## Plan praćenja kvalitete mora i školjkaša na područjima uzgoja, izlova i ponovnog polaganja školjkaša

### NN 53/2005 (25.4.2005.), Plan praćenja kvalitete mora i školjkaša na područjima uzgoja, izlova i ponovnog polaganja školjkaša

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

**1007**

Na
temelju članka 25. stavka 2. Pravilnika o veterinarsko zdravstvenim uvjetima za
izlov, uzgoj, pročišćavanje i stavljanje u promet živih školjkaša (»Narodne
novine« br. 1117/04), ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva
donosi

## Plan

### praćenja kvalitete mora i školjkašana područjima uzgoja, izlova iponovnog polaganja školjkaša

1. SVRHA PLANA

Svrha
provedbe Plana praćenja kvalitete uzgajališta školjkaša je:

a)
provjera mikrobiološke kvalitete živih školjkaša u odnosu na područja uzgoja,
izlova i polaganja;

b)
provjera moguće prisutnosti toksičnog planktona i potencijalno toksičnog
planktona u vodama na području uzgoja, izlova i polaganja te biotoksina u živim
školjkama;

c)
provjera moguće prisutnosti kemijskih zagađivača u živim školjkama;

d)
izbjegavanje zlouporaba u odnosu na podrijetlo i destinaciju živih školjkaša.

2. PLAN PRAĆENJA
KVALITETE UZGAJALIŠTA ŠKOLJKAŠA

Plan
praćenja kvalitete uzgajališta školjkaša odnosi se na 10 najznačajnijih
lokaliteta na kojima se uzgajaju školjke, i to:

1.
Limski kanal

2.
Ušće rijeke Krke

3.
Malostonski zaljev

4.
Vabriga (Plićina Ćivran i Novigradski dio)

5.
Novigradsko more

6.
Piranski zaljev

7.
Raški zaljev

8.
Pašmanski kanal

9.
Pirovački zaljev

10.
Kanal sv. Ante u Šibeniku.

I. LIMSKI KANAL

*A. Opis područja uzgoja*

Limski
zaljev nalazi se na zapadnoj obali poluotoka Istre (karta 1 i 1a). To je uski
(600 m) i duboko u kopno usječeni zaljev duljine oko 11 km. Najveća dubina
zaljeva je na ulazu i iznosi 33 m, dok je unutarnji dio znatno plići. Plići dio
je pod snažnim utjecajem pod­zemnih voda bogatih organskom tvari, što ovaj dio
zaljeva čini biološki najproduktivnijim. U ovom dijelu razvijen je intezivan
uzgoj kamenica i dagnji, dok je uzgoj riba organiziran u dubljem dijelu
zaljeva. Zavisno o intenzitetu dotoka slatke vode slanost se mijenja između 9 i
38 psu, dok temperatura varira između 9 i 25 oC. Limski zaljev je zbog svoje
visoke produktivnosti i specifičnosti biocenoza zaštićen od 1979. godine kao
poseban rezervat u moru.

Po
Koppenovoj klasifikaciji područje Limskog kanala pripada tipu C klime (topla i
umjereno kišna) u kojem je količina oborina jednoliko razdijeljena kroz cijelu
godinu, ali najsušniji dio godine pada u toplo godišnje doba. Kišno razdoblje
široko je podijeljeno na proljetni (travanj – lipanj) i jesensko-zimski
(rujan-studeni, a donekle i prosinac) maksimum. Srednja godišnja količina
oborina iznosi 873 mm.

Iako
su najučestaliji vjetrovi šireg područja vjetrovi I. i II. kvadranta, odnosno
sjeveroistočni i jugoistočni vjetrovi, područje Limskog kanala izloženo je i
djelovanju zapadnih vjetrova. Srednja jačina ovih vjetrova kreće se od 1.8
Beauforta za vjetar iz NE smjera do 2.8 Beauforta za jugoistočni vjetar.

Područje
uzorkovanja ograničeno je obalom i podnevnicima koji prolaze sljedećim
zemljopisnim dužinama:

λ1        13° 42' 37'' E

λ2        13° 43' 42'' E.

Fiksne
točke uzorkovanja i njihove zemljopisne koordinate su:

Peruzula           Φ 45° 08' 03'' N,        λ 13° 43' 37'' E

Čerižera           Φ 45° 08' 03'' N,        λ 13° 42' 48'' E.

Točka
1 Peruzula je stalna postaja, dok je točka 2 Čerižera povremena kontrolna
točka. Prema postojećem prostornom planu područje Limskoga kanala namijenjeno
je uzgoju školjkaša.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 1 i 1a.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet                                    mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, VI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

U
slučaju identifikacije potencijalno toksičnih fitoplanktonskih vrsta
fitoplanktonski sastav određivat će se jednom tjedno. Jednom tjedno određivat
će se i sadržaj PSD, DSP i ASP u mesu školjkaša.

II. UŠĆE RIJEKE KRKE

*A. Opis područja uzgoja*

Ušće
rijeke Krke predstavlja duboki kanjon visine (oko 40 m) širine od 200 m do 1.8
km i dužine od oko 12 km koji uzvodno završava Prokljanskim jezerom, a na
drugom kraju sa Šibenskim kanalom (karta 2 i 2a). Uzvodno od ovoga područja
nalazi se nacionalni park Krka. U površinskom sloju cijeloga područja se nalazi
slatka voda. Ušće je jedno od najproduktivnijih područja na istočnom dijelu
Jadrana. Donji dio ušća, nizvodno od grada Šibenika, je značajno zagađen, na
što ukazuju i visoke koncentracije određenih teških metala u sedimentu.

Uzgajališta
školjkaša su, međutim, smještena u području koje se može smatrati čistim (bez
utjecaja urbanih otpadnih voda). Postoji opasnost onečišćenja tvarima koje
dolaze iz izvora smještenih u gornjem dijelu rijeke, koji su trenutno izvan
djelovanja.

Značajka
oborinskog režima ovoga područja je donekle izraženi godišnji hod s maksimumom
oborina u razdoblju jesen – zima i minimumom ljeti. Godišnja količina oborina
je 851 mm.

Razdioba
smjera vjetra na godišnjoj skali ukazuje da su najučestaliji vjetrovi iz N i NE
te SE smjera. Srednja jačina vjetra iz N i NE smjera prelazi 4.0 Beauforta, dok
jugo puše srednjom jačinom od 3.5 Beauforta.

Prema
postojećem prostornom planu područje ušća rijeke Krke je namijenjeno za uzgoj
školjkaša.

Područje
uzorkovanja ograničeno je obalom i usporednicama koje prolaze sljedećim
zemljopisnim širinama:

Φ 43° 44' 18'' N

Φ 43° 47' 23'' N.

Područje
nema fiksnih točaka, a podijeljeno je u tri zone uzorkovanja Šibenik 1 (točke
1, 2, 3, 4, 5 i 19), Šibenik 2 (točke 6, 7, 8, 9 i 10) i Šibenik 3 (točke 11,
12, 13, 14 i 18). Područja su prikazana na karti 2 i 2a.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 2 i 2a.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, XI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

U
slučaju identifikacije potencijalno toksičnih fitoplanktonskih vrsta
fitoplanktonski sastav određivat će se jednom tjedno. Jednom tjedno određivat
će se i sadržaj PSP, DSP i ASP u mesu školjkaša.

III. MALOSTONSKI ZALJEV

*A. Opis područja uzgoja*

Malostonski
zaljev se nalazi na završetku Neretvanskog kanala u koji utječe rijeka Neretva,
dugačak je 28 km, a na najširem dijelu je 6.1 km (karta 3 i 3a.). Zbog velike
razvedenosti vanjskog i unutrašnjeg dijela zaljeva ukupna dužina obalne linije
iznosi oko 100 km. Najveća dubina zaljeva je 29 m, međutim na više od 80%
zaljeva dubina je između 20 i 29 m. Ekološke prilike u zaljevu najviše ovise o
utjecajima s kopna, a manjim dijelom s otvorenog mora. Vanjski i srednji dio
zaljeva povremeno je pod jačim, a njegov unutarnji dio pod slabijim utjecajem
slatke vode rijeke Neretve, osobito za vrijeme većeg riječnog vodostaja i jačih
zapadnih vjetrova. Na hidrofizičke i ekološke odnose u zaljevu najviše utječu
snažni podvodni izvodi slatke vode koji se nalaze u unutarnjem dijelu zaljeva.
Prema koncentraciji hranjivih soli i količini fitoplanktona zaljev se može
kvalificirati kao prirodno umjereno eutrofiziran sustav. Za ekološke i
produkcijske odnose od velikog je značaja donos organske tvari s kopna (oborinske
vode a osobite vrulje).

Zbog
povoljne primarne produkcije i hidrografskih osobina u zaljevu se od antičkih
vremena uzgajaju školjke. Danas je to najznačajnije mjesto za uzgoj školjkaša u
Hrvatskoj. Uslijed veoma slabe naseljenosti u okolnom području, zaljev nije bio
izložen snažnijoj antropogenoj eutrofikaciji. Radi svoje relativno velike
produktivnosti i značaja za uzgoj školjkaša. Malostonski zaljev je 1983. godine
proglašen rezervatom prirode u moru.

Klima
ovog područja obilježena je blagom zimom i suhim ljetom s barem tri puta toliko
oborine u najkišnijem mjesecu zime kao u najsušnijem mjesecu ljeta. Količina
oborina u najsušnijem mjesecu manja je od 40 mm. Ukupna godišnja količina
oborina je 1316 mm.

Najučestaliji
vjetar je iz N, SE i NW smjera.

Na
osnovu dosadašnjih istraživanja sanitarne kakvoće morske vode i školjkaša u
Malostonskome zaljevu (postaje Sutvid, Mali Ston, Usko i Bistrina) utvrđeno je
prisustvo fekalnih koliforma u morskoj vodi i školjkama u kocentracijama koje
su prema kriterijima EEU unutar vrijednosti dozvoljenih za uzgajališta
školjkaša odnosno za školjke. Ni u jednom od ispitivanih uzoraka nije utvrđeno
prisustvo bakterija roda Salmonella vrsta.

Prema
postojećem prostornom planu područje Malostonskog kanala je namjenjeno za uzgoj
školjkaša.

Područje
uzorkovanja ograničeno je obalom i podnevnicima koji prolaze sljedećim
zemljopisnim dužinama:

λ1        17° 29' 10''

λ2        17° 44' 40''.

Fiksne
točke uzorkovanja i njihove zemljopisne kordinate su:

Sutivid             Φ 42° 55' 00'' N,        λ 17° 29' 16'' E

Mali
Ston         Φ 42° 50' 52'' N,        λ 17° 42' 54'' E

Usko               Φ
42° 52' 12'' N,        λ 17° 41' 19'' E

Bistrina            Φ 42° 52' 16'' N,        λ 17° 42' 17'' E.

Točke
Bjejevica i Zamaslina su kontrolne (povremene) postaje.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 3 i 3a.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

ph                                           kvartalno
(II, V, VIII. XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIIII, XI)

salinitet mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, XI)

fitoplanktonski
sastav               petneastodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša                 učestalost**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII,)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII,)

fekalni
koliformi                       kvartalno
II, V, VIII, XI)

E.Coli                                      kvartalno
(II, V, VIIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIIII, XI)

PSP,
DSP, ASP                      petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

U
slučaju identifikacije potencijalno toksičnih fitoplanktonskih vrsta
fitoplanktonski sastav određivat će se jednom tjedno. Jednom tjedno analizirat
će se i sadržaj PSP, DSP i ASP u mesu školjkaša.

IV.a VABRIGA

*A. Opis područja uzgoja*

Uzgojno
područje Vabriga nalazi se 4 – 5 km južno od ušća rijeke Mirne između rta
Saltarel i rta Maistro, te sa sjeverne strane omeđen pličinama Čivran i Mezo.
Veličina područja je 1.500 × 1.000 metara, a dubina je 4 – 15 metara.

Trenutačno
se proizvodnja odvija na cca 7.000 m2, a svako širenje proizvodnje je upitno,
prvenstveno zbog hidrometereoloških uvjeta. Na tom području nema slatke vode, a
područje se smatra čistim jer u blizini nema otpadnih voda.

Prema
postojećem prostornom planu to je područje namjenjeno za uzgoj školjkaša

Područje
uzorkovanja Vabriga – Čivran nalazi se u kvadrantu sa sljedećim zemljopisnim
koordinatama:

Φ1 45 16' 24'' N,         λ1 13° 34' 57'' E

Φ2 45 16' 24'' N,         λ2 13° 36' 22'' E

Φ3 45 17' 04'' N,         λ3 13° 34' 57'' E

Φ4 45 17' 04'' N,         λ4 13° 36' 22'' E.

Fiksne
točke uzorkovanja i njihove zemljopisne koordinate su:

Solaris             Φ1 45 16' 58'' N,         λ1 13° 35' 33'' E

Solina              Φ2 45 16' 42'' N,         λ2 13° 35' 14'' E

Čivran              Φ3 45 16' 29'' N,         λ3 13° 35' 03'' E.

Točke
Solaris i rt Solina su redovite točke, a točka plićina Čivran je povremena
kontrolna točka.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 4 i 4a.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet                                    mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, VI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora

IV.b VABRIGA – NOVIGRAD

*A. Opis područja uzgoja*

Područje
je smješteno oko 2 – 7 km zapadno od rta Zub i luke Červar. Veličina mu je oko
5 km sa 3 km, a prosječna dubina oko 25 metara.

U
navedenom području ribari iz Umaga, Novigrada te Poreča pretežito love s
pridnenim kočama i ramponima, i to: jakovljeve kapice (Pecten jacobeus),
prnjavice (Venus verrucosa) i kunjke (Arca noae), a ostale se školjke bacaju
natrag u more i to: glatka jakovljeva kapica (Flexopecten glaber), rumenka
(Callista chione), bodljikavi volak (Bolinus brandaris) i velike količine
»morskih jaja« (Micrososmus sulcatus).

Na
prirast školjkaša zasigurno utječu jake morske struje, te blizina (6 – 7 km)
ušća rijeke Mirne. Zbog veličine područja predlažemo sustavno praćenje kvaliete
mora i školjkaša na dvije lokacije unutar tog područja međusobno udaljene oko 2
km.

Područje
izlova VABRIGA – NOVIGRAD – smješteno je između spojnica točaka A, B, C i D –
(označeno na karti 4a):

Točka
A          Φ
45 17' 48'' N,          λ 13 28' 48'' E

Točka
B          Φ
45 17' 48'' N,          λ 13 32' 48'' E

Točka
C          Φ
45 16' 00'' N,          λ 13 28' 48'' E

Točka
C          Φ
45 16' 00'' N,          λ 13 32' 40'' E.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 4a.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet                                    mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, VI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

V. NOVIGRADSKO MORE

Novigradsko
more je zaljev usječen duboko u kopno. Predstavlja izolirani, izrazito razveden
i složen hidrogeomorfoški sustav. U središnjem dijelu sjeveroistočnog ruba
Novigradskog mora je zaljev ušća rijeke Zrmanje. Navedeni akvatorij po svojim
značajkama predstavlja estaurij, vrlo dinamičan sustav nešto nižeg biodiverziteta
u usporedbi s drugim graničnim morskim i slatkovodnim sustavima. Za njih su
značajna izrazita prostorna i vremenska kolebanja hidrografskih čimbenika.

Nastala
su u postpleistocenu, prodiradnjem mora u ove kotline s neogenskim naslagama.

Novigradsko
je more s prosječnom dubinom u središnjem dijelu od 28 m, svojoj površinom od
28,65 km2 (dužina 11 km, širina 5 km) i vodenom masom od 0,5 km3, veće od
Karinskog mora, koje obasiže površinu od 5,4 km2 (dužina 3,8 km, širina 2,4 km)
i volumen od 0,04 km3. Najveća mu je dubina 11 m, a izobata od 10 m se nalazi
vrlo blizu ruba kopna. Oba su akvatorija povezana tjesnacem Karinsko tisno.
Tjesnac je širok 110 – 250 m, dug je 2,5 km, dubina mu iznosi 12 m. S druge
strane Novigradsko more spojeno je s Novskim ždrilom, kanjonom strmih obala,
koje se obrušavaju ispod morske površine do dubine od 40 m. Dno je oba tjesnaca
(Novsko ždrilo i Karinsko tisno) ravno i pjeskovito, uslijed snažnog protoka
morske vode. Dno Novigradskog i Karinskog mora je pokriveno muljem. Značajna je
činjenica da mulj s ušća Karinšćice ima ljekovita svojstva.

Područje
je pod snažnim utjecajem kraških površinskih i podzemih voda, a duž obala
izviru brojne vrulje. Raspon je godišnjeg protoka Zrmanje od 65 do 125 m3.
Posebitost zemljopisnog položaja, prirodna zatvorenost i izoliranost te znatan
priliv slatkovodnih dotoka rijekama Zrmanjom i Karinšćicom, potokom Slapača,
vrelom Nozreti, jarugom Baščica i brojnim vruljama, utječe na bitno nižu
slanost i temperaturu ovoga područja u svim sezonama osim ljeti.

NOVIGRADSKO
MORE – područje uzorkovanja čini jedna postaja Prdelj, čije su zemljopisne
koordinate:

Φ 44° 11' 36'' N,        λ 15° 36' 03'' E.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 5.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet                                    mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, VI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

VI. PIRANSKI ZALJEV

*A. Opis područja*

Piranski
zaljev je akvatorij smješen između kopna i crte Rt Madona – Rt Gornja
Savudrija. Dug je oko 3.5 NM i na ulazu širok 2.8 NM. Najveća dubina mu je 19
m.

Klimatske
osobine Piranskog zaljeva odražavaju osobine sjevernojadranske klime koja se
odlikuje više kontinentalnim karakteristikama s vrlo promjenljivom prostornom
razdiobon oborina. Po oborinskoj karti Hrvatske (DHMZ) područje Piranskog
zaljeva godišnje primi900 – 1000 mm oborina.

Srednje
mjesečne temperature površinskog sloja morske vode mijenjaju se od zimskog
minimuma u siječnju (9 °C) do ljetnog maksimuma u kolovozu (25°). Izotermija
traje od rujna do početka proljeća.

Površinski
salinitet je dosta varijabilan, sa izraženim proljetno-ljetnim i jesenskim
minimumom. Na salinitet dodatno utječe i dotok slatke vode iz Dragonje. Zbog
razmjerno male dubine i dotoka s kopna područje je dosta produktivno.

Fiksne
točke uzorkovanja i njihove zemljopisne koordinate su:

Točka
1           Φ
45° 29' 14'' N,        λ 13° 34' 20'' E

Točka
2           Φ
45° 29' 11'' N,        λ 13° 34' 25'' E

Točka
3           Φ
45° 29' 07'' N,        λ 13° 34' 38'' E.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 6.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet                                    mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, VI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

VII. RAŠKI ZALJEV

*A Opis područja*

Zaljev
je dug 6.5 i širok najviše 1.5 NM (prosjek 1 km). Dubina mu je od 46 m na ulazu
do 5 m kod mjesta Bršica. Sjeverno se nastavlja plićina do 3 m. Obale su mu
vrlo strme, građene uglavnom od vapnenca i obrasle oskudnom vegetacijom. U dnu
zaljeva utječe rijeka Raša, koja donosi velike količine hranjivih tvari i
materijala koji se vremenom taloži i zatrpava zaljev. To je izraženije na
zapadnoj obali zbog strujanja koja su usmjerena ka njoj.

Klimatske
osobine također odražavaju osobine sjevernojadranske klime. Maksimum oborina
nastupa tijekom jeseni.

Područje
karakterizira složeno strujanje zraka. Prevladavajući vjetrovi su NE i S – SE
smjera. Zimi bura u zaljevu zna biti dosta žestoka s vrtlozima. Ljeti često
puše kratkotrajan i vrlo jak vjetar SW smjera koji se pojavljuje u vezi s
olujama i prolaskom hladne fronte. Srednje mjesečne temperature se tijekom
godine kreću od 4,8 °C zimi (siječanj) do 23.1 °C ljeti (srpanj) uz znatna
odstupanja u dnevnoj skali, osobito zimi kada nagli prodori hladnog zraka
praćeni jakom burom znatno snižavaju temperaturu. Osim toga, temperaturu zimi
snižavaju dugotrajne magle.

Termohaline
osobine zaljeva odražavaju različitu strukturu, kao posljedica dotoka slatke
vode iz Raše. Unutar zaljeva, osobito u plitkim (ispod 5 m) sjevernim
dijelovima salinitet može poprimiti dosta niske vrijednosti te je čitav vodeni
stupac tijekom cijele godine homogen i niskog saliniteta. Srednje mjesečne
temperature površinskog sloja morske vode tijekom godine kreću se od najnižih
tijekom veljače (9 °C) do najviših tijekom kolovoza (24°).

Amplituda
morskih mijena zna doseći 1,8 m.

Unutarnji
dio zaljeva je dosta produktivan, što je posljedica donosa rijeke Raše. Dublji
dijelovi zaljeva su znatno niže produktivnosti, te ih se najčešće može
okarakterizirati kao oligotrofne.

Fiksne
točke uzorkovanja i njihove zemljopisne koordinate su:

Točka
1           Φ
45° 00' 07'' N,        λ 14° 03' 54'' E

Točka
2           Φ
45° 00' 02'' N,        λ 14° 04' 30'' E

Točka
3           Φ
44° 59' 50'' N,        λ 14° 04' 52'' E

Točka
4           Φ
44° 59' 44'' N,        λ 14° 04' 57'' E

Točka
5           Φ
44° 59' 50'' N,        λ 14° 04' 57'' E.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 7.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet                                    mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, VI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

VIII. PAŠMANSKI KANAL

*A. Opis područja*

To
je morski prolaz između otoka Pašmana i dijela kopnene obale. Na sjeveru ga
razgraničuje spojnica Rt Artina (na Pašmanu) – Rt Podvara (pokraj Sukošana), a
na jugu spojnica rt Borovnjak (na Pašmanu) – Pakoštane. Duljina mu je oko 7 NM
a dubina do 30 m. Najuži dio mu je Pašmanski tjesnac, kroz koji vrijedi poseban
plovidbeni režim.

Srednje
mjesečne temperature zraka variraju od 6.7 °C (siječanj) do 23.6 °C (srpanj).
Ukupna godišnja količina oborina u prosjeku je 800 – 1000 mm. Oborina je više u
hladnom, a manje u ljetnom razdoblju. Ljeti padne samo 16% oborina a u jesen
kao najkišovitijoj sezoni dvostruko više. Ovaj klimatski element vrlo je
varijabilan i znatno se razlikuje iz godine u godinu.

Termohaline
osobine ovoga područja pod znatnim su utjecajem slatkovodnih dotoka s kopna.
Srednje mjesečne temperature površine mora kreću se od oko 11° (siječanj –
veljača) do 23 °C (kolovoz). Izotermija nastupa početkom jeseni. Unutar cijelog
kanala salinitet se može kretati od minimalnih 35‰ do razmjerno visokih 38‰, a
u dubljim slojevima otvorenog dijela kanala i više. Površinski salinitet ima
dva minimuma, proljetnji u svibnju i jesenski tijekom listopada, što može
varirati ovisno o lokalnim dužobalnim utjecajima.

Iako
je najveći dio Pašmanskog kanala oligotrofan i razmjerno niske produktivnosti,
srednji je dio kanala zbog velikog broja otoka, otočića i hridi, odnosno zbog
povećanog utjecaja kopna nešto produktivniji od ostalog dijela.

Fiksne
točke uzorkovanja i njihove zemljopisne koordinate su:

Točka
1           Φ
44° 00' 0'' N,          λ 15° 20' 50'' E

Točka
2           Φ
43° 57' 10'' N,        λ 15° 25' 48'' E

Točka
3           Φ
43° 55' 00'' N,        λ 15° 28' 30'' E.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 8.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet                                    mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, VI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

IX. PIROVAČKI ZALJEV

*A. Opis područja*

Zaljev
je smješten između obale i otoka Murtera te otočića SZ od njega. Dug je 7 a
širok najviše 2 NM. Dubina mu je do 24 m. Obalno područje je uglavnom nisko.
Ima dosta uvala pogodnih za uzgoj školjkaša, osobito na istočnoj strani.

Klima
ovog područja karakterizirana je prosječnom temperaturom zraka najtoplijeg mjeseca
iznad 22 °C te izrazitim maksimumom oborina zimi i sušnim ljetom. Godišnja
količina oborina je 800 – 900 mm. Bura u zaljevu je umjerena, a S i NW vjetar
razvijaju jake valove. Srednje temperature površinskog sloja morske vode kreću
se od 12,4 °C zimi do 22 °C ljeti.

U
zaljev utječe slatka voda iz Vranskog jezera i izvora i vrulja na sjevernoj
obali što utječe na njegova termohalina svojstva. Dotok slatke vode je
intenzivniji zimi (osobito kanalom Prosika kojim je zaljev povezan s Vranskim
jezerom), pa je i salinitet morske vode u tom razdoblju niži. Zbog obilja
organskih tvari, povoljne temperature i slanosti, zaljev ima dobre uvjete za
uzgoj školjkaša. Zaljev je i prirodno stanište nekih školjkaša. Trenutačno je
zakonom zaštićen od izlova.

Fiksne
točke uzorkovanja i njihove zemljopisne koordinate su:

Točka
1           Φ
43° 50' 10'' N,        λ 15° 38' 05'' E

Točka
2           Φ
43° 50' 20'' N,        λ 15° 38' 20'' E

Točka
3           Φ
43° 48' 80'' N,        λ 15° 42' 48'' E.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 9.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet                                    mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, VI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

X. KANAL SVETOG ANTE U
ŠIBENIKU

*A. Opis područja uzgoja*

Kanal
Sv. Ante predstavlja duboki kanjon (po sredini do 44 m) najmanje širine od 140.
Na ulazu je širok 220 m. Dug je oko 1.4 NM i prirodna je veza između Šibenskog
kanala i Šibenske luke. Kanal je također i plovni put s posebno reguliranim
režimom plovidbe.

Klima
ovog područja također je karakterizirana prosječnom temperaturom zraka
najtoplijeg mjeseca iznad 22 °C te izrazitim maksimumom oborina zimi i sušnim
ljetom. Godišnja količina oborina je 800 – 900 mm. Najučestaliji vjetrovi su N,
NE i SE smjera Zbog stalnog dotoka slatke vode iz rijeke Krke, vertikalna i
horizontalna razdioba termohalinih svojstava ovog područja je dosta kompleksna.
Srednja temperatura vodenog stupca kreće se od 12 °C zimi do 20 °C ljeti.
Morska voda je u površinskom sloju dosta zaslađena, osobito u zimskom periodu
kad je povećan dotok slatke vode iz rijeke Krke i Prokljanskog jezera, no
znatno manje nego područje uzvodno. Minimalna zabilježena vrijednost saliniteta
ovog područja je 5,3 ‰ a maksimalna 38,6 ‰.

Morske
struje su SW smjera (prema izlazu), a brzina im ovisi o vodostaju rijeke Krke i
snazi bure (oko 0,7 čv ljeti i do 2,7 čv zimi). Zbog nepostojanja sustava za
pročišćavanje urbanih i industrijskih voda grada Šibenika i zbog gore
spomenutog dotoka slatke vode, kao i zbog direktnog utjecaja luke i otpadnih
voda, područje je visoko eutrofizirano, podložno ljetnim monospecifičnim i »red
tide« cvatnjama, zbog čega postoji stalna opasnost od iznenadnog onečišćenja.

Kanal
je prirodno stanište velikih količina prirodnih populacija školjkaša (osobito
dagnji).

Fiksne
točke uzorkovanja i njihove zemljopisne koordinate su:

Točka
1           Φ
43° 43' 23'' N,        λ 15° 51' 18'' E

Točka
2           Φ
43° 43' 36'' N,        λ 15° 51' 48'' E

Točka
3           Φ
43° 43' 34'' N,        λ 15° 52' 18'' E.

*B. Raspored postaja*

Raspored
postaja za uzorkovanje prikazan je na karti 10.

*C. Parametri i plan uzorkovanja*

**a) morska voda                     učestalost**

pH                                          kvartalno
(II, V, VIII, XI)

temperatura
morske vode        mjesečno

boja                                        kvartalno
(II, V, VIII, XI)

suspendirana
tvar                     kvartalno (II, V,
VIII, XI)

salinitet                                    mjesečno

otopljeni
kisik                          mjesečno

naftni
ugljikovodici                   kvartalno
(II, V, VIII, VI)

fitoplanktonski
sastav               petnaestodnevno

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

**b) meso školjkaša**

klorirani
ugljikovodici               polugodišnje
(II, VIII)

metali
(Cd, Hg, Pb, Zn, As)     polugodišnje (II,
VIII)

fekalni
koliformi                       kvartalno
(II, V, VIII, XI)

E.
Coli                                     kvartalno
(II, V, VIII, XI)

Salmonella
vrste                       kvartalno (II,
V, VIII, XI)

PSD,
DSP, ASP                     petnaestodnevno

Uzorke
uzima veterinarski inspektor ili ovlaštena osoba uz pri­sutnost veterinarskog
inspektora.

3. UZORKOVANJE

Uzorkovanje
će se obaviti tako da uzeti uzorci budu reprezentativni za cijelo područje
uzgoja (izlova).

*3.1. Morska voda*

Uzorkovanje
fitoplanktona obavljat će se mrežom (promjera oka 20 mikrona) povlačenjem
vertikalno od dna do površine mora. Količina filtrirane vode izračunat će se
uzimajući u obzir veličinu otvora mreže i visine stupca vode kroz koji je mreža
provučena. U slučaju kada je dubina mora manja od 1 m uzorkovat će se 1 litra
morske vode na pola dubine. Pored toga na svakoj postaji crpcem će se uzimati i
uzorak vode na 3 razine (dno, sredina i površina).

Kvalitativno-kvantitativni
sastav fitoplanktonske zajednice i utvrđivanje prisutnosti potencijalno
toksičnih i toksičnih fitoplanktonskih vrsta obavljat će se Utermöhl metodom
(1958) na inverznom mikroskopu.

Morska
voda za određivanje sadržaja otopljenog kisika i suspendirane tvari te pH
uzorkovat će se crpcem na tri razine (dno, sredina i površina).

*3.2. Školjkaši*

Uzorak
školjkaša potrebnih za analizu sastojat će se od najmanje 4 kg školjkaša
tržišne veličine.

Odvojeni
uzorci će se pomiješati, tako da će se dobiti jedinstven uzorak koji će se
smjestiti u čistu plastičnu vrećicu koja će osigurati adekvatnu zaštitu od
kontaminacije tijekom transporta. Plastična vrećica se treba označiti
naljepljicom na kojoj će se naznačiti proizvođač, mjesto i vrijeme uzorkovanja.
Tako označenu plastičnu vrećicu treba položiti u prijenosni hladnjak i u
najkraćem roku dopremiti u laboratorij.

Prisutnost
biotoksina u školjkama utvrdit će se sljedećim standardnim referentim matodama:

Biotoksin         Referentna
metoda\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

PSP                 Test na miševima – Mouse
bioassay, AOAC (1990)\_\_\_\_\_\_

DSP                Test na miševima – Mouse
bioassay, Yasumoto et.al (1985)

ASP
               HPLC, Quilliam et.al.
(1995).\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Klasa:
322-01/05-01/38

Urbroj:
525-06-05-01

Zagreb,
24. ožujka 2005.

Ministar

**Petar Čobanković**,
v. r.

[Karta
1](dodatni/314306.gif)

[Karta
1a](dodatni/314307.gif)

[Karta
2](dodatni/314308.gif)

[Karta
2a](dodatni/314309.gif)

[Karta
3](dodatni/314310.gif)

[Karta
3a](dodatni/314311.gif)

[Karta
4](dodatni/314312.gif)

[Karta
4a](dodatni/314313.gif)

[Karta
5](dodatni/314314.gif)

[Karta
6](dodatni/314315.gif)

[Karta
7](dodatni/314316.gif)

[Karta
8](dodatni/314317.gif)

[Karta
9](dodatni/314318.gif)

[Karta
10](dodatni/314319.gif)

Ostalo, NN 53/2005-1007