## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-2597/2003 od 12. siječnja 2005.

### NN 11/2005 (21.1.2005.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-2597/2003 od 12. siječnja 2005.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

186

Ustavni
sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, pred­sjednik Suda, te suci
Marijan Hranjski, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko
Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst, Vice
Vukojević i Milan Vuković, rješavajući u povodu prijedloga za pokretanje
postupka za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom, na sjednici održanoj dana 12.
siječnja 2005. godine, donio je

## RJEŠENJE

I.
Odbacuje se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom Zakona
o kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj 62/03 – pročišćeni tekst).

II. Ovo
rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```

Obrazloženje
```

1. Na temelju članka 194. Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj 58/02), Odbor za
zakonodavstvo Hrvatskoga sabora, na 106. sjednici održanoj 14. ožujka 2003.
godine, utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o kaznenom postupku.

Pročišćeni tekst Zakona o
kaznenom postupku obuhvaća Zakon o kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj 110/97)
i njegove izmjene i dopune objavljene u »Narodnim novinama«, broj 27/98, 58/99,
112/99, 58/02 i 143/02, u kojima je određeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

2. Na temelju odredbe članka
38. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, broj 99/99, 29/02, 49/02 – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu:
Ustavni zakon), Hrvatski pravni centar, Svačićev trg 12, Zagreb, 23. srpnja
2003. godine predložio je pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom
Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj 62/03 – pročišćeni tekst).

Predlagatelj u bitnome ističe:

»U pročišćenom tekstu Zakona
o kaznenom postupku Odbor za zakonodavstvo unio je sljedeće izmjene u sam tekst
Zakona:

– izmijenio je brojčane oznake glava i članaka Zakona
na način da je ispustio sve one koje su sadržavale slovne dopunske oznake novih
glava odnosno članaka i zamijenio ih brojčanim oznakama. Stoga Pročišćeni tekst
Zakona, umjesto XXXII. glave i 505 članaka koliko ih je sadržavao važeći zakon
o kaznenom postupku, ima XXXV glava i 527 članaka;

– članci 191., 192. i 193. Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj 58/02) postali su članci
524., 525. i 526. pročišćenog teksta Zakona o kaznenom postupku;

– intervenirao je u zakonski tekst članaka koji upućuju
na druge članke na način da je izmijenio brojčane oznake članaka na koje se upućuje;

– ispustio je odredbu članka 505. Zakona o kaznenom
postupku od 3. listopada 1997. godine o stupanju Zakona na snagu, koja je glasila:
»Ovaj Zakon stupa na snagu 1. siječnja 1998. godine.«, kao i prvi dio odredbe članka
195. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku (»Narodne
novine«, broj 58/02), koji je glasio: »Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u
»Narodnim novinama«, stoga pročišćeni tekst Zakona ne sadrži odredbe o stupanju
na snagu Zakona o kaznenom postupku osim za odredbe članka 3., članka 90. i članka
157. do 169. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku (čl. 527.
pročišćenog teksta Zakona o kaznenom postupku) (...)«.

Predlagatelj ističe:

»(...) Izmjenama koje je Odbor za zakonodavstvo unio
u pročišćeni tekst Zakona o kaznenom postupku (...) zadire se u sadržaj zakona.
Kao što je to navedeno i u Zaključku Vrhovnog suda Republike Hrvatske od 6.
lipnja 2003. (br. II–1 Kr–27/03) »brojčana oznaka zakonskih odredaba dio je
teksta zakona«. Stoga izmjena brojčane oznake članka zakona kao i brojčane
oznake članka na koje se upućuje u pojedinim zakonskim odredbama predstavlja
izmjenu sadržaja zakonskog teksta. (...)«

Posebno ističe da »pročišćeni
tekstovi zakona, pa i Zakona o kaznenom postupku, ne bi smjeli mijenjati sam
tekst zakona, pa ni u pogledu numeracije. Nomotehnika pročišćenih tekstova
zakona mora biti u funkciji poštivanja ustavnosti, posebice načela zaštite
pravne sigurnosti građana«.

Predlagatelj smatra da je
Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora, pri sastavljanju osporenoga pročišćenog
teksta Zakona o kaznenom postupku, proširio granice svojih ovlasti, utvrđene člankom
59. točkom 6. Poslovnika Hrvatskoga sabora (»Narodne novine«, broj 6/02).
Predlagatelj navodi da samo zakonodavac, na način i u postupku prethodno utvrđenim
Ustavom, može donositi i mijenjati zakonske tekstove.

3. Predlagatelj ističe da
slijedom iznesenih razloga osporeni pročišćeni tekst Zakona o kaznenom postupku
nije u suglasnosti s odredbama članka 3., članka 5., članka 80., članka 82.
stavka 2., članka 83., članka 84., članka 86., članka 88. i članka 89. Ustava.
Zbog toga predlaže Sudu pokrenuti postupak za ocjenu suglasnosti s Ustavom pročišćenog
teksta Zakona o kaznenom postupku, te osporeni tekst ukinuti.

Temeljem odredbe članka 104.
stavka 1. Ustavnog zakona, predlagatelj predlaže da Ustavni sud o uočenim
pojavama ne­ustav­nosti i nezakonitosti izvijesti Hrvatski sabor. Taj prijedlog
je izdvojen u poseban ustavnosudski predmet.

4. Na temelju odredbe članka
42. stavka 1. Ustavnog zakona prijedlog predlagatelja je dostavljen na očitovanje
Hrvatskom saboru. Predsjednik Hrvatskoga sabora je podneskom od 13. kolovoza
2003. godine izvijestio Ustavni sud da je dopis Suda proslijeđen Odboru za
Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvat­skoga sabora. Traženi odgovor nije
zaprimljen.

*Ustavni sud nije nadležan za
odlučivanje.*

5. Nadležnost Ustavnog suda
Republike Hrvatske utvrđena je odredbama članka 128. Ustava, koje glase:

Ustavni sud Republike
Hrvatske:

– odlučuje o suglasnosti
zakona s Ustavom,

– odlučuje o suglasnosti
drugih propisa s Ustavom i zakonom,

– može ocjenjivati ustavnost
zakona te ustavnost i zakonitost drugih propisa koji su prestali važiti ako od
tog prestanka do podnošenja zahtjeva ili prijedloga za pokretanje postupka nije
prošlo više od godine dana,

– odlučuje povodom ustavnih
tužbi protiv pojedinačnih odluka državnih tijela, tijela jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave te pravnih osoba s javnim ovlastima kad su tim
odlukama povrijeđena ljudska prava i temeljne slobode, kao i pravo na lokalnu i
područnu (regionalnu) samoupravu zajamčeni Ustavom Republike Hrvatske,

– prati ostvarivanje
ustavnosti i zakonitosti te o uočenim pojavama neustavnosti i nezakonitosti
izvješćuje Hrvatski sabor,

– rješava sukob nadležnosti
između tijela zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti,

– odlučuje, u skladu s
Ustavom, o odgovornosti Predsjednika Republike,

– nadzire ustavnost programa
i djelovanja političkih stranaka i može, u skladu s Ustavom, zabraniti njihov
rad,

– nadzire ustavnost i
zakonitost izbora i državnog referenduma i rješava izborne sporove koji nisu u
djelokrugu sudova,

– obavlja druge poslove određene
Ustavom.

Iz navedenih ustavnih odredbi
slijedi da Ustavni sud nije nadležan ocjenjivati suglasnost pročišćenog teksta
zakona s Ustavom Republike Hrvatske. Ovo zbog toga što se, prema stajalištu
Ustavnog suda, pročišćeni tekst zakona po svojoj pravnoj naravi ne može
smatrati zakonom u smislu članka 128. točke 1. Ustava, a pozivanje na odredbe
pročišćenog teksta zakona nije obve­zujuće za adresate.

6. Mjerodavne odredbe za
razmatranje osnovanosti navoda predlagatelja jesu:

Odredba članka 194. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj 58/02), koja glasi:

»Ovlašćuje
se Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog asabora da izradi pročišćeni tekst Zakona o
kaznenom postupku.«

Odredba članka 59. točke 6.
Poslovnika Hrvatskoga sabora, koja glasi:

»Odbor za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora utvrđuje i izdaje pročišćene tekstove zakona i drugih akata
koje donosi Sabor, kad je tim zakonima ili aktima za to ovlašten ili kada su ti
akti najmanje tri puta izmijenjeni ili dopunjeni.«

Pod pročišćenim tekstom
zakona smatra se ukupnost važećih pravnih normi sabranih i sistematiziranih u
jedan tekst iz više važećih i istovrsnih zakona. Svi sistematizirani zakoni su
i dalje na snazi, a izrada pročišćenoga teksta ne utječe na njihov sadržaj ili
važenje. Pročišćeni tekst zakona je tehničko pomagalo, koje omogućava
adresatima sagledavanje određene zakonske materije na jednom mjestu.

7. Predlagatelj je u pravu
kada tvrdi da numeričke i druge razlike u sadržaju pročišćenog teksta zakona
mogu dovoditi do određenih poteškoća u njihovoj praktičnoj primjeni.

Imajući u vidu
načelno značenje pročišćenih tekstova, Ustav­ni sud smatra potrebnim u odnosu
na razloge predlagatelja napomenuti sljedeće:

Pročišćeni
tekst u pravilu se donosi kada su učinjene veće, odnosno opsežnije izmjene i
dopune nekog propisa. Nadležno tijelo Hrvatskoga sabora mora izraditi pročišćeni
tekst na način da sve izmjene i dopune propisa sabere u jedan mjerodavni tekst.
Tako nastali tekst nije novi propis, niti se njime stavljaju izvan snage
pojedine izmjene i dopune propisa. Zbog toga je na nadležnom tijelu Hrvatskoga
sabora posebna odgovornost za vjerodostojnost sadržaja i istovjetnost brojčanih
oznaka unijetih u određeni pročišćeni tekst.

Pri tom Ustavni
sud posebno ima u vidu načelo vladavine prava – pravne sigurnosti objektivnoga
pravnog poretka, kao najvišu vrednotu ustavnog poretka i temelj za tumačenje
Ustava Republike Hrvatske, propisan člankom 3. Ustava. Zahtjevi kojima mora
biti udovoljeno u tekstu određenog zakona moraju se uvažavati i kod izrade pročišćenog
teksta. Za ovo važno načelno stajalište Ustavni sud smatra odlučnom i činjenicu
da hrvatski zakonodavac učestalo mijenja i dopunjuje pročišćene tekstove zakona
koji, kako je prethodno izloženo, po svom sadržaju nisu zakon.

8. Člankom 32.
Ustavnog zakona, propisano je, između ostaloga, da će Ustavni sud rješenjem
odbaciti prijedlog ako nije nadležan za odlučivanje.

Budući da je
predlagatelj predložio pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom akta
kojeg Ustavni sud prema odred­bama članka 128. Ustava nije nadležan
ocjenjivati, na temelju članka 32. Ustavnog zakona riješeno je kao u točki I.
izreke.

Odluka o objavi rješenja temelji se na članku 29.
Ustavnog zakona.

Broj: U-I-2597/2003

Zagreb, 12. siječnja 2005.

Predsjednik Suda
**dr****.
sc****.** **Petar Klarić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Rješenje, NN 11/2005-186