## Pravilnik o Stalnom izabranom sudištu pri Hrvatskoj gospodarskoj komori (pročišćeni tekst)

### NN 113/1993 (21.12.1993.), Pravilnik o Stalnom izabranom sudištu pri Hrvatskoj gospodarskoj komori (pročišćeni tekst)

# HRVATSKA GOSPODARSKA KOMORA

Na temelju članka 19. stavak 4. Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj
komori ("Narodne novine", broj 66/91 i 73/91), članka
6. Pravilnika o Stalnom izbranom sudištu pri Hrvatskoj gospodarskoj komori
("Narodne novine", broj 19/85. 1/89. 15/90. 69/91, 25/92 i 48/93),
te članka 20. Pravilnika o izmjenama Pravilnika o Stalnom izbranom
sudištu pri Hrvatskoj gospodarskoj komori ("Narodne novine",
broj 48/93), Predsjedništvo Stalnog izbranog sudišta pri Hrvatskoj gospodarskoj
komori, na sjednici 17. rujna 1993. godine utvrdilo je pročišćeni
tekst Pravilnika o Stalnom izbranom sudištu pri Hrvatskoj gospodarskoj
komori.

Pročišćeni tekst Pravilnika o Stalnom izbranom sudištu
pri Hrvatskoj gospodarskoj komori obuhvaća Pravilnik o Stalnom izbranom
sudištu pri Hrvatskoj gospodarskoj komori ("Narodne novine",
broj 19/85). te njegove izmjene i dopune objavljene u "Narodnim novinama",
broj 1/89, 15/90, 68/91, 25/82 i 48/93, u kojima je naznačeno vrijeme
njihova stupanja na snagu.

Klasa IS

Zagreb, 17. rujna 1993.

Predsjednik

Stalnog izbranog sudišta pri Hrvatskoj gospodarskoj kornori

**prof. dr. Siniša Trtva, v. r.**

---

## PRAVILNIK

### o Stalnom izbranom sudištu pri Hrvatskoj gospodarskoj komori (pročišćeni tekst)

1. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

1. Pri Hrvatskoj gospodarskoj komori djeluje Stalno izbrano sudište
(u daljem tekstu: Izbrano sudište).

2. Stranke koje su fizičke ili pravne domaće ili strane
osobe (fizičke osobe s prebivalištem ili trajnim boravištem u inozemstvu,
odnosno pravne osobe sa sjedištem u inozemstvu) mogu ugovoriti nadležnost
Izbranog sudišta izstavka 1. ovog članka za posredovanje radi mirenja
i za odlučivanje u sporovima o pravima kojima mogu slobodno raspolagati
ako zakonom nije određeno da za odlučivanje o odredenoj vrstitih
sporova postoji isključiva stvarna ili međunarodna nadležnost
redovitog suda u Republici Hrvatskoj.

3. Nadležnost, sastav i organizaciju Izbranog sudišta, sastav izbranog
suda i pravila o postupku u sporovima bez međunarodnog elementa uređuje
se ovim pravilnikom. Nadležnost, sastav i organizaciju Izbranog sudišta,
sastav izbranog suda i pravila o postupku u sporovima s međunarodnim
elementom uređuje se Pravilnikom o rješavanju sporova s međunarodnim
elementom pred Stalnim izbranim sudištem Hrvatske gospodarske komore (Zagrebačkim
pravilima).

4 Smatrat će se da postoji spor i kad jedna od stranaka ne izvrši
svoju obvezu iako ne osporava njeno postojanje i dospjelost, kao i kad
je sporno je li potraživanje prestalo postojati uslijed kompenzacije.

Članak 2.

Brisan.

Članak 3.

1. Izbrano sudište i izbrani sudovi koji odlučuju o sporovima
iz stavka 2. članka 1. Pravilnika neovisni su u svome radu.

2. Sjedište Izbranog sudišta je u Zagrebu.

3. Izbrano sudište ima svoj pečat s natpisom: Stalno izbrano
sudište pri Hrvatskoj gospodarskoj komori i znakom Hrvatske gospodarske
komore i Izbranog sudišta.

Članak 4.

Organi Izbranog sudišta jesu predsjedništvo, predsjednik i tajnik. arbitri
pojedinci i arbitražna vijeća (članovi izbranog suda).

Članak 5.

1. Predsjedništvo Izbranog sudišta sastoji se od sedam članova:
predsjednika, dva potpredsjednika i četiri člana bez posebne
funkcije. Njih imenuje za razdoblje od četiri godine Upravni odbor
Hrvatske gospodarske komore.

2. Tajnika Izbranog sudišta imenuje za razdoblje od četiri godine
Upravni odbor Hrvatske gospodarske komore na prijedlog predsjednika Izbranog
sudišta.

3. Listu arbitara sa koje se biraju arbitri pojedinci, članovi
i predsjednici arbitražnih vijeća sastavlja za razdoblje od četiri
godine izvršno tijelo Hrvatske gospodarske komore.

Članak 6.

1. Predsjedništvo Izbranog sudišta vodi opći nadzor nad radom
Izbranog sudišta. stara se o pravilnoj primjeni pravilnika i drugih općih
akata Izbranog sudišta, odlućuje o postojanju ugovora o Izbranom
sudištu u smislu odredbe članka 23. stavak 1. ovoga pravilnika,
sudjeluje u odlućivanju o nadležnosti Izbranog sudišta, odlućuje
o korištenju i raspoređivanju financijskih sredstava Izbranog Sudišta.
odlučuje o nagradama predsjedniku i tajniku Izbranog sudišta za
vođenje poslova Izbranog sudišta, razmatra izvještaje o radu Izbranog
sudišta te vrši druge poslove određene ovim pravilnikom ili drugim
odlukama Izbranog sudišta.

2. Kad predsjedništvo izbranog sudišta na temelju odredaba ovog pravilnika
samostalno odlućuje o određenoj stvari, za pravovaljano odlućivanje
potrebno je da sjednici predsjedništva prisustvuju predsjednik ili potpredsjednik
i tri člana predsjedništva.

Članak 7.

1. Predsjednik Izbranog sudišta predstavlja i zastupa Izbrano sudište
te se brine o održavanju i razvijanju suradnje s drugim organizacijama
kojih je djelatnost od interesa za rad Izbranog sudišta.

2. Predsjednik Izbranog sudišta imenjuje predsjednika komisije za mirenje,
arbitre i predsjednika arbitražnih vijeća u slučajevima predvidenim
ovim pravilnikom, odlućuje o izuzeću arbitara te vrši druge
poslove određene ovim pravilnikom.

Članak 8.

1. Tajnik Izbranog sudišta priprema rad predsjedništva i predsjednika
Izbranog sudišta. poduzima radnje radi konstituiranja izbranog suda (arbitra
pojedinca ili članova arbitražnog vijeća) i pripremanja raspravljanja
u određenoj stvari, brine se za pravilno izvršavanje zaključaka
i odluka, rukovodi poslovima tajništva i obavlja druge poslove određene
ovim pravilnikom.

2. U slučćaju spriječenosti tajnika, predsjednik
Izbranog sudišta određuje mu privremenog zamjenika.

3. Tajništvo Izbranog sudišta obavlja administrativne i. financijske
poslove Izbranog sudišta, vodi biblioteku i dokumentaciju te čuva
arhiv Izbranog sudišta.

4. Poslove tajništva obavlja potreban broj stručih suradnika
Hrvatske gosodarske komore.

5. Radi obavljanja odredenih povremenih poslova u tajništvu Izbranog
sudišta, tajnik je ovlašten s određenim suradnicima zaključiti
ugovor o djelu.

Članak 9.

1.Predsjednik, članovi predsjedništva i tajnik Izbranog sudišta:

1). prate primjenu ovog pravilnika i drugih odluka Izbranog sudišta
i izbranog suda. te pripremaju i predlažu promjene tih akata radi njihovog
usklađivanja s razvojem zakonodavstva i arbitražne prakse;

2). organiziraju i provode seminare, savjetovanja. stručne razgovore
i slično radi upoznavanja šire društvene, a napose pravne javnosti
s pravnim osnovama djelovanja i praksom Izbranog sudišta;

3). sudjeluju u odgovarajućim znanstvenim i stručnim skupovima
od interesa za rad Izbranog sudišta;

4). pripremaju i objavljuju u znanstvenoj i stručnoj peridici
informacije i druge napise o praksi Izbranog sudišta i arbitražnog rješavanja
sporova uopće;

5). obavljaju druge poslove radi unapređenja rada Izbranog sudišta
koje odredi predsjedništvo Izbranog sudišta.

2. Obavljanje nekih od poslova iz stavka 1. ovog članka predsjedništvo
odnosno predsjednik Izbranog sudišta mogu povjeriti i osobama koje nisu
članovi tijela Izbranog sudišta.

Članak 10.

1. Predsjednik i tajnik Izbranog sudišta imaju pravo na naknadu troškova
i nagradu u vezi s vršenjem njihovih funkcija u skladu s odlukom o naknadi
troškova i nagradi funkcionarima izbranog sudišta, arbitrima i drugim osobama
u postupku pred Izbranim sudištem koju donosi Upravni odbor Komore.

2. Odredbe stavka 1. ovog članka na odgovarajući se način
primjenjuju na članove predsjedništva i privremenog zamjenika tajnika
Izbranog sudišta.

3. Naloge za isplatu iz sredstava Izbranog sudišta izdaje predsjednik.
osim u onim slučajevima kad je na to izričito ovlašten tajnik
Izbranog sudišta.

Članak 11.

1. Hrvatska gospodarska komora vrši opći nadzor nad administrativnim
i materijalnim poslovanjem Izbranog sudišta i osigurava sredstva potrebna
za obavljanje njegove djelatnosti.

2. Predsjedništvo Izbranog sudišta podnosi Hrvatskoj gospodarskoj komori
godišnji izvještaj o radu Izbranog sudišta.

II. POSTUPAK MIRENJA

Članak 12.

1. U slučajevima u kojima Izbrano sudište može biti nadležno
(članak 1. st. 2.) osoba koja namjerava podnijeti tužbu može se
obratiti Izbranom sudištu za posredovanje radi provođenja postupka
mirenja i kad nadležnost Izbranog sudišta nije bila prethodno ugovorena.

2. Postupak mirenja nezavisan je od postupka u kome izbrani sud odlučuje
o sporu među strankama.

3. Pristanak na provođenje postupka mirenja ne smatra se pristankom
na nadležnost Izbranog sudišta za odlućivanje o sporu u slučaju
da postupak mirenja ne uspije.

Članak 13.

1. Prijedlog za provođenje postupks mirenja podnosi se pismeno tajniku
Izbranog sudišta.

2. Smatra se da osoba koja predloži odnosno koja pristane ns provođenje
postupka mirenja prihvaća odredbe ovog pravilnika o postupku mirenja.

3. Stranke su ovlaštene u svako doba jednostrano odustati od daljnjeg
sudjelovanja u postupku rnirenja.

Članak 14.

1. U prijedlogu za provodenje postupka mirenja treba navesti odlućne
činjenice, ponuditi dokaze, izložiti stav o reguliranju spornog
odnosa i predložiti osobu koja će provesti postupak mirenja.

2. Predlagač postupka mirenja dužan je Izbranom sudištu naknaditi
troškove postupka po odredbama odluke o troškovima u postupku pred Izbranim
sudištem pri Hrvatskoj gospodarskoj komori.

Članak 15.

1. Ako prijedlog za provođenje postupka mirenja podnese jedna od
stranka, tajnik Izbranog sudišta obavijestit će o tome protivnika
predlagača i dostavit će mu prijedlog za mirenje. Ujedno pozvat
će ga da se u odredenom roku izjasni pristaje li na provođenje
postupka mirenja, pa da u slučaju pristanka pismeno iznese svoj
stav o odlućnim Einjenicama, dokazima i o načinu reguliranja
spornog odnosa te o osobi koja bi trebala provesti postupak mirenja.

2. Ako protivnik predlagača u odredenom roku ne odgovori ili
odbije prijedlog za provođenje postupka mirenja, tajnik Izbranog sudišta
obavijestit će predlagača da se postupak mirenja ne može provesti.

Članak 16.

1. Stranke se mogu sporazumjeti da postupak mirenja provede kao posrednik
predsjednik Izbranog sudišta, posrednik koga s liste arbitara imenuje predsjednik
Izbranog sudišta ili posebna komisija za mirenje koju sačinjavaju
po jedan predstavnik svake stranke i predsjednik koga sa liste arbitara
imenuje predsjednik Izbranog sudišta.

2. Osobe koje stranke imenuju kao svoje predstavnike u komisiju za mirenje
ne moraju se nalaziti na listi arbitara (članak 5. st. 3.).

3. Ako strane ne postignu sporazum o osobi koja će provesti postupak
mirenja, predsjednik Izbranog sudišta će za posrednika imenovati
jednu osobu sa liste arbitara ili tajnika Izbranog sudišta.

Članak 17.

1. U postupku mirenja ispitat će se navodi i prijedlozi stranka.
a po potrebi će se prikupiti određena obavještenja i saslušati
stranke.

2. Posrednik odnosno komisija za mirenje sastavit će pismeni prijedlog
nagodbe i dostavit će ga strankama

2. Ako obje stranke ne vrate tajniku Izbranog sudišta potpisani prijedlog
nagodbe u roku od petnaest dana od dana dostavljanja, smatrat će
se da mirenje nije uspjelo

4. Stranke mogu pismeno na zapisnik pred posrednikom odnosno komisijom
za mirenje ili pred tajnikom Izbranog sudišta zaključiti nagodbu
koja po svom sadržaju odstupa od prijedloga iz stavka 2. ovog članka.

5. Nagodba zaključena u smislu odredbe stavka 3. i 4. ovog članka
ima među strankama snagu nagodbe zaključene izvan suda (izvansudska
nagodba).

6. Ako se stranke drukčije ne sporazume, svaka stranka snosi
svoje troškove postupka mirenja.

Članak 18.

1. Izjave stranaka dane u postupku mirenja koji nije uspio ne mogu se
upotrijebiti protiv stranke koja ih je dala.

2. Osoba koja je u postupku mirenja sudjelovala kao posrednik odnosno
kao član komisije za mirenje ne može biti arbitar odnosno član
arbitražnog vijeća u sporu koji se u istoj stvari među istim
strankama pokrene pred ovim Izbranim sudištem.

III. NADLEŽNOST IZBRANOG SUDIŠTA

Članak 19.

1. Nadležnost Izbranog sudišta može se zasnovati ugovorom zakljućenim
u pismenom obliku (ugovor o arbitraži).

2. Ugovor o arbitraži smatra se zaključenim u pismenom obliku
i kad je zaključen putem razmjene pisama, brzojava, teleksa ili
drugih telekomunikacijskih sredstava koja omogučuju pismeni dokaz
o zaključenom ugovoru.

3. Upućivanje u ugovoru na opće uvjete poslovanja ili neku
drugu ispravu koja sadrži arbitražnu klauzulu smatrat će se arbitražnim
sporazumom pod uvjetom da je ugovor pismen, a upućivanje učinjeno
u obliku koji takvu klauzulu čini odredbom ugovora.

4. Ugovor o Izbranom sudištu može se dokazivati samo ispravama.

5. Ugovor o arbitraži može se zaključiti u pogledu određenog
spora (kompromis) ili u pogledu budućih sporova koji mogu proizaći
iz određenog pravnog odnosa (kompromisorna klauzula).

6. Stranke koje ugovore nadležnost Izbranog sudišta prihvaćaju
i sve odredbe pravilnike o Izbranom sudištu na snazi u vrijeme provođenja
arbitražnog postupka.

Članak 20.

Ako u povodu podnesene tužbe ustanovi da stranke uopće nisu zaključile
ugovor o arbitraži odnosno ugovor o nadležnosti ovog Izbranog sudišta za
rješavanje spora pokrenutog podnesenom tužbom. tajnik Izbranog sudišta
ipak će dostaviti tužbu tuženiku i pozvati ga da se u roku od petnaest
dana od dostavljanja tužbe izjasni o tome prihvaća li nadležnost
Izbranog sudišta u pokrerkutom sporu.Ako tuženik u tom roku ne odgovori,
tajnik Izbranog sudišta obavijestit će tužitelja da se arbitraža
ne može provesti.

Članak 21.

1.Izbrani sud pazi na svoju nadležnost po službenoj dužnosti u toku
cijelog postupka. Stranke mogu arbitrima u toku cijelog postupka skretati
pažnju na dužnost da paze na svoju nadležnost.

2. Tuženik može osporiti nadležnost Izbranog sudišta sve do zaključenja
raspravljanja o glavnoj stvari. prigovarajući da ugovor o arbitraži
uopće nije sklopljen, da nije pravovaljan ili da predmet spora nije
obuhvaćen sklopljenim ugovorom o arbitraži. Ali ako se tuženik u
pismenom odgovoru na tužbu ili tek na raspravi upusti u raspravljanje o
glavnoj stvari bez osporavanja nadležnosti Izbranog sudišta zbog razloga
čije se postojanje može otkloniti dispozicijom stranke, smatrat
će se da je dao valjani pristanak da se arbitraža provede

3. Ako arbitražno vijeće utvrdi da je ugovor ništav, to utvrđenje
samo po sebi ne znači da je ništav i ugovor o arbitraži sadržan
u tom glavnom ugovoru.

Članak 22.

1. Izbrano sudište može otkloniti odlućivanje u određenom
sporu i kad je njegova nadležnost među strankama ugovorena. ako zaključeni
ugovor o arbitraži sadrži odredbe koje nisu u skladu s funkcijama Izbranog
sudišta i načelima ovog pravilnika.

2. O otklanjanju nadležnosti Izbranog sudišta iz razloga navedenih u
stavku 1. ovog članka u stadiju priie konstituiranja arbitra pojedinca
odnosno arbitražnog vijeća (izbranog suda) odlućuje predsjedništvo
Izbranog sudišta (članak 6 st. 2.)

Članak 23.

1. Ako tuženik u pismenorn ugovoru na tužbu tvrdi da stranke uopće
nisu zaključile ugovor o Izbranom sudištu (materijalno postojanje
ugovora o Izbranom sudištu) na koji se tužitelj poziva ili na tužbu uopće
ne odgovori, tajnik Izbranog sudišta iznijet će tužbu pred predsjedništvo
Sudišta radi utvrđenja jesu li stranke u pismenom obliku redigirale
ugovor o Izbranom sudištu ne upuštajući se u ispitivanje njegove
valjanosti.

2. Ako predsjedništvo Izbranog sudišta utvrdi da ugovor o arbitraži
materijalno postoji, postupak će se nastaviti iako tuženik odbije
u njemu sudjelovati.

3. Utvrđenje predsjedništva Izbranog sudišta da ugovor o arbitraži
materijalno postoji ne sprećava isticanje prigovora nenadležnosti
Izbranog sudišta u nastavku arbitražnog postupka pred arbitrom pojedincem
odnosno arbitražnim vijećem.

4. Ako predsjedništvo Izbranog sudišta utvrdi da ugovor o arbitraži
ne postoji, predsjednik odnosno potpredsjednik Izbranog sudišta obavijestit
će stranke da se arbitraža ne može provesti. U tom slučaju
tužitelj može zahtijevati da se izbrani sud ipak konstituira i de o nadležnosti
Izbranog sudišta odluči posebno vijeće (čl. 24.).

Članak 24.

1. Ako se arbitraža provodi pred arbitrom pojedincem, o nadležnosti
odlučuje posebno vijeće od tri člana, u kome sudjeluje
arbitar pojedinac kao predsjednik vijeća, te predsjednik odnosno
potpredsjednik Izbranog sudišta i jedan član predsjedništva kao
članovi vijeća.

2. Ako se arbitraža provodi pred arbitražnim vijećem, u sastav
posebnog vijeća ulaze. osim članova arbitražnog vijeća.
predsjednik odnosno potpredsjednik Izbranog sudišta i jedan član
predsjedništva.

3. Ako o nadležnosti Izbranog sudišta treba odlućiti nakon što
je raspravljanje o glavnoj stvari već otpočelo, sa raspravljanjem
će se zastati dok posebno vijeće ne donese odluku o nadležnosti.
Ako se zbog prirode spora raspravljanje o nadležnosti ne bi moglo razdvojiti
od raspravljanja o glavnoj stvari, nakon zaključenog raspravljanja
najprije će se u posebnom vijeću odlučiti o nadležnosti.
a zatim će, ako se Izbrano sudište oglasi nadležnim, arbitar pojedinac
odnosno arbitražno vijeće u redovnom sastavu prijeći na raspravljanje
i odlućivanje o glavnoj stvari.

Članak 25.

1. Pokretanje parnice pred redovnim sudom u istoj stvari među istim
strankama ili parnice u kojoj se od redovnog suda traži da utvrdi nenadležnost
Izbranog sudišta nije razlog za obustavljanje arbitražnog postupka.

2. Ako Izbrano sudište nađe da za to postoje naročito važni
razlozi, može u slučaju pokretanja parnice iz stavka 1. ovog članka
odrediti da se arbitražni postupak prekine dok se parnični postupak
pred redovnim sudom ne okonča. Svoj zaključak o prekidu postupka
Izbrano sudište može opozvati.

Članak 26.

1. Unatočpostojanju ugovora o arbitraži odnosno pokretanju postupka
pred Izbranim sudištem, stranke se mogu obratiti nadležnom sudu radi određivanja
mjera za osiguranje svojih zahtjeva po pravilima izvršnog postupka.

2. O određenim mjerama osiguranja stranke su dužne bez odlaganja
obavijestiti tajnika Izbranog sudišta.

IV. POKRTANJE ARBITRAŽNOG POSTUPKA

Članak 27.

1. Arbitražni postupak pokreće se podnošenjem tužbe tajniku Izbranog
sudišta.

2. Tužba treba sadržavati naročto:

- označenje stranaka.

- podatke o zaključnju ugovors o arbitraži.

- određene zahtjeve u pogledu glavne stvari i sporednih potraživanja,

- čnjenice na kojima se zahtjevi zasnivaju,

- dokaze kojima se navedene činjenice mogu utvrditi,

- izjavu o imenovanju arbitra i njegovog zamjenika odnosno prijedlog
o izboru arbitra pojedinca (članci 32. do 38.).

3. Uz tužbu treba priložiti dokaze o zaključenju ugovora o arbitraži
i o uplati iznosa za podmirenje troškova arbitražnog postupka (čl.
61. st. 1.).

Članak 28.

2. Arbitražni postupak može se započeti bez prethodnog provođenja
postupka za mirenje (čl. 12.-18.).

2. Tajnik Izbranog sudišta dužan je prilikom dostavljanja tužbe na odgovor
predložiti tuženiku provodenje postupka mirenje. Ako se tuženik izjasni
u prilog mirenja, tajnik će o tome obavijestiti tužitelja.

3. Nastojanje tajnika Izbranog sudišta da se spor među strankama
okonča na miran način ne bi smjelo utjecati na redovan tok
postupka.

Članak 29.

1. Tajnik izbranog sudišta dostavit će tuženiku tužbu s prilozima
i pozvati ga da podnese pismeni odgovor na tužbu u roku od petnaest dana
od dostavljanja tužbe.

2. Tajnik Izbrenog sudišta može u opravdanom slučaju produžiti
rok za podnošenje odgovora, ali ne više od mjesec dana.

3. Tuženik je dužan u roku od osam dana od dostave tužbe podnijeti pismenu
izjavu o imenovanju arbitra i njegovog zamjenika odnosno o predlaganju
arbitra pojedinca.

4.Jedan primjerak odgovora na tužbu tajnik Izbranog sudišta dostavit
će tužitelju.

5. Ako tuženik u određenom roku ne podnese pismeni odgovor na tužbu
ili odbije sudjelovati u arbitražnom postupku, arbitražni postupak će
se nastaviti po odredbama ovog pravilnika (čl. 23.).

Članak 30.

Tužba, odgovor na tužbu, prilozi uz tužbu odnosno odgovori na tužbu
s prilozima, kao i ostali podnesci i prilozi koje stranka u tom postupku
upućuje Izbranom sudištu, podnose se u dovoljnom broju primjeraka
za sve protivnike i za sve arbitre.

Članak 31.

1. Tuženik može sve do zakljućenja raspravljanja podnijeti Izbranom
sudištu protutužbu ili istaći prigovor radi prebijanja ako zahtjev
protutužbe proizlazi iz pravnog odnosa obuhvaćenog zaključenim
ugovorom o arbitraži.

2. Ako stranke u sporu podnesu jedna protiv druge samostalne tužbe iz
različitih pravnih odnosa s obzirom na koje su ugovorile nsdležnost
Izbranog sudišta, tajnik Izbranog sudišta nastojat će da se raspravljanje
i odlučivanje o ovim tužbama spoji i nastavi pred istim arbitrima.

V. ARBITRI I KONSTI'I'UIRANJE ARBITRAŽE

Članak 32.

1. Sporove raspravljaju ili o njima odlučuju arbitražna vijeća
ili arbitar pojedinac (izbrani sud).

2. Ako stranke drukčije ne ugovore. arbitar pojedinac raspravlja
i odlučuje u sporovima u kojima devizna protuvrijednost predmeta
spora ne prelazi 50.000 DEM, a arbitražno vijeće u sporovima u kojima
devizna protuvrijednost spora prelazi 50.000 DEM. Devizna protuvrijednost
izračunava se primjenom srednjeg tečaja Narodne banke Hrvatske
koji vrijedi na dan podnošenja tužbe Sudištu.

3. Platni nalog izdaje predsjednik Izbranog sudišta kao arbitaža pojedinac.
Ako protiv platnog naloga bude podnesen prigovor, raspravljanje će
se u smislu odredbe stavka 2. ovog članka nastaviti pred arbitrom
pojedincem ili pred arbitražnim vijećem (čl. 33.)

Članak 33.

1 Arbitražno vijeće sastavlja se od tri člana.

2. Svaka stranka imenuje jednog člana arbitražnog vijeća,
a članovi arbitražnog vijeća biraju arbitra predsjednika vijeća.

3. Stranke mogu ugovoriti da arbitražno vijeće bude sastavljeno
od pet članova. U tom slučaju svaka stranka imenuje dva člana
arbitražnog vijeća.

Članak 34.

1. Arbitri članovi arbitražnih vijeća biraju se s liste
iz članka 5. stavka 3. ovog pravilnika.

2. Prilikom imenovanja arbitara stranke su dužne odmah imenovati i njihove
zamjenike.

Članak 35.

1. Stranku koja ne imenuje arbitra i njegovog zamjenika, odnosno koja
ne predloži određenu osobu za arbitra pojedinca, tajnik Izbranog sudišta
pozvat će da u roku od osam dana imenuje odnosno položi arbitra i
njegovog zamjenika.

2. Ako ·stranka pozvana da imenuje arbitra i njegovog zamjenika
to ne učini u roku iz stavka 1. ovog članka, člana
arbitražnog vijeća i njegovog zamjenika imenovat će predsjednik
Izbranog sudišta sa liste iz članka 5. stavka 3. ovog pravilnika.

3. Ako stranka pozvana da predloži arbitra pojedinca to ne učini
u roku iz stavka 1. ovog članka, ili ako tajnik Izbranog sudišta
ustanovi da se stranke u svojim prijedlozima nisu složile u pogledu osobe
arbitra pojedinca, njega će s liste iz članka 5. stavka 3.
ovog pravilnika, imenovati predsjednik Izbranog sudišta.

4. Predsjednik Izbranog sudišta imenovat će člana arbitražnog
vijeća i njegovog zamjenika odnosno arbitra pojedinca i u slučaju
kad stranke izjave da same neće imenovati odnosno predložiti arbitra.

5. Ako se članovi arbitražnog vijeća u roku od osam dana
ne sporazume o osobi arbitra predsjednika vijeća, njega će
sa liste iz članka 5. stavka 3. ovog pravilnika imenovati predsjednik
Izbranog sudišta.

Članak 36

1. Ako se u jednom sporu u istoj stranačoj ulozi pojavljuju više
tužitelja i tuženika (uparničrstvo). dužni su se prethodno sporazumjeti
o imenovanju odnosno o predlaganju zajedničog arbitra (članak
33.).

2. Ako suparničari ne postignu sporazum iz stavka 1 ovog čanka
ili ako u svojim odvojenim podnescima ne imenuju odnosno ne predlože za
arbitra istu osobu ni u naknadnom roku od osam dana, arbitra će umjesto
njih imenovati predsjednik Izbranog sudišta sliste iz članka 5.
st. 3. ovog pravilnika.

Članak 37.

1. Ako imenovani odnosno predloženi arbitar saopći da ne prihvaća
imenovanje, ako bude izuzet ili ako se ustanovi da neće ili ne može
dalje vršiti dužnost arbitra, tajnik Izbranog sudišta pozvat će stranku
koja ga je izabrala da u roku od osam dana imenuje odnosno predloži drugog
arbitra (članak 35.).

2. Ako izabrani arbitar predsjednik vijeća otkloni izbor, ako
bude izuzet ili ako se u toku arbilražnog postupka ustanovi da neće
ili ne može dalje vršiti dužnost predsjednika, arbitri članovi vijeća
dužni su u roku od osam dana izabrati novog arbitra predsjednika vijeća.

3. Ako je arbitra iz stavka 1 i 2. ovog članka imenovao predsjednik
Izbranog sudišta. novog arbitra imenovat će predsjednik Izbranog
sudišta.

Članak 38.

1. O izuzeću arbitra i tajnika Izbranog sudišta odlučuje
predsjednik Izbranog sudišta. a o izuzeću predsjednika Izbranog sudišta
odlućuje predsjedništvo Izbranog sudišta.

2. Odluka o izuzeću donosi se pošto je strankama, arbitrima i
drugim osobama čje se izuzeće traži pružena prilika da se
o tome izjasne.

3. Smatrat će se da je arbitar izuzet ako se stranke o tome suglase
ili ako se sa zahtjevom za izuzeće složi arbitar čje se izuzeće
traži. Suglasnost stranaka odnosno arbitara o izuzeću ne znači
i priznanje postojanja razloga za izuzeće.

VI. ARBITRAŽNI POSTUPAK

Članak 39.

1. Arbitražni postupak provodi se po odredbama ovog pravilnika, osim
ako su stranke pismeno ugovorile drukčija pravila postupka.

2. Ako u ovom pravilniku nema posebnih odredaba i ako se stranke za
takav slučaj nisu drukčije sporazumjele, postupak će
utvrditi arbitri primjenjujući odredbe Zakona o parničnom
postupku Republike Hrvatske ako to odgovara prirodi postupka pred Izbranim
sudištem.

3. Smatrat će se da se stranka odrekla prava na prigovor zbog
kršenja pravila prema kojima se arbitraža provodi ako taj prigovor nije
istakla odmah pošto je saznala za to kršenje, već je nastavila sudjelovanje
u postupku.

Članak 40.

1. Poziv i druga pisma dostavljaju se preko pošte, preporučenom
pošiljkom uz povratnicu.

2. U hitnim slučajevima pozivi za ročište mogu se upućivati
brzojavom uz povratnicu ili telefonski. Tajnik Izbranog sudišta stavit
će u spisu bilješku o sadržaju telefonskog razgovora.

3. Ako se utvrdi da je dostavljanje pravilno izvršeno, smatrat će
da je adresat valjano upoznat sa sadržajem pisma koje mu je dostavljeno.

Članak 41.

Prije početka raspravljanja na ročištu predsjednik arbitražnog
vijeća odnosno arbitar pojedinac upozorit će stranke na mogućnost
mirenja i zakljućenja nagodbe pred izbranim sudom.

Članak 42.

1. Stranke mogu sporazumno produžiti rokove utvrđene ovim pravilnikom
ili zaključkom izbranog suda za izvršenje određenih radnji stranaka.

2. Tajnik Izbranog sudišta, arbitražno vijeće, predsjednik arbitražnog
vijeća odnosno arbitar pojedinac ovlašteni su u opravdanim slučajevima.
u granicama svoje nadležnosti. produžiti rokove za izvršenje određenih
procesnih radnji utvrđene ovim pravilnikom ili zaključkom izbranog
suda. Pri tome će se voditi računa o tome da se sprijeći
nepotrebno odugovlaćenje postupka.

3. Arbitri će ocijeniti, uzimajući u obzir sve okolnosti,
mogu li se uvažiti radnje stranaka poduzete nakon isteka utvrdenih rokova.

4. Odredba stavka 2. ovog članka ne odnosi se na propuštanje
rokova za podnošenje prigovora protiv platnog naloga i protiv pravorijeka
u povodu propuštanja osporavanja tužbenog zahtjeva.

Članak 43.

Stranke mogu slobodno imenovati svoje punomoćnike i pomoćnike
(savjetnike).

Članak 44.

Kad nakon primitka odgovora na tužbu arbitražno vijeće utvrdi
da među strankema nije sporno činjenično stanje i da
ne postoje druge smetnje za donošenje pravorijeka, može bez održavanja
ročišta za glavnu raspravu donijeti pravorijek ako se stranke s
time suglase.

Članak 45.

1. Ročišta se u pravilu održavaju u sjedištu Izbranog sudišta.
u prostorijama koje odrede arbitri u suglasnosti s tajnikom Izbranog sudišta.

2. Predsjednik Izbranog sudišta može odobriti da se ročište održi
u nekom drugom mjestu ako arbitri ustanove da je to svrsishodno ili ako
to predlože obje stranke.

3. Ako stranke sporazumno drukćije ne odluče, arbitraža
se provodi uz isključenje javnosti.

Članak 46.

1. Tajnik Izbranog sudišta može prisustvovati svim ročištima
i sjednicama arbitražnih vijeća na kojima se vijeća i glasa
o donošenju odluka.

2. Tajnik Izbranog sudišta dužan je prisustvovati ročištima i
sjednicama iz stavka l. ovog članka ako arbitar pojedinac ili barem
jedan član arbitražnog vijeća nije diplomirani pravnik.

3. Tajnik Izbranog sudišta ovlašten je arbitrima skrenuti pažnju na
pravna pitanja koja su od značenja za odlučivanje, te naročito
na pitanja koja se odnose na sadržaj i formu procesnih radnji koje se poduzimaju.

Članak 47.

1. Ako pđstoje pretpostavke na temelju kojih se po odredbama Zakona
o parničnom postupku može izreći presuda zbog izostanka, smatrat
će se da tuženik priznaje istinitost činjeničnih navoda
tužitelja, pa će arbitri donijeti pravorijek u povodu propuštanja
osporavanja tužbenog zahtjeva.

2. Pravorijek u povodu propuštanja osporavanja tužbenog zahtjevs nije
konačan u arbitražnom postupku, pa tuženik može protiv njega uložiti
prigovor u roku od osam dana od njegovog dostavljanja.

3. Ako tuženik uloži prigovor iz stavka 2. ovog članka, raspravljanje
će se nastaviti pred arbitražnim vijećem odnosno arbitrom pojedincem
radi donošenja konačnog pravorijeka.

Članak 48.

1. Ako postoje pretpostavke na temelju kojih se po odredbama Zakona
o parničnom postupku može izdati platni nalog, predsjednik Izbranog
sudišta će, kao arbitar pojedinac, prije nego tajnik Izbranog sudišta
odredi da se tužba dostavi tuženiku na odgovor, izdati platni nalog.

2. Platni nalog će se zajedno s tužbom, dostaviti tuženoj stranci.

3. Tuženik je ovlašten protiv platnog naloga podnijeti prigovor u roku
od osam dana od dostavljanja platnog naloga. U prigovoru tuženik je dužan
imenovati arbitra u smislu odredaba članka 32. do 38. ovog pravilnika.

4. Ako tuženik u roku podnese prigovor. tajnik Izbranog sudišta poduzet
će sve što je potrebno radi konstituiranja arbitraže, pa će
se redovni postupak nastaviti pred arbitreežnim vijećem odnosno pred
arbitrom pojedincem radi donošenja konačne odluke (čl. 32
- 38.).

Članak 49.

1. Arbitražno vijeće može odlučiti da se izvođenje
određenih dokaza povjeri arbitru predsjedniku vijeća ili srbitru
članu arbitražnog vijeća.

2. Arbitri mogu imenovati eksperta za određena pravna pitanja i
od njega tražiti da im iznese svoje mišljenje

3. Tajnik Izbranog sudišta poduzet će sve što je potrebno da se
osigura vođenje stenografskih bilježaka o izvodenju dokazivanja ako
to zatraži jedna od stranaka i ako položi predujam za podmirenje troškova
stenografiranja.

Članak 50.

U arbitražnom postupku neće se primjenjivati pravila o formalnom
suparničarstvu iz odredbe članka 196. stavak 1. toč.
2. Zakona o parničnom postupku Republike Hrvatske.

Članak 51.

Osoba koja, ima pravni interes da se pridruži jednoj od stranaka u sporu
kao izmjena moći će se pridružiti toj stranci samo ako se s
time suglase obje stranke.

Članak 52.

Arbitri će se starati, postavljanjem pitanja i na drugi prikladan
način, da u toku postupka, radi potpunog prikupljanja i pravilnog
utvrdivanja odlućne procesne građe, na temelju trajnog i brižljivog
istraživanja ostvarenih rezultata raspravljanja podstižu stranke da iznesu
sve odlučne činjenice i da svrsishodno dopune. preinače
i isprave svoje zahtjeve, stavove, činjenične tvrdnje i prijedloge
za izvođenje dokazivanja. U mjeri u kojoj je to potrebno radi ostvarivanja
ovog zadatka. arbitri treba da zajedno sa strankama otvoreno razmotre odlučne
činjenice i pravne probleme spora, da strankama o njima izlože svoja
pravna shvaćanja, da im radi toga postavljaju određena pitanja
i da im daju prikladna objašnjenja i pouke.

Članak 53.

1. Tajnik Izbranog sudišta i arbitri mogu odrediti da svaka stranka
primjerak svojih podnesaka i priloga namijenjenih protivnoj stranci uputi
preporućenom pošiljkom uz povratnicu neposredno svom protivniku na
adresu označenu u spisima.

2. Uz svoj podnesak upućen Izbranom sudištu stranka ' :oja postupi
po odredbi stavka 1. ovog članka dužna je priložiti izvornik ili
kopiju potvrde o predaji preporućene pošiljke upućene protivniku
a na zahtjev tajnika Izbranog sudišta i povratnicu radi dokazivanja urednog
dostavljanja.

Članak 54.

U slučajevima u kojima bi se od redovnog suda moglo tražiti ili
bi redovni sud po službenoj dužnosti mogao odrediti privremene mjere radi
osiguranja opravdanih interesa i zahtjeva stranaka u sporu, arbitri mogu
u toku postupka preporučiti strankama da izvan spora pred izbranim
sudom poduzmu određene radnje ili da se uzdrže od poduzimanja određenih
radnji koje se odnose na spor u kome se pred izbranim sudom raspravlja.

Članak 55.

1. Nagodba koju stranke zaključe u toku spora pred Izbranim sudištem
unosi se u zapisnik.

2. Nagodba je zaključena kad stranke, poslije pročitanog
zapisnika o nagodbi, po odobrenju arbitara, potpišu zapisnik.

3. Stranke koje pred Izbranim sudištem zaključe nagodbu mogu
tražiti da arbitri donesu pravorijek na temeju njihove nagodbe.

4. Nagodba zaključena pred Izbranim sudištem ima snagu sudske
nagodbe.

Članak 56.

1. O pitanjima procesne naravi arbitri odlučuju zaključkom.

2. O osnovanosti tužbenog zahtjeva arbitri odlučuju pravorijekom.

3. Zaključke koji se dostavljaju strankama i pravorijeke u izvorniku
ili u prijepisu potpisuju svi arbitri odnosno arbitar pojedinac i tajnik
Izbranog sudišta.

Članak 57.

1. O suštini spora arbitri odlućuju na osnovi ustava, zakona,
uzanci i poslovnih običaja.

2. Arbitri mogu odlučivati rukovodeći se načelima
pravičnosti (ex eequo et bono), u granicama u kojima takvo odlučivanje
nije u suprotnosti sa pravnim poretkom Republike Hrvatske samo ako ih stranke
na to izričito ovlaste. Pri tome će voditi računa o
ugovoru stranaka i o poslovnim običajima koji važe za odredeni pravni
odnos.

Članak 58.

1. Zaključci i pravorijeci Izbranog sudišta ne mogu se pobijati
redovnim pravnim lijekom ni pred arbitražom višeg stupnja ni pred redovitim
sudom.

2. Izuzetno od odredbe stavka 1. ovog članka pravorijek u povodu
propuštanja osporavanja tužbenog zahtjeva i platni nalog što ga izdaje
predsjednik Izbranog sudišta mogu se pobijati prigovorom o kojem odlućuje
nadležno arbitražno vijeće odnosno arbitar pojedinac (članak
47. i 48.)

3. Odluka Izbranog sudišta o tužbenom zahtjevu. osim pravorijeka u provodu
propuštanja osporavanja tužbenog zahtjeva i platnog naloga protiv kojih
su uloženi prigovori, ima prema strankama snagu pravomoćne presude
redovnog suda.

Članak 59.

Ako stranke nisu što drugo ugovorile, pravorijek i zaključci
Izbranog sudišta kojima se okončava postupak moraju biti obrazloženi.

Članak 60.

1. Konaćni pravorijek dostavit će se strankama kad tajnik
Izbranog sudišta utvrdi da su podmireni svt troškovi arbitražnog postupka.

2. Potvrdu o pravomoćnosti i izvršnosti pravorijeka izdaje tajnik
Izbranog sudišta.

VII. TROŠKOVI ARBITRAŽNOG POSTUPKA

Članak 61.

1. Prilikom podnošenja tužbe odnosno protutužbe tužitelj je dužan radi
podmirenja troškova arbitražnog postupka uplatiti u korist Izbranog sudišta
iznos utvrđen tarifom odgovarajuće odluke o troškovima koju donosi
Upravni odbor Hrvatske gospodarske komore.

2. Iznosom uplaćenim u smislu odredbe stavka 1. ovog članka
podmiruju se u pravilu svi troškovi Izbranog sudišta u određenoj pravnoj
stvari.

3. Izuzetno od odredbe stavka 2. ovog članka. stranke su dužne
posebno naknaditi troškove arbitražnog postupka prouzrokovane izvođenjem
dokazivanja, vođenjem stenografskih bilježaka o izvođenju dokazivanja,
održavanjem ročišta izvan sjedišta Izbranog sudišta te dolaskom
i boravkom arbitara koji nemaju prebivalište u mjestu u kome se arbitraža
provodi.

Članak 62.

1. Prije nego što se uplati iznos iz stavka 1. članka 61. ovog
pravilnika Izbrano sudište neće postupati po podnesenoj tužbi.

2. Ako iznos iz članka 61. stavak 1. ovog pravilnika ne bude
plačen prilikom podnošenja tužbe odnosno protutužbe, tajnik Izbranog
sudišta upozorit će tužitelja na posljedice propuštanja (st. 3. do
st. 7. ovog članka).

3. Ako iznos iz članka 2. stavak 2. ove odluke ne bude plačen
ni u roku od trideset dana od dana podnošenja tužbe odnosno protutužbe.smatrat
će se da tužba odnosno protutužba nije bila ni podnesena.

4. Prije nego što se položi predujam za podmirenje troškova iz stavka
3. članka 61. ovog pravilnika neće se provesti radnja na koju
se ti troškovi odnose.

5. Ako predujam za izvođenje dokazivanja i vodenja stenografskih
bilježaka ne bude položen ni u roku od petnaest dana od dostavljanja zaključka
o polaganju predujma. smatrat će se da je stranka odustala od svog
prijedloga da se odnosna radnja provede. .

6. Ako predujam za podmirenje troškova arbitra koji nema prebivalište
u sjedištu Izbranog sudišta ne bude položen osam dana prije održavanja
ročišta, smatrat će se da stranka koja je izabrala tog arbitra
nije imenovala arbitra.

7. Ako predujam za podmirenje troškova održavanja ročišta izvan
sjedišta Izbranog sudišta ne bude položen osam dana prije održavanja tog
ročišta. ročište će se održati u sjedištu Izbranog
sudišta.

Članak 63.

U odluci o troškovima u postupku pred Izbranim sudištem iz članka
61. ovog pravilnika propisat će se pretpostavke pod kojima Izbrano
sudište može odlučiti da se dio iznosa uplaćenog radi podmirenja
troškova u smislu odredbe članka 61. stavak 1. ovog pravilnika može
vratiti stranci koja ga je uplatila.

Članak 64.

Iznos naknada i nagrada koje se isplaćuju arbitrima, vještacima
i drugim osobama koje su sudjelovale u arbitražnom postupku određuje
predsjednik Izbranog sudišta na prijedlog tajnika Izbranog sudišta u granicama
i na način utvrđen odlukom o naknadi troškova i nagradi funkcionarima
Izbranog sudišta, arbitrima i drugim osobama u postupku pred Stalnim izbranim
sudištem pri Hrvatskoj gospodarskoj komori koju donosi Upravni odbor Hrvatske
gospodarske komore.

Članak 65.

Danom stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o
Stalnom izbranom sudu pri Privrednoj komori Hrvatske od 28. siječnja
1980. ("Narodne novine", br. 27/80).

Članak 66.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od objave u "Narodnim
novinama".

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Pročišćeni tekst, NN 113/1993-2185
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)