## Zakon o deviznom poslovanju

### NN 96/2003 (10.6.2003.), Zakon o deviznom poslovanju

# HRVATSKI SABOR

1217

Na
temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O DEVIZNOM POSLOVANJU

Proglašavam
Zakon o deviznom poslovanju, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 29.
svibnja 2003.

Broj: 01-081-03-2097/2
Zagreb, 3. lipnja 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O DEVIZNOM POSLOVANJU

GLAVA I.

Osnovne odredbe

Predmet
Zakona

Članak
1.

(1)
Ovim se Zakonom uređuje:

1.
poslovanje između rezidenata i nerezidenata u stranim sred­stvima plaćanja i u
kunama,

2.
poslovanje između rezidenata u stranim sredstvima plaća­nja,

3.
jednostrani prijenosi imovine iz Republike Hrvatske i u Republiku Hrvatsku koji
nemaju obilježja izvršenja posla između rezidenata i nerezidenata.

(2)
Poslovanje iz stavka 1. ovoga članka podrazumijeva sklapanje tekućih i
kapitalnih poslova te njihovo izvršavanje plaćanji­ma, naplatama ili
prijenosima.

Rezidenti i nerezidenti

Članak
2.

(1) U
smislu ovoga Zakona rezidentima se smatraju:

1.
pravne osobe sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, osim njihovih podružnica u
inozemstvu,

2. podružnice stranih trgovačkih društava i trgovaca
pojedinaca upisane u registar koji se vodi kod nadležnog tijela državne vlasti
ili uprave u Republici Hrvatskoj,

3. trgovci pojedinci, obrtnici i druge fizičke osobe
sa sjedištem odnosno prebivalištem u Republici Hrvatskoj koje samostalnim radom
obavljaju gospodarsku djelatnost za koju su registrirane (u daljnjem tekstu:
poduzetnici pojedinci),

4. fizičke osobe s prebivalištem u Republici
Hrvatskoj,

5. fizičke osobe koje u Republici Hrvatskoj borave na
osnovi važeće dozvole boravka u trajanju najmanje 183 dana,

6. diplomatska, konzularna i druga predstavništva
Republike Hrvatske u inozemstvu koja se financiraju iz proračuna te hrvatski
državljani zaposleni u tim predstavništvima i članovi njihovih obitelji.

(2) Sve druge osobe koje nisu navedene u stavku 1.
ovoga članka smatraju se nerezidentima.

Banka i ovlašteno društvo

Članak
3.

(1)
Banka je u smislu ovoga Zakona financijska institucija koja ima odobrenje za
rad od Hrvatske narodne banke i odobrenje za obavljanje poslova uređenih ovim
Zakonom, a propisanih Zakonom o bankama, banka nerezident koja je na osnovi
Zakona o bankama ovlaštena neposredno pružati bankovne usluge na teritoriju
Republike Hrvatske te Hrvatska banka za obnovu i razvitak.

(2)
Ovlašteno društvo je ono društvo koje ima odobrenje za rad od Komisije za
vrijednosne papire Republike Hrvatske i obavlja poslove s vrijednosnim papirima
sukladno odredbama Zakona o tržištu vrijednosnih papira.

Strana sredstva plaćanja

Članak
4.

(1) Strana sredstva plaćanja, u smislu ovoga Zakona,
jesu devize, strana gotovina, čekovi i ostali novčani instrumenti koji glase na
stranu valutu i koji su unovčivi u stranoj valuti.

(2) Devize, u smislu ovoga Zakona, jesu novčana
potraživanja od inozemstva.

(3) Strana gotovina (novčanice i kovani novac)
novčano je potraživanje od središnje banke ili države koja je gotovinu izdala.

(4) Čekovi i ostali novčani instrumenti koji glase na
stranu valutu i koji su unovčivi u stranoj valuti novčana su potraživanja od
izdavatelja.

Vrijednosni papiri i
izvedeni financijski instrumenti

Članak
5.

(1)
Vrijednosnim papirima smatraju se vrijednosni papiri sukladno Zakonu o tržištu
vrijednosnih papira.

(2)
Vrijednosni papiri kojima se trguje na tržištu kapitala, u smislu ovoga Zakona,
jesu dionice, obveznice i drugi dužnički vrijednosni papiri izdani u seriji s
rokom dospijeća dužim od jedne godine.

(3)
Vrijednosni papiri kojima se trguje na tržištu novca, u smislu ovoga Zakona,
jesu kratkoročni vrijednosni papiri izdani u seriji s rokom dospijeća do godine
dana, kao što su trezorski zapisi, blagajnički zapisi, komercijalni zapisi,
certifikati o depozitima i bankarski akcepti, te dugoročni dužnički vrijednosni
papiri kojima je preostali rok dospijeća do godine dana.

(4)
Izvedeni financijski instrumenti, u smislu ovoga Zakona, jesu vrijednosni
papiri ili ugovori čija se vrijednost mijenja prema promjenama vrijednosti
financijskog instrumenta ili drugoga pravnog posla iz kojega su izvedeni.

Domaći i strani vrijednosni
papiri

Članak
6.

(1)
Domaći vrijednosni papiri, u smislu ovoga Zakona, jesu vrijednosni papiri čiji
je izdavatelj rezident te depozitarni zapisi koji su izdani u inozemstvu na
temelju domaćeg vrijednosnog papira.

(2)
Vrijednosni papiri koji nisu navedeni u stavku 1. ovoga članka smatraju se
stranim vrijednosnim papirima.

Kapitalni
poslovi

Članak
7.

(1)
Kapitalni poslovi, u smislu ovoga Zakona, poslovi su zaključeni između
rezidenata i nerezidenata te jednostrani prijenosi imovine radi prijenosa
kapitala, a koji nisu tekuća plaćanja i prijenosi iz članka 8. ovoga Zakona.

(2) U
kapitalne poslove iz stavka 1. ovoga članka ubrajaju se:

1.
izravna ulaganja,

2.
ulaganja u nekretnine,

3.
poslovi s vrijednosnim papirima na tržištu kapitala,

4.
poslovi s vrijednosnim papirima na tržištu novca,

5.
poslovi s udjelima u investicijskim fondovima,

6.
kreditni poslovi,

7.
depozitni poslovi,

8.
plaćanja na osnovi ugovora o osiguranju,

9.
jednostrani prijenosi imovine;

a)
osobni prijenosi imovine,

b)
fizički prijenosi imovine.

(3)
Kapitalni su poslovi i poslovi kojima se otuđuju prava stečena ulaganjem,
odnosno vrijednosni papiri iz stavka 2. ovoga članka, repatrijacija sredstava i
prijenos ostatka likvidacijske ili stečajne mase.

Tekući poslovi i tekuća
plaćanja

Članak
8.

(1)
Tekući poslovi su poslovi zaključeni između rezidenata i nerezidenata čija
namjera nije prijenos kapitala.

(2)
Plaćanja i prijenosi s osnove tekućih poslova uključuju:

1.
dospjela plaćanja na osnovi trgovine robom i uslugama s inozemstvom te na
osnovi drugih tekućih poslova, uključujući usluge i normalne kratkoročne
bankarske i kreditne olakšice,

2.
dospjela plaćanja kamata i neto-dohotke od ostalih ulaganja,

3.
plaćanja umjerenog iznosa na ime amortizacije zajmova, smanjenje vrijednosti
izravnih ulaganja i raspodjelu dobiti na osnovi udjela u vlasništvu,

4.
prijenose s osnove radničkih doznaka, mirovina, invalidnina i ostalih
socijalnih primanja, poreza i pristojba, međudržavne suradnje, likvidiranih
šteta na temelju ugovora o osiguranju, prijenose s osnove dobitaka u igrama na
sreću, naknada za koncesije, članarina i kazna (penala) te umjerenih doznaka na
ime troškova za uzdržavanje obitelji.

Izravna
ulaganja

Članak
9.

(1)
Izravna ulaganja, u smislu ovoga Zakona, sva su ulaganja rezidenata u
inozemstvu i nerezidenata u Republici Hrvatskoj koja ulagač obavi s namjerom
uspostavljanja trajnih ekonomskih odnosa i ostvarivanja znatnog utjecaja na
upravljanje pravnom osobom.

(2)
Namjera uspostavljanja trajnih ekonomskih odnosa i ostvarivanja znatnog
utjecaja na upravljanje pravnom osobom iskazana je u slučajevima:

1.
osnivanja ili povećanja temeljnoga kapitala trgovačkog društva u potpunom
vlasništvu ulagača, osnivanja podružnice ili stjecanja već postojećega
trgovačkog društva u potpuno vlasništvo ulagača ili ulaganja radi obavljanja
djelatnosti poduzetnika pojedinca,

2.
ulaganja u novo ili već postojeće trgovačko društvo ako ulagač time stječe
ukupno 10% ili više udjela u temeljnom kapitalu trgovačkog društva, odnosno 10%
ili više glasačkih prava nakon ispunjenja uvjeta iz stavka 1. ovoga članka,

3.
kredita na rok od pet godina ili duže radi uspostavljanja trajnih ekonomskih
odnosa, ako krediti imaju obilježja podređenog ili hibridnog potraživanja.

(3) Nakon uspostavljanja izravnog vlasničkog odnosa
izme­đu rezidenata i nerezidenata u smislu stavka 1. i 2. ovoga članka,
transakcijama izravnih ulaganja smatraju se također:

1. reinvestirana dobit, odnosno udio izravnog ulagača
u dobiti trgovačkog društva koja se ne raspodjeljuje u obliku dividendi ili
drugih oblika raspodjele dobiti,

2. dužničke transakcije između izravnog ulagača i trgo­va­č­kog
društva u koje je već izvršeno izravno ulaganje. Ovo uklju­čuje dužničke
vrijednosne papire, komercijalne kredite, financijske kredite i ostale
dužničko-vjerovničke odnose. Izravnim ulaganjem ne smatra se ulaganje
financijskih institucija dužničkim transakcijama vezanima uz tekuće poslovanje,
već se izravnim ulaganjem smatraju samo one transakcije motivirane trajnim
interesom vezanim uz vlasnički odnos.

(4) Izravnim ulaganjem ne smatra se ulaganje
investicijskog fonda, brokerskog društva, mirovinskog fonda, društva za
osiguranje, banke i druge osobe kojoj je status institucionalnog ulagača
odobrila Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske u skladu s posebnim
zakonom niti ulaganje novčanih sredstava radi izdavanja depozitarnih zapisa.

(5) Iznimno se izravnim ulaganjem smatra ulaganje
banke u drugu banku ili financijsku instituciju čija je glavna djelatnost
pružanje financijskih usluga te ulaganje društva za osiguranje u drugo društvo
za osiguranje ako ulaganja ispunjavaju uvjete iz stavka 2. ovoga članka.

Poslovi s vrijednosnim papirima

Članak
10.

(1)
Poslovi s vrijednosnim papirima, u smislu ovoga Zakona, poslovi su s
vrijednosnim papirima na tržištu kapitala i tržištu novca te poslovi s udjelima
u investicijskim fondovima koji nisu poslovi u smislu ulaganja iz članka 9.
ovoga Zakona.

(2) U
poslove s vrijednosnim papirima iz stavka 1. ovoga članka ubrajaju se:

1.
izdavanje, uvrštenje i prodaja domaćih vrijednosnih papira u inozemstvu,

2.
izdavanje, uvrštenje i prodaja stranih vrijednosnih papira u Republici
Hrvatskoj,

3.
ulaganja rezidenata u vrijednosne papire u inozemstvu,

4.
ulaganja nerezidenata u vrijednosne papire u Republici Hrvatskoj.

(3)
Uvrštenje vrijednosnih papira iz stavka 2. ovoga članka znači početak trgovanja
stranim vrijednosnim papirima u Republici Hrvatskoj ili domaćim vrijednosnim
papirima u inozemstvu na burzi ili uređenom javnom tržištu.

Kreditni poslovi

Članak
11.

(1)
Kreditni poslovi, u smislu ovoga Zakona, jesu komercijalni krediti i
financijski krediti. U kreditne poslove, u smislu ovoga Zakona, ubrajaju se i
jamstva i garancije.

(2)
Komercijalni krediti, u smislu ovoga Zakona, odgode su plaćanja, odnosno
plaćanja unaprijed robe i usluga. Komercijalnim kreditom smatra se i
financiranje od banke odgode plaćanja i plaćanja unaprijed te poslovi otkupa
potraživanja (factoring i forfaiting) ako osnovni posao, koji je podloga za
nastalo potraživanje, ima obilježja komercijalnoga kredita.

(3)
Financijski krediti, u smislu ovoga Zakona, svi su krediti osim kredita iz
članka 9. stavka 2. točke 3. i iz stavka 2. ovoga članka. U financijske kredite
ne ubrajaju se jamstva i garancije.

(4)
Kreditni poslovi iz članka 9. stavka 2. točka 3. ovoga Zakona i svi kreditni
poslovi iz ovoga članka, osim odgode plaćanja i plaćanja unaprijed do 12
mjeseci na temelju komercijalnog posla, sklapaju se u pisanom obliku. Ugovor o
kreditu banka uvijek sklapa u pisanom obliku.

Depozitni poslovi

Članak
12.

(1)
Depozitni poslovi iz članka 7. stavka 2. točke 7. ovoga Zakona poslovi su
nastali na temelju ugovora o depozitu između nerezidenta i banke te između
rezidenta i nerezidentne financijske institucije.

(2) U
smislu ovoga Zakona depozitnim poslom smatra se i ugovor o tekućem računu.

Plaćanja na osnovi ugovora o
osiguranju

Članak
13.

Plaćanja
na osnovi ugovora o osiguranju uključuju plaćanja premija i osiguranih svota na
temelju ugovora između nerezidentnog društva za osiguranje i rezidenta kao
korisnika te rezidentnog društva za osiguranje i nerezidenta kao korisnika.

Jednostrani
prijenosi imovine

Članak
14.

(1)
Jednostrani prijenosi imovine prijenosi su imovine iz Republike Hrvatske u
inozemstvo ili iz inozemstva u Republiku Hr­vat­sku koji nemaju obilježja
izvršenja posla između rezidenta i nerezidenta, a mogu biti osobni i fizički
prijenosi imovine.

(2)
Osobni prijenosi imovine prijenosi su imovine iz Republike Hrvatske te u
Republiku Hrvatsku na osnovi poklona i pomoći, rente, nasljedstva, podmirenja
duga useljenika u ma­tičnoj zemlji, prijenosa imovine iseljenika u inozemstvo i
dohotka osoba zaposlenih u Republici Hrvatskoj koje nisu rezidenti.

(3)
Hrvatska narodna banka može posebnom odlukom propisati ograničenja za prijenose
u inozemstvo s osnove poklona i pomoći sukladno dopuštenim iznosima za fizičke
prijenose imovine.

(4)
Fizički prijenos, u smislu ovoga Zakona, svaki je prijenos gotovine u kunama,
strane gotovine, čekova i materijaliziranih vrijednosnih papira iz Republike
Hrvatske i u Republiku Hrvat­sku.

Plaćanje
i naplata u stranim sredstvima plaćanja

Članak
15.

Plaćanje
i naplata u stranim sredstvima plaćanja između rezidenata te između rezidenata
i nerezidenata u Republici Hrvatskoj dopušteni su u slučajevima propisanima
zakonom ili odlukom Hrvatske narodne banke.

Devizni
računi i devizni štedni ulozi rezidenata

Članak
16.

(1) Rezidenti mogu držati devize na deviznim računima
ili kao devizne štedne uloge u bankama u Republici Hrvatskoj. Hrvatska narodna
banka propisuje uvjete i način otvaranja i vođenja deviznih računa i deviznih
štednih uloga.

(2) Pri otvaranju deviznih računa i deviznih štednih
uloga banka je obvezna utvrditi identitet rezidenta.

(3) Podatke o vlasnicima deviznih računa i deviznih
štednih uloga iz stavka 1. ovoga članka banka je obvezna čuvati pet godina od
zatvaranja računa.

(4) Visina, način obračuna i plaćanja kamata te valuta
u kojoj se plaćaju kamate i glavnica utvrđuju se ugovorom između banke i
rezidenta.

Krediti
u stranim sredstvima plaćanja između rezidenata

Članak
17.

(1)
Kredite u stranim sredstvima plaćanja mogu rezidentima odobravati banke.
Odobreni kredit može se otplaćivati u stranoj valuti.

(2)
Ostali rezidenti ne smiju međusobno odobravati kredite u stranim sredstvima
plaćanja.

Poslovi
s izvedenim financijskim instrumentima

Članak
18.

(1) Na
poslove s izvedenim financijskim instrumentima primjenjuju se odredbe ovoga
Zakona koje se odnose na poslove koji su podloga za poslove s izvedenim
financijskim instrumentima.

(2)
Hrvatska narodna banka može propisati uvjete za obavljanje poslova s izvedenim
financijskim instrumentima u inozemstvu.

(3)
Odredba stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na banke, brokerska društva,
investicijske fondove, društva za osiguranje, mirovinske fondove i ostale
financijske institucije čije je poslovanje uređeno posebnim zakonima.

GLAVA
II.

Kapitalni
poslovi

II. 1. Izravna ulaganja

Izravna ulaganja
nerezidenata i rezidenata

Članak
19.

(1)
Izravna su ulaganja nerezidenata u Republici Hrvatskoj slobodna, ako posebnim
zakonima nije drugačije određeno.

(2)
Izravna su ulaganja rezidenata u inozemstvu slobodna.

Zaštita
izravnih ulaganja

Članak
20.

(1)
Prijenos u inozemstvo dobiti koju nerezident ostvari izravnim ulaganjem
slobodan je pod uvjetom da je u Republici Hrvat­skoj podmiren porez na dobit na
iznos koji se prenosi u inozemstvo.

(2)
Prijenos u inozemstvo ostatka likvidacijske ili stečajne mase slobodan je pod
uvjetom da su u Republici Hrvatskoj podmirene sve porezne i druge zakonom
propisane obveze iz tog posla.

II. 2.
Ulaganja u nekretnine

Članak
21.

Rezident
može doznačiti sredstva u inozemstvo radi stjecanja vlasništva nad nekretninama
u inozemstvu ako je podmirio zakonom propisane obveze.

II. 3.
Poslovi s vrijednosnim papirima na trŽIŠtu kapitala

Ulaganja
rezidenata u vrijednosne papire u inozemstvu

Članak
22.

(1)
Rezidenti koji imaju status pravne osobe upisuju, uplaćuju, odnosno kupuju i
prodaju vrijednosne papire u inozemstvu preko ovlaštenog društva ili preko
sudionika na inozemnoj burzi i uređenom javnom tržištu.

(2) Rezidenti fizičke osobe i poduzetnici pojedinci
upisuju, uplaćuju, odnosno kupuju i prodaju vrijednosne papire u inozemstvu
samo preko ovlaštenog društva.

(3) Rezidenti koji nisu navedeni u stavku 5. ovoga
članka mogu u inozemstvu kupovati vrijednosne papire koje izdaju države članice
OECD-a i međunarodne financijske institucije te domaće vrijednosne papire. Za
druge vrijednosne papire koje rezidenti iz ovoga stavka mogu kupovati, Hrvatska
narodna banka može odrediti rejting i zemlju izdavatelja te burzu i uređeno
javno tržište na kojoj kotiraju.

(4) Način i uvjete obavljanja poslova iz stavka 1.,
2. i 3. ovoga članka propisuje Hrvatska narodna banka.

(5)
Banke, investicijski fondovi, društva za osiguranje, mirovinski fondovi i
ostale financijske institucije čije je poslovanje uređeno posebnim zakonima
mogu u inozemstvu kupovati vrijednosne papire u skladu s tim zakonima.

Izdavanje,
uvrštenje i prodaja stranih vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj

Članak
23.

(1)
Izdavanje, uvrštenje i prodaja stranih vrijednosnih papira na tržištu kapitala
u Republici Hrvatskoj dopušteni su ako je to u skladu s propisima koji uređuju
poslovanje s vrijednosnim papirima u Republici Hrvatskoj.

(2)
Ministar financija može propisati uvjete za izdavanje, uvrštenje i prodaju
stranih vrijednosnih papira na tržištu kapitala u Republici Hrvatskoj.

Ulaganje
nerezidenata u vrijednosne papire u Republici Hrvatskoj

Članak
24.

(1)
Nerezidenti mogu upisivati, uplaćivati, odnosno kupovati i prodavati
vrijednosne papire u Republici Hrvatskoj u skladu s propisima koji uređuju
poslovanje s vrijednosnim papirima u Republici Hrvatskoj.

(2)
Hrvatska narodna banka može posebnom odlukom propisati obvezu otvaranja i
vođenja nerezidentnih skrbničkih i novčanih računa u bankama radi plaćanja i
naplata pri prodaji vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj.

(3)
Odlukom iz stavka 2. ovoga članka može se pravo stjecanja vrijednosnog papira
za nerezidenta uvjetovati sklapanjem ugovora o vođenju skrbničkog računa u
kojem se nerezident obvezuje da stečene vrijednosne papire neće otuđiti niti
dati u zalog rezidentu u roku jedne godine od upisa prava vlasništva te da
pristaje da banka skrbnik u knjizi dioničara, knjizi vlasnika obveznica ili
drugoj knjizi koju vodi izdavatelj vrijednosnih papira ili središnja
depozitarna agencija ishodi upis zabrane prava raspolaganja, pri čemu
nerezident zadržava svoja prava na isplatu dividende ili kamata.

II. 4.
Poslovi s vrijednosnim papirima na trŽIŠtu novca

Članak
25.

(1)
Hrvatska narodna banka može propisati najniži rejting koji mora imati
izdavatelj stranih kratkoročnih vrijednosnih papira, ako ih na tržištu novca u
inozemstvu stječu rezidenti. Rezidenti mogu u inozemstvu slobodno kupovati
domaće vrijednosne papire.

(2) Banke, investicijski fondovi, društva za
osiguranje, mirovinski fondovi i ostale financijske institucije čije je
poslovanje uređeno posebnim zakonima mogu u inozemstvu kupovati vrijednosne
papire u skladu s tim zakonima.

(3) Hrvatska narodna banka može propisati najniži
rejting koji strani izdavatelj mora imati za izdavanje kratkoročnih
vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj.

(4) Nerezidentima je zabranjeno kupovati blagajničke
zapise Hrvatske narodne banke i trezorske zapise Ministarstva financija. Za
ostale kratkoročne vrijednosne papire Hrvatska narodna banka može propisati
ograničenja glede stjecanja i njihova otuđenja prije dospijeća.

Provjera
uvjeta za izdavanje i uvrštenje stranih vrijednosnih papira u Republici
Hrvatskoj

Članak
26.

(1)
Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske u postupku će odobrenja
prospekta provjeriti ispunjava li strani izdavatelj uvjete za izdavanje stranih
vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj propisane ovim Zakonom te
podzakonskim aktima Hr­vat­ske narodne banke i Ministarstva financija.

(2)
Burze i uređena javna tržišta, pri uvrštenju stranih vrijednosnih papira u
kotaciju na burzama i uređenim javnim tržištima, dužni su provjeriti ispunjavaju
li vrijednosni papiri stranih izdavatelja uvjete propisane ovim Zakonom te
podzakonskim aktima Hrvatske narodne banke.

II. 5.
Poslovi s udjelima u investicijskim fondovima

Članak
27.

(1) Za
poslove s udjelima u investicijskim fondovima na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe ovoga Zakona o obavljanju poslova s vrijednosnim papirima
na tržištu kapitala, ako zakonom koji uređuje poslovanje investicijskih fondova
nije drugačije određeno.

(2)
Hrvatska narodna banka može društvima za upravljanje investicijskim fondovima i
ovlaštenim društvima zabraniti prodaju nerezidentima udjela, odnosno dionica u
onim investicijskim fondovima koji, prema statutu fonda, u svom portfelju smiju
držati više od 50% blagajničkih i/ili trezorskih zapisa.

II. 6.
Kreditni poslovi

Članak
28.

(1)
Banke mogu kreditne poslove s nerezidentima ugovarati u svoje ime i za svoj
račun, u svoje ime a za tuđi račun te u tuđe ime i za tuđi račun.

(2)
Rezidenti koji imaju status pravne osobe ili poduzetnika pojedinca, prema ovome
Zakonu, mogu kreditne poslove s nerezidentima ugovarati u svoje ime i za svoj
račun te u svoje ime a za tuđi račun.

(3)
Ostali rezidenti mogu kreditne poslove s nerezidentima ugovarati u svoje ime i
za svoj račun.

(4)
Rezidenti su obvezni sredstva financijskih kredita iz inozemstva prenijeti na
račun otvoren kod banke sa sjedištem u Republici Hrvatskoj ili na račun otvoren
u inozemstvu sukladno članku 29. ovoga Zakona. Iznimno, rezidenti mogu
koristiti financijske kredite iz inozemstva preko banaka u inozemstvu ako je
ugovorom o kreditu ugovoreno plaćanje robe i usluga izravno dobavljaču ili
izvršitelju usluga ili ako se financijskim kreditom otplaćuje prije zaključeni
kredit u inozemstvu (refinanciranje).

(5) Rezidenti su obvezni pri odobravanju kredita te
izdavanju garancija i jamstava u korist nerezidenata pribaviti one instrumente
osiguranja naplate kojima se postiže sigurnost kreditnog posla, garancije koja
se izdaje, odnosno jamstva.

(6) Zabranjeno je odobravanje nerezidentima
financijskih kredita s rokom dospijeća kraćim od jedne godine. Zabrana se ne
odnosi na banke, na rezidente kada odobravaju financijske kredite nerezidentima
u sklopu izravnih vlasničkih ulaganja te na rezidente kada odobravaju
financijske kredite nerezidentima s kojima su u srodstvu (bračni drug,
roditelji, djeca, braća, sestre).

II. 7.
Depozitni poslovi

Depozitni
poslovi rezidenata

Članak
29.

Hrvatska
narodna banka određuje uvjete pod kojima rezidenti, osim banaka, mogu otvoriti
račun i držati sredstva na računu u inozemstvu.

Depozitni
poslovi nerezidenata

Članak
30.

(1)
Nerezidenti mogu otvoriti u banci račun u stranoj valuti i u kunama.

(2)
Banka je obvezna pri otvaranju računa utvrditi identitet nerezidenta.

(3)
Podatke o vlasnicima računa iz stavka 1. ovoga članka banka mora čuvati pet
godina od zatvaranja računa.

(4)
Hrvatska narodna banka propisuje uvjete i način otvaranja i vođenja računa.

(5)
Hrvatska narodna banka može propisati mjesečni iznos do kojega se gotovina u
kunama i strana gotovina može slobodno podizati odnosno polagati s računa ili
na račune nerezidenata koji nisu fizičke osobe te može odrediti uvjete
izdavanja odobrenja za iznose veće od propisanih.

II. 8.
PlaĆanja na osnovi ugovora o osiguranju

Članak
31.

Plaćanja
na osnovi ugovora o osiguranju slobodna su ako je ugovor sklopljen u skladu s
propisima koji uređuju osiguranje.

GLAVA
III.

Plaćanja,
naplate i prijenosi

III. 1.
OpĆe odredbe

Platni
promet s inozemstvom

Članak
32.

(1)
Platni promet s inozemstvom obavljaju banke koje imaju odobrenje Hrvatske
narodne banke i Hrvatska banka za obnovu i razvitak.

(2)
Rezidenti obavljaju platni promet s inozemstvom preko banaka.

(3) Za
Republiku Hrvatsku platni promet s inozemstvom može obavljati i Hrvatska
narodna banka.

(4)
Hrvatska narodna banka propisuje uvjete i način obavljanja platnog prometa s
inozemstvom.

(5)
Plaćanja i prijenosi navedeni u članku 8. ovoga Zakona su slobodni, osim u
slučaju primjene zaštitnih mjera sukladno članku 47. ovoga Zakona.

Rokovi
za izvršenje naloga u platnom prometu s inozemstvom

Članak
33.

(1)
Banka je dužna ispravan nalog za plaćanje u inozemstvo, ako nalogodavac ima
dovoljno sredstva na računu, izvršiti s valutom izvršenja plaćanja u inozemstvu
najkasnije tri radna dana od dana primitka naloga, osim ako nalogodavac nije
odredio kasniju valutu izvršenja plaćanja u inozemstvu.

(2)
Banka je dužna najkasnije sljedećega radnog dana od dana obavijesti o primitku
sredstava na računu u inozemstvu ili u drugoj banci u zemlji obavijestiti svoga
klijenta, korisnika naplate, o priljevu iz inozemstva ili prenijeti sredstva
drugoj banci u zemlji u kojoj korisnik naplate ima otvoren račun.

(3)
Banka je dužna najkasnije sljedećeg radnog dana od dana primitka ispravnog
naloga korisnika naplate rasporediti sredstva u skladu s nalogom.

Plaćanja i naplate u poslovima
s nerezidentima u gotovini u kunama, stranoj gotovini, i čekovima

Članak
34.

(1)
Rezidenti iz članka 2. stavka 1. točke 1., 2. i 3. ovoga Zakona mogu izvršiti
plaćanje ili primiti naplatu u poslovima s nerezidentima u gotovini u kunama,
stranoj gotovini i čekovima, pod uvjetima i na način kako propisuje Hrvatska
narodna banka.

(2)
Stranu gotovinu i čekove naplaćene prema stavku 1. ovoga članka rezidenti su
dužni položiti na račun otvoren u banci ili ih u dogovoru s bankom prodati
banci u roku koji propiše Hrvatska narodna banka.

III. 2. PlaĆanja i prijenosi
na osnovi kapitalnih poslova

Članak
35.

(1)
Plaćanja i prijenosi na osnovi kapitalnih poslova slobodni su ako je posao
sklopljen i prijavljen u skladu s ovim Zakonom te ako su podmirene sve porezne
obveze iz toga posla u Republici Hrvatskoj. Iznimno na prijenos dobiti u
inozemstvo, koju nerezident ostvari izravnim ulaganjem primjenjuje se članak
20. stavak 1. ovoga Zakona.

(2)
Banka ne smije izvršiti nalog za plaćanje u inozemstvo na temelju isplate dobiti
od izravnog ulaganja i na temelju isplate ostatka likvidacijske ili stečajne
mase ako bi takvo plaćanje bilo u suprotnosti sa stavkom 1. ovoga članka.

III. 3.
Jednostrani prijenosi imovine – fiziČki prijenosi imovine

Unošenje i iznošenje strane
gotovine, gotovine u kunama i čekova

Članak
36.

(1) Strana gotovina i čekovi koji glase na stranu
valutu mogu se slobodno unositi u Republiku Hrvatsku, uz obvezu prijavljivanja
u smislu članka 40. ovoga Zakona.

(2) Hrvatska narodna banka propisuje iznos do kojega
se slobodno može:

1. iznositi strana gotovina,

2. unositi i iznositi gotovina u kunama,

3. unositi i iznositi čekove,

te propisuje uvjete za izdavanje odobrenja za
unošenje i iznošenje iznosa većih od dopuštenih.

(3)
Banke slobodno, za potrebe obavljanja svoje djelatnosti, iznose stranu gotovinu
i čekove koji glase na stranu valutu i iznad iznosa propisanog odlukom Hrvatske
narodne banke donesenom na temelju stavka 2. ovoga članka.

Postupak
s prijavljenim iznosom gotovine u kunama, strane gotovine i čekova preko
dopuštenih iznosa

Članak
37.

(1)
Carinik će putnika koji je prijavio iznošenje većeg iznosa gotovine u kunama,
strane gotovine ili čekova nego što je dopušteno uputiti da iznos preko
dopuštenog deponira u banci ili, ako je to moguće, u carinarnici.

(2) Ako
putnik iz stavka 1. ovoga članka odbije postupiti po uputi ovlaštenoga
carinskog djelatnika, smatrat će se da protivno ovom Zakonu zakonu želi
iznijeti gotovinu u kunama, stranu gotovinu ili čekove.

(3)
Gotovina u kunama, strana gotovina ili čekovi iz stavka 1. ovoga članka,
deponirani u carinarnici, vratit će se putniku prilikom ili nakon povratka u
Republiku Hrvatsku, uz naplatu manipulativnog troška u visini 1% deponiranog
iznosa. Pri tome visina troška ne može biti veća od 350,00 kuna niti manja od
35,00 kuna, a naplaćuje se u kunama.

(4) Ako
putnik čija je gotovina u kunama ili strana gotovina deponirana u smislu stavka
1. ovoga članka, ili njegov opunomoćenik, ne podigne gotovinu u roku od 90 dana
od dana deponiranja, smatrat će se da se odrekao gotovine u korist proračuna
Republike Hrvatske, na što je bio upozoren u potvrdi o deponiranju koju izdaje
carinarnica.

Slanje i prijenos materijaliziranih vrijednosnih
papira u inozemstvo ili iz inozemstva

Članak
38.

(1)
Slanje i prijenos materijaliziranih vrijednosnih papira, koji su vlasništvo
rezidenta, u inozemstvo ili iz inozemstva može obaviti ovlašteno društvo i
skrbnička banka radi:

1.
ostvarivanja prava iz vrijednosnog papira,

2.
prijenosa prava iz vrijednosnog papira na nerezidenta,

3.
čuvanja stranih vrijednosnih papira ili vrijednosnih papira koje je u
inozemstvu izdao rezident, ako će ti vrijednosni papiri biti pohranjeni kod
osobe koja je u inozemstvu ovlaštena za obavljanje tih poslova.

(2)
Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se u slučaju privremenog
prijenosa i slanja vrijednosnih papira u inozemstvo ili iz inozemstva radi
ostvarivanja prava iz vrijednosnih papira, što je potrebno prethodno prijaviti
Hrvatskoj narodnoj banci.

Posebna odredba

Članak
39.

Na
rezidente koji u inozemstvu borave na temelju važeće radne dozvole u trajanju
najmanje 183 dana te na rezidente iz članka 2. stavka 1. točke 5. ne
primjenjuje se članak 22. stavak 2. i 3., članak 25. stavak 1., članak 27.,
članak 28. stavak 4. i 6., članak 29., članak 36. stavak 2. točka 1. i članak
38. stavak 1. ovoga Zakona, koji uređuju prijenos kapitala rezidenata u
inozemstvo.

Sprječavanje
pranja novca

Članak
40.

(1)
Rezidenti i nerezidenti moraju prilikom prelaska državne granice cariniku
prijaviti unošenje odnosno iznošenje gotovine u kunama, strane gotovine i
čekova u vrijednosti propisanoj zakonom koji uređuje sprječavanje pranja novca.

(2)
Obveza iz stavka 1. ovoga članka odnosi se i na predstavnika, odgovornu osobu
ili opunomoćenika koji preko državne granice za pravnu osobu prenose gotovinu u
kunama, stranu gotovinu i čekove.

Simulirani ugovori

Članak
41.

Rezident ne smije platiti
neistinitu tražbinu ili izdati nalog za plaćanje nerezidentu na temelju
simuliranog ugovora ili lažne fakture, odnosno sklopiti ugovor u kojemu nije
navedena stvarna cijena.

GLAVA
IV.

Tržište
i tečaj strane valute

Tržište
stranih sredstava plaćanja

Članak
42.

(1)
Tržište stranih sredstava plaćanja, u smislu ovoga Zakona, obuhvaća sve poslove
kupnje i prodaje stranih sredstava plaćanja.

(2)
Banke ugovaraju poslove kupnje i prodaje stranih sredstava plaćanja u svoje ime
i za svoj račun te u svoje ime a za tuđi račun, a druge osobe u svoje ime i za
svoj račun.

(3)
Rezidenti i nerezidenti obavljaju kupoprodaju stranih sredstava plaćanja u
bankama. Ministarstvo financija obavlja kupoprodaju stranih sredstava plaćanja
i u Hrvatskoj narodnoj banci.

(4)
Rezidenti iz članka 2. stavka 1. točke 4. i 5. ovoga Zakona te fizičke osobe
nerezidenti mogu kupoprodaju stranih sredstava plaćanja obavljati i kod ovlaštenih
mjenjača.

(5)
Rezidenti i nerezidenti koji nisu navedeni u stavku 4. ovoga članka ne smiju
kupoprodaju stranih sredstava plaćanja obavljati kod ovlaštenih mjenjača.

Promptna
i terminska kupoprodaja stranih sredstava plaćanja

Članak
43.

(1)
Sudionici tržišta stranih sredstava plaćanja mogu kupovati, odnosno prodavati
devize promptno i terminski (na rok).

(2)
Terminska kupnja, odnosno prodaja deviza, u smislu ovoga Zakona, jest kupnja,
odnosno prodaja kod koje je rok za izvršenje obveze duži od dva radna dana od
sklapanja ugovora.

Formiranje
tečaja

Članak
44.

Tečaj
strane valute prema kuni slobodno se formira na tržištu stranih sredstava
plaćanja na temelju ponude i potražnje.

Objavljivanje
i primjena srednjeg tečaja Hrvatske narodne banke

Članak
45.

(1)
Hrvatska narodna banka svakoga radnog dana na temelju ostvarenog prometa i
tečajeva stranih valuta na tržištu stranih sred­stava plaćanja utvrđuje
vrijednost kune prema drugim valutama. Tako utvrđeni tečaj Hrvatska narodna
banka dužna je javno objaviti.

(2)
Hrvatska narodna banka propisuje način i rokove u kojima su banke i ovlašteni
mjenjači dužni dostavljati podatke o prometu na tržištu stranih sredstava
plaćanja.

(3)
Srednji tečaj Hrvatske narodne banke za strana sredstva plaćanja koristi se za
iskazivanje potraživanja i obveza prema inozemstvu te za potrebe statistike.

(4) Pri
obračunu uvoznih i izvoznih davanja strana valuta preračunava se u kune po
srednjem tečaju Hrvatske narodne banke koji je vrijedio pretposljednjeg radnog
dana u tjednu, a koji prethodi tjednu u kojem se utvrđuje iznos uvoznih i
izvoznih davanja, ako ministar financija ne odredi drugačije.

Ovlašteni
mjenjači

Članak
46.

(1)
Mjenjački poslovi su poslovi kupnje i prodaje strane gotovine te poslovi otkupa
čekova koji glase na stranu valutu i u njima su unovčivi.

(2)
Mjenjačko poslovanje mogu obavljati rezidenti sa statusom pravne osobe i
poduzetnici pojedinci koji u svom radu koriste zaštićeni računalni program za
obavljanje mjenjačkih poslova, koji imaju ugovor s bankom te koji su registrirani
za obavljanje mjenjačkih poslova (ovlašteni mjenjači).

(3)
Hrvatska narodna banka propisuje uvjete i način obavljanja mjenjačkih poslova.

GLAVA V.

Zaštitne
odredbe

Preduvjeti
za poduzimanje zaštitnih mjera

Članak
47.

(1) Ako
kretanje kapitala prouzroči ili prijeti da će prouzročiti ozbiljne poteškoće
pri provođenju monetarne ili devizne politike, Hrvatska narodna banka može
posebnom odlukom propisati zaštitne mjere.

(2)
Zaštitne mjere može provesti Hrvatska narodna banka ili Vlada Republike Hrvatske
ako su one potrebne radi izvršenja sankcija Ujedinjenih naroda i drugih
međunarodnih organizacija kojih je Republika Hrvatska članica.

(3)
Zaštitne mjere iz stavka 1. ovoga članka mogu se odrediti za razdoblje do šest
mjeseci.

(4)
Hrvatska narodna banka može iznimno produžiti rok iz stavka 3. ovoga članka uz
suglasnost Hrvatskoga sabora.

(5) O
zaštitnim mjerama, prije njihove primjene, moraju biti obaviještene Vlada
Republike Hrvatske i Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske.

Zaštitne mjere

Članak
48.

Zaštitne
mjere Hrvatske narodne banke iz članka 47. ovoga Zakona mogu sadržavati:

1. ograničenje rezidentima da raspolažu sredstvima na
raču­nima u inozemstvu ili na deviznim računima u Republici Hrvat­skoj,

2. obvezu banaka da Hrvatskoj narodnoj banci prodaju
devize na osnovi mjenjačkih poslova banaka i ovlaštenih mjenjača,

3. ograničenje obavljanja kreditnih poslova između
rezidenata i nerezidenata;

4. ograničenje obavljanja plaćanja i naplata na
osnovi obveza i potraživanja u poslovima s inozemstvom,

5.
ograničenje prijenosa vrijednosnih papira, strane gotovine i zlata u Republiku
Hrvatsku i iz Republike Hrvatske,

6.
ograničenje obavljanja transakcija vrijednosnim papirima i zlatom između
rezidenata i nerezidenata,

7.
ograničenje davanja garancija ili jamstava, zaloga ili drugih osiguranja za
račun nerezidenata.

GLAVA VI.

Poslovne knjige i izvješćivanje

VI. 1.
OpĆe odredbe o izvjeŠĆivanju o poslovima s inozemstvom

Obveza
izvješćivanja

Članak
49.

(1) Rezidenti koji su dužni izvješćivati, izvješćuju Hrvatsku
narodnu banku neposredno ili posredno preko banaka, ovlaštenih društava,
središnje depozitarne agencije i carinskih tijela.

(2) Rezidenti koji su dužni izvješćivati, moraju
Hrvatskoj narodnoj banci odnosno Ministarstvu financija – Deviznom inspektoratu
i Carinskoj upravi omogućiti uvid u poslovne knjige i drugu poslovnu
dokumentaciju u svrhu provjere podataka.

(3) Hrvatska narodna banka propisuje pobliže uvjete
odnosno sadržaj, način i postupak izvješćivanja.

(4) Hrvatska narodna banka izrađuje projekciju platne
bilance Republike Hrvatske.

(5)
Radi praćenja ostvarenja projekcije platne bilance Republike Hrvatske,
rezidenti su dužni dostavljati Hrvatskoj narodnoj banci podatke o poslovima i
transakcijama s inozemstvom na način i u rokovima koje ona utvrdi posebnom
odlukom.

VI. 2.
Nadzorna knjiga

Članak
50.

(1) Banke su dužne voditi nadzornu knjigu o plaćanju
i naplati u poslovima iz područja tekućih transakcija s inozemstvom kada te
poslove obavljaju u svoje ime i za svoj račun.

(2) Drugi rezidenti iz članka 2. stavka 1. točke 1.,
2. i 3. ovoga Zakona dužni su voditi nadzornu knjigu o plaćanju i naplati u
poslovima iz područja tekućih i kapitalnih transakcija s inozemstvom, neovisno
o tome trebaju li podatke koji se u nju unose upisivati u druge knjige i
evidencije koje su obvezni voditi prema drugim propisima.

(3) Nadzorna knjiga mora biti dostupna deviznoj
kontroli odmah, a najkasnije sljedeći radni dan.

(4)
Ministar financija propisuje način vođenja i sadržaj nadzornih knjiga.

VI. 3.
IzvjeŠĆivanje o izravnim i ostalim vlasniČkim ulaganjima

Članak
51.

(1)
Rezidenti su dužni u roku od 30 dana nakon obavljenoga izravnog ili drugoga
vlasničkog ulaganja u inozemstvo, odnosno nakon obavljenoga izravnog ili
drugoga vlasničkog ulaganja nerezidenata u Republici Hrvatskoj, prijaviti
ulaganje i kasnije promjene ulaganja Hrvatskoj narodnoj banci.

(2)
Hrvatska narodna banka propisuje način prijavljivanja i pri­kupljanja podataka
o izravnim i drugim vlasničkim ulaganjima.

VI. 4.
IzvjeŠĆivanje o poslovima s vrijednosnim papirima

Članak
52.

(1)
Ovlašteno društvo i banka skrbnik moraju izvješćivati Hrvatsku narodnu banku o
svim poslovima rezidenata s vrijednosnim papirima u inozemstvu i o svim
poslovima nerezidenata s vrijednosnim papirima u Republici Hrvatskoj.

(2) Rezidenti
izdavatelji dužničkih vrijednosnih papira obvezni su izvješćivati Hrvatsku
narodnu banku o izdavanju i prodaji tih vrijednosnih papira u inozemstvu.

VI. 5. IzvjeŠĆivanje o
kreditnim poslovima

Članak
53.

(1)
Rezidenti moraju izvješćivati Hrvatsku narodnu banku o kreditnim poslovima s
nerezidentima na način i u rokovima koje određuje Hrvatska narodna banka.

(2) Za
potrebe izvješćivanja Hrvatska narodna banka može odrediti da se u kreditne
poslove ubroje i određeni drugi poslovi između rezidenata i nerezidenata koji
su po ekonomskoj svrsi jednaki svrsi kreditnog posla.

VI. 6. IzvjeŠĆivanje o
depozitnim poslovima

Članak
54.

Rezidenti
su obvezni Hrvatskoj narodnoj banci dostavljati izvješća o prometu i stanju
sredstava na svojim računima u inozemstvu, te na računima svojih podružnica u
inozemstvu, na način i u rokovima koje Hrvatska narodna banka utvrdi odlukom.

GLAVA
VII.

Nadzor

VII. 1.
OpĆe odredbe

Nadzorna
tijela

Članak
55.

Nadzor
nad poslovanjem u skladu s ovim Zakonom obavljaju Hrvatska narodna banka i
Ministarstvo financija – Devizni inspektorat i Carinska uprava (u daljnjem
tekstu: nadzorna tijela).

Razmjena
informacija između nadzornih tijela

Članak
56.

(1)
Nadzorna tijela moraju međusobno razmjenjivati informacije koje su im potrebne
u postupku nadzora te obavještavati o ustanovljenim nepravilnostima, ako su ti
nalazi važni za rad drugoga nadzornog tijela.

(2)
Nadzorna tijela uredit će sadržaj i način međusobnog obavještavanja sporazumom
o razmjenjivanju informacija ili drugim aktima.

VII. 2. Stvarna nadleŽnost

Nadležnost
Ministarstva financija – Deviznog inspektorata

Članak
57.

(1)
Ministarstvo financija – Devizni inspektorat nadzire primjenu i provedbu ovoga
Zakona te poslovanje rezidenata i nerezidenata kada svoju gospodarsku ili drugu
djelatnost obavljaju na teritoriju Republike Hrvatske.

(2)
Rezidenti i nerezidenti iz stavka 1. ovoga članka moraju deviznom inspektoru
omogućiti nesmetano obavljanje inspekcijskog nadzora i uvid u poslovanje te mu,
na njegov zahtjev, dati na raspolaganje ili poslati svu potrebnu dokumentaciju
i podatke i za djelatnost koju rezident obavlja u inozemstvu.

Nadležnost
Ministarstva financija – Deviznog inspektorata i Hrvatske narodne banke

Članak
58.

(1)
Ministarstvo financija – Devizni inspektorat i Hrvatska narodna banka nadziru
devizno poslovanje banaka, podružnica i predstavništava stranih banaka.

(2)
Ministarstvo financija – Devizni inspektorat nadzire poslovanje ovlaštenih
mjenjača.

Nadležnost
Ministarstva financija – Carinske uprave

Članak
59.

(1)
Ministarstvo financija – Carinska uprava nadzire vrstu i količinu gotovine u
kunama i strane gotovine te vrijednosnih papira koje iz Republike Hrvatske
odnosno u Republiku Hrvatsku iznose odnosno unose rezidenti i nerezidenti u
putničkom, robnom i poštanskom prometu.

(2) Ministarstvo
financija – Carinska uprava može za nadzor pošiljaka u poštanskom prometu
ovlastiti Hrvatsku poštu d.d.

GLAVA
VIII.

Kaznene
odredbe

VIII. 1.
PrekrŠaji

Članak
60.

(1)
Novčanom kaznom od 70.000,00 do 1.000.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna ili fizička osoba:

1. ako
u plaćanjima prema inozemstvu plati neistinitu tražbinu ili banci izda nalog za
plaćanje na podlozi simuliranog ugovora ili lažne fakture,

2. ako sklopi ugovor s pravnom ili fizičkom osobom u
inozemstvu o uvozu ili izvozu robe ili usluga u kojemu nije navedena stvarna
cijena.

(2) Novčanom kaznom od 35.000,00 do 100.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka član uprave, osoba ovlaštena
za raspolaganje sredstvima na računu pravne osobe ili druga odgovorna osoba u
pravnoj osobi.

Članak 61.

(1) Novčanom kaznom od 50.000,00 do 1.000.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj banka ili druga pravna osoba koja pri sklapanju
ugovora kojim odobrava kredit, daje garanciju ili jamstvo u korist nerezidenta
ne pribavi sredstva osiguranja naplate ili pribavi sredstva osiguranja čija je
vrijednost u očitom nerazmjeru s cijenom kredita ili najvišom svotom garancije.

(2) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj član uprave ili druga odgovorna osoba koja je počinila
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Ako je ugovor iz stavka 1. ovoga članka sklopljen
s nerezidentom od koga se, zbog njegove kreditne sposobnosti, može sa
sigurnošću očekivati da će kredit vratiti na vrijeme i u cijelosti, počinitelj
se može blaže kazniti ili osloboditi od kazne.

(4) U
slučaju kada je ugovor iz stavka 1. ovoga članka sklopljen s nerezidentom koji
je uredno podmirio sva dospjela dugovanja prema banci, počinitelj će se
osloboditi kazne.

Članak
62.

(1)
Novčanom kaznom od 50.000,00 do 500.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
ili fizička osoba:

1. ako
obavlja mjenjačke poslove bez ugovora s bankom ili u mjenjačkom poslovanju ne
koristi zaštićeni računalni program,

2. ako
ovlaštenoj osobi Deviznog inspektorata ne dopusti nad­zor ili je spriječi u
obavljanju službene radnje.

(2)
Odgovorna osoba u pravnoj osobi koja je počinila prekršaj iz stavka 1. ovoga
članka kaznit će se za prekršaj novčanom kaznom od 10.000,00 do 50.000,00 kuna.

(3) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka prekršajno tijelo može, uz novčanu kaznu,
izreći i zaštitnu mjeru zabrane obavljanja mjenjačkih poslova ili druge
djelatnosti koja je bila predmet nadzora, u trajanju od tri mjeseca do jedne
godine, osim za plaćanja i prijenose iz članka 8. ovoga Zakona.

(4)
Strana gotovina i gotovina u kunama koja je predmet prekršaja iz stavka 1.
točke 1. ovoga članka oduzet će se rješenjem o prekršaju u korist proračuna
Republike Hrvatske.

Članak
63.

(1)
Novčanom kaznom od 15.000,00 do 200.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
ili fizička osoba:

1. ako
u roku od 30 dana nakon inicijalnoga izravnog ulaganja ili drugoga vlasničkog
ulaganja ne prijavi ulaganje Hrvatskoj narodnoj banci ili ne prijavi druge
podatke propisane odlukom Hrvatske narodne banke, ili to učini na način
suprotan propisanom načinu podnošenja prijave,

2. ako
doznači sredstva u inozemstvo u svrhu kupnje nekretnina u inozemstvu, a da za
to nisu ispunjeni uvjeti propisani ovim Zakonom,

3. ako
izvrši plaćanje ili primi naplatu u stranim sredstvima plaćanja u poslovima s
rezidentima ili nerezidentima u Republici Hrvatskoj suprotno ovome Zakonu ili
odluci Hrvatske narodne banke,

4. ako
na tržištu kapitala u inozemstvu kupi vrijednosne papire čiji izdavatelji ne
ispunjavaju uvjete propisane ovim Zakonom ili odlukom Hrvatske narodne banke,

5. ako
upis, uplatu, kupnju ili prodaju vrijednosnih papira u inozemstvu ne obavi
posredovanjem ovlaštenog društva kada je to ovim Zakonom predviđeno,

6. ako
na tržištu novca u Republici Hrvatskoj u poslovima s nerezidentima proda
blagajničke zapise Hrvatske narodne banke ili trezorske zapise Ministarstva
financija, te ako proda ili otkupi prije dospijeća ostale kratkoročne
vrijednosne papire kada to prema odluci Hrvatske narodne banke nije dopušteno,

7. ako na tržištu novca u inozemstvu kupi vrijednosne
papire koji nemaju ocjenu boniteta propisanu odlukom Hrvatske narodne banke,

8. ako u ime ili za račun druge osobe sklopi ugovor o
kreditnom poslu s nerezidentom suprotno odredbama ovoga Zakona, ako sredstva
financijskog kredita iz inozemstva ne prenese na račun otvoren kod banke sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj ili na račun otvoren u inozemstvu sukladno
članku 29. ovoga Zakona, ako ne koristi financijski kredit iz inozemstva
sukladno ugovoru o kreditu, kada je ugovoreno plaćanje roba i usluga izravno
dobavljaču ili izvršitelju usluga odnosno ukoliko financijskim kreditom ne
otplaćuje prije zaključeni kredit u inozemstvu,

9. ako
pošalje, prenese ili pokuša prenijeti u inozemstvo ili iz inozemstva
materijalizirane vrijednosne papire mimo ovlaštenog društva ili skrbničke
banke, ili kada to prema odredbama ovoga Zakona nije dopušteno,

10. ako
nerezidentu odobri financijski kredit s rokom dospijeća kraćim od jedne godine
kada to ovim Zakonom nije dopušteno,

11. ako
otvori račun u inozemstvu protivno ovom Zakonu, ili se ne drži obveze sadržane
u odobrenju Hrvatske narodne banke,

12. ako
Hrvatskoj narodnoj banci ne podnese izvješća o prometu i stanju sredstava na
svojim računima u inozemstvu te na računima svojih podružnica u inozemstvu na
način i u rokovima koje propiše Hrvatska narodna banka,

13. ako
ne obavlja platni promet s inozemstvom u skladu s ovim Zakonom ili propisima
Hrvatske narodne banke,

14. ako
plaćanja i naplate u poslovima s nerezidentima, u gotovini u kunama te stranoj
gotovini i čekovima, obavlja na način suprotan uvjetima i načinu koje propiše
Hrvatska narodna banka, te ako stranu gotovinu i čekove u propisanom roku ne
položi na račun u banci ili je ne proda banci,

15. ako se pri obavljanju poslova s izvedenim financijskim
instrumentima u inozemstvu ne pridržava uvjeta propisanih odlukom Hrvatske
narodne banke,

16. ako ne poštuje uvjete i način obavljanja
mjenjačkih poslova kako to propisuje Hrvatska narodna banka,

17. ako kupi, proda, dade ili uzme u zajam stranu gotovinu,
te ako posreduje u kupnji, prodaji ili pozajmljivanju strane gotovine suprotno
ovome Zakonu,

18. ako Hrvatskoj narodnoj banci ne podnese u
propisanom roku potrebna izvješća o poslovima s inozemstvom ili o djelatnosti
koju obavlja u inozemstvu, ili to učini na način suprotan propisanom načinu
podnošenja izvješća, ako ne dade zatraženu dokumentaciju Deviznom inspektoratu,
odnosno ako ne vodi na propisani način poslovne knjige o tom poslovanju,

19. ako ne poštuje mjere za zaštitu monetarnog ili
deviznog sustava što ih propiše Hrvatska narodna banka.

(2) Novčanom kaznom od 3.000,00 do 20.000,00 kuna
kaznit će za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba u pravnoj
osobi.

(3) U teškim slučajevima prekršaja iz stavka 1. ovoga
članka, ako vrijednost predmeta prekršaja prelazi 100.000,00 kuna, ili je
prekršaj učinjen u povratu ili je učinjen na osobito opasan način, pravna ili
fizička osoba i odgovorna osoba u pravnoj osobi kaznit će se za prekršaj
novčanom kaznom od 30.000,00 do 400.000,00 kuna.

(4) Strana gotovina i gotovina u kunama koja je
predmet prekršaja iz stavka 1. ovoga članka, ili strana gotovina i gotovina u
kunama koja je bila predmet platnog prometa koji je rezultat prekršaja, oduzet
će se u prekršajnom postupku rješenjem o prekršaju.

(5)
Iznimno, u lakšim slučajevima prekršaja propisanima ovim Zakonom, u kojima
postoje posebno olakotne okolnosti, prekršajno tijelo može odlučiti da se
strana gotovina i gotovina u kunama iz stavka 1. ovoga članka ne oduzme ili da
se oduzme samo djelomično.

Članak
64.

(1)
Novčanom kaznom od 35.000,00 do 500.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj banka:

1. ako
se pri sklapanju ugovora o vođenju skrbničkog računa nerezidenta za kupnju
vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj ne pridržava uvjeta propisanih odlukom
Hrvatske narodne banke,

2. ako
sklopi ugovor o uzimanju kredita u inozemstvu za tuđi račun, a odobrenje za
njezin rad ne uključuje pružanje usluga u kreditnim poslovima s inozemstvom,

3. ako
obavi neku radnju deviznog poslovanja bez odobrenja ili uz prekoračenje ovlasti
iz odobrenja za rad dobivenog od Hrvat­ske narodne banke,

4. ako
izvrši nalog komitenta kojim on raspolaže stranim sred­stvima plaćanja u zemlji
ili inozemstvu, odnosno kunama u inozemstvu, suprotno ovome Zakonu, a znala je
ili morala znati da je raspolaganje stranim sredstvima plaćanja ili kunama
suprotno ovome Zakonu,

5. ako na račun nerezidenta primi u polog gotovinu u
kunama, odnosno stranu gotovinu, kada to prema odredbama ovoga Zakona nije
dopušteno, odnosno ako omogući podizanje gotovine u kunama i strane gotovine s
računa nerezidenta protivno ovome Zakonu,

6. ako u Zakonom propisanom ili određenom roku ne
izvrši ispravan nalog za plaćanje u inozemstvo, ako ne obavijesti korisnika
naplate o priljevu iz inozemstva u propisanom roku, ako ne prenese primljena
sredstva drugoj banci u zemlji u kojoj korisnik naplate ima otvoren račun ili
ne rasporedi sredstva u skladu s nalogom korisnika naplate odnosno ne rasporedi
sredstva s osnove ispravnog naloga korisnika naplate u za to propisanom roku,

7. ako sklopi ugovor o obavljanju mjenjačkih poslova
s osobom koja ne ispunjava uvjete propisane ovim Zakonom,

8. ako ugovor sklopljen s ovlaštenim mjenjačem ne
sadrži obvezne sastojke propisane odlukom Hrvatske narodne banke,

9. ako Hrvatskoj narodnoj banci, kada je to ovim
Zakonom predviđeno, ne podnese izvješće ili ako Deviznom inspektoratu ne dade
podatke u roku ili na propisani način,

10. ako obavlja platni promet s inozemstvom ili vodi
devizne račune suprotno propisima Hrvatske narodne banke,

11. ako ne utvrdi identitet rezidenta ili nerezidenta
pri otvaranju deviznog računa ili deviznog štednog uloga, odnosno nerezidenta
pri otvaranju računa u kunama, ili ako podatke o vlasnicima računa ne čuva pet
godina od zatvaranja računa.

(2) Novčanom kaznom od 2.000,00 do 35.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba u banci.

Članak 65.

(1) Novčanom kaznom od 50.000,00 do 200.000,00 kuna
kaznit će se burza ili uređeno javno tržište vrijednosnih papira ako protivno
ovome Zakonu uvrsti u kotaciju dionice stranih dioničkih društava za čiju
prodaju na tržištu vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj strani izdavatelj
nije ispunio uvjete propisane odlukom ministra financija ili ako uvrsti u
kotaciju strane kratkoročne dužničke vrijednosne papire koji nemaju ocjenu
boniteta propisanu odlukom Hrvatske narodne banke.

(2)
Član uprave ili druga odgovorna osoba koja je počinila prekršaj iz stavka 1.
ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od najmanje 15.000,00 kuna.

Članak
66.

(1)
Novčanom kaznom od 35.000,00 do 150.000,00 kuna kaznit će se ovlašteno društvo
ako na tržištu novca u Republici Hrvat­skoj izvrši nalog klijenta kojim se
nerezidentu omogućava kupnja blagajničkih ili trezorskih zapisa u vlasništvu
rezidenata, odnosno kupnja ili prodaja prije dospijeća ostalih kratkoročnih
vrijednosnih papira čiji su izdavatelji rezidenti, suprotno odluci Hrvatske
narodne banke.

(2)
Novčanom kaznom od 15.000,00 do 35.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz
stavka 1. ovoga članka i član uprave, broker ili druga odgovorna osoba u
pravnoj osobi.

Članak
67.

(1)
Novčanom kaznom od 35.000,00 do 150.000,00 kuna kaznit će se društvo za
upravljanje investicijskim fondovima ili ovlašteno društvo ako nerezidentu
omogući ulaganje u investicijski fond kada to prema odluci Hrvatske narodne
banke nije dopušteno.

(2)
Novčanom kaznom od 15.000,00 do 35.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj i član
uprave ili druga odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 68.

(1)
Novčanom kaznom od 2.000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička
osoba koja u putničkom prometu s inozemstvom, protivno ovome Zakonu, iznese ili
pokuša iznijeti stranu gotovinu, čekove koji glase na stranu valutu ili
gotovinu u kunama preko dopuštenog iznosa, odnosno bez odobrenja Hrvatske narodne
banke, ako iznošenje strane gotovine, čekova ili gotovine u kunama nije
prijavila cariniku, te ako unese ili pokuša unijeti kune preko dopuštenog
iznosa, odnosno bez odobrenja Hrvatske narodne banke.

(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za
prekršaj fizička osoba – putnik koji prijavi iznošenje gotovine u kunama ili
strane gotovine preko dopuštene visine, ali odbije deponirati iznos koji
prelazi dopuštenu visinu.

(3) Strana gotovina, čekovi i gotovina u kunama koji
su predmet prekršaja iz stavka 1. i 2. ovoga članka oduzet će se rješenjem o
prekršaju u korist proračuna Republike Hrvatske.

(4) Strana gotovina, čekovi i gotovina u kunama koji
su predmet izvršenja prekršaja mogu se oduzeti i kad nisu vlasništvo
počinitelja.

(5) Iznimno, u posebno opravdanim slučajevima,
prekršajno tijelo može odlučiti da se strana gotovina, čekovi i gotovina u
kunama koji su predmet prekršaja iz stavka 1. i 2. ovoga članka ne oduzmu ili
da se oduzmu samo djelomično.

Članak 69.

(1) Novčanom kaznom od 5.000,00 do 50.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj domaća i strana fizička osoba, domaća i strana pravna
osoba, predstavnik, odgovorna osoba ili opunomoćenik domaće i strane pravne
osobe ako pokuša prenijeti ili prenese preko državne granice bez prijave
cariniku gotovinu i čekove u vrijednosti utvrđenoj zakonom kojim se uređuje
sprječavanje pranja novca.

(2) Gotovina i čekovi koji su predmet prekršaja iz
stavka 1. ovoga članka oduzet će se rješenjem o prekršaju u korist proračuna
Republike Hrvatske.

(3)
Gotovina i čekovi koji su predmet izvršenja prekršaja mogu se oduzeti i kad
nisu vlasništvo počinitelja.

(4)
Iznimno, u posebno opravdanim slučajevima u kojima postoje posebno olakotne
okolnosti, prekršajno tijelo može odlučiti da se gotovina i čekovi koji su
predmet prekršaja iz stavka 1. ovoga članka ne oduzmu ili da se oduzmu samo
djelomično.

Članak
70.

Devizni
inspektorat i carinsko tijelo, kada obavljaju deviznu kontrolu, privremeno će,
uz potvrdu, oduzeti gotovinu u kunama i stranu gotovinu te dokumentaciju i druge
predmete kojima je izvršen prekršaj, koji su rezultat prekršaja ili koji mogu
poslužiti kao dokaz u prekršajnom postupku, prema propisima koji vrijede za
prekršajni postupak. Gotovinu u kunama i stranu gotovinu odmah će uplatiti na
posebne račune Deviznog inspektorata Ministarstva financija.

Članak 71.

Ovlaštene osobe Deviznog inspektorata mogu pravnoj
ili fizičkoj osobi privremeno ograničiti ili privremeno zabraniti obavljanje
određene djelatnosti i prije započinjanja prekršajnog postupka, pečaćenjem opreme
za rad ili poslovnih prostorija, u slučaju osnovane sumnje da je počinjen
prekršaj iz članka 62. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 72.

Kad je kao počinitelj određenih djela prekršaja
označena fizička osoba, počinitelji tih djela mogu biti građani kao fizičke
osobe, trgovci pojedinci, obrtnici i druge fizičke osobe koje samostalnim radom
obavljaju djelatnost za koju su registrirane, ako iz obilježja pojedinog djela
ili pojedinog propisa ne proizlazi da počiniteljem može biti samo neka od tih
osoba.

Članak 73.

(1) Prekršajni postupak za prekršaje predviđene ovim
Zakonom ne može se pokrenuti nakon proteka tri godine od dana kada je radnja
prekršaja dovršena.

(2) Zastara nastupa u svakom slučaju kada od dana
dovršenja radnje prekršaja protekne šest godina.

(3) Na
tijek i prekid zastare pokretanja prekršajnog postupka te na zastaru izvršenja
prekršajne kazne i zaštitnih mjera primjenjuju se odredbe Zakona o prekršajima.

Članak
74.

(1)
Prekršajni postupak u prvom stupnju vodi Devizni inspektorat Republike Hrvatske.

(2)
Protiv rješenja Deviznog inspektorata Republike Hrvatske može se podnijeti
žalba Visokom prekršajnom sudu Republike Hrvatske.

VIII. 2.
Kaznena djela

Članak
75.

Tko se
nedopušteno bavi kupnjom, prodajom, davanjem ili uzimanjem strane gotovine u zajam,
posredovanjem u kupnji, prodaji ili pozajmljivanju strane gotovine, ili se
nedopušteno bavi mjenjačkim poslovima bez ugovora s bankom, kaznit će se kaznom
zatvora do pet godina ili novčanom kaznom do sto pedeset dnevnih dohodaka.

Članak
76.

Odgovorna
osoba koja sklapanjem ugovora, organiziranjem posla ili na drugi način
ostvaruje za pravnu osobu kupnju, prodaju ili pozajmljivanje strane gotovine,
posredovanje u kupnji, prodaji ili pozajmljivanju strane gotovine protivno ovom
Zakonu, ili u pravnoj osobi organizira mjenjačke poslove bez ugovora s bankom,
kaznit će se kaznom zatvora do pet godina ili novčanom kaznom do sto pedeset
dnevnih dohodaka.

GLAVA
IX.

Prijelazne
i završne odredbe

Rok za
donošenje podzakonskih propisa

Članak
77.

Ministarstvo
financija i Hrvatska narodna banka donijet će podzakonske propise na temelju
ovoga Zakona najkasnije u roku od 90 dana od dana njegova stupanja na snagu.

Rokovi
za ukidanje ograničenja određenih kapitalnih poslova

Članak
78.

(1)
Protekom četiri godine od dana stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju između Republike Hrvatske, s jedne strane, i Europskih zajednica
i njihovih država članica, s druge strane, prestaju važiti članak 18. stavak
2., članak 22. stavak 3. i 4., članak 23. stavak 2., članak 24. stavak 3.,
članak 25., članak 26., članak 27., članak 28. stavak 6., članak 63. stavak 1.
točke 4., 5., 6., 7., 10. i 15., članak 64. stavak 1. točka 1., članak 65.,
članak 66. i članak 67. ovoga Zakona.

(2)
Nakon stjecanja punopravnog članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji
prestaje važiti članak 47. stavak 4. ovoga Zakona.

Zakonski
i podzakonski propisi koji prestaju važiti donošenjem ovoga Zakona te
podzakonski propisi koji ostaju u primjeni do donošenja novih propisa

Članak
79.

(1)
Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaju važiti Zakon o osnovama deviznog
sustava, deviznog poslovanja i prometu zlata (»Narodne novine«, br. 91A/93.,
36/98. i 32/01.), Zakon o kreditnim poslovima s inozemstvom (»Narodne novine«,
br. 43/96.), Uredba o utvrđivanju roka iz članka 3. stavka 1. Zakona o
kreditnim poslovima s inozemstvom (»Narodne novine«, br. 62/01.) te podzakonski
propisi izdani na temelju tih zakona, osim:

a) podzakonskih propisa donesenih na temelju Zakona o
osnovama deviznog sustava, deviznog poslovanja i prometu zlata (»Narodne
novine«, br. 91A/93., 36/98. i 32/01.), u dijelu u kojem nisu u suprotnosti s
ovim Zakonom, a to su:

– Odluka o prikupljanju podataka o inozemnim izravnim
i portfolio ulaganjima (»Narodne novine«, br. 4/97.),

– Odluka o prikupljanju podataka o međunarodnim
transak­ci­jama povezanim s komunikacijskim uslugama (»Narodne novine«, br.
62/01.),

– Odluka o prikupljanju podataka o međunarodnim
transakcijama povezanim s osiguranjem (»Narodne novine«, br. 62/01.),

– Odluka o načinu obavljanja mjenjačkih poslova
(»Narodne novine«, br. 44/01.),

–
Odluka o načinu i rokovima dostavljanja izvješća o kupljenim odnosno prodanim
devizama na deviznom tržištu (»Narodne novine«, br. 57/01.),

–
Odluka o uvjetima uz koje se može dati odobrenje stranim pravnim osobama za
polaganje efektivnog stranog novca na devizne račune (»Narodne novine«, br.
107/93.),

–
Odluka o uvjetima pod kojima strane osobe mogu stjecati potraživanja u valuti
Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 114/93. i 14/96.),

–
Odluka o uvjetima uz koje se daje odobrenje da se potraživanje u inozemstvu
naplati u efektivnom stranom novcu (»Narodne novine«, br. 107/93., 116/93.,
97/94., 2/95. i 87/01.),

– Odluka o uvjetima pod kojima se može odobriti
naplata potraživanja iz inozemstva u netransferabilnoj valuti (»Narodne
novine«, br. 115/93.),

– Odluka o općim uvjetima za davanje odobrenja
domaćoj osobi da drži devize na računu u inozemstvu (»Narodne novine«, br.
17/02. i 10/03.),

– Naredba o vođenju nadzorne knjige svakog
sklopljenog vanjskotrgovinskog posla i kreditnog posla s inozemstvom (»Narodne
novine«, br. 112/93.),

– Odluka o načinu obavljanja platnog prometa s
inozemstvom (»Narodne novine«, br. 99/93., 97/94., 2/96. i 7/96.),

– Odluka o potrebnoj dokumentaciji koju strana pravna
osoba treba priložiti banci ovlaštenoj za poslove s inozemstvom kod koje otvara
kunski odnosno devizni račun (»Narodne novine«, br. 38/99.),

– Odluka o podizanju efektivnog stranog novca s
deviznih računa stranih pravnih osoba (»Narodne novine«, br. 28/97.),

– Odluka o iznošenju i unošenju efektivnih kuna u put­ni­čkom
prometu s inozemstvom (»Narodne novine«, br. 44/94. i 88/98.),

– Odluka o svoti deviza koju domaće fizičke osobe
mogu iznositi iz Republike Hrvatske u putničkom prometu s inozemstvom (»Narodne
novine«, br. 99/93.),

– Odluka o uvjetima uz koje domaće fizičke osobe mogu
iz Republike Hrvatske iznositi čekove i druge vrijednosne papire koji glase na
stranu valutu u putničkom prometu s inozemstvom (»Narodne novine«, br.
107/93.),

– Odluka o uvjetima pod kojima se domaća i strana
valuta, čekovi i drugi vrijednosni papiri mogu unositi i iznositi iz Republike
Hrvatske u poštanskim i drugim pošiljkama (»Narodne novine«, br. 99/93.,
107/93. i 50/94.),

– Odluka o prikupljanju podataka o uslugama u među­na­rodnom
prijevozu (»Narodne novine«, br. 80/98.),

– Uputa o načinu i postupku izrade izvješća o stanju
potraživanja iz inozemstva (»Narodne novine«, br. 53/99.), osim točaka V., VI.,
VIII. i XI. Upute koje prestaju važiti;

b) podzakonskih propisa izdanih na temelju Zakona o
kreditnim poslovima s inozemstvom (»Narodne novine«, br. 43/96.), a to su:

– Odluka o registraciji kreditnih poslova s
inozemstvom (»Narodne novine«, br. 132/99.),

– Odluka o izmjeni obrazaca KZ2 i KO2 (»Narodne
novine«, br. 147/99.), koji ostaju na snazi do donošenja propisa iz članka 77.
ovoga Zakona.

(2) Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaju važiti
članak 41., članak 64. i članak 73. stavak 2. Zakona o trgovini (»Narodne
novine«, br. 11/96., 75/99., 76/99., 62/01., 109/01. i 49/03.–pročišćeni
tekst), te podzakonski propisi doneseni na temelju članka 41. Zakona o trgovini
(Odluka o obavljanju kompenzacijskih poslova s inozemstvom, (»Narodne novine«,
br. 54/97.).

Stupanje
na snagu Zakona

Članak
80.

Ovaj
Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
440-01/02-01/01
Zagreb, 29. svibnja 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 96/2003-1217
![](/files/_web/nakladnicki-oglasi/Monografije/Bankovni%20i%20financijski%20ugovori.jpg)

[Bankovni i financijski ugovori](https://www.nn.hr/hr/nakladnistvo/knjige-u-izdanju-nn-a/bankovni-i-financijski-ugovori%2C147.html)

Zvonimir Slakoper i dr.

listopad 2017.