## Kolektivni ugovor

### NN 111/2004 (12.8.2004.), Kolektivni ugovor

# KOLEKTIVNI UGOVORI

2131

Na
temelju Zakona o radu (»Narodne novine« broj 38/95., 54/95., 65/95., 17/01.,
82/01.,114/03. i 142/03.) i Konvencija broj 87, 98 i 111 MOR-a, Sindikat željezničara
Hrvatske, Sindikat hrvat­skih željezničara Hrvatske i Samostalni sindikat
integralnog transporta Hrvatske (u daljnjem tekstu: sindikati) i Agencija za
integralni transport, d.o.o. sa sjedištem u Zagrebu, Heinzelova 51 (u daljnjem
tekstu: AGIT, Društvo, Poslodavac) zaključili su dana 19. srpnja 2004. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

I.
dio
RADNO PRAVNI ODNOSI

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovaj
Kolektivni ugovor primjenjuje se na području Repub­like Hrvatske za sve radnike
zaposlene u AGIT d.o.o., te na Upravu Društva s ograničenom odgovornošću u
dijelu kojem na to upućuje Zakon.

Pod
pojmom radnik u smislu ovog Kolektivnog ugovora podrazumijevaju se svi radnici,
zaposleni na određeno, neo­dre­đeno vrijeme s punim, nepunim i skraćenim radnim
vremenom, koji rad obavljaju u prostorima Poslodavca i u drugim prostorima u
kojima Poslodavac organizira posao, a nisu u vlasništvu Poslodavca.

Ovaj
Kolektivni ugovor ne obvezuje Poslodavca za radnike s posebnim ovlastima.

Zaključujući
ovaj Kolektivni ugovor strane se obvezuju u dobroj vjeri poštivati njegove
odredbe.

Članak
2.

Odredbe
ovog Ugovora primjenjuju se neposredno, osim ako za primjenu pojedinih odredbi
nije potrebna odgovarajuća razrada u općim aktima Poslodavca.

Ako se
ugovorom o radu sklopljenim između Poslodavca i radnika pojedina prava za
radnika utvrde povoljnije od prava utvrđenih ovim Ugovorom, te odredbe
neposredno će se primjenjivati.

Ako bi
općim aktom neko pravo radnika bilo utvrđeno u manjem opsegu od prava koja
proizlaze iz ovog Ugovora, primjenjuju se odredbe ovog Ugovora.

Kada
odredbe ugovora o radu upućuju na primjenu ovog Ugovora, te odredbe postaju
sastavni dio ugovora o radu.

Članak
3.

 Ovaj Ugovor se sastoji od tri dijela i to:

1.
Radno pravni dio kojim se utvrđuju prava, obveze i odgovornosti koje se odnose
na:

I. Opće
odredbe,

II.
Sklapanje ugovora o radu,

III.
Privremeno raspoređivanje radnika,

IV.
Pripravnike,

V. Radno vrijeme,

VI. Odmore i dopuste,

VII. Obrazovanje radnika i osposobljavanje za rad,

VIII. Zaštitu privatnosti radnika, dostojanstva i
zabrana diskriminacije

IX. Prestanak ugovora o radu,

X. Zaštitu prava radnika,

XI. Naknadu štete,

XII. Odnosi sa Sindikatom,

2. Tarifni dio sastoji se od:

I. Opći dio,

II. Plaća,

III. Dodatci plaće,

IV. Naknade plaće,

V. Naknade troškova radnika,

VI. Ostala primanja,

VII. Isplata plaće,

VIII. Prilozi.

3.
Radni uvjeti i zaštita na radu.

II.
SKLAPANJE UGOVORA O RADU

1.
Ugovor o radu

Članak
4.

Radnik
zasniva radni odnos danom sklapanja ugovora o radu.

Ugovorom
o radu Poslodavac ima obavezu, pored Zakonom o radu utvrđenih uzglavaka,
utvrditi i sljedeće:

–
trajanje pripravničkog staža za pripravnike,

–
rasporedu radnog vremena (jednokratno, dvokratno, smjenski rad),

–
trajanje stanke,

–
klauzula o trajanju zabrane konkurencije.

U
slučaju suglasne promjene radnog mjesta sa radnikom se sklapa novi ugovor o
radu uz naznaku broja ugovora koji prestaje vrijediti.

Članak
5.

Ako
ugovor o radu nije sklopljen u pisanom obliku, Poslodavac je dužan radniku
najkasnije prije početka rada uručiti pisanu potvrdu o sklopljenom ugovoru.

Potvrda
iz prethodnog stavka mora sadržavati uzglavke iz ugovora o radu i članka 4.
ovog kolektivnog ugovora.

Članak
6.

Pod
radnim stažom smatra se vrijeme koje je radnik proveo na radu, a koje se utvrđuje
u radnoj knjižici radnika ili drugim valjanim dokumentom.

Radni
staž kod Poslodavca je radni staž koji je radnik ostvario u AGIT d.o.o. i bilo
kojoj drugoj organizacijskoj jedinici HŽ-a, odnosno njegovim pravnim
prednicima.

Članak
7.

Poslodavac
je dužan ispitati mogućnost popunjavanja slobodnih radnih mjesta uz potrebnu
prekvalifikaciju viška radnika. Prije popunjavanja slobodnih radnih mjesta
Poslodavac je dužan ponuditi, na dokazan način, sklapanje ugovora o radu bivšim
radnicima koji su bili proglašeni tehnološkim viškom, ako takvi postoje.

Članak
8.

Prilikom
sklapanja ugovora o radu radnik je dužan izvijestiti Poslodavca o bolesti ili
drugoj okolnosti koja ga onemogućuje ili bitno ometa u izvršenju obveza iz
ugovora o radu ili koja ugrožava život ili zdravlje osoba s kojima u izvršenju
ugovora o radu radnik dolazi u dodir.

Radi
utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje određenih poslova Poslodavac
može uputiti radnika na liječnički pregled.

Sve
troškove liječničkog pregleda za potrebe obavljanja posla snosi Poslodavac.

Članak
9.

Poslodavac
samostalno utvrđuje svoj organizacijski ustroj, organizacijske i radne
dijelove, strukturu i broj zaposlenih i uvjete koje radnici moraju ispunjavati
za obavljanje poslova.

Posebni
uvjeti za zasnivanje radnog odnosa na onim poslovima za koje Poslodavac smatra
da ih radnici moraju ispunjavati sastavni su dio Pravilnika o organizaciji i
sistematizaciji radnih mjesta.

2.
Probni rad

Članak
10.

Prilikom
sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Probni
rad za radnika do trećeg stupnja stručne spreme ne može se utvrditi u trajanju
dužem od dva mjeseca; za četvrti stupanj stručne spreme – do četiri mjeseca, za
peti – do pet mjeseci i za šesti i sedmi stupanj stručne spreme – do šest
mjeseci.

Ako je
ugovoren probni rad, otkazni rok je najmanje sedam dana.

3.
Ugovor o radu na neodređeno vrijeme

Članak
11.

Ugovor
o radu sklapa se na neodređeno vrijeme, ako zakonom nije drukčije određeno.

Ako
ugovorom o radu nije određeno vrijeme na koje je sklopljen, smatra se da je
sklopljen na neodređeno vrijeme.

4.
Ugovor o radu na određeno vrijeme

Članak
12.

Poslodavac
će sa radnikom s kojim je zasnovao radni odnos na određeno vrijeme, zasnovati
radni odnos na neodređeno vrijeme, ako radno mjesto nije popunjeno drugim privremeno
odsutnim radnikom, ako je radnik na određeno vrijeme radio najmanje dvije (2)
godine ili ako radnik ostane raditi kod poslodavca i nakon isteka vremena za
koje je ugovor sklopljen.

Poslodavac
ne smije sklopiti jedan ili više uzastopnih ugovora o radu na određeno vrijeme
na temelju kojih se radni odnos na istim poslovima zasniva na neprekinuto
razdoblje duže od dvije godine.

Članak
13.

Ugovor
o radu na određeno vrijeme iznimno se može sklopiti kada za to postoji stvaran
i važan razlog, a osobito kada se radi o:

– sezonskom poslu,

– zamjeni privremeno nenazočnog radnika,

– vremenski i stvarno ograničenoj narudžbi ili drugom
privremenom povećanju opsega poslova,

– privremenim poslovima za obavljanje kojih
Poslodavac ima iznimnu potrebu,

– ostvarenju određenog poslovnog pothvata,

– drugim slučajevima utvrđenim Zakonom o radu ili
drugim zakonom.

Ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme, prestaje
istekom roka utvrđenog tim ugovorom.

Kod zaključivanja ugovora o radu na određeno vrijeme,
Poslodavac je dužan radniku platiti rad po načelu preraspodjele radnog vremena
sukladno člancima 35. i 36. ovog Kolektivnog ugovora.

5.
Dužnost poštivanja propisa u svezi s radnim odnosom

Članak
14.

Prije
stupanja na rad radniku se mora omogućiti upoznavanje sa sadržajem Kolektivnog
ugovora i općih akata kojima su uređena njegova prava, obveze i odgovornosti.

Radnik
je obavezan da ugovorom o radu preuzete poslove obavlja savjesno i stručno u
skladu s naravi i vrstom rada, te da usavr­šava svoja znanja i radne vještine,
te štiti interese Poslodav­ca.

Poslodavac
je obavezan omogućiti radniku, prije stupanja na rad, da se upozna s propisima
iz radnog odnosa, organizacijom rada, zaštitom na radu i opasnostima posla
kojeg će obavljati, osposobiti ga za rad na način koji osigurava zaštitu života
i zdravlja, a u skladu s mogućnostima i potrebama rada osigurati školovanje i
usavršavanje, te za izvršeni rad isplatiti plaću i omogućiti ostvarivanje i
drugih prava utvrđenih zakonom.

III.
PRIVREMENO RASPOREĐIVANJE RADNIKA

Članak
15.

Ako
izvanredne potrebe rada zahtijevaju, bez izmjene ugovora o radu, radnik može
privremeno obavljati poslove drugog radnog mjesta koji odgovaraju njegovoj
stručnoj spremi, posebno u slučajevima:

–
privremenog povećanja ili smanjenja opsega posla,

–
zastoja u obavljanju određenih poslova,

– kvara na sredstvu za rad,

– zamjene privremeno nenazočnog radnika,

– kada zbog primjene propisa o zdravstvenim uvjetima
ne može obavljati svoje poslove,

– u drugim slučajevima kada to zahtijevaju interesi
procesa rada.

Radnik se privremeno raspoređuje na drugo radno
mjesto u smislu stavka 1. ovog članka dok se ne otklone razlozi zbog kojih je
došlo do privremenog rasporeda, a najdulje tri (3) mjeseca u jednoj
kalendarskoj godini. Radnik za vrijeme privremenog rasporeda zadržava plaću
radnog mjesta za koji je sklopio ugovor o radu, ako je to za njega povoljnije.

Članak 16.

Invalidu rada, radniku s izmijenjenom radnom
sposobnošću i radniku s utvrđenom neposrednom opasnošću od invalidnosti
Poslodavac je dužan ponuditi izmijenjeni ugovor o radu u skladu s preostalom
radnom sposobnošću prema odluci nadležnog tijela za utvrđivanje radne
sposobnosti radnika.

Radniku iz stavka 1. ovog članka mogu biti ponuđeni i
poslovi niže stručne spreme do postojanja slobodnog radnog mjesta u okviru
njegove stručne spreme. U slučaju da je radnik odbio prihvatiti izmijenjeni
ugovor o radu, zadržava pravo na otpremninu.

IV.
PRIPRAVNICI

Članak
17.

Pripravnicima
se smatraju osobe koje se prvi put zapošlja­vaju radi osposobljavanja za samostalni
rad u zanimanju za koje su se školovali.

S
pripravnikom se sklapa ugovor o radu na neodređeno vrijeme, ako kod Poslodavca
postoji potreba za zapošljavanjem radnika na poslovima za koje se pripravnik
osposobljava.

S
pripravnikom se sklapa ugovor o radu na određeno vrijeme ukoliko postoje
mogućnosti za njegovo osposobljavanje, a ne postoje potrebe poslodavca za
trajnim zapošljavanjem.

Članak
18.

Duljina
staža za pripravnike određuje se ovisno o stručnoj spremi i to:

–
pripravnik sa srednjom stručnom spremom od 4–6 mjeseci,

–
pripravnik sa višom stručnom spremom od 5–10 mjeseci,

–
pripravnik sa visokom stručnom spremom od 6–12 mjeseci.

Duljina
pripravničkog staža određuje se ugovorom o radu prema programu stručnog
osposobljavanja koji donosi Poslodavac u skladu sa specifičnostima pojedinih
struka i radnih mjesta.

Trajanje
pripravničkog staža produžuje se za vrijeme oprav­dane odsutnosti s rada
(bolesti, vojna vježba i sl.) ako je ukupna odsutnost trajala duže od trideset
(30) dana.

Članak
19.

Pripravniku
se imenuje mentor iz redova radnika na radnom mjestu za koje se obavlja
pripravnički staž, a koji ima najmanje isti stupanj stručne spreme i
obrazovanje kao pripravnik, te najmanje tri (3) godine radnog iskustva u
struci.

Članak
20.

Nakon
završetka pripravničkog staža, pripravnik može polagati stručni ispit prema
sadržaju koji je sastavni dio programa osposobljavanja.

Stručni
ispit se polaže pred komisijom od tri (3) člana koju imenuje Poslodavac.
Članovi komisije moraju imati najmanje isti stupanj stručne spreme kao i
pripravnik čije se znanje i sposobnosti provjeravaju.

Pripravniku
koji ne položi stručni ispit poslodavac može redovito otkazati.

V.
RADNO VRIJEME

Članak
21.

Radno
vrijeme radnika može biti puno, nepuno i duže od punog (prekovremeni rad).

Radno vrijeme može biti raspoređeno kao:

– jednokratno,

– dvokratno,

– u smjenama (turnusima)

Raspored tjednog radnog vremena na pojedine dane u
tjednu, početak i završetak radnog vremena, kao i trajanje i vrijeme odmora
uređuje se odlukom Poslodavca u skladu sa specifičnostima poslovanja, uz
savjetovanje sa Radničkim vijećem.

Članak 22.

U radno vrijeme koje ulazi u mjesečni fond sati
radnika računa se i vrijeme koje proizlazi:

– zbog obaveznog liječničkog pregleda – 8 sati,

– zbog prekida i zastoja u radu do kojeg je došlo
krivnjom Poslodavca ili uslijed drugih okolnosti za koje radnik nije odgovoran,

– zbog rada u tijelima Poslodavca, rada u Sindikatu
ili drugim aktivnostima vezanim za ostvarivanje prava i obveza iz radnog odnosa
– stvarno vrijeme, a najviše kao da je radio (za radnike koji rade u smjenama
vrijeme trajanja smjene),

– zbog predviđene stanke u toku dnevnog odmora.

Članak 23.

Poslodavac će osigurati radniku, koji radi s nepunim
ili s vremenom dužim od punog radnog vremena, sva prava kao i radniku s punim
radnim vremenom, ali u opsegu koji ovisi o dužini radnog vremena.

Članak 24.

Poslodavac
će opravdati zakašnjenje radnika na posao na temelju pismenog opravdanja –
ispričnice mjerodavnih tijela ili drugih dokaza o postojanju takvih okolnosti
da se zakašnjenje nije moglo izbjeći.

Članak
25.

Poslodavac,
uz suglasnost Radničkog vijeća može uvesti klizno radno vrijeme, ukoliko to
priroda posla omogućuje, sa najviše šezdeset (60) minuta odstupanja na početku,
odnosno završetku rada.

Članak
26.

U
slučaju da radnik radi kraće od punog radnog vremena, radi njege djeteta ili
radi njege teže hendikepiranog djeteta, početak i završetak radnog vremena
utvrdit će se dogovorom između radnika i Poslodavca.

 U slučaju spora o primjeni radnog vremena
Poslodavac će zatražiti mišljenje Radničkog vijeća o početku, odnosno završetku
rada.

1.
Puno radno vrijeme

Članak
27.

Puno
radno vrijeme iznosi četrdeset (40) sati tjedno.

Puno
radno vrijeme iznosi u pravilu osam (8) sati dnevno, ali ne manje od šest (6)
sati.

Radno
vrijeme u tjednu raspoređuje se u pravilu u pet (5) uzastopnih radnih dana.

2.
Nepuno radno vrijeme

Članak
28.

Radno
vrijeme na određenim mjestima može iznositi i manje od četrdeset (40) sati
tjedno (nepuno radno vrijeme) kada to zahtijeva organizacija rada, priroda
poslova i radnih zadataka ili druge okolnosti.

Poslodavac
je dužan uz prethodno savjetovanje sa Rad­nič­kim vijećem, aktom o unutarnjoj
ustrojbi (sistematizaciji) odrediti radna mjesta na kojima se radi nepuno radno
vrijeme.

3.
Prekovremeni rad

Članak
29.

Poslodavac
može odlučiti da radnici rade prekovremeno u svim izvanrednim, nepredviđenim i
nužnim situacijama utvrđe­nim Zakonom.

Prekovremeni
rad ne može trajati dulje od deset (10) sati tjedno i ne ulazi u preraspodjelu.

Članak
30.

Pored
ograničenja određenih Zakonom o zabrani prekovremenog rada Poslodavac ne smije
zahtijevati od radnika da radi u prekovremenom radu u slučajevima:

– ako
njeguje užeg člana obitelji, po uputama liječnika (pod članom uže obitelji smatraju
se osobe prema članku 49. stavak 2. Zakona o radu),

– ako
ne može osigurati čuvanje djeteta za vrijeme rada dužeg od punog radnog vremena
do sedam (7) godina starosti

–
trudnicu.

Članak
31.

Uvođenje
rada dužeg od punog radnog vremena (prekovremeni rad) nije dopušteno ako se
posao može obaviti odgova­rajućom organizacijom, podjelom rada, raspodjelom
radnog vremena ili zaposlenjem novih radnika.

4.
Noćni rad

Članak
32.

Svako
obavljanje poslova i radnih zadataka radnika u vremenu između dvadeset dva (22)
sata i šest (6) sati idućeg dana smatra se noćnim radom.

Ako je
rad organiziran u smjenama, mora se osigurati izmjena smjena tako da radnik
radi noću uzastopce najviše jedan tjedan.

Smatra
se da je radnik radio noću ako je u noćnoj smjeni započeo s radom prije četiri
(4) sata ujutro ili ako je završio rad poslije dvadeset četiri (24) sata noću.

5.
Preraspodjela radnog vremena

Članak
33.

Poslodavac
može izvršiti preraspodjelu radnog vremena za pojedine organizacijske cjeline
kada to zahtijeva priroda poslova, organizacija rada i poslovanja, bolja
iskoristivost sredstava rada i opreme, racionalnije korištenje radnog vremena,
te izvršenje ugovorenih poslova.

Članak
34.

Preraspodjela
radnog vremena je mjesečna. Broj sati pri prelasku trajanja smjene iz jednog u
drugi mjesec može se računati u tekući ili naredni mjesec ovisno o mjesečnom
fondu sati.

Ako je
radno vrijeme preraspodijeljeno, ono ne smije biti duže od pedeset (50) sati
tjedno.

Preraspodjelom
utvrđeno ukupno godišnje radno vrijeme ne može prijeći godišnji fond radnih
sati na bazi četrdeset (40) satnog radnog tjedna.

Članak
35.

Preraspodjela radnog vremena može se radi obavljanja
sezonskih poslova, u tijeku kalendarske godine urediti tako da u pojedinom
vremenskom razdoblju, radno vrijeme iznosi više od četrdeset (40) sati tjedno,
vodeći računa da se radniku osigura obvezan odmor između dva (2) radna dana
koji ne može biti kraći od dvanaest (12) sati.

Vremensko razdoblje iz stavka 1. ovog članka ne može
biti duže od sto dvadeset (120) dana.

U slučaju iz stavka 1. rad dulji od četrdeset (40)
sati tjedno ne smatra se prekovremenim radom.

Članak 36.

Kod zaključivanja ugovora o radu na određeno vrijeme,
Poslodavac je dužan radniku omogućiti primjenu načela preraspodjele radnog
vremena sa isplatom ukupno odrađenih sati u svakom mjesecu rada, uz upis sati
ostvarenih u preraspodjeli iznad mjesečnog fonda sati na način propisan
propisima o mirovinskom osiguranju.

Poslodavac
je dužan upis sati izvršiti u radnu knjižicu radnika primjenjujući sljedeći
obračun: ukupni broj ostvarenih sati u preraspodjeli iznad punog radnog vremena
ostvarenog u ukupnom vremenu trajanja ugovora o radu podijeli se s brojem
6,666, dobiveni rezultat podijeli se s brojem trideset (30), te tako dobiveni
rezultat čini broj mjeseci i dana koji se upisuje u radnu knjižicu radnika
sukladno propisima.

VI.
ODMORI I DOPUSTI

1.
Odmor tijekom dnevnog rada (stanka)

Članak
37.

Radnik
ima pravo na odmor u tijeku dnevnog rada, stanku, u trajanju od trideset (30)
minuta.

Stanka ne
smije biti određena u prva dva (2) sata nakon početka rada, a niti u zadnjem
satu prije završetka rada.

Radnici
koji rade u smjenama imaju pravo na odmor tijekom rada u trajanju od trideset
(30) minuta za trajanje smjene od 4-8 sati i sljedećih trideset (30) minuta za
smjenu preko 8-12 sati.

Poslodavac
je dužan za radnika koji svoj rad obavlja u smjenama propisati vrijeme stanke
za svako pojedino radno mjesto u unaprijed utvrđenom rasporedu smjena.

Ako
Poslodavac ne omogući prekid rada radi korištenja stanke, vrijeme predviđeno za
stanku ulazi u preraspodjelu radnog vremena.

Vrijeme
odmora tijekom rada smatra se vremenom provedenim na radu.

2.
Dnevni odmor

Članak
38.

Radnik
ima pravo na dnevni odmor između dvaju radnih dana u trajanju od najmanje
dvanaest (12) sati neprekidno.

3.
Tjedni odmor

Članak
39.

Radnik
ima pravo na tjedni odmor u trajanju od dvadeset četiri (24) sata neprekidno.

Dan tjednog odmora za radnike koji ne rade u smjenama
u pravilu je nedjelja.

Ako je potrebno da radnik radi na dan svoga tjednog
odmora, osigurat će mu se korištenje tog odmora tijekom idućeg tjedna.

Rad na dan tjednog odmora određuje se usmenim nalogom
Poslodavca ili pismenim nalogom, ako to radnik zahtijeva.

4.
Godišnji odmor

Članak
40.

Poslodavac
osigurava radniku u svakoj kalendarskoj godini godišnji odmor u trajanju od
najmanje dvadeset (20) radnih dana.

Radniku mlađem od osamnaest (18) godina života,
godišnji odmor ne može biti kraći od dvadeset sedam (27) radnih dana.

Radnici koji rade na radnim mjestima na kojima se staž
osiguranja računa s uvećanim trajanjem, kao i radnici na poslovima na kojima ni
uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće zaštititi ih od štetnih utjecaja,
imaju pravo na najmanje trideset (30) radnih dana godišnjeg odmora.

Prava iz stavka 3. ovog članka utvrdit će se na
temelju procjene opasnosti koju će donijeti nadležna institucija.

Pod pojam »radni dan« u tekstu ovog Ugovora smatraju
se svi dani u tjednu osim subote, nedjelje, te blagdana i neradnih dana
utvrđenih Zakonom.

Članak 41.

Trajanje godišnjih odmora utvrđuje se:

– prema uvjetima rada,

– prema stručnoj spremi,

– prema
radnom stažu,

– prema
posebnim socijalnim uvjetima,

– prema
navršenim godinama starosti.

Članak
42.

Prema kriterijima
iz stavka 1. prethodnog članka radniku se godišnji odmor uvećava na način:

a) Prema uvjetima rada:

   – rad na radnim mjestima s posebnim
uvjetima rada                                                              3
dana

– noćni rad                                                                    2
dana

b) Prema stručnoj spremi:

    – VSS                                                                           4
dana

    – VŠS                                                                           3
dana

    – SSS                                                                           2
dana

    – Ostali                                                                           1
dan

c) Radni staž:

    – 5–10 godina                                                               2
dana

    – 10–15 godina                                                             3
dana

    – 15–20 godina                                                             4
dana

    – 20–25 godina                                                             5
dana

    – preko 25 godina                                                         6
dana

d) Posebne socijalne uvjete:

   –majka za svako dijete do 7 godina starosti                  1 dan

   –samohrani roditelj s jednim djetetom do
15 godina starosti                                                       2
dana

– samohrani roditelj s dvoje
ili više djece
do 15 godina starosti                                                  3
dana

– invalid                                                                        3
dana

– invalid Domovinskog rata                                            3
dana

– invalid civilna žrtva rata                                               3
dana

Navedene činjenice radnici su
dužni na zahtjev dokumentirati odgovarajućim potvrdama.

e) Godine života:

   –
preko 50 godina                                                     2
dana.

Članak
43.

Vrijeme
u kojemu radnik tijekom godine koristi godišnji odmor određuje se planom
korištenja godišnjeg odmora koji donosi Poslodavac krajem godine za sljedeću
godinu, uz prethodno savjetovanje sa Radničkim vijećem u skladu s prirodom i
organizacijom rada, vodeći računa i o svakoj pismenoj želji pojedinog radnika.

U
skladu s planom korištenja godišnjeg odmora radniku će se uručiti pismena
odluka o danu, početku i trajanju godišnjeg odmora najmanje trideset (30) dana
prije nastupa godišnjeg odmora.

Članak
44.

 Tijekom godine može se u iznimnim slučajevima
u interesu Poslodavca odstupiti od utvrđenog plana korištenja godišnjeg odmora
zbog:

–
hitnih intervencija na otklanjanju kvarova u radnom procesu,

–
neodgodiva obavljanja hitnih i značajnih poslova,

– i u
drugim opravdanim slučajevima.

U
slučajevima iz stavka 1. ovog članka radnik je dužan prekinuti započeto
korištenje godišnjeg odmora, s tim da ga ima pravo nastaviti čim prestane
razlog zbog kojeg je odmor prekinut.

Zbog
prekida korištenja godišnjeg odmora radnik ima pravo na naknadu troškova koje
je imao (troškovi prijevoza, hotela i dr.), uz prilaganje dokaza.

Članak
45.

Korištenje
godišnjeg odmora prekida se nastupom bolovanja, porodiljskog dopusta, vojne
vježbe, na opravdani zahtjev Poslodavca, na opravdani zahtjev radnika, te u
drugim slučajevima koji se nisu mogli predvidjeti prije početka korištenja
godišnjeg odmora.

Po
isteku prekida godišnjeg odmora iz stavka 1. ovog članka, radnik nastavlja
koristiti započeti godišnji odmor.

Članak
46.

Godišnji
odmor koristi se u kalendarskoj godini u kojoj pripada radniku.

Godišnji
odmor koristi se u pravilu odjednom, iznimno na zahtjev radnika u više dijelova
pri čemu prvi dio godišnjeg odmora mora iznositi najmanje dvanaest (12) radnih
dana.

Radnik
je dužan iskoristiti preostali dio godišnjeg odmora do 30. lipnja sljedeće
godine.

Članak
47.

Radnik ima
pravo koristiti dva (2) dana godišnjeg odmora po vlastitoj želji, uz obavezu da
o tome izvijesti Poslodavca najmanje tri (3) dana ranije.

5.
Dragovoljno darivanje krvi

Članak
48.

Dragovoljni
davatelji krvi imaju pravo na jedan (1) slobodan dan prilikom svakog davanja
krvi, uz naknadu plaće kao da su radili uz obvezu da o tome izvijesti
Poslodavca najmanje tri (3) dana ranije i da predoči potvrdu o davanju krvi.

6.
Plaćeni dopust

Članak
49.

Radnik
ima pravo na dopust uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do najviše ukupno sedam
(7) radnih dana u godini za:

– sklapanje
braka                                                     4
radna dana

– sklapanje
braka djeteta                                          2
radna dana

– rođenje
djeteta                                                      3
radna dana

– preseljenja
na udaljenost veću od 50 km                3
radna dana

– preseljenje
u istom mjestu ili do 50 km                   2
radna dana

– smrt
člana uže obitelji                                            5
radnih dana

– teška
bolest ili nesreća člana uže obitelji                 6
radnih dana

– elementarne
nepogode                                          5
radnih dana

– radi
traženja članova obitelji – djece,

   supružnika,
roditelja, braće i sestara

   nestalih
u ratu ili obavljanja

   poslova
radi pomoći članovima

   obitelji
zarobljenih od strane neprijatelja               5
radnih dana.

Pravo
na dopust uz naknadu plaće imaju i radnici radi liječenja i rehabilitacije u
slučaju profesionalnih oboljenja, ako za to ne ostvaruju pravo na bolovanje, a
posjeduju potrebnu dokumentaciju o potrebi liječenja ili rehabilitacije.

Ako se
u tijeku kalendarske godine ponovi slučaj potrebe za korištenjem plaćenog
dopusta, Poslodavac može u iznimnim okolnostima odobriti dodatno pravo na
korištenje plaćenog dopusta preko sedam (7) radnih dana po zahtjevu radnika i
uz suglasnost Radničkog vijeća.

Članak
50.

Radnik
ima pravo na dopust uz naknadu plaće kao da je radio, ako je na temelju odluke
Poslodavca upućen na obrazovanje, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizaciju.

Dužina
trajanja plaćenog dopusta iz stavka 1. ovog članka, kao i ostala prava i obveze
radnika, utvrđuju se ugovorom sklop­ljenim između radnika i Poslodavca.

Članak
51.

Pravo
na dopust uz naknadu plaće imaju i radnici koji se školuju za osobne potrebe i
to na način kako je predviđeno u članku 54. stavak 4. ovog Ugovora.

Članak
52.

U
pogledu stjecanja prava iz radnog odnosa, vrijeme plaćenog dopusta smatra se
vremenom provedenim na radu.

7.
Neplaćeni dopust

Članak
53.

Radniku
se može odobriti neplaćeni dopust na njegov zahtjev.

Ukoliko
je Poslodavac odobrio radniku neplaćeni dopust duži od 90 radnih dana,
privremeno će na upražnjeno radno mjesto uposliti novog radnika na određeno
vrijeme do povratka radnika koji koristi neplaćeni dopust.

Za
sudjelovanje u radu kulturno-umjetničkih, sportskih ili umjetničkih društava
HŽ-a i Društva radniku se može odobriti neplaćeni dopust.

VII.
OBRAZOVANJE RADNIKA I OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

 Članak 54.

Radnik
se ima pravo i obvezu stručno usavršavati zbog potrebe rada i svojih osobnih
interesa.

Poslodavac
može uputiti radnika na školovanje samo u skladu s programom obrazovanja,
kojega donosi uz savjetovanje sa Radničkim vijećem.

Programom
obrazovanja utvrđuje se potrebno trajanje obrazovanja, vrste obrazovanja i
drugi potrebni podaci.

Članak
55.

Ako
Poslodavac uputi radnika na školovanje, doškolovanje ili prekvalifikaciju iz
rada, a koje je organizirano tijekom radnog vremena, tada se vrijeme
školovanja, doškolovanja ili prekvalifikacije računa u puno radno vrijeme i
radnik ostvaruje pravo na naknadu plaće kao da je radio pod uvjetom da redovno
prisustvuje školovanju.

Ako
radnik putuje na školovanje uz svakodnevni povratak kući ima pravo na nalog za
službeno putovanje s prilogom.

Ako je
osiguran smještaj pripada mu pravo na 70% dnevnice uz nalog za službeno
putovanje s prilogom.

Ako je
školovanje organizirano izvan radnog vremena (školovanje uz rad), tada
Poslodavac osigurava radniku odsutnost s posla i to:

– za završni ispit do SSS               3 radna dana

– za diplomski ispit VŠ ili VSS    5 radnih dana.

Članak
56.

Radniku
koji se obrazuje za potrebe Društva, pripada naknada troškova u svezi s
obrazovanjem i to za:

–
prijevoz,

–
kotizaciju, upisninu i školarinu,

–
smještaj,

–
pojedine i završne ispite, udžbenike i tehnička pomagala.

Članak
57.

Međusobna
prava i obveze prije i po završenom školovanju utvrđuju se ugovorom između
Poslodavca i radnika.

Članak
58.

Poslodavac
može radnika koji je neopravdano odbio školovanje za potrebe Društva rasporediti
na drugo radno mjesto koje odgovara njegovoj stručnoj spremi.

Pravo da školovanje odbiju, imaju:

– trudnice i majke s djecom do sedam (7) godina
starosti,

– radnik koji njeguje teže tjelesno ili duševno
oboljelu osobu,

– radnik kojemu do mirovine nedostaje do pet (5)
godina radnog staža ili godina života,

– samohrani roditelj s djetetom do petnaest (15)
godina starosti.

Članak 59.

Poslodavac će radniku koji se obrazuje za osobne
potrebe, a u struci koja predstavlja jednu od djelatnosti kod Poslodavca,
snositi sve troškove obrazovanja.

Članak 60.

Poslodavac će omogućiti radnicima redovno
osposobljavanje za tekući proces rada na seminarima ili drugim oblicima
obrazovanja koji su predviđeni u programu obrazovanja.

Društvo može primiti učenike i studente na praksu
radi osposobljavanja.

Programom obrazovanja određuje se broj učenika i
studenata koji će obavljati određenu praksu.

VIII.
ZAŠTITA PRIVATNOSTI RADNIKA, DOSTOJANSTVA I ZABRANA DISKRIMINACIJE

Članak
61.

Poslodavac
prikuplja i obrađuje podatke o radnicima koji su mu potrebni radi urednog
vođenja evidencije iz oblasti rada.

Prikupljaju
se i obrađuju ovi podaci:

1. ime
i prezime radnika

2.
jedinstveni matični broj građana (JMBG),

3.
spol,

4. dan,
mjesec i godina rođenja,

5.
mjesto rođenja i općina,

6.
bračno stanje,

7. broj
članova obitelji,

8.
prebivalište i adresa (mjesto, općina, županija),

9.
registarski broj osobne iskaznice,

10.
samohrani roditelj,

11.
vozački ispit,

12.
broj telefona na radnom mjestu i kod kuće,

13. mjesto
rada (mjesto, općina, županija),

14.
zanimanje,

15.
školska sprema,

16.
stručno obrazovanje,

17.
stručna sprema za obavljanje određenih poslova,

18.
radno mjesto na kojem radnik radi,

19.
radni staž do zaposlenja kod Poslodavca,

20.
radni staž kod Poslodavca,

21.
beneficirani radni staž,

22.
umanjena radna sposobnost,

23.
znanje stranog jezika,

24. da
li je Ugovor o radu sklopljen na neodređeno ili određeno radno vrijeme,

25.
datum zasnivanja radnog odnosa,

26.
radno mjesto vezano uz pravo na solidarnost,

27.
datum početka prava na solidarnost.

Prikupljaju
se i obrađuju i oni podaci o radniku i članovima njihove obitelji čije je
vođenje propisano zakonom ili posebnim propisom radi ostvarivanja prava na radu
i po osnovi rada.

Članak
62.

Poslodavac
će posebno opunomoćiti osobu koja smije podatke o radnicima prikupljati,
koristiti i dostavljati trećim osobama.

O
prikupljanju, obrađivanju, korištenju i dostavljanju podataka o radniku trećim
osobama, Poslodavac će donijeti odluku uz prethodnu suglasnost Radničkog
vijeća, kao i imenovanju osobe koja je ovlaštena nadzirati provedbu te odluke.

Neovlašteno iznošenje podataka smatra se težom
povredom radne obveze.

Članak 63.

Zabranjena je izravna ili neizravna diskriminacija
radnika na temelju rase, boje kože, spola, spolnog opredjeljenja, bračnog
stanja, porodičnih obveza, dobi, jezika, vjere, političkog ili drugog
uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovnog stanja, rođenja,
društvenog položaja, članstva ili nečlanstva u političkoj stranci ili sindikatu
te tjelesnih ili duševnih poteškoća.

Članak 64.

Poslodavac je dužan zaštititi dostojanstvo radnika za
vrijeme obavljanja posla tako da im osigura uvjete rada u kojima neće biti
izloženi izravnoj ili neizravnoj diskriminaciji te uznemiravanju ili spolnom
uznemiravanju. Ova zaštita uključuje i poduzimanje preventivnih mjera.

Članak
65.

Uznemiravanje
je svako neželjeno ponašanje prema radniku uzrokovano nekim od temelja iz
članka 63. ovog Kolektivnog ugovora, a ima cilj ili stvarno predstavlja povredu
dostojanstva radnika te uzrokuje strah ili neprijateljsko, ponižavajuće ili
uvred­ljivo okruženje.

Spolno
uznemiravanje je svako verbalno, neverbalno ili fizičko ponašanje spolne naravi
koje ima cilj ili stvarno predstav­lja povredu dostojanstva radnika, a koje
uzrokuje strah ili neprijateljsko, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje.

Za
izraze »uznemiravanje« i »spolno uznemiravanje« koristi se zajednički izraz
»uznemiravanje«.

 Članak 66.

Uznemiravanje
u tijeku rada i u vezi s radom smatra se osobito:

–
neprimjereni tjelesni kontakt spolne naravi

–
nedolični prijedlozi spolne i druge naravi

–
uznemiravajući telefonski pozivi

–
upotreba nepriličnih izraza i tona u ophođenju

–
zahtjevi za obavljanjem poslova koji nisu poslovi za obav­ljanje kojih je
sklopljen  ugovor o radu, a kojima se
radnik stavlja u ponižavajući položaj.

Zaštitom
od uznemiravanja obuhvaćeni su svi radnici Društva od svojih nadređenih
službenika, suradnika i svake treće osobe s kojom radnik dođe u doticaj u
tijeku rada i u vezi s radom.

Članak
67.

Svi
radnici su dužni, pri obavljanju poslova svojega radnog mjesta, ponašati se i
postupati na način kojim ne uznemiruju druge radnike te spriječiti
uznemiravanje od strane drugih radnika i trećih osoba i o uznemiravanju
obavijestiti osobu iz članka 68. ovog Kolektivnog ugovora.

Ponašanje radnika koje nije u skladu s ovom odredbom
pred­stavlja povredu obveze iz radnog odnosa zbog koje se radniku može otkazati
ugovor o radu.

Članak 68.

Radi zaštite privatnosti i dostojanstva radnika koji
je podnio prijavu, postupak utvrđivanja uznemiravanja povjerljive je naravi.

Za primanje i rješavanje pritužaba vezanih za
uznemiravanje nadležna je ovlaštena osoba koju opunomoći Uprava Društva.

Članak 69.

Radnik pokreće postupak za utvrđivanje uznemiravanja
pisanom ili usmenom pritužbom ovlaštenoj osobi iz prethodnog članka.

O usmenoj pritužbi sastavlja se bilješka koju
potpisuje radnik koji je pritužbu podnio.

Ovlaštena osoba dužna je, radi utvrđivanja
osnovanosti pritužbe i sprječavanja daljnjeg uznemiravanja, najkasnije
sljedećeg radnog dana nakon podnošenja pritužbe, pozvati radnika protiv kojega
je pritužba podnesena da se o pritužbi očituje. O očitovanju radnika sastavlja
se bilješka koju taj radnik potpisuje.

Ovlaštena osoba, ako ocijeni da je to potrebno,
provest će i druge relevantne radnje, poput suočenja radnika koji je podnio
pritužbu i radnika na kojeg se pritužba odnosi, saslušati i druge osobe koje
imaju saznanja o činjenicama vezanim za uznemiravanje i dr., kako bi na dokazan
način utvrdio navode iz pritužbe.

Neodazivanje
pozvanog radnika na suradnju u konkretnom postupku utvrđivanja uznemiravanja
predstavlja povredu obveze iz radnog odnosa.

Ako se
pritužba radi uznemiravanja odnosi na osobu koja nije u radnom odnosu u
Društvu, Društvo će poduzeti odgo­varajuće mjere radi utvrđenja činjeničnog
stanja iz pritužbe, imajući na umu zaštitu dostojanstva radnika Društva te
poslovne interese Društva.

Članak
70.

 O postupku utvrđivanja uznemiravanja
sastavlja se zapisnik na temelju kojeg ovlaštena osoba, ako je utvrdila
uznemiravanje, donosi odluku o mjeri zaštite dostojanstva.

 Odluka o mjeri mora se donijeti u roku od 8
dana od dana primitka pritužbe o uznemiravanju.  Ako ovlaštena osoba u roku iz prethodnog stavka ne poduzme mjere
za sprječavanje uznemiravanja ili ako su mjere koje je poduzela očito
neprimjerene, radnik koji je uznemiravan ima pravo prekinuti rad dok mu se ne
osigura zaštita, pod uvjetom da je u daljnjem roku od osam dana zatražio
zaštitu pred nadležnim sudom.

 Podaci utvrđeni u postupku utvrđivanja
uznemiravanja radnika su tajni te svako javno iznošenje ili komentiranje ovih
podataka predstavlja povredu radne obveze.

Članak
71.

 Uzimajući u obzir sve okolnosti konkretnog slučaja,
ovlaštena osoba, kada utvrdi da uznemiravanje radnika postoji, predlaže
poslodavcu neku od sljedećih mjera o zaštiti dostojanstva:

–
izmjena rasporeda rada tako da se izbjegne rad uznemiravanog i radnika koji
je  izvršio uznemiravanje;

–
razmještaj na način da se izbjegne međusobna fizička prisutnost
uznemiravanog  radnika i radnika koji je
izvršio uznemiravanje u zajedničkom prostoru;

– usmeno upozorenje radnika koji je izvršio
uznemiravanje;

– pisano upozorenje radnika koji je izvršio
uznemiravanje uz najavu mogućnosti
redovitog otkaza ugovora o radu za slučaj nastavka;

– otkaz ugovora o radu s ponudom izmijenjenog
ugovora;

– redoviti otkaz ugovora o radu;

– izvanredni otkaz ugovora o radu.

Članak
72.

Za
slučaj da je prijavljeno uznemiravanje od strane osobe koja nije u radnom
odnosu u Društvu, a koja poslovno dolazi u doticaj s uznemiravanim radnikom,
Društvo može, imajući u vidu sve okolnosti prijavljenog slučaja poduzeti
sljedeće mjere:

–
pisanim putem upozoriti prijavljenu osobu da će u slučaju ponovnog
uznemiravanja  poduzeti sve potrebne
mjere za zaštitu radnika, uključujući i prekid poslovanja s tom  osobom ili njegovim poslodavcem;

– o
uznemiravanju obavijestiti poslodavca prijavljene osobe i predložiti
poduzimanja  konkretnih mjera kako bi se
spriječilo daljnje uznemiravanje.

IX.
PRESTANAK UGOVORA O RADU

 1. NaČin
prestanka Ugovora o radu

Članak
73.

Ugovor o radu prestaje:

1.
smrću radnika

2.
istekom vremena na koje je sklopljen Ugovor o radu na određeno vrijeme,

3. kada
radnik navrši 65 godina života i 20 godina staža osiguranja,

4.
dostavom pravomoćnog rješenja o mirovini zbog nesposobnosti za rad,

5.
sporazumom radnika i Poslodavca,

6.
otkazom,

7.
odlukom nadležnog suda.

2.
SPORAZUM O PRESTANKU UGOVORA O RADU

Članak
74.

Ponudu
za sklapanje sporazuma o prestanku ugovora o radu može dati radnik i
Poslodavac.

Sporazum
o prestanku ugovora o radu zaključuje se u pismenom obliku i sadrži osobito:

–
podatke o strankama i njihovom prebivalištu odnosno sjedištu,

– datum
prestanka ugovora o radu.

Sporazum
o prestanku ugovora o radu potpisuju radnik i Poslodavac, odnosno osoba koju on
ovlasti.

3.
OTKAZ UGOVORA O RADU

Članak
75.

Ugovor
o radu mogu otkazati Poslodavac i radnik.

Ukoliko
Poslodavac otkazuje Ugovor o radu dužan je prethodno se savjetovati sa
Radničkim vijećem.

1.
Redoviti otkaz Poslodavca

Članak
76.

Poslodavac
može otkazati Ugovor o radu uz propisani otkazni rok ako za to ima opravdani
razlog, u slučaju:

– ako prestane potreba za obavljanje određenog posla
zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga (poslovno uvjetovani
otkaz),

– ako radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati
svoje obveze iz radnog odnosa zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti
(osobno uvjetovani otkaz),

– ako radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan
skrivljenim ponašanjem radnika).

Članak 77.

Poslovno i osobno uvjetovani otkaz dopušten je samo
ako Poslodavac ne može zaposliti radnika na nekim drugim poslovima.

Članak 78.

Pri odlučivanju o poslovnom i osobnom uvjetovanom
otkazu, Poslodavac mora voditi računa o trajanju radnog odnosa, starosti i
obvezama uzdržavanja koje terete radnika.

Kod određivanja trajnih osobina i sposobnosti, kao
razlog osobno uvjetovanog otkaza Poslodavac je obvezan zatražiti prethodno
mišljenje Radničkog vijeća, s tim da je u zahtjevu za mišljenje Poslodavac
obvezan dati iscrpno obrazloženje trajnih osobina ili sposobnosti zbog kojih
predlaže osobno uvjetovan otkaz.

Radničko vijeće je dužno dati mišljenje u roku od
petnaest (15) dana.

Članak
79.

U
slučaju smanjene radne sposobnosti koja je posljedica ozljede na radu ili
profesionalne bolesti, Poslodavac ne može radniku ni pod kojim uvjetima
otkazati Ugovor o radu, osim ako je otkaz vezan za skrivljeno ponašanje
radnika.

Članak
80.

Radniku
kojemu do stjecanja prava na mirovinu nedostaje manje od 5 godina rada ili
godina života Poslodavac ne može raskinuti Ugovor o radu bez njegove
suglasnosti, osim ako radnik krši obveze iz radnog odnosa.

Članak
81.

Prije
redovitog otkazivanja ugovora o radu zbog radnikove nemogućnosti da uredno
izvršava svoje obveze iz radnog odnosa (osobno uvjetovani otkaz) ili ako radnik
krši obveze iz radnog odnosa, Poslodavac je dužan u pisanoj formi obavijestiti
radnika, Sindikat i Radničko vijeće o namjeri otkazivanja ugovora o radu.

Obavijest o mogućnosti otkazivanja ugovora o radu
mora sadržavati obrazloženje valjanog razloga za otkazivanje ugovora, te
upozorenje da će se radnikov rad posebno pratiti sljedećih šezdeset (60) dana,
a kada se radi o skrivljenom ponašanju Poslodavac može i prije isteka šezdeset
(60) dana otkazati radniku ako i dalje krši obveze iz radnog odnosa.

Poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese svoju
obranu.

Upozorenje radniku se briše iz evidencija godinu dana
nakon izdavanja.

2.
Redoviti otkaz radnika

Članak
82.

Radnik može
otkazati Ugovor o radu uz propisani otkazni rok ne navodeći za to razlog.

3.
Izvanredni otkaz

Članak
83.

Poslodavac
i radnik mogu otkazati Ugovor bez obveze poštivanja propisanog otkaznog roka
(izvanredni otkaz), ako zbog osobito teške povrede obveze iz radnog odnosa ili
zbog neke druge osobito važne činjenice, uz uvažavanje svih okolnosti i
interesa obiju ugovornih stranaka, nastavak radnog odnosa nije moguć.

Članak
84.

Ugovor
o radu može se izvanredno otkazati samo u roku 15 dana od dana saznanja za činjenicu
na kojoj se izvanredni otkaz temelji.

4.
Redoviti otkaz ugovora o radu na određeno vrijeme

Članak
85.

Ugovor
o radu sklopljen na određeno vrijeme može se redovito otkazati samo ako je
takva mogućnost otkazivanja predviđena ugovorom.

5.
Oblik, obrazloženje i dostava otkaza te tijek otkaznog roka

Članak
86.

Otkaz
mora imati pisani oblik s obrazloženjem.

Otkaz
se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje.

Otkazni
rok počinje teći od dana dostave otkaza.

Otkazni
rok ne teče za vrijeme trudnoće, korištenja porodnog dopusta, dopusta za njegu
djeteta s težim smetnjama u razvoju, korištenja prava na rad u skraćenom radnom
vremenu roditelja, odnosno posvojitelja, korištenja posvojiteljskog dopusta,
privremene nesposobnosti za rad, godišnjeg odmora, plaćenog dopusta, vojne
vježbe, službe te u drugim slučajevima opravdane nenazoč­nosti radnika na radu,
određenim zakonom.

4. OTKAZNI ROK

Članak
87.

Otkazni
rok traje:

– jedan
mjesec ako je radnik u radnom odnosu kod istog Poslodavca proveo neprekidno
manje od godinu dana,

– dva
mjeseca ako je radnik u radnom odnosu kod istog Poslodavca proveo neprekidno
godinu dana,

– tri
mjeseca  ako je radnik u radnom odnosu
kod istog Poslodavca proveo neprekidno dvije godine,

–
četiri mjeseca ako je radnik u radnom odnosu kod istog Poslodavca proveo
neprekidno pet godina,

– pet
mjeseci  ako je radnik u radnom odnosu
kod istog Poslodavca proveo neprekidno deset godina.

– šest
mjeseci  ako je radnik u radnom odnosu
kod istog Poslodavca proveo neprekidno petnaest godina i

– sedam
mjeseci  ako je radnik u radnom odnosu
kod istog Poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina.

Za
vrijeme otkaznog roka Poslodavac je dužan omogućiti radniku da radi traženja
novog zaposlenja odsustvuje s rada osam (8) sati tjedno.

Za vrijeme
odsustvovanja s rada iz stavka 2. ovog članka radnik ima pravo na plaću kao da
je na radu.

X. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak
88.

Radnik
koji smatra da mu je Poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u
roku od petnaest (15) dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo
pravo, odnosno od dana saznanja za povredu prava, zahtijevati od Poslodavca
ostvarenje tog prava.

Ako
Poslodavac u roku petnaest (15) dana od dostave zahtjeva radnika iz stavka ovog
članka ne udovolji tom zahtjevu radnik može pokrenuti postupak mirenja.

Postupak
mirenja pokreće se na način da se o sporu obavijesti izabrani miritelj s liste
miritelja koju u svakoj ustrojbenoj jedinici sporazumno utvrde Poslodavac i
Radničko vijeće.

Miritelja
s liste određuje sam radnik, a dužnost miritelja jest da na temelju svih
raspoloživih činjenica utječe na stranke spora da spor riješe mirnim putem.

Rok za
mirenje traje pet (5) dana, a ako istekom roka nije postignuto mirno rješenje
spora radnik može u roku od petnaest (15) dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog
prava pred nadležnim sudom.

Članak
89.

Rokovi
od petnaest (15) dana za zaštitu prava kod Poslodav­ca i pred sudom ne odnose
se na novčana potraživanja iz radnog odnosa i potraživanje s naslova naknade
štete.

Članak
90.

Zahtjev
za zaštitu prava zadržava izvršenje odluke osim u slučajevima: privremenog
rasporeda, udaljenja, rješenja o plaći i prekovremenog rada.

Članak 91.

Sve
odluke u svezi s ostvarenjem prava i obveza iz radnog odnosa ili u svezi s
radnim odnosom donosi Poslodavac ili osoba koju ona ovlasti pisanom punomoći.

Članak
92.

Dostavljanje
odluka, obavijesti i drugih pismenih akata u svezi s ostvarivanjem prava i
obveza radnika obavlja se u pravilu neposrednom predajom radniku uz naznaku
datuma i uz potpis radnika da je akt primio.

Radniku
se akt može dostaviti putem pošte na adresu koju je prijavio Poslodavcu.

U
slučaju odbijanja prijema ili nepoznate adrese dostavljanje se obavlja
isticanjem na oglasnoj ploči Poslodavca na radnom mjestu radnika***.***

Istekom
roka od osam (8) dana od isticanja na oglasnoj ploči smatra se da je
dostavljanje izvršeno.

Članak
93.

Odluke
Poslodavca koje se uručuju radniku trebaju sadržavati Uputu o pravu na
podnošenje zahtjeva za zaštitu prava ili konstataciju da je odluka konačna.

XI.
NAKNADA ŠTETE

1.
ODGOVORNOST RADNIKA

Članak
94.

Radnik
koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili iz krajnje nepažnje uzrokuje
štetu poslodavcu, dužan je štetu nadok­naditi.

Namjera
postoji kada je radnik znajući i hotimice prouzročio svojom radnjom ili
propuštanjem štetu.

Krajnja
nepažnja postoji kad radnik nije upotrijebio ni onu pažnju koju bi upotrijebio
svaki prosječno pažljivi radnik.

Članak
95.

Ako
štetu uzrokuje više radnika svaki radnik odgovara za dio štete koji je
uzrokovao.

Ako se za
svakoga radnika ne može utvrditi dio prouzrokovane štete, smatra se da su
podjednako odgovorni i štetu nadoknađuju u jednakim dijelovima.

Ako
štetu uzrokuje više radnika kaznenim (krivičnim) dijelom s umišljajem, za štetu
odgovaraju solidarno.

Članak
96.

Visina
štete utvrđuje se na osnovi knjigovodstvene vrijednosti stvari, a ako ovih
nema, procjenom vrijednosti oštećenih stvari.

Procjena
vrijednosti oštećene stvari utvrđuje se vješta­če­njem.

Ako je
stvar nestala ili je uništena, visina štete utvrđuje se prema tržišnoj
vrijednosti stvari, a prema mjestu i vremenu nastanka štete.

Odgovornost
za štetu utvrđuje Povjerenstvo za štetu koje se sastoji od: predsjednika,
zamjenika predsjednika, dva člana i njihovih zamjenika.

Jednog
člana i njegovog zamjenika imenuje poslodavac, a drugog člana i njegovog
zamjenika imenuje Radničko vijeće.

Predsjednika
i zamjenika predsjednika dogovorno imenuje poslodavac i Radničko vijeće.

Članak
97.

Radnik
koji na radu ili u svezi s radom, namjerno ili zbog krajnje nepažnje uzrokuje
štetu trećoj osobi, a štetu je naknadio Poslodavac, dužan je poslodavcu
naknaditi iznos naknade isplaćene trećoj osobi.

Članak
98.

Poslodavac
će u cijelosti ili djelomično osloboditi radnika od obveze naknade štete, kad
šteta nije učinjena namjerno, kada je radnik poduzeo sve da se šteta smanji i
ako bi naknada štete ugrozila egzistenciju radnika i njegove obitelji.

Odredba
stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na radnika koji je štetu uzrokovao kaznenim
(krivičnim) djelom s umišljajem.

Određena
šteta od strane Povjerenstva naplaćuje se u mjesečnim obrocima, ali ne više od
5% mjesečne plaće radnika.

2. ODGOVORNOST POSLODAVCA

Članak
99.

Ako
radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom ili povredom prava iz radnog
odnosa, poslodavac je dužan radniku naknaditi štetu po općim propisima
obveznoga prava.

3.
ZASTARA POTRAŽIVANJA ZA NAKNADU ŠTETE

Članak
100.

Potraživanje
naknade uzrokovane štete zastarijeva za tri godine računajući od dana saznanja
za štetu i učinitelja.

U
svakom slučaju, ovo potraživanje zastarijeva za pet godina od kada je šteta
nastala.

Članak
101.

Kada je
šteta uzrokovana krivičnim djelom, a za krivično gonjenje je predviđen dulji
rok zastare, zahtjev za naknadu štete prema odgovornoj osobi zastarijeva kad
istekne vrijeme određeno za zastaru krivičnog gonjenja.

Članak
102.

Potraživanje
naknade štete koju poslodavac isplati trećoj osobi, zastarijeva prema radniku
koji je štetu prouzrokovao u roku od šest mjeseci od dana isplaćene naknade.

XII. ODNOSI SA SINDIKATOM

Članak
103.

Poslodavac
surađuje sa sindikatima na svim područjima zaštite interesa i ostvarivanja
prava radnika.

Članak
104.

U
odnosima s Upravom poslodavca sindikat zastupa pred­sjednik sindikata ili od
njega ovlaštena osoba, a u odnosima s ustrojbenim jedinicama sindikat zastupa
sindikalni povjerenik.

Sindikat
je obvezan Poslodavcu dostaviti akt o svojoj organizaciji s imenima osoba
ovlaštenih za zastupanje sindikata, kao i broj članova sindikata i redovito
izvješćivati Poslodavca o svim promjenama u vezi s tim.

Poslodavac
je dužan primiti i saslušati predsjednika sindikata i od njega ovlaštenu osobu.

Rukovoditelj
je dužan primiti i saslušati sindikalnog povjerenika ili od njega ovlaštenu
osobu.

Članak
105.

U
slučaju da se ovisno o broju članova sindikata utvrđuju odnosi između Poslodavca
i sindikata, mjerodavan je broj članova za koje Poslodavac obustavlja
sindikalnu članarinu.

Članak
106.

Predstavnici
sindikata za vrijeme obnašanja dužnosti imaju pravo na korištenje naloga za
službeno putovanje u 1. razredu na svim prugama HŽ-a od mjesta rada do mjesta
održavanja sindikalnih aktivnosti i natrag bez prava na dnevnicu za službeno
putovanje, osim ako rade u povjerenstvu koje je osnovao Poslodavac.

Nalog
za službeno putovanje izdaje nadležni rukovoditelj.

Članak
107.

Sindikalni
povjerenik zbog sindikalnih aktivnosti ne može biti pozvan na odgovornost niti
doveden u nepovoljniji položaj.

Sindikalnom
povjereniku za vrijeme obnašanja njegove dužnosti i jednu godinu po njenom
isteku ne može se bez suglasnosti sindikata otkazati Ugovor o radu.

Poslodavac
se obvezuje sindikalnog povjerenika po prestanku njegove dužnosti rasporediti
na radno mjesto na kojem je radio prije stupanja na sindikalnu dužnost, a ako
je radno mjesto ukinuto, Poslodavac će rasporediti vršitelja sindikalne
dužnosti na drugo odgovarajuće radno mjesto.

Društvo
se obvezuje sindikalnog povjerenika koji svoju dužnost obavlja uz redoviti rad
osloboditi od obveza obavljanja rada uz naknadu plaće kao da je radio zbog
prisustvovanja sindikalnom sastanku, tečajevima, osposobljavanju, seminarima i
sjednicama sindikalnih tijela (skupštine, sabori i sl.)

Članak
108.

Poslodavac
se obvezuje da će sindikatu i njegovim podružnicama omogućiti djelovanje u
funkciji zaštite kolektivnih prava radnika na način:

– da će poštivati odredbe kolektivnog ugovora

– da će provoditi sve mjere zaštite na radu sukladno
propisima, normativima i Zakonu

– da će ovlaštenom predstavniku sindikata staviti na
raspolaganje, na njegov zahtjev, sve informacije u svezi ostvarivanja i zaštite
prava radnika iz radnog odnosa. Ova obaveza uključuje i podatke o plaćama,
elementima za njihov izračun, te uplaćenim porezima i doprinosima

– da će
ovlaštenom predstavniku sindikata omogućiti pristup svim radnim mjestima kada
je taj pristup potreban radi obavljanja sindikalne dužnosti.

– da će
ovlaštenom predstavniku sindikata omogućiti nazoč­nost inspekcijskim pregledima
i informiranju inspektora o svim zapažanjima u svezi provedbe mjera zaštite na
radu.

Članak
109.

Poslodavac
je obvezan bez naknade osigurati sljedeće uvjete za rad sindikata i sindikalnih
povjerenika:

–
prostorije za rad sindikata

–
omogućavanje korištenja HT linije bez obveze snošenja troškova za HT liniju

–
dostava službenih glasila i drugih tiskovina koje izdaje društvo, upotrebnom
broju primjeraka

–
omogućavanje isticanja sindikalnih obavijesti i drugih obilježja sindikata na
oglasnim pločama, kao i dijeljenje biltena i informativnih publikacija među
zaposlenima

–
obračun sindikalne članarine i sindikalnog kredita temeljem odgovarajuće
dokumentacije, te upućivanje navedenih sredstava na odgovarajuće korisnike i
obavješćivanje sindikata o istom.

Članak
110.

Detaljni
odnosi sa sindikatom mogu se regulirati posebnim ugovorom o pravima i obvezama
Poslodavca i sindikata.

XIV.
UVJETI ZA RAD RADNIČKOG VIJEĆA

Članak
111.

Broj
članova radničkog vijeća utvrđuje se prema broju zaposlenih radnika u Društvu
sukladno odredbama članaka 134. – 136. ZOR-a, a što se prema stavku (3) članka
148. ZOR-a primjenjuje na sindikalnog povjerenika u funkciji radničkog vijeća.

Društvo će osigurati adekvatan prostor za rad
radničkog vijeća odnosno sindikalnog povjerenika u funkciji radničkog vijeća.
Tehničke i administrativno stručne poslove za potrebe radničkog vijeća obavljat
će administrativno osoblje Društva na trošak Društva.

Društvo će omogućiti članovima radničkog vijeća
osposobljavanje za obavljanje te funkcije, prema članku 152. ZOR-a.

Društvo će snositi troškove koji prema Zakonu o radu
i ovom Kolektivnom ugovoru nastaju djelovanjem radničkog vijeća.

Članak 112.

Za rad u radničkom vijeću svakom članu pripada
naknada plaće za osam (8) radnih sati tjedno temeljem članka 152. Zakona o
radu. Članovi radničkog vijeća mogu jedan drugome ustupati radne sate, a svi
ukupni radni sati mogu biti objedinjeni pa se poslovi predsjednika ili
povjerenika sindikata u funkciji radničkog vijeća mogu obavljati u punom radnom
vremenu.

Radnici
Društva mogu rješavanje svojih prava vezana uz radničko vijeće zatražiti od
radničkog vijeća, odnosno sindikalnog povjerenika u funkciji radničkog vijeća,
u svoje radno vrijeme uz uvjet da time ne remete tehnološki proces rada.

II.
dio
TARIFNI DIO

I.
OPĆI DIO

Članak
113.

Tarifni
dio Kolektivnog ugovora sastoji se od:

I. Opći
dio

II.
Plaća

III.
Dodaci plaće

IV.
Naknade plaće

V.
Naknade troškova radnika

VI.
Ostala primanja

VII.
Osiguranje radnika

VIII.
Isplata plaće

IX.
Prilozi:

Prilog
I. – Cijene sata rada po platnim razredima

Prilog
II. – Cijene sata rada po radnim mjestima

Članak
114.

Poslodavac
će, neovisno o ostvarenim rezultatima isplatiti plaću i pripadajuće naknade (u
daljnjem tekstu: primanja) radniku temeljem ovog Kolektivnog ugovora.

Članak
115.

Doprinose,
poreze i prireze obračunava i uplaćuje Poslodavac.

Poslodavac
će omogućiti radniku uvid u dokumentaciju o obračunu njegovih primanja i uplati
doprinosa, poreza i prireza.

Članak
116.

Podaci
o bruto primanjima radnika su javni.

II.
PLAĆA

Članak
117.

Plaću
radnika čine osnovna plaća i dodaci na plaću.

Pod
osnovnom plaćom radnika u smislu ovog kolektivnog ugovora podrazumijeva se
plaća utvrđena temeljem pripadnosti platnom razredu za određeno radno mjesto
uvećana za postotak po osnovi navršenih godina radnog staža.

Postotak
po osnovi navršenog radnog staža iznosi 0,5% po godini staža.

Kao broj navršenih godina radnog staža smatra se broj
godina radnog staža koje je radnik navršio do konca prethodnog mjeseca,
uključujući i godine s naslova staža osiguranja s uvećanim trajanjem i posebnog
staža. Pod dodacima na plaću radnika podrazumijevaju se uvećanja plaće koja se
reguliraju ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 118.

Pripadnost platnom razredu utvrđuje se temeljem
sljedećih osnova i mjerila:

– složenosti poslova radnog mjesta

– odgovornosti za obavljene poslove

–
uvjeta rada

–
napori u radu.

Članak
119.

Cijena
sata rada radnika bez uvećanja za postotak po osnovi navršenih godina radnog
staža utvrđuje se u 12 platnih razreda.

Za
radna mjesta, za koja ovim Kolektivnim ugovorom nije određena cijena sata rada,
Poslodavac će cijenu sata rada odrediti posebnom odlukom Uprave.

Solidarnost

Članak
120.

Radnik
po osnovi solidarnosti ima pravo zadržati dosadašnju plaću iz ugovora o radu
ako u trenutku promjene radnog mjesta ispunjava sljedeće uvjete:

a) radnik
s navršenih 50 godina (muškarac) ili 45 godina (žena) života.

Radnici koji su do donošenja ovog Kolektivnog ugovora
ostvarili pravo na plaću po osnovi solidarnosti zadržavaju to pravo.

Stečeno pravo na solidarnost obavezno se upisuje kod
promjene ugovora o radu ili sklapanjem aneksa ugovora o radu.

Članak 121.

Plaća pripravnika iznosi 80% od cijene sata rada
radnog mjesta za koje se priprema.

Stimulacija

Članak
122.

Za
uspješnost u radu radnici mogu ostvariti pravo na stimulativni dio plaće.

Elementi
za ostvarivanje stimulativnog dijela plaće radnika su: vrijeme rada, količina,
kvaliteta i pravovremenost izvršenih radnih zadataka u skladu sa danim uputama
i nalozima, odnos prema strankama, postupanje sa sredstvima za rad, doprinos
radnika u racionalnosti i učinkovitosti poslovanja, unapređenje organizacije
rada. Iznos stimulativnog dijela plaće po radniku može iznositi minimalno 5%, a
maksimalno 20% radnikove mjesečne plaće.

Odluku o visini stimulacije za pojedinog radnika u
organizacijskoj jedinici donosi nadređeni službenik na prijedlog neposrednog
rukovodioca. Odluku o visini stimulacije rukovodioca nižih organizacijskih
jedinica i rukovodioca na višim razinama ocjenjuje njima neposredno nadređeni
rukovoditelj.

Odluka o dodjeli stimulacije i kriteriji po kojima je
donesena mora se javno objaviti na oglasnim pločama u organizacijskoj jedinici.

Prigovor na odluku o dodjeli stimulacije može uložiti
bilo koji radnik te organizacijske jedinice. Na izričiti zahtjev radnika u
podnašanju i rješavanju prigovora može sudjelovati sindikalni povjerenik.

Stimulacija se ne može dodijeliti radnicima kojima se
određuje plaća posebnom odlukom Uprave.

Negativna
stimulacija

Poslodavac
može umanjiti plaću radniku ispod razine ugovorene, odnosno određene osnovne
plaće za rad na određenom radnom mjestu. Kriteriji na osnovi kojih će se
određivati negativna stimulacija odredit će Poslodavac i sindikati, potpisnici
ovog Kolektivnog ugovora, posebnim sporazumom.

Negativna stimulacija se ne može primjenjivati prije
nego što se radnici upoznaju s kriterijima iz prethodnog stavka.

Izuzetno
povećanje plaće

Članak
123.

Poslodavac može izuzetnom stručnjaku odrediti plaću
veću od one koja bi mu pripadala po platnom razredu njegovog radnog mjesta.

Plaća iz stavka 1. ovog članka utvrđuje se odlukom
Uprave.

III.
DODACI PLAĆE

Članak
124.

Za
otežane uvjete rada, prekovremeni i noćni rad te rad ned­je­­ljom, blagdanom
ili nekim drugim danom za koji je zakonom određeno da se ne radi, radnik ima
pravo na povećanu plaću.

Članak
125.

Plaća
radniku uvećava se za:

– rad noću
                                                                   50%

– za prekovremeni rad                                                       50%

– za rad nedjeljom                                                             35%

– rad subotom                                                                   25%

– rad na blagdane i neradne dane utvrđene zakonom          50%

– na dan Uskrsa                                                                50%

– rad u nejednakomjernom smjenskom radu i

dvokratnom radnom vremenu                                               5%

Ako radnik
radi na dane blagdana i u neradne dane utvrđene zakonom, i na dan Uskrsa
ostvaruje pravo na redovnu plaću, naknadu plaće uvećane za 50% odnosno
ostvaruje plaću od 250% i to za stvarno odrađene sate u te dane.

Povećanje
plaće za rad nedjeljom i subotom, za rad na blag­dane i neradne dane, te rad na
dan Uskrsa međusobno se isključuju, odnosno radniku se isplaćuje povećanje za
taj dan koje je za njega povoljnije.

Članak
126.

Kada se
radnik odazove na poziv na rad u svoje slobodno vrijeme povećava mu se plaća za
sate provedene na radu za 10% samo za prvi radni dan.

Članak
127.

Kada
radnik, pored redovitog posla, obavlja i poslove mentora odnosno nadzire rad
radnika pod nadzorom ili učenika, za sate mentorstva odnosno nadzora ima pravo
na dodatak plaće u visini 20% pripadajuće mu plaće.

IV.
NAKNADE PLAĆE

 Naknada za vrijeme godišnjeg odmora

Članak
128.

Za
vrijeme korištenja godišnjeg odmora radnik ima pravo na naknadu plaće kao da je
radio.

Naknada
za sate godišnjeg odmora za radnike koji ostvaruju rad noću, nedjeljom u dane
državnih blagdana i neradne dane utvrđuje se na osnovi prosječne plaće u
prethodna tri mjeseca prije korištenja godišnjeg odmora.

Naknada za vrijeme plaćenog dopusta

Članak
129.

Za
vrijeme korištenja plaćenog dopusta radnik ima pravo na naknadu plaće kao da je
radio.

Naknada
za sate godišnjeg odmora za radnike koji ostvaruju rad noću, nedjeljom u dane
državnih blagdana i neradne dane utvrđuje se na osnovi prosječne plaće u
prethodna tri mjeseca prije korištenja plaćenog dopusta.

Naknada plaće za vrijeme blagdana i neradnih dana

Članak
130.

Ako
radnik ne radi zbog blagdana ili neradnih dana utvrđenih zakonom, ima pravo na
naknadu plaće u visini kao da je radio.

Povećanje
plaće za rad nedjeljom, za rad na blagdane i neradne dane te rad na dan Uskrsa
međusobno se isključuju, odnosno radniku se isplaćuje povećanje za taj dan koje
je za njega povoljnije.

Naknada za vrijeme bolesti

Članak
131.

U
slučaju odsutnosti s rada zbog bolesti na teret poslodavca radnik ima pravo na
naknadu plaće u visini 95% za prvih 15 dana, 90% za daljnjih 27 dana, a nakon
42 dana 80% njegove plaće kao da je radio.

Naknada
za vrijeme bolovanja na teret poslodavca za radnike koji ostvaruju rad noću,
nedjeljom, u dane državnih blagdana i neradne utvrđuje se na osnovi prosječne
plaće u prethodna tri mjeseca prije bolovanja.

Članak
132.

Radniku
koji ostvaruje pravo na osnovi solidarnosti po odredbama ovog Pravilnika
poslodavac je obvezan isplaćivati naknadu za bolovanje u visini 95% za prvih 15
dana, 90% za daljnjih 27 dana, a nakon 42 dana 80% njegove plaće kao da je
radio.

U
slučaju bolovanja zbog profesionalne bolesti, ili nesreće na radu radniku
pripada naknada plaće u 100% iznosu prethodnog mjeseca, uvećana za porast plaća
u Društvu za tekući mjesec za koji se ista obračunava.

Naknada plaće sindikalnom povjereniku

Članak
133.

Poslodavac
se obvezuje sindikalnog povjerenika u Društvu određenim aktom o organizaciji
sindikata koji dužnost obavlja uz redovan rad osloboditi obveze obavljanja
redovnog rada uz naknadu plaće kao da je radio zbog pohađanja sindikalnih
sastanaka, tečajeva, osposobljavanja, seminara i sjednica organa sindikata.

Članak 134.

Naknada plaće članovima radničkog vijeća

Članovima
radničkog vijeća pripada pravo na plaću s koeficijentom 1,15 za 32 sata
mjesečno. Osnovica za obračun plaće je prosječna bruto plaća radnika isplaćena
u prethodna tri mjeseca.

Članovi
radničkog vijeća imaju pravo na naknadu iz prethodnog stavka samo u slučaju da
svoje obveze iz Zakona o radu obavljaju ne koristeći pripadajuće im sate.

Članak 135.

Naknada
plaće za vrijeme dok nisu provedene mjere ZNR

Radnik
koji odbije raditi jer nisu provedene propisane mjere zaštite na radu, a zbog
čega su mu neposredno ugroženi život ili zdravlje, ima pravo na naknadu plaće
kao da je radio, za vrijeme dok se ne provedu propisane mjere zaštite na radu,
ako za to vrijeme nije raspoređen na druge odgovarajuće poslove u okviru svog
radnog mjesta.

Članak
136.

Naknada
plaće povjerenicima radnika za ZNR

Povjerenicima
radnika ZNR pripada pravo na plaću s koeficijentom 1,15 za mjesečni broj sati
propisan Kolektivnim ugovorom dio III – Radni uvjeti i zaštita na radu.
Osnovica za obračun plaće je prosječna bruto plaća radnika isplaćena u prethodna
tri mjeseca.

Povjerenici
radnika ZNR imaju pravo na naknadu iz prethodnog stavka samo u slučaju da svoje
obveze iz Kolektivnog ugovora dio III – Radni uvjeti i zaštita na radu
obavljaju ne koristeći pripadajuće im sate.

Članak
137.

Naknada
plaće za vrijeme privremene zabrane obavljanja poslova, udaljenja i pritvora

Ako
poslodavac iz preventivnih razloga udalji radnika od obavljanja poslova u
slučajevima i uvjetima iz zakona, osim u slučajevima udaljenja zbog uživanja
alkohola ili opojnih sredstava, radnik ima pravo na naknadu plaće bez dodatka
najdulje do kraja smjene.

Ukoliko
radnik izjavi, na propisan način, da zbog svog fizičkog ili duševnog stanja
nije sposoban obavljati svoj posao, radniku ne pripada naknada plaće, ako mu
nije odobreno bolovanje.

Članak
138.

U
slučaju primjene sigurnosne mjere kada se radniku privremeno mora zabraniti
obavljanje njegovih poslova zbog utvrđi­vanja činjeničnog stanja radi
sprečavanja daljnjeg nanošenja štete Društvu i privremeno ga se raspoređuje na drugo
radno mjesto, za vrijeme utvrđivanja odgovornosti radnik ostvaruje plaću radnog
mjesta na koje je raspoređen.

U
slučaju ako Poslodavac izvanredno otkazuje radni odnos zbog osobito teške
povrede obveze iz radnog odnosa, može radnika privremeno udaljiti s posla do
okončanja sudskog spora o dopuštenosti otkaza, uz obvezu isplate mjesečne
naknade plaće u visini 50% ako ne uzdržava obitelj, odnosno 75% ako uzdržava
obitelj.

Ako
radnik bude oslobođen odgovornosti ili ako se ustanovi da nije bilo uvjeta za udaljenje
s radnog mjesta radnik ima pravo na pripadajuće dodatke i naknade koje bi
ostvario kao da je radio i pravo na naknadu štete sukladno članku 102. Zakona o
radu.

Članak 139.

Za
vrijeme pritvora do kojeg je došlo u svezi s radnim zadat­kom, radnik ima pravo
na naknadu plaće radnog mjesta na kojem je radio prije pritvora u visini:

–
50%  ako ne uzdržava obitelj

–
75%  ako uzdržava obitelj.

Ako
radnik bude oslobođen odgovornosti u slučajevima predviđenim zakonom, ima pravo
na razliku između plaće za vrijeme pritvora i plaće koju bi ostvario na svom
radnom mjestu kao da je radio i ostala prava koja se ostvaruju na temelju rada.

Ostale naknade plaće

Članak
140.

 Radnik ima pravo na naknadu plaće kao da je
radio i u sljedećim slučajevima:

– za
vrijeme obrazovanja, prekvalifikacije, dokvalifikacije i drugih oblika stručnog
osposobljavanja za potrebe poslodavca,

– kada
ne radi zbog prekida i zastoja u radu bez krivnje rad­nika,

– za
vrijeme odsutnosti s rada radi dobrovoljnog davanja krvi,

– za
vrijeme odsutnosti s rada radi sudjelovanja u radu povjerenstva i tijela koja
imenuje poslodavac,

–
državnih i vjerskih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom ako je u te dane
po rasporedu rada trebao raditi.

– za
dane izostanka s rada radi organiziranog sistematskog pregleda,

– za
vrijeme zakonski provedenog štrajka, u visini utvrđenoj Sporazumom o prekidu
štrajka,

– ako
radnik ne radi zbog vojne vježbe, vježbe jedinice MUP-a, osposobljavanja i
sudjelovanja u obrani i civilnoj zaštiti ili drugih razloga utvrđenih Zakonom,
ima pravo na naknadu plaće sukladno posebnim propisima.

V. NAKNADE TROŠKOVA RADNIKA

Naknada
za službeno putovanje u zemlji

Članak
141.

Službenim
putovanjem smatra se putovanje radi obavljanja poslova i radnih zadataka izvan
mjesta rada i mjesta prebivališta ili uobičajenog boravišta.

Članak
142.

Iznos
dnevnice određuje se odlukom Poslodavca do visine neoporezivog dijela dnevnice
za službeno putovanje u Republici Hrvatskoj.

Troškovi
noćenja na službenom putovanju priznaju se do visine stvarnih troškova noćenja.

Članak
143.

Cijela
dnevnica pripada radniku kada je putovanje trajalo preko 12 do 24 sata.

Polovica
dnevnice ostvaruje se kada je putovanje trajalo preko 8 do 12 sati kao i za ostatak
vremena preko 8 do 12 ako je putovanje trajalo dulje od 24 sata.

Broj
cijelih dnevnica uz nalog ili nalog s prilogom utvrđuje se zbrajanjem ukupno
provedenih sati na putu preko 8 sati i dijeljenjem sa 24.

Naknada za službeno putovanje u inozemstvo

Članak
144.

Troškovi
i dnevnice za službeno putovanje u inozemstvo utvrđuju se u visini i na način
propisan za korisnike državnog proračuna.

Na
zahtjev radnika iznos međunarodne dnevnice može se isplatiti u kunama.

Naknada za vrijeme odvojenosti od obitelji

Članak
145.

Kada
poslodavac otkaže radniku ugovor o radu, s ponudom izmijenjenog ugovora o radu,
kojim se mijenja mjesto rada, pa radnik radi obavljanja poslova mora boraviti
odvojeno od obitelji, pripada mu naknada za odvojeni život.

Naknada
za odvojeni život utvrđuje se odlukom Poslodavca do visine neoporezivog dijela.

Naknada
za korištenje privatnog automobila u službene svrhe

Članak
146.

 Radnik koji pri obavljanju poslova po nalogu
poslodavca koristi vlastito vozilo, ima pravo na naknadu u visini 30% cijene
litre benzina po prijeđenom kilometru.

 Naknada za prijevoz na posao i s posla

Članak
147.

Radnik
ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u visini cijene za
poslodavca najpogodnijeg sredstva javnog prijevoza prema cijeni mjesečne
odnosno pojedinačne vozne karte.

U
smislu prethodnog stavka radnik ostvaruje pravo u slučajevima:

– ako
je mjesto prebivališta i mjesto rada radnika povezano željeznicom, poslodavac
će radniku osigurati besplatan prijevoz vlakom (P-2d karta), a u slučaju da
radnik osim vlaka mora koristiti i javni prijevoz poslodavac će mu platiti i
naknadu troškova tog prijevoza,

– ako
mjesto prebivališta i mjesto rada nisu povezani željeznicom, odnosno ako radnik
mora koristiti javni prijevoz poslodavac će mu snositi troškove tog prijevoza,

– ako
na određenoj lokaciji nema javnog prijevoza, a radnik objektivno ima troškove
prijevoza, poslodavac će odrediti novčani iznos naknade troškova radnika vodeći
računa o iznosima koji se za sličnu ili istu udaljenost isplaćuju drugim
radnicima.

Naknada
iz stavka 1. isplaćuje se mjesečno do 5. u mjesecu za tekući mjesec.

Terenski
dodatak

Članak
148.

Terenski
dodatak isplaćuje se u zemlji kada radnik boravi izvan mjesta svojega
prebivališta ili uobičajenog boravišta radi poslova koje obavlja izvan sjedišta
poslodavca ili sjedišta izdvojene poslovne jedinice poslodavca ili kada
poslodavac obav­lja takvu vrstu djelatnosti koja je po svojoj prirodi vezana za
rad na terenu (mjesto rada se razlikuje od mjesta sjedišta poslodavca ili
njegove poslovne jedinice i mjesta prebivališta ili uobičajenog boravišta
radnika), pri čemu je mjesto rada udaljeno od tih mjesta najmanje 30 km. Iznos
terenskog dodatka jednak je iznosu dnevnice iz članka 142. ovog Kolektivnog
ugovora.

Selidbeni
troškovi

Članak 149.

Ako
poslodavac otkaže ugovor o radu s ponudom izmijenjenog ugovora o radu kojim se
mijenja mjesto rada, poslodavac osigurava besplatan prijevoz stvari vlakom
odnosno teretnim motornim vozilom.

VI. OSTALA PRIMANJA

 Jednokratni dodatak na plaću

Članak 150.

Radnik
ima pravo na jednokratni dodatak na plaću (regres) u iznosu od 1 000 kn
neoporezivo.

Pravo
iz stavka 1. ostvaruju svi radnici koji su u toj godini ostvarili pravo na
godišnji odmor. Radniku koji ostvaruje pravo na dio godišnjeg odmora isplaćuje
se razmjerni dio dodatka u odnosu na 20 dana godišnjeg odmora, a u skladu s
utvrđenom politikom plaća.

Poslodavac
je dužan regres isplatiti najkasnije do konca rujna u godini u kojoj je radnik
stekao pravo na isti.

Božićnica

Članak
151.

Poslodavac
će radniku isplatiti božićnicu u mjesecu prosincu tekuće godine do visine
preostalog neoporezivog dijela primanja za tu svrhu prema Pravilniku o porezu
na dohodak, a imajući u vidu isplatu po članku 38. ovog KU.

Osim
iznosa iz prethodnog stavka Poslodavac će radniku isplatiti i dar u naravi u
visini neoporezivog dijela za tu svrhu.

Otpremnina kod otkaza ugovora o radu

Članak
152.

Radnik
kojemu poslodavac otkazuje nakon dvije godine neprekidnog rada, osim ako se
ugovor o radu otkazuje iz razloga uvjetovanog ponašanjem radnika, ima pravo na
otpremninu u visini prosječne plaće isplaćene radniku za tri mjeseca prije
prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada u Društvu uračunavajući
i staž osiguranja s uvećanim trajanjem i poseban staž ostvaren u Domovinskom
ratu.

Radniku,
kojemu Poslodavac otkaže ugovor o radu uz ponudu izmijenjenog ugovora o radu na
radnom mjestu iste stručne spreme, u mjestu rada, a radnik ponudu odbije, ima
pravo na 30% iznosa iz stavka 1. ovog članka.

Otpremnina kod odlaska u mirovinu

Članak
153.

Radnik
ima pravo na otpremninu kod odlaska u mirovinu u visini neoporezivog dijela
visine otpremnine u RH.

Radnik
koji je pretrpio ozljedu na radu, odnosno koji je obolio od profesionalne
bolesti, a koji nakon završenog liječenja i oporavka ne bude vraćen na rad jer
je nastao trajni gubitak sposobnosti za rad (opća nesposobnost za rad), ima
pravo na otpremninu najmanje u dvostrukom iznosu od iznosa koji bi mu inače
pripadao.

Nagrade
učenicima i studentima

Članak
154.

Učenicima
i studentima za vrijeme praktičnog rada u Druš­tvu pripada mjesečna nagrada
čiji se iznos određuje odlukom Poslodavca.

Nagrada
pripada razmjerno provedenom vremenu na praktičnom radu.

Nadoknade za izume, tehnička unapređenja i
racionalizaciju

Članak
155.

Za izum
ostvaren na radu ili u svezi s radom, izum koji je u svezi s djelatnošću
poslodavaca, tehničko unapređenje i racionalizaciju, radnik ima pravo na
nadoknadu u visini koja se utvrđuje zasebnim aktom koji donosi poslodavac uz
suglasnost radničkog vijeća, odnosno sindikata ili zasebnim ugovorom
poslodavaca i radnika.

Nagrada
za vjernost društvu

Članak
156.

Radnik
ima pravo na nagradu za vjernost društvu nakon navršenih deset godina, a potom
za svakih navršenih pet godina radnog staža ostvarenog u Društvu.

U radni
staž računa se staž osiguranja s uvećanim trajanjem i posebni staž ostvaren u
Domovinskom ratu.

Pod
radnim stažem u Društvu podrazumijeva se:

– radni
staž ostvaren u Društvu

– radni
staž ostvaren u HŽ-u i pravnim prednicima HŽ-a,

– radni
staž ostvaren u članicama bivše ZJŽ do razdruživanja HŽ-a od ZJŽ,

– radni
staž ostvaren na izbornim funkcijama u jedinicama izvan Društva na koje je
radnik otišao uz suglasnost nadležnog tijela Društva,

– radni
staž ostvaren u sindikatu, društvenim, kulturnim i sportskim jedinicama.

Nagrada
za vjernost Društvu isplaćuje se u mjesecu u kojem radnik ispunjava uvjete za
jubilarnu nagradu u visini neoporezivog iznosa utvrđenog propisima o porezu na
dohodak.

Pokloni

Članak
157.

Radnik
ima pravo na poklon za svako dijete do 15 godina života do visine neoporezivog
dijela utvrđenog propisima o porezu na dohodak, za Božićne blagdane ili dan Sv.
Nikole.

Pomoći

Članak
158.

Radnik
ima pravo na jednokratnu pomoć u slučaju smrti člana uže obitelji.

Visina pomoći utvrđuje se u visini neoporezivog
dijela iznosa utvrđenog propisima o porezu na dohodak.

Članak 159.

Radnik, u slučaju nastanka težeg tjelesnog oštećenja,
poradi ozljede na radu, a na osnovi rješenja nadležnog tijela, ima pravo na
jednokratnu pomoć u visini prosječnih plaća isplaćenih u Društvu po radniku u
prethodna tri mjeseca i to:

– za oštećenje od 30% – 50% 3 prosječne plaće

– za oštećenje preko 50%    5 prosječnih plaća.

Pomoć iz prethodnog stavka neće se isplatiti ako su
navedeni iznosi pokriveni isplatom štete iz odgovornosti Društva za osigurani
slučaj sukladno općem aktu Društva.

Članak 160.

Radnik ima pravo na jednokratnu pomoć u slučaju
požara, poplave ili drugih uzroka čija je posljedica gubitak osnovnih uvjeta za
život radnika i članova njegove obitelji, u slučaju kada radnik posljedicu ne
može otkloniti sredstvima osiguranja ili drugih pomoći nadležnih tijela ili
ista nije dostatna.

Odluku
o dodjeli i visini pomoći donosi Poslodavac na prijedlog mješovitog
povjerenstva iz članka 96. ovog Kolektivnog ugovora.

Članak
161.

Radnik
ima pravo, jednom godišnje, na pomoć u slučaju bolovanja preko 90 dana u visini
neoporezivog dijela ove pomoći.

Ako
radnik može bolest izliječiti ili ublažiti samo uz izvanredne troškove
(rehabilitacija, liječenje, lijekovi, pomagala i drugo), može ostvariti pravo
na pomoć u visini tih troškova.

Na
pravo iz stavka 2. ovog članka radnik ima pravo za slučaj nesreće na radu, a u
drugim slučajevima po odluci Poslodavca na prijedlog povjerenstva iz članka 96.
ovog Kolektivnog ugovora. Poslodavac vrši stručnu obradu i priprema prijedlog
odluke.

Članak
162.

U
slučaju smrti radnika njegova obitelj ima pravo na troškove sahrane prema
mjesnim prilikama, a radnik kojega poslodavac uputi da obitelji pokojnika
izrazi sućut ima pravo na naknadu troškova pažnje do 1000 kuna.

Pravo
iz prethodnog stavka ima i obitelj učenika i studenta koji smrtno strada za
vrijeme obavljanja prakse.

Pod
»troškovima sahrane prema mjesnim prilikama« prema odredbama ovog članka
podrazumijevaju se troškovi prema računu: ukopa, grobnog mjesta, prijevoza,
glazbe, vjerskog obreda, vijenaca i objave u dnevnom listu.

Obvezu
iz ovog članka, do visine neoporezivog dijela naknade za tu svrhu odobrava i
realizira Uprava.

Nagrada za spriječenu štetu

Članak
163.

Radnik
može ostvariti pravo na nagradu za spriječenu štetu, za:

–
spriječenu nesreću,

–
pronađeni kvar na voznim sredstvima,

–
otkrivanje počinitelja otuđenja,

– utvrđeni neispravni tovar,

– spriječen i lokaliziran požar na osnovnim
sredstvima Društva,

– otkrivanje nepravilnosti koja nanosi štetu Društvu
u segmentu financijskog poslovanja.

Odluku o visini i načinu utvrđivanja nagrade donosi
povjerenstvo iz članka 96. ovog Kolektivnog ugovora uzimajući u obzir:

– visinu spriječene štete,

– vremenske, odnosno mjesne uvjete u sprečavanju
neposredne opasnosti,

– da li slučaj za koji se predlaže nagrada pripada
ili ne pripada u redoviti rad radnika.

Pomoć djeci poginulih i umrlih radnika

Članak
164.

Djeca
umrlih i poginulih radnika imaju pravo na pomoć za školovanje u visini
neoporezivog djela ove pomoći i to:

– osnovno obrazovanje                                             50%

– srednje obrazovanje                                               70%

– više i visoko obrazovanje                                     100%

Ukoliko
je smrt radnika nastupila kao posljedica nesreće na radu, a dijete radnika se u
času smrti školuje za jedno od zanimanja koje postoje u Društvu, Društvo će
djetetu osigurati zaposlenje.

VII.
OSIGURANJE RADNIKA

Članak
165.

Poslodavac
će na svoj teret i iz svojih sredstava osigurati po osnovi osiguranja života
sve radnike koji su zaposleni na neodređeno vrijeme.

U policama osiguranja života poslodavac je naveden
kao ugovaratelj i korisnik osiguranja u svim slučajevima, pri čemu se kod
utvrđivanja dobiti uplaćene premije smatraju porezno priznatim izdatkom.

U slučaju svih statusnih promjena (pripajanja,
spajanja, prodaje i dr.) Društva, kao i pri odlasku radnika u mirovinu,
poslodavac je obavezan omogućiti radnicima (osiguranicima) prijenos police
životnog osiguranja, odnosno u osiguravajućim društvima promjenu ugovaratelja i
korisnika osiguranja na ime radnika.

Za iznose uplaćenih premija tijekom cijelog razdoblja
osiguranja koji će se smatrati primitkom od nesamostalnog rada radnika i koji
podliježu plaćanju zakonskih obveza, poslodavac će iste podmiriti prije
stupanja na snagu statusne promjene.

Sastavni dio police osiguranja života je i osiguranje
od posljedica nesretnog slučaja za vrijeme rada i u slobodnom vremenu tijekom
24 sata za slučajeve i osigurane svote kako slijedi:

– smrt od posljedica
nesretnog slučaja             5.499,20 €

– trajna invalidnost                                        10.225,84
€

– 100% trajna invalidnost                              15.338,76 €

– dnevna naknada za boravak u
bolnici                  7,67 €

Poslodavac će radnike koji su zaposleni na određeno
vrijeme osigurati od nezgode (nesretnog slučaja) za vrijeme rada.

Poslodavac će za sve radnike zaključiti ugovor o
dopunskom zdravstvenom osiguranju u visini najniže propisane svote za tu svrhu.

Poslodavac može za radnike jednom godišnje osigurati
preventivni sistematski pregled.

VIII.
ISPLATA PLAĆE

Članak
166.

Radniku
poslodavac isplaćuje plaću jednom mjesečno do 15. u mjesecu za prethodni
mjesec.

U slučaju prekoračenja bilo kojeg roka utvrđenog ovim
Kolektivnim ugovorom, poslodavac je obavezan svakom radniku isplatiti zakonom
utvrđene zatezne kamate.

Isplata kamata, iz stavka 1. ovog članka, vrši se sa
isplatom sljedeće plaće, uz posebnu naznaku na platnoj listi svakog radnika.

Dnevnice za službeno putovanje isplaćuju se temeljem
putnog naloga s prilozima u roku od 8 (osam) dana od dana završetka službenog
putovanja.

Radnici upućeni na službeno putovanje mogu podići
akontaciju u visini procijenjenih troškova službenog puta.

Isplata plaće radnika vrši se putem banke za koju se
radnik sam odluči.

if !supportEmptyParas endif

PRILOG
I

  CIJENE SATA
RADA

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| *Platni razred* | *Cijena sata rada* |
| *1* | *18,35* |
| *2* | *18,80* |
| *3* | *21,60* |
| *4* | *25,80* |
| *5* | *29,00* |
| *6* | *32,00* |
| *7* | *36,05* |
| *8* | *42,55* |
| *9* | *46,55* |
| *10* | *50,45* |
| *11* | *55,45* |
| *12* | *58,55* |

if !supportEmptyParas endif

PRILOG II

CIJENE SATA RADA PO ZANIMANJIMA

**if !supportEmptyParas endif**

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Redni** | **Naziv radnog mjesta** | **Platni** | **Cijena** |
| **broj** | if !supportEmptyParas endif | **razred** | **sata** |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | **rada** |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| 1 | Čistačica | 1 | 18,35 |
| 2 | Dostavljač | 1 | 18,35 |
| 3 | Čistačica I | 2 | 18,80 |
| 4 | Transportni radnik | 2 | 18,80 |
| 5 | Skladišni radnik | 2 | 18,80 |
| 6 | Vozač viličara | 2 | 18,80 |
| 7 | Skladištar | 3 | 21,60 |
| 8 | Vozač kontejnerskog prijenosnika | 4 | 25,80 |
| 9 | Vozač CMV I, II | 4 | 25,80 |
| 10 | Vozač TMV | 4 | 25,80 |
| 11 | Glavni skladištar | 4 | 25,80 |
| 12 | Disponent | 4 | 25,80 |
| 13 | Vozač dizalice | 4 | 25,80 |
| 14 | Mehaničar | 4 | 25,80 |
| 15 | Blagajnik | 4 | 25,80 |
| 16 | Autoelektričar | 4 | 25,80 |
| 17 | Administrator | 5 | 29,00 |
| 18 | Referent za administrativno- | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | -tehničke poslove | 5 | 29,00 |
| 19 | Referent za carinske poslove | 5 | 29,00 |
| 20 | Referent za međunarodnu prodaju | 5 | 29,00 |
| 21 | Referent za unutarnju prodaju | 5 | 29,00 |
| 22 | Referent za logistiku | 5 | 29,00 |
| 23 | Poslovođa radione | 5 | 29,00 |
| 24 | Operativni kontrolor transporta | 5 | 29,00 |
| 25 | Voditelj IRS | 5 | 29,00 |
| 26 | Tajnica direktora | 5 | 29,00 |
| 27 | Samostalni referent za logistiku | 6 | 32,00 |
| 28 | Samostalni referent za unutarnju | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | prodaju | 6 | 32,00 |
| 29 | Samostalni referent za unutarnju | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | prodaju – područje Virovitica | 6 | 32,00 |
| 30 | Samostalni referent za unutarnju | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | prodaju – područje Varaždin | 6 | 32,00 |
| 31 | Samostalni referent za unutarnju | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | prodaju – područje Koprivnica | 6 | 32,00 |
| 32 | Referent za tehničku podršku | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | korisnicama | 6 | 32,00 |
| 33 | Samostalni referent prodaje u | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | unutarnjem prijevozu | 6 | 32,00 |
| 34 | Samostalni referent za | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | međunarodnu prodaju | 6 | 32,00 |
| 35 | Samostalni referent za reklamacije | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | i kontroling | 6 | 32,00 |
| 36 | Samostalni referent za | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | carinske poslove | 6 | 32,00 |
| 37 | Referent za tehničku podršku | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | korisnicima | 7 | 36,05 |
| 38 | Samostalni referent za financijsko | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | računovodstvo | 7 | 36,05 |
| 39 | Samostalni referent za devizno | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | poslovanje i platni promet | 7 | 36,05 |
| 40 | Samostalni referent za obračun plaća | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | i primanja radnika | 7 | 36,05 |
| 41 | Stručnjak ZNR | 7 | 36,05 |
| 42 | Glavni referent prodaje u | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | kombiniranom prijevozu | 8 | 42,55 |
| 43 | Glavni referent prodaje u | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | unutarnjem prijevozu | 8 | 42,55 |
| 44 | Glavni referent prodaje u cestovnom | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | prijevozu | 9 | 46,55 |
| 45 | Glavni referent prodaje u | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | međunarodnom prijevozu | 9 | 46,55 |
| 46 | Glavni referent za planiranje i analizu | 9 | 46,55 |
| 47 | Glavni referent za financijsko | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | poslovanje | 9 | 46,55 |
| 48 | Voditelj RS | 10 | 50,45 |
| 49 | Voditelj grupe za reklamacije | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | kontroling | 10 | 50,45 |
| 50 | Voditelj grupe za računovodstvo | 10 | 50,45 |
| 51 | Voditelj poslovnice | 10 | 50,45 |
| 52 | Voditelj kontejnerskog terminala | 10 | 50,45 |
| 53 | Voditelj kadrovskih poslova i poslova | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | ZNR | 10 | 50,45 |
| 54 | Voditelj grupe za unutarnju prodaju | 10 | 50,45 |
| 55 | Voditelj grupe za međunarodnu prodaju | 10 | 50,45 |
| 56 | Voditelj grupe za prodaju u | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | kombiniranom prijevozu | 10 | 50,45 |
| 57 | Glavni referent za razvoj i investicije | 11 | 55,45 |
| 58 | Voditelj grupe za prodaju | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | u cestovnom prometu | 11 | 55,45 |
| 59 | Šef službe za unutarnju prodaju | 12 | 58,55 |
| 60 | Šef službe za međunarodnu prodaju | 12 | 58,55 |
| 61 | Voditelj poslova informatike | Odluka Uprave | |
| 62 | Šef službe za logistiku | Odluka Uprave | |
| 63 | Rukovoditelj PJ Cargo prodaja | Odluka Uprave | |
| 64 | Rukovoditelj PJ Dom express | Odluka Uprave | |
| 65 | Rukovoditelj poslova za financije | if !supportEmptyParas endif | |
| if !supportEmptyParas endif | i računovodstvo | Odluka Uprave | |
| 66 | Direktor | Odluka Osnivača | |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

III.
dio
RADNI UVJETI I ZAŠTITA NA RADU

Članak
167.

Ovim
Ugovorom se uređuju prava na primanja i statusna prava imenovanog ili izabranog
koordinatora ZNR za vrijeme obnašanja dužnosti u punom radnom vremenu. Pravo
koordinatora na obavljanje dužnosti u punom radnom vremenu proističe iz
ustupljenih radnih sati povjerenika za zaštitu na radu koji će svoje dužnosti
obnašati sukladno Pravilniku o radu ne remeteći proces rada.

Članak
168.

Imenovani
ili izabrani koordinator za ZNR za obavljanje dužnosti u punom radnom vremenu,
ostvaruje pravo na uvećanu naknadu plaće. Ugovorne strane su suglasne da se
naknada plaće njegovog radnog mjesta prema Pravilniku o radu AGIT d.o.o.,
uvećava za 30%.

Koordinator
za ZNR i povjerenici koji svoju dužnost obavljaju uz redovan rad ostvaruju i
sva ostala prava koja im pripadaju temeljem Pravilnika o radu, Ugovora o radu,
Kolektivnog ugovora.

 Koordinator za ZNR iz članka 24. II Dio –
Tarifni dio ovog KU i povjerenici za ZNR obvezuju se poštivati i provoditi
odredbe Zakona o zaštiti na radu, Pravilnika o zaštiti na radu ovog Ugovora i
drugih akata.

Iz
navedenih odredaba proizlaze prava na:

– isplatu
regresa za godišnji odmor

–
prijevoz na posao

–
jubilarne nagrade

–
božićnica

–
poklon djeci do 15 godina starosti

–
solidarne pomoći

– prava
na naknadu materijalnih troškova nastalih za vrijeme obnašanja profesionalne
dužnosti (u radno vrijeme, na službenim putovanjima, za vrijeme školovanja i
osposobljavanja) ili uz redovan rad

–
ostala materijalna prava

Za
isplatu prava iz ovog stavka primjenjuju se kriteriji iz ovog Ugovora.

Članak
169.

Pravo
na naknadu materijalnog troška nastalog za vrijeme i u svezi s obavljanjem
dužnosti povjerenika ZNR i koordinatora za ZNR, bilo uz redovan rad ili u punom
radnom vremenu, ostvaruje se zbog obavljanja dužnosti na području mjesta rada
(iz Ugovora o radu i Aneksa ugovora o radu koordinatora za ZNR) kao i za vrijeme
kada se navedene dužnosti obavljaju na područjima od mjesta rada do mjesta
obavljanja dužnosti povjerenika i koordinatora za ZNR i natrag, što je vidljivo
iz naloga za službeni put. Na temelju naloga za službeno putovanje koji
ispostavlja ovlašteni rukovoditelj ne ostvaruje se pravo na dnevnicu.

Izbor
i imenovanje povjerenika za zaštitu na radu

Članak
170.

Inicijativu
za izbor povjerenika za zaštitu na radu u Društvu može pokrenuti 10% uposlenih
radnika u pisanoj formi, ovjerene potpisima i JMBG-om dotičnih radnika.
Inicijativa se dostavlja Poslodavcu u roku od 15 dana od donošenja ovog
Ugovora.

Odluku
o provedbi izbora za povjerenike za zaštitu na radu pravovaljano donosi skup
radnika sukladno Zakonu o radu. Izbori se provode po postupku propisanom za izbor
radničkih vijeća. Pravo da biraju i da budu birani imaju svi radnici Društva
pri čemu se naročito vodi računa o ravnopravnoj zastupljenosti struka. Pravo na
isto nemaju članovi Uprave i ovlaštenici za zaštitu na radu, nadređeni
službenici i drugi poslovodni radnici, te radnici Službe zaštite na radu.
Protek roka ne sprečava naknadnu inicijativu za izbor povjerenika za zaštitu na
radu u Društvu ako se za to ostvare potrebni uvjeti.

Povjerenike zaštite na radu imaju pravo imenovati
sindikati koji djeluju u Društvu. Pravo na imenovanje povjerenika za zaštitu na
radu imaju sindikati koji Poslodavcu u roku od 15 dana od proteka roka iz
stavka (1) ovog članka dostave pregled broja članova sindikata temeljenih na
listama obračuna sindikalne članarine (LOD 240) iz prethodnog mjeseca, a koje
će izraditi obračun plaća.

Ukoliko u Društvu djeluje više sindikata, pravo na
imenovanje povjerenika za zaštitu na radu ima svaki sindikat razmjerno broju
članova sindikata u Društvu. Pravo na broj povjerenika za zaštitu na radu koje
imenuje sindikat određuje se izračunom na način:

– da se zbroji ukupan broj članova svih sindikata
koji djeluju u Društvu, te se dobiveni zbroj podijeli sa ukupnim brojem
povjerenika za zaštitu na radu

– broj članova pojedinog sindikata podijeli se sa
rezultatom iz prethodne matematičke radnje, a dobiveni puni broj određuje
koliko će povjerenika za zaštitu na radu imenovati dotični sindikat. Ukoliko je
prva decimala u dobivenom broju veća od 5 dobiveni cijeli broj povjerenika
uvećava se za 1.

Sindikati koji imaju većinsko članstvo u Društvu
imaju pravo prvi imenovati povjerenike za zaštitu na radu sukladno broju
članova sindikata.

Broj
povjerenika za zaštitu na radu u izdvojenim mjestima rada ima ukupno 6 koji se
biraju ili imenuju na sljedeći način:

    1.  Zagreb Istočni kolodvor, Varaždin
         i zajednički poslovi Društva                      1 povjerenik

    2.  Vrapče i Zagreb Zapadni kolodvor           1
povjerenik

    3.  Rijeka i Pula                                             1
povjerenik

    4.  Osijek                                                      1
povjerenik

    5.  Slavonski Brod                                        1
povjerenik

    6.  Split, Ploče, Dubrovnik i Zadar                 1
povjerenik

         Ukupno Društvo:                                      6
povjerenika

Imenovanje koordinatora povjerenika za zaštitu na
radu

Članak
171.

Koordinatora
povjerenika za zaštitu na radu imenuje većinski sindikat u Društvu.

Ako su
provedeni izbori, koordinatora povjerenika za zaštitu na radu biraju izabrani
povjerenici zaštite na radu u Društvu, većinom glasova.

Pravo
sindikata na imenovanje koordinatora za zaštitu na radu određuje se na osnovi
pregleda broja članova sindikata i ostalih uvjeta propisanih ovim Ugovorom.

Radnici
biraju ili sindikati imenuju povjerenike za zaštitu na radu za vrijeme trajanja
ovog Ugovora.

Zadatak povjerenika za zaštitu na radu

Članak
172.

Zadatak
povjerenika za zaštitu na radu je da djeluje u interesu radnika na području
zaštite na radu, te da prati primjenu propisa i mjera zaštite u radnoj sredini
za koju je izabran.

Povjerenik
za zaštitu na radu ima sljedeća prava i dužnosti:

–
sudjelovati u planiranju unapređivanja uvjeta rada, uvođenja nove tehnologije,
uvođenju novih tvari u radni proces i poticanje na provođenje zaštite na radu u
Društvu

– biti obaviješten o svim promjenama od utjecaja na
sigurnost i zdravlje radnika

– primati primjedbe radnika na primjenu propisa i
provođenje mjera zaštite na radu

– izvještavati Službu zaštite na radu, te inspekciju
rada o svojim zapažanjima i zapažanjima radnika čiji je povjerenik

– prisustvovati unutarnjim nadzorima radnika Službe
zaštite na radu i očitovati se na činjenično stanje koje utvrdi inž. zaštite na
radu

– prisustvovati inspekcijskim nadzorima i očitovati
se na činjenično stanje koje utvrdi inspektor

– pozvati inspektora rada kada ocijeni kada su
ugroženi život i zdravlje radnika, a Služba zaštite na radu ili odgovorna osoba
to propušta ili odbija učiniti

–
obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
znanje, pratiti i prikupljati obavijesti od značaja za njegov rad

–
staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje, te svojim djelovanjem
poticati ostale radnike za rad na siguran način

–
obavještavati radnike o poduzetim mjerama za osiguranje zaštite na radu i
zdravstvene zaštite.

O svom
radu povjerenik je dužan najmanje svaka tri mjeseca izvještavati koordinatora
povjerenika za zaštitu na radu i radničko vijeće Društva (odnosno sindikalnog povjerenika
u funkciji radničkog vijeća).

Povjerenik
za zaštitu na radu dužan je kontinuirano obavješ­tavati nadležne osobe o
uočenim nepravilnostima u odvijanju procesa rada (opremljenost osobnim
zaštitnim sredstvima, ispravnosti sredstava za rad, uvjetima rada, uočenim
štetnostima i opasnostima po ljudsko zdravlje i sl.).

O svom
radu, te uočenim nedostacima u radnom procesu povjerenik za zaštitu na radu
vodi dnevnik rada (Z-4), a o provedenim pregledima obavezno ispunjava UPISNI
LIST KNJIGE ZAPAŽANJA NEDOSTATAKA (Z-6).

Jedan
primjerak obrasca (Z-6) o pregledu, obavezno dostavlja šefu Službe,
koordinatoru povjerenika zaštite na radu i stručnjaku zaštite na radu koji
obavlja poslove zaštite na radu za Društvo.

Zadatak
koordinatora povjerenika za zaštitu na radu

Članak
173.

Zadatak
je koordinatora povjerenika za zaštitu na radu da djeluje u interesu radnika na
osiguravanju kvalitetnijih uvjeta rada i otklanjanja opasnosti i štetnosti po
radnika u radnim procesima, te da prati primjenu propisa i mjera zaštite u
radnoj sredini za koju je izabran.

Koordinator
povjerenika za zaštitu na radu ako obavlja funkciju zaštite na radu pored
zadataka iz ovog članka ima i sljedeća prava i dužnosti:

–
pratiti provedbu općih načela zaštite na radu u Društvu

–
sudjelovati u uređivanju i provedbi zaštite na radu putem odbora zaštite na
radu temeljenih na procjenama opasnosti izrađenih za radna mjesta u Društvu

–
sudjelovati u provedbi Programa osposobljavanja ovlašte­nika za zaštitu na
radu, te provedbu Programa osposobljavanja radnika za rad na siguran način u
Pogonima za koje je nad­ležan

– pratiti da li su mjesta rada uredno označena
znakovima sigurnosti kao i urednost i redovitost obavješćivanja radnika,
povjerenika za zaštitu na radu i radničkog vijeća (sindikalnog povjerenika u
funkciji radničkog vijeća) o opasnostima i štetnostima na radnim mjestima i u
radnoj okolini

– pratiti provođenje propisa kojima se reguliraju
obveze Društva i radnika na poslovima s posebnim uvjetima rada

– pratiti zaštitu mladeži, žena i radnika s umanjenom
sposobnošću

– pratiti ispravnost objekata, strojeva i uređaja, te
opremljenost radnika osobnim zaštitnim sredstvima i opremi za rad na siguran
način

–
pratiti provedbu obveza Društva spram radnika u radnim procesima s opasnim
radnim tvarima

– pratiti
provode li se ispitivanja radnog okoliša, te strojeva i uređaja s povećanim
opasnostima

–
provodi kontrolu u pogonima koji obavljaju poslove na privremenim i zajedničkim
privremenim radilištima da li su ista organizirana i sigurna sukladno Planu
uređenja radilišta kojeg donosi Ministar nadležan za rad i Pravilima zaštite na
radu Društva

–
sudjeluje u provođenju propisanih mjera zaštite od požara, evakuacije i
spašavanja radnika

– prati
redovitost osposobljavanja dijela radnika za pružanje prve pomoći, te
opremljenost radnih prostora sa opremom za pružanje prve pomoći

– prati
provedbu mjera zaštite nepušača i zabrane uzimanja alkohola i drugih sredstava
ovisnosti

–
sudjeluje u radu Odbora za zaštitu na radu kao njegov ravnopravan član

–
koordinira rad povjerenika za zaštitu na radu u pogonima za koje je nadležan,
kroz redovne sjednice i osobne kontakte te:

– inicira realizaciju nalaza povjerenika za zaštitu
na radu upisanih u Dnevnik rada i Knjigu zapažanja nedostataka povjerenika za
zaštitu na radu

– osigurava uvjete za nesmetani rad povjerenika za
zaštitu na radu, te njihovo obrazovanje i stručno usavršavanje

– uz pomoć stručnjaka zaštite na radu, Službe za
izobrazbu ili vanjskih institucija određuje godišnje programe osposobljavanja
povjerenika za zaštitu na radu

– sudjeluje u radu inspektora rada za vrijeme nadzora
procesa rada u pogonima, te prati realizaciju nalaza inspektora rada kao i
provedbu obveza Društva spram tijela nadzora iz Zakona o zaštiti na radu i
podzakonskih akata.

– prati provedbu obveza Društva i njegovih
ovlaštenika u provedbi mjera zaštite na radu

– prati urednost vođenja isprava i evidencija, a
prema Zakonu o zaštiti na radu

– prati provedbu obveza i prava radnika propisana
Zakonom o zaštiti na radu

–
surađuje sa medicinom rada i nadležnim stručnjakom zaštite na radu

– prati
evidenciju troškova nezgoda i nesreća na radu (Obrazac EL-8) za pogone za koje
je nadležan, te izrađuje godišnje izvješće s kojim upoznaje Odbor ZNR i
nadležnog nadređenog službenika – šefa službe.

Uvjeti
za nesmetani rad povjerenika i koordinatora za zaštitu na radu

Članak
174.

Društvo
je dužno povjereniku i koordinatoru za zaštitu na radu osigurati uvjete za
nesmetano obnašanje dužnosti, davati sve potrebne obavijesti i omogućiti uvid u
sve propise i isprave u svezi sa zaštitom na radu. Povjerenik i koordinator
povjerenika za zaštitu na radu ima pravo pristupa svim radnim mjestima i radnim
prostorima u pogonima Društva za koje obnaša dužnost.

Članak
175.

Povjerenik
za zaštitu na radu ima pravo dio radnog vremena od 4 sata tjedno koristiti za
obnašanje dužnosti, te pravo na naknadu plaće za to vrijeme kao da je radio.

Neposredni
rukovoditelj dijela procesa rada u kojem je radnik povjerenik i koordinator
volonter, dužan je osloboditi od rada povjerenika i koordinatora za zaštitu na
radu u vrijeme kada radi poslove zaštite na radu, provodi međusobnu
koordinaciju povjerenika, te surađuje sa inženjerom zaštite na radu,
inspektorom rada i medicinom rada, sukladno stavku (1) ovog članka.

Članak
176.

Povjerenik
i koordinator povjerenika za zaštitu na radu imaju pravo na oslobađanje od
obveze obavljanja redovnog rada uz naknadu plaće kao da je radio zbog
osposobljavanja iz područja zaštite na radu (tečajevi, seminari i sl.) prema
odluci Poslodavca. Ako se osposobljavanje obavlja izvan mjesta rada i mjesta
stanovanja, povjerenik ili koordinator ima pravo na nalog za službeno putovanje
s pravom na dnevnicu i troškove smještaja.

Članak 177.

Društvo je obvezno osigurati koordinatoru za zaštitu
na radu adekvatno opremljen prostor za rad, te nesmetano korištenje ŽAT i HT
linije kao i telefaksa. U slučaju kada sindikat imenuje koordinatora za zaštitu
na radu, koordinator će za rad koristiti prostore sindikata koji ga je imenovao
ako je Društvo dalo sindikatu op­rem­­ljeni prostor za rad. Usluge
tehničko-administrativno-struč­­nih poslova koordinator povjerenika za zaštitu
na radu koristit će u Društvu u kojem djeluje na trošak poslodavca.

Povjerenik i koordinator za zaštitu na radu po
potrebi koristi oglasne ploče i odgovarajući prostor radi obavještavanja
radnika.

Članak 178.

Povjerenik i koordinator povjerenika izravno
kontaktira ovlaštenike Poslodavca u Pogonu u kojem obnaša dužnost, u svezi
primjedbi radnika i osobnih zapažanja vezanih za opasnosti i štetnosti po
zdravlje radnika i provedbu mjera zaštite na radu.

Tijekom obnašanja dužnosti i godinu dana nakon
prestanka iste, povjereniku i koordinatoru za zaštitu na radu ne može se bez
suglasnosti radničkog vijeća ili sindikata:

– otkazati Ugovor o radu

– odrediti raspored na drugo radno mjesto ili kod
drugog poslodavca

– smanjiti plaću

– pokrenuti protiv njega postupak za naknadu štete

– na drugi način dovesti u nepovoljniji položaj.

XIII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
179.

Ako se
statusnom promjenom ili pravnim poslom na novog poslodavca prenese poduzeće ili
dio poduzeća, na novog poslo­dav­ca prenose se i svi ugovori o radu radnika
koji rade u poduzeću ili dijelu poduzeća koje je predmet prenošenja, kao i
prava iz ovog Kolektivnog ugovora najmanje pet (5) godina od dana promjene
statusa.

Prilikom pregovora oko sklapanja ugovora o statusnoj
promjeni sa novim poslodavcem jedna od stranki u pregovorima obvezno su
sindikati, potpisnici ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 180.

Ovaj Kolektivni ugovor se sklapa na razdoblje od pet
(5) godina, osim Priloga I (Cijene sata rada po platnim razredima) i Priloga II
(Cijene sata rada po radnim mjestima) II Dijela – Tarifnog dijela.

Cijena sata rada utvrđene Prilogom I i Prilogom II iz
prethodnog stavka usklađivat će se, bez promjene Kolektivnog ugovora, s
prosječnim indeksom potrošačkih cijena na malo krajem tekuće godine.
Usklađivanje će se vršiti u jednakom iznosu za sva radna mjesta na sljedeći
način: Prosječna masa bruto plaće za tekuću godinu (bez doprinosa na plaću) x
prosječni indeks / broj radnika na kraju godine / 174 = iznos povećanja cijene
sata rada.

Usklađivanje iz stavka 1. obavlja Poslodavac na
temelju službenih statističkih podataka Državnog zavoda za statistiku prvi
mjesec nakon službene objave istih.

Članak
181.

Poslodavac
će uskladiti svoje Pravilnike s odredbama ovoga Kolektivnog ugovora u roku od
30 dana od njegovog objavljivanja.

Doprinos
solidarnosti

Članak
182.

Radnici
koji nisu članovi sindikata potpisnika ovog Kolektivnog ugovora plaćaju naknadu
za povoljnosti ugovorene Kolektivnim ugovorom (doprinos solidarnosti) u visini
od 65% prosječne članarine sindikata potpisnika Kolektivnog ugovora. Ovako
dobiveni iznos dijeli se na sindikate potpisnike Kolektivnog ugovora u postotku
koji je razmjeran broju članova pojedinog sindikata kod Poslodavca.

Radnici
iz stavka 1. ovog članka će doprinos solidarnosti plaćati nakon provedenog
referenduma sukladno Pravilima o provođenju referenduma i u slučaju pozitivnog
opredjeljenja na referendumu.

Poslodavac
je obvezan sukladno pozitivnom ishodu referenduma postupiti na način da pri
prvoj isplati plaće uplati pripadajuća novčanasredstva iz stavka
1. ovog članka na račun sindikata koji su sklopili ovaj Kolektivni ugovor.

Poslodavac
je obvezan sredstva doprinosa solidarnosti uplaćivati svakom sindikatu sukladno
odlukama sindikata.

Poslodavac
se obvezuje uplatiti novčana sredstva iz prethodnog stavka odvojeno od
sindikalne članarine koju uplaćuje za članove sindikata.

Članak
183.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primjenjuju se
izravno.

Poslodavac se obvezuje dati prednost u primjeni
odredbama zakona i drugih propisa, ako su u njima pojedina prava radnika
uređena na povoljniji način nego u ovom Kolektivnom ugovoru.

Članak 184.

Ovaj Kolektivni ugovor potpisuju ovlašteni
predstavnici Poslodavca i sindikata kao pregovarači za zaključivanje
Kolektivnog ugovora djelatnosti Društva AGIT d.o.o.

Ovom Kolektivnom ugovoru mogu pristupiti i drugi
sindikati zastupljeni u Društvu koji nisu u pregovaračkom odboru, a nakon
objave Kolektivnog ugovora.

Članak 185.

Poslodavac i Sindikati imenuju Povjerenstvo za
tumačenje odredbi ovog Ugovora i praćenje njihove primjene.

Povjerenstvo za tumačenje odredbi ovog Ugovora i
praćenje njihove primjene čini paritetni broj predstavnika Sindikata i pred­stavnikaPoslodavca.

Članak 186.

Ovaj Kolektivni ugovor može se mijenjati i
dopunjavati voljom ugovornih strana.

Svaka
ugovorna strana može drugoj ugovornoj strani predložiti izmjenu i dopunu
odredaba Kolektivnog ugovora, a druga ugovorna strana dužna se o prijedlogu
očitovati u roku od 30 dana.

Izmjene
i dopune stupaju na snagu i objavljuju se kao izvorni Kolektivni ugovor.

Članak
187.

Ovaj
Kolektivni ugovor objavit će se u »Narodnim novinama«, stupa na snagu nakon provedenog
referenduma, a primjenjuje se od 1. srpnja 2004. godine, odnosno na plaći za
srpanj 2004. godine.

Članak 188.

Pregovore o obnovi ovog Ugovora strane će započeti
najmanje 60 dana prije isteka roka na koji je sklopljen.

Članak 189.

Stranke su suglasne da će se odredbe ovog Kolektivnog
ugovora primjenjivati nakon proteka vremena na koje je Kolektivni ugovor
sklopljen, a sve do sklapanja novog, ali najduže 6 mjeseci.

if !supportEmptyParas endif

Sindikat željezničara                                          AGIT
d.o.o.
 Hrvatske

**Branko Kreš,**v.
r.                        **Biserka
Robić, dipl. inž.,** v. r.
                                                                        –
predsjednica Uprave

Samostalni sindikat integralnog
 transporta Hrvatske

**Filip
Vučetić,** v. r.

Sindikat hrvatskih željezničara

**Ivan Forgač,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 111/2004-2131