zakona neće se
primjenjivati na postupke u kojima je donijeta drugostupanjska presuda prije
stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 53.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. listopada
2008. osim odredbe članka 49. koja stupa na snagu na dan prijama Republike
Hrvatske u Europsku uniju.
Klasa: 740-08/08-01/01
Zagreb, 2. srpnja 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić, v. r.**

Zakon, NN 84/2008-2720
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)