## Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske

### NN 127/2006 (22.11.2006.), Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**2797**

Udruga privatnih poslodavaca u zdravstvu Hrvatske, Zagreb, Rugvička 1 (u
daljnjem tekstu: Udruga), zastupana po tajniku Udruge Ivanu Gabrilu, dipl. iur.
i
Sindikat zaposlenika na radu kod poslodavaca u privatnoj praksi Hrvatske,
Zagreb, Rugvička 1 (u daljnjem tekstu: Sindikat), zastupan po tajniku Sibel
Latin, zaključili su dana 27. 10. 2006. g.

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DJELATNOST ZDRAVSTVA U PRIVATNOJ PRAKSI HRVATSKE

TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske (u
daljnjem tekstu: Kolektivni ugovor) utvrđuju se prava i obveze iz rada i po
osnovi rada za radnika kada obavlja poslove i radne zadaće za poslodavca
zdravstvenog radnika privatne prakse, domaću i/ili stranu fizičku osobu ili
grupu fizičkih osoba (»grupna privatna praksa«), koji je/su, temeljem Zakona o
zdravstvenoj zaštiti (u daljnjem tekstu: Zakon) dobili odobrenje da obavljaju
djelatnost osobnim radom u jedinici privatne prakse: u ordinaciji,
mikrobiološkom/citološkom laboratoriju, ljekarni, medicinsko-biokemijskom
laboratoriju, zdravstvenoj njezi i rehabilitaciji bolesnika u kući, zubnom
laboratoriju i jedinici za fizikalnu terapiju.
Ovim Kolektivnim ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada i
za radnika na radu kod poslodavca u zdravstvenim ustanovama: zdravstvenim
ustanovama, poliklinikama, ljekarničkim ustanovama, općim i specijalnim
bolnicama, lječilištima, ustanovama za palijativnu skrb, ustanovama za
zdravstvenu njegu i drugim zdravstvenim ustanovama, odnosno na radu kod
poslodavca u trgovačkim društvima, koja su osnovana za obavljanje zdravstvene
djelatnosti, u smislu istog Zakona, tj. u pravnim osobama, kojima je zajedničko,
da su osnovane s namjerom stjecanja dobiti.
Ovim Kolektivnim ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada i
za radnika na radu kod poslodavca nezdravstvenog radnika, koji obavlja
zdravstvenu djelatnost u privatnoj praksi prema rješenju ministra zdravstva RH.
Ovaj Kolektivni ugovor primjenjuje se na poslodavce iz stavka 1., 2. i 3. ovog
članka uz uvjet da su članovi Udruge. Popis poslodavaca koje obvezuje primjena
Kolektivnog ugovora, kao i sve promjene u Popisu, Udruga dostavlja na
evidentiranje u Registar koji vodi Ministarstvo gospodarstva, rada i
poduzetništva, kao nadležno tijelo, u smislu Zakona o radu (u daljnjem tekstu:
ZOR).
Kolektivni ugovor primjenjuje se i na subjekte iz stavka 1., 2. i 3. ovog
članka, u statusu poslodavca, koji naknadno pristupe u članstvo Udruge.

*Pridruženi članovi Udruge*

Članak 2.

Fizičke i pravne osobe, koje obavljaju gospodarsku djelatnost, čija je
djelatnost poslovno vezana za djelatnost subjekata iz članka 1. Kolektivnog
ugovora ili je kompatibilna toj djelatnosti, te zdravstvene ustanove u
vlasništvu države ili županija, mogu postati pridruženi članovi Udruge da bi
konzumirale određeni interes iz članstva u Udruzi, pa i interes iz domene radnih
odnosa.
Subjekti iz prethodnog stavka ostvaruju navedena prava bez svojstva stranke
ovoga Kolektivnog ugovora.

*Razrada pojma radnika i poslodavca*

Članak 3.

Radnik, na kojeg se primjenjuju odredbe ovoga Kolektivnog ugovora je fizička
osoba, koja u radnom odnosu obavlja određene poslove za poslodavca, bez obzira
bio ili ne član Sindikata, potpisnika ovoga Kolektivnog ugovora.
Poslodavac, na kojeg se primjenjuju odredbe ovoga Kolektivnog ugovora je fizička
ili pravna osoba, za koju radnik u radnom odnosu obavlja određene poslove samo
ako je postao član Udruge.

*Temeljna prava i obveze iz radnog odnosa za radnika i za poslodavca*

Članak 4.

Poslodavac, koji primjenjuje odredbe ovoga Kolektivnog ugovora obvezan je u
radnom odnosu radniku dati posao, te mu za obavljeni rad isplaćivati plaću, a
radnik je obvezan prema uputama poslodavca, datim u skladu s naravi i vrstom
rada, osobno obavljati preuzeti posao.
Upute poslodavca iz prethodnog stavka, u izvršenju, za radnika su obvezne, bez
obzira u kojoj su formi date. I usmena uputa ima jednaku pravnu snagu, kao i
pismena uputa.

NAČELA, KOJA UVJETUJU OSTVARENJA POJEDINIH PRAVA I OBVEZA, GLEDE PRIMJENE
ODREDBI OVOG KOLEKTIVNOG UGOVORA, KAKO ZA POSLODAVCA TAKO I ZA RADNIKA

*Područje primjene Kolektivnog ugovora – načelo ingerencije1*

Članak 5.

Kolektivni ugovor primjenjuje se u vlasničkom području privatnog zdravstva, za
razliku od vlasničkog područja javnog zdravstva.
Zajedničko, jednom i drugom području obavljanja djelatnosti je: zdravstvena
djelatnost, kao djelatnost od posebnoga društvenog interesa. Pravila struke,
propisana posebnim zakonima i podzakonskim aktima identična su za jedno i drugo
područje vlasničkog interesa.
Različitost vlasničkog područja2 subjekata provođenja zdravstvene zaštite
iskazuje se i zavisi o tome, tko je vlasnik imovine – kapitala uloženog u
djelatnost, tko je odgovoran za obveze subjekta zdravstva, tko pokriva gubitak
iz poslovanja, tko osigurava sredstva za zanavljanje opreme i sredstva za
razvoj, investicijsko i tekuće održavanje, te tko je obveznik plaćanja poreza iz
dohotka/dobiti, a tko ne.
Nabrojene različitosti vlasničkog područja prejudiciraju/uvjetuju različitost u
dimenzioniranju obima pojedinog prava iz ovoga Kolektivnog ugovora u odnosu na
subjekte javnog sektora zdravstva, drugoga vlasničkog područja.
Vlasničko područje ukazuje na područje ingerencije vlasnika u pravima i obvezama
glede reguliranja odnosa, koji su predmet ovoga Kolektivnog ugovora.
Vlasničko područje, tj. područje ingerencije vlasnika, počiva na načelu:
»Granice mog prava završavaju tamo gdje počinje pravo drugoga«.
Nečelo ingerencije upućuje na granice dosega mogućeg utjecaja odluka poslodavca
iz članka 1. ovoga Kolektivnog ugovora u njihovoj primjeni, kada konzumira
status svog pravnog subjektiviteta i svoje poslovne sposobnosti, tj. aktivnim
djelovanjem stjecati prava i obveze.

*Načelo »međuzavisnost troškova i prihoda«*

Članak 6.

U domeni razrade materijalnih prava radnika iz rada za poslodavca u privatnoj
praksi/zdravstvu Hrvatske primjenjuje se načelo »međuzavisnosti troškova i
prihoda«. Primjena tog načela uvjetuje ostvarenje minimalnog obima prava/osnova,
tj. u iznosu njegove srazmjerne zastupljenosti u prihodu u odnosu na
kalkulativni iznos/osnov.

*Nadležnost za primjenu – načelo kompetencije3*

Članak 7.

Za primjenu ovoga Kolektivnog ugovora kompetentan je poslodavac iz članka 1.
istog Kolektivnog ugovora.
Kompetentnost poslodavca izvire iz vlasničkog područja za koje je propisana
primjena ovoga Kolektivnog ugovora.
U području primjene ovoga Kolektivnog ugovora poslodavac je autonoman, sa svim
vlasničkom slobodama i obvezama.
Kompetencije koje proizlaze iz konzumacije svojih vlasničkih prava/obveza, glede
primjene ovoga Kolektivnog ugovora, član Udruge svojevoljno ostvaruje zajedno sa
ostalim članovima Udruge i neposredno.

*Primjena Kolektivnog ugovora je pravo/obveza radnika, člana Sindikata,
potpisnika ovoga Kolektivnog ugovora*

Članak 8.

Odredbe ovoga Kolektivnog ugovora primjenjuju se na radnike poslodavca iz članka
1. ovoga Kolektivnog ugovora, a koji su članovi Sindikata, potpisnika ovoga
Kolektivnog ugovora.

*Načelo zabrane diskriminacije*

Kolektivni ugovor primjenjuju i radnici poslodavca, koji nisu pristupili u
članstvo Sindikata, potpisnika ovoga Kolektivnog ugovora

Članak 9.

Prava i obveze utemeljena ovim Kolektivnim ugovorom, primjenjuju se i na radnike
poslodavaca iz članka 1., koji nisu članovi Sindikata, potpisnika ovoga
Kolektivnog ugovora, pozivom na načelo »zabrane diskriminacije«.

*Primjena općih propisa obveznog prava*

Članak 10.

Osim Kolektivnog ugovora, glede pravnih pravila koja se primjenjuju na
sklapanje, valjanost, prestanak ili druga pitanja u svezi s ugovorom o radu, a
koja nisu uređena ZOR-om ili drugim zakonom ili ovim Kolektivnim ugovorom,
primjenjuju se u skladu s naravi ugovora opći propisi obveznog prava.

*Dužnost poslodavca upoznati radnika s propisima o radnim odnosima, organizacijom
rada i zaštitom na radu, prije početka njegovog rada*

Članak 11.

Poslodavac je dužan upoznati svakog radnika prije početka njegovog rada s
propisima o radnim odnosima, odnosno s organizacijom rada poslodavca i propisima
iz zaštite na radu.
Upoznavanje s odredbama ovoga Kolektivnog ugovora u pravilu konzumira obvezu
poslodavca glede upoznavanja radnika s propisima o radnim odnosima i zaštitom na
radu.
Iz navedenih razloga, ovaj Kolektivni ugovor mora uvijek biti dostupan radnicima
poslodavca.

*Uvjeti za zaposlenje maloljetnika*

Članak 12.

Zabranjeno je poslodavcu zaposliti maloljetnika, bez odobrenja njegovoga
zakonskog zastupnika.

*Poslodavac ne smije sklopiti ugovor o radu s radnikom koji ne zadovoljava
posebne uvjete*

Članak 13.

Poslodavac ne smije sklopiti ugovor o radu s radnikom koji ne udovoljava
zahtjevima posebne zdravstvene sposobnosti za obavljanje poslova radnog mjesta,
jer su poslovi zdravstvenog radnika/zdravstvenog suradnika utvrđeni kao poslovi
s posebnim uvjetima rada.

*Zabrana traženja podataka od radnika koji nisu u svezi s radnim odnosom, kao i
podatke o trudnoći*

Članak 14.

Poslodavac ne smije, pod prijetnjom sankcija tražiti od radnika podatke, koji
nisu u neposrednoj svezi s radnim odnosom, kao i podatke o trudnoći žene.
Podatak o trudnoći može tražiti poslodavac ako su u svezi s poslovima radnog
mjesta, koje bi radnik žena trebala obavljati, sve radi zaštite njene trudnoće.

*Dužnost poslodavca provjeriti zdravstvenu sposobnost radnika za rad na poslovima
radnog mjesta koji su označeni kao poslovi s posebnim uvjetima rada*

Članak 15.

Poslodavac je dužan provjeriti zdravstvenu sposobnost kandidata za status
radnika poslodavca prije sklapanja ugovora o radu, ali i tijekom konzumacije
radnog odnosa, u propisanim rokovima i to za ona radna mjesta koja su općim
aktom poslodavca ili ovim Kolektivnim ugovorom označena kao radna mjesta za koja
se traži ispunjenje uvjeta posebne zdravstvene sposobnosti.

*Poslodavac je obvezan uručiti radniku obračun plaće*

Članak 16.

Poslodavac je obvezan prilikom isplate plaće, naknade plaće ili otpremnine
uručiti radniku obračun njegove plaće, iz kojeg mora biti vidljivo kako je
utvrđen iznos plaće, pod prijetnjom sankcija za prekršaj.
Plaća, kao obračun zarade radnika/porezno razdoblje utvrđuje se u bruto iznosu.

*Poslodavac je dužan uručiti radniku kopiju prijave i odjave osiguranja radnika*

Članak 17.

Poslodavac je dužan u propisanom roku uručiti radniku kopiju njegove prijave kao
i kopiju odjave osiguranja radnika za mirovinsko i zdravstveno osiguranje, pod
prijetnjom sankcija za prekršaj.

*Poslodavac je dužan utvrditi raspored korištenja godišnjih odmora radnika*

Članak 18.

Poslodavac mora radniku omogućiti korištenje godišnjeg odmora, prema rasporedu,
koji je dužan donijeti na način i u roku kako je propisano ovim Kolektivnim
ugovorom, pod prijetnjom primjene sankcija za prekršaj.

*Poslodavac mora radniku osigurati korištenje prava na godišnji odmor*

Članak 19.

Poslodavac ne smije s radnikom sklopiti sporazum o odricanju njegovog prava na
godišnji odmor, odnosno ugovoriti isplatu naknade, umjesto korištenja godišnjeg
odmora, kako bi radnik odmorom osigurao fizičke i psihičke predispozicije za
sljedeći reproduktivan ciklus svog rada, pod prijetnjom sankcija za prekršaj.

*Pravo radnika sudjelovati u odlučivanju o pitanjima od njegovog interesa*

Članak 20.

Radnici zaposleni kod poslodavca koji redovito zapošljava 20 i više radnika,
imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o pitanjima u svezi s njihovim
gospodarskim i socijalnim pravima i interesima, na način i pod uvjetima
propisanim ZOR-om i ovim Kolektivnim ugovorom.

*Neposredna primjena Kolektivnog ugovora*

Članak 21.

Prava i obveze radnika utvrđene ovim Kolektivnim ugovorom, kao minimum prava
radnika iz rada i po osnovi rada, čine jedinstveni sustav pravnih normi, pa se
njegove odredbe mogu primjenjivati neposredno, poštivajući propisani postupak.

*Primjena drugih propisa, koji za radnika uvjetuju ostvarenje povoljnijeg obima
pojedinog prava*

Članak 22.

Drugim propisom ili ugovorom o radu ili odlukom poslodavca, pojedina prava
radnika utvrđena ovim Kolektivnim ugovorom poslodavac može utvrditi u obimu koji
je za radnika povoljniji od utvrđenog minimuma.

*Primjena Kolektivnog ugovora u dobroj vjeri*

Članak 23.

Stranke, potpisnice ovoga Kolektivnog ugovora, obvezuju se primjenjivati
Kolektivni ugovor u dobroj vjeri.

*Zabrana diskriminacije osobe koja traži zaposlenje i radnika*

Članak 24.

Zabranjeni su svi oblici izravne i neizravne diskriminacije osobe koja traži
zaposlenje u/za subjekte iz članka 1. Kolektivnog ugovora, prema opisu i
sadržaju, kako je utvrđeno člankom 2. ZOR-a.

*Poslodavac je dužan zaštititi dostojanstvo radnika*

Članak 25.

Poslodavac je tijekom radnog odnosa radnika dužan zaštititi njegovo dostojanstvo
tako, da mu osigura uvjete rada, prema kojima neće biti izložen šikaniranju ili
spolnom uznemiravanju, na način, kako je propisano odredbama ovoga Kolektivnog
ugovora.

*Vrijeme valjanosti Kolektivnog ugovora*

Članak 26.

Ovaj Kolektivni ugovor stranke zaključuju na vrijeme od tri godine, računajući
od dana njegovog stupanja na snagu.
Pregovore o obnovi ovoga Kolektivnog ugovora obje stranke će započeti najmanje
30 dana prije isteka roka na koji je sklopljen.

RADNI ODNOSI

*Zasnivanje radnog odnosa*

Forma

Članak 27.

Radni odnos između poslodavca i radnika zasniva se ugovorom o radu.
Ugovor o radu mora biti u pisanom obliku.
Ako ugovor o radu nije sklopljen u pisanom obliku, poslodavac je dužan radniku
uručiti pisanu potvrdu o sklopljenom ugovoru prije početka rada, u sadržaju koji
je propisan za sadržaj ugovora o radu.
Sadržaj ugovora o radu propisan je odredbama ZOR-a.

Uvjeti

Članak 28.

Radnik zasniva radni odnos sa poslodavcem iz članka 1. ovoga Kolektivnog
ugovora, prema uvjetima koji su propisani općim propisima o radu i zaštiti na
radu, propisima iz djelatnosti zdravstva, ovim Kolektivnim ugovorom i općim
aktima poslodavca.

Vrijeme trajanja radnog odnosa

Članak 29.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu na neodređeno ili određeno vrijeme, s
punim ili nepunim radnim vremenom.
Ugovor o radu na neodređeno i određeno vrijeme u privatnoj praksi Hrvatske imaju
jednaki pravni tretman, a tip ugovora ovisi o volji i izboru poslodavca,
sukladno ZOR-u.
Ugovor o radu na određeno vrijeme, u privatnoj praksi Hrvatske, stranke
sklapaju/mogu sklopiti bez ograničenja ukupnoga vremenskog trajanja radnog
odnosa, kao zbir vremena više sklopljenih ugovora.

*Ugovor o radu na određeno vrijeme*

Članak 30.

Ako poslodavac zasnuje s radnikom radni odnos na određeno vrijeme, mora, prije
isteka roka/osnove za koji je ugovor o radu sklopljen obavijestiti radnika o
konzumaciji roka/osnove i prestanku ugovora o radu ili ponuditi radniku nastavak
radnog odnosa, ali s novim vremenom – osnovom rada, također za rad na određeno
vrijeme.
Poslodavac mora, najkasnije dan prije dana označenog kao dan isteka prethodnog
ugovora o radu na određeno vrijeme, ponuditi radniku sklapanje aneksa ugovoru, s
novim vremenom trajanja radnog odnosa.
Ako poslodavac ne postupi na opisani način, pa radnik nastavi rad za poslodavca
i nakon isteka vremena za koje je ugovor sklopljen, smatra se da je radnik
sklopio ugovor o radu na neodređeno vrijeme.

*Probni rad*

Članak 31.

Prilikom sklapanja Ugovora o radu na neodređeno ili određeno vrijeme, stranke
mogu ugovoriti probni rad.
Probni rad može trajati najduže do 6 mjeseci.
Dužinu trajanja probnog rada u okviru vremena trajanja iz prethodnog stavka
ugovaraju poslodavac i radnik, prema datim okolnostima.
Ako stranke ugovaraju probni rad u kraćem trajanju od 6 mjeseci, mogu iznimno
ugovoriti produženje probnog rada za novih 1, 2 ili više mjeseci, sve u okviru
maksimalnog roka od 6 mjeseci, iz razloga, ako je prethodno, prilikom sklapanja
ugovora o radu, poslodavac nerealno procijenio potrebu provjere rada radnika,
mjereno brojem mjeseci, pa je iz tih razloga ponudio radniku produljenje probnog
rada u okviru zakonskog roka, a radnik potpisom ugovora to i prihvatio.

Članak 32.

Ako radnik nije zadovoljio kriterije probnog rada, poslodavac mora svoju
obavijest o prestanku ugovora o radu dostaviti radniku u pismenoj formi i istu
obrazložiti, da bi prekid radnog odnosa s radnikom bio zakonit.
Ako poslodavac ne postupi na opisani način i ne dostavi obavijest iz prethodnog
stavka radniku i to do posljednjeg dana probnog rada, smatrat će se da je radnik
zadovoljio kriterije probnog rada i da je na taj način stekao svojstvo radnika
na radu za istog poslodavca na neodređeno odnosno određeno vrijeme, zavisno kako
je ugovor sklopljen.

*Zaključenje ugovora o službi*

Članak 33.

Ako poslodavac – zdravstvena ustanova, radnika s kojim je zasnovala radni odnos
ugovorom o radu na neodređeno ili određeno vrijeme za obavljanje poslova radnog
mjesta iz općeg akta o sistematizaciji poslova i radnih zadaća imenuje da
obavlja i poslove s posebnim ovlaštenjima u procesu rada, sve u okviru punoga
radnog vremena njegovog rada, za obavljanje tih poslova, poslodavac i radnik
zaključuju ugovor o službi.
Ugovor o službi iz prethodnog stavka sadrži odredbe o ovlaštenjima za
rukovođenje većom ili manjom grupom radnika, naznaku organizacijske forme takve
jedinice, naznaku koordinacije rada radnika i organizacijske jedinice kojom
rukovodi s drugim radnicima i organizacijskim jedinicama ustanove, naznaku
subordinacije prema pretpostavljenima, u svako vrijeme, mogućnosti opoziva
ugovora o službi i prije isteka mandata, odredbe o plaći u svezi izvršenja
ugovora o službi i dr.
Opozivom ugovora o službi ne raskida se ugovor o radu, suprotno da.

*Izvršenje poslova prema ugovoru o djelu, kao zamjena za rad prema ugovoru o radu*

Članak 34.

Ako poslodavac iskaže i dokaže namjeru zasnivanja radnog odnosa za određeno
radno mjesto iz općeg akta i/ili iz plana/godina, pa utvrdi da nitko s traženim
uvjetima/radno mjesto nije dostavio ponudu ili da je ponudu dostavila osoba koja
ne ispunjava tražene uvjete, poslodavac može obavljanje poslova toga/takvoga
radnog mjesta iz prijave potrebe za radnikom, oglasa ili natječaja, povjeriti
radniku koji je zaposlen kod drugog poslodavca ili umirovljeniku i to prema
ugovoru o djelu.
Namjeru zasnivanja radnog odnosa prema ugovoru o radu s nezaposlenom ili
djelomično zaposlenom osobom traženih uvjeta ili s umirovljenikom, za potrebe
rada s punim ili nepunim radnim vremenom, poslodavac ponavlja – svakih 6
mjeseci, kako bi potrebu za radom radnika konzumirao zaključenim ugovorom o
radu, umjesto s ugovorom o djelu, kako je navedeno u prethodnom stavku.

*»Na« i »iz« primitka od drugog dohotka obračunat za rad po ugovoru o djelu,
poslodavac, naručitelj takvog rada obračunava obustavlja i uplaćuje na propisane
račune doprinose, porez i prirez u korist radnika – izvršitelja, bez prava na
obračun o.o.o.*

Članak 35.

Ako poslodavac postupi na način kako je propisano u prethodnom članku, pa
zdravstvenom radniku, zaposlenom u drugoj zdravstvenoj ustanovi povjeri poslove,
temeljem kojih bi on na teret poslodavca stekao primitak od drugog dohotka,
ukupna vremenska angažiranost zdravstvenog radnika za poslodavca, za njega
drugog poslodavca, može trajati najviše do 1/3 punoga radnog vremena.
Obveza radnika je dobiti suglasnost svog poslodavca za takav rad kod drugog
poslodavca, ako se ne želi izlagati riziku primjene pravnih posljedica zbog
»zakonske zabrane utakmice«.
Obveza poslodavca u realizaciji ugovora o djelu je »iz« primitka od drugog
dohotka radnika obračunati doprinos za m.o., poreze/prirez prema propisanim
stopama, a doprinos za z.o. »na« teret svojih posebnih sredstava, prema iznosu
iste osnovice, sve pod prijetnjom novčane kazne za prekršaj, u smislu propisa o
državnom inspektoratu.

*Izvršitelj rada po ugovoru o djelu ima i određena prava iz zdravstvenog i
mirovinskog osiguranja, u obimu, kako je propisano posebnim zakonima*

Članak 36.

Zaposleni radnik ili umirovljenik, koji temeljem ugovora o djelu obavlja poslove
za poslodavca iz članka 1. ovoga Kolektivnog ugovora ima prava iz mirovinskog i
zdravstvenog osiguranja propisana posebnim zakonima, prema uplaćenim
doprinosima/osnovi u poreznom razdoblju.
Poslodavac je obvezan osobi iz prethodnog stavka, do 28. 2. tekuće godine, za
prethodnu godinu izdati odgovarajuću potvrdu o njegovim ukupnim primicima od
drugog dohotka i iznosima uplaćenog doprinosa za mirovinsko osiguranje »iz«
drugog dohotka.
Doprinose za zdravstveno osiguranje u ime i za račun osobe iz stavka 1., od
osnovice, koju čini bruto primitak od drugog dohotka, na teret svojih posebnih
sredstava, uplaćuje poslodavac, naručitelj rada po ugovoru o djelu/radnik u
korist izvoditelja takvog rada.

*Edukacija pripravnika*

Članak 37.

Radi osposobljavanja za samostalan rad, zdravstvenih radnika, nakon završetka
školovanja/studiranja, za koje je zakonom propisana obveza pripravničkog staža,
poslodavac iz članka 1. ovoga Kolektivnog ugovora s takvim osobama zasniva radni
odnos na određeno vrijeme, u statusu pripravnika/stažiste.
Trajanje pripravničkog staža, način provođenja, mjesto edukacije, sadržaj
programa edukacije, ovlaštenja mentora i sl. regulirano je Zakonom i
odgovarajućim podzakonskim propisima.
Broj pripravničkih mjesta utvrđuje poslodavac svojom odlukom.

*Volonterski rad*

Članak 38.

Iz razloga što je stručni ispit propisan Zakonom kao uvjet za samostalno
obavljanje poslova zdravstvenog zanimanja, poslodavac može osobu koja je
završila školovanje za takvo zanimanje primiti na stručno osposobljavanje i bez
zasnivanja radnog odnosa, sukladno ZOR-u (volonterski rad).
Razdoblje volonterskog rada iz prethodnog stavka ovog članka ubraja se u
pripravnički staž, ali s tim, da se stečeno radno iskustvo priznaje kao uvjet za
rad u određenom zanimanju radi polaganja stručnog ispita.
Na volontera se primjenjuju odredbe o radnim odnosima iz ZOR-a i ovoga
Kolektivnog ugovora, osim odredbi o sklapanju ugovora o radu, plaći i naknadi
plaće, te prestanku ugovora o radu.
Za vrijeme edukacije, volonter ima pravo na mirovinsko i zdravstveno osiguranje,
te osiguranje od ozljeda na radu i profesionalno oboljenje, prema propisima o
doprinosima za obvezna osiguranja, sve na teret sredstava poslodavca.
Ugovor o volonterskom radu mora se sklopiti u pisanom obliku.

*Završni ispit pripravnika, kao uvjet za samostalan rad*

Članak 39.

Nakon obavljenog pripravničkog staža, pripravnik polaže stručni ispit pred
nadležnim tijelom Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi.
Na temelju dokaza o položenom stručnom ispitu, pripravnik stiče uvjet za
samostalni rad u struci. Uvjerenje, koje legitimira zdravstvenog radnika za
samostalni rad zdravstvenom radniku izdaje nadležna komora.

*Obveza stručnog usavršavanja*

Članak 40.

Radnici poslodavca u statusu zdravstvenog radnika imaju pravo i obvezu stručno
se usavršavati, na teret poslodavca, radi održavanja i unaprjeđenja kvalitete
zdravstvene zaštite, a na način i po postupku kako je propisano općim aktom
nadležne komore.

*Specijalizacija*

Članak 41.

Specijalizacija je oblik edukacije zdravstvenih radnika s položenim stručnim
ispitom i licencom nadležne komore, u tijeku koje radnik – specijalizant, koji
je u radnom odnosu, u propisanom roku stiče teoretska i praktična znanja za
obavljanje poslova specijalista iz grane medicine, stomatologije, farmacije ili
medicinske biokemije iz Pravilnika o specijalističkom usavršavanju zdravstvenih
djelatnika, za koju se usavršava.
Pored ugovora o radu zaključenog na određeno ili neodređeno vrijeme, poslodavac
i radnik – specijalizant zaključuju ugovor o specijalizaciji.
Sadržaj ugovora o specijalizaciji propisan je Pravilnikom iz stavka prvoga ovog
članka.

Zaštita dostojanstva radnika

Članak 42.

Poslodavac je dužan zaštititi dostojanstvo svog radnika za svo vrijeme
obavljanja poslova iz radnog odnosa tako, da radnik ne bude izložen
uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju.
U cilju sprječavanja mogućnosti nastanka posljedica takvog uznemiravanja,
poslodavac provodi preventivne aktivnosti, poduzimajući sljedeće mjere:

• zabraniti rad pod utjecajem alkohola i drugih opijata, što bi, zbog pada
kontrole i samokontrole pojedinca, moglo rezultirati takvim ponašanjem prema
drugom radniku,

• zabraniti unošenje i raspačavanje svih slika ili časopisa ili video zapisa s
erotskim ili porno sadržajem, koji utječu na maštu, u negativnom smislu,
pogotovo u kombinaciji s osnovom iz prethodne alineje,

• propagirati decentno, ne izazovno oblačenje,

• propagirati uljudno, prijateljsko ponašanje radnika prema radniku, a poglavito
poslodavca prema radnicima, s određenom dozom distance,

• propagirati poštivanje osobnosti radnika,

• sprečavati i disciplinskim mjerama sankcionirati svako izazovno i/ili
provokativno ponašanje, bilo usmenim govorom, »govorom« tijela, insinuacijama i
sl.,
    •
disciplinski sankcionirati i sam pokušaj spolnog uznemiravanja i dr.

Članak 43.

Svaki oblik povrede dostojanstva radnika, izvršen u sadržaju i prema opisu kako
je navedeno u prethodnom članku, kao mjeru prevencije, poslodavac sankcionira
provođenjem sustava odgovornosti za povredu obveza radnika iz radnog odnosa, na
način i po postupku kako je propisano ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 44.

Uznemiravanje i spolno uznemiravanje radnika predstavlja povredu iz radnog
odnosa, kako je utvrđeno ovim Kolektivnim ugovorom.

*Posebna obveza poslodavca koji zapošljava 21 i više radnika, glede zaštite
dostojanstva radnika*

Članak 45.

Poslodavac koji zapošljava 21 i više radnika dužan je imenovati osobu, koja je
osim njega ovlaštena primati i rješavati pritužbe vezane za zaštitu dostojanstva
radnika.
U zdravstvenoj ustanovi i trgovačkom društvu koje obavlja zdravstvenu djelatnost
i koja/e zapošljavaju 21 i više radnika, dužnost poslodavca u smislu odredbi
prethodnog stavka, obavlja rav­natelj zdravstvene ustanove, odnosno direktor
trgovačkog društva.
U grupnoj privatnoj praksi, koja zapošljava 21 i više radnika, funkciju
poslodavca, u smislu odredbi stavka 1. ovog članka, obavlja voditelj grupne
prakse.
Subjekti iz stavka 2. i 3. ovog članka, pored osoba koje obav­ljaju funkciju
poslodavca, imenuju posebnu osobu, koja je/će biti ovlaštena primati i rješavati
pritužbe vezane za zaštitu dostojanstva radnika.

*Iznimka od pravila iz prethodnog članka*

Članak 46.

Ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati da će poslodavac
zaštititi dostojanstvo radnika, npr., ako je dostojanstvo radnika ugroženo
odnosom poslodavca prema radniku, radnik nije dužan dostaviti pritužbu
poslodavcu i ima pravo u takvim okolnostima prekinuti rad i zatražiti zaštitu
pred nadležnim sudom, o čemu mora obavijestiti poslodavca, u roku od 8 dana od
dana prekida rada.
Za vrijeme prekida rada u smislu odredbi prethodnog stavka, radnik ima pravo na
naknadu plaće u visini kao da je radio.

Članak 47.

Svi podaci utvrđeni u postupku zaštite dostojanstva radnika su tajni, za što je
odgovoran poslodavac.

***Radno vrijeme***

*Puno radno vrijeme*

Članak 48.

Puno radno vrijeme radnika na radu u privatnoj praksi iznosi 40 sati rada
tjedno.
Poslodavac može ugovorom o radu s radnikom ili svojom posebnom odlukom utvrditi
za radnika kraće radno vrijeme, od vremena kako je propisano u prethodnom
stavku.
Ako poslodavac utvrdi kraće radno vrijeme od 40 sati tjedno, kako je navedeno u
prethodnom stavku, tako utvrđeno radno vrijeme smatra se punim radnim vremenom.

*Nepuno radno vrijeme*
Članak 49.

Ako poslodavac ocijeni, da prema uvjetima poslovanja, može zadani volumen
poslova obaviti svojim radom i radom članova svoje obitelji i to prema njihovom
znanju i sposobnostima u odnosu na registriranu djelatnost, i/ili s radom
radnika s punim ili s nepunim radnim vremenom, ili u kombinaciji u odnosu na
puno radno vrijeme iz članka 48. ovoga Kolektivnog ugovora, može zasnovati radni
odnos s radnikom i za nepuno radno vrijeme.
Neka prava iz rada i po osnovi rada, koja su uvjetovana fondom sati rada
radnika, radnik ostvaruje srazmjerno vremenu rada u odnosu na procjenu za puno
radno vrijeme, ali ne manje od propisanog minimuma/osnove.

*Skraćeno radno vrijeme*

Članak 50.

Ako radnik obavlja poslove na kojima se i uz primjenu mjera zaštite na radu ne
može zaštiti radnika od štetnih utjecaja, puno radno vrijeme za takvog radnika
poslodavac skraćuje razmjerno štetnom utjecaju uvjeta rada na zdravlje i radnu
sposobnost radnika.
Radnicima koji rade na poslovima u sferi ionizirajućeg zračenja skraćuje se
svaki sat rada sa 60 na 45 minuta.
Ako radnik iz prethodnog stavka ne obavlja poslove u sferi ionizirajućeg
zračenja puno radno vrijeme, već samo jedan njegov dio, u preostalom dijelu do
punoga radnog vremena radnik obavlja druge poslove po rasporedu i uputama
poslodavca, a najduže do za njega izvedenoga punoga radnog vremena, vodeći
računa o činjenicama iz prethodnog stavka.
Skraćeno radno vrijeme u smislu odredbi stavka 3. ovog članka za radnika,
izjednačeno je s punim radnim vremenom.

Članak 51.

Radnik koji obavlja poslove u sferi ionizirajućeg zračenja ne smije na takvim
poslovima raditi prekovremeno, niti smije kod drugog poslodavca obavljati iste
poslove po ugovoru o djelu.

*Prekovremeni rad*

Članak 52.

Poslodavac može u slučajevima iz članka 41. ZOR-a narediti radniku rad duži od
punoga radnog vremena (prekovremeni rad).
Trajanje prekovremenog rada i oznaka kome je zabranjen, propisano je citiranim
člankom 41. ZOR-a.

*Raspored radnog vremena*

Članak 53.

Tjedno radno vrijeme u privatnoj praksi Hrvatske u pravilu traje šest dana u
tjednu, tj. od ponedjeljka do subote.
Poslodavac može odrediti drugačiji raspored broja radnih dana/tjedan i slijedom
toga i broj sati radnog vremena/dan.
Tjedni i dnevni raspored radnih dana/tjedan i broja sati rada/dan utvrđuje
poslodavac posebnom pisanom odlukom.
Poslodavac mora obavijestiti radnike o rasporedu iz stavka 3. ovog članka ili
promjeni takvoga rasporeda najmanje tjedan dana unaprijed.

Članak 54.

Ako raspored radnog vremena za rad ordinacije ili drugog oblika rada privatne
prakse ili zdravstvene ustanove koja je ugovorni partner Hrvatskom zavodu za
zdravstveno osiguranje (u daljnjem tekstu: HZZO) utvrdi ministar zdravstva RH
svojim podzakonskim aktom, tada, poslodavac svoj opći akt o rasporedu radnog
vremena prilagođava rasporedu iz takvoga podzakonskog akta.

*Preraspodjela radnog vremena*

Članak 55.

Poslodavac može puno ili nepuno radno vrijeme iz članka 48. odnosno 49. ovoga
Kolektivnog ugovora preraspodijeliti tako, da tijekom jednog razdoblja puno ili
nepuno radno vrijeme radnika traje duže, a tijekom drugog razdoblja kraće od
punog, odnosno nepunoga radnog vremena, s tim, da prosječno radno vrijeme
tijekom kalendarske godine za radnika ne smije trajati duže, u odnosu na
propisano za puno odnosno nepuno radno vrijeme prema odredbama ovoga Kolektivnog
ugovora.
Ako je poslodavac preraspodijelio puno radno vrijeme u smislu odredbi prethodnog
stavka, tako preraspoređeno radno vrijeme za radnika ne može u pravilu trajati
duže od 52 sata rada/tjedan.
Kada u mjestu sjedišta rada poslodavca npr. za vrijeme trajanja turističke
sezone boravi više osoba u odnosu na broj pučanstva koje ima prebivalište u tom
mjestu, ili kada poslodavac ima zahtjeve za intervencijama iz registrirane
djelatnosti prosječno više u odnosu na ustaljeni prosjek – ritam rada, npr. za
vrijeme veće učestalosti bolesti (epidemije, endemije i sl.), tada poslodavac
može, za to vrijeme, puno radno vrijeme iz stavka prvog i drugog ovog članka,
preraspodijeliti tako, da radno vrijeme traje duže od 52 sata tjedno, ali ne
duže od 60 sati rada/tjedan, ali uz uvjete iz st. 1. ovog članka.
Odluku o preraspodjeli radnog vremena u smislu odredbi ovog članka donosi
poslodavac u pisanom obliku.
Duže vrijeme rada u okviru preraspoređenoga radnog vremena nema karakter
prekovremenog rada.
Odmori i dopusti

*Odmor radnika u tijeku radnog dana*

Članak 56.

Radnik, koji radi najmanje 6 sati dnevno, ima pravo svakog radnog dana na stanku
od 30 minuta, a koristi je sukladno rasporedu koji odredi poslodavac.
Vrijeme stanke iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme i ne može se
odrediti u prva dva sata nakon početka radnog vremena niti u zadnja dva sata
prije završetka radnog vremena.

*Odmor radnika između dva uzastopna radna dana*

Članak 57.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na odmor od najmanje 12 sati
neprekidno.

*Tjedni odmor radnika*

Članak 58.

Radnik ima pravo na tjedni odmor u trajanju 24 sata neprekidno.
Dan tjednog odmora u pravilu je nedjelja, kao produkt naslijeđa, učenja i
tradicije kršćanstva.
Ako radnik iznimno radi na dan tjednog odmora, poslodavac mu osigurava
korištenje tjednog odmora tijekom sljedećeg tjedna.

*Godišnji odmor radnika*

Članak 59.

Radnik ima pravo u svakoj kalendarskoj godini koristiti plaćeni godišnji odmor u
trajanju od najmanje 18 radnih dana, a više od toga prema utvrđenim kriterijima
i to kako slijedi:
a) prema dužini radnog staža za istog poslodavca:
– od 5 do 10 godina           2 radna dana
– od 10 do 15 godina         3 radna dana
– od 15 do 20 godina         4 radna dana
– od 20 do 25 godina         5 radnih dana
– od 25 do 30 godina         6 radnih dana
– od 30 do 35 godina         7 radnih dana
– preko 35 godina              8 radnih dana
b) prema zalaganju i odnosu prema radu, po ocjeni poslodavca od 1 do 5 radnih
dana.
Poslodavac može radniku utvrditi pravo na godišnji odmor i za druge osnove.
Godišnji odmor radnika može trajati najduže 30 radnih dana.

*Raspored korištenja godišnjeg odmora*

Članak 60.

Raspored korištenja godišnjeg odmora za svoje radnike utvrđuje poslodavac
posebnom pismenom odlukom, u pravilu najmanje 15 dana prije početka korištenja
godišnjeg odmora.
Prethodno, poslodavac utvrđuje parametre za izradu rasporeda korištenja, kako je
navedeno u prethodnom stavku, i to:
1. dužinu trajanja godišnjeg odmora/radnik, u smislu odredbi članka 59. ovoga
Kolektivnog ugovora, tako, da iskazuje pravo radnika na minimalni broj dana
godišnjeg odmora, koji mu pripadaju temeljem istog članka, stavak 1. Kolektivnog
ugovora,
2. eventualno, veći broj dana godišnjeg odmora od minimuma, temeljem članka 59.
stavak 3. Kolektivnog ugovora,
3. broj radnih dana godišnjeg odmora na osnovi zalaganja i odnosa prema radu,
4. ukupan broj minimalnog broja radnih dana godišnjeg odmora (zbir osnova pod 1
i 3),
5. ukupan broj radnih dana godišnjeg odmora po odluci poslodavca (zbir osnova 1,
2 i 3)
6. predvidivo vrijeme korištenja godišnjeg odmora,
7. te raspored korištenja godišnjeg odmora u dijelovima – predvidivo vrijeme
korištenja prvog dijela godišnjeg odmora kao i drugog dijela.
Predvidivo vrijeme korištenja godišnjeg odmora/radnik utvrđuje poslodavac
planom, respektirajući planirani – očekivani obim rada u vremenu korištenja
godišnjeg odmora, prema rasporedu iz stavka 1. ovog članka, eventualno
usuglašene želje radnika i uvjete za korištenje godišnjeg odmora u dva dijela.
Poslodavac koji je uključen u mrežu osnovne zdravstvene djelatnosti, pri
utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora/godina i rasporeda godišnjeg odmora, mora
respektirati svoje obveze iz članka 148. Zakona i obveze iz ugovora sa HZZO-om,
o kontinuitetu i jednakom obimu pružanja zdravstvene zaštite
osiguranicima/godina, o kojima skrbi, te činjenice, da je HZZO svojim aktima
svojim poslovnim partnerima i za njihov rad osigurao opisano pravo u trajanju od
30 kalendarskih dana/godina.

Članak 61.

Raspored korištenja godišnjeg odmora iz prethodnog članka izvršava poslodavac
svojim rješenjem.

*Ništavost sporazuma o odricanju prava radnika na godišnji odmor*

Članak 62.

Ništav je sporazum poslodavca i radnika o odricanju od prava na godišnji odmor,
odnosno o isplati naknade radniku umjesto korištenja godišnjeg odmora, pod
prijetnjom primjene prekršajne sankcije za poslodavca.

*Pravo na godišnji odmor za rad u sferi ionizirajućeg zračenja*

Članak 63.

Radnik, koji za poslodavca obavlja poslove iz sfere ionizirajućeg zračenja iz
članka 50. ovoga Kolektivnog ugovora, ima pravo na godišnji odmor u trajanju od
30 radnih dana.

*Dani koji se ne uračunavaju u godišnji odmor*

Članak 64.

U dane godišnjeg odmora radnika iz članka 59. ovoga Kolektivnog ugovora ne
uračunavaju se: dan tjednog odmora iz članka 58. ovoga Kolektivnog ugovora te
blagdani i neradni dani određeni Zakonom.... (»Narodne novine«, br. 33/96.).
Razdoblje privremene nesposobnosti za rad, koju je utvrdio izabrani doktor
medicine, odnosno stomatologije, ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora.
U trajanje godišnjeg odmora, uračunava se i subota, kao da je dnevni raspored
rada radnika raspoređen na šest radnih dana, bez obzira na stvarni raspored.

*Pravo na godišnji odmor radnika koji se prvi put zapošljava*

Članak 65.

Radnik, koji se prvi put zaposli ili koji ima prekid rada između dva radna
odnosa duži od 8 dana, stječe pravo na godišnji odmor nakon 6 mjeseci
neprekidnog rada za novog poslodavca.
Privremena nesposobnost za rad, vojna služba ili drugi zakonom određeni slučaj
opravdanog odsustvovanja s rada, ne smatra se prekidom rada u smislu stavka 1.
ovog članka.

Pravo na godišnji odmor radnika koji nije ispunio uvjet 6 mjeseci neprekidnog
rada za poslodavca

Članak 66.

Radnik, koji nije ispunio uvjet radnog staža iz prethodnog članka u tekućoj
godini za korištenje godišnjeg odmora iz članka 59. ovoga Kolektivnog ugovora,
ima pravo na 1/12 pripadajućega godišnjeg odmora za svaki mjesec dana rada za
poslodavca, određenog na način propisan istim člankom 59. ovoga Kolektivnog
ugovora, kao i u slučaju da mu radni odnos prestane prije završetka
šestomjesečnog roka.

*Pravo na godišnji odmor radniku poslodavca za tekuću godinu, kojemu je prestao
ugovor o radu prije 1. 7. tekuće godine*

Članak 67.

Radniku kojemu je prestao ugovor o radu, po bilo kojoj osnovi prije 1. 7. tekuće
godine, ima pravo na godišnji odmor za tekuću godinu, prema broju radnih dana
godišnjeg odmora, obračunati na identičan način, kako je propisano prethodnim
člankom.

*Korištenje godišnjeg odmora u dva dijela*

Članak 68.

Radnik može koristiti godišnji odmor u dva dijela.
Ako radnik koristi godišnji odmor u dijelovima, prvi dio u trajanju od najmanje
12 radnih dana neprekidno, mora koristiti tijekom kalendarske godine za koju
ostvaruje pravo na godišnji odmor, a drugi dio godišnjeg odmora iskoristiti
najkasnije do 30. 6. iduće godine.

*Pravo radnika koristiti 1 dan godišnjeg odmora, prema svojoj želji*

Članak 69.

Radnik ima pravo koristiti jedan dan godišnjeg odmora po vlastitoj želji, uz
obvezu da o tome izvijesti poslodavca ili osobu koju on ovlasti i to najmanje
tri dana ranije.

*Pravo radnika koristiti neiskorišteni godišnji odmor zbog mobilizacije ili radne
obveze*

Članak 70.

Radnici, koji zbog mobilizacije u Hrvatsku vojsku ili zbog izvršenja radne
obveze nisu koristili godišnji odmor u tekućoj godini, imaju pravo koristiti
neiskorišteni godišnji odmor za prethodnu godinu nakon demobilizacije ili po
prestanku radne obveze, najkasnije do 30. 6. tekuće godine, po rasporedu
poslodavca.

*Odgoda korištenja godišnjeg odmora radnika, prema rasporedu iz rješenja*

Članak 71.

Poslodavac može radniku odgoditi izvršenje rješenja o korištenju godišnjeg
odmora, odnosno prekinuti započeto korištenje, samo radi izvršenja osobito
važnih i neodgodivih potreba procesa rada poslodavca.
Odluku iz stavka prvog donosi poslodavac u pisanoj formi i dostavlja je radniku.
Radniku kojem je poslodavac odgodio ili prekinuo korištenje godišnjeg odmora,
poslodavac mora omogućiti naknadno korištenje odnosno nastavak neiskorištenog
dijela godišnjeg odmora.
Radnik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenih odgodom odnosno
prekidom korištenja godišnjeg odmora na teret poslodavca.
Troškovima iz stavka 4. ovoga članka smatraju se npr. troškovi stvarno uplaćenog
aranžmana u hotelu i sl., te putni i drugi troškovi uvjetovani prekidom
korištenja godišnjeg odmora.
Putnim troškovima smatraju se stvarni troškovi prijevoza za sredstva koja je
radnik koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do mjesta u kojem je
koristio godišnji odmor u trenutku prekida, kao i troškovi dnevnica povratka do
mjesta zaposlenja i to u visini određenoj ovim Kolektivnim ugovorom.
Drugim troškovima smatraju se ostali izdaci koje je radnik imao zbog odgode
odnosno prekida godišnjeg odmora, koja je radnik dokazao odgovarajućom
dokumentacijom.

*Prekid kontinuiteta korištenja godišnjeg odmora radnika*

Članak 72.

Radnik može prekinuti korištenje godišnjeg odmora zbog bolesti ili porodnog
dopusta, a isti nastaviti koristiti i u sljedećoj godini najkasnije do 30. 6.,
pod uvjetom, da je u prethodnoj godini radio najmanje 6 mjeseci u odnosu na
godinu u kojoj se vratio na rad.

*Plaćeni dopust*

Članak 73.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne kalendarske godine do ukupno
najviše 6 radnih dana ili pojedinačno za:
■ sklapanje braka
6 radnih dana
■ rođenje djeteta
2 radna dana
■ smrt supružnika, djeteta, roditelja i unuka
3 radna dana
■ selidbe u istom mjestu stanovanja
1 radni dan
■ selidbe u drugo mjesto stanovanja
2 radna dana

Iznimno, radnik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj naveden u
stavku 1. ovoga članka, nezavisno o ukupnom broju dana koje je tijekom godine
iskoristio po svim osnovama u odnosu na broj iz stavka 1. ovog članka.
Poslodavac može radniku utvrditi pravo na plaćeni dopust i u dužem trajanju,
kako je utvrđeno u stavku 1. ovog članka.

*Plaćeni dopust za stručno usavršavanje*

Članak 74.

Za potrebe stručnog usavršavanja ili obrazovanja, poslodavac može radniku
odobriti plaćeni dopust za:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | polaganje državnog ili stručnog ispita do | 6 radnih dana |
| – | polaganje specijalističkog ispita do | 12 radnih dana |
| – | vrijeme praktičnog rada u specijalističkoj ordinaciji privatne prakse ili zdravstvenoj ustanovi sukladno izvršenju obveze iz ugovora sa HZZO-om do | 6 radnih dana/god. |
| – | sudjelovanje u radu stručnih skupova na kojem sudjelovanje daje određeni broj bodova za relicenciranje dozvole za samostalni rad prema propisima nadležne komore do | 2 radna dana/ god. |
| – | stručno usavršavanje 30 radnih dana u god. u inozemstvu. |  |

Duljinu plaćenog dopusta do broja radnih dana utvrđuje
poslodavac rješenjem.
Poslodavac može radniku utvrditi pravo na plaćeni dopust i u dužem trajanju, u
odnosu kako je utvrđeno u stavku 1. ovog članka.

*Naknada plaće za plaćeni dopust*

Članak 75.

Plaćeni dopust i naknadu plaće za plaćeni dopust, radnik ostvaruje na osnovi
rješenja poslodavca.

Neplaćeni dopust

Članak 76.

Radnik ima pravo na dopust bez naknade plaće (neplaćeni dopust) do 30 radnih
dana u tijeku kalendarske godine pod uvjetom da je takav dopust za njega
opravdan i da tu opravdanost može dokazati, te uvjetom da njegovo odsustvo neće
izazvati teškoće u obavljanju poslova za poslodavca. Smatra se opravdanim
dopust ako je potreban radi gradnje, popravka ili adaptacije kuće ili stana
radnika, njege člana uže obitelji, liječenja na vlastiti trošak, sudjelovanja na
kulturno-umjetničkim i športskim priredbama, vlastitog školovanja, doškolovanja,
osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije.
Iznimno, poslodavac može odobriti radniku neplaćeni dopust i u duljem trajanju,
s obvezom ponovnog zasnivanja radnog odnosa za iste ili druge poslove.
Radnik ostvaruje pravo iz stavka 1. ovog članka na osnovi posebnog rješenja
poslodavca.

*Naknada štete poslodavcu*

Članak 77.

Radnik, koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili zbog krajnje nepažnje
uzrokuje štetu poslodavcu, dužan je nadoknaditi poslodavcu počinjenu štetu.
Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki radnik odgovara za dio štete koju je
uzrokovao.
Ako se za svakog radnika ne može utvrditi dio štete koju je on uzrokovao, smatra
se, da su svi radnici podjednako odgovorni i štetu nadoknađuju u jednakim
dijelovima.
Ako je više radnika uzrokovalo štetu kaznenim djelom s umišljajem, za štetu
odgovaraju solidarno.
Iznos naknade štete iz stavka 1. ovog članka poslodavac će smanjiti
radniku/cima, ako utvrdi da štetu nije/su učinio/li namjerno, ako radnik do tada
nije uzrokovao sličnu štetu, te ako je radnik u konkretnom slučaju poduzeo sve
potrebne radnje da se šteta otkloni i ako utvrdi da:
– se šteta može u cijelosti ili djelomično otkloniti radom radnika kod
poslodavca i sredstvima rada poslodavca, ili
– je radnik u teškoj materijalnoj situaciji ili da bi ga naknada štete teško
pogodila, ili
– se radi o invalidu, starijem radniku ili samohranom roditelju ili skrbniku,
ili ako se radi o manjoj šteti.
Smanjenje štete iz prethodnog stavka ovoga članka može iznositi najmanje 20%, a
najviše da se radnika oslobodi od plaćanja naknade štete u cijelosti.

*Naknada štete radniku*

Članak 78.

Ako radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom, poslodavac je dužan
radniku nadoknaditi štetu po općim propisima o odgovornosti prema Zakonu o
obveznim odnosima.
Za osiguranje izvršenja obveze iz prethodnog stavka, radnik ima pravo, a
poslodavac obvezu osigurati izvršenje prava radnika na naknadu štete osiguranjem
nastupa tog rizika kod osiguravajućeg društva uplatom premije za tzv. osiguranje
od odgovornosti.

*Odgovornost pravne osobe za kazneno djelo koje je učinila fizička osoba koja
vodi poslove pravne osobe*

Članak 79.

Ako fizička osoba, sa statusom radnika ili bez tog statusa, koja vodi poslovanje
zdravstvene ustanove ili trgovačkog društva (pravne osobe), učini kazneno djelo,
kojim je povrijeđena neka dužnost prav­ne osobe ili je njime pravna osoba
ostvarila ili je trebala ostvariti protupravnu imovinsku korist za sebe ili za
drugoga, kaznit će se pravna osoba za kazneno djelo propisano za odgovornu osobu
u Kaznenom zakonu i drugim zakonima.
Odgovorna osoba iz prethodnog stavka je radnik – fizička osoba koja vodi
poslovanje pravne osobe ili joj je povjereno obavljanje poslova iz područja
djelovanja pravne osobe, kao ravnatelj zdravstvene ustanove, privremeni
ravnatelj zdravstvene ustanove ili v.d. ravnatelj ili direktor trgovačkog
društva koje obavlja zdravstvenu djelatnost.

Članak 80.

Odgovornost pravne osobe iz prethodnog članka temelji se na krivnji odgovorne
osobe.

Članak 81.

Za kaznena djela učinjena od strane fizičke osobe mogu se izreći kazne pravnim
osobama iz članka 79. ovoga Kolektivnog ugovora u obliku novčane kazne, uvjetne
osude i sigurnosne mjere ukidanja pravne osobe.

*Visina novčane kazne za pravnu osobu*

Članak 82.

Visina novčane kazne za pravnu osobu ovisi o visini trajanja kazne zatvora
propisane za kazneno djelo koje je učinila odgovorna osoba pravne osobe, u
rasponu kako je propisano posebnim zakonom.

*Primjena posebnih propisa glede odgovornosti pravne osobe za rad fizičke –
odgovorne osobe za rad pravne osobe*

Članak 83.

Detaljnije odredbe glede odgovornosti pravne osobe u svezi s radom njenog
radnika – fizičke, odgovorne osobe u pravnoj osobi, regulirane su Zakonom o
odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela.

PLAĆE I NAKNADE PLAĆE

***Plaće i dodaci na plaću***

*Zajedničke odredbe*

Članak 84.

Radnik ima pravo na plaću za svoj rad za poslodavca.
Poslodavac utvrđuje plaću radniku množenjem iznosa osnovice i koeficijenta koji
je propisan za radno mjesto za koje je radnik zasnovao radni odnos, a manje/više
od toga, sukladno odredbama ovoga Kolektivnog ugovora
Plaća radniku računa se u bruto iznosu.
Ako dvije osobe različitog spola obavljaju jednaki rad i rad jednake vrijednosti
za poslodavca, imaju pravo na jednaku plaću, prema kriterijima iz ovoga
Kolektivnog ugovora.

*Osnovica za obračun plaće*

Članak 85.

Osnovica za obračun plaće radnika u privatnoj praksi Hrvatske, računajući od
dana stupanja na snagu ovoga Kolektivnog ugovora iznosi 4.232,43 kn bruto i
jednaka je za izračun plaće svih radnika, nezavisno od zanimanja i stupnja
njihove stručne spreme.
Novi iznos osnovice u odnosu na iznos iz stavka 1. ovog članka potpisnici
Kolektivnog ugovora utvrđuju posebnim aneksom ovom Kolektivnom ugovoru.

*Koeficijenti za izračun obračuna plaće radniku*

Članak 86.

Koeficijenti za izračun obračuna plaće radniku, sa svojom brojčanom oznakom,
predstavljaju izraz relativne vrijednosti svakog radnog mjesta i odnosa iste
takve vrijednosti prema prethodnom ili sljedećem radnom mjestu, zbog čega je
svaki koeficijent/radno mjesto veći u odnosu na koeficijent za prethodno radno
mjesto.
Za radna mjesta u privatnoj praksi Hrvatske utvrđuju se koeficijenti za izračun
obračuna plaće radnika i to kako slijedi:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1. | VSS – zdravstveni radnik specijalist u bolnici i trgovačkom društvu koje obavlja poslove u stacionarnom dijelu djelatnosti | 2,09 |
| 2. | VSS – zdravstveni radnik specijalist | 2,00 |
| 3. | VSS – ugovorni zdravstveni radnik primarne zdravstvene zaštite | 1,85 |
| 4. | VSS zdravstveni radnik | 1,61 |
| 5. | VSS nezdravstveni radnik | 1,39 |
| 6. | VŠS zdravstveni radnik u intenzivnoj skrbi, inž. med. radiologije u bolničkoj djelatnosti | 1,42 |
| 7. | VŠS zdravstveni radnik u patronaži | 1,30 |
| 8. | VŠS zdravstveni radnik u primjeni citostatika i otvorenim izvorima zračenja | 1,36 |
| 9. | VŠS zdravstveni radnik u neurofiziološkom laboratoriju | 1,13 |
| 10. | VŠS zdravstveni radnik na bolničkom odjelu | 1,21 |
| 11. | VŠS zdravstveni radnik u hitnoj službi | 1,18 |
| 12. | VŠS zdravstveni radnik u primarnoj zz, specijalističko konzilijarnoj djelatnosti (med. sestra, zdravstv. tehničar, ing. med. radiologije itd.) | 1,07 |
| 13. | VŠS nezdravstveni radnik | 1,01 |
| 14. | SSS zdravstveni radnik u bolničkoj djelatnosti: u jedinici intenzivne skrbi, na otvorenim izvorima zračenja, u primjeni citostatika, u operacijama (instrumentiranje i anestezija) | 1,32 |
| 15. | SSS zdravstveni radnik u rađaoni, hitnoj službi i hemodijalizi | 1,21 |
| 16. | SSS zdravstveni radnik na bolničkim odjelima, forenzičkoj psihijatriji | 1,08 |
| 17. | SSS zdravstveni radnik u centralnoj sterilizaciji | 1,04 |
| 18. | SSS zdravstveni radnik u bolničkoj, u specijalističko-  -konzilijarnoj djelatnosti primarne zdravstvene zaštite, djelatnosti kućne njege i djelatnost dijagnostike, bez obzira na razinu zz kao npr.: medicinska sestra, zdravstveni tehničar, zdravstv. tehničar laborat. smjera, farm. tehničar i dr. | 0,92 |
| 19. | SSS nezdravstveni radnik | 0,88 |
| 20. | VKV radnici | 0,92 |
| 21. | KV radnici | 0,75 |
| 22. | NSS zdravstveni radnici (bolničari, babice, dječje njegovateljice i laboranti) | 0,70 |
| 23. | NSS i PKV radnici | 0,41. |

Članak 87.

Za radna mjesta s posebnim ovlaštenjima u procesu rada ili radna mjesta koja
nisu navedena od 1 do 23 iz prethodnog članka, koeficijent ili druga mjerila za
izračun plaće, utvrđuje sam poslodavac.

*Kalkulativna plaća radnika*

Članak 88.

Obračunata plaća primjenom osnovice iz članka 85. ovoga Kolektivnog ugovora s
koeficijentom iz prethodnog članka, za radnika je kalkulativna plaća.
Kalkulativna plaća/radnik iz prethodnog stavka znači plaća, koja je/ako je u
obračunatom iznosu zastupljena u prihodu poslodavca, prema njegovom financijskom
planu/porezno razdoblje, prema načelu međuzavisnosti troškova i prihoda
(kalkulativni prihod).
Kalkulativni prihod, u smislu odredbi prethodnog stavka, za poslodavce iz članka
1. ovoga Kolektivnog ugovora, utvrđen je odred­bama ovoga Kolektivnog ugovora.
Ako poslodavac realizira manji iznos kalkulativnog prihoda u poreznom razdoblju,
obračunatu kalkulativnu plaću iz stavka 1. ovog članka smanjuje, srazmjerno
ostvarenom prihodu, u odnosu na pretpostavljeni – kalkulativni prihod, i
obrnuto.
Obračunata plaća na način kako je navedeno u prethodnom stavku za radnika dobiva
karakter primjerene plaće, tj. plaće koja se redovito plaća za jednaki rad.

*Pravno značenje pojedinih izraza, koji se dovode u svezu s plaćom radnika*

Članak 89.

Pojedini izrazi u svezi s plaćom/obračunom plaće radnika imaju sljedeće pravno
značenje:
(1) »Ekonomska snaga poslodavca« ima značenje prihoda, koji se registrira
naplatom njegovih usluga u poreznom razdoblju, ako je obveznik plaćanja poreza
iz dohotka.
(2) »Porezno razdoblje« je razdoblje prema definiciji propisa o porezu na
dohodak, tj. godina ili kraće vremensko razdoblje.
(3) »Primjerena plaća« je plaća prema definiciji iz ZOR-a, tj. plaća koja se
redovito plaća za jednaki rad. Plaća u razradi navedenoga pravnog pojma upućuje
na obvezu poštivanja obračuna plaće radnicima poslodavca u području njegove
ingerencije, prema navedenom pojmu, ako obavljaju poslove na istom radnom mjestu
(npr. više izvršilaca na radnom mjestu medicinske sestre, fizioterapeuta, lab.
tehničara i sl., istog stupnja stručne spreme).
Ako poslodavac iz prethodnog stavka ustroji obračun plaće svojih radnika prema
njihovom rezultatu rada, po unaprijed utvrđenim mjerilima i kriterijima za
mjerenje takvog rada, definicija pojma primjerene plaće, tj. plaće za jednaki
rad obvezuje poslodavca samo za primjenu prema kriterijima, kako je utvrđeno
ovim Kolektivnim ugovorom za ostale poslodavce iz iste zdravstvene djelatnosti.

*Mjerenje vrijednosti rada radnika u odnosu na načelo plaće za jednaki rad, kada
poslodavac obavlja djelatnost samo s jednim radnikom ili s manjim brojem
radnika/radno mjesto*

Članak 90.

Za poslodavce koji obavljaju djelatnost s jednim radnikom ili s manjim brojem
izvršilaca/radno mjesto, pa u svom području ingerencije ne može, ili teško može
mjeriti rad radnika s drugim radnicima istoga radnog mjesta, pojam primjerene
plaće za svog radnika/e, tj. plaće za jednaki rad, poslodavac utvrđuje u
usporedbi s plaćama kolege iste struke i statusa – poslodavac iz članka 1. ovoga
Kolektivnog ugovora.
Zbog primjene odredbi prethodnog stavka, Udruga u časopisu »Privatna praksa u
zdravstvu« objavljuje za radnika početnika maksimalni iznos primjerene plaće, na
osnovi podataka o udjelu troška plaće radnika istoga radnog mjesta/poslodavac iz
članka 1. ovoga Kolektivnog ugovora u njihovom prihodu/mjesec/godina.
Udruga postupa u smislu rečenog u prethodnom stavku i za poslodavce iz članka 1.
ovoga Kolektivnog ugovora koji obavljaju djelatnost i s većim brojem radnika,
tj. 21 i više i koji ne ulazi u kategoriju tzv. malih poslodavaca.
Kada poslodavac iz stavka 1. i 3. ovog članka, postupkom usklađenja
plaće/prihod, dostigne razinu/visinu primjerene plaće iz stavka 2. ovog članka,
ispunio je uvjet obračuna primjerene plaće radniku prema ovom Kolektivnom
ugovoru.
Veći iznos plaće, u odnosu na iznos iz prethodnog stavka, poslodavac
obračunava/isplaćuje prema mogućnostima i vlastitoj prosudbi/interesu, uz
uvjete, sukladno ovom Kolektivnom ugovoru.

*Primjena pojma »primjerene plaće«/radnik, u smislu odredbi prethodnog članka*

Članak 91.

Obračun plaće radnika, da bi ista postigla razinu primjerene plaće, do iznosa iz
članka 90. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora, pretpostavlja individualni
obračun plaće za svakog radnika, za jednaku vrstu i količinu rada, ali i za
jednaku vrijednost obavljenog rada radnika čija se plaća ocjenjuje, vrijednost,
koja je sadržana u vrijednosti naplaćene usluge/program poslodavca, odnosno
prihoda poslodavca (=ekonomska snaga poslodavca).
Međuzavisnost troškova i primitaka poslodavca u poreznom razdoblju i njihov
utjecaj na visinu plaće/radnik.

*Obračun primjerene plaće za radnike/poslodavac iz članka 1. Kolektivnog ugovora*
Članak 92.

Radi obračuna primjerene plaće radniku, poslodavac uspoređuje svoje
primitke/mjesec/godina s baznim iznosom za usporedbu i ocjenu realnosti visine
njegovih primitaka u poreznom razdoblju mjesec/godina.
S dobivenim koeficijentom razlike, koji je veći ili manji od 1,00, s 2 decimalna
broja, poslodavac množi kalkulativni iznos plaće iz članka 88. stavak 1.
Kolektivnog ugovora.
Obračunati iznos plaće, za radnika predstavlja iznos njegove primjerene plaće,
prema definiciji iz ovoga Kolektivnog ugovora i čini osnovicu za obračun
dodataka na plaću radniku.
Obračunati iznos plaće iz prethodnog stavka može biti isti ili manji od iznosa
kalkulativne plaće.
Ako je obračunati iznos plaće veći od iznosa kalkulativne plaće, njegova
visina/radnik limitirana je visinom primjerene plaće iz članka 90. stavak 2.
ovoga Kolektivnog ugovora, a ako je manji, onda je njegova visina limitirana
iznosom najniže plaće, utvrđene prema odredbama ovoga Kolektivnog ugovora.

*Stimulacija kao oblik plaće radnika*

Članak 93.

Poslodavac može stimulirati savjestan, discipliniran i marljiv rad radnika.
Visinu stimulacije određuje poslodavac samostalno.
Poslodavac isplaćuje stimualaciju ako i kada je dostigao razinu primjerene plaće
radnika u visini iz članka 90. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora.
Poslodavac odlučuje o stimuliranju efikasnog i racionalnog rada, uz uvjete iz
stavka 1. ovog članka, kada je u financijskom planu, u poreznom razdoblju,
osigurao sredstva za razvoj, stručno usavršavanje radnika i sredstva za pokriće
razlike troškova do punog iznosa za naknade, pomoći i potpore radnicima, prema
odredbama ovoga Kolektivnog ugovora.

*Plaća radnika predstavlja akontaciju njegove plaće – vrijednosti njegovog rada
za poslodavca*

Članak 94.

Elementi za izračun kalkulativne plaće radnika iz članka 86. i 87. ovoga
Kolektivnog ugovora i bazni iznos za usporedbu i ocjenu realnosti visine
prihoda/poslodavac/porezno razdoblje, su fiksni.
Realizirani prihod u poreznom razdoblju, prema definiciji ekonomske snage je
promjenjiva veličina, pa je slijedom toga i plaća radnika/radno mjesto,
obračunata prema odredbama ovoga Kolektiv­nog ugovora, do visine primjerene
plaće iz članka 90. stavak 2. istog Kolektivnog ugovora također promjenjiva –
varijabilna veličina.
Slijedom iznijetog, plaća radnika iz prethodnog stavka je za njega akontacija
plaće, u odnosu na plaću koju bi/je trebao ostvariti tijekom godine, do
maksimalnog iznosa primjerene plaće iz članka 90. stavak 2. ovoga Kolektivnog
ugovora, u odnosu na veličinu ostvarenog prihoda u istom razdoblju.

*U časopisu »Privatna praksa u zdravstvu« Udruga objavljuje relevantne parametre
za primjenu odredbi ovoga Kolektivnog ugovora u domeni plaća*

Članak 95.

Zbog primjene odredbi prethodnog članka, Udruga u časopisu »Privatna praksa u
zdravstvu« objavljuje maksimalni iznos primjerene plaće/radnik/radno mjesto iz
članka 90. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora, na osnovi podataka o udjelu
troška plaće radnika na istom radnom mjestu, svih profila/poslodavac iz članka
1. ovoga Kolektivnog ugovora u njihovom prihodu/mjesec/godina.
U duhu i smislu rečenog u prethodnom stavku, Udruga izrađuje kalkulacije
financijskog plana za djelatnosti primarne i sekundarne zdravstvene zaštite,
prilagođavajući parametre HZZO-a i druge parametre diktiranoj prodajnoj cijeni
usluge/programa, bilo od strane HZZO-a, kao jedinog ili pretežnog kupca
usluga/poslodavac ili od tržišta.

*Sloboda poslodavca u odlučivanju o plaći radnika*

Članak 96.

Poslodavac može radniku odrediti plaću i izvan/mimo kriterija iz ovoga
Kolektivnog ugovora, samo ako bi takva plaća za radnika bila povoljnija, u
odnosu na plaću utvrđenu prema odredbama ovoga Kolektivnog ugovora.

*Elementi za izračun primjerene plaće radnika poslodavca dr. med./dr. stom., koji
obavljaju djelatnost primarne zdravstvene zaštite*

Članak 97.

Ekonomska »snaga« poslodavca koji je uključen u Osnovnu mrežu zdravstvene
djelatnosti, orijentacijski, ocjenjuje se iznosom naknade koju je utvrdio HZZO
2003. g. svojim općim aktom za isplatu ugovornom zdravstvenom radniku privatne
prakse za broj osiguranika prema propisanom – optimalnom standardu/godina =
bazni iznos za ocjenu realnosti ekonomske »snage« (godišnja vrijednost tima,
svedeno na mjesec).
Bazni iznos iz prethodnog stavka, cca, iznosi:
■
za poslodavca koji obavlja djelatnost izabranog doktora opće/obiteljske medicine
21.838,00 kn bruto/mjesec;
■
koji obavlja istu djelatnost, ali u statusu specijalista opće/obiteljske
medicine 22.632,00 kn bruto/mjesec;
■
koji obavlja djelatnost izabranog doktora za zdravstvenu zaštitu predškolske
djece 22.632,00 kn bruto/mjesec;
■
koji obavlja djelatnost izabranog doktora za zdravstvenu zaštitu žena 22.632,00
kn bruto/mjesec i
■
koji obavlja djelatnost obiteljskog doktora stomatologije za polivalentnu
stomatološku zdravstvenu zaštitu 28.910,00 kn bruto/mjesec.

*Prihodi koji se izuzimaju iz prihoda iz članka 97. ovoga Kolektivnog ugovora*

Članak 98.

Iz prihoda/porezno razdoblje, poslodavac, za ocjenu i uspored­bu s primicima iz
članka 97. ovoga Kolektivnog ugovora, izuzima primitke koje je realizirao za
sebe – nositelja tima ili za svog radnika, naplaćene za dežurstvo/pripravnost od
doma zdravlja ili druge zdravstvene ustanove, za koju je/su obavili
dežurstvo/pripravnost po rasporedu.
Iz prihoda u poreznom razdoblju, radi obračuna plaće radniku u smislu članka 92.
ovoga Kolektivnog ugovora, pored primitaka iz prethodnog stavka, poslodavac koji
obavlja stomatološku djelatnost, izuzima iznose koje je naplatio od korisnika
zdravstvene zaštite za usluge zubotehničkog laboratorija, koji je kao kooperant
poslodavca, u eksternoj realizaciji sudjelovao u ostvarenju ukupne stomatološke
zdravstvene zaštite korisnika usluga poslodavca i to za usluge iz mobilne i/ili
fiksne protetike, usluge RTG-a i sl.

*Izračun primjerene plaće za radnika koji obavlja djelatnost primarne razine zz
za poslodavca dipl. ing. med. biokemije u medicinsko-biokemijskom laboratoriju
(MBL)*

Članak 99.

Poslodavac koji obavlja djelatnost medicinsko-biokemijskog laboratorija (u
daljnjem tekstu: MBL) utvrđuje plaću radniku primjenom mjerila i kriterija iz
članka 88. ovoga Kolektivnog ugovora (kalkulativni iznos plaće), da bi istu u
obračunu, radi utvrđivanja primjerene plaće iz članka 92. ovoga Kolektivnog
ugovora, prilagodio svojoj ekonomskoj snazi.

Članak 100.

Ekonomska snaga poslodavca iz prethodnog članka mjeri se odnosom izvedenog
iznosa prosječne »glavarine« /osiguranik, koji realizira poslodavac kao ukupan
prihod u poreznom razdoblju, za ugovoreni broj osiguranika i usporedbe
dobivenoga prosječnog iznosa »glavarine« s baznim iznosom za ocjenu realnosti
njene visine.
Bazni iznos »glavarine« iznosi 30,00 kn bruto/osiguranik/godina.

Članak 101.

Za izračun visine prosječnog iznosa »glavarine« poslodavac MBL-a koristi podatak
o visini ukupnog prihoda, koji je realizirao iz osnova razmjene rada s HZZO-om u
poreznom razdoblju (prihod od HZZO-a/osiguranik + prihod od HZZO-a za djelatnost
MBL-a glede zdravstvene zaštite žena).
Ukupan iznos prihoda/obračunsko razdoblje iz prethodnog stavka poslodavac dijeli
s brojem osiguranika, prema ugovoru sa HZZO–om/godina, da bi dobio prosječni
iznos »glavarine« (ekonomska snaga poslodavca/porezno razdoblje).
Dobiveni prosječni iznos »glavarine« iz prethodnog stavka poslodavac uspoređuje
s baznim iznosom iz članka 100. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora. S
koeficijentom razlike iz takve računske operacije, poslodavac množi iznos
kalkulativne plaće radnika iz članka 88. ovoga Kolektivnog ugovora. Dobiveni
iznos/i predstavlja/ju iznos/e primjerene plaće za rad radnika, radi obračuna i
isplate/radnik, a on se mijenja/može mijenjati, sve do maksimalnog iznosa iz
članka 90. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora, a više od toga samo po odluci
poslodavca i uz propisane uvjete.
Veći iznos plaće od najvišeg iznosa primjerene plaće poslodavac obračunava radi
isplate, tek ako je ispunio uvjete iz članka 93. ovoga Kolektivnog ugovora.

Članak 102.

Ako poslodavac obavlja djelatnost MBL s većim brojem zdravstvenih radnika i/ili
povoljnijom kadrovskom strukturom, u odnosu na kadrovski normativ, utvrđen općim
aktom HZZO-a, poslodavac može srazmjerno smanjiti plaće svim radnicima.
Smanjenje plaće po tom osnovu, traje tako dugo dok poslodavac ne izjednači broj
zaposlenih zdravstvenih radnika i kadrovsku strukturu s propisanim kadrovskim
normativom/MBL.
Koeficijent kadrovske strukture radnika MBL-a poslodavac utvrđuje prema broju
bodova/zdravstveni radnik/godina, iz tzv. »Plave knjige«4 i to: od 28.620 bodova
VSS radnik, specijalist, 19.080 bodova VSS radnik, 13.928 bodova VŠS radnik i
12.020 bodova SSS radnik.
Ako poslodavac utvrdi veći broj bodova/radnik/MBL, jer obavlja djelatnost s
većim brojem radnika više stručne spreme, u odnosu na propisanu/profil
zdravstvenog radnika iz Kadrovskog normativa/tim MBL-a/godina, poslodavac može
smanjiti plaće u obračunu/izračunu primjerene plaće za postotak razlike bodova
prema »Plavoj knjizi«/MBL i broja prema stvarnom stanju zaposlenih.

***Elementi za izračun primjerene plaće radnika na radu za poslodavca mr. ph., koja
obavlja djelatnost primarne razine zz, u ljekarničkoj djelatnosti***

Članak 103.

U ljekarničkoj djelatnosti poslodavac utvrđuje iznos plaće/radnik primjenom
mjerila i kriterija iz članka 88. Kolektivnog ugovora (kalkulativni iznos
plaće).
Plaću iz prethodnog stavka poslodavac utvrđuje – planira za porezno razdoblje,
polazeći od količine bodova koje mora izvršiti za svoje zaposlene radnike, prema
broju bodova tzv. »Plave knjige«/godina, kako je navedeno u članku 102. stavak
2. ovoga Kolektivnog ugovora i ostvarenog prihoda/porezno razdoblje.
Prosječna vrijednost boda iz prethodnog stavka utvrđuje se tako, da se od
ukupnog prihoda/ljekarna, odbiju troškovi kupnje lijekova i medicinskih
proizvoda iz Pravilnika o ortopedskim pomagalima, po nabavnim cijenama, sa svim
zavisnim troškovima nabave, a potom dobiveni iznos podijeli s planiranim brojem
bodova/godina ili kraće razdoblje, iz stavka 2. ovog članka i to za ukupan broj
zdravstvenih radnika/poslodavac, prema odrađenim satima rada.
Dobivenu prosječnu vrijednost boda poslodavac uspoređuje s iznosom bazne
vrijednosti boda za usporedbu, a to je iznos od 6,10 kn/bod.

*Utvrđivanje iznosa primjerene plaće*

Članak 104.

Kalkulativni iznos plaće radnika iz članka 88. ovoga Kolektivnog ugovora,
poslodavac, koji obavlja ljekarničku djelatnost, množi s koeficijentom odnosa
prosječne vrijednosti boda iz stavka 3. prethodnog članka i baznog iznosa za
usporedbu od 6,10 kn/bod. Dobiveni iznos plaće za obračun, glede isplate,
korigira iznos kalkulativne plaće/radnik na manje i/ili više, ali najviše do
iznosa primjerene plaće iz članka 90. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora.
Veći iznos plaće od najvišeg iznosa primjerene plaće, kako je navedeno u
prethodnom stavku određuje poslodavac prema svom nahođenju i mogućnosti, vodeći
računa da ne ugrozi djelatnost, razvoj i svoj drugi vlasnički interes, uz uvjete
iz članka 93. ovoga Kolektivnog ugovora.

***Elementi za izračun primjerene plaće za radnika, koji obavlja poslove za
poslodavca medicinsku sestru, u primarnoj razini zz, za poslove njege i
rehabilitacije bolesnika u kući***

Članak 105.

U djelatnosti njege i rehabilitacije bolesnika u kući za poslodavca – fizičku
osobu, odnosno i u stacionaru, za pravnu osobu, poslodavac utvrđuje iznos
plaće/radnik primjenom mjerila i kriterija iz članka 88. Kolektivnog ugovora
(kalkulativni iznos plaće).
Plaću iz prethodnog stavka poslodavac utvrđuje – planira za porezno razdoblje,
polazeći od sljedećih parametara, da bi dobio prosječnu vrijednost boda:
■
broj bodova, koji mora izvršiti poslodavac za svoje radnike, prema kadrovskom i
vremenskom normativu usluge iz tzv. »Plave knjige«/godina iz članka 102. stavak
2. ovoga Kolektivnog ugovora,
■
broja radnika, prema odrađenim satima rada.
Prosječnu vrijednost boda iz prethodnog stavka utvrđuje poslodavac tako, da
ukupni prihod iz ugovora s HZZO-om, utvrđen za porezno razdoblje ili drugo
obračunsko razdoblje unutar poreznog razdoblja, podijeli s planiranim brojem
bodova/godina ili kraće razdoblje, u smislu iz stavka 2. ovog članka, za ukupan
broj zdravstvenih radnika/poslodavac, prema odrađenim satima rada.
Dobivenu prosječnu vrijednost boda poslodavac uspoređuje s iznosom bazne
vrijednosti boda za usporedbu, a to je iznos od 6,10 kn/bod.
Kalkulativni iznos plaće radnika, poslodavac, množi s koeficijentom odnosa
prosječnog iznosa boda iz stavka 3. ovog članka i baznog iznosa za usporedbu, iz
prethodnog stavka. Dobiveni iznos plaće za obračun isplate korigira iznos
kalkulativne plaće/radnik na manje ili više, a najviše do iznosa primjerene
plaće iz članka 90. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora.
Veći iznos plaće od najvišeg iznosa primjerene plaće/radnik, iz članka 90.
stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora, poslodavac obračunava radi isplate, tek ako
je ispunio uvjete iz članka 93. ovoga Kolektivnog ugovora, za obračun takve
plaće.

Članak 106.

Izračun i obračun plaće, kako je navedeno u prethodnom članku, primjenjuje
poslodavac za obračun plaće i u pravnoj osobi, koja obavlja istu djelatnost
njege i rehabilitacije bolesnika u kući i u stacionaru.

***Elementi za izračun primjerene plaće za radnika koji obavlja poslove za ostale
poslodavce, koji su također uključeni u Mrežu osnovne zdravstvene djelatnosti***

Članak 107.

Za ostale poslodavce, doktore medicine/stomatologe, koji obav­ljaju djelatnost
sekundarne – specijalističko-konzilijarne zdravstvene zaštite, glede obračuna
plaće radnika primjenjuju se ista mjerila kako je propisano člankom 88. i 92.
Kolektivnog ugovora, tj. za izračun kalkulativne plaće i izračun primjerene
plaće za rad radnika/poslodavac, ako su uključeni u Mrežu osnovne zdravstvene
djelatnosti.

Članak 108.

Za izračun primjerene plaće poslodavac koristi podatak/e o prihodu/
/primicima/porezno razdoblje.
Za izračun primitaka poslodavaca uzima se u obzir broj ugovorenih/realiziranih
bodova/godina iz ugovornog odnosa s HZZO-om, za obavljanje zdravstvene zaštite
osiguranicima, prema registriranoj djelatnosti.
Za izračun baznog iznosa prihoda/porezno razdoblje utvrđuje se vrijednost boda
od 6,10 kn/bod.
Tijekom godine poslodavac utvrđuje stvarni iznos prihoda. Za taj/takav prihod
poslodavac utvrđuje prosječnu vrijednost boda, tako, da veličinu prihoda dijeli
s ugovorenim brojem bodova.
Stavljajući u odnos podatak o izvedenoj vrijednosti boda s baz­nim iznosom iz
stavka 3. ovog članka, poslodavac utvrđuje koeficijent razlike, prema
metodologiji, kako je propisano člankom 92. ovoga Kolektivnog ugovora.
Kalkulativni iznos plaće iz članka 88. ovoga Kolektivnog ugovora poslodavac
množi s koeficijentom iz prethodnog stavka, da bi utvrdio za radnika iznos
njegove primjerene plaće.
Primjerena plaća iz prethodnog stavka korigira iznos kalkulativne plaće na niže
do iznosa najniže plaće ili više, a najviše do iznosa primjerene plaće iz članka
90. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora.
Veći iznos plaće radniku od najvišeg iznosa primjerene plaće, ako tako odluči,
poslodavac obračunava radi isplate, tek ako je ispunio uvjete iz članka 93.
ovoga Kolektivnog ugovora.

***Elementi za izračun plaće radnika na radu kod poslodavca koji nije uključen u
Mrežu osnovne zdravstvene djelatnosti***

Članak 109.

Poslodavac, koji nije uključen u Mrežu osnovne zdravstvene djelatnosti tj. koji
nije ugovorni zdravstveni radnik privatne prak­se, odnosno ugovorna
ustanova/trgovačko društvo (pravna osoba) obračunava plaću radniku prema
mjerilima i kriterijima iz članka 88. i 92. ovoga Kolektivnog ugovora, a njenu
visinu za obračun u isplati prilagođava svojoj ekonomskoj snazi, primjenom istih
ili sličnih mjerila, kako je propisano ovim Kolektivnim ugovorom, za
zdravstvenog radnika privatne prakse, koji je uključen u Mrežu osnovne
zdravstvene djelatnosti/iste djelatnosti.
Kada utvrđuje kalkulativni prihod = planirani prihod/godina, poslodavac iz
prethodnog stavka, osim podatka o planiranom prihodu uzima u obzir i planirani
broj bodova za svoje zaposlene radnike, prema odrađenim satima rada i broju
bodova/zdravstveni radnik/godina iz tzv. »Plave knjige«, kako je utvrđeno
člankom 102. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora.
Planirani iznos boda = bazni iznos i iznosi 6,10 kn.
Bazni iznos boda poslodavac uspoređuje sa iznosom ostvarene prosječne
vrijednosti boda u istom razdoblju.
Prosječnu vrijednost boda poslodavac utvrđuje tako:
■
da ostvareni prihod/porezno razdoblje dijeli s brojem planiranih bodova/porezno
razdoblje, iz stavka 2. ovog članka, da bi dobio
■
prosječnu vrijednost boda.
Poslodavac uspoređuje iznos prosječne vrijednosti boda i planske – bazne
vrijednosti boda.
S dobivenim koeficijentom razlike poslodavac množi kalkulativni iznos plaće
radnika iz članka 88. Kolektivnog ugovora, da bi dobio primjereni iznos
plaće/radnik iz članka 92. Kolektivnog ugovora.
Maksimalni iznos primjerene plaće radnika jednak je iznosu, kako je utvrđeno
člankom 90. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora, a minimalni, iznosu najniže
plaće iz ovoga Kolektivnog ugovora.
Veći iznos plaće radniku od najvišeg iznosa primjerene plaće, ako tako odluči,
poslodavac obračunava radi isplate, tek ako je ispunio uvjete iz članka 93.
ovoga Kolektivnog ugovora.

***Izračun plaće radniku koji pored poslova radnog mjesta obavlja i poslove
rukovođenja po ugovoru o službi***

Članak 110.

Ravnatelj zdravstvene ustanove ili direktor trgovačkog društva ili drugi radnik
zdravstvene ustanove, trgovačkog društva koji pored poslova radnog mjesta koje
obavlja po ugovoru o radu obnaša i posebne dužnosti (šef odjela, voditelj
ljekarne, laboratorija itd.), ostvaruje plaću primjenom mjerila i kriterija iz
ovoga Kolektivnog ugovora za radno mjesto iz ugovora o radu (npr. liječnik
specijalist, farmaceut itd.), srazmjerno vremenu obavljanja tih poslova u okviru
punoga radnog vremena (PRV) i plaću za obnašanje posebnih dužnosti, odnosno za
posebna ovlaštenja u procesu rada (šef odsjeka, odjela, pomoćnik ravnatelja –
direktora i sl.) sukladno dogovoru sa osnivačima, a legalizirano ugovorom o
službi.

***Obračun plaće radniku – vlasniku ustanove – trgovačkog društva***

Članak 111.

Ako za poslodavca – pravnu osobu obavlja poslove radnika vlasnik ili suvlasnik
pravne osobe, na radnom mjestu primjerenom njegovom zanimanju, te je po tom
osnovu osiguran, poslodavac za njega utvrđuje plaću sam ili u dogovoru s drugim
vlasnicima i to najmanje u iznosu koji je propisan posebnim zakonom, kao iznos
osnovice za obračun doprinosa za obvezna osiguranja, za poduzetničku plaću.

***Plaće pripravnika i specijalizanata***

*Plaća pripravnika*

Članak 112.

Radniku – pripravniku/stažistu koji se osposobljava za samostalni rad pripada
naknada plaće, utvrđena prema mjerilima iz članka 88. ovoga Kolektivnog ugovora,
svedeno na 30% utvrđenog iznosa.

*Plaća specijalizanta*

Članak 113.

Radniku – specijalizantu, za vrijeme svladavanja programa specijalizacije
edukacijom u zdravstvenoj ustanovi /ustanovama i/ili trgovačkom društvu u
kojoj/ima provodi program specijalizacije, pripada naknada plaće utvrđena
primjenom mjerila i kriterija iz članka 88. ovoga Kolektivnog ugovora, svedeno
na 30% utvrđenog iznosa.
Za vrijeme rada za poslodavca u tijeku specijalizacije, specijalizant ostvaruje
pravo na plaću prema mjerilima i kriterijima iz članka 88. ovoga Kolektivnog
ugovora svedeno na najmanje 50% utvrđenog iznosa.

***Prava pripravnika volontera***

Članak 114.

Pripravnik volonter je zdravstveni radnik koji je zaključio ugovor o
volontiranju s poslodavcem.
Volonter ima pravo na mirovinsko i zdravstveno osiguranje te osiguranje od
ozljede na radu i profesionalne bolesti na teret poslodavca, prema uvjetima kako
je propisano posebnim zakonom o obveznim osiguranjima.

***Dodaci na plaću***

*Periodske povišice*

Članak 115.

Primjerena plaća radnika utvrđena na način kako je propisano člankom 92. ovoga
Kolektivnog ugovora = osnovica, povećava se za 0,5% za svaku navršenu godinu
radnog staža radnika na radu kod istog poslodavca.
Periodsku povišicu plaće radnik stječe od sljedećeg 1. u mjesecu u odnosu na
dan/mjesec, kada je navršio punu godinu radnog staža za prvu ili sljedeću
periodsku povišicu.
Poslodavac može odlučiti da radniku prizna pravo na periodsku povišicu za njegov
ukupni radni staž, kao pravo iz minulog rada, tj. za rad radnika kod drugog/ih
poslodavca/aca.

*Dodatak za dugogodišnji rad (»vjernost« poslodavcu)*

Članak 116.

Radnik, koji je proveo na radu kod istog poslodavca određeni broj godina, ima
pravo na uvećanje plaće iz članka 92. ovoga Kolektivnog ugovora, prema %-tku i
to kako slijedi:
od 20 – 29 godina         4 %
od 30 – 34 godine         8 %
od 35 i više godina        10 %.
Radnik ostvaruje pravo iz prethodnog stavka od 1. sljedećeg mjeseca, u odnosu na
mjesec u kojem je navršio propisani broj godina radnog staža/isti poslodavac.

*Dežurstvo*

Članak 117.

Ako poslodavac naredi radniku dežurstvo, kao poseban oblik rada, obvezan je
radniku utvrditi pravo na plaću za taj oblik rada.
Naknadu za dežurstvo radnika poslodavac utvrđuje u paušalnom iznosu i to:
1) za dežurstvo radnim danom:
2) radnim danom pred neradni dan (blagdani, po članku 3. Zakona.... »Narodne
novine«, br. 33/96.) i nedjeljom
3) blagdanom (iz članka 1. Zakona... »Narodne novine«, br. 33/96).
Paušalni iznos naknade ovisi:
– o trajanju dežurstva,
– o procjeni rada/prema zanimanju/ radnik koje se obavlja u dežurstvu, mjereno
satima,
– procjeni obvezne prisutnosti u dežurstvu u odnosu na ukupno trajanje
dežurstva.
Paušalni iznos naknade iz stavka 2. ovog članka povećava se za:
– 20 % za dežurstvo pod 2., a
– 30 % za dežurstvo pod 3.
Nakon odrađenog dežurstva nedjeljom i blagdanom radnik ima pravo na jedan
plaćeni slobodan dan.
Raspored dežurstva utvrđuje poslodavac svojim rješenjem za mjesec dana
unaprijed, kako bi radnik mogao planirati svoje osobne i obiteljske obveze, a
iznimno za kraće razdoblje, ako je poslodavac utjecajem drugih čimbenika,
doveden u takvo stanje (obveza izvršenja rasporeda dežurstva doma zdravlja,
grada, općine i sl.).

*Veći iznos dežurstva*

Članak 117.

Ako poslodavac naređuje dežurstvo svom radniku po rasporedu doma zdravlja ili
hitne pomoći ili jedinice lokalne samouprave, jer ga na to obvezuje primjena
ugovora o provođenju primarne zdravstvene zaštite za djelatnost koju obavlja
prema HZZO-u, pa realizira veće iznose naknade za obavljeno dežurstvo svog
radnika, jer je isto obračunato primjenom drugih, povoljnijih mjerila za
obračun, u odnosu na mjerila prema prethodnom članku ovoga Kolektivnog ugovora,
radnik ostvaruje naknadu za dežurstvo u tom – većem iznosu.

*Dežurstvo specijalizanta*

Članak 118.

Ako zdravstvena ustanova, koja je odobrila da se specijalizacija provodi u
njenim kliničkim jedinicama, naredi specijalizantu tzv. edukativno dežurstvo,
ona obračunava naknadu specijalizantu za obavljeno dežurstvo, prema mjerilima i
kriterijima iz Kolektivnog ugovora za djelatnost zdravstva i zdravstvenog
osiguranja, »Narodne novine« 9/05.
U pravilu, obračunati bruto iznos naknade za dežurstvo specijalizantu, s
propisanim doprinosima »na« obračunati iznos, zdravstvena ustanova – nastavna
baza uplaćuje na žiroračun poslodavca, koji je uputio svog radnika na
specijalizaciju u tu zdravstvenu ustanovu, na temelju njene prethodne
suglasnosti.
O obračunatom i uplaćenom iznosu naknade za dežurstvo, zdravstvena ustanova –
nastavna baza obavještava poslodavca radnika – specijalizanta, komu je uplatila
iznos naknade.
Poslodavac, radniku – specijalizantu povećava naknadu plaće/mjesec i za iznos
naknade za dežurstvo, za mjesec, prema obavijesti nastavne baze i to posebnim
rješenjem.
Radi isplate, obračun naknade plaće i naknade za dežurstvo ne mora slijediti
isti mjesec, za koji se isplata obavlja.

*Pripravnost*

Članak 119.

Ako poslodavac naredi radniku da u svoje slobodno vrijeme bude na dispoziciji
poslodavcu, tj. u stanju pripravnosti, prema obilježjima iz Zakona, kako bi na
poziv mogao intervenirati u obavljanju poslova svoga radnog mjesta u
prostorijama rada ili na drugom mjestu, radnik ima pravo na naknadu za
pripravnost koja mu je naređena kao poseban oblik rada.
Naknadu za pripravnost obračunava poslodavac od iznosa nadoknade obračunate za
dežurstvo, ovisno o tome za koji dan je radnik po rasporedu u stanju
pripravnosti i to:
a) za standardnu pripravnost                 20% iznosa za dežurstvo
b) za pripravnost glede moguće
   intervencije u stanu bolesnika
   koji je udaljen od
mjesta
   stanovanja radnika više od 20 km
    cestovne udaljenosti                         30% iznosa za
dežurstvo

Članak 120.

Pripravnost radnim danom traje 16 sati, a nedjeljom i blagdanom 24 sata.
Raspored stanja pripravnosti radnika utvrđuje poslodavac svojim rješenjem za
mjesec dana unaprijed, a iznimno za kraće razdoblje.

Članak 121.

Ako poslodavac naredi radniku pripravnost po rasporedu doma zdravlja ili
županije, grada, općine i sl., izvršavajući preuzetu obvezu iz ugovora, radnik
ima pravo na naknadu plaće za pripravnost u iznosu koji je poslodavac obračunao
naručitelju pripravnosti, ali ne u manjem iznosu u odnosu na obračunati iznos
prema odredbama prethodnog članka ovoga Kolektivnog ugovora.

*Rad po pozivu*

Članak 122.

Rad po pozivu je poseban oblik rada kada radnik ne mora biti nazočan u
prostorijama poslodavca, ali se mora odazvati na poziv radi obavljanja
djelatnosti u tom prostoru.
Ako se ispune pretpostavke iz prethodnog stavka, radnik ima pravo na naknadu za
obavljeni rad, zavisno od:
– vremena provedenog na radu za obavljanje usluga obavljenih po pozivu,
– dana, kada je obavljen rad, u odnosu na dane u tjednu, prema podjeli iz članka
125. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora:
i to tako da se broj sati rada množi s prosječnom vrijednosti sata rada radnika
iz njegove prosječne plaće obračunate i isplaćene u prethodnom mjesecu njegovog
rada,
uvećane za isti % kako je navedeno u članku 124. ovoga Kolektivnog ugovora,
prema opisanim uvjetima rada.

*Pravni status obračunate i isplaćene naknade za dežurstvo, pripravnost i rad po
pozivu*

Članak 123.

Obračunata naknada za dežurstvo, pripravnost i za rad po pozivu pribraja se
obračunatoj plaći radnika/mjesec za isplatu i slijedi pravnu sudbinu plaće glede
ostvarivanja prava radnika iz svih vrsta osiguranja.

*Povećanje plaće radniku*

Članak 124.

Plaća radnika iz članka 92. ovoga Kolektivnog ugovora, uvećana za periodsku
povišicu = osnovica 2., uvećat će se za najmanje:
– za rad noću                              15%
– za prekovremeni rad                 15%
– za rad nedjeljom                       10%
– za rad u smjenskom radu u
   drugoj smjeni ili dvokratni
   rad s prekidom dužim od
1 sat     5%

Noćnim radom smatra se rad u vremenu između 22 sata tekućeg i
6 sati idućeg dana.
Naknade iz stavka 1. ovoga članka međusobno se ne isključuju.
Poslodavac može svojim rješenjem za kraće ili duže vremensko razdoblje rada
radnika utvrditi radniku povećanje plaće iz stavka 1. i u većem postotku.

Članak 125.

Za rad u dane blagdana i neradnih dana utvrđenih Zakonom....(»Narodne novine«,
br. 33/96) te za rad na Uskrs, radnik ima pravo na naknadu plaće uvećanu za
najmanje 120%.

*Plaća za rad u drugom mjestu*

Članak 126.

Radniku, koji je po rješenju ministra zdravstva upućen na rad u zdravstvenu
ustanovu izvan mjesta rada radnika koje je označeno u ugovoru o radu, utvrdit će
se plaća za takav rad prema rješenju ministra, a ne može biti manja od plaće
obračunate prema mjerilima iz ovoga Kolektivnog ugovora.
Obračun i isplatu plaće radniku u smislu odredbi prethodnog stavka obavlja
poslodavac.
Za vrijeme rada u drugoj zdravstvenoj ustanovi, kako je navedeno u stavku 1.
ovog članka radnik ima pravo i na smještaj, prehranu, troškove prijevoza i druge
izdatke sukladno rješenju ministra zdravstva na teret ustanove u kojoj obavlja
rad po rasporedu.

*Rokovi za isplatu plaće*

Članak 127.

Plaća se isplaćuje u pravilu jednom mjesečno za prethodni mjesec.
Kada se plaća isplaćuje jednom mjesečno, razmak između dvije isplate u pravilu
ne smije biti dulji od 30 dana, a iznimno najdulje do 40 dana, s tim da se kod
sljedeće isplate nadoknadi poremećena dinamika.
Kad se plaća isplaćuje dva puta mjesečno, prvi dio ne može iznositi manje od 50%
pripadajuće mjesečne plaće radnika i isplaćuje se najkasnije posljednjeg dana u
mjesecu za koji se obavlja isplata. Drugi dio plaće isplaćuje poslodavac radniku
u pravilu do 15-og, a iznimno do 20-og dana u mjesecu za prethodni mjesec.
Poslodavac koji na dan dospjelosti ne isplati plaću, naknadu plaće ili
otpremninu ili ju ne isplati u cijelosti, dužan je do kraja mjeseca u kojem je
dospjela isplata plaće, naknada plaće ili otpremnine, uručiti radniku obračun
iznosa koji je bio dužan isplatiti. Takav obračun ima snagu vjerodostojne
isprave.

*Uplata poslodavca članarine Sindikatu, na teret plaće radnika*

Članak 128.

Na teret plaće radnika poslodavac obustavlja iznos članarine u korist Sindikata
zaposlenika na radu kod poslodavaca u privatnoj praksi Hrvatske i uplaćuje na
propisani žiroračun u roku od 3 dana, računajući od dana isplate plaće radniku.

*Isplata najniže plaće*

Članak 129.

Za vrijeme zastoja u poslu ili bilo kojih poremećaja, koji utječu na obim
poslovanja poslodavca, što se odražava na pad prometa poslodavca, pa poslodavac
ne može pokriti zavisne troškove poslovanja/mjesec ili dulje razdoblje ili zbog
velikog rasta troškova poslovanja, koje poslodavac nije pokrio/mogao pokriti
većim odgovarajućim prihodom, rasta troškova, koji su uzrokovani drugim
razlozima objektivne prirode ili subjektivnim razlozima bilo poslodavca ili
samog radnika, radnik ima pravo na plaću obračunatu primjenom mjerila i
kriterija iz ovoga Kolektivnog ugovora, koja može biti i manja od plaće utvrđene
za radnika prethodnim rješenjem i to samo za razdoblje zastoja u poslu, te ne
može biti manja od najniže plaće.
Najniža plaća, u smislu odredbi prethodnog stavka je plaća, koja je jednaka
iznosu najniže osnovice za obračun doprinosa za obvezna osiguranja, prema
posebnom zakonu i jednaka je za sve radnike poslodavca.
Ako bi obračunata plaća radnika, primjenom mjerila i kriterija iz ovoga
Kolektivnog ugovora bila niža od iznosa iz prethodnog stavka, poslodavac
obračunava plaću radniku u visini najniže plaće.
Ako je radnik s poslodavcem sklopio ugovor o radu za rad s nepunim radnim
vremenom, poslodavac obračunava plaću radniku primjenom mjerila i kriterija iz
ovoga Kolektivnog ugovora i istu svodi na srazmjernu visinu, prema postotku
udjela vremena rada u vremenu punoga radnog vremena. Tako obračunata plaća može
biti niža od iznosa najniže plaće. U tom slučaju, poslodavac obavlja obračun
doprinosa za obvezna osiguranja na iznos najniže osnovice, nezavisno od visine
plaće koju bi radnik u isplati ostvario. Ako pak radnik poslodavca, obavlja
poslove za više poslodavaca, sve u okviru punog radnog vremena/tjedan, pa zbir
svih radnikovih plaća daje plaću u iznosu najniže osnovice ili više od toga,
osnovica za obračun doprinosa za obvezna osiguranja može biti niža od iznosa
najniže osnovice, tj. plaće koju obračunava poslodavac.

*Plaća = poslovna tajna*

Članak 130.

Visina plaće/radnik u privatnoj praksi Hrvatske smatra se poslovnom tajnom.
Zbog kršenja poslovne tajne iz prethodne stavke ovog članka, poslodavac može s
radnikom raskinuti ugovor o radu na njegovu štetu, primjenjujući institut
izvanrednog otkaza.

***Naknada plaće***

Članak 131.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kada ne radi zbog:
– godišnjeg odmora
– plaćenog dopusta,
– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,
– obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja na koje je upućen od
strane poslodavca,
– obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti
– drugih slučajeva utvrđenih zakonom.
Za vrijeme kada radnik ne radi, kako je navedeno u prethodnom stavku ovog
članka, radnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove prosječne mjesečne
plaće isplaćene u prethodna tri mjeseca, srazmjerno vremenu odsustvovanja s
rada, prema poseb­nom rješenju poslodavca.

Članak 132.

Za vrijeme obustave obavljanja djelatnosti poslodavca, kada se radnik nalazi na
tzv. čekanju za nastavak rada, radnik ima pravo na naknadu plaće u iznosu
najniže plaće.

*Naknada plaće zbog bolovanja*

Članak 133.

Ako je radnik odsutan s rada zbog bolovanja do 42 dana i isplata naknade tereti
sredstva poslodavca, pripada mu naknada plaće:
a) 70% od osnovice ako bolovanje traje do 6 dana,
b) 75% ako bolovanje traje do 30 dana u kontinuitetu,
c) 80% ako bolovanje traje 42 dana u kontinuitetu.
Osnovicu čini iznos prosječno isplaćene plaće po radniku/mjesec ostvarene u
prethodnih 6 mjeseci, računajući na dan nastupa bolovanja.

Pravo radnika na isplatu godišnje nagrade

Članak 134.

Poslodavac će isplatiti radnicima godišnju nagradu u visini najniže plaće iz
članka 129. ovoga Kolektivnog ugovora, uz uvjet da nije poslovao s »gubitkom«.
Poslodavac, obveznik plaćanja poreza iz dohotka posluje s »gubitkom« ako
ostvareni neto dohodak za pokriće troškova svog života, u iznosu koji je
evidentirao u poreznoj prijavi (u grupnoj praksi zbir poreznih prijava
suvlasnika) nije ostvaren u visini, koja se dobije množenjem iznosa prosječne
neto isplaćene plaće radnika u djelatnosti zdravstva/godinu, za prethodnu
godinu, pomnožen s koeficijentom 2,5. Ako je vidljivo da je poslodavac nakon
izvedene računske operacije realizirao veći neto dohodak, koji je dovoljan za
isplatu godišnje nagrade radniku, tada ne posluje s »gubitkom« i u obvezi je
isplatiti 13. plaću radniku/radnicima iz stavka 1. ovog članka. Ako preostali
iznos ne dozvoljava isplatu punog iznosa 13. plaće, poslodavac isplaćuje 13.
plaću srazmjerno manje.
Poslodavac, obveznik plaćanja poreza iz dobiti posluje/ne posluje s »gubitkom«,
polazeći od:
godišnjeg iznosa bruto plaće/radnik u djelatnosti zdravstva RH (objava: Izvješće
Državnog zavoda za statistiku), pa
dobiveni iznos pomnoži s koeficijentom 2,5 za sebe i za svakog suvlasnika (za
grupnu privatnu praksu, ako su radnici),
da bi dobio izvedeni godišnji iznos bruto plaće za »obračun«vlasniku –
suvlasniku (prvi bruto).
Ako se i nakon takvog povećanja troškova plaća za vlasnika/suvlasnike, s
pridodanim troškovima za doprinose »na« plaću – II. bruto iskaže razlika dobiti,
radnici imaju pravo na 13. plaću u visini iz stavka 1. ovog članka, ili
srazmjerno manje.

Članak 135.

Pravo iz prethodnog članka radnik ostvaruje na osnovi posebnog rješenja
poslodavca.
Isplatu godišnje nagrade radnik ostvaruje do kraja travnja tekuće godine, za
prethodnu godinu, nakon što poslodavac saldira ukupni rezultat poslovanja,
mjeren veličinama iz prethodnog članka ovoga Kolektivnog ugovora.

OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

*Zajedničke odredbe za ostvarenje prava radnika na naknade za materijalna prava
iz rada i po osnovi rada*

Članak 136.

Riječi ili sklop riječi u razradi materije ove glave, imaju sljedeće pojmovno
pravno značenje:
■ *osnovica* je novčani iznos određen Pravilnikom o porezu na dohodak/osnova na
kojeg se u isplati, temeljem Zakona o porezu na dohodak ne obračunavaju
doprinosi i porez;
■ *isti poslodavac* je poslodavac radniku, prema odredbama ovoga Kolektivnog
ugovora, tj. poslodavac s kojim je radnik sklopio ugovor o radu, odnosno
poslodavac na kojeg je posebnim ugovorom prenijet ugovor o radu u smislu ZOR-a.

*Otpremnina radniku prilikom odlaska u mirovinu*

Članak 137.

Radniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu prema uvjetima iz
ovoga Kolektivnog ugovora u iznosu do visine osnovice.
Iznos za isplatu otpremnine radniku iz prethodnog stavka uvjetovan je njegovim
brojem godina rada za istog poslodavca, računajući do dana odlaska u mirovinu.
Radnik iz stavka 1. ovog članka ostvaruje pravo na otpremninu najmanje u iznosu
koji se dobije primjenom 2,85% na iznos osnovice, za svaku godinu rada radnika
za istog poslodavca, a najviše do iznosa osnovice.
Ako poslodavac odluči radniku isplatiti otpremninu u većem iznosu od iznosa
osnovice, razlika za isplatu u obračunu slijedi prav­nu sudbinu obračuna plaće
radnika.

*Pomoć radniku ili njegovoj obitelji*

Članak 138.

Radnik ili njegova obitelj ima/ju pravo na pomoć do visine osnovice, na osnovi
rješenja poslodavca u slučaju:
a) smrti radnika
b) smrti supružnika, djeteta i roditelja u skrbi
c) nastanka teške invalidnosti radnika
d) bolovanja dužeg od 90 dana (jednom godišnje).

*Za smrt radnika*

Članak 139.

Obitelj umrlog radnika ima pravo na pomoć najmanje u visini osnovice.

*Za smrt bračnog druga…*

Članak 140.

Radnik u slučaju smrti bračnog druga ima pravo na pomoć u visini od najmanje 50%
od osnovice.

*…i djeteta i/ili roditelja radnika*

Članak 141.

Radnik u slučaju smrti djeteta ili roditelja u skrbi ima pravo na pomoć u visini
od najmanje 25% od osnovice.

*Invalidnosti radnika*

Članak 142.

Radnik, zbog svoje invalidnosti, ima pravo na pomoć u visini od najmanje 30% od
osnovice.
Smatra se da je kod radnika nastupila invalidnost, ako mu je nadležno tijelo
mirovinskog osiguranja utvrdilo stupanj njegove tjelesne invalidnosti najmanje
70%, prema Zakonu o listi tjelesnih oštećenja.

*Bolovanja radnika*
Članak 143.

Radnik u slučaju bolovanja koje traje duže od 90 dana ima pravo na pomoć jednom
godišnje u visini od najmanje 10% od osnovice.

*Troškovi službenog putovanja*

Članak 144.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji, ima pravo na nadoknadu
prijevoznih troškova, troškova noćenja i dnevnica, sve u visini iznosa
osnovice/osnova.
Naknada troškova i dnevnica za službena putovanja u inozemstvo utvrđuju se na
način kako je to regulirano za tijela državne vlasti.
Naknadu za službeno putovanje ostvaruje radnik na osnovi izdanoga putnog naloga
od strane poslodavca.

*Terenski dodatak*

Članak 145.

Za vrijeme rada izvan sjedišta rada poslodavca i izvan mjesta stalnog boravka
radnika, radnik ima pravo na terenski dodatak za pokrivanje povećanih troškova
zbog boravka na terenu, do visine osnovice.
Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li radniku osigurani smještaj,
prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.
Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isključuju.
Terenski dodatak isplaćuje se unaprijed, najkasnije posljednji radni dan u
mjesecu za idući mjesec na osnovi rješenja poslodavca.

*Naknada za odvojeni život*

Članak 146.

Radnici na specijalizaciji, užoj specijalizaciji i radnici koje je poslodavac
uputio na poslijediplomski studij, a sve u kontinuiranom trajanju od 30 dana i
više izvan mjesta stalnog boravka, ostvaruju pravo na naknadu za odvojeni život
do visine osnovice.
Naknada za odvojeni život isključuje terenski dodatak.

*Naknada troškova prijevoza na posao i s posla*

Članak 147.

Ako radnik za dolazak na posao i povratak s posla koristi sredstva prijevoza,
ima pravo na naknadu troškova.
Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla i to samo ako
se koristi sredstvima mjesnoga javnog prijevoza u visini osnovice.
Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla međumjesnim
javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka, u visini osnovice.
Ako radnik mora sa stanice međumjesnoga javnog prijevoza koristiti i mjesni
prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini troškova mjesnoga i međumjesnoga
javnog prijevoza.
Naknada troškova prijevoza iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka isplaćuje se
radniku zajedno s plaćom.

*Korištenje privatnog automobila u službene svrhe*

Članak 148.

Ako je radniku odobreno korištenje privatnog automobila u službene svrhe,
nadoknadit će mu se troškovi u visini koju je utvrdio ministar financija.
Izvješće radnika mora sadržavati podatke koji ukazuju da je rad­nik stvarno
obavljao poslove službenog karaktera, relacije vožnje i broj stvarno prijeđenih
km.
Isplatu naknade odobrava poslodavac na istom ili posebnom aktu.

*Isplata jubilarne nagrade*

Članak 149.

Radnik ima pravo na isplatu jubilarne nagrade za ukupno navršenih 10, 15, 20,
25, 30, 35 i 40 godina radnog staža ostvaren kod istog poslodavca i to najmanje
30 % iznosa osnovice/jubilarni broj godina.
Rješenjem, kojim poslodavac odobrava isplatu, utvrđuje istovremeno i broj ukupno
navršenih godina radnog staža radnika na radu za istog poslodavca, računajući do
31. 12. tekuće godine, nezavisno kada poslodavac obavlja isplatu jubilarne
nagrade.
Istim rješenjem poslodavac može utvrditi i veći postotak za isplatu jubilarne
nagrade u odnosu postotak iz stavka 1. ovog članka, a najviše do 100 % iznosa
osnovice. Ako poslodavac odluči isplatiti veći iznos nagrade od osnovice,
razlika za isplatu slijedi pravnu sud­binu obračuna plaće radnika.

*Isplata pomoći za kupnju poklona djetetu*

Članak 150.

Radniku, roditelju djeteta za koje je nositelj zdravstvenog osiguranja,
poslodavac će isplatiti jednom godišnje sredstva za poklon djetetu mlađem od 15
godina starosti u visini najmanje od 6,66% od osnovice, za svaku godinu života
djeteta, najviše do iznosa osnovice.
Rješenjem, poslodavac utvrđuje visinu iznosa za poklon djetetu. Istim rješenjem
poslodavac može odobriti isplatu za poklon djetetu koji nije nositelj
zdravstvenog osiguranja djeteta.

*Pomoć radniku za štete izazvane elementarnim nepogodama*

Članak 151.

Radnik koji je pretrpio štete na svojoj imovini zbog elementarne nepogode može
ostvariti pomoć za otklon šteta, prema mogućnosti poslodavca u odnosu na visinu
procijenjene štete.
Poslodavac posebnim rješenjem odlučuje da li će ili ne participirati u otklonu
štetnih posljedica na imovini radnika.

*Isplata »božićnice« ili regresa za godišnji odmor*

Članak 152.

Radnik ima pravo na isplatu tzv. »božićnice« ili regres za korištenje godišnjeg
odmora u visini najmanje 2,85% od osnovice, obračunato za svaku godinu rada za
istog poslodavca, u svakoj kalendarskoj godini rada.
Posebnim rješenjem poslodavac utvrđuje iznos »božićnice« ili regresa u svakoj
godini rada radnika, do iznosa kako je utvrđeno u prethodnom stavku ili više od
toga, do iznosa osnovice. Ako poslodavac odluči isplatiti veći iznos za navedenu
osnovu, razlika od iznosa osnovice do isplaćenog iznosa, u isplati slijedi
pravnu sudbinu obračuna plaće radnika.

*Naknada za »uskrsnicu«*

Članak 153.

Radnik ima pravo na dar u naravi/godina, čija je pojedinačna vrijednost do
400,00 kn.
Ako radnik sam bira i kupuje dar, poslodavcu mora prezentirati račun, najmanje
do odobrenog iznosa.

*Prava radnika izvršava poslodavac posebnim rješenjem*

Članak 154.

Poslodavac posebnim rješenjem izvršava prava radnika utemeljena ovom glavom
Kolektivnog ugovora.
Ako poslodavac utvrdi isplatu za pojedino pravo u većem iznosu od osnovice,
razlika većeg iznosa za isplatu, slijedi u obračunu za isplatu pravnu sudbinu
plaće radnika.

PRESTANAK UGOVORA O RADU

Članak 155.

Ugovor o radu sklopljen između poslodavca i radnika prestaje na način kako je
propisano ZOR-om.

*Otkaz ugovora o radu*

Za poslodavca koji zapošljava 20 i manje od 20 radnika

Članak 156.

Poslodavac može otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni otkazni rok
(redoviti otkaz) ako za to ima opravdani razlog, u slučaju:
a) prestanka potrebe za obavljanjem određenog posla zbog gospodarskih, tehničkih
ili organizacijskih razloga (poslovno uvjetovani otkaz),
b) ako radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa,
zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti (osobno uvjetovani otkaz) ili
c) ako radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim
ponašanjem radnika).

Članak 157.

Radnik može otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni otkazni rok ne
navodeći za to razlog.
Za poslodavca koji zapošljava 21 i više od 21 radnika

Članak 158.

Poslodavac koji zapošljava 21 i više radnika može otkazati ugovor o radu iz
istih razloga, kako je navedeno za poslodavca pod 1., uz posebne uvjete kako je
propisano ZOR-om.

***Zajedničke odredbe***

Članak 159.

Odluku o otkazu ugovora o radu poslodavac dostavlja radniku u pismenom obliku.
U odluci iz prethodnog stavka poslodavac mora navesti i obrazložiti razloge
otkaza.
Otkazni rok ugovora o radu, teče od dana dostave odluke o otkazu radniku.
U sudskom postupku poslodavac mora dokazati postojanje razloga za otkaz.
Pojam dostave smatra se dan kada je radnik primio otkaz ugovora o radu.

*Tijek otkaznog roka*

Članak 160.

Otkazni rok ne teče, ako je na dan donošenja odluke o otkazu radnica trudna, ili
koristi porodni dopusti ili koristi dopust za njegu djeteta s težim smetnjama u
razvoju ili koristi pravo na rad sa skraćenim radnim vremenom roditelja, odnosno
posvojitelja ili je radnik na bolovanju i sl. sve kako je propisano ZOR-om.
Ako poslodavac daje otkaz ugovora o radu radnici u uvjerenju da nije trudna u
vrijeme dostave odluke, radnica, da bi istakla prigovor promašene pasivne
legitimacije, mora u roku od 15 dana, od dana dostave otkaza ugovora o radu,
obavijestiti poslodavca o svojoj trudnoći uz prezentaciju odgovarajuće potvrde
ovlaštenog liječnika.
Nabrojene okolnosti u stavku 1. ovog članka ne sprečavaju prestanak ugovora o
radu sklopljenog na određeno vrijeme, istekom vremena na koje je sklopljen.

*Neposredni način dostave*

Članak 161.

U slučaju neposredne dostave odluke o otkazu, radnik svojim potpisom potvrđuje
na samoj odluci prijem odluke, uz naznaku dana, mjeseca i godine prijema.
Ako radnik odbije dostavu odluke, na opisani način kako je navedeno u prethodnom
stavku, poslodavac tu činjenicu registrira zabilježbom na samoj odluci. Ako su
činu dostave odluke bile nazočne druge osobe, u zabilježbi poslodavac navodi i
njihova imena i prezimena, te njihov status i njihov odnos prema poslodavcu.
Dostava odluke o otkazu ugovora o radu na opisani način je pravovaljana, ako je
poslodavac javno obznanio predmet sadržaja odluke, koju pokušava uručiti radniku
(npr. navesti da mu uručuje otkaz ugovora o radu).

*Posredni način dostave*

Članak 162.

Ako se poslodavac odluči na posrednu dostavu odluke o otkazu ugovora o radu,
tada odluku dostavlja na adresu radnika preporučenom poštom s povratnicom ili
posebnom kurirskom dostavom.
Dan dostave odluke o otkazu Ugovora o radu radniku, na opisani način u
prethodnom stavku, smatra se danom prijema pošiljke od strane radnika, kako je
potvrđeno na povratnici ili knjizi – dokumentu dostave i to s njegovim potpisom
ili potpisom njegove ovlaštene osobe.

Članak 163.

Kao mjeru prevencije od mogućnosti da radnik bojkotira prijem pošiljke iz
prethodnog članka, na način, da se ne odazove pozivu HP-a za podizanje pošiljke,
pa tako unedogled, poslodavac može posebnim sporazumom ugovoriti s radnikom
dostavu pismena preko određene osobe u RH.
Sporazum iz prethodnog stavka radnik i poslodavac mogu sklopiti glede određenog
spora koji je već nastao ili glede budućih sporova, koji mogu nastati između
radnika i poslodavca iz radnog odnosa.
Sporazum iz stavka 1. ne mora biti ovjeren u Uredu javnog bilježnika.

Članak 164.

Ugovoreni ili propisani otkazni rok otkaza ugovora o radu radniku teče od dana
dostave otkaza, kako je navedeno u prethodnom članku.
Radniku, koji je u tijeku korištenja prava iz članka 160. Kolektiv­nog ugovora i
kojem je u tom vremenu dostavljen otkaz ugovora o radu, na propisani način,
otkazni rok teče od dana koji se nadovezuje na zadnji dan korištenja navedenog
prava.

Članak 165.

Radniku, kojem je uručen otkaz ugovora o radu, a on nije u tijeku korištenja
jednog od prava navedenih u članka 160. Kolektivnog ugovora, prestaje ugovor o
radu danom isteka otkaznog roka, s tim, da naknadno stečeno pravo prema opisu iz
istog članka Kolektivnog ugovora, radnik ostvaruje prema propisima koji
reguliraju ostvarenje tih/tog prava, bilo na teret poslodavca ili HZZO-a ili MO
ili..... (na primjer prava iz zdravstvenog osiguranja i sl.).

*Dokazivanje opravdanog otkaza*

Članak 166.

Poslodavac koji otkazuje ugovor o radu, mora dokazati postojanje opravdanog
razloga za otkaz.
Poslodavac koji je zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga
otkazao radniku – poslovno uvjetovani otkaz, ne smije 6 mjeseci na istim
poslovima zaposliti drugog radnika.

*Otkaz ugovora poslodavcu*

Članak 167.

Radnik može poslodavcu otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni otkazni
rok, ne navodeći za to razlog/e.

*Otkaz ugovora o radu uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika*

Članak 168.

Poslodavac, koji zapošljava 20 i manje od 20 radnika i poslodavac koji
zapošljava 21 i više od 21 radnika, može otkazati radniku ugovor o radu za
učinjene tzv. lakše povrede radnih obveza, ili tzv. otkaz uvjetovan skrivljenim
ponašanjem radnika (redoviti otkaz ugovora o radu), ako:
1. radnik učestalo zakašnjava na posao,
2. radnik učestalo napušta sjedište rada poslodavca prije isteka propisanoga
radnog vremena,
3. radnik napušta radno mjesto tijekom radnog vremena bez odobrenja ili iz
neopravdanih razloga,
4. ako se neuljudno ponaša prema, kolegama radnicima, poslov­nim partnerima
Poslodavca, kupcima i tome sl.,
5. radnik ne izvršava obvezne upute poslodavca iz Zakona o radu, za rad radnika
u skladu s naravi i vrstom rada,
6. radnik ne održava čistoću i urednost radnog mjesta i sredstava rada,
7. radnik neopravdano izostane s posla 1 dan,
8. radnik ne obavijesti poslodavca ili ovlaštenu osobu poslodavca o
spriječenosti dolaska na posao u roku od 24 sata, računajući od dana nastanka
osnova,
9. radnik ne vodi ili neuredno vodi propisane evidencije, na način i po postupku
kako mu je naredio poslodavac u okviru poslova radnog mjesta,
10. radnik ne koristi propisana zaštitna sredstva,
11. radnik ne obavi propisane preglede u roku koji se nadovezuje na rok upisan u
sanitarnoj iskaznici.
12. radnik ne obavi cijepljenje, ako je isto propisano ili određeno od strane
poslodavca (tetanus, virusni hepatitis, itd.),
13. se radnik ne pridržava uputa proizvođača sredstava rada za ispravno
korištenje tih sredstava.
14. radnik, koji pokuša spolno uznemiriti drugog radnika riječima, pokretom,
gestom ili sl.
15. radnik koji je došao u posjed intimnih fotografija drugog radnika, te slike,
bez njegovoga znanja ili ovlaštenja prezentira drugim radnicima.
Protupravno ponašanje radnika i njegovu izjavu u odnosu na optužbu, u smislu
odredbi prethodnog stavka, poslodavac registrira u pismenoj formi (dokument),
kao dokaz da je saslušao radnika na okolnost presumpcije njegovog protupravnog
ponašanja.
Ako radnik odbije dati izjavu o njegovom navodnom protuprav­nom ponašanju, tu
činjenicu poslodavac evidentira na istom dokumentu, kao svoju zabilježbu, uz
naznaku vremena, kada je pokušao ishoditi od zaposlenika njegovu izjavu. Ako
je/su tom činu bila/bile nazočna/ne osoba ili druge osobe, poslodavac navodi
njihova imena, prezimena i njihov status u odnosu na poslodavca i radnika.

*Obveza poslodavca upozoriti radnika na posljedice njegovoga protupravnog
ponašanja*

Članak 169.

Ako je radnik učinio povredu radne dužnosti iz prethodnog članka, bez obzira da
li se je radnik izjasnio o razlozima činjenja/propuštanja dužne pažnje, što je
rezultiralo opisanom povredom radne dužnosti, poslodavac može radniku uručiti
pismenu opomenu.
Broj pismenih opomena/radnik, prije nego se poslodavac odluči na otkaz ugovora o
radu, zavisi od težine/opisa povreda radne dužnosti.
U svakoj pismenoj opomeni ili zapisniku o saslušanju radnika, na okolnost
utvrđivanja ponovnog činjenja povrede radne dužnosti, poslodavac je dužan
upozoriti radnika na moguće posljedice takvog činjenja, tj. na otkaz ugovora o
radu zbog skrivljenog ponašanja radnika.
U ugovoru o radu ili u posebnoj pisanoj odluci, poslodavac obrnutim načinom,
radniku prezentira njegove obveze rada/ponašanja, u odnosu na propisani opis
povrede radne dužnosti. Na taj način, poslodavac još jednom, na neposredan i
trajan način, bona fide, skreće pozornost radniku na moguće posljedice, ako neće
obavljati poslove u duhu utvrđenih standarda.

*Skraćenje otkaznog roka*

Članak 170.

Radniku kojem se ugovor o radu otkazuje zbog kršenja obveza iz radnog odnosa, za
osnove iz stavka 1. prethodnog članka, zakonski otkazni rok utvrđuje se u dužni
pripadajućega otkaznog roka.

*Izvanredni otkaz ugovora o radu*

Članak 171.

Poslodavac i radnik imaju opravdani razlog za otkaz ugovora o radu sklopljen na
neodređeno ili određeno vrijeme, bez obveze poštivanja propisanoga ili
ugovorenoga otkaznog roka (izvanredni otkaz), ako nastavak radnog odnosa radnika
za poslodavca nije moguć, zbog učinjene osobito teške povrede obveze iz radnog
odnosa, kao npr.:
1. neizvršavanje, nesavjesno, nepravodobno ili nemarno izvršavanje radnih
obveza,
2. nezakoniti rad ili propuštanje poduzimanja mjera ili radnji na koje je radnik
ovlašten radi sprečavanja nezakonitosti,
3. nezakonito raspolaganje sredstvima poslodavca (krađa novca ili potrošnog
materijala ili sitnog inventara i sl.),
4. nesvrsishodno i neodgovorno korištenje sredstava rada i nakon upozorenja koje
je imalo za posljedicu kvar, ubrzano habanje i tome sl.,
5. nepoduzimanje radnji, koje je poslodavac dužan poduzeti u okviru svojih
ovlaštenja s negativnim reperkusijama na prava radnika,
6. neizvršavanje obveza radnika iz domene zaštite na radu, zaštite od požara,
sprečavanje eksplozija, štetnih djelovanja otrovnih i drugih opasnih tvari, kao
što su da radnik:
\* ne radi s dužnom pažnjom i na način kojim ne ugrožava svoj život ili zdravlje,
kao zdravlje i život i drugih radnika, te sigurnost opreme i uređaja;
\* ne pristupi svim organiziranim mjerama i postupcima edukacije, organizirane sa
svrhom da bi radnik što bolje upoznao uvjete i opasnosti rada, na svakom radnom
mjestu;
\* se ne pridržava propisanih i priznatih mjera zaštite na radu, kao npr., kada
odbije cijepljenje, koje je propisano kao obvezno za zdravstvenog radnika;
\* se ne pridržava uputa proizvođača sredstava rada za ispravno korištenje tih
sredstava;
\* ne obustavi rad ili korištenje strojeva i uređaja, ako utvrdi bilo kakvu
sumnju glede postojanja opasnosti za rad na siguran način;
\* ne koristi osobna zaštitna sredstva, koja su mu povjerena na uporabu i
rukovanje;
\* ne upozori neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima,
opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i neredovite
pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu oštetiti, uništiti određenu
opremu ili ugroziti život i zdravlje radnika;
\* ne upozna poslodavca ili nadležnog liječnika kod zasnivanja radnog odnosa i u
tijeku rada, na tjelesne nedostatke ili bolesti koje mogu kod obavljanja
određenih poslova uzrokovati posljedice po život ili zdravlje radnika ili njegov
okoliš;
\* ne ovlada znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na siguran
način;
\* se ne podvrgava provjeri da li obavlja rad i pod utjecajem alkohola, drugih
sredstava ovisnosti ili je bolestan, ako poslodavac to od radnika zatraži;
\* ne pristupi zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima na koje je upućen
od poslodavca;
\* ne pristupi praktičnoj provjeri stečenih znanja za rad na siguran način za
svaku vrstu poslova na radilištu (ordinaciji, laboratoriju, dijagnostičkoj
jedinici, ljekarni, galenskom laboratoriju, stanu pacijenta, podružnici i dr.)
na način i po postupku, kako je propisano zakonskim propisima;
\* se ne pridržava pisanih uputa poslodavca glede obavljanja pojedinih vrsta
poslova ili korištenja strojeva i uređaja;
7. drsko i arogantno ponašanje prema poslodavcu i drugim osobama, kao i
poslodavca prema radniku,
8. zloporaba položaja i prekoračenja danog ovlaštenja,
9. odbijanje izvršenja naloga izdanog od strane poslodavca ili ovlaštene osobe,
ako za to ne postoje opravdani razlozi na strani radnika,
10. neovlaštena posluga sredstvima rada koja radnik koristi u procesu rada za
poslodavca, za svoje ili tuđe potrebe, a koja mu stoje na raspolaganju pri
izvršenju radnih zadaća za poslodavca,
11. iznošenje poslovnih podataka iz dnevnih, mjesečnih ili godišnjih izvješća
poslodavca, kao npr. podataka o prometu, troškovima poslovanja, poslovnim
partnerima, radnicima i drugim osobama koje obavljaju poslove za poslodavca,
rezultatima poslovanja i slično, sve kao izraz odavanja poslovne tajne
poslodavca;
12. iznošenje podataka iz osobnog statusa pacijenta, korisnika usluga poslodavca
ili podataka iz anamneze i statusa pacijenta koje su svi zdravstveni djelatnici
dužni čuvati kao profesionalnu tajnu i koja je za odavanje sankcionirana kao
kazneno djelo temeljem članaka 132. Kaznenog zakona;
13. samovoljno korištenje nekih prava iz rada i po osnovi rada od strane
radnika, kršeći pri tome svjesno ili nesvjesno propisani način, kao npr. pravo
na godišnji odmor, stanku (dnevni odmor) i sl.
14. dolazak na posao u pijanom stanju, pod utjecajem droge ili drugih opojnih
sredstava,
15. konzumiranje alkohola ili opijata na radnom mjestu,
16. izazivanje tuče i nereda i svako drugo nedolično ponašanje, koje šteti
ugledu poslodavca,
17. zloporaba prava korištenja bolovanja (ako radnik obavlja druge poslove
umjesto da se liječi, miruje i tome sl., što je primjereno naravi njegove
bolesti),
18. svaki oblik seksualnog uznemiravanja drugog radnika, kao npr. diranje,
izazovno i vulgarno nagovaranje na seks,
19. prisila ili ozbiljna prijetnja učinjena drugom radniku s namjerom pristanka
na seks, prema obilježjima prijetnje iz KZ-a,
20. spolni snošaj učinjen pod pritiskom i zloporabom radnog mjesta/ovlaštenja
radnika prema radniku,
21. činjenje bludnih radnji prema radniku s namjerom da potakne njegovu maštu i
da ga navede na seks,
22. nije obavijestio poslodavca o privremenoj nesposobnosti za rad u roku od 48
sati, računajući od dana nastanka osnova nesposobnosti,
23. ne prezentira dokaz izabranog doktora opće medicine o nesposobnosti za rad u
roku kako je propisano Zakonom o radu,
24. neopravdano izostane s posla 2 dana u kontinuitetu,
25. neopravdano izostane s posla do 2 dana u jednom mjesecu,
26. ponovi lakše povrede radnih obveza iz članka 168. ovoga Kolektivnog ugovora
2 do 3 puta,
27. radi za drugog poslodavca suprotno pravilima o zakonskoj zabrani utakmice iz
ZOR-a
28. obavlja i druge slične radnje ili propuste dužnih radnji.
Ugovor o radu može se izvanredno otkazati samo u roku od 15 dana od dana kada je
povreda učinjena ili od dana saznanja za činjenicu na kojoj se izvanredni otkaz
temelji.

*Naknada štete za izvanredni otkaz*

Članak 172.

Stranka ugovora o radu koja izvanredno otkaže ugovor o radu ima pravo od druge
stranke koja je kriva za otkaz tražiti naknadu štete zbog neizvršenja ugovorom o
radu preuzetih obveza.

*Otkaz ugovora o radu s ponudom izmijenjenog ugovora*

Članak 173.

Ako poslodavac iz ovoga Kolektivnog ugovora ponudi radniku izmjenu uvjeta iz
sklopljenog ugovora o radu, a radnik odbije njegovu ponudu, poslodavac može
realizirati svoju namjeru na način da radniku dade otkaz važećeg ugovora o radu,
ali s ponudom novog ugovora s izmijenjenim uvjetima.
O ponudi za sklapanje ugovora iz prethodnog stavka, radnik se mora izjasniti u
roku koji odredi poslodavac, a koji ne smije biti kraći od 8 dana.
U slučaju otkaza ugovora o radu prema odredbama stavka 1. ovog članka, otkazni
rok iz ZOR-a teče za radnika od dana kad je radnik priopćio poslodavcu svoje
odbijanje ponude za sklapanje ugovora o radu pod izmijenjenim uvjetima, ili ako
se radnik nije izjasnio o primljenoj ponudi u istom roku, ili se radnik izjasnio
nakon isteka postavljenog mu roka.
Ako radnik odbije ponudu poslodavca i ne potpiše novi ponuđeni ugovor u
postavljenom roku, primjenjuju se prema radniku odredbe odluke o otkazu ugovora
o radu, sa svim pravnim posljedicama.
Ako radnik i prihvati ponudu poslodavca iz stavka 1. ovog članka, on svejedno
zadržava pravo da pred nadležnim sudom osporava dopuštenost takve izmjene
ugovora o radu.

*Otkazni rok/rokovi*

Članak 174.

Za otkaz ugovora o radu radniku u smislu odredbi ovoga Kolektivnog ugovora
poslodavac primjenjuje zakonski otkazni rok utvrđen u ZOR-u, ako poslodavac i
radnik nisu ugovorili otkazni rok, osim za izvanredni otkaz ugovora o radu.
Kad ugovor o radu otkazuje radnik, otkazni rok, glede trajanja je identičan roku
iz prethodnog stavka, osim ako radnik otkazuje ugovor o radu iz razloga
zasnivanja radnog odnosa sa poslodavcem u drugom mjestu, koje je udaljeno
najmanje 50 km od mjesta sjedišta rada poslodavca, i tada iznosi 30 dana.

*Otpremnina*

Članak 175.

Svakom radniku, kojemu poslodavac otkazuje ugovor o radu, a razlog otkaza nije
skrivljeno ponašanje radnika ili izvanredni otkaz, pripada otpremnina, ako je
proveo na radu kod istog poslodavca najmanje 2 godine.
Radnik iz prethodnog stavka, za svaku navršenu godinu rada za istog poslodavca
stječe pravo na otpremninu u iznosu od najmanje 1/3 prosječne mjesečne plaće
koju je ostvario u 3 mjeseca prije prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu
godinu rada kod tog poslodavca, s tim, da ukupan iznos otpremnine ne može biti
veći od 6 prosječnih mjesečnih plaća radnika, koje je ostvario\* u 3 mjeseca
prije prestanka ugovora o radu.
Odlukom poslodavca ili ugovorom o radu, poslodavac i radnik mogu ugovoriti i
veći ukupan iznos otpremnine, u odnosu na iznos, kako je navedeno u prethodnom
stavku.
Otpremninu iz prethodne stavke ovog članka poslodavac isplaćuje radniku u roku
od 15 dana, računajući od dana konačnosti odluke o otkazu ugovora o radu.

Članak 176.

Ako poslodavac otkazuje radniku ugovor o radu, koji ujedno obnaša i poslove s
posebnim ovlaštenjima u procesu rada po ugovoru o službi, pa za i takav rad
radnik ostvaruje plaću, u smislu odredbi ovoga Kolektivnog ugovora, osnovicu za
utvrđivanje otpremnine čini samo plaća radnika prema ugovoru o radu svedena na
iznos plaće za puno radno vrijeme.

ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 177.

Ako radnik, koji obavlja poslove po ugovoru o radu za poslodavca iz članka 1.
ovoga Kolektivnog ugovora smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz
radnog odnosa, pa tako i u slučaju otkaza ugovora o radu, može u roku od 15
dana, računajući od dana dostave rješenja ili odluke kojom je povrijeđeno
njegovo pravo, zahtijevati od poslodavca ostvarenje tog prava.
Ako poslodavac svojom odlukom potvrdi prvostupanjsko rješenje ili odluku ili ne
uzme u razmatranje zahtjev radnika u roku od 15 dana, računajući od dana dostave
zahtjeva (šutnja poslodavca), radnik ima pravo u sljedećem roku od 15 dana
tražiti zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom.
Zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom ne može zahtijevati radnik koji
prethodno nije poslodavcu podnio zahtjev za zaštitu svog prava.
Propust radnika da zahtijeva naknadu štete ili drugo novčano potraživanje iz
radnog odnosa u rokovima iz ovog članka, ne može imati za posljedicu gubitak
prava na potraživanje.

*Mirenje*

Članak 178.

Mirenje, prema odredbama ovoga Kolektivnog ugovora je svaki postupak, u kojem
poslodavac i radnik nastoje sporazumno riješiti svoj spor, uz pomoć jednog ili
više izmiritelja, koji strankama pomažu postići nagodbu.
Izmiritelj je osoba ili više osoba, koja/e na temelju sporazuma stranaka provode
postupak mirenja.
Postupak mirenja obavlja se u Udruzi, kao organizatoru mirenja.

Članak 179.

Za pokretanje mirenja nije potrebno prethodno sklapanje sporazuma, već može
početi i samim prihvatom prijedloga za pokretanje postupka mirenja, koji u
pismenom obliku, jedna stranka dostavlja drugoj stranci.
Rok za izjašnjenje kontra stranke je 15 dana.

Članak 180.

Pravna pravila propisana za imenovanje izmiritelja, postupak mirenja, sve do
faze sklapanja nagodbe, pravnu snagu nagodbe prema strankama, glede prava i
obveza izmiritelja, prezentacije dokaza u postupku mirenja i druga pravna
pravila iz Zakona o mirenju, primjenjuju se i glede mirenja između poslodavca i
radnika, za sporove nastale iz izvršenja odredbi ovoga Kolektivnog ugovora.

*Sudska zaštita radnika u slučaju otkaza ugovora o radu*

Članak 181.

Ako sud utvrdi da otkaz ugovora o radu poslodavca nije dopušten, utvrdit će da
radni odnos nije ni prestao, pa će narediti vraćanje radnika na posao.
Radnik može u tijeku postupka pred sudom tražiti da ga sud privremeno, do
okončanja spora vrati na posao (privremena mjera).
Ako sud utvrdi, da otkaz poslodavca nije dopušten, a radniku nije prihvatljivo
nastaviti radni odnos, sud će na zahtjev radnika odrediti dan prestanka radnog
odnosa i dosuditi mu naknadu štete u iznosu najmanje 3, a najviše 18 prosječnih
mjesečnih plaća tog radnika isplaćenih5 u prethodna 3 mjeseca, ovisno o trajanju
radnog odnosa, starosti radnika, te obvezama uzdržavanja koje terete radnika,
sve sukladno ZOR-u.

*Zastupanje poslodavca i radnika u radnim sporovima*

Članak 182.

Poslodavac može pisanom punomoći ovlastiti radnika Udruge, da ga prema radniku s
kojim je u sporu radi ostvarivanja njegovih prava i obveza iz radnog odnosa ili
u svezi s radnim odnosom izvansudski zastupa.
Isto pravo ima i radnik poslodavca da ga u izvansudskom postupku zastupa radnik
Sindikata ili fizička osoba odgovarajućih kvalifikacija koja nema status radnika
Sindikata.

Članak 183.

Poslodavac koji zapošljava 21 i više radnika dužan je, glede izvršenja odredbi
ovoga Kolektivnog ugovora savjetovati se sa sindikalnim povjerenikom o:
1. uvođenju nove tehnologije za rad poslodavca,
2. promjeni u organizaciji i načinu rada,
3. planu godišnjih odmora radnika poslodavca,
4. rasporedu radnog vremena,
Sindikalni povjerenik iz prethodne stavke je radnik koji sam obavlja poslove za
poslodavca ili radnik koji je između više radnika istog poslodavca izabran za
sindikalnog povjerenika. Sindikalni povjerenik temeljem ZOR-a, zamjenjuje
Radničko vijeće u njegovoj nadležnosti.

*Zabrana otkaza ugovora o radu*

Članak 184.

Za vrijeme verificirane trudnoće, korištenja porodnog dopusta, korištenja prava
na rad sa skraćenim radnim vremenom radnika, ili drugog roditelja, odnosno
posvojitelja i dr. iz. ZOR-a, poslodavac ne može otkazati ugovor o radu takvoj
osobi.
Ugovor o radu poslodavac ne može otkazati ni radniku koji je pretrpio ozljedu na
radu ili je obolio od profesionalne bolesti dok je privremeno nesposoban za rad
zbog liječenja ili oporavka.
Zabrana iz prve i druge stavke ovog članka ne utječe na prestanak ugovora o radu
sklopljenog na određeno vrijeme.
Verificirana trudnoća je i trudnoća kada je radnik u roku od 15 dana, računajući
od dana dostave otkaza obavijestio poslodavca o činjenici trudnoće s tim, da
pridonese odgovarajuću potvrdu ovlaštenog liječnika ili drugoga ovlaštenoga
tijela.
Ako je poslodavac radniku na radu uručio otkaz ugovora o radu, na način kako je
propisano ovom Kolektivnim ugovorom, pa su nakon toga na strani radnika
nastupile okolnosti iz stavke 1. ovog članka, otkaz ugovora o radu je
pravovaljan.
Nakon prestanka radnog odnosa, radnik iz prethodnog stavka ostvaruje prava
osigurane osobe kojoj je prestao radni odnos u sadržaju, roku, na način i po
postupku sukladno propisima iz zdravstvenog i mirovinskog osiguranja, te propisa
o zapošljavanju.

*Prijenos ugovora o radu na novog – istog poslodavca*

Članak 185.

Ako poslodavac promjeni statusni oblik svoje djelatnosti, na primjer iz statusa
bilo kojeg oblika privatne prakse u status zdravstvene ustanove ili trgovačkog
društva ili status ljekarničke ustanove, tj. iz statusa fizičke osobe koja
obavlja registriranu djelatnost u djelatnost zdravstvene ustanove ili trgovačkog
društva – pravne osobe tako, da je pravna osoba sljednik njegovoga prethodnog
vlasništva i oblika registrirane djelatnosti, temeljem čega zadržava prethodno i
eventualno povećava svoje vlasništvo, poslodavac je pravni sljednik prethodnog
oblika vlasništva, pa se slijedom toga i svi ugovori o radu njegovih radnika
prenose na njega, za njih »novog« poslodavca.
Prava radnika utemeljena ovim Kolektivnim ugovorom za koja se obim prava veže za
rad za istog poslodavca, u slučajevima kako ja opisano u prethodnom stavku,
radnici zadržavaju kontinuitet trajanja radnog staža bez prekida.

DJELOVANJE I UVJETI RADA SINDIKATA

*Poslodavac koji zapošljava 21 i više radnika*

Članak 186.

Radnici na radu kod poslodavca koji zapošljava 21 i više radnika imaju pravo
tajnim glasanjem izabrati jednog ili više svojih predstavnika u Radničko vijeće,
koji će ih zastupati kod poslodavca u zaštiti i promicanju njihovih prava i
interesa.
Broj članova Radničkog vijeća prema broju radnika poslodavca utvrđen je Zakonom
o radu.

*Radničko vijeće i sindikalni povjerenik*

Članak 187.

Ako Radničko vijeće nije izabrano, sva njegova ovlaštenja i prava preuzima jedan
ili više sindikalnih povjerenika (sindikalno vijeće), o čemu odlučuju članovi
sindikata – radnici tog poslodavca.
Broj sindikalnih povjerenika, s pravima iz prethodnog stavka, ne može biti veći
od broja članova Radničkog vijeća iz ZOR-a.
Sindikalnog povjerenika koji ima ovlasti Radničkog vijeća temeljem ZOR-a, u
dijelu tih ovlasti zamijenit će sindikalni predstavnik koji nije zaposlen kod
istog poslodavca pod uvjetom da je radnik – sindikalni povjerenik obavijestio
svog poslodavca o toj osobi.
Sindikalni predstavnik iz prethodne stavke mora biti radnik poslodavca iz članka
1. ovoga Kolektivnog ugovora.
Sindikalni povjerenik, odnosno sindikalni predstavnik, kada obavljaju poslove iz
nadležnosti Radničkog vijeća, imaju pravo na naknadu plaće u skladu s odredbama
ovoga Kolektivnog ugovora.

Članak 188.

Kada sindikalni povjerenik odnosno sindikalno vijeće zamjenjuje Radničko vijeće
ima pravo zatražiti mišljenje stručnjaka o poslovima iz djelokruga primjene
ZOR-a i ovoga Kolektivnog ugovora.

*Obveze poslodavca prema Radničkom vijeću*

Članak 189.

Poslodavac se obvezuje da neće svojim djelovanjem onemogućiti sindikalni rad
sindikalnog povjerenika, sindikalno organiziranje i pravo radnika da postane
članom sindikata.

Članak 190.

Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku omogućiti
aktivnosti u razumnoj mjeri u svrhu obnašanja njegove dužnosti, te uvida u
podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem i zaštitom prava zaposlenika.
Poslodavac također treba sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku osigurati
informacije koje su bitne za gospodarski položaj zaposlenika kao što su
prijedlozi odluka o primjeni ZOR-a i ovog Ugovora kojima se reguliraju prava i
obveze iz radnog odnosa, te prijedlozi poslovnih i razvojnih odluka, koje utječu
na ekonomski i socijalni položaj radnika.
Poslodavac je dužan primiti na razgovor sindikalnog povjerenika, odnosno
sindikalnog predstavnika, po mogućnosti odmah, a najkasnije u roku od tri dana
od podnijetog zahtjeva za prijem.
Poslodavac je dužan u pismenoj formi odgovoriti na svaki dopis sindikalnog
povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika.
Sindikalni povjerenik, odnosno sindikalni predstavnik ima i druga prava određena
ovim Ugovorom ili zakonom.
Prava iz prethodnih stavaka ovog članka pripadaju jednako sindikalnom
povjereniku kao i sindikalnom predstavniku uključujući i one koji nisu zaposleni
kod tog poslodavca.
Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja sindikalne dužnosti te
službenog puta u svezi s tom dužnosti smatra se ozljedom na radu kod poslodavca.

*Obveza Sindikata prema poslodavcu*

Članak 191.

Sindikat se obvezuje da će svoje sudjelovanje provoditi sukladno Ustavu,
konvencijama iz rada, zakonima i ovom Kolektivnim ugovorom.

Članak 192.

Čelnik sindikata koji je na tu funkciju izabran iz radnog odnosa kod poslodavca,
a koju obavlja profesionalno, ima se pravo nakon prestanka te funkcije vratiti
na iste poslove, a ako tih poslova više nema, onda na odgovarajuće poslove u
okviru njegove stručne spreme.
O namjeri povratka na rad, osobe iz stavka 1. ovoga članka trebaju obavijestiti,
poslodavca u roku od 30 dana od prestanka funkcije.

ZAŠTITA RADNIKA NA RADU I U SVEZI S RADOM

*Načela*

Članak 193.

Poslodavci iz članka 1. Kolektivnog ugovora, prava i obveze između poslodavca i
radnika koja proizlaze iz domene zaštite na radu, prema pozitivnim zakonskim
propisima, reguliraju ovim Kolektivnim ugovorom.
Poslodavac, fizička ili pravna osoba u djelatnosti zdravstva u privatnoj praksi
Hrvatske, dužan je pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate,
mjesto rada i pristup mjestu rada, te organizirati rad, na način, koji osigurava
zaštitu života i zdravlja radnika u skladu s posebnim zakonima i drugim
propisima i naravi posla koji radnik obavlja.

Članak 194.

Poslodavac je dužan upoznati radnika s opasnostima posla koji obavlja.

Članak 195.

Poslodavac je dužan osposobiti radnika za rad na način koji osigurava zaštitu
života i zdravlja radnika, te sprječava nastanak nesreća.

Članak 196.

Ako su ovim Kolektivnim ugovorom za rad radnika određeni posebni uvjeti za
zasnivanje radnog odnosa, poslodavac može sklopiti ugovor o radu samo s onim
radnikom, koji ispunjava te posebne uvjete.

*Broj radnika poslodavca uvjetuje njegovu organizaciju rada*

Članak 197.

Poslodavci iz članka 1. ovoga Kolektivnog ugovora razvrstavaju se u četiri grupe
poslodavaca glede primjene njihovih obveza iz domene zaštite na radu i to:
1. poslodavac, koji zapošljava više od 250 radnika npr. mora: ustrojiti službu
za zaštitu na radu sukladno broju zaposlenih (uvjeti propisani Pravilnikom…
»Narodne novine«, br. 127/98.), te stupnju opasnosti koji je utvrđen procjenom.
Poslodavac ove grupe poslodavaca donosi procjenu opasnosti u smislu članka 18.
stavak 3. Zakona o zaštiti na radu »Narodne novine« br. 59/96., 94/96 i 114/03.
(u daljnjem tekstu: Zakon), na način, kako je propisano Pravilnikom…… »Narodne
novine«, br. 48/97. i drugo, kako je utvrđeno istim Zakonom.
2. poslodavac, koji zapošljava više od 50 radnika, a manje od 250 radnika npr.
mora: zaposliti jednog ili više stručnjaka za zaštitu na radu, izraditi procjenu
opasnosti, kao što je navedeno za prethodnu točku i drugo utvrđeno posebnim
zakonom.
3. poslodavac, koji zapošljava 21 i više radnika, a manje od 50 radnika mora: u
pisanom obliku utvrditi organizaciju provedbe zaštite na radu, pravila zaštite,
te prava, obveze i odgovornosti njegovih ovlaštenika i radnika, u dijelu u kojem
ta pitanja nisu uređena posebnim zakonom i propisima donesenim na temelju istog
Zakona, te Kolektivnim ugovorom i Ugovorom o radu;
4. poslodavac, koji zapošljava do 20 radnika – nije obvezan postupiti, kako je
navedeno u prethodnoj točki. Zaštitu na radu provodi prema odredbama ovoga
Kolektivnog ugovora, posebnog zakona i svojih uputa.

*Upute za rad na siguran način*

Članak 198.

Poslodavac je dužan posebnim pisanim uputama osigurati provedbu procesa rada u
skladu s propisima zaštite na radu.
Upute poslodavca moraju biti istaknute na mjestu rada, radi njihovog korištenja.

*Razrada obveza za poslodavca koji zapošljava 20 i manje od 20 radnika*

Članak 199.

Poslodavac, fizička osoba, koji zapošljava 20 i manje od 20 radnika, samostalno
svojom posebnom odlukom utvrđuje svoj organizacijski ustroj, organizacijske i
radne dijelove, strukturu zanimanja i uvjete koje radnici moraju ispunjavati za
obavljanje pojedinih poslova, ako to zakonom ili drugim propisom nije drugačije
propisano, a poslodavac pravna osoba, posebnim pravilnikom.
Poslodavac, pravna osoba fond sati rada i broj radnika za svako radno mjesto
utvrđuje Planom/godinu ili za dulje vremensko raz­doblje.
Pravilnikom iz stavka prvog, poslodavac – pravna osoba utvrđuje uvjete koje mora
ispunjavati radnik za radno mjesto, kao i uvjete za ona radna mjesta koja su
posebnim propisima utvrđena kao radna mjesta na kojima je u procesu rada radnik
eksponiran na moguće štete po zdravlje. Za takva radna mjesta poslodavac može
zaključiti ugovor o radu samo s onim radnikom, koji ispunjava te posebne uvjete.

*Osposobljavanje radnika za rad na siguran način*

Članak 200.

Ako je poslodavac postupio na opisani način u prethodnom članku i utvrdio
posebne uvjete za rad radnika na radnom mjestu, pored općih uvjeta, tada on ne
smije dozvoliti samostalno obavljanje poslova radniku/cima koji ne ispunjava
tako utvrđene posebne uvjete.
Posebni uvjeti za radna mjesta zdravstvenih radnika utvrđeni su ovim Kolektivnim
ugovorom.
Radnika/ke, koji ne zadovoljavaju propisanu zdravstvenu sposobnost i koji
prethodno nije/su osposobljen/ni da obavlja/ju poslove s posebnim uvjetima rada,
poslodavac ne smije rasporediti na takvo radno mjesto, jer bi u protivnom
ugrozio ili mogao ugroziti život i zdravlje samog radnika, te život i zdravlje
drugih radnika i korisnika usluga poslodavca.
Radnicima, koji zadovoljavaju zdravstvene uvjete za rad na radnim mjestima s
posebnim uvjetima rada, ali koji još nisu osposobljeni za rad na siguran način
(tečaj zaštite na radu), poslodavac mora osigurati rad pod nadzorom radnika,
koji je osposobljen za takav rad, na propisani način.

*Provjeravanje zdravstvene sposobnosti tijekom rada*

Članak 201.

Radnik, koji obavlja poslove s posebnim uvjetima rada, obvezan je i tijekom
konzumacije radnog odnosa provjeravati svoju zdravstvenu sposobnost za daljnji
rad na tim poslovima, u propisanim rokovima.
Zbog naprijed navedenih okolnosti, zasnivanje radnog odnosa na neodređeno
vrijeme za takva radna mjesta je de facto zasnivanje s raskidnim uvjetom.

*Osposobljavanje radnika za rad na siguran način*

Članak 202.

Osposobljavanje radnika za rad na siguran način je za poslodavca kontinuirani
proces, da bi izvršio obvezu iz zaštite na radu propisane ovim Kolektivnim
ugovorom i to prije:
\* početka rada radnika na radnom mjestu ili;
\* promjene uvjeta mjesta rada radnika u odnosu na radno mjesto u tijeku procesa
rada ili;
\* premještanja radnika na drugo radno mjesto.

Članak 203.

Poslodavac donosi Program osposobljavanja za rad na siguran način zavisno od
obilježja rada na radnom mjestu prema zanimanju radnika, ako zapošljava više od
10 radnika, na najmanje 2 radna mjesta.

***Zaštita života i zdravlja radnika***

*Održavanje postrojenja, uređaja, opreme….*

Članak 204.

Poslodavac je dužan održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada i
pristup mjestu rada, te organizirati rad na način koji osigurava zaštitu života
i zdravlja radnika.
Koja postrojenja, uređaje, opremu i alate te mjesto rada iz prethodnog stavka je
poslodavac dužan održavati i na koji način i u kojim rokovima, propisano je ovim
Kolektivnim ugovorom, odlukama poslodavca – fizičke osobe, ili pravilima zaštite
na radu poslodavca – pravne osobe.
Poslodavac je dužan opskrbiti radnika s dovoljnom količinom i odgovarajućom
vrstom zaštitnih sredstava za rad na radnom mjestu.

*Procjena opasnosti*

Članak 205.

Poslodavac, koji zapošljava više od 20 radnika, dužan je izraditi Procjenu
opasnosti na mjestima rada i u radnom okolišu za rad radnika pri obavljanju
poslova radnog mjesta, kao sastavni dio ovoga Kolektivnog ugovora (zamjenjuje
pravila o zaštiti na radu), prema posebnim propisima.

*Uvjeti za zasnivanje radnog odnosa za radna mjesta s posebnim uvjetima rada*

Članak 206.

Osim općih uvjeta za zasnivanje radnog odnosa, radnici, koji obavljaju ili bi
trebali obavljati poslove s posebnim uvjetima rada za poslodavca, moraju
ispunjavati još i posebne uvjete u pogledu:
\* dobi života,
\* spola;
\* stručnih sposobnosti;
\* zdravstvenog stanja;
\* tjelesnog ili psihičkog stanja (u daljnjem tekstu: zdravstveno stanje);
\* psihofizioloških i psihofizičkih sposobnosti (u daljnjem tekstu: psihička
sposobnost).

*Poslovi s posebnim uvjetima rada u djelatnosti privatnog zdravstva RH*

Članak 207.

Poslovi s posebnim uvjetima rada taksativno su nabrojeni u članku 3. točka 18.
Pravilnika o poslovima s posebnim uvjetima rada (»Narodne novine«, br. 5/84.,
koji je preuzet kao republički propis temeljem Zakona…… »Narodne novine«, br.
53/91.).
Za djelatnost zdravstva u privatnom i mješovitom vlasništvu kapitala izdvojeni
su poslovi iz citiranog članka 3. Pravilnika, kao specifični poslovi za tu
djelatnost sa uvjetima za njihovo obavljanje, uvjetom zdravstvene sposobnosti
radnika, kontraindikacijama koje ga diskvalificiraju za daljnji rad i rokovima
za provjeru njegove zdravstvene sposobnosti i to za npr.:
1. rukovanje stanicama i posudama s komprimiranim plinovima;
Posebni uvjeti radnika: 1. stariji od 18. godina života, 2. stručna
osposobljenost za rukovanje odnosno vrstom stroja ili uređaja, 3. zdravstveno
stanje: – uredan vid na daljinu, – kontraindikacije: psihoze, epilepsija,
bolesti sa sklonošću nesvjestici, alkoholizam i druge ovisnosti,
2. rukovanje uređajima za preradu lako zapaljivih tekućina i plinova;
Posebni uvjeti radnika: 1. stariji od 18. godina života, 2. stručna
osposobljenost za rukovanje odnosno vrstom stroja ili uređaja, 3. zdravstveno
stanje: – uredan vid na daljinu, – kontraindikacije: psihoze, epilepsija,
bolesti sa sklonošću nesvjestici, alkoholizam i druge ovisnosti, uredno vidno
polje, uredan sluh, 4. psihička sposobnost: opća intelektualna razvijenost,
emocionalna stabilnost iznad donje granice prosjeka.
Rok za provjeru: zdravstvenog i psihičkog stanja 48 mjeseci.
3. poslove, koji zahtijevaju teško fizičko naprezanje; poslovi, koji zahtijevaju
ručno dizanje ili nošenja tereta težih od 25 kg za muškarce i težih od 15 kg za
žene, poslovi koji se obavljaju pretežno u nefiziološkim i u prisilnim
položajima tijela (npr. stomatologija),
4. kontraindikacije: kronične bolesti, kardiovaskularni i respiratorni sustav i…
Rok za provjeru: 24 mjeseca.
5. rad pri kojem je radnik izložen ionizirajućem zračenju:
Posebni uvjeti rada: 1. dob – radnik stariji od 18 godina, 2. spol
(kontraindikacije) žena za vrijeme trudnoće, 3. stručna sposobnost (odgovarajuća
stručna osposobljenost), 4. zdravstveno stanje (kontraindikacije): bolesti
krvotvornih organa, maligne bolesti, bolesti očne leće, bolesti kože uzrokovane
ionizirajućim zračenjem, teži duševni poremećaji, teže bolesti centralnoga
živčanog sustava, teži poremećaj endokrinih žlijezda.
Rok za provjeru: zdravstveno stanje 12 mjeseci
6. poslove, pri kojima je radnik izložen kiselinama i lužinama (npr. u
laboratorijima);
Posebni uvjeti rada: 1. dob – radnik stariji od 18 godina, 2. zdravstveno stanje
(kontraindikacije), 3. kronične bolesti respiratornog sustava, kože i sluznica
oka;
Rok za ponovnu provjeru zdravstvenog stanja: 12 mjeseci
7. poslove, pri kojima je radnik izložen plinovitim nadražljivcima;
(formaldehidu, amonijaku, kloru, sumpornom dioksidu, acetonu, dušikovim
oksidima, ozonu i dr.);
Posebni uvjeti rada: 1. dob – radnik stariji od 18 godina, 2. zdravstveno stanje
(kontraindikacije), 3. kronične bolesti respiratornog sustava kože i sluznica
oka, a kod izloženosti formaldehidu, još i sklonost alergiji).
Rok za ponovnu provjeru zdravstvenog stanja: 24 mjeseca.
8. poslove, pri kojima je radnik izložen biološkim agensima – npr. u
mikrobiološkim i parazitološkim laboratorijima (npr. poslovi, kojima su radnici
izloženi uzročnicima zarazne žutice, tuberkuloze humanog ili bovinog tipa,
salmonelama, brucelama i drugim uzročnicima, poslovi u operativnim traktovima,
dijagnostičkim laboratorijima i dr.),
Posebni uvjeti rada: 1. radnik stariji od 18 godina, 2. zdravstveno stanje
kontraindikacije: kronične bolesti i stanja koja smanjuju obrambene sposobnosti
organizma, dekompenzirana šećerna bolest; kronične bolesti dišnih organa,
kronične bolesti jetre i bubrega.
Rok za ponovnu provjeru zdravstvenog stanja: 24 mjeseca.
Poslodavac posebnim općim aktom identificira radna mjesta iz svoje registrirane
djelatnosti prema opisu od 1 do 8. iz prethodnog stavka.
Nakon identifikacije radnih mjesta, pa zatim i identifikacije broja i strukture
zaposlenih radnika/radno mjesto, poslodavac poduzima aktivnosti glede njihove
zaštite zdravlja radi rada na siguran način, kako je propisano odredbama ovoga
Kolektivnog ugovora.

*Opći poslovi – specifični za djelatnost zdravstva*

Članak 208.

Pored poslova iz prethodnog članka, poslovi s posebnim uvjetima rada u
djelatnosti zdravstva identificirani su i poslovi iz članka 6. Pravilnika o
načinu obavljanja zdravstvenih pregleda osoba pod zdravstvenim nadzorom
(»Narodne novine«, br. 23/94.) i to:
a) poslovi pregleda, liječenja i njege bolesnika te poslovi koji dovode radnika
u neposredan dodir s lijekovima;
b) poslovi opremanja i izdavanja lijekova, te rada koji dovode radnika u
neposredan dodir s lijekovima;
Na okolnosti iz prethodnog stavka, zdravstveni radnici podliježu obvezi:
\* liječničkog pregleda na TBC pluća,
\* RTG snimanje pluća, ako se na temelju liječničkog pregleda ili epidemiološke
indikacije posumnja na TBC pluća.
Zdravstveni pregled iz prethodnog stavka obavlja zdravstveni radnik/zdravstveni
suradnik prije stupanja u radni odnos i jedanput godišnje (1 x/god.) tijekom
zaposlenja.

*….. i za rad u sferi ionizirajućeg zračenja*

Članak 209.

Zdravstvenom nadzoru podliježu prema odredbama članka 7. Pravilnika o
zdravstvenim uvjetima za rad s izvorima ionizirajućih zračenja, te mjerilima,
sadržaju, načinu i rokovima čuvanja podataka o zdravstvenim pregledima osoba,
koje rade s izvorima ionizirajućeg zračenja (»Narodne novine«, br. 76/2000.) i
zdravstveni radnici koji:
– rade na poslovima s izvorima ionizirajućeg značenja.
Zdravstveni radnici iz prethodnog stavka obvezni su obaviti preglede:
\* prethodni zdravstveni pregled,
\* redovni zdravstveni pregled,
\* nadzorni zdravstveni pregled,
\*izvanredni nadzorni zdravstveni pregled.
Sadržaj pregleda objavljen je Pravilnikom iz stavka 1. ovog članka.
Prethodni zdravstveni pregled obavlja se prije početka rada s izvorima
ionizirajućeg zračenja.
Redovni zdravstveni pregled obavlja se svakih 12 mjeseci nakon prethodnog
pregleda.
Prošireni nadzorni zdravstveni pregled obavlja se svakih 5 godina nakon
prethodnog pregleda.
Izvanredni nadzorni zdravstveni pregled obavlja se u slučajevima propisanim
Pravilnikom.

***Osobna zaštitna sredstva radnika***

Članak 210.

U tijeku procesa rada, radnik je dužan koristiti osobna zaštitna sredstva.
Osobna zaštitna sredstva iz prethodnog stavka poslodavac utvrđuje svojim općim
aktom (odluka ili pravilnik), primjereno vrsti poslova i riziku ugroženosti koji
proizlazi iz sadržaja rada radnika.
Općim aktom poslodavac utvrđuje ne samo vrstu osobnog zaštitnog sredstva, već i
dinamiku njihove promjene u tijeku dnevnog ili tjednog rasporeda rada.
Radnik je dužan pod prijetnjom primjene sankcija koristiti osobna zaštitna
sredstva, koja su za njega propisana u procesu rada.

*Obveze poslodavca glede osiguranja kvalitete radnih prostorija, opreme i
instalacija u poslovnom prostoru, koje koristi radnik u procesu rada*

Članak 211.

Radi rada na siguran način svojih radnika, poslodavac je dužan objekte
namijenjene za rad radnika, kao njihovo mjesto rada, održavati u stanju koje ne
ugrožava sigurnost i zdravlje radnika.
Poslodavac je dužan održavati instalacije u objektu iz prethodnog stavka u
ispranom stanju i kontrolirati njihovu ispravnost u rokovima utvrđenim tehničkim
propisima za svaku vrstu instalacija.

*Uporaba opreme poslodavca*

Članak 212.

Poslodavac ne smije staviti u uporabu strojeve i uređaje i osobna zaštitna
sredstva ako nisu izrađena u skladu s propisima zaštite na radu i ako nisu
ispravna.
Poslodavac je dužan isključiti iz uporabe strojeve i uređaje i osobna zaštitna
sredstva na kojima nastanu promjene zbog kojih postoji opasnost za sigurnost i
zdravlje radnika.
Poslodavac je dužan obavljati ispitivanje strojeva i uređaja s povećanim
opasnostima u propisanim rokovima.

***Ispitivanje ispravnosti opreme***

Članak 213.

Poslodavac je dužan na propisani način obavljati ispitivanje strojeva i uređaja
s povećanim opasnostima:
\* prije njihovog stavljanja u uporabu;
\* najmanje jedanput nakon dvije godine njihove uporabe;
\* poslije rekonstrukcije, a prije ponovnog početka korištenja;
\* prije početka korištenja na novom mjestu uporabe.
Pod strojevima i uređajima s povećanom opasnosti u djelatnosti zdravstva
smatraju se kompresori, centrifuge, RTG uređaji, te uređaji koji sadrže posude
pod tlakom i drugi uređaji i strojevi sa sličnim opasnostima.
Popis strojeva i uređaja s povećanom opasnosti u smislu odred­bi prethodnog
stavka svaki poslodavac identificira kao izvadak iz Popisa svoje trajne imovine
i istakne na vidnom mjestu u radnom prostoru u kojem je smješten takav stroj ili
uređaj.

*Obvezne evidencije iz domene zaštite na radu*

Članak 214.

Poslodavac vodi propisane evidencije o kontroli ispravnosti sredstava i uvjeta
rada, te kontrole zdravstvenog stanja radnika u odnosu na propisane
kontraindikacije za poslove radnog mjesta koje obavlja u smislu članka 207.,
208. i 209. ovoga Kolektivnog ugovora i koje bi ga eventualno diskvalificirale
za daljnji rad.
Na okolnosti navedene u prethodnom stavku poslodavca kontrolira državni
inspektor zaštite na radu.

*Upute za korištenje sredstava rada*

Članak 215.

Poslodavac je dužan davati radnicima odgovarajuće obavijesti i pisane upute,
koje se odnose na opasnosti i štetnosti po sigurnost i zdravlje u svezi
djelatnosti koju obavlja.
Obavijesti iz prethodnog stavka poslodavac može dati i usmeno u iznimnim
situacijama, kada prijeti iznenadna i neposredna opasnost po život i zdravlje.
Snagu obavijesti u smislu odredbi stavka 1. ovog članka imaju i znakovi
sigurnosti i znakovi općih obavijesti u skladu s propisima zaštite na radu.
Poslodavac izrađuje pisane upute iz stavka 1. ovog članka prema uvjetima rada.
Pisane upute moraju biti istaknute na vidnim mjestima, u okrugu obavljanja
poslova radnika.
Upute, bez obzira na formu, za radnika su obvezne u izvršenju, nezavisno što
nisu ugrađene u ugovor o radu, pod prijetnjom primjene sankcija, u smislu
odredbi ovoga Kolektivnog ugovora.

*Odnos prema infekcioznom otpadu – obveza donošenja općeg akta*

Članak 216.

Poslodavac je dužan selekcionirati otpad koji reproducira radom u obavljanju
registrirane djelatnosti prema potencijalnim izvorima (komunalni i infektivni
otpad).
Posebnim općim aktom poslodavac utvrđuje vrstu i klasifikaciju otpada iz
obavljanja svoje djelatnosti, način njegovog razvrstavanja, puteve i način
odlaganja, rokove i način skladištenja, način uništavanja, zaduženje radnika za
obavljanje navedenih poslova i dr.

*Obveza čuvanja dokumenata–isprava*

Članak 217.

Poslodavac je dužan čuvati:
\* tehničku dokumentaciju u svezi objekta koji koristi za radne i pomoćne
prostorije;
\* upute o načinu korištenja strojeva i uređaja s povećanim opasnostima dok te
strojeve i uređaje koristi;
\* isprave o obavljenim ispitivanjima;
\* dokaze o ispravnosti instalacija;
\* evidencije o radnicima osposobljenim za rad na siguran način;
\* radnicima raspoređenim na poslove s posebnim uvjetima rada;
\* ozljedama na radu, slučajevima profesionalnih bolesti.

*Mjere prevencije zaštite na radu*

Članak 218.

U organizaciji rada glede zaštite na radu radnika, poslodavac će se pridržavati
načela prevencije, a sastoje se:
– u procjenjivanju i izbjegavanju opasnosti koje se mogu izbjeći,
– u prilagođavanju rada pojedinih radnika u pogledu prilagod­be rada sredstvima
rada i mjestu rada, korištenju instrumenata i pomagala, te načina rada radi
otklanjanja štetnih utjecaja,
– u prilagođavanju tehnologije i organizacije rada potrebi zaštite radnika i
zaštite radne okoline,
– u davanju prednosti kolektivnim mjerama zaštite nad individualnim,
– u davanju odgovarajućih uputa radnicima za izbjegavanje opasnosti,
– u zabrani samostalnog rada radniku, koji prethodno nije osposobljen za rad na
siguran način, a priroda posla je takva, da postoje opasnosti i štetnosti po
život i zdravlje radnika,
– zabraniti rad radniku s umanjenom radnom sposobnosti da obavlja poslove na
kojima postoji opasnost od daljnjeg umanjenja njegove radne sposobnosti,
– obustaviti rad u radnim prostorijama u kojima postoji opasnost po sigurnost i
zdravlje radnika,
– zabraniti rad radniku, koji ne koristi osobna zaštitna sredstva pri radu i
udaljiti ga s radnog mjesta,
– zabraniti rad radniku, ako uoči, da su sredstva i uređaji koje radnik koristi
u procesu rada neispravni,
– odstraniti radnika s radnog mjesta, ako primijeti da isti nije pri radu s
opasnim radnim tvarima primijenio propisana pravila zaštite na radu,
– spriječiti uzimanje alkoholnih pića i drugih sredstava ovisnosti tijekom rada
i njihovo unošenje u radne prostorije,
– udaljiti s mjesta rada radnika koji je pod utjecajem alkohola ili drugih
sredstava ovisnosti,
– označiti uočljivo opasne radne tvari i njihovo propisno skladištenje,
– provoditi kontinuirano inventuru lijekova, kako bi izdvojio lijekove kojima je
istekao rok valjanosti, sukladno posebnom općem aktu,
– redovito obavljati preglede svih strojeva i uređaja i osobnih zaštitnih
sredstava,
– utvrditi plan evakuacije i spašavanja radnika,
– osigurati zabranu pušenja u radnim prostorijama,
– osigurati pružanje prve pomoći i medicinske pomoći,
– starati se, da svaki radnik obavlja poslove svog radnog mjesta s dužnom
pozornošću, sukladno pravilima zaštite na radu,
– insistirati, da svaki radnik odmah izvijesti poslodavca o neposrednoj
opasnosti za njegovu sigurnost i zdravlje,
– insistirati kod radnika, da odmah obustavi rad na radnom mjestu, ako smatra da
mu je zdravlje ugroženo,
– i drugo, što je Zakonom o zaštiti na radu propisano kao obveza poslodavca i
radnika.
Prilikom planiranja i uvođenja novih tehnologija, poslodavac ako zapošljava
propisani broj radnika, dužan je savjetovati se s odborom za zaštitu na radu u
svezi s izborom opreme, uvjetima rada i radne okoline koje utječu na sigurnost i
zdravlje radnika.

*Osposobljavanje radnika za rad na »siguran način«*

Članak 219.

Glede primjene načela prevencije u praksi, poslodavac mora svakog radnika
osposobiti za rad na siguran način za poslove koji su utvrđeni kao poslovi s
posebnim uvjetima rada iz članka 207., 208. i 209. ovoga Kolektivnog ugovora.
Primjena načela iz prethodnog stavka pretpostavlja:
1. prethodne provjere njegove zdravstvene sposobnosti za rad za ona radna
mjesta, koja su označena s posebnim uvjetima rada;
2. prethodno osposobljavanje radnika kroz sustav svladavanja programa tečaja iz
zaštite na radu;
3. provjera praktične osposobljenosti radnika za svaku vrstu posla na svakom za
njega novom radilištu.
Sadržaj osposobljavanja utvrđuje poslodavac za svako radno mjesto, bez obzira na
broj zaposlenih radnika/radno mjesto.
Prije uvođenja u rad, poslodavac sam zapisnikom provjerava praktičnu
osposobljenost radnika ili organizira da provjeru obavi drugi radnik istog
zanimanja, iste ili više stručne naobrazbe, koji je također prošao navedenu
provjeru i koji je utemeljio stečena znanja za rad na siguran način obavljanjem
istih poslova i u istim uvjetima duži niz godina u prethodnom vremenu rada.
Zapisnik iz prethodnog stavka čini sastavni dio dosjea radnika.
Svako radilište poslodavca, u propisanoj dokumentaciji radilišta (npr.
podružnice ustanove), obvezno mora imati i zapisnik o provjeri stečenih znanja
radnika za rad na siguran način u duhu ovog članka.
Ako jedan te isti radnik obavlja poslove različite vrste, u dokumentaciji iz
prethodnog stavka poslodavac mora osigurati zapisnik/e o provjeri njegovog
znanja za svaku vrstu poslova koje radnik obavlja, radi njegovog rada na
siguran način na svim poslovima.

*Obveze poslodavca iz zaštite na radu*

Članak 220.

Obveze poslodavca iz zaštite na radu su:
1. izraditi procjenu opasnosti od nastupa rizika za sigurnost i zdravlje radnika
na radu, uključujući i one kojima su izvrgnute skupine radnika, ako sukladno
članku 18. stavak 1. Zakona o zaštiti na radu;
2. utvrditi u pisanom obliku provedbu organizacije zaštite na radu odredbama
ovoga Kolektivnog ugovora ili drugoga općeg akta, ako zapošljava više od 20
radnika;
3. zadužiti jednog ili više ovlaštenika u statusu radnika za provođenje mjera
zaštite na radu, ako zapošljava više od 50 radnika;
4. osigurati provedbu procesa rada iz djelatnosti poslodavca u skladu s
propisima zaštite na radu posebnim pisanim uputama;
5. osigurati, da se upute iz prethodne točke istaknu na mjestu rada radnika na
svakom radilištu radi njihovog korištenja od strane radnika;
6. osigurati, da svaki radnik, koji obavlja poslove s posebnim uvjetima rada, za
radno mjesto za koje je to propisano položi ispit iz zaštite na radu;
7. osigurati, da onaj radnik, koji nije položio ispit iz prethodne alineje
obavlja poslove svog radnog mjesta, koji su klasificirani kao poslovi s posebnim
uvjetima rada pod nadzorom drugog radnika koji posjeduje takav ispit;
8. osigurati, da svaki radnik iz točke 5. koji ispunjava uvjet za rad na siguran
način prije početka rada na novom radnom mjestu s istim uvjetima rada, pristupi
provjeri stečenih znanja za takav način rada i to za svaku vrstu poslova, koje
će obavljati na tom radnom mjestu, kako je propisano ovim Kolektivnim ugovorom;
9. osigurati, da svaki radnik koji bi trebao, odnosno, koji obavlja poslove s
posebnim uvjetima rada iz (općeg akta odluke poslodavca ili pravilnika) i
procjene opasnosti treba imati položen ispit iz zaštite na radu;
10. osigurati, da radnik koji obavlja poslove s posebnim uvjetima rada pristupi
provjeri svoje zdravstvene sposobnosti u roku, kako je to propisano posebnim
propisima;
11. osigurati da radnik iz točke 6. koristi osobna zaštitna sredstva na radu,
primjereno vrsti poslova koje radnik obavlja;
12. osigurati zaštitu mjesta rada radnika na radilištu, primjereno vrsti poslova
svakog radilišta;
13. osigurati tehničku ispravnost strojeva, uređaja i osobnih zaštitnih sredstva
koja radnik koristi u procesu rada;
14. osigurati provjeru tehničke ispravnosti sredstava rada iz prethodne točke
prije njihovog stavljanja u eksploataciju, ali i za vrijeme eksploatacije, u
rokovima i na način kako je propisano procjenom opasnosti;
15. zabraniti rad svakom radniku koji je u stanju utjecaja alkohola ili drugih
sredstava ovisnosti;
16. privremeno udaljiti svakog radnika s radilišta ako njegov ovlaštenik prema
vanjskim znacima postavi sumnju, da radnik radi pod utjecajem alkohola ili
drugih sredstava ovisnosti;
17. privremeno udaljiti svakog radnika s rada na isti način kako je navedeno u
prethodnoj alineji, za kojeg ovlaštena osoba utvrdi, da u procesu rada radnik ne
koristi propisana zaštitna sredstva;
18. osigurati provođenje mjera prema kojima bi spriječio uzimanje alkoholnih
pića i drugih sredstava ovisnosti tijekom rada i njihovo unošenje u radne
prostorije i prostore radilišta;
19. obustaviti rad strojeva na mehanički ili električni pogon za koje ovlaštena
osoba utvrdi, da su tehnički neispravni ili da ne posjeduju propisani atest
tehničke ispravnosti, ili je atestu istekao rok valjanosti;
20. osigurati sve radnike za slučaj nastupa rizika ozljede na radu i
profesionalne bolesti;
21. osigurati djelatnost poslodavca od odgovornosti od nastupa mogućih rizika
bez obzira na poduzete mjere zaštite na radu u skladu s Zakonom o zaštiti na
radu, ovim Kolektivnim ugovorom;
22. nadoknaditi radniku štetu uzrokovanu ozljedom na radu, profesionalnom
bolešću ili bolešću i svezi s radom, prema načelu objektivne odgovornosti
(uzročnosti), a prema općim propisima obveznog prava;
23. prijaviti svako radilište-podružnicu nadležnoj inspekciji zaštite na radu;
24. postaviti znakove sigurnosti i znakove općih obavijesti na mjestima rada, na
sredstvima rada i pripadajućim instalacijama;
25. izvijestiti povjerenike radnika o mjerama koje će poduzeti radi unapređenja
sigurnosti i zaštite zdravlja najmanje svaka tri mjeseca direktno ili posredno
preko odbora za zaštitu na radu, za one poslodavce, koji zapošljavaju
odgovarajući broj radnika;
26. utvrditi plan evakuacije i spašavanja radnika za slučaj iznenadnog događaja;
Ovlaštena osoba prema odredbama ovog članka je poslodavac ili njegov ovlaštenik.
Radna mjesta za koja se traže posebni uvjeti rada prema odredbama ovog članka
su radna mjesta utvrđena u općem aktu poslodavca (odluka ili pravilnik) i
procjeni opasnosti.
Radilište, prema odredbama ovog članka je svako radilište sa statusom stalnog
radilišta za pravne osobe-ustanove-tj. za podružnice, gdje poslodavac obavlja
radove iz svoje registrirane djelatnosti, ali u dislociranom mjestu.

Članak 221.

Poslodavac mora primijeniti odgovarajuće mjere da radnici i njihovi predstavnici
(povjerenik radnika za zaštitu na radu) budu obaviješteni o opasnostima za
sigurnost zdravlja, o zaštitnim mjerama općenito i na radnom mjestu i o mjerama
koje poslodavac poduzima da bi radnici bili pravodobno obaviješteni o ozbiljnim
i neizbježivim opasnostima i potrebi hitnog napuštanja radnog mjesta u takvim
slučajevima.

*Zaštita nepušača*

Članak 222.

Poslodavac je dužan prikladnim mjerama provoditi zaštitu nepušača od djelovanja
duhanskog dima.
Zabranjeno je pušenje u radnim prostorijama i prostorima, osim onih u kojima
poslodavac iznimno utvrdi da je pušenje dozvoljeno, o čemu u takvoj prostoriji
mora biti istaknuti znak mjesta za pušenje.

*Zabrana konzumacije alkohola i…..*

Članak 223.

Zabranjeno je uzimanje alkoholnih pića i drugih sredstava ovisnosti prije i
tijekom rada i njihovo unošenje u radne prostorije i prostore.
Poslodavac je dužan privremeno udaljiti s mjesta rada radnika, koji je na radu
pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava ovisnosti.
Utvrđivanje, da li je radnik pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava
ovisnosti, obavlja se alkometrom ili drugim pogodnim sredstvom ili aparatom.
Ako radnik odbije pristupiti provjeri, smatra se da je pod utjecajem alkohola.

*Obveze radnika iz zaštite na radu*

Članak 224.

Obveze radnika iz zaštite na radu su:
1. raditi s dužnom pažnjom, sposoban za rasuđivanje, bez utjecaja alkohola i
opijata, tj. na način da postiže očekivane poslovne efekte na radnom mjestu i
da ne ugrožava svoj život ili svoje zdravlje, kao i zdravlje i živote drugih
radnika, te korisnika usluga poslodavca;
2. pristupiti svim organiziranim mjerama i postupcima edukacije, organizirane sa
svrhom da bi radnik što bolje upoznao uvjete i opasnosti rada, na svakom radnom
mjestu;
3. pridržavati se propisanih i priznatih mjera zaštite na radu;
4. pridržavati se svih pisanih uputa proizvođača glede korištenja sredstava
rada, alata i pomagala, mjesta rada, instalacija i dr., sve radi rada na siguran
način;
5. obustaviti rad ili korištenje strojeva i uređaja, ako utvrdi bilo kakvu
sumnju glede postojanja opasnosti za rad radnika na siguran način;
6. koristiti osobna zaštitna sredstva, koja su mu povjerena na uporabu i
rukovanje,
7. upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima
opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i neredovite
pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu eskalirati u činidbe, koje će
oštetiti ili uništiti određenu opremu ili ugroziti život i zdravlje radnika,
8. upoznati poslodavca ili nadležnog liječnika kod zasnivanja radnog odnosa i u
tijeku rada, na svoje tjelesne nedostatke ili bolesti, koje mogu kod obavljanja
određenih poslova uzrokovati posljedice po život ili zdravlje radnika ili
njegovu okolinu,
9. ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri primjereno radnom mjestu za rad
na siguran način,
10. podvrgnuti se provjeri da li obavlja rad pod utjecajem alkohola, drugih
sredstava ovisnosti ili je bolestan, ako poslodavac to od radnika zatraži;
11. pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim propisanim pregledima na
koje je upućen od poslodavca, radi zaštite na radu, u smislu članka 11. do 15.
ovoga Kolektivnog ugovora;
12. pristupiti praktičnoj provjeri stečenih znanja za rad na siguran način za
svaku vrstu poslova, na način i po postupku kako je propisano ovim Kolektivnim
ugovorom;
13. pridržavati se pisanih i usmenih uputa poslodavca glede obavljanja pojedinih
vrsta poslova ili korištenja strojeva i uređaja, alata, potrošnog materijala,
sitnog inventara i instalacija;
14. odnositi se prema kolegama i pretpostavljenima s dužnom pažnjom, poštujući
pri tome ličnost i dostojanstvo svake osobe prema pravilima građanskog morala.

*Usluge medicine rada*

Članak 225.

Poslodavac je dužan osigurati radnicima usluge službe medicine rada, kako bi
osigurao zdravstveni nadzor primjeren opasnostima i štetnostima za zdravlje i
sigurnost kojima su radnici izloženi.
Usluge iz prethodnog stavka poslodavac ugovara sa zdravstvenim ustanovama za
medicinu rada ili sa specijalistom medicine rada u privatnoj praksi.
Ovlaštenja službe medicine rada, te obveze poslodavca prema njoj i obrnuto,
utvrđene su odredbama Zakona o zaštiti na radu.

MIRNO RJEŠAVANJE SPORA NA RELACIJI POSLODAVAC – SINDIKAT

*Mirovno vijeće*

Članak 226.

Ako nastane spor između više radnika na radu kod poslodavca ili više poslodavaca
u svezi ostvarenja nekog prava iz ovoga Kolektivnog ugovora, koji bi mogao
dovesti do štrajka, stranke Sindikat i Udruga će provesti postupak mirenja.
Mirenje provodi Mirovno vijeće sastavljeno od tri člana od kojih jednog imenuje
Udruga, jednog Sindikat, a trećeg sporazumno obje stranke.
Ako se oko imenovanja trećeg člana obje stranke ne mogu usuglasiti, Udruga će u
ime stranaka zatražiti da ga imenuje ministar rada i socijalne skrbi Republike
Hrvatske i to u roku od 24 sata, računajući od dana zadnjeg razgovora o istom
predmetu, koji je rezultirao saznanjem o nemogućnosti dogovora.

Članak 227.

Prvi sastanak Mirovnog vijeća saziva predsjednik imenovan na način kako je
navedeno u prethodnom članku.
Mirovno vijeće zasjeda u punom sastavu i utvrđuje prijedlog za mirenje.

Članak 228.

Ugovorne stranke mogu prihvatiti i odobriti prijedlog Mirovnog vijeća o čemu se
moraju izjasniti prvoga idućeg dana nakon primitka prijedloga.
Ako se neka stranka ne izjasni o prijedlogu Mirovnog vijeća u roku iz prethodnog
stavka ovog članka, smatra se da ga nije prihvatila.
Prijedlog kojega prihvate obje ugovorne stranke ima pravnu snagu i učinke
Kolektivnog ugovora.
Arbitraža

Članak 229.

Ako se postupkom mirenja na opisani način u prethodnom članku nije mogao
riješiti nastali spor, stranke mogu rješenje povjeriti arbitraži.
Sastav, način rada i odlučivanja, te rokove za donošenje odluke arbitraže,
stranke će posebno ugovoriti.

Članak 230.

Troškove mirenja snosi poslodavac/i sudionik/ci postupka mirenja.

*Rješavanje spora posredstvom trećih osoba*

Članak 231.

Ugovorne stranke mogu dogovoriti da spor pokušaju riješiti i posredovanjem
trećih osoba.

ŠTRAJK

Članak 232.

Poslodavci iz članka 1. ovoga Kolektivnog ugovora neće sprječavati ili ometati
štrajk radnika kao izraz njihovog nezadovoljstva glede ostvarenja svojih prava,
koji organizira Sindikat u skladu sa Zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 233.

Zabranjen je štrajk u zdravstvenim ustanovama i trgovačkim društvima koja
obavljaju zdravstvenu djelatnost u službama – za djelatnosti, kako je propisano
člankom 160. Zakona.

Članak 234.

Pri organiziranju i vođenju štrajka Sindikat preuzima obvezu poštivanja Ustavom
zajamčenih sloboda i prava drugih.
Sindikat preuzima obvezu da štrajk neće ugroziti pravo na život i zdravlje
građana korisnika usluga poslodavaca te osobnu sigurnost svih sudionika štrajka.
Način donošenja odluke/a o štrajku, te druga pitanja u svezi štrajka koja nisu
riješena ovim Kolektivnim ugovorom, primjenjivat će se pravila Sindikata.

Članak 235.

Štrajk se mora najaviti poslodavcu.
U pismu kojim se štrajk najavljuje, Sindikat mora naznačiti razloge štrajka,
mjesto, dan i vrijeme štrajka te podatke o štrajkaškom odboru i osobama koje
rukovode štrajkom.
Štrajk ne smije započeti prije završenog postupka mirenja.

Članak 236.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor Sindikata.
Za poslodavce čiji su radnici uključeni u štrajk, mora se osnovati zajednički
štrajkaški odbor ili imenovati osobu koja će obavljati funkciju štrajkaškog
odbora.
Štrajkaški odbor prema odredbama ovog članka može se osnovati za iste namjene i
za iste svrhe na nivou podružnice ili više podružnica Sindikata.
Odluku o imenovanju članova štrajkaškog odbora u smislu odredbi stavka 3. ovog
članka donosi Izvršni odbor Sindikata.

Članak 237.

Štrajkaški odbor Sindikata rukovodi cjelokupnim štrajkom, prati da li se štrajk
odvija u redu i na zakonit način, upozorava nadležna tijela na pokušaje
sprečavanja i ometanja štrajka, kontaktira s nadležnim tijelima te obavlja druge
poslove.
Štrajkaški odbor dužan je razmotriti svaku inicijativu za mirno rješenje spora
koju mu uputi poslodavac s kojim je u sporu te na nju odgovoriti u onom obliku u
kojem mu je upućena.

Članak 238.

Na prijedlog bilo koje stranke, Sindikat i Udruga sporazumno izrađuju i donose
pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.
Pri određivanju poslova koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka, stranke
obavezno vode računa da najavljeni štrajk obuhvati najmanji mogući broj radnika,
kako bi se poslovi zdravstvene zaštite obavljali bez prekida u kontinuitetu.
Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati sadrže i minimalni broj radnika
za svakog poslodavca koji moraju raditi u vrijeme štrajka.
Štrajk ne smije započeti dok se ne utvrde poslovi koji se ne smiju prekidati i
broj radnika koji moraju raditi.
U slučaju da stranka koja inicira štrajk ne dostavi prijedlog iz stavka 1. ovog
članka do najave štrajka, inicijator-organizator štrajka mora samostalno
izraditi pravila o tim poslovima uz neposredno sudjelovanje stručnjaka iz
privatne prakse ili javnog zdravstva.
O pravilima iz prethodnog stavka ovoga članka Sindikat će obavijestiti Udrugu
najkasnije tri dana prije početka štrajka.

Članak 239.

Zbog sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno ovom Kolektivnom ugovoru
radnici ne smiju od svojih poslodavaca biti stavljeni u nepovoljniji položaj, u
odnosu na zatečeno stanje, ili se na radnika/e ne smiju primijeniti bilo kakve
duge mjere represije (šikaniranje i tome sl.).

TUMAČENJE UGOVORA

Članak 240.

Ugovorne stranke osnivaju zajedničku komisiju za tumačenje ovoga Kolektivnog
ugovora u koju svaka imenuje po dva predstavnika i njegovog zamjenika, a
zajednički predsjednika komisije.
Zajednička komisija iz stavka 1. ovoga članka osnovat će se u roku od 15 dana od
dana stupanja na snagu ovoga Kolektivnog ugovora.
Komisija za tumačenje ovoga Kolektivnog ugovora:
– daje tumačenje odredaba ovoga Kolektivnog ugovora,
– prati izvršenje ovoga Kolektivnog ugovora i izvještava obje strane o njegovom
kršenju,
– obavlja druge poslove određene ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 241.

Komisija donosi odluke većinom glasova svih članova.
Ako se komisija ne može složiti oko tumačenja odredbi ovoga Kolektivnog ugovora,
povjerit će tumačenje neutralnom stručnjaku.
Pri izboru neutralnog stručnjaka i određivanju rokova u kojim se treba donijeti
odluka, stranke će primijeniti odredbe ovoga Kolektivnog ugovora.
Neutralni stručnjak ima pravo na naknadu koju zajednički snose obje strane.
Tumačenje neutralnog stručnjaka komisija je dužna prihvatiti kao svoje tumačenje
i tako ga prezentirati.
Tumačenje komisije obavezno je i dostavlja se Udruzi i Sindikatu.
O tumačenju iz prethodnog stavka Udruga i Sindikat informiraju svoje članove na
stranicama časopisa »Privatna praksa u zdravstvu«.

Članak 242.

Radnik član Sindikata ili poslodavac član Udruge može tražiti tumačenje ovoga
Kolektivnog ugovora od Odbora za kolektivno pregovaranje Sindikata odnosno
Udruge. Ako predlagatelj nije zadovoljan tumačenjem Odbora za kolektivno
pregovaranje, može ponoviti zahtjev za tumačenje koji Sindikat ili Udruga
prosljeđuju Komisiji za tumačenje iz ovoga Kolektivnog ugovora.
Na zahtjev Sindikata ili Udruge, komisija za tumačenje dužna je dati tumačenje
ovoga Kolektivnog ugovora u roku od 15 dana od dana primitka zahtjeva.
Neutralni stručnjak dužan je dati svoje tumačenje u roku od 15 dana.

IZMJENA, OTKAZ I OBNOVA KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 243.

Svaka ugovorna stranka može predložiti izmjene i dopune ovoga Kolektivnog
ugovora.
U ime Sindikata i Udruge prijedlog izmjena i dopuna ovoga Kolektivnog ugovora
podnose Odbori za kolektivno pregovaranje.
Stranka kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga Kolektivnog
ugovora mora se pisano izjasniti u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga,
te mora pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku od 30
dana od dana primitka prijedloga.
U protivnom, ako stranka kojoj je podnesen prijedlog ne postupi na opisani
način, stranka koja je podnijela prijedlog ima pravo inicirati postupak mirenja
na način kako je propisano ovim Kolektiv­nim ugovorom.

Članak 244.

Ovaj Kolektivni ugovor stranke mogu pismeno otkazati jedna drugoj/drugima s
otkaznim rokom od 3 mjeseca.

PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 245.

Sva prava iz rada i po osnovi rada utemeljena ovim Kolektivnim ugovorom radnik
ostvaruje na osnovi posebnog rješenja ili odluke poslodavca ili ugovora ili…
Jedan primjerak pravnog akta iz prethodnog stavka poslodavac dostavlja radniku,
a po jedan knjigovođi i u dosje radnika.
Dostavu pravnog akta iz stavka 1. ovog članka poslodavac obavlja na način kako
je propisano odredbama ovoga Kolektivnog ugovora.

Članak 246.

Poslodavac iz članka 1. ovoga Kolektivnog ugovora, koji je stekao i koji će
steći status zdravstvenog radnika privatne prakse poslije 6. 8. 2003. g.6i koji
koristi/će koristiti ordinaciju/ljekarnu u zakupu u domu zdravlja/ljekarni i
koji je ugovorom o zakupu preuzeo obvezu zasnovati radni odnos s radnikom s
kojim je radio u jedinici zakupa do dana, koji prethodi danu početka obavljanja
djelatnosti privatne prakse, na tog istog radnika, glede njegovih prava iz rada
i po osnovi rada, do pristupa u članstvo Udruge, primjenjuje odredbe iz Zakona o
radu o prijenosu ugovora o radu.
To konkretno znači, da su se/će se na tog/te radnike glede njihovih prava iz
rada i po osnovi rada primjenjivale/primjenjivati odredbe Kolektivnog ugovora za
djelatnost zdravstva i zdravstvenog osiguranja, sve do vremena kada je/će
poslodavac ispunio/iti uvjet za primjenu odredbi ovoga Kolektivnog ugovora, a to
je pristup u članstvo Udruge, no, najduže godinu dana7.
Sukladno tome, radnik iz prethodnog stavka, u naznačenom vremenu,
ostvaruje/ostvarivao je prava iz rada i po osnovi rada iz Kolektivnog ugovora za
djelatnost zdravstva i zdravstvenog osiguranja, pa i prava koja se mjere
duljinom radnog staža za svoj ukupni radni staž (periodske povišice, otkazni
rokovi, godišnji odmor, jubilarne nagrade, otpremnina i…), a nakon stjecanja
uvjeta za primjenu ovoga Kolektivnog ugovora, npr. za radni staž ostvaren kod
istog poslodavca, odnosno za ukupni radni staž, ako poslodavac tako odluči.

Članak 247.

Nacrt ovoga Kolektivnog ugovora priprema osoba pravne struke.
Prijedlog nacrta Kolektivnog ugovora za tijela Udruge/Sindikata, izrađuje Odbor
za kolektivno pregovaranje Udruge i Sindikata.
Izrađeni prijedlog nacrta ovoga Kolektivnog ugovora, Odbori iz prethodnog stavka
dostavljaju na mišljenje Predsjedništvu Skupštine Udruge, odnosno Izvršnom
odboru Sindikata.
Odbori za kolektivno pregovaranje razmatraju primjedbe i prijedloge svojih
kolektivnih izvršnih tijela na tekst prijedloga nacrta i utvrđuju novi nacrt
prijedloga ovoga Kolektivnog ugovora istim tijelima za donošenje.
Ovaj Kolektivni ugovor donose Predsjedništvo Skupštine Udruge i Izvršni odbor
Sindikata na osnovi prijedloga iz prethodnog stavka.
Ovaj Kolektivni ugovor postaje pravno perfektan za registraciju i objavu, kada
ga potpišu tajnici Udruge i Sindikata.

Članak 248.

Ovaj Kolektivni ugovor dostavlja se Ministarstvu gospodarstva, rada i
poduzetništva Republike Hrvatske kao nadležnom tijelu za upis u Knjigu
evidencija kolektivnih ugovora sukladno članku 3. Pravilnika o vođenju
evidencije i objavi kolektivnih ugovora.

Članak 249.

Izmjene i dopune ovoga Kolektivnog ugovora obavljaju se na identičan način, kako
je propisano za njegovo donošenje.

Članak 250.

Kolektivni ugovor stupa na snagu osmog dana, računajući od dana objave u
»Narodnim novinama«.
Stupanjem na snagu ovoga Kolektivnog ugovora prestaje važiti Kolektivni ugovor
za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske urbroj: 0235/2003.,
objavljen u »Narodnim novinama«, br. 185 od 21. 11. 2003. g.

Urbroj: 0143/2006.

Tajnik Sindikata                              Tajnik Udruge

**Sibel Latin**, v. r.
**Ivan Gabrilo, dipl. iur**., v. r.

\_\_\_\_\_\_
1djelokrug
u kojem se kreću čije odluke, mjerodavnost, utjecaj – iz Hrvatskoga
enciklopedijskog rječnika, izdanje Liber, Zagreb, 2002. g.
2presuda Županijskog suda u Zagrebu, od 19. 11. 2002. g., posl. br.
XXI-Gž-11214/01-2, kojom je potvrdio prvostupanjsku presudu Općinskog suda, da
je Kolektivni ugovor od 10. 10. 1997. godine, koji su sklopili isti subjekti
zakonit, jer je donijet za drugo vlasničko područje u odnosu na područje koje
»pokriva« tužitelj – Sindikat medicinskih sestara i tehničara subjekata
zdravstva, službenika i namještenika na radu u zdravstvenim ustanovama u
vlasništvu Države/županija, pozivom na odredbe članka 192. ZOR-a. Time je ujedno
potvrdio da subjekt sklapanja Kolektivnog ugovora u jednom vlasničkom području
ne može biti subjekt u drugom vlasničkom području, području drugačijeg
interesa/ingerencije.
3pravo odlučivanja ustanove/osobe ili mjerodavnost, nadležnost, koji
je ovlašten – također iz Hrvatskoga enciklopedijskog rječnika, izdanje Liber,
Zagreb, 2002. g.
4odluka Upravnog vijeća HZZO-a o utvrđivanju Popisa dijagnostičkih i terapijskih
postupaka u zdravstvenim djelatnostima – vremenski i kadrovski normativi,
»Narodne novine«, 15/92., 29/93., 65/93., 31/95. i…
\* Za razliku od prethodnoga pravnog rješenja, koje je apostrofiralo
»isplatu«, što je Vrhovni sud nagnalo da donese presudu, kojom je presudio da se
otpremnina isplaćuje u neto iznosu plaće, sadašnje rješenje, koje apostrofira da
je radnik »ostvario« plaću, upućuje na bruto iznos plaće, što je i u suglasju s
člankom 90. stavak 5. ZOR-a.
5Naknada štete određena je u iznosu prema isplaćenoj plaći radnika,
to znači neto iznosu prema presudi Vrhovnog suda RH, da se radniku isplaćuje
neto iznos plaće, za razliku od otpremnina.
6Dan stupanja na snagu Zakona o zdravstvenoj zaštiti, »Narodne
novine«, 121/03., koji je u članku 73. propisao odredbu za primjenu članka 136.
ZOR-a, prema sadržaju iz članka 246. Kolektivnog ugovora.
7Odredbom članka 207. ZOR-a propisano je, što se dešava na strani
radnika/poslodavac u slučajevima iz članka 136. ZOR-a, kod promjene poslodavca,
pa je propisano da se do sklapanja novoga Kolektivnog ugovora, a najduže do
godinu dana nastavlja primjenjivati Kolektivni ugovor koji se na njih
primjenjivao u vrijeme promjene poslodavca.

Kolektivni ugovor, NN 127/2006-2797
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)