## Opći kolektivni ugovor za javne djelatnosti i javna poduzeća

### NN 66/1992 (12.10.1992.), Opći kolektivni ugovor za javne djelatnosti i javna poduzeća

# KOLEKTIVNI UGOVORI

Na temelju članka 94. stavka 3. Zakona o radnim odnosima ("Narodne
novine", broj 25/92), Vlada Republike Hrvatske i Koordinacija hrvatskih
sindikata javnih djelatnosti i javnih poduzeća: 9. listopada 1992. godine
zaključili su

## OPĆI KOLEKTIVNI UGOVOR ZA JAVNE DJELATNOSTI I JAVNA PODUZEĆA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Općim kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu Ugovor) na razini
Republike Hrvatske utvrduju međusobna prava i obveze potpisnika ovog Ugovora.
Ovim Ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada djelatnika
zaposlenih u javnim djelatnostima i javnim poduzećima u Republici Hrvatskoj,
kao i prava i obveze tih javnih djelatnosti i javnih poduzeća.

Članak 2.

Vlada Republike Hrvatske obvezuje se zatražiti mišljenje sindikata prije
predlaganja zakona i donošenja propisa koji utječu na radnopravni položaj
djelatnika za koje je ovaj Ugovor izvor prava. Pribavljeno mišljenje Vlada
je dužna razmotriti i uz svoje stajalište prezentirati ih Saboru Republike
Hrvatske.

Članak 3.

Pod pojmom djelatnik u smislu primjene ovog Ugovora podrazumijevaju
se djelatnici zaposleni na određeno ili neodređeno vrijeme, s punim, nepunim
i skraćenim radnim vremenom, pripavnici i djelatnici koji poslove radnog
mjesta obavljaju kod kuće.

Članak 4.

Pod pojmom organizacija podrazumijeva se organizacija javne djelatnosti
(prosvjeta, kultura. šport, znanost, zdravstvo. uprava, pravosuđe i dr.)
i javno poduzeće. Pod pojmom poslodavac podrazumijeva se fizička osoba
koja samostalno obavlja djelatnost iz djelokruga javnih djelatnosti osobnim
radom odnosno osobnim radom i sredstvima u vlasništvu gradana odnosno kod
gradansko pravnih i fizičkih osoba.

Članak 5.

Odredbe ovog Ugovora primjenjuju se neposredno, osim ako pojedina pitanja
nisu drugačije uređena u posebnim kolektivnim ugovorima na razini djelatnosti
županija, grada Zagreba ili općina odnosno organizacije. Ako bi posebnim
kolektivnim ugovorom odnosno općim aktom organizacije neko pravo djelatnika
bilo nepovoljnije od prava koja proizlaze iz ovog Ugovora, primjenjuju
se odredbe ovog Ugovora.

II. ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak 6.

Uvjeti za zasnivanje radnog odnosa, provjeravanje stručnih i drugih
radnih sposobnosti i trajanje pokusnog rada uređuju se posebnim kolektivnim
ugovorom za svaku javnu djelatnost; odnosno javno poduzeće ako nisu uređeni
zakonom. Znanje pripravnika koji po zakonu nemaju obvezu polaganja stručnog
ispita provjerava se na način i u postupku propisanim posebnim kolektivnim
ugovorom.

III: PRAVA, OBVEZE I ODGOVORNOSTI IZ RADNOG ODNOSA

Rasporedivanje djelatnika

Članak 7.

Djelatnik može biti raspoređen na druge poslove koji nisu u skladu sa
njegovom stručnom spremom, odnosno može mu prestati radni odnos zbog toga
što nema potrebno znanje i sposobnosti i ne ostvaruje predviđene rezultate
rada na svom radnom mjestu, samo kada se to utvrdi u odgovarajućem postupku
uz prethodno pribavljeno mišljenje sindikata. Poslovodni organ odnosno
poslodavac pri donošenju odluke iz stavka 1. nije vezan mišljenjem sindikata
Ukoliko ne prihvati mišljenje sindikata. dužan se o istom očitovati kod
donošenja odluke. Posebnim kolektivnim ugovorom može se detaljnije razraditi
postupak raspoređivanja na druge poslove odnosno utvrđivanje potrebnih
znanja i sposobnosti.

Članak 8.

Djelatnik može biti raspoređen iz jednog u drugo mjesto rada na udaljenosti
većoj od 55 km, u skladu sa posebnim kolektivnim ugovorom ako se time ne
pogoršava materijalni i socijalni položaj djelatnika i njegove obitelji
(npr: čuvanje i školovanje djece, stambeni i drugi životni uvjeti, zdravlje.
. .). Organizacija odnosno poslodavac ne mogu rasporediti iz jednog u drugo
mjesto rada na udaljenost veću od 50 km djelatnicu za vrijeme trudnoće,
majku sa djetetom do 7 godina starosti, invalida, samohranog roditelja
maloljetnog djeteta, roditelja teže hendikepiranog djeteta koji zbog toga
radi skraćeno radno vrijeme, sindikalnog povjerenika i predstavnika djelatnika
u organima upravljanja bez njihova pristanka. Ako je djelatnost organizacije
odnosno poslodavca takve prirode da se poslovi i radni zadaci obavljaju
izvan sjedišta organizacije odnosno poslodavca (montažerski radovi, gradevinarstvo,
istraživanje nafte i plina, geoistraživanja, promet i veze. . .), djelatnik
se može rasporediti u drugo mjesto rada bez ograničenja iz stavka 1. ovog
članka.

Prava djelatnika za čijim je radom prestala potreba

Članak 9.

Kriterije za utvrđivanje privremenih i trajnih viškova zaposlenih u
organizaciji odnosno kod poslodavca, zajedno utvrduju poslovodni organ
u organizaciji odnosno poslodavac i sindikat. Posebnim kolektivnim ugovorom
može se za određene djelatnike koji su utvrđeni kao trajni višak zaposlenih
utvrditi prednost pri zapošljavanju.

Članak 10.

Djelatnik koji je proglašen trajnim viškom u organizaciji odnosno kod
poslodavca ima pravo na jednokratnu otpremninu najmanje u visini jedne
prosječne plaće isplaćene u gospodarstvu Republike u protekla tri mjeseca.
Djelatniku koji je proglašen trajnim viškom, a ispunjava uvjete za dokup
staža sukladno općim propisima o radnim odnosima, može se dokupiti staž.

Članak 11.

Djelatniku za čijim je radom trajno prestala potreba kod organizacije
odnosno poslodavca, radni odnos ne može prestati dok ne proteknu sljedeći
rokovi od dana donošenja Programa rješavanja viška djelatnika:

- za djelatnika do 10 godina staža 4 mjeseca

- za djelatnika sa preko 10, a do 20 godina staža 5 mjeseci - za djelatnika
sa preko 20 godina staža 6 mjeseci.

Radno vrijeme

Članak 12.

Puno radno vrijeme djelatnika uključujući dnevni odmor ne može iznositi
više od 42 sata tjedno. Nedjelja je dan tjednog odmora.

Zdravlje i sigurnost na radu

Članak 13.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su osigurati uvjete zdravlja i
sigurnost djelatnika na radu. Organizacija odnosno poslodavac poduzet će
mjere nužne za sigurnost i zdravlje djelatnika, uključujući mjere za sprečavanje
rizika na radu, pružanje informacije i osposobljavanje djelatnika za rad
na siguran način, brigu za potrebnu organizaciju i sredstva. Organizacija
odnosno poslodavac dužni su pri uvođenju novih tehnologija informirati
djelatnike i njihove sindikalne povjerenike o tehnološkim karakteristikama
i mogućim utjecajima tih tehnologija na zdravlje i sigurnost djelatnika.
Radi prilagodavanja tehničkom napretku, organizacija odnosno poslodavac
obvezni su planirati tehnološki razvoj proizvodnog ili radnog procesa,
na način da opasne tehnologije uklone iz radnog procesa, zamjenjujući ih
manje opasnim ili neopasnim. Organizacija odnosno poslodavac dužni su osigurati
dodatne uvjete za rad invalida u skladu s posebnim propisima.

Članak 14.

U provodenju mjera zaštite na radu sindikalni povjerenik ima pravo i
obveze utvrđene posebnim kolektivnim ugovorom a osobito:

- sudjelovati u planiranju unapređivanja uvjeta rada, uvođenja nove
tehnologije, uvođenja novih supstanci u radni i proizvodni proces;

- biti izviješten o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
djelatnika;

- primati primjedbe djelatnika na primjenu propisa i provođenja mjera
zaštite na radu:

- biti nazočan inspekcijskim pregledima i informirati inspektora o svim
zapažanjima djelatnika čiji je povjerenik; - pozvati inspektora rada kada
ocijeni da su ugroženi život i zdravlje djelatnika, a,poslodavac to propušta
ili odbija učiniti;

- obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
znanje. pratiti i prikupljati informacije relevantne za njegov rad;

- staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje;

- svojom aktivnošću poticati ostale djelatnike na rad na siguran način.

Članak 15.

Dužnost je svakog djelatnika brinuti se o vlastitoj sigurnosti i zdravlju,
kao i sigurnosti i zdravlju drugih djelatnika i osoba na koje utječu njegovi
postupci tijekom rada, u skladu s osposobljenošću i uputama koje mu je
osigurala organizacija odnosno poslodavac. Djelatnik, koji u slučaju ozbiljne,
prijeteće i neizbježne opasnosti napusti svoje radno mjesto ili opasno
područje ne smije biti stavljen u lošiji položaj zbog svog postupka i uživa
zaštitu od bilo kakvih neposrednih posljedica, osim ako je po posebnim
propisima ili pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja
života i zdravlja ljudi ili imovine. Prava iz prethodnog stavka se ne primjenjuju
u slučaju rata ili neposredne ratne opasnosti kao i u slučaju elementarnih
nepogoda i katastrofa.

Odmori i dopusti

Članak 16.

Djelatnik ima pravo na odsutnost s rada tijekom jedne kalendarske godine
uz naknadu plaće za:

- sklapanje braka 4 dana najmanje

- rođenje djeteta 2 dana najmanje

- smrt supružnika, djeteta, roditelja i unuka 4 dana najmanje

- smrt roditelja supružnika, djedova i baka, braće i sestara 3 dana
najmanje

- selidbe na udaljenost veću od 50 km 3 dana najmanje

- selidbe u istome mjestu 2 dana najmanje

- elementarne nepogode 5 dana najmanje

- teške bolesti člana uže obitelji (roditelji, djeca) izvan mjesta stanovanja
3 dana najmanje.

- u slučaju većih oštećenja ili uništenja materijalnih dobara kao posljedica
neprijateljskog djelovanja 5 dana najmanje

- radi smještaja prognanih ili izbjeglih osoba 1 dan najmanje

- radi traženja članova obitelji

- djece, supružnika, roditelja, braće i sestara nestalih u ratu ili
obavljanje poslova radi pomoći članovima obitelji zarobljenih od strane
neprijatelja 5 dana najmanje.

Članak 17.

Djelatniku se može odobriti neplaćeni dopust do 30 dana tijekom jedne
kalendarske godine u slijedećim slučajevima:

- njega člana uže obitelji,

- izgradnja ili popravak kuće ili stana,

- liječenje na vlastiti trošak.

- obrazovanje, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizacija na
vlastiti trošak te u drugim opravdanim slučajevima. Kada to okolnosti zahtijevaju
neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka I. ovog članka može se odobriti
djelatniku u trajanju preko 30 dana.

Članak 18.

U granicama duljine godišnjeg odmora koje su određene zakonom, trajanje
godišnjeg odmora utvrđuje se:

- prema uvjetima rada,

- prema doprinosu djelatnika na radu,

- prema složenosti poslova.

- prema radnom stažu,

- prema posebnim socijalnim uvjetima i

- prema navršenim godinama starosti. Broj dana utvrđen prema kriterijima
iz prethodnog stavka pribraja se na zakonski minimum trajanja godišnjeg
odmora od osamnaest radnih dana s time da ne može preći zakonom utvrdeni
maksimum. Djelatnik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg
odmora po želji uz obavezu da o tome izvijesti organizaciju odnosno poslodavca
ili po njemu ovlaštenu osobu najmanje jedan dan ranije ako time bitno ne
remeti proces rada. Djelatnici koji zbog mobilizacije u Hrvatsku vojsku,
zbog radne obveze ili zarobljavanja od strane neprijatelja nisu koristili
godišnji odmor iz prethodne godine imaju pravo koristiti neiskorišteni
godišnji odmor po demobilizaciji ili po prestanku radne obveze. Vrijeme
korištenja neiskorištenog godišnjeg odmora određuje nadležni organ organizacije
odnosno poslodavac.

IV. PLAĆE I NAKNADE

Članak 19.

Plaću za rad organizacija odnosno poslodavac dužni su isplatiti djelatniku
neovisno o ostvarenom poslovnom rezultatu organizacije odnosno poslodavca,
a čini je:

- osnovna plaća utvrđena na osnovi složenosti poslova radnog mjesta
na koje je djelatnik raspoređen i normalnih uvjeta rada na dotičnom radnom
mjestu,

- povećanje plaće po osnovi ostvarenih rezultata rada djelatnika (u
daljnjem tekstu: stimulativni dio plaće).

- povećanje plaće po osnovi radnog staža i uvjeta rada težih od normalnih
uvjeta vrednovanih u osnovnoj plaći (u daljnjem tekstu: dodaci).

Posebnim kolektivnim ugovorom može se utvrditi pravo djelatnika na plaću
po osnovi ostvarene dobiti, a u organizaciji odnosno kod poslodavca koji
dobit ne ostvaruju, ako bude sredstava, može se isplatiti nagrada za uspješno
obavljeni posao. Naknadu plaće djelatnik ostvaruje za vrijeme u kome ne
radi u slučajevima utvrđenim zakonom i kolektivnim ugovorom.

Članak 20.

Plaća i ostala materijalna prava djelatnika iskazuju se u neto iznosu.
Poreze i doprinose obračunava i uplaćuje organizacija odnosno poslodavac.
Organizacija odnosno poslodavac dužni su omogućiti djelatniku i sindikalnom
povjereniku uvid u dokumentaciju o obračunu plaća i uplati doprinosa za
mirovinsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje.

Članak 21.

Plaća se isplaćuje dva puta mjesečno. Prvi dio plaće ne može iznositi
manje od 50% pripadajuće mjesečne osnovne plaće djelatnika i isplaćuje
se najkasnije posljednjeg dana u mjesecu za koji se vrši isplata. Drugi
dio mjesečne plaće organizacija odnosno poslodavac dužni su isplatiti najkasnije
petnaestog dana u mjesecu za prethodni mjesec. U slučaju zakašnjenja isplate
prvog odnosno drugog dijela mjesečne plaće organizacija odnosno poslodavac
dužni su djelatniku isplatiti zakonske zatezne kamate.

Članak 22.

U javnim djelatnostima i javnim poduzećima nema tajnosti plaća.

Osnovna plaća

Članak 23.

Osnovna plaća djelatnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvruje
se tako da se iznos najniže osnovne plaće pomnoži koeficijentom složenosti
utvrđenim za grupu poslova kojoj pripada radno mjesto na kojem djelatnik
radi.

Članak 24.

Najniža osnovna plaća pratit će najnižu osnovnu plaću Općeg kolektivnog
ugovora za gospodarstvo u istom iznosu. Svaka ugovorna strana može podnijeti
prijedlog za korekciju najniže osnovne plaće, koji je druga ugovorna strana
dužna razmotriti i ocijeniti njegovu opravdanost. Postupak pregovaranja
mora biti okončan u roku od 30 dana od dana podnijetog prijedloga. Pri
utvrdivanju najniže osnovne plaće ugovorne strane će polaziti od iznosa
minimalnih troškova života radnika i njegove obitelji i realnih mogućnosti
gospodarstva u postojećim okolnostima.

Članak 25.

Svi poslovi odnosno radna mjesta razvrstavaju se u najmanje deset grupa,
a odnos izmedu osnovne plaće najniže i najviše vrednovanog radnog mjesta
ne može biti manji od 1:3,2.

Članak 26.

Posebnim kolektivnim ugovorima odnosno općim aktima organizacije izvršit
će se razvrstavanje i vrednovanje pojedinih poslova odnosno radnih mjesta
na osnovi složenosti poslova i normalnih uvjeta rada na tim radnim mjestima.

Članak 27.

Složenost poslova određenog radnog mjesta utvrđuje se tako da se vrijednost
poslova najnižeg stupnja složenosti množi koeficijentom složenosti utvrđenim
za grupu poslova kojoj pripada dotično radno mjesto, polazeći od slijedećih
grupa poslova i koeficijenata.

I. grupa poslova podrazumijeva jednostavan rutinski rad koji ne zahtijeva
posebno obrazovanje 1,00

II. grupa poslova podrazumijeva manje složene poslove i zadatke, odnosno
rad pomoću jednostavnih sredstava za rad za koji su dovoljna pismena uputstva
1,20

III. grupa podrazumijeva srednje složene poslove i zadatke na kojima
se rad ponavlja uz povremenu pojavu novih poslova 1,40

IV. grupa poslova podrazumijeva složenije i raznovrsnije poslove i zadatke
za čije su obavljanje potrebne konzultacije u njihovu izvršavanju 1,60

V. grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtijevaju
veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadatka 1,85

VI. grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju samostalnost
i veći stupanj kreativnosti u njihovu izvršavanju 2,10

VII. grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju dodatno poznavanje
užeg područja djelovanja uz samostalnost i kreativnost u izvršavanju poslova
toga područja 2,20

VIII. grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju
inicijativu i kreativnost radnika, projektiranje poslova i zadataka 2,60

IX. grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju
inicijativu i kreativnost radnika te dodatna specijalistička znanja potrebna
za obavljanje tih poslova 2,80

X. grupa poslova podrazumijeva najsloženije poslove i zadatke s najvećim
značajem za vođenje procesa proizvodnje i poslovanja, kreativne poslove
i zadatke, istraživački rad, itd. 3,20

Posebnim kolektivnim ugovorom pojedini poslovi odnosno radni zadaci
razvrstavaju se u odredenu grupu složenosti s pripadajućim koeficijentima,
polazeći od koeficijenata iz stavka 1. kao minimalnog te zahtijevane stručne
spreme kao uvjeta za obavljanje tih poslova.

Članak 28.

Vrednovanje i razvrstavanje radnih mjesta izvršeno na temelju složenosti
poslova može se korigirati na osnovi uvjeta rada koji se smatraju normalnim
za poslove pojedinog radnog mjesta. Tom korekturom pojedino radno mjesto
određenog stupnja složenosti poslova može biti razvrstano na viši stupanj
skale vrednovanja radnih mjesta ako su normalni uvjeti rada na tom mjestu
teži od normalnih uvjeta rada na drugim radnim mjestima istog stupnja složenosti.

Stimulativni dio plaće

Članak 29.

Posebnim kolektivnim ugovorima, općim aktima organizacije i ugovorima
o zapošljavanju izmedu djelatnika i poslodavaca utvrdit će se mjerila za
vrednovanje ostvarenih rezultata rada i stimulacija djelatnika za ostvarenje
većih rezultata rada. Djelatnik mora biti unaprijed upoznat s kriterijima
i mjerilima za vrednovanje rezultata rada i iznosom stimulativnog dijela
plaće koji mu po toj osnovi pripada. Na zahtjev djelatnika, organizacije
odnosno poslodavca ili sindikata može se obaviti stručna arbitraža normi
ili drugih mjerila vrednovanja rezultata rada, a do završetka arbitražnog
postupka djelatnik ostvaruje stimulativni dio plaće po do tada važećim
mjerilima.

Dodaci

Članak 30.

Osnovna plaća djelatnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog
staža za 0,50%. Pravo na povećanje osnovne plaće prema prethodnom stavku
pripada djelatniku za ukupni radni staž.

Članak 31.

Osnovna plaća djelatnika povećat će se kada djelatnik radi u uvjetima
rada težim od normalnih za dotično radno mjesto. Posebnim kolektivnim ugovorima
i općim aktima organizacija utvrdit će se uvjeti rada teži od normalnih
za pojedina radna mjesta. Elementi težih uvjeta rada koji se obvezno moraju
uzeti u obzir pri uređivanju ovih pitanja u posebnim kolektivnim ugovorima
i aktima organizacija su sljedeća:

- utjecaji okoline (klima, buka, vibracije, zračenje, vlaga, štetni
plinovi. biološke štetnosti. . .),

- fizička i psihička opterećenja (opterećenja osjetila, teži fizički
napori s mogućim posljedicama za zdravlje, rad s prljavim tvarima. . .).

- opasnost po zdravlje i život na radnom mjestu (opasnost od alata ili
predmeta rada, od transportnih sredstava i sredstava javnog prometa, opasnost
od pada, električne struje, zatrpavanja, eksplozije, vrućih i užarenih
predmeta ili stvari i od nagrizavajućih tvari. . .).

Članak 32.

Osnovna plaća djelatnika uvećat će se najmanje:

- za rad noću 30%

- za prekovremeni rad 50%

- za rad nedjeljom 35%

- za rad u smjenskom radu u drugoj smjeni ili dvokratni rad s prekidom
dužim od 1 sata 10% Ako djelatnik radi na dane blagdana i neradne dane
utvrđene zakonom, ima pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu najmanje za
50%. Ako djelatnik radi na dan Uskrsa. ima pravo na plaću uvećanu najmanje
za 50%. Ako djelatnik radi na poslovima čija tehnologija rada ne dozvoljava
prekid pa iz tih razloga ne može koristiti dnevni odmor ima pravo na posebnu
naknadu za neiskorišteni dnevni odmor kao za prekovremeni rad.

Članak 33.

U slučajevima predviđenim zakonom djelatnik ima pravo na minimalnu plaću.
Kriteriji za određivanje i usklađivanje minimalne plaće, visina minimalne
plaće te uvjeti i postupak ostvarivanja prava na minimalnu plaću utvrdit
će se sa potpisnicima Općeg kolektivnog ugovora za gospodarstvo. te čine
sastavni dio ovog Ugovora

Plaće po osnovi inovacije

Članak 34.

Općim aktom, odnosno, ugovorom o zapošljavanju između djelatnika i poslodavca
mogu se utvrditi prava djelatnika na temelju,njegova doprinosa poslovnom
rezultatu inovacijom, racionalizacijom ili drugim oblicima stvaralaštva.
Ta prava mogu biti utvrđena u obliku novčanog udjela u neto ostvarenim
efektima inovacije, racionalizacije i drugih oblika stvaralaštva u prednostima
djelatnika za dodatno obrazovanje ili prekvalifikaciju, u omogućavanju
povoljnijih uvjeta za inventivni rad, u bržoj mogućnosti napredovanja na
bolje vrednovana radna mjesta i slično. Ostvarivanje konkretnih prava po
ovoj osnovi u svakom pojedinačnom slučaju predmet je posebnog ugovora izmedu
djelatnika i organizacije odnosno poslodavca.

Naknada plaća

Članak 35. Za vrijeme kada ne radi zbog:

- godišnjeg odmora,

- plaćenog dopusta,

- državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

- obavljanja funkcije predstavnike djelatnika u organima upravljanja,

- drugih slučajeva utvrdenih kolektivnim ugovorom ili općim aktom organlzacije,
djelatnik ima pravo na naknadu plaće koju bi ostvario da je radio za redovno
radno vrijeme uz normalni učinak, bez stimulacije i prekovremenog rada.

Članak 36.

Djelatnik ima pravo na : naknadu u visini njegove osnovne plaće za radno
vrijeme uz normalan učinak, osim ako posebnim kolektivnim ugovorom nije
drugačije riješeno, za vrijeme kada ne radi zbog:

- obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja ako je upućen
od organizacije odnosno poslodavca,

- obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti,

- zastoja u poslu do koga je došlo bez krivnje djelatnika kao na primjer
u slučaju nedostatka sirovina, pogonske energije i slično. Posebnim kolektivnim
ugovorima ili općim aktima organizacije mogu se utvrditi i drugi vidovi
naknada u pojedinim specifičnim slučajevima radi osiguranja nesmetanog
odvijanja procesa rada kao što su pripravnosti djelatnika kod kuće, dežurstva
na radnom mjestu itd.

Članak 37.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja do 30 dana radniku
pripada nakna,da plaće najmanje u visini 90% od njegove plaće ostvarene
u mjesecu neposredno prije nego je počeo s bolovanjem. Organizacija odnosno
poslodavac može utvrditi različitu visinu naknade plaće za bolovanje do
30 dana ovisno o broju dana bolovanja s tim da naknada ni u kojem slučaju
ne može iznositi manje od 90% osnovice iz stavka 1. ovog članka. Naknada
u 100 postotnom iznosu plaće pripada radniku za slučaj bolovanja zbog profesionalne
bolesti ili povrede na radu.

Članak 38.

Sindikalnom povjereniku kada ne radi poslove radnog mjesta zbog sindikalnih
aktivnosti utvrđenih zakonom i kolektivnim ugovorom, organizacija odnosno
poslodavac dužni su isplatiti naknadu plaće najmanje kao da je radio na
poslovima radnog mjesta uz normalni učinak.

Zaštita djelatnika

Članak 39.

Kada se tijekom radnog vijeka djelatnika smanjuje njegova radna sposobnost
zbog godina starosti. povrede na radu, invaliditeta, profesionalnih i ostalih
bolesti te drugih razloga koji se utvrđuju posebnim kolektivnim ugovorom
ili općim aktom, organizacija odnosno poslodavac dužni su osigurati povoljnije
uvjete rada za tog djelatnika kao primjerice lakši posao, povoljnija norma:
rad sa smanjenim fondom sati, rad na jednostavnijim poslovima i slično,
bez smanjenja njegove plaće koju je ostvarivao u vremenu prije nego su
nastupile spomenute okolnosti.

Članak 40.

Naknada plaće koja djelatniku invalidu pripada od dana nastanka invalidnosti
ili djelatniku od dana utvrđene opasnosti od nastanka invalidnosti odnosno
od dana završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije do raspoređivanja
na odgovarajuće radno mjesto ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne
plaće radnog mjesta na koje je do tada bio rasporeden.

Članak.41.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su djelatniku koji radi skraćeno
radno vrijeme, zbog smanjene radne sposobnosti nastale povredom na radu
bez krivnje djelatnika ili profesionalnog oboljenja, isplatiti plaću za
skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike izmedu naknade koju ostvaruje
po propisima invalidsko-mirovinskog osiguranja i plaće radnog mjesta na
koje je raspoređen.

Članak 42.

Djelatnik kojem do stjecanja prava na mirovinu nedostaje pet godina
staža ili godina života, zadržava do odlaska u mirovinu najmanje plaću
koju je ostvario u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem su se stekle spomenute
okolnosti uz uredno i savjesno obavljanje poslova i rezultate rada primjerene
njegovoj dobi. Plaća djelatnika iz stavka 1. ovog članka uvećava se u srazmjeru
s rastom prosječnih plaća u organizaciji odnosno kod poslodavca.

V. OSTALA MATERIJALNA PRAVA DJELATNIKA

Članak 43.

Djelatniku pripada pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora najmanje
u visini najniže osnovne plaće utvrđene ovim Ugovorom. Regres za godišnji
odmor se isplaćuje prije korištenja godišnjeg odmora.

Članak 44.

U slučaju kada djelatnik odlazi u mirovinu pripada mu pravo na otpremninu
u visini od najmanje 3 prosječne mjesečne plaće isplaćene po djelatniku
u gospodarstvu Republike u prethodna 3 mjeseca. Pravo na otpremninu pripada
i djelatniku kojem je radni staž dokupljen kao nužan uvjet da bi mu mogao
prestati radni odnos kao trajnom višku u organizaciji odnosno kod poslodavca

Članak 45.

Djelatnik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć u sljedećim slučajevima:

- smrti djelatnika -3 prosječne mjes. plaće

- smrti supružnika, djeteta i roditelja u skrbi - 1 prosječne mjes.
plaće

- nastanka teške invalidnosti - 1 prosječne mjes. plaće

- bolovanje dužeg od 90 dana - 1 prosječne mjes. plaće -

otklanjanje posljedice elementarne nepogode

- 1 prosječne mjes. plaće - nastanka teške invalidnosti djelatnika,
supružnika, roditelja i djece djelatnika u domovinskom ratu - 2 prosječne
mjes. plaće

Kao osnovica za utvrđivanje prava iz stavka 1. uzima se prosječna mjesečna
plaća isplaćena po djelatniku u gospodarstvu Republike u prethodnom mjesecu.

Članak 46.

Kada je djelatnik upućen na službeno putovanje u zemIji pripada mu naknada
prijevoznih troškova, dnevnica u iznosu od 10% prosječne mjesečne plaće
isplaćene po djelatniku u gospodarstvu Republike u prethodna tri mjeseca
i naknada punog iznosa hotelskog računa za spavanje. Naknada troškova i
dnevnica za službeno putovanje u inozemstvo ureduje se na način kako je
to regulirano za republičke organe uprave. Za dane kada je na službenom
putovanju s pravom na dnevnicu djelatnik nema pravo na regres za ishranu
u tijeku rada (topli obrok).

Članak 47.

Za vrijeme rada izvan sjedišta organizacije odnosno poslodavca i izvan
mjesta njegovog stalnog boravka, djelatnik ima pravo na terenski dodatak
u visini hoja mu pokriva povećane troškove života zbog boravka na terenu.
Visina terenskog dodatka ovisi o tome da li je djelatniku osiguran smještaj,
prehrana i,drugi uvjeti boravka na terenu. Puni iznos terenskog dodatka
dnevno ne može biti manji od 6% od prosječne mjesečne plaće isplaćene po
djelatniku u gospodarstvu Republike u prethodna tri mjeseca. Terenski dodatak
se isplaćuje djelatniku najkasnije posljednji radni dan u mjesecu za naredni
mjesec. Dnevnica i terenski dodstah se medusobno isključuju.

Članak 48.

Slučajevi kada djelatniku pripada dnevnica a kada terenski dodatak,
kao i njihove konkretne visine, uredit će se u posebnim kolektivnim ugovorima
i u općim aktima organizacije odnosno ugovorima o zapošljavanju izmedu
djelatnika i poslodavca.

Članak 49.

Posebnim kolektivnim ugovorima i općim aktima organizacija odnosno ugovorima
o zapošljavanju izmedu djelatnika i poslodavaca utvrdit će se slučajevi
kada djelatniku. koji radi u sjedištu organizacije a obitelj mu trajno
boravi izvan sjedišta organizacije, pripada pravo na naknadu za odvojeni
život od obitelji. Naknada se isplaćuje zbog pokrića povećanih troškova
života djelatnika radi odvojenosti od obitelji, a kada djelatnik ima na
nju pravo, puna naknada ne može iznositi manje od 60% prosječne mjesečne
plaće isplaćene po djelatniku u gospodarstvu Republike u prethodna tri
mjeseca. Ako je djelatniku osiguran smještaj ili prehrana visina naknade
u novčanom iznosu umanjit će se u odgovarajućem odnosu. Naknada za odvojeni
život od obitelji i terenski dodatak se medusobno isključuju.

Članak 50.

Djelatnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla
u visini troškova prijevoza sredstvima javnog prometa.

Članak 51.

Ako djelatnik ima pravo korištenja privatnog automobila u službene svrhe,
naknadit će mu se troškovi u visini 30% cijene litre benzina super po prijeđenom
kilometru. Kada će djelatnik koristiti privatni automobil u službene svrhe,
uređuje se aktima ustanove, poduzeća odnosno odlukom poslodavca.

Članak 52.

Naknada troškova prehrane utvrđuje se u visini 25% prosječne mjesečne
plaće isplaćene po djelatniku u gospodarstvu Republihe u prethodna tri
mjeseca. Na naknadu imaju pravo; zaposleni s pola radnog vremena kao i
djelatnici i studenti na praktičnoj i radnoj obuci. Djelatnici koji rade
duže od punog radnog vremena ali ne manje od 4 sata neprekidno, imaju pravo
na dodatnu naknadu za prehranu razmjerno vremenu provedenom na radu.

Članak 53.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su isplatiti nagradu učenicima
i studentima za vrijeme prakse najmanje u visini 15% prosječne mjesečne
plaće isplaćene po djeiatniku u gospodarstvu Republike u prethodna tri
mjeseca U tijeku praktičnog rada organizacija odnosno poslodavac dužni
su učenicima i studentima naknaditi troškove prijevoza na posao i s posla
kao i topli obrok po istim kriterijima kao i ostalim djelatnicima Ostala
prava i obveze učenika i studenata za vrijeme prakse regulirat će se međusobnim
ugovorom u skladu sa zakonom.

Članak 54.

Posebnim kolektivnim ugovorom može se utvrditi obveza organizacije odnosno
poslodavca da na teret troškova poslovanja kolektivno osigura sve djelatnike.

Članak 55.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su djelatniku isplatiti jubilarnu
nagradu za navršenih:

- 10 godina radnog staža 50%

- 20 godina radnog staža 70%

- 30 godina radnog staža 85%

- 35 godina radnog staža 100%

od prosječne mjesečne plaće isplaćene po djelatniku u gospodarstvu u
prethodna tri mjeseca.

Članak 56.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su osigurati sredstva za poklon
djetetu do 12 godina starosti, roditelju nositelju zdravstvenog osiguranja
djeteta, najmanje u visini 15% prosječne mjesečne plaće u gospodarstvu
Republike u prethodna tri mjeseca.

Članak 57.

Djelatnik sa članovima svoje obitelji ima pravo na korištenje radničkih
odmarališta uz dogovor sindikata i organizacije odnosno poslodavca Način
i uvjeti za ostvarivanje prava iz prethodnog stavka utvrduju se posebnim
ugovorom izmedu sindikata i poslovodstva.

VI. DISCIPLINSKI POSTUPAK KOD POSLODAVCA

Članak 58.

Poslodavac odlučuje o disciplinskoj odgovornosti djelatnika, te izriče
mjere u skladu sa zakonom i kolektivnim ugovorom. Poslodavac pokreće disciplinski
postupak dostavom pisanog zahtjeva i poziva na raspravu djelatnika. O pokretanju
disciplinskog postupka poslodavac izvješćuje sindikalnog povjerenika. Na
zahtjev djelatnika odnosno uz pristanak djelatnika u disciplinskom postupku
može ga zastupati sindikat. O prigovoru djelatnika protiv odluke poslodavca.
kao disciplinskog organa može odlučivati arbitraža. koju sporazumno imenuju
poslodavac i sindikat. Odluka arbitraže je konačna. Ako arbitraža nije
imenovana, djelatnik može neposrednu zaštitu ostvariti putem suda.

VII. ZAŠTITA PRAVA DJELATNIKA

Članak 59.

Otkazni rok iznosi:

- za djelatnika do 30 godina života 1 mjesec

- za djelatnika do 40 godina života 2 mjeseca

- za djelatnika iznad 40 godina života 3 mjeseca

U otkaznom roku djelatnik ima pravo na izbivanje s rada radi traženja
novog zaposlenja 8 sati tjedno.

Članak 60.

Djelatnik koji nije zadovoljan rješenjem nadležnog organa organizacije
donesenim povodom njegova zahtjeva radi ostvarivanja prava iz radnog odnosa
ima pravo prigovora organu utvrdenom općim aktom organizacije. O prigovoru
djelatnika koji je u radnom odnosu kod poslodavca može odlučiti arbitraža
koju sporazumno imenuju poslodavci i sindikat.

VIII. OBRAZOVANJE RADNIKA I INFORMIRANJE

Članak 61.

Djelatnici se imaju pravo školovati s obzirom na svoje interese i interese
organizacije odnosno poslodavca. Tijekom školovanja za potrebe organizacije
odnosno poslodavca djelatnik ostvaruje pravo na naknadu plaće iz članka
36. ovog Ugovora. Ostala prava s osnova rada djelatnik ostvaruje kao da
je radio, osim ako posebnim kolektivnim ugovorom nije drugačije utvrđeno.
Međusobna prava i obveze između djelatnika koji je upućen na školovanje
i organizacije odnosno poslodavca. utvrduju se posebnim ugovorom u skladu
s kolektivnim ugovorom, općim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju

Članak 62.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su djelatniku odnosno sindikalnom
povjereniku osigurati informacije koje su bitne za ekonomski položaj djelatnika,
kao na primjer:

- o prijedlozima poslovnih i razvojnih odluka. koje utječu na ekonomski
i socijalni položaj djelatnika, a koje ne predstavljaju poslovnu tajnu;

- o poslovnim rezultatima (periodičnim i godišnjim);

- prijedlozima odluka i općih akata kojima se u skladu s kolektivnim
ugovorom reguliraju osnovna prava i obveze iz radnog odnosa. Informacije
o rezultatima poslovanja organizacija odnosno poslodavac osigurava po isteku
odredenog razdoblja (iz stavka 1.), a informacije o planovima i prijedlozima
akata poslodavac daje djelatnicima prije njihova usvajanja.

IX. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 63.

Organizacija odnosno poslodavac obvezuju se da će osigurati provedbu
svih prava iz oblasti sindikalnog organiziranja utvrdenih konvencijama
Međunarodne organizacije rada.

Članak 64.

Aktivnost sindikalnog povjerenika u organizaciji odnosno kod poslodavca
ne smije biti spriječena ili ometena ako djeluje u skladu sa zakonom, drugim
propisima i kolektivnim ugovorom.

Članak 65.

Pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće sindikalni povjerenik
ostvaruje u ovisnosti o broju članova sindikata u organizaciji ili kod
poslodavca i to tako da za svakog člana sindikata ima pravo na najmanje
dva sata aktivnosti s neknadom plaće tijekom kalendarske godine. U organizaciji
sa 750 i više članova sindikata, sindikalni povjerenik tog sindikata ima
pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće za puno radno vrijeme. Pored
broja sati sindikalne aktivnosti utvrđene u stavku 1. organizacija odnosno
poslodavac dužni su sindikalnom povjereniku kao i članu regionalnog i republičkog
organa sindikata omogućiti izostanak s rada uz naknadu plaće zbog pohađanja
sindikalnih sastanaka, tečajeva, osposobljavanja, seminara, kongresa i
konferencija.

Članak 66.

Kada sindikalni povjerenik dio svog radnog vremena u organizaciji odnosno
kod poslodavca posvećuje sindikatu. a dio svojim redovnim radnim obvezama.
tada se njegov radni odnos uređuje pismenim sporazumom sindikata i organizacije
odnosno poslodavca. Naknade za rad sindikalnog povjerenika sindikat može
upotrijebiti i na drugi način, ali samo u funkciji sindikalnog rada.

Članak 67.

Sindikalni povjerenik zbog sindikalnih aktivnosti ne može biti pozvan
na odgovornost, niti doveden u nepovoljniji položaj. Sindikalnog povjerenika
u organizaciji odnosno kod poslodavca, za vrijeme obnašanja dužnosti i
dvije godine po njenom isteku ne može se bez suglasnosti republičkog organa
sindikata:

- premjestiti u okviru iste organizacije odnosno poslodavca u drugu
organizaciju odnosno kod drugog poslodavca - utvrditi kao višak zaposlenih,

- pokrenuti protiv njega disciplinski postupak bez odobrenja odgovarajućeg
organa sindikata,

- premjestiti ga ne nepovoljnije radno mjesto.

Članak 68.

Poslovodni i rukovodni organi organizacije odnosno poslodavac kao i
organi upravljanja organizacije dužni su razmotriti prijedloge, inicijative,
mišljenja i zahtjeve sindikata u svezi ostvarivanja prava, obveza i odgovornosti
iz rada i po osnovi rada. O zauzetim stavovima dužni su u roku 8 dana od
primitka prijedloga, inicijative, mišljenja i zahtjeva izvijestiti sindikat.
Poslovodni organ odnosno poslodavac je dužan primiti na razgovor sindikalnog
povjerenika na njegov zahtjev i s njime razmotriti pitanja sindikalne aktivnosti
i materijalnih interesa zaposlenih. Nadležni ministar primit će na razgovor
predstavnika republičkog sindikata na njegov zahtjev ako je riječ o pitanjima
sindikalne aktivnosti i materijalnim interesima zaposlenih. Ovlašteni predstavnik
Vlade Republike Hrvatske primit će na zahtjev koordinacije sindikata potpisnika
ovog Ugovora koordinatora ako je riječ o pitanjima sindikalne aktivnosti
i materijalnim interesima zaposlenih.

Članak 69.

Organizacija odnosno poslodavac dužni su, bez naknade, za rad sindikata
osigurati najmanje sljedeće uvjete:

- prostor za rad i održavanje sastanaka sindikata

- pravo na korištenje telefona i po mogućnosti telefaksa u radnom vremenu,
kao i dva sata poslije radnog vremena,

- slobodu sindikalnog izvješćivanja i podjele tiska,

- tehničke i administrativne usluge za rad sindikata u mjeri nužnoj
za ostvarivanje sindikalne aktivnosti - obračun sindikalne članarine i
sindikalnih kredita preko isplatnih lista u računovodstvu organizacije
odnosno poslodavca prilikom obračuna plaća i doznačivanje članarine na
račune sindikata.

X. SOCIJALNI MIR

Članak 70.

Sindikati se suzdržavaju od štrajka. ako se sve odredbe iz ovog Ugovora
uredno ispunjavaju prema svim djelatnicima na koje se ovaj Ugovor odnosi,
kao i u svim pitanjima koja su ovim Ugovorom određena. Za svs pitanja koja
ovim Ugovorom nisu uređena ili se trebaju urediti posebnim kolektivnim
ugovorima, sindikat se ne odriče prava na štrajk. Obveza socijalnog mira
vrljedi do otvaranja novih kolektivnih pregovora. Izuzetno od stavka 1.
i 2. ovog članka, dozvoljen je štrajk solidarnosti odnosno druge metode
sindikalne podrške zahtjevima zaposlenih u odredenoj djelatnosti.

Članak 71.

Za organizaciju i provedbu štrajka sindikat koristi sindikalna pravila
o štrajku. štrajkom rukovodi štrajkački odbor. Članovi štrajkačkog odbora
ne mogu biti rasporedeni na rad za vrijeme štrajka.

Članak 72.

Kada je štrajk organiziran zbog neispunjenja obveza propisanih ovim
kolektivnim ugovorom, troškove štrajka snosi organizacija odnosno poslodavac.
Ako se u slučaju iz stavka 1. utvrdi da je organizacija odnosno poslodavac
prethodno ispunile obveze zbog kojih je štrajk organiziran troškove štrajka
i naknade štete snosi organizator štrajka.

XI. TUMAČENJE I PRAĆENJE PRIMJENE OVOG UGOVORA

Članak 73.

Za tumačenje odredbi i praćenje primjene ovog Ugovora potpisnici imenuju
Zajedničku komisiju. Zajednička homisija ima šest članova od kojih tri
člana imenuje Vlada Republike Hrvatske, a tri člana sindikati potpisnici
ovog Ugovora.

XII. RJEŠAVANJE SPOROVA I IZMJENE I DOPUNE UGOVORA

Članak 74.

Za rješavanje sporova izmedu potpisnika ovog Ugovora, koje nije bilo
moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, može se pokrenuti postupak mirenja.

Članak 75.

Postupak mirenja pokreće se na pismenu inicijativu jednog od potpisnika
ovog Ugovora. Postupak mirenja ne može se provesti ako jedan od potpisnika
ovog Ugovora nije prihvatio prijedlog za provedbu mirenja.

Članak 76.

Komisija za mirenje ima predsjednika i šest članova. Vlada Republike
Hrvatske imenuje tri člana i sindikati tri člana. Članovi komisije sporazumno
imenuju predsjednika komisije.

Članak 77.

U postupku mirenja ispitat će se navodi i prijedlozi ugovornih strana,
a po potrebi prihupit će se i potrebne obavijesti i saslušati strane. Komisija
će sastaviti pisani prijedlog nagodbe.

Članak 78.

Mirenje je uspjelo ako obje strane prihvate pisani prijedlog nagodbe.
Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ovog članka ima snagu nagodbe zaključene
izvan suda (izvansudska nagodba).

Članak 79.

Ako ne uspije pregovaranje ni postupak mirenja, ugovorne strane mogu
predmet spora povjeriti arbitraži od tri člana. Arbitraža se za svaki slučaj
spora imenuje iz šire liste arbitara koju suglasno utvrđuju potpisnici
ovog Ugovora u roku mjesec dana od dana zaključivanja ovog Ugovora.

Članak 80.

Postupak pred arbitražom vodi se na način koji će se propisati posebnim
pravilnikom. Pravilnik će suglasno donijeti potpisnici ovog Ugovora u roku
dva mjeseca od dana zaključivanja ovog Ugovora.

Članak 81.

Svaka ugovorna strana ima pravo pokrenuti postupak za izmjenu ili dopunu
ovog Ugovorna strana koja pokreće postupak izmjene ili dopune ovog Ugovora
radi to u pisanom obliku. Druga se strana obvezno očituje na predložene
izmjene ili dopune u roku 30 dana.

Članak 82.

Najmanje 3 mjeseca prije isteka roka za koji vrijedi ovaj Ugovor strane
su obvezne očitovati se o namjeri njegovog produženja odnosno u istom roku
pokrenuti postupak za zaključivanje novog Općeg kolektivnog ugovora za
javne djelatnosti i javna poduzeća.

XIII. ZAKLJUČIVANJE KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 83.

Smatra se da je ovaj Ugovor zaključen kada ga potpišu ovlašteni predstavnik
Vlade Republike Hrvatske i ovlašteni predstavnik Koordinacije hrvatskih
sindikata javnih djelatnosti i javnih poduzeća.

Članak 84.

Ovaj Ugovor zaključuje se na određeno vrijeme i vrijedi do 31. prosinca
1993. godine.

Članak 85.

Troškove tumačenja odredbi i praćenja primjene ovog Ugovora te pripreme
i rada mirovnih komisija i arbitraža strane potpisnici snose svaka u jednoj
polovini.

XIV. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 86.

Svaka ugovorna strana može u pisanom obliku otkazati ovaj Ugovor. Otkazni
rok iznosi tri mjeseca.

Članak 87.

Organizacije su dužne uskladiti opće akte s odredbama ovog Ugovora u
roku mjesec dana od njegova stupanja na snagu. Obveza iz stavka 1. ne utječe
na neposrednu primjenu odredaba ovog Ugovora od dana njegova stupanja na
snagu.

Članak 88.

Nadležna ministarstva odnosno organi upravljanja javnih djelatnosti
i javnih poduzeća dužni su na inicijativu sindikata otpočeti kolektivne
pregovore radi sklapanja posebnih kolektivnih ugovora odgovarajuće razine
najkasnije u roku od 15 dana od podnošenja inicijative.

Članak 89.

Ovaj Ugovor stupa na snagu registracijom i danom objave u "Narodnim
novinama".

Zagreb. 9. listopada 1992.

Klasa: 430-02/92-01/01

Broj: 5030104-92-7

Broj: 42-10-92/1

Za Vladu Republike Hrvatske potpredsjednik

**dr. Mate Granić, v. r,**

Za Koordinaciju hrvatskih sindikata javnih djelatnosti i javnih
poduzeća koordinator

**Krešimir Sever, v. r.**

Ostalo, NN 66/1992-1732