## Pravilnik o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju učenika s teškoćama u razvoju

### NN 23/1991 (20.5.1991.), Pravilnik o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju učenika s teškoćama u razvoju

# MINISTARSTVO PROSVJETE I KULTURE

Temeljem članka 60. stavka 2. i članka 61. stavka 2. Zakona o osnovnom
školstvu ("Narodne novine", broj 59/1990) ministar prosvjete
i kulture donio je

## PRAVILNIK

### o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju učenika s teškoćama u razvoju

Članak 1.

Ovim pravilnikom uređuju se oblici integracije učenika s teškoćama u
razvoju u osnovne škole, kriteriji prema kojima općinski organ uprave nadležan
za poslove školstva odnosno organ uprave nadležan za poslove školstva grada
Zagreba utvrđuje škole, uvjete i način osnivanja odgojno-obrazovnih grupa
i razrednih odjela u kojima su integrirani učenici s teškoćama u razvoju
i školovanje učenia s teškoćama u razvoju u posebnim školama, organizacijma
socijalne skrbi ili drugim organizacijama.

Orijentacijska lista vrsta i stupnjeva teškoća u razvoju sastavni je
dio pravilnika (Prilog 1.).

I. ŠKOLOVANJE UČENIKA S TEŠKOĆAMA U RAZVOJU U REDOVNOJ ŠKOLI

Članak 2.

Osnovno školovanje učenika s lakšim teškoćama u razvoju provodi se u
osnovnoj školi prema organizacijskim oblicima koji osiguravaju njihovu
potpunu ili djelomičnu integraciju.

Članak 3.

Općinski organ uprave nadležan za poslove školstva odnosno organ uprave
nadležan za poslove školstva grada Zagreba utvrdit će osnovne škole u kojima
će se realizirati oblici integracije iz članka 2. ovoga pravilnika.

Kriteriji prema kojima će se utvrditi škole iz stavka 1. ovoga članka
sadržani su u republičkom pedagoškom standardu iz članka 10. Zakona o osnovnom
školstvu.

Članak 4.

Potpuna odgojno-obrazovna integracija ostvaruje se uljučivanjem učenika
s lakšim teškoćama u razvoju u razredni odjel osnovne škole, u pravilu
od I. do IV. razreda.

U razredni odjel mogu se uključiti do tri učenika s teškoćama u razvoju,
a takav odjel ne može imati sveukupno više od 25 učenika.

Učenik s teškoćama u razvoju iz stavka 1. ovoga članka svladava redovne
ili prilagodene nastavne programe individualiziranim postupcima i posebnom
dodatnom pomoći defektologa odgovarajuće specijalnosti.

Članak 5.

Prilagodeni program iz članka 4. ovogg pravilnika je program primjeren
osnovnim karakteristikama teškoće u djeteta, a u pravilu pretpostavlja
smanjivanje·intenziteta i ekstenziteta pri izboru nastavnih sadržaja obogaćenih
specifičnim metodama, sredstvima i pomagalima.

Prilagođeni program izraduje učitelj u suradnji s defektologom odgovarajuće
specijalnosti.

Posebna dodatna pomoć iz članka 4. ovoga pravilnika ostvaruje se u posebno
opremljenom prostoru u školi, s defektologom odgovarajuće specijalnosti
i trajnim ili povremenim uključivanjem u rehabilitacijske programe specijaliziranih
organizacija.

Članak 6.

Za učenike sa senzoričkim i motoričkim oštećenjima (vida i sluha; tjelesna
oštećenja sa cerebralnom paralizom) koji su integrirani na način iz članka
4. ovoga pravilnika, organizira se produženi stručni postupak ovisno o
stupnju oštećenja u djeteta.

Produženi stručni postupak organizira se u posebnim odgojno-obrazovnim
grupama nakon redovne nastave, a ostvaruju ga defektolozi odgovarajuće
specijalnosti.

Broj učenika s teškoćama u razvoju u produženom stručnom postupku može
biti od 6 do 10.

Program produženog stručnog postupka sastavni je dio prilagođenog programa
i posebnog programa prema vrsti i stupnju teškoća u razvoju. Te programe
donosi Ministarstvo prosvjete i kulture.

Članak 7.

Za učenike na stupnju lake mentalne retardacije organizira se i djelomična
integracija u posebnim odgojno-obrazovnim grupama.

U posebnoj odgojno-obrazovnoj grupi učenici iz stavka 1. ovoga članka
svladavaju dijelove nastavnog programa, a preostali program u matičnom
razrednom odjelu.

Dijelove nastavnog programa koje učenici iz stavka 1. ovoga članka ne
mogu svladati, svladavaju prema posebnom nastavnom planu i programu za
učenike s lakom mentalnom retardacijom, a preostali program u matičnom
razrednom odjelu uz maksimalnu individualizaciju.

Članak 8.

Rad u odgojno-obrazovnim grupama iz članka 7. ovoga pravilnika realizira
se u specijaliziranoj učionici s primjerenom opremom prema republičkom
pedagoškom standardu.

Programe u posebnoj odgojno-obrazovnoj grupi iz članka 7. ovoga pravilnika
ostvaruju defektolozi odgovarajuće specijalnosti, a dijelove programa u
matičnom razrednom odjelu učitelji.

Rehabilitacijske programe koji su sastavni dio posebnog nastavnog plana
i programa za učenike s lakom mentalnom retardacijom iz članka 7. ovoga
pravilnika ostvaruju defektolozi odgovarajuće specijalnosti u školi, posebnoj
organizaciji odgoja i obrazovanja ili organizaciji socijalne skrbi.

Članak 9.

Rad defektologa u posebnoj odgojno-obrazovnoj grupi ostvaruje se :

1. kao rad sa stalnom grupom u specijaliziranoj učionici od 6 do 15
školskih sati do 3 dana tjedno;

2. kao rad s promjenljivom grupom tako što se u specijaliziranoj učionici
prema utvrđenom rasporedu svakog dana preuzima učenike iz matičnih razrednih
odjela.

Posebnu odgojno-obrazovnu grupu u pravilu, čine učenici podjednake obrazovne
razine, a broj učenika u grupi može biti od 5 do 10.

U posebne odgojno-obrazovne grupe iz članka 7. ovoga pravilnika uključuju
se, u pravilu, učenici s teškoćama u razvoju od V. do VIII. razreda temeljem
odluke učiteljskog vijeća.

Članak l0.

Za učenike s organski uvjetovanim poremećajima u ponašanju može se zavisno
od stupnja teškoće organizirati osnovno školovanje u posebnim razrednim
odjelima pri osnovnoj školi.

U posebnim razrednim odjelima iz stavka 1. ovoga članka učenici svladavaju
posebni program za učenike s organski uvjetovanim poremećajima u ponašanju,
a ostvaruju ga defektolozi odgovarajuće specijalnosti.

Broj učenika u posebnom razrednom odjelu iz stavka 1. ovoga članka može
biti od 5 do 10.

U redovnu osnovnu školu može se ukljućiti do 8% učenika s organski uvjetovanim
poremećajima u ponašanju u odnosu na ukupan broj učenika škole.

Članak 11.

Učenici s teškoćama u razvoju ukljućuju se u jedan od integracijskih
oblika iz članka 4, 6, 7. i 10. ovoga pravilnika na temelju rješenja općinskog
organa uprave nadležnog za poslove školstva, odnosno organa uprave nadležnog
za poslove školstva grada Zagreba, prema Pravilniku o upisu djece u osnovnu
školu ("Narodne novine", broj 13/1991.)

Općinski organ uprave nadležan za poslove školstva, odnosno organ uprave
nadležan za poslove školstva grada Zagreba, utvrdit će osnovne škole ili
obvezati posebne organizacije na svom području koje će provoditi produženi
stručni postupak iz članka 6. stavka 1. i škole u kojima će se ostvarivati
integracijski oblici iz članka 7. i 10. ovoga pravilnika.

II. ŠKOLOVANJE UČENIKA S VEĆIM TEŠKOĆAMA U RAZVOJU U POSEBNIM
ORGANIZACIJAMA

Članak 12.

Za učenike s većim teškoćama u razvoju osnovno školovanje ostvaruje
se u posebnim organizacijama odgoja i obrazovanja, a može se obavljati
i u drugim organizacijama (zdravstva; socijalne skrbi i pravosuđa).

Učenici s većim teškoćama u razvoju su:

- učenici na stupnju lake mentalne retardacije s utjecajnim teškoćama
u razvoju,

- učenici na stupnju umjerene i teže mentalne retardacije,

- učenici s oštećenjima vida i utjecajnim teškoćama u razvoju,

- učenici s oštećenjima sluha i utjecajnim teškoćama u razvoju,

- učenici s tjelesnom invalidnošću i utjecajnim teškoćama u razvoju,

- učenici s organski uvjetovanim poremećajima u ponašanju i utjecajnim
teškoćama u razvoju,

- autistični učenici s utjecajnim teškoćama u razvoju.

Utjecajne teškoće iz stavka 2. ovoga članka su teškoće koje bitno smanjuju
sposobnost djeteta za svladavanje odgojno-obrazovnog programa redovne osnovne
škole.

U posebne odgojno-obrazovne organizacije uključuju se učenici s većim
teškoćama u razvoju iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 13.

U posebnim odgojno-obrazovnim organizacijama iz članka 12. ovoga pravilnika
ostvaruje se odgojno-obrazovni i rehabilitacijski rad prema posebnim planovima
i prograrnima primjerenim potrebama i mogućnostima učenika s većim teškoćama
u razvoju u skladu s republičkim pedagoškim standardom.

Posebni plan i program može biti modificirani redovni plan i program
ili posebno strukturirani program ovisno o stupnju teškoća u razvoju, kojeg
je sastavni dio program produženog stručnog postupka.

Planove i programe iz stavka 1. ovoga članka donosi Ministarstvo prosvjete
i kulture, a ostvaruju ga defektolozi odgovarajuće specijalnosti.

U posebnim odgojno-obrazovnim organizacijama timski se rješavaju odgojno-obrazovne,
zdravstvene, socijalne i druge potrebe učenika s većim teškoćama u razvoju.
Tim čine liječnik i defektolog odgovarajuće specijalnosti, psiholog, fizioterapeut
i socijalni radnik.

Članak 14.

U razrednom odjelu ili grupi broj učenika s većim teškoćama u razvoju,
ovisno o vrsti i stupnju, može biti:

a) za učenike na stupnju lake mentalne retardacije s utjecajnim teškoćama
u razvoju od 5 do 9

b) za učenike na stupnju umjerene i teže mentalne retardacije od 3 do
7

c) za učenike s oštećenjima vida i utjecajnim teškoćama u razvoju od
5 do 8

d) za učenike s oštećenjima sluha i utjecajnim teškoćama u razvoju od
5 do 8

e) za učenike s tjelesnom invalidnošću i utjecajnim teškoćama u razvoju
od 5 do 8

f) za učenike s organski uvjetovanim poremećajima u ponašanju i utjecajnim
teškoćama u razvoju od 5 do 10

g) za autistične učenike s utjecajnim teškoćama u razvoju do 3.

Članak 15.

Za učenike s većim teškoćama u razvoju školovanje u posebnim odgojno-obrazovnim
organizacijama može trajati do 21. godine života.

Učenici iz stavka 1. ovoga članka tijekom osnovnog školovanja mogu se
istodobno i radno osposobljavati.

Članak 16.

Učenici s većim teškoćama u razvoju uključuju se u posebne organizacije
odgoja i obrazovanja temeljem rješenja općinskog organa uprave nadležnog
za poslove šklstva, odnosno organa uprave nadležnog za poslove školstva
grada Zagreba, prema Pravilniku o upisu djece u osnovnu školu ("Narodne
novine", broj 13/1991.)

Članak 17.

Na dan stupanja na snagu ovoga pravilnika prestaje važiti Uputstvo o
načinu uključivanja djece s većim teškoćama u psihičkom razvoju u posebne
organizacije odgoja i obrazovanja ("Narodne novine", broj 9/1981.)

Članak 18.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana nakon objave u Narodnim novinama.

Klasa: 602-02-91/01-79

Urbroj : 532-02-4/ 1-91-03

Zagreb, 10. travnja 1991.

Ministar prosvjete i kulture

**prof. dr. Vlatko Pavletić, v. r.**

Prilog 1.

Pravilnika o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju učenika s teškoćama
u razvoju

ORIJENTACIJSKA LISTA VRSTA I STUPNJEVA TEŠKOĆA U RAZVOJU

Vrste teškoća u razvoju su:

l. oštećenja vida

2. oštećenja sluha

3. poremećaji govorno-glasovne komunikacije i specifične teškoće u učenju

4. tjelesni invaliditet

5. mentalna retardacija

6. poremećaji u ponašanju uvjetovani organskim faktorima ili progredirajućim
psihopatološkim stanjem

7. autizam

8. postojanje više vrsta i stupnjeva teškoća u psihofizičkm razvoju.

1. Oštećenje vida jest sljepoća i slabovidnost. Sljepoćom se smatra
kada je na boljem oku s korekcijskim staklom oštrina vida 0,10 (l0%) i
manje te s centralnim vidom na boljem oku s korekcijskim staklom do 0,25
(25%), ali je vidno polje suženo na 20 stupnjeva ili manje.

Prema stupnju oštećenja sljepoća se dijeli:

a) na potpuni gubitak osjeta svjetla (amauroza) ili na osjet svjetla
bez projekcije ili na osjet svjetla s projekcijom svjetla;

b) ostatak vida na boljem oku s korekcijskim staklom do 0,05 (5%) ili
na boljem oku s korekcijskim staklom ostatak vida msnje od 0,10 (l0%),
ali sa suženjem vidnog polja na 20 stupnjeva ili manje;

c) ostatak vida na boljem oku s korekcijskim staklom manjim od 0,10
(l0%) ili ostatak centralnog vida na boljem oku s korekcijskim staklom
do 0,25 (25%), uz suženje vidnog polja na 20 stupnjeva ili ispod 20 stupnjeva.

Sljepoćom u smislu potrebe edukacije na Brailleovom pismu smatra se
ostatak vida na boljem oku s korekcijskim staklom do 0,05 (5%) ili bez
obzira na oštrinu vida neosobnost čitanja slova ili znakova veličine Jaeger
8 na blizinu.

Slabovidnošću se smatra oštrina vida na boljem oku s korekcijskim staklom
od 0,4 (40%) i manje. Prilikom određivanja najmenje vidne oštrine i najveće
dozvoljene vidne oštrine na boljem oku za pojedine kategorije sljepoće
odnosno slabovidnosti smatra se ona vidna oštrina koja je označena za minimalnu
odnosno maksimalnu. Na primjer, ako je vidna oštrina na boljem oku odredena
do 0,10 (6/60), tada se uzima kao mjerilo vidna oštrina 6/60 (0,10) a ne
vidna oštrina od 0,09 odnosno 5/60. Ako postoji sljepoća na jednom oku,
a slabovidnost na drugom oku, kategorija oštećenja odreduje se uvijek prema
funkcionalnoj sposobnosti boljeg oka.

2. Oštećenje sluha jest gluhoće i nagluhost. Gluhoćom se smatra gubitak
sluha od 81 decibel i više i kada se ni uz pomoć slušnih pomagala ne može
cjelovito precipirati glasovni govor. Prema stupnju razvitka glasovnog
govora, u kojem je nastao gubitak sluha, gluhoća se razvrstava na:

a) gubitak sluha bez usvojene vještine glasovnog sporazumijevanja;

b) gubitak sluha s usvojenom vještinom glasovnog sporazumijevanja.

Nagluhošću se smatra oštećenje sluha od 25 do 80 decibela na uhu s boljim
ostacima sluha i kada je glasovni govor djelomično ili gotovo potpuno razvijen.

Prema stupnju oštećenja sluha i razvijenosti glasovnog sporazumijevanja,
nagluhost se razvrstava na:

a) lakši gubitak sluha (linearne kontinuirane redukcije) od 25 do 35
decibela na uhu s boljim ostacima sluha, a pod prirodno povoljnim uvjetima
slušanja spontano je usvojen glasovni govor bez značajnih odstupanja;

b) umjereni gubitak sluha od 36 do 60 decibela na uhu s boljim ostacima
sluha, a prije oštećenja sluha usvojena je vještina glasovnog sporazumijevanja;

c) umjereni gubitak sluha (linearne kontinuirane redukcije) od 36 do
60 decibela na uhu s boljim ostacima sluha, a nije spontano i pod prirodno
povoljnim uvjetima cjelovito svladan glasovni govor;

d) teži gubitak sluha od 61 do 80 decibela, a prije oštećenja sluha
usvojena je vještina glasovnog sporazumijevanja;

e) teži gubitak sluha (linearne i selektivne redukcije) od 61 do 80
decibela na uhu s boljim ostacima sluha, a spontani razvoj glasovnog govora
značajno je otežan, zbog čega je potreban sistematski demutizacijski proces
izgradnje glasovnoga govora.

Gubitak sluha procjenjuje se na temelju prosjeka praga sluha na govornim
frekvencama (500 - 4000 Hz). Kad je u pitanju asimetrični gubitak sluha,
procjena se vrši na temelju praga sluha na uhu s boljim sluhom. Kad su
u pitanju granični slućajevi, ako postoji asimetrična nagluhost ili nagluhost
na jednom, a gluhoća na drugom uhu, smetnja se svrstava u skupinu s težim
oštećenjem.

3. Poremećajima govorno-glasovne komunikacije (glas, govor, jezik, čitanje,
pisanje) smatraju se oni kod kojih je, zbog ireparabilnih organskih i funkcionalnih
promjena u centralnom i perifernom neuromuskularnom sustavu, komunikacija
govorom otežana ili ne postoji, pa je stoga potrebno osigurati primjerene
uvjete za osposobljavanje i zaštitu.

Specifićne teškoće u učenju su smetnje u području:

- čitanja (disleksija, aleksija),

- pisanja (disgrafija, agrafija) te

- računanja (diskalkulija, akalkulija).

4. Tjelesnim invaliditetom smatraju se oštećenja, deformacije, funkcionalne
ili motoričke smetnje, zbog kojih je potrebna zaštita i osposobljavanje
za život i rad pod primjerenim uvjetima.

Uzroci ovoga stanja jesu:

- oštećenja lokomotornog aparata,

- oštećenja centralnog nervnog sustava,

- oštećenja perifernog nervnog sustava,

- oštećenja· nastala kao posljedica kroničnih bolesti drugih sustava.

5. Mentalnom retardacijom smatra se stanje u kojem je značajno otežano
uključivanje u društveni život, a povezano je sa zaustavljenim ili nedovršenim
razvojem intelektualnog funkcioniranja što je utvrđeno na osnovi medicinske,
psihologijske, defektološke i socijalne ekspertize. Intelektualna razina
ispitana mjernim instrumentima približna je kvocijentu inteligencije Wechslerova
tipa od 0 do 69 ako nije utvrđena izrazita emocionalna labilnost.

Stupnjevi mentalne retardacije jesu:

a) laka mentalna retardacija, zbog koje treba, radi postizanja odgovarajućeg
socijalnog funkcioniranja, osigurati primjerene uvjete za osposobljavanje.
Kvocijent inteligencije približno je u rasponu od 50 do 69;

b) umjerena mentalna retardacija zbog koje treba, radi postizanja djelomičnog
socijalnog funkcioniranja, osigurati primjerene uvjete za osposobljavanje
u zadovoljavanju jednostavnih radnih aktivnosti. Kvocijent inteligencije
približno se kreće u rasponu od 35 do 49;

c) teža mentalna retardacija, zbog koje treba, radi zadovoljavanja najjednostavnijih
osnovnih osobnih potreba, komuniciranja s okolinom i obavljanja najjednostavnijih
radnih aktivnosti, osigurati primjerene uvjete za rehabilitaciju, njegu
i pomoć. Kvocijent inteligencije približno se kreće u rasponu od 20 do
34;

d) teška mentalna retardacija, koja zahtijeva trajnu njegu i zaštitu.
Ovisno o stupnju sposobnosti može se primjerenom rehabilitacijom doseći
razina najjednostavnijih navika. Kvocijent inteligencije približno se kreće
u rasponu od 0 do 20.

6. Poremećaji u ponašanju za koje je na temelju medicinske, psihologijske,
pedagoške i socijalne ekspertize, utvrđeno da su uvjetovani organskim faktorom
ili progredirajućim psihopatološkim stanjem zahtijevaju osposobljavanje
za život i rad u primjerenim uvjetima te primjenjivanje odgovarajućih socijalno-zaštitnih
oblika.

7. Autizam je stanje kod kojeg je došlo do poremećaja emocionalne stabilnosti,
inteligencije, psihomotornih sposobnosti, verbalne i socijalne komunikacije.
Osnovna znakovitost autizma je povlačenje u sebe, poremećaji glasovno-govorne
komunikacije te nesvrhovita aktivnost i perseveracija.

8. Postojanje više vrsta i stupnjeva teškoća u psihofizičkom razvoju
uključuje dvije ili više njih predviđenih ovom orijentacijskom listom.

Postojanje više vrsta teškoća uključuje jednu od njih izraženu u stupnju
predviđenom ovom orijentacijskom listom i jednu ili više onih koje nisu
izražene u stupnju određenom ovom listom, ali njihovo istodobno postojanje
daje novu kvalitetu teškoća u razvoju.

Postojanje više vrsta teškoća uključuje dvije ili više njih, od kojih
ni jedna nije izražena u stupnju određenom ovom orijentacijskom listom,
ali njihovo istodobno postojanje zahtijeva primjerene u uvjete za školovanje
i osposobljavanje.

Pravilnik, NN 23/1991-697
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)