## Zakon o državnom odvjetništvu

### NN 75/1995 (29.9.1995.), Zakon o državnom odvjetništvu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O DRŽAVNOM ODVJETNIŠTVU

Proglašavam Zakon o državnom odvjetništvu, koji je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici 20. rujna 1995.

Broj: 01-95-1574/1

Zagreb, 21. rujna 1995.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman**, v. r.

---

## ZAKON

### O DRŽAVNOM ODVJETNIŠTVU

1. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje ustrojstvo, djelokrug i nadležnost državnih
odvjetništava, ovlasti državnih odvjetnika, unutarnje ustrojstvo državnih
odvjetništava, poslovi uprave i pravosudne uprave, uvjeti za primanje službenika
i namještenika, čuvanje službene tajne i osiguranje sredstava za rad državnih
odvjetništava.

Članak 2.

Državno je odvjetništvo samostalno i neovisno državno tijelo ovlašteno
na postupanje protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela,
te na podnošenje pravnih sredstava za zaštitu ustavnosti i zakonitosti.

Državno odvjetništvo obavlja svoje ovlasti na osnovi Ustava, zakona,
međunarodnih ugovora, koji su dio pravnog poretka Republike Hrvatske i
drugih propisa koji su donijeti sukladno Ustavu, međunarodnom ugovoru i
zakonu Republike Hrvatske.

Članak 3.

Državno se odvjetništvo ustanovljava kao jedinstveno tijelo čiji se
djelokrug, ovlasti i nadležnost utvrđuje zakonom.

Članak 4.

Državno odvjetništvo dužno je izvještavati najviša državna tijela o
svom radu, primjeni zakona i pojavama koje je uočilo u obavljanju svojih
ovlasti.

Članak 5.

Viši državni odvjetnik može nižem državnom odvjetniku dati obvezatne
naputke za rad kad je to potrebno radi jedinstvene primjene zakona, kao
i nalog i uputu za rješavanje pojedinog predmeta.

Državni je odvjetnik odgovoran za obavljanje poslova iz djelokruga državnog
odvjetništva kojim upravlja.

Članak 6.

Svatko ima pravo Ministarstvu pravosuđa slati predstavke i pritužbe
na rad državnog odvjetništva ili državnog odvjetnika zbog odugovlačenja
u davanju ocjene o osnovanosti podnesene kaznene prijave ako ima pravni
interes, odnosno na ponašanje i rad državnog odvjetnika, zamjenika državnog
odvjetnika ili drugog službenika, odnosno namještenika u državnom odvjetništvu
u službenim odnosima sa strankom, kao i dobiti odgovor na njih u primjernom
roku.

Članak 7.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika ne smije biti pozvan
na kaznenu odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo pravno mišljenje
u predmetu koji mu je dodijeljen u rad.

Kad je državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika pritvoren
ili je protiv njega pokrenut kazneni postupak odgovarajuće državno tijelo
dužno je odmah o tome izvijestiti državnog odvjetnika Republike Hrvatske.

Državni odvjetnik Republike Hrvatske ne smije biti pritvoren niti se
protiv njega smije pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja Državnog sudbenog
vijeća.

Državni odvjetnik može biti pritvoren bez odobrenja Državnog sudbenog
vijeća samo ako je zatečen u izvršenju kažnjivog djela za koje je propisana
kazna zatvora u trajanju dužem od 5 godina. O takvom se slučaju izvješćuje
predsjednika Državnog sudbenog vijeća.

Članak 8.

U obavljanju svojih ovlasti državna su odvjetništva dužna jedno drugom
pružati pravnu pomoć.

Državna su tijela i pravne osobe dužni pružati pomoć državnom Odvjetništvu
u obavljanju njegovih ovlasti.

Članak 9.

Državno odvjetništvo ima pečat koji sadrži naziv državnog odvjetništva
te naziv i grb Republike Hrvatske.

Na zgradi u kojoj je smješteno državno odvjetništvo moraju biti istaknuti
naziv državnog odvjetništva, grb i zastava Republike Hrvatske.

II. USTROJSTVO I RAD

1. USTROJSTVO

Članak 10.

U Republici Hrvatskoj državna odvjetništva jesu:

- općinsko državno odvjetništvo, županijsko državno odvjetništvo,

- vojno državno odvjetništvo,

- Državno odvjetništvo Republike Hrvatske.

Članak 11.

Općinsko se državno odvjetinštvo ustanovljuje za područje jednog ili
više općinskih sudova.

Županijsko se državno odvjetništvo ustanovljuje za područje županijskog,
odnosno trgovačkog suda.

Vojno se državno odvjetništvo ustanovljuje za područje vojnog suda.

Državno se odvjetništvo Republike Hrvatske ustanovljuje za teritorij
Republike Hrvatske.

Svako državno odvjetništvo postupa u skladu sa svojom stvarnom i mjesnom
nadležnosti, ako zakonom nije drukčije određeno.

2. RAD

Članak 12.

Poslove državnog odvjetništva obavljaju državni odvjetnici i zamjenici
državnog odvjetnika.

Državni odvjetnik zastupa državno odvjetništvo i upravlja njegovim radom.

U državnom odvjetništvu može biti imenovano više zamjenika državnog
odvjetnika.

Zamjenik državnog odvjetnika ovlašten je obavljati svaku radnju u postupku
pred sudom ili drugim državnim tijelom za koju je po zakonu ovlašten državni
odvjetnik.

III. DJELOKRUG, NADLEŽNOST I OVLASTI

Članak 13.

Djelokrug i nadležnost državnog odvjetništva određuje se prema odredbama
zakona koje vrijede za djelokrug i nadležnost sudova pred kojima izvršavaju
svoje ovlasti.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka općinsko državno odvjetništvo
nadležno je postupati pred županijskim sudom u slučajevima iz članka 17.
točke 2. Zakona o sudovima kad se radi o kaznenim djelima iz nadležnosti
općinskog suda. Istražnim radnjama prisustvuje državni odvjetnik koji postupa
pred županijskim sudom, ako nadležni općinski državni odvjetnik ne izjavi
da će on prisustvovati.

Članak 14.

U kaznenom postupku i postupku za privredne prijestupe državno odvjetništvo
poduzima radnje sukladno ovlastima određenim zakonom.

U parničnom, izvanparničnom, izvršnom, prekršajnom, upravnom i drugim
postupcima državno odvjetništvo poduzima radnje i koristi pravna sredstva
na koja je ovlašteno posebnim zakonom.

Članak 15.

Državno odvjetništvo Republike Hrvatske kad utvrdi da zbog povrede zakona
ili međunarodnog ugovora postoji potreba za uporabu pravnog lijeka protiv
izvršne sudske odluke ili odluke donesene u upravnom ili drugom postupku,
može zahtijevati da se odgodi, odnosno prekine postupak za izvršenje te
odluke.

Zahtjev za odgodu, odnosno prekid izvršenja odluke iz stavka 1. ovoga
članka podnosi državno odvjetništvo koje je ovlašteno podnijeti pravni
lijek protiv te odluke. Zahtjev se podnosi tijelu koje odlučuje o izvršenju,
a ako je izvršenje u tijeku, tijelu koje provodi izvršenje. Na zahtjev
državnog odvjetništva odgovarajuće tijelo odgodit će, odnosno prekinuti
postupak za izvršenje do donošenja odluke o pravnom lijeku državnog odvjetništva.

Odluka o odgodi, odnosno prekidu izvršenja odluke prestaje vrijediti
ako državno odvjetništvo u roku 15 dana nakon dostave odluke ne upotrijebi
pravno sredstvo.

Članak 16.

Državno odvjetništvo dužno je od građana, državnih tijela i pravnih
osoba primati prijave, podneske i izjave u stvarima iz svoga djelokruga
radi poduzimanja radnji sukladno svojim ovlastima.

Državno odvjetništvo može tražiti od građana obavijesti glede njihovih
prijava, podnesaka, pritužbi i predstavki.

Članak 17.

Državno odvjetništvo ovlašteno je da od drugih državnih tijela ili pravnih
osoba traži dostavu spisa kao i izvješća ako se odnose na poduzimanje radnji
iz njegovog djelokruga.

Sudovi su dužni omogućiti uvid u spise državnim odvjetnicima ili njihovim
zamjenicima te na njihovo pisano traženje dostaviti obavijest o stanju
spisa. Na traženje državnog odvjetništva sudovi su dužni dostaviti na uvid
pravomoćno dovršene spise.

Državna tijela i pravne osobe dužni su postupiti bez odgode po pisanom
zahtjevu državnog odvjetništva.

Članak 18.

Državni je odvjetnik ovlašten zamjeniku državnog odvjetnika istog državnog
odvjetništva ili nižem državnom odvjetništvu davati obvezatne naputke za
rad i postupanje u pojedinačnom predmetu.

Državni je odvjetnik ovlašten preuzeti obavljanje svih ili pojedinih
poslova zamjenika državnog odvjetnika istog državnog odvjetništva ili od
nižeg državnog odvjetništva. Iz opravdanih razloga državni odvjetnik može
povjeriti postupanje u pojedinačnom predmetu drugom zamjeniku državnog
odvjetnika istog državnog odvjetništva ili drugom nižem državnom odvjetništvu.

Obvezatni naputak nižem državnom odvjetništvu u pojedinačnom predmetu
ili odluka o preuzimanju pojedinačnog predmeta od nižeg državnog odvjetništva
ili o njegovom povjeravanju drugom nižem državnom odvjetništvu, daje se
u pisanom obliku s obrazloženjem.

Ako obvezatni naputak ili odluka iz stavka 3. ovoga članka iz posebnih
razloga, a naročito uslijed opasnosti od odgode, odmah nije bilo moguće
dati u pisanom obliku, takav usmeni naputak mora se naknadno potvrditi
u pisanom obliku.

Članak 19.

Zamjenik državnog odvjetnika ili državni odvjetnik nižeg državnog odvjetništva
ima pravo ukazati da je dati naputak za postupanje u pojedinačnom predmetu
protuzakonit. Ako je takav naputak dan usmeno može se zatražiti pisani
naputak, a ako je dan pisani naputak može se tražiti ponovno davanje pisanog
naputka. Državni odvjetnik dužan je dati pisani naputak ili pisani naputak
ponoviti. U protivnom naputak se smatra povučenim.

Ako zamjenik državnog odvjetnika smatra pisani naputak protuzakonitim
ili neutemeljenim za zastupanje, ili se njegovom primjenom ne postižu očekivani
pravni učinci ili ako postoje drugi važni razlozi, državni odvjetnik može,
na pisani i obrazloženi zahtjev, zamjenika državnog odvjetnika osloboditi
od daljnjega postupanja u ovom predmetu i predmet dati na rješavanje drugom
zamjeniku.

Članak 20.

Državno odvjetništvo Republike Hrvatske u obavljanju prava nadzora nad
radom državnih odvjetništava dužno je poduzimati odgovarajuće mjere, a
posebno obaviti neposredan uvid u cjelokupni rad a i poslovanje svakog
županijskog državnog odvjetništva.

Županijska državna odvjetništva dužna su obaviti pregled cjelokupnog
rada područnog državnog odvjetništva.

IV. UNUTARNJE USTROJSTVO DRŽAVNIH ODVJETNIŠTAVA

I. POSLOVI UPRAVE

Članak 21.

Poslovi uprave obuhvaćaju osiguranje uvjeta za pravilan rad i poslovanje
državnog odvjetništva, a posebice: ustrojstvo unutarnjeg poslovanja u državnom
odvjetništvu, skrb o urednom i pravodobnom obavljanju poslova u državnom
odvjetništvu, poslove u svezi s predstavkama i pritužbama na rad državnog
odvjetništva, stručne poslove u svezi s ostvarivanjem dužnosti i prava
službenika i namještenika u državnom odvjetništvu, skrb o stručnom usavršavanju
državnih odvjetnika, zamjenika državnih odvjetnika, savjetnika, vježbenika
i drugih službenika i namještenika u državnom odvjetništvu, vođenje statistike,
financijsko i materijalno poslovanje državnog odvjetništva te druge poslove
propisane zakonom i pravilnikom o unutarnjem poslovanju državnih odvjetništava.

Članak 22.

Državni odvjetnik obavlja poslove uprave sukladno zakonu i pravilniku
u unutarnjem poslovanju.

Državnog odvjetnika u slučaju njegove spriječenosti ili odsutnosti u
obavljanju poslova uprave i drugih poslova koje povjeri zamjenjuje zamjenik
državnog odvjetnika određen godišnjim rasporedom poslova.

U slučaju odsutnosti ili spriječenosti državnog odvjetnika u državnom
odvjetništvu u kojem nema zamjenika državnog odvjetnika kao i kad državni
odvjetnik nije imenovan, državni odvjetnik neposredno višeg državnog odvjetništva
može odrediti zamjenika državnog odvjetnika iz toga državnog odvjetništva
ili državnog odvjetnika, odnosno zamjenika državnog odvjetnika područnog
državnog odvjetništva, da privremeno ali najdulje šest mjeseci u jednoj
godini obavlja poslove državnog odvjetnika, odnosno zamjenika državnog
odvjetnika.

Državnom odvjetniku Republike Hrvatske u poslovima uprave pomažu zamjenici
- voditelji odjela i tajnik državnog odvjetništva, a u drugim državnim
odvjetništvima državnom odvjetniku pomažu zamjenici - voditelji odjela,
tajnik državnog odvjetništva ili službenik kojeg odredi državni odvjetnik.

2. ODJELI

Članak 23.

U državnim odvjetništvima u kojima ima više zamjenika ustanovljuju se
odjeli. Odjel se ustanovljuje ako najmanje tri zamjenika državnog odvjetnika
rade na predmetima istog pravnog područja.

Na čelu odjela nalazi se voditelj - zamjenik državnog odvjetnika kojeg
imenuje državni odvjetnik godišnjim rasporedom poslova.

3. IZVJEŠĆA

a) POSEBNA IZVJEŠĆA

Članak 24.

O kaznenim predmetima od posebnog državnog interesa ili u kojima se
ne mogu ocijeniti nedovoljno razjašnjena pravna pitanja od presudnog značaja
niže državno odvjetništvo dužno je izvijestiti više državno odvjetništvo
o već poduzetim radnjama, kao i o svojim daljnjim namjerama.

Državni odvjetnik Republike Hrvatske dužan je izvijestiti ministra pravosuđa
o predmetima općeg značaja, kao i o kaznenim prijavama protiv sudaca Ustavnog
suda, zastupnika u Saboru, članova Vlade, sudaca i državnih odvjetnika.

Ministar pravosuđa može tražiti da mu se podnese izvješće o pojedinim
vrstama kaznenih postupaka, a u pojedinim slučajevima može tražiti i posebno
izvješće.

Vrijeme i način podnošenja izvješća uređuje se posebnim peopisima. Dužnost
podnošenja izvješća o namjeravanim radnjama ne spriječava radnju, koja
se mora odmah poduzeti zbog opasnosti od zastare, odgode ili proteka roka.

b) MJESEČNA I GODlŠNJA IZVJEŠĆA

Članak 25.

Državna odvjetništva podnose višem državnom odvjetništvu izvješća svaki
mjesec. Izvješće sadrži podatke o završenim kaznenim postupcima, o postupcima
koji su u tijeku te radnjama koje su poduzeli ili će ih poduzeti. Više
državno odvjetništvo može tražiti da se izvješća izrade posebno po vrstama
predmeta.

Godišnji izvještaj sadrži pregled primljenih, riješenih i neriješenih
predmeta, pregled podnijetih optužnih akata i pregled pravnih lijekova
koji su podneseni i s kakvim uspjehom.

Državni odvjetnik Republike Hrvatske dužan je svake godine dostaviti
Ministarstvu pravosuđa izvješće o primljenim, riješenim i neriješenim predmetima
s obrazloženjem te o pokrenutim postupcima zbog počinjenog teškog stegovnog
djela dužnosnika i stegovnim postupcima prema službenicima i namještenicima
u državnim odvjetništvima.

U godišnjem izvješću može se upozoriti na stanje i djelovanje pravnog
sustava, nedostatke u zakonodavstvu, unutarnjem poslovanju državnog odvjetništva
ili sudova te prema potrebi dostaviti i odgovarajuće prijedloge za izmjene.

Državna odvjetništva dužna su dostavljati statističke podatke i podatke
za automatsku obradu iz svog djelokruga te staviti na raspolaganje podatke
i dokumente.

Državno odvjetništvo Republike Hrvatske dužno je pripraviti podatke
o radu državnih odvjetništava te ih staviti na raspolaganje za statističku
i automatsku obradu.

V. POSEBNE ODREDBE O UNUTARNJEM USTROJSTVU DRŽAVNOG ODVJETNIŠTVA REPUBLIKE
HRVATSKE

Članak 26.

Državno odvjetništvo Republike Hrvatske u kaznenom postupanju ima Kazneno-pravni
odjel, a u građanskom i upravnom postupanju Građansko-upravni odjel te
druge unutarnje ustrojstvene jedinice stručnih i pomoćno-tehničkih službi.

Raspored zamjenika državnog odvjetnika u odjele izvršit će se godišnjim
rasporedom poslova.

VI. PRAVOSUDNA UPRAVA

Članak 27.

Poslove pravosudne uprave obavlja Ministarstvo pravosuđa.

Za obavljanje poslova pravosudne uprave Ministarstvo pravosuđa obraća
se Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske, koje zahtjeve upućuje odgovarajućim
državnim odvjetništvima.

Članak 28.

U pravosudnu upravu spadaju poslovi koji služe izvršavanju ovlasti državnih
odvjetništava a posebno izrada zakona i dragih propisa za ustanovljavanje,
djelokrug i ustrojstvo državnog odvjetništva, skrb za školovanje i stručno
usavršavanje državnih odvjetnika, zamjenika državnih odvjetnika i drugih
službenika i namještenika, osiguranje materijalnih, financijskih, prostornih
i drugih uvjeta za rad državnih odvjetništava, prikupljanje statističkih
i drugih podataka o djelovanju državnih odvjetništava, ispitivanje predstavki
i pritužbi građana na rad državnih odvjetništava koje se odnose na odugovlaćenje
u davanju ocjene o osnovanosti podnesene kaznene prijave ili na ponašanje
državnog odvjetnika, zamjenika državnog odvjetnika ili drugog djelatnika
državnog odvjetništva prema stranci u tijeku postupka ili obavljanja drugih
službenih radnji nadzor nad financijskim i materijalnim poslovanjem državnih
odvjetništava, nadzora nad redovitim obavljanjem poslova u državnom odvjetništvu,
kao i druge upravne zadaće i poslove određene zakonom.

Članak 29.

Ministarstvo pravosuđa vodi evidenciju državnih odvjetnika, zamjenika
državnih odvjetničkih vježbenika i drugih djelatnika u državnim odvjetništvima.

Evidencija sadrži podatke o imenu i prezimenu, rođenju, nacionalnosti,
prebivalištu, završenoj školi,

stručnom nazivu, zanju stranih jezika, kao i druge podatke određene
zakonom.

Podatke iz stavka 2. ovoga članka Ministarstvu pravosuđa dostavljaju
državna odvjetništva Republike Hrvatske na način štop ga propišu ministar
pravosuđa.

Podaci upisani u evidenciju službena su tajna i mogu se koristiti samo
za potrebe provođenja ovoga Zakona, kao i zakona kojim se uređuju prava,
dužnosti i odgovornosti državnog odvjetnika, zamjenika državnog odvjetnika
i drugih djelatnika u državnom odvjetništvu.

Članak 30.

Evidencija državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika sadrži
slijedeće podatke

1. osobne podatke,

2. podatke o imenovenju i razrješenju

3. podatke o uspjehu u tijeku studija,

4. podatke o vježbeničkoj praksi,

5. podtke o objavljenim stručnim ili znanstvenim radovima,

6. ocjcnu obnašanja državnoodvjetničke dužnosti,

7. podatke o napredavanju,

8. disaplinske kazne.

Osobni podaci sadrže slijedeće podatke: ime, prezime, ime oca, dan,
mjesec i godinu rođenja, nacionalnost, podatke o prebivalištu, završenom
pravnom fakultetu, položenom pravosudnom ispitu, posebnim zanimanjima,
imovinskom stanju, članovima obiteljskog domaćinstva ( bračni drug, djeca
I roditelji).

Podaci iz evidencije službena su tajna.

Tijela koja imaju podatke o kojima se vodi evidencija iz stavka 1. ovoga
članka dužna su ih dostaviti Ministarstvu pravosuđa.

Članak 31.

Ministarstvo pravosuđa može tražiti od državnih odvjetništava izvješća
i podatke iz poslova pravosudne uprave, koji su mu potrebni za obavljanje
poslova iz svog djelokruga za provedbu zadaća iz ovoga Zakona te u tom dijelu
obavljati i izravan uvid u rad državnih odvjetništava.

Članak 32.

Ministar pravosuđa donosi pravilnik o unutarnjem poslovanju državnim
odvjetništvima na prijedlog državnog odvjetnika Republike Hrvatske.

Pravilnik o nutarnjem poslovanju propisuju se pravila o uredskom poslovanju,
vođenju upisnika i pomoćnih knjiga, o vođenju evidencija, obrascima za
rad pravila o pripćenjima za javnost, provedbena pravila o vođenju postupka
i dostavljanju odluka na jeziku i pismu etničke i nacionalne zajednice
ili manjine, pravila o nadzoru materijalnog i financijskog poslovanja i
redvitog obavljanja poslova u državnim odvjetništvima, rasporedu radnog
vremena u toku radnog dana ili tjedna, pravila o vođenju statistika, standardi
poslovnog prostora i oprame i druga pitanja od značaja za unutarnje poslovanje
državnih odvjetništva.

Pravilnikom o unutarnjem poslovanju propisuje se i način obavljanja
zajedničkih poslova za više državnih odvjetništva, kao i s drugim tijelima
ako imaju sjedište u istoj zgradi.

Članak 33.

Državnim se odvjetnicima, zamjenicima državnih odvjetnika, savjetnicima
i stručnim suradnicima izdaje službena iskaznica. Ministar pravosuđa pravilnikom
propisuje obrazac i postupak izdavanja službene iskaznice

VII. DRŽAVNI ODVJETNICI I NJIHOVI ZAMJENICI

1. IMENOVANJE

Članak 34.

Broj zamjenika državnog odvjetnika u pojedinom državnom odvjetništvu
odrđuje ministar pravosuđa na prijedlog državnog odvjetnika Republike Hrvatske
sukladno okvirnim mjerilima za rad državnih odvjetništva.

Okvirna mjerila propisuje ministar pravosuđa na prijedlog državnog odvjetnika
Republike Hrvatske.

Članak 35.

Državnog odvjetnika imenuje Državno sudbeno vijeće na vrijeme od osam
godina i po isteku tog vremena može biti ponovno imenovan na istu dužnost.
Ako državni odvjetnik ne bude ponovno imenovan, na istu dužnost nastavlja
raditi kao zamjenik državnog odvjetnika u istom državnom odvjetništvu.

Vrijeme na koje je imenvan državni odvjetnik počinje teći danom nastupa
na dužnost.

Zamjenici državnog odvjetnika svoju dužnost obavljaju stalno.

Članak 36.

Državni su odvjetnici i zamjenici državnih odvjetnika imenuju na način,
pod uvjetima i po postupku u kojem se osigurava njihova stručnost, samostalnost
i dostojnost za obnašanje državnoodvjetničke dužnosti.

Za državnog se odvjetnika ili za zamjenika državnog odvjetnika može
imenovati hrvatski državljanin, koji ima završen pravni fakultet i položeni
pravosudni ispit.

Članak 37.

Za državnog odvjetnika ili za zamjenika državnog odvjetnika u općinskom
odvjetništvu može imenovati osoba koja je kao državnoodvjetnički, sudački,
odvjetnički, državnopravobraniteljski, javnobilježnički vježbenik ili vježbenik
kod suca za prekršaje položila pravosudni ispit, odnosno osoba koja radi
na drugim pravnim poslovima nakon položenog pravosudnog ispita najmanje
dvije godine.

Za državnog odvjetnika ili za zamjenika državnog odvjetnika u županijskom
ili vojnom državnom odvjetništvu može imenovti osoba koja je poslije položenog
pravosudnog ispita provela na radu najmanje tri godine kao državni odvjetnik
ili zamjenik državnog odvjetnika, sudac, odvjetnik, državni pravobranitelj
ili zamjenik državnog pravobranitelja, odnosno šest godina kao sudac za
prekršaje, javni bilježnik, savjetnik takvog državnog odvjetništva, odnosno
deset godina na drugim pravnim poslovima.

Za zamjenika se državnog odvjetnika u državnom odvjetništvu Republike
Hrvatske može imenovati osoba koja je poslije položenog pravosudnog ispita
provela na radu najmanje šest godina kao državni odvjetnik ili zamjenik
državnog odvjetnika, sudac, odvjetnik, državni pravobranitelj ili zamjenik
državnog pravobranitelj odnosno dvanaest godina kao sudac Republičkog Vijeća
za prekršaje, sudski ili viši sudsvi savjetnik u Vrhovnom suđu Republike
Hrvatske ili Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske, docent ili profesor
Pravnog fakulteta.

Za državnog se odvjetnika Republike Hrvatske može imenovati osoba koja
je, poslije položenog pravosudnog ispita, provela najmanje dvanaest godina
kao državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika u županijskom ili
vojnom državnom odvjetništvu, zamjenik državnog odvjetnika u Državnom odvjetništvu
Republike Hrvatske, općinski državni odvjetnik i zamjenik općinskog državnog
odvjetnika, sudac županijskog, vojnog, Upravnog ili Visokog trgovačkog
suda, odvjetnik ili javni bilježnik, odnosno osoba koja je na drugim pravnim
poslovima provela petnaest godina, kao i drugi pravni stručnjak čiji prethodni
rad pruža jamstvo za uspješno obnašanje te dužnosti.

Članak 38.

Za imenovanje u više državno odvjetništvo moraju biti ispunjeni uvjeti
prema kojima državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika ima osim
uvjeta iz članka 36. i 37. ovoga Zakona, stručno znanje i sposobnost za
obnašanje državnoodvjetničke dužnosti koja se utvrđuje ocjenom obnašanja
državnoodvjetničke dužnosti.

Članak 39.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika u obnašanju dužnosti
ocjenjuje se prema sljedećim mjerilima:

1. poštivanje rokova u tijeku postupka i korištenju pravnih lijekova
i postizanje zadovoljavajućih rezultata u radu,

2. iskazana marljivost u rješavanju dodijeljenih mu predmeta u skladu
s okvirnim mjerilima,

3. sposobnost usmenog i pismenog izražavanja,

4. sposobnost uspostavljanja kulturnog i pristojnog odnosa sa strankama,

5. odnos prema drugim dužnosnicima, službenicima i namještenicima u
državnom odvjetništvu i ponašanje izvan službe,

6. sposobnost obavljanja poslova uprave ako je raspoređen na takvu dužnost,

7. posebne odlike, objavljeni znanstveni i stručni radovi.

Članak 40.

Ocjenu obnašanja državnoodvjetničke dužnosti daje državni odvjetnik
za zamjenika državnog odvjetnika, a za državnog odvjetnika, državni odvjetnik
neposredno višeg državnog odvjetništva.

Ocjenu za državnog odvjetnika Republike Hrvatske daje Vlada Republike
Hrvatske na prijedlog ministra pravosuđa.

Članak 41.

Ocjena obnašanja dužnosti daje se svake tri godine.

Ocjena obnašanja može biti da državni odvjetnik ili zamjenik državnog
odvjetnika:

1. nezadovoljavajuće obnaša državnoodvjetničku dužnost,

2. ne ispunjava uvjete za napredovanje,

3. ispunjava uvjete za napredovanje.

Ocjena se dostavlja državnom odvjetniku ili zamjeniku državnog odvjetnika
na kojeg se odnosi i njen sadržaj predstavlja službenu tajnu.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika koji se ne složi
s ocjenom, ima pravo u roku od osam dana od dostave ocjene podnijeti prigovor
državnom odvjetniku, odnosno višem državnom odvjetniku koji može tražiti
izradu nove ocjene poštujući pri tom mišljenje državnog odvjetnika istog
ili višeg državnog odvjetništva.

Državni odvjetnik Republike Hrvatske može po prigovoru državnog odvjetnika
ili zamjenika državnog odvjetnika razmatrati ponovno izrađenu ocjenu i
ako utvrdi da je prigovor osnovan može ju izmijeniti u cijelosti ili djelomično.

2. RAZLOZI ZA RAZRJEŠENJE

Članak 42.

Državnog odvjetnika ili zamjenika državnog odvjetnika razriješit će
dužnosti Državno sudbeno vijeće:

- ako to sam zatraži,

- ako trajno izgubi sposobnost obavljati svoju dužnost,

- ako je dva puta u nizu ocjenjen da nezadovoljavajuće obnaša državno
odvjetničku dužnost,

- ako bude osuđen za kazneno djelo koje ga čini nedostojnim obavljanja
državnoodvjetničke dužnosti,

- ako u skladu sa zakonom, zbog počinjenog teškog stegovnog djela, tako
odluči Državno sudbeno vijeće,

- kada navrši 70 godina života, istekom godine u kojoj je ispunio taj
uvjet,

- kad se ukine državno odvjetništvo u koje je imenovan,

- kad primi dužnost ili počne obavljati poslove koji su ne spojivi s
obavljanjem državnoodvjetničke dužnosti.

Državnog odvjetnika Republike Hrvatske može razriješiti dužnosti Državno
sudbeno vijeće ako je ocijenjen da nezadovoljavajuće obnaša državno odvjetničku
dužnost.

Protiv odluke o razrješenju od državnoodvjetničke dužnosti državni odvjetnik
ili zamjenik državnog odvjetnika ima pravo podnijeti zahtjev za zaštitu
Županijskom domu Sabora.

3. DUŽNOSTI I PRAVA DRŽAVNOG ODVJETNIKA

a) OBNAŠANJE DRŽAVNOODVJETNIČKE DUŽNOSTI

Članak 43.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika obnaša državnoodvjetničku
dužnost u državnom odvjetništvu u koje je imenovan.

Članak 44.

Poslovi u državnom odvjetništvu raspoređuju se na početku svake kalendarske
godine prema vrstama predmeta vodeći računa o razmjernom opterećenju.

Prije utvrđivanja rasporeda poslova državni odvjetnik pribavit će mišljenje
zamjenika državnog odvjetnika.

Godišnji se raspored poslova prije nego se počne primjenjivati dostavlja
višem državnom odvjetništvu, koje, zbog opravdanih razloga, može naložiti
da se raspored izmijeni.

Državno će odvjetništvo Republike Hrvatske svoj godišnji raspored poslova
dostaviti Ministarstvu pravosuđa.

Godišnji se raspored poslova može mijenjati ako to posebne okolnosti
opravdavaju.

Članak 45.

Predmet se dodijeljen na rad zamjeniku državnog odvjetnika, na način
propisan u članku 44. ovoga Zakona, može oduzeti kada u tom predmetu zamjenik
državnog odvjetnika može biti izuzet, kad ne može pravodobno poduzimati
radnje u postupku zbog dulje spriječenosti ili kad to zahtijevaju posebni
razlozi.

b) DUŽNOSTI DRŽAVNOG ODVJETNIKA

Članak 46.

Državni se odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika mora ponašati
tako da se umanji svoj ugled ili ugled državnog odvjetništva te ne dovede
u pitanje svoju savjesnost ili samostalnost državnog odvjetništva.

Članak 47.

Državni je odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika dužan zadržati
za sebe sve što je doznao o strankama i njihovim pravima, obvezama i pravnim
interesima u okviru obnašanja dužnosti, ako to ne predstavlja kažnjivo
djelo te čuvati tajnost svih podataka nedostupnih javnosti.

Članak 48.

Na državne odvjetnike ili zamjenike državnih odvjetnika odgovarajuće
se primjenjuju odredbe članka 60. Zakona o sudovima.

Članak 49

Državni se odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika ne smije koristiti
svojim službenim položajem ili ugledom državnog odvjetništva za ostvarivanje
svojih prava pred državnim tijelima i tijelima lokalne samouprave i uprave.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika ne smije obnašati
sudačku dužnost, obavljati odvjetničku ili javnobilježničku službu, niti
poslove člana upravnog ili nadzornog odbora trgovačkog društva ili druge
pravne osobe koja ostvaruje dobit.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika ne smije obavljati
niti drugu službu ili posao, koji bi mogli utjecati na njegovu samostalnost
i objektivnost ili bi se umanjio njegov društveni ugled ili je inače nespojiv
s obnašanjem državnoodvjetničke dužnosti.

Članak 50.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika može pisati stručne
ili znanstvene radove, sudjelovati u radu stručnih ili znanstvenih skupova,
pisati nacrte propisa ili sudjelovati u drugim sličnim aktivnostima.

Članak 51.

Zamjenik je državnog odvjetnika dužan prethodno u pisanom obliku izvijestiti
državnog odvjetnika o svakom poslu kojeg primi osim poslova iz članka 50.
ovoga Zakona, koji je dužan o tome izvijestiti državnog odvjetnika neposredno
višeg državnog odvjetništva.

O nespojivosti službe ili posla s državnoodvjetničkom dužnosti odlučuje
državni odvjetnik, za državnog odvjetnika državni odvjetnik neposredno
višeg državnog odvjetništva, a za državnog odvjetnika Republike Hrvatske
- Vlada Republike Hrvatske.

c) PRAVA DRŽAVNOG ODVJETNIKA

Članak 52.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika imaju pravo na :

- plaću koja je utvrđena za državnog odvjetnika ili zamjenika državnog
odvjetnika u državnom odvjetništvu u koje je imenovan,

- naknadu umjesto plaće kad nije u mogućnosti obnašati dužnost,

- mirovinsko, invalidsko, zdravstveno osiguranje i prava koja iz toga
proizlaze po općim propisima,

- odmore i dopuste koje imaju službenici i namještenici u državnom odvjetništvu
i godišnji odmor u trajanju od 30 radnih dana,

- pravo na materijalne troškove pod uvjetima utvrđenim zakonom i drugim
propisima,

- naknada za odvojeni život od obitelji, kao i naknadu troškova putovanja
u mjesto stanovanja obitelji u vrjeme tjednog odmora ili državnih blagdana,

- naknadu za službena putovanja i putne troškove u svezi obnašanja državnoodvjetničke
dužnosti, i

- stručno usavršavanje i specijalizaciju u okviru sredstava osiguranih
za tu namjenu.

d) UPUĆIVANJE NA RAD

Članak 53.

Državni se odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika općinskog, vojnog
ili županijskog državnog odvjetništva može privremeno, ali najdulje šest
mjeseci, uputiti na rad u drugo državno odvjetništvo istog ili nižeg stupnja.

Državni se odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika može uz svoj pristanak
uputiti na rad u drugo državno odvjetništvo istog stupnja i na dulje vrijeme
ili trajno premjestiti.

Rješenje o privremenom upućivanju na rad u drugo državno odvjetništvo
donosi Državni odvjetnik Republike Hrvatske ili državni odvjetnik neposredno
višeg državnog odvjetništva, a za trajni premještaj Državno sudbeno vijeće.

O privremenom rasporedu državnih odvjetnika ili zamjenika državnih odvjetnika
suglasnost daje i državni odvjetnik Republike Hrvatvatske.

Protiv rješenja o upućivanju na rad u drugo državno odvjetništvo državni
odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika ima pravo prigovora državnom
odvjetniku Republike Hrvatske u roku od osam dana od dostave rješenja.
Odluka državnog odvjetnika Republike Hrvatske po prigovoru konačna je.

Članak 54.

Ako državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika bude imenovan
za ministra pravosuđa, ili za zamjenika ministra pravosuđa ili za drugog
dužnosnika u Ministarstvu pravosuđa, državnoodvjetnička dužnost mu miruje
dok obavlja dužnost na koju je imenovan u izvršnoj vlasti.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika uz svoj pristanak,
može biti raspoređen i na druge poslove u Ministarstvu pravosuđa, ali ne
dulje od dvije godine, za koje vrijeme mu državnoodvjetnička dužnost miruje.

U slučaju iz prethodnog stavka ovoga članka državni odvjetnik ili zamjenik
državnog odvjetnika ima pravo na plaću koja je za njega povoljnija.

Odluku o rasporedu državnog odvjetnika ili zamjenika državnog odvjetnika
prema stavku 2. ovoga članka donosi ministar pravosuđa uz suglasnost državnog
odvjetnika Republike Hrvatske.

e) ODGOVORNOST ZA ŠTETU

Članak 55.

Republika Hrvatska odgovara za štetu koju u obnašanju dužnosti nanese
državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika građaninu ili pravnoj
osobi nepravilnim ili nezakonitim radom.

Republika Hrvatska može od državnog odvjetnika ili zamjenika državnog
odvjetnika zatražiti naknadu isplačene svote samo kad je štetu učinio namjerno
ili iz krajnje nepažnje.

Zahtjev za naknadu štete iz stavka 2. ovoga članka zastarjeva za šest
mjeseci od dana isplaćene naknade oštećeniku.

VIII. DRŽAVNOODVJETNIČKI SLUŽBENICI I NAMJEŠTENICI

Članak 56.

Broj službenika i namještenika za obavljanje stručnih uredskih i tehničkih
poslova utvrđuje državni odvjetnik uz prethodnu suglasnost ministra pravosuđa.

Zasnivanje i prestanak radnog odnosa službenika i namještenika, plaće
i ostala prava, obveze i odgovornosti iz rada, potrebnoj školskoj spremi,
trajanju i obavljanju vježbeničke prakse, uvjetima za polaganje stručnog
ispita, program i način polaganja tog ispita te druga pitanja s tim u svezi
uređuje se propisima koji se primjenjuju na službenike i namještenike u
sudovima.

1. TAJNIK DRŽAVNOG ODVJETNIŠTVA

Članak 51.

Državno odvjetništvo s više od deset zamjenika državnog odvjetnika ima
tajnika. Tajnik državnog odvjetništva pomaže državnom odvjetniku u obavljanju
poslova uprave.

Za tajnika državnog odvjetništva može biti imenovana osoba koja ima
završen pravni fakultet.

Za tajnika Državnog odvjetništva Republike Hrvatške može biti imenovana
osoba koja ispunjava uvjete za višeg savjetnika ili savjetnika.

2. SAVJETNICI

Članak 58.

Državno odvjetništvo može imati savjetnike i više savjetnike.

Savjetnici pomažu državnom odvjetniku ili njegovom zamjeniku u radu,
izrađuju nacrte odluka, uzimaju na zapisnik prijave, podneske i izjave
građana te obavljaju samostalno ili pod nadzorom i po uputama državnog
odvjetnika ili njegovog zamjenika druge stručne poslove predviđene zakonom
i propisima donesenim na osnovi zakona.

Za savjetnika se u općinskom državnom odvjetništvu može imenovati osoba
koja ima završen pravni fakultet i položen pravosudni ispit.

Za savjetnika se u županijskom i vojnom državnom odvjetništvu može imenovati
osoba koja osim uvjeta iz stavka 3. ovoga članka ima najmanje dvije godine
rada na pravnim poslovima u sudu, državnom odvjetništvu, kao sudac za prekršaje,
odvjetništvu ili javnom bilježništvu.

Savjetnik u Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske može biti osoba
koja ispunjava uvjete propisane za državnog odvjetnika ili njegovog zamjenika
u županijskom državnom odvjetništvu.

Za višeg se savjetnika može imenovati osoba koja je radila kao sudac,
državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika, sudac za prekršaje,
odvjetnik ili javni bilježnik, odnosno koja je radila kao sudski savjetnik
ili savjetnik u državnom odvjetništvu najmanje pet godina.

3. STRUČNI SURADNICI

Članak 59.

Državno odvjetništvo može imati službenike drugih struka s višom ili
visokom školskom spremom i propisanim radnim iskustvom defektološkog, sociološkog,
pedagoškog, ekonomskog, knjigovodstveno-financijskog i drugog odgovarajućeg
obrazovanja.

Stručni suradnici iz stavka 1. ovoga članka kao stručni pomoćnici pomažu
državnom odvjetniku ili zamjeniku državnog odvjetnika u radu u stvarima
u kojima su potrebna stručna znanja a mogu i samostalno obavljati poslove
kad je to određeno zakonom ili drugim propisom.

3. DRŽAVNOODVJETNIČKI VJEŽBENICI

Članak 60.

Broj državnoodvjetničkih vježbenika utvrđuje državni odjvetnik po prethodnoj
suglasnosti ministra pravosuđa.

Za utvrđeni broj državnoodvjetničkih vježbenika osigurat će se novac
u Državnom proračunu Republike Hrvatske.

Uvjeti za primanje državnoodvjetničkih vježbenika, trajanje i način
obavljanja vježbeničke prakse kao i uvjeti za polaganje pravosudnog ispita,
program i način polaganja tog ispita, te druga pitanja s tim u svezi uređuju
se zakonom.

4. PRAVOSUDNA POLICIJA

Članak 61.

Osiguranje objekata, imovine, osoba i održavanja reda u državnom odvjetništvu,
obavlja pravosudna policija sukladno zakonu.

Za utvrđeni broj pravosudnih policajaca osigurat će se sredstva u Državnom
proračunu Republike Hrvatske.

5. ODGOVORNOST SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 62.

Za stegovna djela koja počini službenik ili namještenik državnog odvjetništva
postupak pokreće, vodi i izriče kazne državni odvjetnik.

O žalbi protiv odluke državnog odvjetnika iz stavka 1. ovoga članka
odlučuje državni odvjetnik neposredno višeg državnog odvjetništva. O žalbi
protiv odluke državnog odvjetnika Republike Hrvatske odlučuje stegovni
sud Državnog odvjetništvaRepublike Hrvatske. Sastav i rad stegovnog suda
uređuje se pravilnikom o unutarnjem poslovanju državnih odvjetništava.

U stegovnom postupku shodno se primjenjuju odredbe zakona kojim se uređuje
kazneni postupak.

Na službenike i namještenike u državnim odvjetništvima u odnosu na stegovnu
i materijalnu odgovornost primjenjuju se propisi koji važe za službenike
i namještenike u sudovima, ako zakonom nije drukčije određeno.

IX. ČUVANJE SLUŽBENE TAJNE

Članak 63.

Državni odvjetnici, zamjenici državnih odvjetnika, savjetnici, stručni
suradnici, vježbenici, službenici i namještenici dužni su čuvati službenu
tajnu bez obzira na način na koji su je doznali.

Pod službenom tajnom podrazumijeva se osobito:

- sve ono što je kao službena tajna određeno zakonom ili drugim propisom,

- sve ono što je kao šlužbena tajna odnosno poslovna tajna određeno
općim aktima pravnih osoba i drugih tijela, organizacija i institucija,

- podaci i isprave posebno označene kao službena odnosno poslovna tajna
od strane državnih tijela ili pravnih osoba, drugih tijela, organizacija
ili institucija,

- podaci i isprave koje su državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika
označili kao službena tajna.

Članak 64.

Obveza čuvanja službene tajne traje i nakon prestanka rada u državnom
odvjetništvu.

Državni odvjetnik može zamjenika državnog odvjetnika, službenika ili
namještenika osloboditi obveze čuvanja službene tajne, ako u pojedinom
slučaju za to postoje opravdani razlozi. Za državnog odvjetnika odluku
o tome donosi državni odvjetnik neposredno višeg državnog odvjetništva,
a za državnog odvjetnika Republike Hrvatske - Vlada Republike Hrvatske.

Članak 65.

Priopćenja za javnost putem sredstava javnog informiranja u svezi s
postupkom u pojedinom predmetu, kao i s radom državnog odvjetništva daje
državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika, kojeg on na to ovlasti.

Članak 66.

Državni odvjetnik, zamjenik državnog odvjetnika, službenik ili namještenik
ne smije neovlaštenim osobama dati podatke o osobnim, obiteljskim i imovinskim
prilikama fizičkih osoba, odnosno imovinskim prilikama pravnih osoba za
koje je saznao tijekom postupka.

Uvid u spise državnog odvjetništva dopušta državni odvjetnik ili zamjenik
državnog odvjetnika koji ga zamjenjuje i to osobania koje na to imaju pravo
po zakonu ili po pravilniku o unutarnjem poslovanju državnog odvjetništva.

X. SREDSTVA ZA RAD

1. OSIGURANJE SREDSTAVA

Članak 67.

Sredstva za rad državnog odvjetništva osiguravaju se Državnim proračunom
Republike Hrvatske.

Visina sredstava za rad osigurava se prema propisima koji se primjenjuju
za osiguranje sredstava za rad sudova.

Sredstva iz stavka 2. ovoga članka osiguravaju se u visini koja omogućuje
redovito obavljanje svih poslova u državnom odvjetništvu.

Članak 68.

Visina sredstava za rad državnog odvjetništva utvrđuje se na temelju
prijedloga državnog odvjetnika za osiguranje sredstava.

Prijedlog za osiguranje sredstava državnog odvjetništva sadrži procjenu
opsega redovitih ili povremenih poslova, potreban broj dužnosnika, službenika
i namještenika te ostale pokazatelje koji su značajni za utvrđivanje prijedloga
visine sredsta

Članak 69.

Sredstva za plaće državnih odvjetnika, njihovih zamjenika, službenika
i namještenika osiguravaju se sukladno zakonu.

2. SREDSTVA ZA POSEBNE NAMJENE

Članak 70.

Sredstva za posebne namjene jesu

1. sredstva za rad vježbenika,

2. sredstva za stručno usavršavanje državnih odvjetnika, zamjenika državnih
odvjetnika, državnoodvjetničkih službenika i namještenika,

3. Sredstva za namjenske troškove koja obuhvaćaju:

- naknade za obavljanje poslova prethodnog kaznenog postupka,

- ostale troškove u svezi s obavljanjem poslova državnog odvjetništva.

Uvjete i iznos naknade za obavljanje poslova prethodnog kaznenog postupka
propisuje ministar pravosuđa,

a) Investicije

Članak 71.

Republika Hrvatska osigurava posebna sredstva za tehničku opremu i radni
prostor prema standardima za državna odvjetništva koje propisuje ministar
pravosuđa.

b) Financijsko i materijalno poslovanje

Članak 72.

Financijsko i materijalno poslovanje državnih odvjetništava obavlja
se na način koji važi za tijela državne uprave.

Na osiguranje sredstava za rad državnih odvjetništava primjenjuju se
propisi koji se odnose na osiguranje sredstava za rad državnih tijela.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 73.

Imenovanje državnih odvjetnika ili zamjenika državnih odvjetnika imenovanih
po dosadašnjim propisima obavit će se u roku od šest mjeseci od stupanja
na snagu zakona kojim će se utvrditi područja i sjedišta državnih odvjetništava.

Državni odvjetnici i zamjenici državnog odvjetnika imenovani po dosadašnjim
propisima nastavljaju s radom i to:

- općinski državni odvjetnici kao općinski državni odvjetnici, a zamjenici
općinskog državnog odvjetnika kao zamjenici općinskog državnog odvjetnika
u istom općinskom državnom odvjetništvu;

- okružni državni odvjetnici kao državni odvjetnici županijskog državnog
odvjetništva, a zamjenici okružnog državnog odvjetnika, kao zamjenici županijskog
državnog odvjetnika u županijskom državnom odvjetništvu ustanovljenom za
isto područje;

- državni odvjetnik Hrvatske, kao državni odvjetnik Republike Hrvatske,
a zamjenici državnog odvjetnika Hrvatske, kao zamjenici državnog odvjetnika
Republike Hrvatske, dok se ne provede postupak imenovanja državnih odvjetnika
i njihovih zamjenika u svakom državnom odvjetništvu po odredbama ovoga
Zakona i oni ne stupe na dužnost.

Članak 74.

Državnom odvjetniku ili zamjeniku državnog odvjetnika koji ne bude ponovno
imenovan za državnog odvjetnika ili zamjenika državnog odvjetnika po odredbama
ovoga Zakona, isplaćivat će se za vrijeme od šest mjeseci po prestanku
dužnosti, ako u tom roku ne započne s radom na drugom radnom mjestu, ili
ne ispuni mirovinski staž za punu mirovinu, plaća i druga primanja koja
pripadaju državnom odvjetniku ili zamjeniku državnog odvjetnika toga, odnosno
odgovarajućeg državnog odvjetništva.

Članak 75

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika koji ne bude ponovno
imenovan, a od dana prestanka državnoodvjetničke dužnosti nedostaje mu
najviše 24 mjeseca staža osiguranja za stjecanje prava na punu starosnu
mirovinu ima pravo za to vrijeme na plaću i druga primanja koja bi mu pripadala
da mu dužnost nije prestala, ako ne započne s radom na drugom radnom mjestu
ili dok ne ostvari pravo na punu starosnu mirovinu ili mu se ne otkupi
nedostajući mirovinski staž za punu starosnu mirovinu.

Za vrijeme iz stavka 1. ovoga članka državni odvjetnik ili zamjenik
državnog odvjetnika koji nije ponovno imenovan obavljat će, po pozivu državnog
odvjetnika poslove višeg savjetnika u državnom odvjetništvu u kojem je
obnašao dužnost. Vrijeme od prestanka dužnosti do ponovnog zaposlenja ili
ostvarenja mirovinskog staža za punu mirovinu ili otkupa nedostajućeg mirovinskog
staža iz članka 75. i stavka 1. ovoga članka priznaje se u radni staž.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika iz stavka 2. ovoga
članka koji odbije obavljati poslove višeg savjetnika u državnom odvjetništvu
ili te poslove obavlja nesavjesno nema pravo na plaću i druga primanja
u trajanju iz stavka 1. ovoga članka.

Državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika iz stavka 2. ovoga
članka koji odbije obavljati poslove višeg savjetnika u državnom odvjetništvu
ili te poslove obavlja nesavjesno nema pravo na plaću i druga primanja
u trajanju iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 76.

Do donošenja propisa koje, po odredbama ovoga Zakona donosi ministar
pravosuđa, primjenjivat će se postojeći propisi ako nisu u suprotnosti
s ovim Zakonom.

Propise, za čije je donošenje ovlašten, po odredbama ovog Zakona ministar
pravosuđa donijet će u roku od godinu dan od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 77.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o državnom
odvjetništvu ("Narodne novine", br. 17/77., 17/86., 27/89., 16/90.,
41/90., 14/91., 66/91., 22/92., 39/92. 58/93.).

Članak 78.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave "Narodnim
novinama", osim odredbe članka 11. stavka 3. ovaga Zakona koja stupa
na snagu danom prestanka važenja Urebe o organizaciji, radu i teritorijalnoj
nadležnosti općinskih i okružnih javnih tužilaštava u slučaju ratnog stanja
ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatsk
("Narodne novine", br. 67/91).

Klasa: 101-01/94-01/03

Zagreb, 20. rujna 1995.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović**, v. r.

Zakon, NN 75/1995-1273
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)