## Pravilnik o sadržaju dopusnice te uvjetima za izdavanje dopusnice za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja, izvođenje studijskog programa i reakreditacije visokih učilišta

### NN 24/2010 (22.2.2010.), Pravilnik o sadržaju dopusnice te uvjetima za izdavanje dopusnice za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja, izvođenje studijskog programa i reakreditacije visokih učilišta

MINISTARSTVO ZNANOSTI, OBRAZOVANJA I ŠPORTA

575

Na temelju članka 26. stavka 1. Zakona o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 45/09) ministar znanosti, obrazovanja i športa donosi

PRAVILNIK

O SADRŽAJU DOPUSNICE TE UVJETIMA ZA IZDAVANJE DOPUSNICE ZA OBAVLJANJE DJELATNOSTI VISOKOG OBRAZOVANJA, IZVOĐENJE STUDIJSKOG PROGRAMA I REAKREDITACIJU VISOKIH UČILIŠTA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom pobliže uređuju sadržaj dopusnice, uvjeti za izdavanje dopusnice za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja, uvjeti za izvođenje studijskog programa te uvjeti za reakreditaciju visokih učilišta.

II. UVJETI ZA IZDAVANJE DOPUSNICE ZA OBAVLJANJE DJELATNOSTI VISOKOG OBRAZOVANJA

Uvjeti za izdavanje suglasnosti za osnivanje sveučilišta

Članak 2.

(1) Suglasnost za osnivanje izdat će se novom sveučilištu koje posjeduje:

1. pozitivnu preporuku Agencije za znanost i visoko obrazovanje (u daljnjem tekstu: Agencija) o opravdanosti osnivanja sveučilišta u skladu sa strateškim dokumentom mreže visokih učilišta;

2. ugovor s već postojećim sveučilištem o zajedničkom izvođenju studijskog programa koji ima dopusnicu;

3. osnivački akt;

4. elaborat o osnivanju koji sadrži studiju o opravdanosti osnivanja i izvođenja predloženih studijskih programa, a u izradi kojeg su sudjelovali i nastavnici iz sustava visokog obrazovanja izabrani u znanstveno-nastavna ili/i umjetničko-nastavna zvanja u znanstvenom ili umjetničkom polju u kojem će se izvoditi studijski program;

5. dokaze o osiguranju odgovarajućeg prostora i opreme;

6. dokaze o ispunjavanju uvjeta za obavljanje znanstvene djelatnosti propisanih posebnim pravilnikom kojeg donosi ministar znanosti, obrazovanja i športa;

7. dokaz o osiguranim potrebnim sredstvima za obavljanje djelatnosti.

(2) Za osnivanje privatnih sveučilišta uz uvjete iz stavka 1. ovog članka potrebna je bankarska garancija o osiguranim sredstvima za početak obavljanja djelatnosti te nastavak i završetak studija u slučaju prestanka rada ili prestanka izvođenja određenog studijskog programa u korist visokog učilišta s kojim ima sklopljen ugovor u skladu sa stavkom 1. točkom 2. ovog članka.

Ugovor s postojećim sveučilištem

Članak 3.

(1) Ugovor o zajedničkom izvođenju studijskog programa sveučilište u osnivanju potpisuje s postojećim sveučilištem za vrijeme dok traje postupak inicijalne akreditacije.

(2) Ugovor iz stavka 1. ovog članka mora sadržavati:

1. naziv ugovornih strana;

2. uvjete zajedničkog izvođenja studijskog programa;

3. popis nastavnika izabranih u znanstveno-nastavna ili/i umjetničko-nastavna zvanja koji sudjeluju u izvedbi nastave, sukladno članku 6. ovoga Pravilnika;

4. naziv nositelja studijskog programa;

5. odredbe o izdavanju svjedodžbe/diplome u slučaju da sveučilište u osnivanju ne ishodi potrebne dopusnice te

6. odredbe o načinu osiguravanja sredstava potrebnih za izvođenje studijskog programa.

Elaborat o osnivanju

Članak 4.

(1) Elaborat o osnivanju sveučilišta, uz uvjete iz članka 2. stavka 1. točke 4. ovog Pravilnika mora sadržavati:

1. naziv studijskog programa, te akademski odnosno stručni naziv koji se stječe po završetku studijskog programa;

2. analizu minimalnih institucionalnih pretpostavki za usporedivost predloženih studijskih programa s kvalitetom srodnih akreditiranih studijskih programa u Hrvatskoj i u zemljama Europske unije iz članaka 18. i 19. ovog Pravilnika;

3. mehanizme osiguranja vertikalne mobilnosti studenata svih razina studija u nacionalnom i međunarodnom prostoru visokog obrazovanja;

4. analizu zapošljivosti studenata po završetku studijskog programa, koja uključuje mišljenje triju organizacija vezanih za tržište rada (primjerice: strukovnih udruga, poslodavaca i njihovih udruga, sindikata, javnih službi) o primjerenosti ishoda učenja koji se stječu završetkom studija za potrebe tržišta rada.

(2) Studijski programi predloženi u sklopu elaborata o osnivanju sveučilišta moraju sadržavati elemente navedene u članku 13. stavku 1. točkama 1. – 8. ovog Pravilnika.

Prostor i oprema

Članak 5.

(1) Dokumentacija o prostornim uvjetima i opremi treba sadržavati:

1. vjerodostojne isprave o vlasništvu, pravu korištenja, zakupu ili drugoj valjanoj pravnoj osnovi na temelju koje će se koristiti prostor adekvatan za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja u razdoblju od najmanje pet godina;

2. dokaze o osiguranom prostoru za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja što u pravilu obuhvaća:

– podatke o predavaonicama (površina u m2 s brojem sjedećih mjesta),

– podatke o kabinetima nastavnika,

– podatke o knjižnicama,

– podatke o laboratorijima,

– podatke o informatičkim predavaonicama i učionicama i broju računala,

– podatke o prostorima za izvođenje praktične nastave,

– podatke o prostorima namijenjenima za rad stručnih službi (npr. tajništva, studentske referade, računovodstva, informatičke službe i sl.);

3. dokaze o osiguranoj vlastitoj opremi ili opremi u najmu za razdoblje od najmanje pet godina potrebnoj za postizanje predviđenih ishoda učenja, a posebice dokaze o dostupnosti obvezne ispitne literature. Broj primjeraka obvezne literature za pojedini kolegij mora u pravilu iznositi 20% od predviđenog broja studenata koji će biti upisani na taj kolegij.

(2) Adekvatnost prostornih kapaciteta za izvođenje nastave određuje se stavljanjem u odnos predviđenog broja upisanih studenata s veličinom upotrebljivog prostora, na način da na svakog studenta dolazi u pravilu 1,25 m2 upotrebljivog prostora.

(3) Radi utvrđivanja omjera iz prethodnog stavka ovog članka, a u postupku inicijalne akreditacije,

uzimat će se u obzir isključivo predviđeni broj upisanih studenata u prvoj i drugoj godini izvođenja planiranih studijskih programa.

Dopusnica za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja – sveučilišta

Članak 6.

(1) Dopusnica za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja izdat će se sveučilištu koje ima:

1. potvrdu postojećeg sveučilišta da je sveučilište koje traži izdavanje dopusnice za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja izvodilo studijski program najmanje dvije godine, u skladu s ugovorom iz članka 3. ovog Pravilnika;

2. najmanje šest zaposlenika u znanstveno-nastavnom ili/i umjetničko-nastavnom zvanju s punim radnim vremenom za preddiplomski studijski program;

3. najmanje tri zaposlenika u znanstveno-nastavnom ili/i umjetničko-nastavnom zvanju s punim radnim vremenom za diplomski studijski program, uz uvjet da je već akreditiran preddiplomski studij iz znanstvenog ili umjetničkog polja za koji se traži dopusnica;

4. najmanje devet zaposlenika u znanstveno-nastavnom ili/i umjetničko-nastavnom zvanju s punim radnim vremenom za integrirani preddiplomski i diplomski studijski program;

5. najmanje dva zaposlenika u znanstveno-nastavnom ili/i umjetničko-nastavnom zvanju s punim radnim vremenom za poslijediplomski specijalistički studijski program uz uvjet da je već akreditiran diplomski odnosno integrirani preddiplomski i diplomski studij iz znanstvenog ili umjetničkog polja za koji se traži dopusnica;

6. najmanje pet zaposlenika u znanstveno-nastavnom ili/i umjetničko-nastavnom zvanju s punim radnim vremenom za poslijediplomski sveučilišni studijski program, uz uvjet da je već akreditiran diplomski odnosno integrirani preddiplomski i diplomski studij iz znanstvenog ili umjetničkog polja za koji se traži dopusnica;

7. dokaze o osiguranju odgovarajućeg prostora i opreme u skladu s člankom 5. ovog Pravilnika;

8. dokaz o osiguranim potrebnim sredstvima, odnosno troškovnik s projekcijom troškova za provođenje studijskih programa, odnosno organizaciju rada sveučilišta, te dokaz o osiguranim sredstvima sukladno troškovniku.

(2) U postupku inicijalne akreditacije, kao i kod pokretanja svakog novog studijskog programa potrebno je, osim uvjeta propisanih u stavku 1., ispuniti i uvjet propisan u stavku 3. ovog članka.

(3) Omjer između ukupnog broja stalno zaposlenih nastavnika i ukupnog broja upisanih studenata ne smije biti veći od 1:30, pri čemu se broj redovitih studenata množi s koeficijentom 1, a broj izvanrednih studenata s koeficijentom 0,5.

(4) Radi utvrđivanja omjera iz prethodnog stavka ovog članka, a u postupku inicijalne akreditacije, uzimat će se u obzir isključivo predviđeni broj upisanih studenata u prvoj i drugoj godini izvođenja planiranih studijskih programa.

(5) U slučajevima bitnog odstupanja od omjera iz stavka 3. ovog članka u obzir se mogu uzeti i suradnici koji sudjeluju u izvođenju nastave, pri čemu se njihov broj množi s koeficijentom 0,5.

(6) Nositelji kolegija za preddiplomski, diplomski, integrirani preddiplomski i diplomski studijski program mogu biti isključivo zaposlenici u znanstveno-nastavnim ili/i umjetničko-nastavnim zvanjima, dok nositelji kolegija za stručni i specijalistički diplomski stručni studijski program mogu biti i zaposlenici izabrani u nastavna zvanja.

(7) Nositelji kolegija za poslijediplomski specijalistički i poslijediplomski sveučilišni studijski program osim zaposlenika u znanstveno-nastavnom ili/i umjetničko-nastavnom zvanju mogu biti svi nastavnici u znanstveno-nastavnom zvanju koji sudjeluju u ustroju i djelovanju tih programa (npr. vijeće poslijediplomskog studija).

Uvjeti za izdavanje suglasnosti za osnivanje visoke škole i veleučilišta

Članak 7.

(1) Suglasnost na osnivanje izdat će se novom veleučilištu ili visokoj školi koje posjeduje:

1. pozitivnu preporuku Agencije o opravdanosti osnivanja visoke škole ili veleučilišta u skladu sa strateškim dokumentom mreže visokih učilišta;

2. ugovor s već postojećim visokim učilištem o zajedničkom izvođenju studijskog programa koji ima dopusnicu;

3. osnivački akt;

4. elaborat o osnivanju koji sadrži studiju o opravdanosti osnivanja i izvođenja predloženih studijskih programa, a u izradi kojeg su sudjelovali i nastavnici iz sustava visokog obrazovanja izabrani u znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna ili nastavna zvanja u znanstvenom ili umjetničkom polju u kojem će se izvoditi studijski program;

5. dokaze o osiguranju odgovarajućeg prostora i opreme.

(2) Za osnivanje privatnih veleučilišta ili visokih škola uz uvjete iz stavka 1. ovog članka potrebna je bankarska garancija o osiguranim sredstvima za početak obavljanja djelatnosti te nastavak i završetak studija u slučaju prestanka rada ili prestanka izvođenja određenog studijskog programa u korist postojećeg visokog učilišta s kojim ima sklopljen ugovor u skladu sa stavkom 1. točkom 2. ovog članka.

Ugovor s postojećim visokim učilištem

Članak 8.

Ugovor o zajedničkom izvođenju studijskog programa veleučilište ili visoka škola može sklopiti s postojećim visokim učilištem za vrijeme dok traje postupak inicijalne akreditacije, pri čemu se u pogledu obveznih sastojaka navedenog ugovora na odgovarajući način primjenjuje odredba članka 3. stavka 2. ovog Pravilnika.

Elaborat o osnivanju

Članak 9.

(1) Elaborat o osnivanju veleučilišta ili visoke škole mora zadovoljavati uvjete propisane odredbom članka 7. stavka 1. točke 4. ovog Pravilnika, te sadržavati elemente navedene u članku 4. stavku 1. točkama 1. – 4. ovog Pravilnika.

(2) Studijski programi predloženi u sklopu elaborata o osnivanju veleučilišta ili visoke škole moraju sadržavati elemente navedene u članku 16. stavku 1., točkama 1. – 6. ovog Pravilnika.

Prostor i oprema

Članak 10.

U pogledu dokumentacije o osiguranju prostornih uvjeta i opreme potrebne za osnivanje novog veleučilišta ili visoke škole primjenjivat će se odredba članka 5. ovog Pravilnika.

Dopusnica za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja – veleučilište ili visoka škola

Članak 11.

(1) Dopusnica za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja izdat će se veleučilištu ili visokoj školi koje ima:

1. potvrdu postojećeg visokog učilišta da je veleučilište ili visoka škola koja traži izdavanje dopusnice za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja izvodila studijski program najmanje dvije godine, u skladu s ugovorom iz članka 8. ovog Pravilnika;

2. najmanje četiri zaposlenika u nastavnom ili znanstveno-nastavnom zvanju s punim radnim vremenom za stručni studijski program;

3. najmanje tri zaposlenika u nastavnom ili znanstveno-nastavnom zvanju s punim radnim vremenom za specijalistički diplomski stručni studijski program uz uvjet da je već akreditiran stručni studijski program iz znanstvenog ili umjetničkog polja za koji se traži dopusnica;

4. dokaze o osiguranju odgovarajućeg prostora i opreme u skladu s člankom 10. ovog Pravilnika;

5. dokaz o osiguranim potrebnim sredstvima, odnosno troškovnik s projekcijom troškova za provođenje studijskih programa, odnosno organizaciju rada veleučilišta ili visoke škole, te dokaz o osiguranim sredstvima sukladno troškovniku.

(2) Nositelji kolegija na stručnom studijskom programu te specijalističkom diplomskim stručnom studijskom programu mogu biti isključivo zaposlenici u znanstveno-nastavnim, umjetničko-nastavnim ili nastavnim zvanjima.

(3) Omjer između ukupnog broja stalno zaposlenih nastavnika i suradnika i ukupnog broja upisanih studenata ne smije biti veći od 1:30, pri čemu se broj redovitih studenata množi s koeficijentom 1, a broj izvanrednih studenata s koeficijentom 0,5.

(4) Radi utvrđivanja omjera iz prethodnog stavka ovog članka, a u postupku inicijalne akreditacije, uzimat će se u obzir isključivo predviđeni broj upisanih studenata u prvoj i drugoj godini izvođenja planiranih studijskih programa.

III. UVJETI ZA IZVOĐENJE SVEUČILIŠNOG STUDIJSKOG PROGRAMA

Članak 12.

(1) Sveučilište će donijeti odluku o izvođenju sveučilišnog studijskog programa za koji postoji:

1. elaborat o studijskom programu koji sadrži studiju o opravdanosti izvođenja studijskoga programa u skladu sa strateškim dokumentom mreže visokih učilišta, u izradi kojega su sudjelovali i nastavnici iz sustava visokog obrazovanja izabrani u znanstveno-nastavna ili/i umjetničko-nastavna zvanja u znanstvenom ili umjetničkom polju u kojem će se izvoditi studijski program;

2. dokaz o odgovarajućem prostoru i opremi;

3. odgovarajući broj zaključenih ugovora o radu sa znanstveno–nastavnim i/ili umjetničko-nastavnim osobljem;

4. dokaz o osiguranim potrebnim sredstvima za izvođenje studijskog programa u obliku izjave sveučilišta koje samostalno izvodi sveučilišni studijski program ili u obliku ugovora sa sveučilištem s kojim se sveučilišni studijski program zajednički izvodi.

(2) Odluku i dokumentaciju iz stavka 1. ovoga članka sveučilište dostavlja Agenciji i ministarstvu nadležnom za visoko obrazovanje koje, temeljem dostavljene odluke, sveučilišni studijski program upisuje u odgovarajući upisnik studijskih programa.

(3) Izdavanjem potvrde o upisu u upisnik iz prethodnog stavka stječu se uvjeti za početak izvođenja sveučilišnog studijskog programa.

(4) Sveučilište odluku iz stavka 1. ovog članka donosi na temelju prethodne procjene jedinice za unutarnji sustav osiguravanja i unapređivanja kvalitete koja pritom uzima u obzir uvjete propisane ovim Pravilnikom.

(5) Sveučilišni studijski programi mogu se financirati sredstvima državnog proračuna po ispunjenju preduvjeta propisanih odredbom članka 20. stavka 10. Zakona o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju.

Članak 13.

(1) Elaborat o sveučilišnom studijskom programu uz uvjete iz čl. 12. st. 1. t. 1. ovog Pravilnika mora sadržavati:

1. naziv studijskog programa, te akademski odnosno stručni naziv koji se stječe po završetku studijskog programa;

2. analizu usklađenosti studijskog programa sa strateškim ciljevima sveučilišta;

3. predviđene ishode učenja koji se stječu ispunjavanjem pojedinačnih studijskih obveza, modula studija i ukupnog studijskog programa;

4. nastavne metode i sadržaj studijskog programa koji osiguravaju stjecanje predviđenih ishoda učenja;

5. za svaku studijsku obvezu dodijeljen odgovarajući broj ECTS bodova, koji se mjere cjelokupnim radom koji student mora uložiti kako bi stekao predviđene ishode učenja u sklopu te obveze;

6. za diplomski studij ispravu o akreditiranom preddiplomskom studiju iz istog znanstvenog ili umjetničkog polja ili, u slučaju interdisciplinarnih studija, ispravu o akreditiranim preddiplomskim studijima u svim poljima navedenog interdisciplinarnog studija;

7. za poslijediplomski specijalistički studij ispravu o akreditiranom diplomskom odnosno integriranom preddiplomskom i diplomskom studiju iz istog znanstvenog ili umjetničkog polja, ili, u slučaju interdisciplinarnih studija, ispravu o akreditiranim diplomskim odnosno integriranim preddiplomskim i diplomskim studijima u svim poljima navedenog interdisciplinarnog studija;

8. za poslijediplomski sveučilišni studij ispravu o akreditiranom diplomskom odnosno integriranom preddiplomskom i diplomskom studiju iz istog znanstvenog ili umjetničkog polja, ili, u slučaju interdisciplinarnih studija, ispravu o akreditiranim diplomskim odnosno integriranim preddiplomskim i diplomskim studijima u svim poljima navedenog interdisciplinarnog studija;

9. analizu usporedivosti predloženog studijskog programa s kvalitetom srodnih akreditiranih studijskih programa u Hrvatskoj i u zemljama Europske unije, koja mora sadržavati analizu minimalnih institucionalnih pretpostavki iz članaka 18. i 19. ovog Pravilnika;

10. mehanizme osiguranja vertikalne mobilnosti studenata svih razina studija u nacionalnom i međunarodnom prostoru visokog obrazovanja;

11. analizu zapošljivosti studenata po završetku studijskog programa, koja uključuje mišljenje triju organizacija vezanih za tržište rada (primjerice: strukovnih udruga, poslodavaca i njihovih udruga, sindikata, javnih službi) o primjerenosti predviđenih ishoda učenja koji se stječu završetkom studija za potrebe tržišta rada;

12. dokaze o osiguranju odgovarajućeg prostora, opreme te drugih potrebnih sredstava za izvođenje studijskog programa sukladno članku 5. ovog Pravilnika.

(2) Od ukupnog broja norma sati za predloženi studijski program najmanje jednu polovicu trebaju izvoditi zaposlenici s punim radnim vremenom izabrani u znanstveno-nastavna i/ili umjetničko-nastavna zvanja.

Jedinica za unutarnji sustav osiguravanja i unapređivanja kvalitete

Članak 14.

(1) Sveučilište ustrojava jedinicu za unutarnji sustav osiguravanja i unapređivanja kvalitete sukladno svojim općim aktima.

(2) Jednom godišnje sveučilište podnosi izvješće o radu jedinice za unutarnji sustav osiguravanja i unapređivanja kvalitete ministarstvu nadležnom za visoko obrazovanje i Agenciji koje minimalno mora sadržavati:

1. podatke o zaprimljenim zahtjevima za izvođenje studijskih programa u godini za koju se podnosi izvješće;

2. podatke o ispunjavanju nužnih uvjeta propisanih ovim Pravilnikom za studijske programe koji su pokrenuti temeljem odluke sveučilišta;

3. podatke o neispunjavanju nužnih uvjeta propisanih ovim Pravilnikom za studijske programe za koje je zahtjev za pokretanjem odbijen.

IV. UVJETI ZA IZDAVANJE DOPUSNICE ZA IZVOĐENJE STRUČNOG STUDIJSKOG PROGRAMA

Članak 15.

Ministarstvo nadležno za visoko obrazovanje izdat će visokom učilištu dopusnicu za izvođenje stručnog studijskog programa za koji postoji:

1. elaborat o studijskom programu koji sadrži studiju o opravdanosti izvođenja studijskoga programa u skladu sa strateškim dokumentom mreže visokih učilišta, u izradi kojega su sudjelovali i nastavnici iz sustava visokog obrazovanja izabrani u znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna ili nastavna zvanja u znanstvenom ili umjetničkom polju u kojem će se izvoditi studijski program;

2. dokaz o odgovarajućem prostoru i opremi;

3. odgovarajući broj zaključenih ugovora o radu sa znanstveno–nastavnim, umjetničko-nastavnim ili nastavnim osobljem;

4. dokaz o osiguranim potrebnim sredstvima za izvođenje studijskog programa.

Članak 16.

(1) Elaborat o stručnom studijskom programu uz uvjete iz članka 15. stavka 1. točke 1. ovog Pravilnika mora sadržavati:

1. naziv studijskog programa, te stručni naziv koji se stječe po završetku studijskog programa;

2. analizu usklađenosti studijskog programa sa strateškim ciljevima visokog učilišta;

3. predviđene ishode učenja koji se stječu ispunjavanjem pojedinačnih studijskih obveza, modula studija i ukupnog studijskog programa;

4. nastavne metode i sadržaj studijskog programa koji osiguravaju stjecanje predviđenih ishoda učenja;

5. za svaku studijsku obvezu dodijeljen odgovarajući broj ECTS bodova, koji se mjere cjelokupnim radom koji student mora uložiti kako bi stekao predviđene ishode učenja u sklopu te obveze;

6. za specijalistički diplomski stručni studij ispravu o akreditiranom stručnom studiju iz istog znanstvenog ili umjetničkog polja;

7. analizu usporedivosti predloženog studijskog programa sa kvalitetom srodnih akreditiranih studijskih programa u Hrvatskoj i u zemljama Europske unije, koja mora sadržavati analizu minimalnih institucionalnih pretpostavki iz članka 18. i 19. ovog Pravilnika;

8. mehanizme osiguranja vertikalne mobilnosti studenata u nacionalnom i međunarodnom prostoru visokog obrazovanja;

9. analizu zapošljivosti studenata po završetku studijskog programa, koja uključuje mišljenje triju organizacija vezanih za tržište rada (primjerice: strukovnih udruga, poslodavaca i njihovih udruga, sindikata, javnih službi) o primjerenosti predviđenih ishoda učenja koji se stječu završetkom studija za potrebe tržišta rada;

10. dokaze o osiguranju odgovarajućeg prostora, opreme te drugih potrebnih sredstava za izvođenje studijskog programa sukladno članku 5. ovog Pravilnika

(2) Od ukupnog broja norma sati za predloženi studijski program najmanje jednu trećinu trebaju izvoditi zaposlenici s punim radnim vremenom izabrani u znanstveno-nastavna, umjetničko-nastavna ili nastavna zvanja.

V. UVJETI U POSTUPKU REAKREDITACIJE

Članak 17.

(1) Postupak reakreditacije Agencija obavlja po službenoj dužnosti, na prijedlog ministra nadležnog za visoko obrazovanje ili na prijedlog visokog učilišta.

(2) Postupku reakreditacije podliježu sva akreditirana visoka učilišta i akreditirani studijski programi.

(3) U reakreditaciji sveučilišta primjenjuju se kriteriji za izdavanje dopusnice za osnivanje sveučilišta, te oni za izvođenje sveučilišnog odnosno stručnog studijskog programa.

(4) U reakreditaciji veleučilišta i visokih škola primjenjuju se kriteriji za izdavanje dopusnice za osnivanje veleučilišta i visokih škola, te oni za izvođenje stručnog studijskog programa.

(5) Osim uvjeta iz stavka 3. i 4. ovog članka, u postupku reakreditacije visokih učilišta ocjenjuju se:

1. opće ili posebne strategije razvoja, te akcijski planovi visokih učilišta;

2. informatički sustav ustrojen za prikupljanje, vođenje i obradu statističkih podataka vezanih uz organizaciju visokih učilišta te organizaciju i provedbu studijskih programa;

3. rad jedinice za unutarnji sustav osiguravanja i unapređivanja kvalitete.

VI. USPOREDIVOST PREDLOŽENIH STUDIJSKIH PROGRAMA S AKREDITIRANIM PROGRAMIMA U ZEMLJAMA EUROPSKE UNIJE

Članak 18.

(1) U svrhu osiguravanja usporedivosti predloženih studijskih programa s akreditiranim srodnim studijskim programima u zemljama Europske unije visoka učilišta su dužna zadovoljiti sljedeće minimalne institucionalne pretpostavke:

1. donijeti opću strategiju razvoja visokog učilišta, te eventualne pojedinačne strategije ili akcijske planove i godišnje javno izvještavati o njihovoj provedbi;

2. definirati i objaviti svoje standarde i propise za provjeru stečenih ishoda učenja (ispitni postupci) u sklopu svih studija koje visoko učilište izvodi, uključujući metode provjere, osiguranja kvalitete, nepristranosti, transparentnosti, postupaka u slučajevima žalbi i drugim relevantnim područjima;

3. osigurati sudjelovanje studenata u svim procesima vezanim uz osiguravanje kvalitete na visokom učilištu;

4. osigurati sudjelovanje predstavnika tržišta rada u razvoju visokog učilišta;

5. ustrojiti informatički sustav za prikupljanje, vođenje, obradu i izvještavanje o statističkim podacima vezanim uz organizaciju i provedbu studijskih programa, kao i onima koji su potrebni za osiguravanje kvalitete;

6. definirati i objaviti svoje standarde i propise o periodičkoj reviziji studijskih programa koja uključuje vanjske eksperte;

7. definirati i objaviti svoje standarde i propise zaštite studentskih prava, posebice u područjima informiranja studenata, zaprimanja i rješavanja studentskih prigovora, postupaka za zaštitu prava, i definiranja kontakt osoba za pitanja o studentskim pravima (poput prodekana za nastavu, studentskih pravobranitelja, ureda za studente i sl.);

8. definirati i objaviti svoje standarde i propise trajnog usavršavanja svih zaposlenika visokog učilišta u područjima njihove djelatnosti, te redovito izvještavati o njenoj provedbi;

9. osiguravati kvalitetu rada svih stručnih službi visokog učilišta i redovito izvještavati o njihovom radu.

Članak 19.

(1) Studijski programi u područjima reguliranih profesija za koje je Direktivom 2005/36/EC Europskog parlamenta i Vijeća o priznavanju stručnih kvalifikacija od 7. rujna 2005. godine (u daljnjem tekstu: Direktiva) propisano automatsko priznavanje stručnih kvalifikacija, moraju biti usklađeni s minimalnim uvjetima osposobljavanja propisanim Direktivom i Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija.

(2) Usklađenost studijskih programa iz stavka 1. ovog članka s Direktivom i Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija utvrđuje ministarstvo nadležno za visoko obrazovanje.

(3) Studijski program iz stavka 1. ovog članka koji nema pozitivno mišljenje ministarstva iz stavka 2. ovoga članka nije usporediv s akreditiranim studijskim programima u zemljama Europske unije.

(4) Studijski programi iz stavka 1. ovog članka za koje nije zatražena procjena usklađenosti s Direktivom i Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija prije njihova usvajanja neće se financirati sredstvima državnog proračuna.

VII. SADRŽAJ DOPUSNICE

Članak 20.

Dopusnica sadrži sljedeće podatke:

1. naziv i sjedište visokog učilišta u osnivanju, odnosno naziv i sjedište visokog učilišta predlagatelja studijskog programa, te visokog učilišta koji izvodi studijski program;

2. naziv i vrstu studijskog programa;

3. naznaku akademske godine u kojoj će se početi izvoditi;

4. trajanje studija u godinama;

5. broj ECTS bodova koji se stječu završetkom studija;

6. mjesto izvođenja studijskog programa (u sjedištu ili izvan sjedišta visokog učilišta);

7. akademski ili stručni naziv odnosno akademski stupanj koji se stječe po završetku studija te

8. optimalan broj studenata iskazan u dostavljenom elaboratu o osnivanju visokog učilišta odnosno o izvođenju studijskog programa.

VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 21.

Stupanjem na snagu ovog Pravilnika prestaju važiti Pravilnik o mjerilima i kriterijima za osnivanje visokih učilišta (»Narodne novine«, broj 09/05 i 58/08) i Pravilnik o mjerilima i kriterijima za vrednovanje kvalitete i učinkovitosti visokih učilišta i studijskih programa (»Narodne novine«, broj 09/05).

Članak 22.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-04/10-07/00002

Urbroj: 533-07-10-0001

Zagreb, 9. veljače 2010.

Ministar
dr. sc. Radovan Fuchs, v. r.

Pravilnik, NN 24/2010-575