## Pravilnik o graničnim vrijednostima opasnih i drugih tvari u otpadnim vodama

### NN 94/2008 (13.8.2008.), Pravilnik o graničnim vrijednostima opasnih i drugih tvari u otpadnim vodama

# MINISTARSTVO REGIONALNOG RAZVOJA, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

**2963**

Na temelju članka 72. stavka 1., točke 1. i 2. Zakona o vodama (»Narodne
novine«, br. 107/95 i 150/05) ministar regionalnog razvoja, šumarstva i vodnoga
gospodarstva, donosi

## PRAVILNIK

### O GRANIČNIM VRIJEDNOSTIMA OPASNIH I DRUGIH TVARI U OTPADNIM VODAMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Pravilnik o graničnim vrijednostima opasnih i drugih tvari u otpadnim vodama
(u daljnjem tekstu: Pravilnik) odnosi se na prikupljanje, odvodnju,
pročišćavanje i ispuštanje otpadnih voda iz sustava javne odvodnje (komunalnih
otpadnih voda) te pročišćavanje i ispuštanje tehnoloških otpadnih voda iz
pojedinih industrija. Cilj Pravilnika je zaštita okoliša i štetnog utjecaja od
ispuštanja navedenih otpadnih voda.
(2) Pravilnikom se propisuju granične vrijednosti, odnosno doz­voljene
koncentracije pokazatelja opasnih i drugih tvari za:
1. tehnološke otpadne vode prije njihova ispuštanja u sustav javne odvodnje
otpadnih voda ili u površinske vode,
2. otpadne vode sustava javne odvodnje (komunalne otpadne vode), koje se nakon
pročišćavanja ispuštaju u površinske vode.

Članak 2.

Nazivi u ovom Pravilniku su:
a) Tehnološke otpadne vode znače sve otpadne vode koje su rezultat tehnoloških
postupaka i ispuštaju se iz prostora korištenih za obavljanje bilo kakve
gospodarske djelatnosti osim sanitarnih otpadnih voda i oborinskih voda.
b) Otpadne vode sustava javne odvodnje ili komunalne otpadne vode su sanitarne
otpadne vode ili su mješavina sanitarnih otpadnih voda s tehnološkim otpadnim
vodama i/ili oborinskim vodama određene aglomeracije.
c) Sanitarne otpadne vode su otpadne vode koje se nakon uporabe ispuštaju iz
stambenih objekata, ugostiteljstva, ustanova, vojnih objekata i drugih
neproizvodnih djelatnosti te potječu uglavnom od ljudskih metabolizama i
aktivnosti domaćinstava.
d) Efluent znači jedinstven naziv za tehnološke otpadne vode koje se pročišćene
ili nepročišćene ispuštaju u sustav javne odvodnje ili u površinske vode i
otpadne vode sustava javne odvodnje koje se pročišćene ili nepročišćene
ispuštaju u površinske vode.
e) Aglomeracija znači područje na kojem su stanovništvo i gospodarske
djelatnosti dovoljno koncentrirani, da se komunalne otpadne vode mogu
prikupljati i odvoditi do uređaja za pročišćavanje otpadnih voda ili do krajnje
točke ispuštanja u prijemnik.
f) Sustav prikupljanja i odvodnje otpadnih voda je dio sustava javne odvodnje
kojim se prikupljaju i odvode komunalne otpadne vode do uređaja za pročišćavanje
otpadnih voda.
g) Sustav javne odvodnje čini skup objekata i uređaja za obavljanje djelatnosti
odvodnje otpadnih voda.
h) ES (ekvivalent stanovnika) znači organsko biorazgradivo opterećenje od 60 g
O2 dnevno iskazano kao petodnevna biokemijska potrošnja kisika (BPK5).
i) Površinske vode su svi prirodni ili umjetni vodotoci, jezera, prijelazne vode
i priobalne vode, koje su prijemnici za efluente.
j) Estuarij znači prijelazno područje na ušću rijeke između slatke vode i
priobalnih voda.
k) Priobalne vode znače vode izvan najnižeg vodostaja estuarija ili vanjske
granice estuarija na udaljenosti najmanje do 1 nautičku milju ili od crte od
koje se mjeri širina teritorijalnih voda.
l) Prethodno pročišćavanje znači obradu tehnoloških otpadnih voda u skladu sa
zahtjevima za ispuštanje tehnoloških otpadnih voda u sustav javne odvodnje.
m) Pročišćavanje otpadnih voda je proces uklanjanja otpadnih tvari koji obuhvaća
prvi stupanj pročišćavanja (I), drugi stupanj pročišćavanja (II), treći stupanj
pročišćavanja (III) i/ili odgovarajuće pročišćavanje otpadnih voda.
n) Prvi stupanj (I) pročišćavanja znači obradu komunalnih otpadnih voda fizičkim
i/ ili kemijskim procesom koji obuhvaća taloženje suspendiranih tvari ili druge
procese u kojima se BPK5 ulaznih otpadnih voda smanjuje za najmanje 20% prije
ispuštanja, a ukupne suspendirane tvari ulaznih otpadnih voda smanjuju za
najmanje 50%.
o) Drugi stupanj (II) pročišćavanja znači obradu komunalnih otpadnih voda
procesom koji općenito obuhvaća biološku obradu sa sekundarnim taloženjem ili
druge procese prema zahtjevima utvrđenim u Tablici 2 ovog Pravilnika.
p) Treći stupanj (III) pročišćavanja znači obradu komunalnih otpadnih voda
procesom kojim se uz drugi stupanj pročišćavanja još dodatno uklanja fosfor
i/ili dušik, prema zahtjevima utvrđenim u Tablici 2a ovog Pravilnika.
q) Odgovarajuće pročišćavanje otpadnih voda znači obradu otpadnih voda bilo
kojim procesom, koje nakon ispuštanja ne narušavaju dobro stanje voda
prijemnika.
r) Eutrofikacija znači obogaćivanje vode hranjivim tvarima, spojevima dušika
i/ili fosfora, koji uzrokuju ubrzani rast algi i viših oblika biljnih vrsta te
dovodi do neželjenog poremećaja ravnoteže organizama u vodi i promjene stanja
voda.
s) Stanje voda znači stanje površinske vode koje je određeno njenim ekološkim i
kemijskim stanjem.
t) Opasne tvari su tvari koje se posebnom Uredbom Vlade Republike Hrvatske
sukladno članku 70. stavku 2. Zakona o vodama propisuju kao opasne tvari.
u) Mulj znači preostali, obrađeni ili neobrađeni dio mulja iz uređaja za
pročišćavanje komunalnih otpadnih voda.

II. GRANIČNE VRIJEDNOSTI, ODNOSNO DOZVOLJENE KONCENTRACIJE POKAZATELJA OPASNIH I
DRUGIH TVARI

*1. Tehnološke otpadne vode*
Članak 3.

(1) Tehnološke otpadne vode, kada se ispuštaju u sustave javne odvodnje ili u
površinske vode podliježu potrebnom pročišćavanju kako bi se:
– zaštitilo zdravlje radnika koji rade na održavanju sustava prikupljanja,
odvodnje i uređaja za pročišćavanje otpadnih voda,
– osiguralo, da ne dođe do oštećenja sustava prikupljanja, odvodnje, opreme i
rada uređaja za pročišćavanje te postrojenja za obradu mulja,
odnosno:
– osiguralo, da se ispuštanjem efluenta ne počini štetan utjecaj na okoliš te
postiglo dobro stanje voda i
– osiguralo odlaganje mulja na ekološko prihvatljiv način.
(2) Granične vrijednosti pokazatelja, odnosno dozvoljene koncentracije opasnih i
drugih tvari u tehnološkim otpadnim vodama (efluentu), koje se ispuštaju u
površinske vode ili u sustav javne odvodnje otpadnih voda, utvrđene su u Tablici
1.

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI I  MJERNE JEDINICE | POVRŠINSKE VODE | SUSTAV JAVNE ODVODNJE | REFERENTNE  METODE MJERENJA |
| FIZIKALNI  POKAZATELJI |  |  |  |
| 1. pH | 6,5-9,0 | 6,5-9,5 | HRN ISO 10523:1998 |
| 2. Temperatura           oC | 30 | 4 | SM\* |
| 3. Boja | bez | - | HRN EN ISO 7887:2001 |
| 4. Miris | bez | - | HRN EN 1622:2002 |
| 5. Taložive tvari       ml/lh | 0,5 | 10 | SM\* |
| 6. Suspendirana tvar  mg/l | 35 | - | HRN ISO 11923:1998 |
| BIOLOŠKI  POKAZATELJI |  |  |  |
| 7. Toksičnost  (na dafnije)                 GD, | 3 | - | HRN EN ISO 6341:2000 |
| ORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |
| 8. BPK5 mgO2/l | 25 | vidi članak 4. | HRN EN 1899-1:2004 |
| 9. KPKCr mgO2/l | 125 | vidi članak 4. | HRN ISO 6060:2003  HRN ISO 15705:2003 |
| 10. UOU ukupni organski ugljik mgC/l | 30 | - | HRN EN 1484:2002 |
| 11. Teškohlapljive  lipofilne tvari  (ukupna ulja i masti) mg/l | 20 | 100 | SM\* |
| 12. Mineralna ulja     mg/l | 10 | 30 | HRN EN ISO 9377-2:2002 |
| 13. Lakohlapljivi aromatski ugljikovodici            mg/l | 0,1 | 1,0 | SM\* |
| 14. Adsorbilni organski halogeni                mgCl/l | 0,5 | 0,5 | HRN EN 1485:2002 |
| 15. Lakohlapljivi klorirani ugljikovodici            mg/l | 0,1 | 1,0 | HRN EN ISO 10301:2002 |
| 16. Fenoli                 mg/l | 0,1 | 10,00 | HRN ISO 6439:1998 |
| 18. Detergenti,  anionski                   mg/l | 1 | 10,00 | HRN EN 903:2002 |
| 19. Detergenti,  neionski                   mg/l | 1 | 10,00 | HRN ISO 7875-2:1998 |
| 20. Detergenti,  kationski                  mg/l | 0,2 | 2,0 | nema standard. metode |
| ANORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |
| 21. Aluminij              mg/l | 3,0 | - | HRN ISO 10566:1998  HRN ISO 12020:1998  HRN ISO 15586:2003  HRN EN ISO 11885:1998  ISO 17294-2:2003 |
| 22. Arsen                  mg/l | 0,1 | 0,1 | HRN EN ISO 11969:1998  HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 23. Bakar                   mg/l | 0,5 | 0,5 | HRN ISO 8288:1998  HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 24. Barij                    mg/l | 5 | 5 | HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 25. Bor                      mg/l | 1,0 | 10,0 | ISO 17294-2:2003 |
| 26. Cink                    mg/l | 2 | 2 | HRN ISO 8288:1998  ISO 17294-2:2003 |
| 27. Kadmij                mg/l | 0,1 | 0,1 | HRN ISO 8288:1998  HRN EN ISO 5961:1998  HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 28. Kobalt                 mg/l | 1 | 1 | HRN ISO 8288:1998  HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 29. Kositar                mg/l | 2 | 2,0 | HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 30. Krom ukupni       mg/l | 0,5 | 0,5 | HRN EN 1233:1998  ISO 17294-2:2003 |
| 31. Krom6+                mg/l | 0,1 | 0,1 | HRN ISO 11083:1998 |
| 32. Mangan               mg/l | 2,0 | 4,0 | HRN ISO 6333:2001  HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 33. Nikal                   mg/l | 0,5 | 0,5 | HRN ISO 8288:1998  HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 34. Olovo                  mg/l | 0,5 | 0,5 | HRN ISO 8288:1998  HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 35. Selen                   mg/l | 0,02 | 0,1 | HRN ISO 9965:2001  HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 36. Srebro                 mg/l | 0,1 | 0,1 | HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 37. Željezo                mg/l | 2 | - | HRN ISO 6332:2001  HRN ISO 15586:2003 |
| 38. Živa                     mg/l | 0,01 | 0,01 | HRN EN 12338:2002  HRN EN 1483:1998 |
| 39. Vanadij               mg/l | 0,05 | 0,1 | HRN ISO 15586:2003  ISO 17294-2:2003 |
| 40. Fluoridi mg/l  OTOPLJENI | 10,0 | 20,0 | HRN ISO 10359-1:1998  HRN EN ISO 10304-1:1998 |
| 41. Sulfiti mg/l | 1 | 10 | SM\* |
| 42. Sulfidi  OTOPLJENI              mg/l | 0,1 | 1,0 | HRN ISO 10530:1998  HRN ISO 13358:1998 |
| 43. Sulfati                  mg/l | 250 | vidi članak 4. | HRN EN ISO  10304-2:1998 |
| 44. Kloridi                mg/l | - | vidi članak 4. | HRN ISO 9297:1998  HRN ISO 10304-2:1998 |
| 45. Fosfor ukupni    mgP/l | 2 (1 jezera) | vidi članak 4. | HRN ISO 6878:2001 |
| 46. Klor slobodni  Cl2mg/l | 0,2 | 0,5 | HRN EN ISO  7393-1:2001 HRN EN ISO 7393-2:2001 HRN EN ISO 7393-3:2001 |
| 47. Klor ukupni     Cl2mg/l | 0,5 | 1,0 | HRN EN ISO  7393-1:2001 HRN EN ISO 7393-2:2001 HRN EN ISO 7393-3:2001 |
| 48. Ortofosfati         mgP/l | 1,0 (0,5 jezera) | - | HRN ISO 6878:2001 |
| 49. Dušik ukupni    mgN/l | 10 | vidi članak 4. | HRN ISO 5663:20001 + (NO2-N+NO3-N)  HRN EN ISO  11905-1:2001  EN 12260:2003 |
| 50. Amonij             mgN/l | 10 | - | HRN ISO 5664:1998  HRN ISO 7150-1:1998 |
| 51. Nitriti               mgN/l | 1 | 10 | HRN EN 26777:1998 |
| 52. Nitrati               mgN/l | 2,0 | - | HRN ISO 7890-1:1998  HRN ISO 7890-3:1998 |
| 53. Cijanidi ukupni    mg/l | 0,5 | 10 | HRN ISO 6703-1:1998 |
| 54. Cijanidi slobodni mg/l | 0,1 | 0,1 | HRN ISO 6703-2:2001 |
| RADIOAKTIVNI  POKAZATELJII |  |  |  |
| 55. Radioaktivnost  ukupno Beta           mBq/l | 500 | 2000 | SM\* |

\* »Standardne metode« za ispitivanje vode i otpadne vode, APHA, AWWA, WEF (1998)
20ed

Članak 4.

(1) Granične vrijednosti pokazatelja odnosno dozvoljene koncentracije u
tehnološkim otpadnim vodama, koje se ispuštaju u sustav javne odvodnje, posebno
se određuju za:
a) BPK5, KPK, ukupni fosfor i ukupni dušik, koji se ne ograničavaju u Tablici 1
za ispuštanje u sustav javne odvodnje i tablicama priloga iz članka 5. ovog
Pravilnika, ako sustav prikupljanja i odvodnje otpadnih voda ima uređaj za
pročišćavanje na kojem se može postići stupanj pročišćavanja u skladu s ovim
Pravilnikom prije ispuštanja pročišćenih otpadnih voda u prijemnik,
b) sulfate i kloride, ovisno od materijala od kojeg je izgrađen sustav
prikupljanja i odvodnje otpadnih voda.
(2) Vrijednosti za točku a. i b. stavka 1. ovog članka određuju se aktom pravne
osobe koja upravlja sustavom javne odvodnje. Temeljem takvog akta pravna osoba
koja upravlja sustavom javne odvodnje donosi korisniku sustava javne odvodnje
rješenje o dozvoljenim koncentracijama za efluent.
(3) U slučaju da rješenje iz stavka 2 nije doneseno, za ispuštanje u sustav
javne odvodnje primjenjivat će se sljedeće granične vrijednosti za pokazatelje:
BPK5 = 250 mg O2/l, a KPK=700 mg O2/l.

Članak 5.

(1) Granične vrijednosti pokazatelja u efluentu koji se ispušta u sustav javne
odvodnje ili u površinske vode, za pojedine industrije, odnosno onečišćivače, a
u vezi sa smanjenjem emisija opasnih i drugih tvari u otpadnim vodama uz
primjenu najbolje raspoložive tehnologije, određeni su u prilozima, koji su
sastavni dio ovog Pravilnika, za sljedeće objekte i postrojenja onečišćavanja:
1. Prerada kože i krzna (Prilog 1),
2. Proizvodnja mineralnih voda i bezalkoholnih pića (Prilog 2),
3. Prerada mlijeka i mliječnih proizvoda (Prilog 3),
4. Proizvodnja i prerada tekstila (Prilog 4),
5. Proizvodnja piva i slada (Prilog 5),
6. Prerada i konzerviranje mesa i mesnih proizvoda, (Prilog 6),
7. Proizvodnja alkoholnih pića i alkohola, (Prilog 7),
8. Proizvodnja biljnih ulja i životinjskih masti, (Prilog 8),
9. Prerada ribe,
10. Prerada voća i povrća,
11. Proizvodnja šećera i šećernih proizvoda,
12. Proizvodnja papira kartona i ljepenki,
13. Prerada drva u drvnoj industriji,
14. Proizvodnja i prerada stakla te
15. za druge objekte i postrojenja onečišćavanja za koje se utvrdi opravdanost
donošenja priloga.
(2) Prilozi koji nisu doneseni u prilogu ovog Pravilnika (navedeni od točke 9.
do 15. stavka 1. ovog članka), donijet će se u roku od dvije godine od dana
objave ovog Pravilnika. Do njihova donošenja za granične vrijednosti pokazatelja
u efluentu koristit će se vrijednosti iz članka 3. Tablice 1 ovog Pravilnika. U
vodopravnim aktima, a uzimajući u obzir postizanje dobrog stanja voda, navedene
dopuštene granične vrijednosti iz tablice 1 i prilozima 1. do 8. ovog Pravilnika
mogu se promijeniti.
(3) Odredbe iz članka 3. stavka 2, članka 4. i prilozi iz članka 5. ovog
Pravilnika ponovno će se razmatrati i usklađivati u redovitim vremenskim
razmacima, a najmanje svakih pet godina.

*2. Prikupljanje, odvodnja i pročišćavanje otpadnih voda iz sustava javne
odvodnje*
Članak 6.

(1) Pravne i fizičke osobe dužne su otpadne vode ispuštati u sustav javne
odvodnje sukladno Odluci o odvodnji otpadnih voda temeljem članka 75. Zakona o
vodama i sukladno odredbama ovog Pravilnika. Odluka o odvodnji otpadnih voda,
treba se temeljiti na izrađenoj studiji izvedivosti o mogućnostima prikupljanja,
odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda, kojom se analiziraju varijantna rješenja
prikupljanja i odvodnje otpadnih voda, troškovi rješenja, mjere i aktivnosti u
vezi zaštite okoliša, opravdanost utvrđene aglomeracije, komunalni koncept
planiranja i optimalno opterećenje uređaja s potrebnim stupnjem pročišćavanja
komunalnih voda, kao i način zbrinjavanja mulja.
(2) Komunalne otpadne vode s određenih aglomeracija trebaju se prikupljati i
odvoditi do mjesta ispuštanja u prijemnik kako slijedi:
– najkasnije do 31. 12. 2023. za aglomeracije veće od 15 000 ES,
– najkasnije do 31. 12. 2030. za aglomeracije između 2 000 i 15 000 ES,
za komunalne otpadne vode aglomeracija s više od 10 000 ES, koje se ispuštaju u
površinske vode koje se smatraju osjetljivim područjima do 31. 12. 2018. godine.
(3) U slučaju kada uspostava sustava prikupljanja i odvodnje otpadnih voda nije
opravdana glede zaštite okoliša odnosno neopravdanog troška, potrebno je
koristiti pojedinačne sustave ili drugo odgovarajuće pročišćavanje s kojima se
postiže ista razina zaštite okoliša.
(4) Projektiranje, izgradnja i održavanje sustava prikupljanja i odvodnje
otpadnih voda mora se provoditi u skladu s najboljim tehničkim spoznajama
uvažavajući troškove izgradnje i održavanja sustava imajući u vidu:
– količine i svojstva komunalnih otpadnih voda,
– nepropusnost sustava prikupljanja i odvodnje otpadnih voda,
– ograničenja onečišćenja prijemnika radi rasterećenja otpadnih voda iz
mješovitih sustava komunalnih i oborinskih voda.
(5) Opterećenje uređaja za pročišćavanje (ES) izračunava se na temelju
maksimalnog prosječnog tjednog opterećenja koji će ulaziti u uređaj za
pročišćavanje tijekom godine s određene aglomeracije, isključujući izvanredne
situacije poput velikog intenziteta oborina. U definiranju opterećenja uređaja,
treba uzeti u obzir i sezonske varijacije opterećenja.
(6) Za prikupljanje, odvodnju i pročišćavanje komunalnih otpadnih voda treba
voditi računa o osjetljivosti područja. Osjetljivost područja utvrđuje se na
temelju sljedećih kriterija:
a) Manje osjetljiva područja su područja površinskih voda gdje ispuštanje
otpadnih voda ne šteti vodnom okolišu zbog morfologije, hidrologije ili posebnih
hidrauličkih uvjeta.
Pri određivanju stupnja pročišćavanja, treba uzeti u obzir mogućnost rizika, da
se ispušteno opterećenje može prenijeti i na okolna područja sa štetnim učincima
na vodni okoliš.
Manje osjetljiva područja mogu biti: estuariji, otvoreni zaljevi i druge
priobalne vode s dobrom izmjenom vodnih masa, vodni okoliš koji ne podliježe
eutrofikaciji ili pomanjkanju kisika i za koji se dokaže da nije vjerojatan
proces eutrofikacije ili pomanjkanja kisika uslijed ispuštanja efluenta.
b) Osjetljiva područja su područja površinskih voda gdje ispuštanje otpadnih
voda može štetiti vodnom okolišu, a utvrđuju se za jednu od sljedećih skupina:
i.) površinske vode za koje je utvrđen proces eutrofikacije ili koje u bliskoj
budućnosti mogu postati eutrofne, ukoliko se ne poduzmu potrebne zaštitne mjere.
Pri izradi studija za osjetljivo područje treba posebno razmotriti, koje bi se
hranjive tvari trebale smanjiti dodatnim pročišćavanjem efluenta. To se odnosi
na:
– jezera i vodotoke koji se ulijevaju u jezera, zatvorene zaljeve s lošom
izmjenom vodne mase, zbog čega može doći do povišenja koncentracija hranjivih
tvari. U takvim slučajevima potrebno je uklanjanje fosfora, osim ako se dokaže
da takvo uklanjanje neće imati učinka. U slučaju ispuštanja iz većih
aglomeracija nužno je ispitati potrebu uklanjanja ukupnog dušika,
– estuarije, morske zaljeve i druge priobalne vode za koje se utvrdi da imaju
lošu izmjenu vodne mase ili koje dobivaju veliku količinu hranjivih tvari.
Ispuštanja iz malih aglomeracija nisu od posebnog značenja za takva područja,
ali je za velike aglomeracije potrebno uključiti uklanjanje fosfora i dušika,
osim ako se može dokazati, da takvo uklanjanje ne bi utjecalo na eutrofikacijske
procese.
ii.) Površinske vode namijenjene korištenju u javnoj vodoopskrbi uz potreban
stupanj kondicioniranja, ako sadržavaju takve koncentracije nitrata koje nisu u
skladu s kriterijima za zahvaćanje površinske vode za piće.
iii.) Područja na kojima je utvrđena potreba dodatne obrade komunalnih otpadnih
voda kada se one ispuštaju u zaštićena područja, vode određene za kupanje i
druge vode čije korištenje zahtijeva takvu obradu.
(7) Osjetljivost područja predlažu »Hrvatske vode«, a odlukom određuje ministar
nadležan za vodno gospodarstvo. Odluku o osjetljivosti područja treba
preispitati najmanje svake četiri godine. Nakon sedam godina potrebno je
provjeriti da li područje utvrđeno kao osjetljivo ispunjava zahtjeve za
osjetljivo područje. Osjetljivost područja će biti i sastavni dio Planova
upravljanja vodama.
(8) U izuzetnim slučajevima, kada se efluent ispušta u površinske vode koje
dospijevaju u podzemlje na području krša, studijom izvedivosti treba dokazati
stupanj ugroženosti kakvoće podzemnih voda, naročito ako se koriste ili se
planiraju koristiti za javnu vodoopskrbu. Stupanj pročišćavanja u načelu treba
biti sukladan odredbama za osjetljiva područja, odnosno u skladu sa zahtjevima
zaštite podzemnih voda od onečišćenja.

Članak 7.

(1) Komunalne otpadne vode prije ispuštanja u prijemnik trebaju se podvrgnuti
drugom stupnju pročišćavanja ili odgovarajućem pročišćavanju, kako slijedi:
– do 31. 12. 2023. za sva ispuštanja aglomeracija s više od 15 000 ES,
– do 31. 12. 2030. za sva ispuštanja aglomeracija s 10 000 do 15 000 ES,
– do 31. 12. 2030. ispuštanja u vodotoke i estuarije aglomeracija s 2 000 do
10 000 ES.
Do utvrđenih rokova izgradnje uređaja za pročišćavanje Odlukom o odvodnji
otpadnih voda, ispuštanje se privremeno obavlja uz ispitivanje efluenta na
pokazatelje za planirani stupanj pročišćavanja i s kontinuiranim zapisom
praćenja količine ispuštanja otpadne vode iz sustava javne odvodnje.
(2) Ove odredbe odnose se i na biorazgradive tehnološke otpadne vode s više od 4
000 ES te sanitarne otpadne vode koje se izravno ispuštaju u površinske vode. Za
vode s manje od 4 000 ES treba postići odgovarajuće pročišćavanje koje će imati
najmanji utjecaj na okoliš.
(3) Uređaji za pročišćavanje otpadnih voda moraju se projektirati ili
rekonstruirati tako, da se prije ispuštanja pročišćenih otpadnih voda u
prijemnik može uzeti reprezentativni uzorak prije i nakon pročišćavanja otpadnih
voda.
(4) Pročišćene otpadne vode iz stavka 1. ovog članka trebaju zadovoljiti uvjete
navedene u Tablici 2.

*Tablica 2.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| POKAZA­TE­LJI | GRANIČNA VRIJED­NOST | NAJMANJI (%) SMANJENJA OPTEREĆENJA | REFERENTNE METODE ISPITIVANJA |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| Suspendirane tvari | 35 mg/l  (više od 10 000 ES)  60 mg/l  (2 000 do  10 000 ES) | 90  70 | Reprezentativni uzorak pro­cijeđen kroz membranski filtar veličine pora 0,45 μm, sušen na 105°C i odvagan, ili reprezentativni uzorak centrifugiran najmanje 5 mi­nuta s brojem okretaja od 2800 do 3200 u minuti, sušen na 105°C |
| Biokemijska potrošnja kisika BPK5 (20°C) | 25 mg O2/l  40 mg O2/l (a) | 70–90 | Homogeniziran, nefiltriran, nedekantiran uzorak; Od­re­đivanje otopljenog kisika prije i nakon 5 dana in­kubacije na 20°C ± 1°C u tami. Dodavanje sredstva za sprječavanje nitrifikacije |
| Kemijska potrošnja kisika – KPKCr | 125 mg O2/l | 75 | Homogeniziran, nefiltriran, nedekantiran uzorak;  Određivanje kalijevim dikromatom |

\_\_\_\_\_\_\_\_
*Napomena:*
navedeni datumi iz stavka (2) članka 6., stavka
(1) članka 7. i stavka (5) članka 7. ovog Pravilnika su opcija iz pregovaračkih
stajališta, a korigirat će se nakon završenih pregovora sa EU, ako dođe do
promjena.

(a) Ispuštanje komunalnih otpadnih voda kada se nalazi u planinskim predjelima
(iznad 1500 m nadmorske visine) gdje je teško primijeniti učinkovito biološko
pročišćavanje zbog niskih temperatura, stupanj pročišćavanja može biti i manji,
ali uz uvjet da se dokaže da takav stupanj pročišćavanja nema štetan utjecaj na
okoliš.

a) Ispuštanje u osjetljiva područja

(5) Komunalne otpadne vode prije ispuštanja u prijemnik osjetljivog područja
opisanog u točki b, članka 6. ovog Pravilnika, trebaju se pročišćavati dodatnim
trećim stupnjem pročišćavanja najkasnije do 31. 12. 2018. za ispuštanja s
aglomeracija većih od 10 000 ES.
(6) Otpadne vode iz stavka 4. ovog članka, moraju nakon pročišćavanja i
postizanja stupnja pročišćavanja navedenih u Tablici 2. ovog Pravilnika ispuniti
i zahtjeve iz Tablice 2.a ovog Pravilnika:

*Tablica 2.a*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| Ukupni fosfor | 2 mg P/l  (10 000 do 100 000 ES)1 mg P/l  (veće od 100 000 ES) | 80 | Tablica 1, točka 44. |
| Ukupni dušik  (organski N+NH4-N + NO2-N+NO3-N) | 15 mg N/l  (10 000 do 100 000 ES)  10 mg N/l  (veće od 100 000 ES) | 70–80 | Tablica 1, točka 48 |

*Napomena:* Granična vrijednost za ukupni dušik primjenjuje se kada je temperatura
otpadne vode na izlazu iz aeracijskog bazena jednaka ili veća od 120oC.

(7) Zahtjevi za pročišćavanje otpadnih voda navedeni u stavku 4 ovog članka mogu
biti i drukčiji, ako se dokaže, da je minimalni postotak (%) smanjenja
opterećenja, na uređaju za pročišćavanje otpadnih voda s određene aglomeracije,
najmanje 75% za ukupni fosfor i 75% za ukupni dušik.
(8) Otpadne vode iz stavka 4. ovog članka, moraju nakon pročišćavanja i
postizanja stupnja pročišćavanja navedenih u Tablici 2 i 2a ovog Pravilnika
ispuniti i zahtjeve iz Tablice 3 za mikrobiološke pokazatelje kada se vode
prijemnika koriste za kupanje i rekreaciju. Potrebu za ispunjavanje uvjeta iz
Tablice 3. ovog Pravilnika utvrđuje se u vodopravnim uvjetima:

*Tablica 3.b*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI | MJERNA JEDINICA | GRANIČNE VRIJEDNOSTI ZA ISPUŠTANJE U POVRŠINSKE VODE (osim priobalnih) | GRANIČNE VRIJEDNOSTI ZA ISPUŠTANJE U PRIOBALNE | REFERENTNE METODE ISPITI­VANJA |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| Koliformne bakterije | broj u  100 ml | 10 000 | 2 000 | HRN EN ISO 9308-1:2000 |
| Koliformne  bakterije fekalnog podrijetla | broj u  100 ml | 2 000 | 500 | HRN EN ISO 9308-1:2000 |
| Streptokoki fekalnog podrijetla | broj u  100 ml | 400 | 200 | HRN EN ISO 7899-2:2000 |

(9) Strože zahtjeve za pročišćavanje otpadnih voda koji se navode u tablicama 2
i 2a, potrebno je osigurati kada se za prijemnik takav zahtjev traži nekim
drugim propisom.
(10) Mjesto ispuštanja u prijemnik pročišćenih otpadnih voda odredit će se kad
god je to moguće, tako da se utjecaj na promjenu stanja voda u prijemniku svede
na najmanje moguću mjeru.
(11) Ispuštanje iz uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda koja se
nalaze u slivovima osjetljivih područja i koja doprinose onečišćenju tih
osjetljivih područja podliježu odredbama iz stavka 4., 5., i 9. ovog članka i
članka 9. ovog Pravilnika.
b) Ispuštanje u manje osjetljiva područja
(12) Za utvrđena manje osjetljiva područja sukladno članku 6. stavku 6. a) ovog
Pravilnika, ispuštanje efluenta iz aglomeracija od 10 000 do 150 000 ES u
priobalne vode i iz aglomeracija od 2 000 do 10 000 ES u estuarije, stupanj
pročišćavanja može biti manji uz uvjete:
– najmanje prvi (I.) stupanj pročišćavanja otpadnih voda uz kontrolu utvrđenu u
poglavlju III. ovog Pravilnika,
– ako studije dokažu, da ispuštanje otpadnih voda nakon provedenog planiranog
pročišćavanja neće štetno utjecati na vodni okoliš.
(13) Pojedini dijelovi priobalnih voda mogu se smatrati manje osjetljivim
područjem ukoliko se ne dokaže drukčije.
(14) Izuzetno, kada se može dokazati da viši stupanj pročišćavanja iz
aglomeracija većih od 150 000 ES ispuštanjem u manje osjetljiva područja ne bi
pridonijelo smanjenju štetnog utjecaja na okoliš, može se primijeniti stupanj
pročišćavanja kako je to navedeno za aglomeracije s 10 000 do 150 000 ES u
stavku 12. ovog članka.

*Ispuštanja u druga područja*

Članak 8.

Komunalne otpadne vode iz sustava javne odvodnje pročišćavaju se odgovarajućim
stupnjem pročišćavanja sukladno članku 2. točki q) u sljedećim slučajevima:
– za ispuštanje pročišćenih otpadnih voda u vodotoke i estuarije iz aglomeracija
s manje od 2000 ES,
– za ispuštanje u priobalne vode iz aglomeracija s manje od 10 000 ES.

Članak 9.

(1) U slučajevima kada se ispuštanje komunalnih otpadnih voda obavlja u
površinske vode s utjecajem na vode drugog državnog područja, kao i za slučaj
ispuštanja otpadnih voda u susjednim državama s utjecajem na naše državno
područje, a u cilju zaštite vodnog okoliša, treba dogovoriti uvjete
pročišćavanja otpadnih voda.
(2) Uvjeti pročišćavanja voda iz prethodnog stavka, dogovaraju se u skladu s
potpisanim međunarodnim ugovorima sa susjednim državama o vodnogospodarskoj
suradnji.

Članak 10.

(1) Uređaji za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda izgrađeni da ispunjavaju
uvjete koji se navode u članku 6.,7.,8., i 9. ovog Pravilnika, potrebno je
projektirati, izgraditi i održavati tako da se osigura zadovoljavajući rad
uređaja u svim normalnim lokalnim klimatskim uvjetima. Pri projektiranju uređaja
potrebno je uzeti u obzir i sezonske promjene opterećenja.
(2) Pročišćene otpadne vode ponovno će se koristiti kad god je to moguće, a
njihovim ispuštanjem štetni utjecaj na okoliš mora biti što manji.

Članak 11.

*Zbrinjavanje mulja*

(1) Mulj nastao pročišćavanjem otpadnih voda ponovno će se koristiti kad god je
to moguće.
(2) Ispravnim odlaganjem mulja, štetan utjecaj na okoliš treba svesti na
najmanju moguću mjeru.
(3) Pravne osobe koje održavaju sustav javne odvodnje i pripadajući uređaj za
pročišćavanje, uz vodopravnu dozvolu za ispuštanje otpadnih voda trebaju imati i
dozvolu za odlaganje mulja nadležnog tijela državne uprave.
(4) Odlaganje mulja u površinske vode nije dopušteno.

III. ISPITIVANJE I NADZOR

Članak 12.

*Ispitivanje efluenta*

(1) Ispitivanje tehnoloških otpadnih voda prije ispuštanja u sustav javne
odvodnje, obavlja se iz trenutačnog uzorka, odnosno kako je to utvrđeno
vodopravnom dozvolom za ispuštanje otpadnih voda. Ispitivanje se obavlja tijekom
trajanja tehnološkog procesa i na obilježenom kontrolnom oknu, neposredno prije
ispuštanja efluenta u sustav javne odvodnje.
(2) Ispitivanje tehnoloških otpadnih voda prije ispuštanja u površinske vode,
obavlja se iz trenutačnog uzorka, odnosno kako je to utvrđeno vodopravnom
dozvolom za ispuštanje otpadnih voda. Ispitivanje se obavlja tijekom trajanja
tehnološkog procesa i na obilježenom kontrolnom oknu, neposredno prije
ispuštanja efluenta u površinske vode.
(3) Na uređajima za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda, ispitivanje se
obavlja iz uzoraka razmjernog protoku ili vremenu, prikupljenog tijekom
24-satnog razdoblja, na stalnom obilježenom mjestu na izlazu uređaja.
Uzorkovanje se obavlja svakih sat vremena. Po potrebi, radi utvrđivanja
postignutog smanjenja opterećenja (%), na isti način se obavlja uzorkovanje i na
ulazu uređaja.
(4) Učestalost uzorkovanja, za ispitivanje pokazatelja u tehnološkim otpadnim
vodama navedenih u Tablici 1 ovog Pravilnika i u tablicama iz priloga ovog
Pravilnika, ovisi o količini otpadne vode i utvrđena je u Tablici 4 ovog članka.
Analize provode ovlašteni laboratoriji. Rezultati ispitivanja otpadnih voda
dostavljaju se naručitelju, a naručitelj »Hrvatskim vodama« i vodopravnoj
inspekciji.

*Tablica 4.*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI IZ TABLICE 1  s ispuštanjem u | UČESTALOST DO  100 m3 vode/dan | UČESTALOST ZA  100 – 1 000 m3 vode/dan | UČESTALOST ZA  više od 1 000 m3 vode/dan |
| površinske vode | 2 × godišnje | 4 × godišnje | 6 × godišnje |
| sustav javne odvodnje bez uređaja za pročišćavanje | 2 × godišnje | 4 × godišnje | 6 × godišnje |
| sustav javne odvodnje s uređajem za pročišćavanje | 1 × godišnje | 2 × godišnje | 4 × godišnje |

(5) Najmanji broj godišnjih uzoraka za ispitivanje pokazatelja navedenih u
Tablici 2, 2a i 3 ovog Pravilnika ovisi o veličini uređaja i utvrđen je u
Tablici 5 ovog članka. Uzorci se uzimaju u pravilnim vremenskim razmacima.
Uzorkovanje mogu obavljati samo ovlašteni laboratoriji, osim u slučaju kada
postoji uređaj za automatsko uzorkovanje otpadnih voda. Analize provode
ovlašteni laboratoriji u skladu s dobrom međunarodnom laboratorijskom praksom,
zbog najmanje moguće promjene uzorka od uzorkovanja do analiziranja. Rezultati
ispitivanja otpadnih voda dostavljaju se naručitelju, a naručitelj »Hrvatskim
vodama« i vodopravnoj inspekciji.

*Tablica 5.*

|  |  |
| --- | --- |
| VELIČINA UREĐAJA U ES | NAJMANJI BROJ UZORAKA GODIŠNJE |
| 2 000 do 9 999 | 12 uzoraka tijekom prve godine.  4 uzorka tijekom sljedećih godina, ako se utvrdi da je efluent tijekom prve godine bio u skladu sa zahtjevima za stupanj pročišćavanja ili je smanjenja opterećenja (%) bilo u skladu za izgrađeni stupanj pročišćavanja.  12 uzoraka tijekom godine, ako jedan od četiri uzorka ne zadovoljava dozvoljene vrijednosti. |
| 10 000 do 49 999 | 12 |
| 50 000 i više | 24 |

(6) Broj uzoraka koji ne zadovoljavaju uvjete graničnih vrijednosti za BPK5 i
KPK iz Tablice 2 ovog Pravilnika, tijekom jedne godine, ovisno o godišnjem broju
uzoraka naveden je u Tablici 6 ovog članka:

*Tablica 6.*

|  |  |
| --- | --- |
| Broj uzoraka tijekom  jedne godine | Dozvoljeni broj uzoraka koji  ne zadovoljava |
| 4–7 | 1 |
| 8–16 | 2 |
| 17–28 | 3 |
| 29–40 | 4 |
| 41–53 | 5 |
| 54–67 | 6 |
| 68–81 | 7 |
| 82–95 | 8 |
| 96–110 | 9 |
| 111–125 | 10 |
| 126–140 | 11 |
| 141–155 | 12 |
| 156–171 | 13 |
| 172–187 | 14 |
| 188–203 | 15 |
| 204–219 | 16 |
| 220–235 | 17 |
| 236–251 | 18 |
| 252–268 | 19 |
| 269–284 | 20 |
| 285–300 | 21 |
| 301–317 | 22 |
| 318–334 | 23 |
| 335–350 | 24 |
| 351–365 | 25 |

(7) Uzorci uzeti tijekom normalnih radnih uvjeta uređaja za pročišćavanje
navedenih u Tablici 5 i njihov broj koji odstupa naveden u Tablici 6, ne smiju
odstupati više od: 150% za suspendirane tvari; 100% za BPK5 i KPK, a za ostale
pokazatelje godišnji prosjek izmjerenih vrijednosti mora biti u skladu s
utvrđenim graničnim vrijednostima.
(8) Povišene vrijednosti pokazatelja u efluentu nakon pročišćavanja, neće biti
uzete u obzir ako su rezultat izvanrednih situacija, primjerice velikog
intenziteta oborina.
(9) U slučaju kada se može očekivati da će prijemnik biti pod značajnim
utjecajem onečišćenja, a time i okoliš, nadležne institucije ili odgovarajuća
tijela će obavljati sustavno praćenje efluenta koji se ispušta iz uređaja za
pročišćavanje otpadnih voda, kao i pri izravnom ispuštanju tehnološke i
sanitarne otpadne vode iz članka 7. stavka 1. u površinske vode.
(10) Sustavno praćenje efluenta, kao i druga istraživanja s ciljem dokazivanja,
da ispuštanje nema štetan utjecaj na okoliš, nadležne institucije obavljaju i za
komunalne otpadne vode navedene u članku 7. stavku 12. ovog Pravilnika.

Članak 13.

*Nadzor*

Nadzor nad primjenom ovog Pravilnika obavljat će se putem upravnog i
inspekcijskog nadzora. Upravni nadzor obavlja tijelo državne uprave nadležno za
upravljanje vodama, a inspekcijski nadzor vodopravna inspekcija.

Članak 14.

*Dostava podataka*

Podaci iz stavaka 1., 2., 3., 9. i 10. članka 12., dostavljaju se Hrvatskim
vodama. Hrvatske vode su dužne provjeravati dostavljene podatke, obavljati
obradu podataka na način potreban za izradu izvještaja o stanju ispuštanja
komunalnih otpadnih voda te pripremu izvještaja u suradnji s Agencijom za
zaštitu okoliša, koje je potrebno dostavljati svake dvije godine Komisiji ili u
roku od šest mjeseci po primitku zahtjeva Komisije (EU) putem Agencije za
zaštitu okoliša. Podacima iz izvještaja treba biti slobodan pristup javnosti.

IV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 15.

Granične vrijednosti odnosno dozvoljene koncentracije opasnih i drugih tvari za
tehnološke i komunalne otpadne vode potrebno je razmatrati na temelju rezultata
ispitivanja efluenta te usklađivati u propisanim vremenskim razmacima
vodopravnim dozvolama radi postizanja dobrog stanja voda.

Članak 16.

Granične vrijednosti koje su utvrđene u izdanim vodopravnim dozvolama za
ispuštanje otpadnih voda u površinske vode i u sustav javne odvodnje, moraju se
uskladiti u roku od 5 godina od objave ovog Pravilnika u »Narodnim novinama«.

Članak 17.

(1) Objavom ovog Pravilnika u »Narodnim novinama« prestaje važiti Pravilnik o
graničnim vrijednostima pokazatelja, opasnih i drugih tvari u otpadnim vodama
(»Narodne novine«, br. 40/99) i Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o
graničnim vrijednostima pokazatelja, opasnih i drugih tvari u otpadnim vodama
(»Narodne novine«, br. 06/01).
(2) Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-02/08-01/0006
Urbroj: 538-9/2-242-08/6
Zagreb, 30. srpnja 2008.

Ministar
**Petar Čobanković**, v. r.

**PRILOG 1**
GRANIČNE VRIJEDNOSTI POKAZATELJA
OPASNIH I DRUGIH TVARI ZA ISPUŠTANJE
OTPADNIH VODA IZ OBJEKATA I POSTROJENJA
ZA PROIZVODNJU KOŽE I KRZNA

I.

(1) Odredbe ovog Priloga odnose se na objekte i postrojenja za:
– proizvodnju kože i krzna iz sirovih koža,
– preradu različitih vrsta sirovih koža u poluproizvode, koji nastaju prilikom
štavljenja s kromovim sredstvima,
– preradu sirovih koža u bojani ili nebojani proizvod, koji nastaju nakon mokrih
završnih operacija i sušenja,
– izradu krzna i kože iz poluproizvoda i preradu kožnih otpadaka (u nastavku:
izvor onečišćenja).
(2) Odredbe ovog Priloga se ne odnose na otpadne vode iz objekata i postrojenja
za:
– skupljanje i konzerviranje sirove kože,
– preradu kože u kožne proizvode, na sanitarne otpadne vode koje nastaju u
objektima iz prvog stavka ove točke.

II.

Granične vrijednosti za pokazatelje u efluentu iz objekata i postrojenja koji su
predmet ovog Priloga, a koji se ispušta u površinske vode ili sustav javne
odvodnje navode se u Tablici 1 ove točke:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI | IZRAŽENI KAO | JEDINICA | Granične vrijednosti  POVRŠINSKE VODE | Granične vrijednosti  SUSTAV JAVNE ODVODNJE |
| OPĆI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 1. Temperatura |  | θC | 30 | 40 |
| 2. pH |  |  | 6,5-9,0 | 6,5-9,5 |
| 3. Taložive tvari |  | ml/l | 0,5 | 10 |
| 4. Suspendirane tvari |  | mg/l | 80 | (a) |
| BIOLOŠKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 5. Toksičnost na dafnije | GD |  | 4 | - |
| ORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 6. BPK5 | O2 | mg/l | 30 (b) | - |
| 7. KPK | O2 | mg/l | 300 (c) | - |
| 8. Ukupni organski ugljik | C | mg/l | (h) | - |
| ANORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 9. Aluminij | Al | mg/l | 3,0 | 4,0 |
| 10. Krom ukupni | Cr | mg/l | 1,0 | 4,0 |
| 11. Krom VI | Cr VI | mg/l | 0,1 | 0,1 |
| 12. Sulfati | SO4 | mg/l | (d) | (e) |
| 13. Sulfidi | S | mg/l | 0,5 | 2,0 |
| 14. Ukupni fosfor | P | mg/l | 2,0 | 10,0 |
| 15. Amonij | N | mg/l | ljeti 15,  zimi 30 (f) | (g) |
| 16. Nitrati | N | mg/l | (h) | - |
| 17. Ukupni dušik | N | mg/l | (h) | - |

Oznake u Tablici 1. znače:
(a) ne smije štetno utjecati na sustav javne odvodnje i uređaj za pročišćavanje
otpadnih voda,
(b) ako u mjesečnom prosjeku iz analize 24 satnog kompozitnog uzorka proizlazi
da je vrijednost BPK5 u efluentu na izlazu mehaničkog pročišćavanja veća od 300
mg/l, umjesto granične vrijednosti za BPK5 vrijedi granična vrijednost za
postotak smanjenja tereta iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda postrojenja,
koji ne smije biti manji od 90%. Učinak čišćenja se u ovom slučaju izračunava
kao prosječna vrijednost odnosa 24-satnog tereta efluenta, mjerenog BPK5, prije
i nakon pročišćavanja na uređaju,
(c) ako u mjesečnom prosjeku iz analize 24 satnog kompozitnog uzorka proizlazi
da je vrijednost KPK u efluentu na izlazu mehaničkog pročišćavanja veća od 1 500
mg/l, umjesto granične vrijednosti za KPK vrijedi granična vrijednost za
postotak smanjenja tereta iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda postrojenja,
koji ne smije biti manji od 80%. Učinak čišćenja se u ovom slučaju izračunava
kao prosječna vrijednost odnosa 24-satnog tereta efluenta, mjerenog KPK, prije i
nakon pročišćavanja na uređaju,
(d) dozvoljena granična vrijednost sulfata, kad se efluent ispušta u površinske
vode, ne smije prekoračiti vrijednost od 1500 mg/l odnosno izračunava se za
ispuštanje u sustav javne odvodnje ili površinske vode kako je to navedeno u
točki 2. članka 4. ovog Pravilnika,
(e) dozvoljena granična vrijednost sulfata, kada se efluent ispušta u sustav
javne odvodnje, određuje se aktom pravne osobe koja održava sustav javne
odvodnje i uređaj za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda, a u slučaju kada to
nije određeno navedenim aktom granična dozvoljena vrijednost sulfata ne smije
prekoračiti 500 mg/l odnosno sukladno izračunu iz prethodne točke,
(f) ljeto znači razdoblje od 1. svibnja do 31. listopada, a zima od 1. studenog
do 30. travnja,
(g) za efluent koji se pročišćava na uređaju za pročišćavanje kapaciteta manjeg
od 2000 ES dozvoljena granična vrijednost je 100 mg/l, a za uređaj jednakog ili
većeg od 2000 ES dozvoljena granična vrijednost je 200 mg/l
(h) za efluent koji se pročišćava na uređaju za pročišćavanje i koji je
opterećen s više od 150 kg BPK5 dnevno (dnevni teret), količina ukupnog
organskog ugljika odnosno ukupnog dušika nakon pročišćavanja mora se smanjiti za
najmanje 75% tereta.

III.

(1) Posebne mjere u svezi s ispuštanjem otpadnih voda iz objekata i postrojenja
za proizvodnju kože i krzna su:
– zamjena tehnologije luženja s hidrolizom dlaka za luženje s tehnologijom
luženja sa očuvanjem dlaka,
– uporaba tehnologije štavljenja s kromom, s velikim iskorištenjem ili ponovnom
uporabom kromovih kupki u tehnološkom procesu,
– mehaničko i po potrebi kemijsko pročišćavanje zajedničkih ili djelomičnih
tehnoloških otpadnih voda,
– ponovna uporaba djelomično pročišćenih tehnoloških otpadnih voda za manje
zahtjevne postupke u tehnološkom procesu.
(2) primjenu mjera iz stavka 1 nije potrebno poduzeti, ako bi se radi primjene
navedenih mjera pogoršala kvaliteta proizvoda.

**PRILOG 2**
GRANIČNE VRIJEDNOSTI POKAZATELJA OPASNIH I DRUGIH TVARI ZA ISPUŠTANJE OTPADNIH
VODA IZ OBJEKATA I POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU MINERALNIH VODA I BEZALKOHOLNIH
PIĆA

I.

(1) Odredbe ovog Priloga odnose se na objekte i postrojenja iz kojih se
ispuštaju tehnološke otpadne vode nastale tijekom proizvodnje mineralnih voda i
bezalkoholnih pića.
(2) Odredbe iz stavka 1. ove točke odnose se na izvore onečišćenja:
– proizvodnje vode, mineralne vode i vode ljekovitih svojstava, koje se pune u
boce ili druge posude te prodaju na tržištu,
– proizvodnje bezalkoholnih pića ili pića koja ne sadržavaju alkohol više od
0,5% (prirodna ili umjetna osvježavajuća pića, voćni sokovi i sokovi od povrća),
– punjenje pića svih vrsta
(3) Odredbe ovog Priloga odnose se i na sljedeće izvore onečišćenja:
– rashladne sustave i parne generatore unutar izvora onečišćenja navedenih u
prethodnom stavku,
– uređaje za tehnološku pripremu vode unutar navedenih izvora onečišćenja,
– objekte i uređaje za proizvodnju, preradu i punjenje alkoholnih pića i
alkohola i
– komunalne otpadne vode koje nastaju u navedenim izvorima onečišćenja.

II.

Granične vrijednosti za pokazatelje u efluentu iz objekata i postrojenja koji su
predmet ovog Priloga, a koji se ispušta u površinske vode ili sustav javne
odvodnje navode se u Tablici 1 ove točke:

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI | IZRAŽENI KAO | JEDINICA | Granične vrijednosti  POVRŠINSKE VODE | Granične vrijednosti  SUSTAV JAVNE ODVODNJE |
| OPĆI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 1. Temperatura |  | θC | 30 | 35 |
| 2. pH |  | pH | 6,5-8,5 | 6,0-9,5 |
| 3. Suspendirane tvari |  | mg/l | 35 | - |
| 4. Taložive tvari |  | ml/l | 0,3 | 10 |
| BIOLOŠKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 5. Toksičnost na dafnije (a) | GD |  | 2 | - |
| ORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 6. BPK5 | O2 | mg/l | 25 | - |
| 7. KPK | O2 | mg/l | 125 | - |
| 8. Adsorbilni organski halogeni | Cl | mg/l | 0,1 | 0,5 |
| 9. Zbroj anionskih i neionskih deterg. |  | mg/l | 1 | - |
| ANORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 10. Bakar | Cu | mg/l | 0,5 | 0,5 |
| 11. Željezo (b) | Fe | mg/l |  | (c) |
| 12. Klor slobodni | Cl2 | mg/l | 0,05 | 0,2 |
| 13. Klor ukupni | Cl2 | mg/l | 0,4 | 0,4 |
| 14. Dušik ukupni | N | mg/l | 10 (f) | - |
| 15. Amonij | N | mg/l | 5 | (d) |
| 16. Kloridi | Cl | mg/l | (e) | - |
| 17. Fosfor ukupni | P | mg/l | 1 | - |
| 18. Sulfidi (b) |  | mg/l | 0,1 | 1 |

Oznake u Tablici 1 znače:
a) pokazatelj se mjeri ukoliko se ocijeni štetnost utjecaja efluenta na
površinske vode,
b) pokazatelj se određuje za efluent iz objekata i uređaja za proizvodnju vode,
mineralne vode i vode ljekovitih svojstava, koje se pune u boce ili druge posude
te prodaju na tržištu,
c) granična vrijednost se određuje posredno s graničnom vrijednosti za taložive
tvari,
d) za efluent, koji se ispušta u sustav javne odvodnje s uređajem za
pročišćavanje do 2000 ES, granična vrijednost je 100 mg/l, a za više od 2000 ES,
granična vrijednost je 200 mg/l
e) granična vrijednost se određuje posredno s toksičnosti,
f) treba odgovarati vrijednostima za stupanj pročišćavanja u odnosu na
osjetljivost područja, kako je to navedeno u poglavlju 2. ovog Pravilnika.

III.

Posebne mjere u svezi s ispuštanjem otpadnih voda iz objekata i postrojenja za
proizvodnju mineralnih voda i bezalkoholnih pića su:
(1) smanjenje uporabe vode u tehnološkom procesu za čišćenje i pranje (npr:
visokotlačno pranje), recirkulacija u uporabi vode za pranje i čišćenje te
recirkulacijom sredstava za pranje i dezinfekciju i pranje i čišćenje staklenki
i druge ambalaže,
(2) razumna uporaba sredstava za pranje i čišćenje, kao i uporaba
dezinfekcijskih sredstava, koja ne izlučuju klor,
(3) uporaba naljepnica i natpisa na staklenkama i drugoj ambalaži na kojima boja
ne sadrži teške kovine ili ih sadrži u smanjenim količinama,
(4) pravila u tehnološkom procesu koja omogućavaju jednakomjeran izlaz efluenta
i njegov dotok na uređaj za pročišćavanje otpadnih voda,
(5) fizikalno-kemijsko pročišćavanje na prethodnom pročišćavanju otpadnih voda
prije dolaska na uređaj za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda,
(6) biološko pročišćavanje otpadnih voda s uklanjanjem hranjivih tvari kako je
to navedeno u Tablici 3 i 3a ovog Pravil­nika za ispuštanje efluenta u
površinske vode s osjetljivog područja.
(7) uklanjane svih krutih tvari iz otpadnih voda nastalih u tehnološkom procesu
proizvodnje mineralnih voda i bezalkoholnih pića.
(8) ponovna uporaba filtriranih ostataka u poljoprivredi.

**PRILOG 3**
GRANIČNE VRIJEDNOSTI POKAZATELJA OPASNIH I DRUGIH TVARI ZA ISPUŠTANJE OTPADNIH
VODA IZ OBJEKATA I POSTROJENJA ZA PRERADU MLIJEKA I PROIZVODNJU MLIJEČNIH
PROIZVODA

I.

(1) Odredbe ovog Priloga odnose se na objekte i postrojenja iz kojih se
ispuštaju tehnološke otpadne vode nastale tijekom prerade mlijeka i proizvodnji
mliječnih proizvoda.
(2) Odredbe iz stavka 1. ove točke odnose se na izvore onečiš­ćenja:
– ako je prerada mlijeka i količina mlijeka za proizvodnju mliječnih proizvoda
veća od 2000 l/dan,
(3) Odredbe ovog Priloga odnose se i na sljedeće izvore onečišćenja:
– rashladne sustave i parne generatore unutar izvora onečišćenja navedenih u
prethodnom stavku,
– komunalne otpadne vode koje nastaju u predmetnim izvorima onečišćenja.

II.

Granične vrijednosti za pokazatelje u efluentu iz objekata i postrojenja koji su
predmet ovog Priloga, a koji se ispušta u površinske vode ili sustav javne
odvodnje navode se Tablici 1 ove točke:

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI | IZRAŽENI KAO | JEDINICA | Granične vrijednosti  POVRŠINSKE VODE | Granične vrijednosti  SUSTAV JAVNE ODVODNJE |
| OPĆI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 1. Temperatura |  | θC | 30 | 40 |
| 2. pH |  | pH | 6,5-9,0 | 6,5-9,5 |
| 3. Suspendirane tvari |  | mg/l | 35 | - |
| 4. Taložive tvari |  | ml/l | 0,3 | 20 |
| ORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 5. BPK5 (a) | O2 | mg/l | 25 | - |
| 6. KPK | O2 | mg/l | 125 | - |
| 7. Teškohlapljive lipofilne tvari |  | mg/l | 20 | 150 |
| 8. Adsorbilni organski halogeni | Cl | mg/l | 0,1 | 0,5 |
| ANORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 9. Klor ukupni | Cl2 | mg/l | 0,4 | 0,4 |
| 10. Dušik ukupni | N | mg/l | 10 (b) | - |
| 11. Amonij | N | mg/l | 10 | (c) |
| 12. Fosfor ukupni | P | mg/l | 2 (1 jezera) (b) | - |

Oznake u Tablici 1. znače:
a) Za efluent, koji se ispušta u sustav javne odvodnje s uređajem za
pročišćavanje do 2000 ES, granična vrijednost je 100 mg/l, a za više od 2000 ES
granična vrijednost je 200 mg/l
b) Treba odgovarati vrijednostima za stupanj pročišćavanja u odnosu na
osjetljivost područja, kako je to navedeno u poglavlju 2. ovog Pravilnika.
c) Mjerenje BPK5 potrebno je raditi s inhibicijom nitrifikacije.

III.

Posebne mjere u svezi s ispuštanjem otpadnih voda iz objekata i postrojenja za
proizvodnju mineralnih voda i bezalkoholnih pića su:
– zadržavanje otpadaka sira i sirutke unutar izvora onečišćenja, sprečavanjem
odvajanja da se otpaci sira i sirutke ispuštaju neposredno u sustav javne
odvodnje ili površinske vode,
– biološkim pročišćavanjem otpadnih voda s uklanjanjem ugljika nitrifikacijom,
te uklanjanje dušika i fosfora kada se efluent izravno ispušta u površinske vode
osjetljivog područja,
– uporaba sredstava za čišćenje i dezinfekcijskih sredstava koji sadržavaju što
manje adsorbilnih organskih halogena i
– zamjena dezinfekcijskih sredstava koja sadržavaju klor sa sredstvima koja
sadržavaju vodikov peroksid i peroctenu kiselinu.

**PRILOG 4**
GRANIČNE VRIJEDNOSTI POKAZATELJA OPASNIH I DRUGIH TVARI ZA ISPUŠTANJE OTPADNIH
VODA IZ OBJEKATA I POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU I PRERADU TEKSTILA

I.

(1) Odredbe ovog Priloga odnose se na objekte i postrojenja iz kojih se
ispuštaju tehnološke otpadne vode nastale tijekom proizvodnje i prerade
tekstila.
(2) Odredbe iz stavka 1. ove točke odnose se na izvore onečiš­ćenja:
– izrade i prerade pređe i prediva,
– bijeljenje, merceriziranje ili alkalne obrade tekstila,
– bojenje tekstila,
– tiskanje tekstila,
– plastificiranje ili kaširanje tekstila, apretiranje tekstila i
– čišćenje i pranje vlakana u svim oblicima.
(3) Odredbe ovog Priloga odnose se i na sljedeće izvore onečišćenja:
– pranje sirove vune,
– grafičke i fotografičke procese i obrada kovinskih površina pri proizvodnji
valjaka za otiskivanje tekstila i šablona, te
– kemijsko čišćenje tekstila, ako se za čišćenje koriste halogena organska
otapala.
– komunalne otpadne vode koje nastaju u predmetnim izvorima onečišćenja.

II.

Granične vrijednosti za pokazatelje u efluentu iz objekata i postrojenja koji su
predmet ovog Priloga, a koji se ispušta u površinske vode ili sustav javne
odvodnje navode se u Tablici 1 ove točke:

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI | IZRAŽENI KAO | JEDINICA | Granične vrijednosti  POVRŠINSKE VODE | Granične vrijednosti  SUSTAV JAVNE  ODVODNJE |
| OPĆI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 1. Temperatura |  | ~~0~~C | 30 | 40 |
| 2. pH |  | pH | 6,5-9,0 | 6,5-9,5 |
| 3. Suspendirane tvari |  |  | 80 | (a) |
| 4. Taložive tvari |  | ml/l | 0,5 | 10 |
| 5. Boja |  |  | bez | (b) |
| BIOLOŠKI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 6. Toksičnost na dafnije | GD |  | 4 | - |
| ORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 7. Ukupni organski ugljik | C | mg/l | 60 (c) | (d) |
| 8. KPK | O2 | mg/l | 200 (e) | (d) |
| 9. BPK5 | O2 | mg/l | 30 | - |
| 10. Mineralna ulja |  | mg/l | 10 | 20 |
| 11. Adsorbilni organski halogeni | Cl | mg/l | 0,5 | 0,5 |
| 12. Lakohlapljivi klorirani ugljikovodici (g) | Cl | mg/l | 0,1 | 0,2 |
| 13. Fenoli |  | mg/l | 0,1 | 10 |
| 14. Zbroj anion. i neionskih detergenata |  | mg/l | 1,0 | (a) |
| ANORGANSKI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 15. Aluminij | Al | mg/l | 3,0 | (f) |
| 16. Bakar | Cu | mg/l | 1,0 | 1,0 |
| 17. Cink | Zn | mg/l | 3,0 | 3,0 |
| 18. Kadmij | Cd | mg/l | 0,1 | 0,1 |
| 19. Kobalt | Co | mg/l | 0,5 | 0,5 |
| 20. Kositar | Sn | mg/l | 1,0 | 1,0 |
| 21. Krom ukupni | Cr | mg/l | 2,0 | 2,0(g) |
| 22. Krom VI | Cr | mg/l | 0,1 | 0,1 |
| 23. Olovo | Pb | mg/l | 0,5 | 0,5 |
| 24. Klor slobodni | Cl | mg/l | 0,2 | 0,5 |
| 25. Klor ukupni | Cl | mg/l | 0,5 | 1,0 |
| 26. Amonij | N | mg/l | 5 | (h) |
| 27. Fosfor ukupni | P | mg/l | 1,0 | - |
| 28. Sulfati | SO4 | mg/l | 1000 | - |
| 29. Sulfidi | S | mg/l | 0,5 | 1,0 |
| 30. Sulfiti | SO3 | mg/l | 1,0 | 10 |

Oznake u Tablici 1. znače:
a) granična vrijednost se određuju u efluentu u slučaju ako suspendirane tvari
štetno djeluje na sustav javne odvodnje i/ili na proces pročišćavanja uređaja,
određuje ju pravna osoba koja održava objekte sustava javne odvodnje i uređaja,
b) u skladu s Tablicom 1 iz članka 3. Pravilnika,
c) ako analiza mjesečnog prosječnog 24-satnog kompozitnog uzorka pokaže da je
vrijednost ukupnog organskog ugljika (u nastavku teksta: UOU) u efluentu na
ulazu u biološki stupanj pročišćavanja otpadne vode veća od 400 mg/l, granična
vrijednost UOU treba biti takva, da učinak prethodnog pročišćavanja tehnološke
otpadne vode ne smije biti manji od 85%. U tom slučaju učinak se izračunava kao
prosječna vrijednost UOU-a, 24-satnog kompozitnog uzorka efluenta prije i
poslije prethodnog pročišćavanja,
d) efluent iz izvora onečišćenja ovog Priloga zadovoljava u slučaju ako se
dokaže da je biološka razgradljivost najmanje 70%,
e) ako analiza mjesečnog prosječnog, 24-satnog kompozitnog uzorka, pokaže da je
vrijednost KPK u efluentu na ulazu u biološki stupanj pročišćavanja otpadne vode
veća od 1350 mg/l, granična vrijednost KPK treba biti takva, da učinak
prethodnog pročišćavanja tehnološke otpadne vode ne smije biti manji od 80%. U
tom slučaju učinak se izračunava iz prosječnih vrijednosti KPK, 24-satnog
kompozitnog uzorka efluenta prije i poslije prethodnog pročišćavanja,
f) granična vrijednost pokazatelja ovisi o graničnoj vrijednosti taloživih
tvari,
g) ako se efluent ispušta u sustav javne odvodnje iz više objekata izvora
onečišćenja ovog Priloga, koji se pročišćava na uređaju pripadajućeg sustava
javne odvodnje granična vrijednost za ispuštanje u kanalizaciju je 1 mg/l.
h) za efluent, koji se ispušta u sustav javne odvodnje s uređajem za
pročišćavanje do 2000 ES, granična vrijednost je 100 mg/l, a za više od 2000 ES
granična vrijednost je 200 mg/l.

III.

Posebne mjere u svezi s ispuštanjem otpadnih voda iz objekata i postrojenja za
proizvodnju i preradu tekstila su:
– zamjena sirovina u tehnološkim postupcima sa onima koje manje uzrokuju
opterećenje efluenta ukoliko se pri tome ne šteti kakvoći proizvoda,
– korištenje biološki dobro razgradljivih detergenata,
– zamjena etilendiamintetraocatne kiseline i njezinih spojeva i soli s biološki
bolje razgradljivim sredstvima,
– uporaba sintetičkog škroba koji imaju visok stupanj biološke razgradljivosti,
– zamjena natrijevog hipoklorita, triklorbenzena, živinih spojeva,
polivinilalkohola, karbosimetilceluloze, poliakrilata i njihovih spojeva
aktilfenoletoksilata, fosfonatom i drugim sličnim spojevima,
– zamjena boja koje sadrže živu, kadmij, olovo, bakar, nikal i krom, te druge
teške kovine,
– zamjena ili smanjenje uporabe toksičnih i nerazgaradljivih organskih spojeva i
silikona,
– zamjena tvari, koje smanjuju koncentraciju kisika u vodi.

**PRILOG 5**
GRANIČNE VRIJEDNOSTI POKAZATELJA OPASNIH
I DRUGIH TVARI ZA ISPUŠTANJE OTPADNIH
VODA IZ OBJEKATA I POSTROJENJA ZA
PROIZVODNJU PIVA I SLADA

I.

(1) Odredbe ovog Priloga odnose se na objekte i postrojenja iz kojih se
ispuštaju tehnološke otpadne vode nastale tijekom proizvodnje piva i slada.
(2) Odredbe iz stavka 1. ove točke odnose se na izvore onečiš­ćenja:
– proizvodnju slada iz žitarica za pivo ili alkoholne destilate,
– proizvodnju i punjenje piva i
– proizvodnju i punjenje pića, koja imaju u sastavu hmelj i slad i deklariraju
se kao bezalkoholna.
(3) Odredbe ovog Priloga odnose se i na sljedeće izvore onečišćenja:
– rashladne sustave i parne generatore unutar izvora onečišćenja navedenih u
prethodnom stavku,
– komunalne otpadne vode koje nastaju u predmetnim izvorima onečišćenja.

II.

Granične vrijednosti za pokazatelje u efluentu iz objekata i postrojenja koji su
predmet ovog Priloga, a koji se ispušta u površinske vode ili sustav javne
odvodnje navode se u Tablici 1 ove točke:

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI | IZRAŽENI KAO | JEDINICA | Granične vrijednosti  POVRŠINSKE VODE | Granične vrijednosti  SUSTAV JAVNE ODVODNJE |
| OPĆI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 1. Temperatura |  | θC | 30 | 40 |
| 2. pH |  | pH | 6,5-9,0 | 6,5-9,5 |
| 3. Suspendirane tvar |  | mg/l | 35 | - |
| 4. Taložive tvari |  | ml/l | 0,3 | 20 |
| ORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 5. BPK5  (a) | O2 | mg/l | 25 | - |
| 6. KPK | O2 | mg/l | 125 | - |
| 7. Adsorbilni organski halogeni | Cl | mg/l | 0,5 | 0,5 |
| 8. Ukupni organski ugljik | C | mg/l | 30 | - |
| ANORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 9. Bakar (a) | Cu | mg/l | O,5 | 0,5 |
| 10. Cink | Zn | mg/l | 2 | 2 |
| 11. Klor slobodni | Cl2 | mg/l | 0,2 | 0,5 |
| 12. Klor ukupni | Cl2 | mg/l | 0,5 | 0,5 |
| 13. Dušik ukupni | N | mg/l | 10 (c) | - |
| 14. Amonij | N | mg/l | 10 | (b) |
| 15. Fosfor ukupni | P | mg/l | 2,  (1 jezera) (c) |  |

Oznake u Tablici 1. znače:
a) pokazatelj se ne odnosi na efluent iz uređaja za prethodno pročišćavanje
otpadnih voda za proizvodnju slada iz žitarica namijenjenih za proizvodnju piva
i alkoholnih destilata,
b) za efluent, koji se upušta u sustav javne odvodnje s uređajem za
pročišćavanje do 2000 ES, granična vrijednost je 100 mg/l, a za više od 2000 ES
granična vrijednost je 200 mg/l
c) treba odgovarati vrijednostima za stupanj pročišćavanja u odnosu na
osjetljivost područja, kako je to navedeno u poglavlju 2. ovog Pravilnika.

III.

Posebne mjere u svezi s ispuštanjem otpadnih voda iz objekata i postrojenja za
proizvodnju piva i slada su:
(1) smanjenje uporabe vode u tehnološkom procesu:
– recirkulacijom vode za pranje, omekšane vode, vode koja se koristi za
namakanje i klijanje, kao i vode korištene tijekom crpljenja ječma pri
proizvodnji slada,
– davanje prednosti uporabi suhog čišćenja žitarica,
– smanjenje ili ponovna uporaba vode korištene za ispiranje,
– ponovna uporaba izmiješane vode nastale na početku ili kraju filtracije piva,
– korištenje sredstava za čišćenje recirkulacijom dezinfekcijskih sredstava za
pranje i čišćenje staklenki i druge ambalaže,
(2) razumna uporaba sredstava za pranje i čišćenje, kao i uporaba
dezinfekcijskih sredstava koja ne izlučuju klor,
(3) uporaba pravila u tehnološkom procesu koja omogućavaju jednakomjerno
ispuštanje efluenta, te njegov dotok na uređaj za pročišćavanje otpadnih voda,
(4) fizikalno-kemijsko pročišćavanje na prethodnom pročišćavanju otpadnih voda
prije dolaska na uređaj za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda,
(5) biološko pročišćavanje otpadnih voda s uklanjanjem hranjivih tvari kako je
to navedeno u Tablici 3 i 3a ovog Pravilnika kod ispuštanja efluenta u
površinske vode,
(6) uklanjane svih krutih tvari iz otpadnih voda nastalih u tehnološkom procesu
proizvodnje piva i slada.

**PRILOG 6**
GRANIČNE VRIJEDNOSTI POKAZATELJA OPASNIH I DRUGIH TVARI ZA ISPUŠTANJE OTPADNIH
VODA IZ OBJEKATA I POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU, PRERADU I KONZERVIRANJE MESNIH
PRERAĐEVINA

I.

(1) Odredbe ovog Priloga odnose se na objekte i postrojenja iz kojih se
ispuštaju tehnološke otpadne vode nastale tijekom proizvodnje, prerade i
konzerviranja mesnih proizvoda.
(2) Odredbe iz stavka 1. ove točke odnose se na izvore onečišćenja:
– klaonice, koje tjedno kolju više od 20 grla goveda ili druge krupne stoke, 100
prasadi ili 200 ovaca ili druge sitne stoke,
– klaonice peradi, koje godišnje kolju više od 150 000 peradi (pilića, kokoši,
pura, pataka, gusaka i dr.) i
– objekata za preradu, konzerviranje i proizvodnju mesnih prerađevina s više od
7,5 tona mesnih proizvoda tjedno.
(3) Odredbe ovog Priloga odnose se i na sljedeće izvore onečišćenja:
– rashladne sustave i parne generatore unutar izvora onečišćenja navedenih u
prethodnom stavku,
– uređaje za tehnološku pripremu vode unutar navedenih izvora onečišćenja,
– objekte i uređaje za tretiranje ili preradu životinjskih masnoća i
– komunalne otpadne vode koje nastaju u predmetnim izvorima onečišćenja.

II.

Granične vrijednosti za pokazatelje u efluentu iz objekata i postrojenja koji su
predmet ovog Priloga, a koji se ispušta u površinske vode ili sustav javne
odvodnje navode se u Tablici 1 ove točke:

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI | IZRAŽENI KAO | JEDINICA | Granične vrijednosti  POVRŠINSKE VODE | Granične vrijednosti  SUSTAV  JAVNE  ODVODNJE |
| OPĆI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 1. Temperatura |  | ~~0~~C | 30 | 40 |
| 2. pH |  | pH | 6,5-9,0 | 6,5-9,5 |
| 3. Suspendirane tvari |  | mg/l | 35 | - |
| 4. Taložive tvari |  | ml/l | 0,3 | 20 |
| ORGANSKI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 5. BPK5  (a) | O2 | mg/l | 25 | - |
| 6. KPK | O2 | mg/l | 125 | - |
| 7. Teškohlapljive lipofilne tvari |  | mg/l | 20 | 150 |
| 8. Adsorbilni organski halogeni | Cl | mg/l | 0,1 | 0,5 |
| ANORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 9. Klor ukupni | Cl2 | mg/l | O,4 | 0,4 |
| 10. Dušik ukupni | N | mg/l | 10 (c) | - |
| 11. Amonij | N | mg/ | 10 | (b) |
| 12. Fosfor ukupni | P | mg/l | 2,  (1 jezera) (c) | - |

Oznake u Tablici 1. znače:
a) mjerenje BPK5 potrebno je raditi s inhibicijom nitrifikacije,
b) treba odgovarati vrijednostima za stupanj pročišćavanja u odnosu na
osjetljivost područja, kako je to navedeno u poglavlju 2. ovog Pravilnika.
c) za efluent, koji se ispušta u sustav javne odvodnje s uređajem za
pročišćavanje do 2000 ES, granična vrijednost je 100 mg/l, a za više od 2000 ES
granična vrijednost je 200 mg/l.

III.

Posebne mjere u svezi s ispuštanjem otpadnih voda iz objekata i postrojenja za
proizvodnju, preradu i konzerviranje mesnih proizvoda su:
– sprečavanje ispuštanja otpadnih tvari iz tehnološkog procesa odgovarajućim
uređajima npr. rešetkama, uređajem za flotaciju ili uklanjane suspendiranih
tvari,
– biološko pročišćavanje otpadnih voda s uklanjanjem hranjivih tvari kako je to
navedeno u Tablici 3 i 3a ovog Pravilnika za ispuštanje efluenta u površinske
vode,
– uporabom dezinfekcijskih sredstava, koja sadrže najmanje adsorbilnih organskih
halogena,
– zamjenom dezinfekcijskih sredstava koja sadrže klor sa sredstvima koja sadrže
vodikov peroksid i peroctenu kiselinu,
– jednakomjernim ispuštanjem otpadne vode u sustav javne odvodnje s uređajem za
pročišćavanje, kada nastaje udarno hidrauličko opterećenje kao rezultat
pražnjenja kotlova i drugih posuda koje se koriste u tehnologiji prerade mesa.

**PRILOG 7**
GRANIČNE VRIJEDNOSTI POKAZATELJA OPASNIH I DRUGIH TVARI ZA ISPUŠTANJE OTPADNIH
VODA IZ OBJEKATA I POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU ALKOHOLNIH PIĆA I ALKOHOLA

I.

(1) Odredbe ovog Priloga odnose se na objekte i postrojenja iz kojih se
ispuštaju tehnološke otpadne vode nastale tijekom proizvodnje, prerade i
punjenja alkoholnih pića i alkohola (izvori onečišćenja).
(2) Odredbe ovog Priloga iz stavka 1. ove točke odnose se i na sljedeće izvore
onečišćenja:
– rashladne sustave i parne generatore unutar izvora onečišćenja navedenih u
prethodnom stavku,
– uređaje za tehnološku pripremu vode unutar navedenih izvora onečišćenja,
– objekte i uređaje za proizvodnju, preradu i punjenje alkoholnih pića i
alkohola, te
– komunalne otpadne vode koje nastaju u predmetnim izvorima onečišćenja.

II.

Granične vrijednosti za pokazatelje u efluentu iz objekata i postrojenja koji su
predmet ovog Priloga, a koji se ispušta u površinske vode ili sustav javne
odvodnje navode se u Tablici 1. ove točke:

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI | IZRAŽENI KAO | JEDINICA | Granične vrijednosti  POVRŠINSKE VODE | Granične vrijednosti  SUSTAV JAVNE  ODVODNJE |
| OPĆI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 1. Temperatura |  | θC | 30 | 35 |
| 2. pH |  | pH | 6,5-8,5 | 6,0-9,5 |
| 3. Suspendirane tvari |  | mg/l | 35 | - |
| 4. Taložive tvari |  | ml/l | 0,3 | 10 |
| ORGANSKI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 5. BPK5 | O2 | mg/l | 25 | - |
| 6. KPK | O2 | mg/l | 125 | - |
| ANORGANSKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 7. Bakar | Cu | mg/l | 0,5 | 0,5 |
| 8. Ukupni dušik | N | mg/l | 10 (a) | - |
| 9. Amonij | N | mg/l | 5 | (b) |
| 10. Fosfor ukupni | P | mg/l | 1 | - |
| 11. Sulfidi |  | mg/l | 0,1 | 1 |
| 12. Sulfiti |  | mg/l | 1 | 20 |

Oznake u Tablici 1. znače:
a) treba odgovarati vrijednostima za stupanj pročišćavanja u odnosu na
osjetljivost područja, kako je to navedeno u poglavlju 2. ovog Pravilnika.
b) za efluent, koji se ispušta u sustav javne odvodnje s uređajem za
pročišćavanje do 2000 ES, granična vrijednost je 100 mg/l, a za više od 2000 ES
granična vrijednost je 200 mg/l.

III.

Posebne mjere u svezi s ispuštanjem otpadnih voda iz objekata i postrojenja za
proizvodnju alkoholnih pića i alkohola su:
(1) smanjenje uporabe vode u tehnološkom procesu za čišćenje i pranje, npr.
visokotlačno pranje, recirkulacija vode za pranje i čišćenje, te recirkulacija
sredstava za pranje i dezinfekciju, pranje i čišćenje staklenki i druge
ambalaže, uporaba rashladnih sustava s recirkulacijom i smanjenje gubitka vode u
tehnologiji hlađenja,
(2) razumna uporaba sredstava za pranje i čišćenje, kao i uporaba
dezinfekcijskih sredstava koja ne izlučuju klor,
(3) uporaba naljepnica i natpisa na staklenkama i drugoj ambalaži na kojima boja
ne sadrži teške kovine ili su u smanjenim količinama,
(4) primjena pravila u tehnološkom procesu, koja omogućavaju jednakomjerno
ispuštanje efluenta, te njegov dotok na uređaj za pročišćavanje otpadnih voda,
(5) fizikalno-kemijsko pročišćavanje na prethodnom pročišćavanju otpadnih voda
prije dolaska na uređaj za pročišćavanje otpadnih voda,
(6) biološko pročišćavanje otpadnih voda s uklanjanjem hranjivih tvari, kako je
to navedeno u Tablici 3 i 3a ovog Pravilnika kod ispuštanja efluenta u
površinske vode,
(7) uklanjanjem svih krutih tvari iz otpadnih voda nastalih u tehnološkom
procesu proizvodnje alkoholnih pića i alkohola osobito otpadaka grožđa kod
prerade za proizvodnju vina,
(8) ponovna uporaba vode za ispiranje opreme za preradu grožđa, posuda za
spravljanje mošta i vina i odstranjivanje tropa, peteljki, ostataka naljepnica i
ostalog, nastalog u tehnološkom procesu proizvodnje vina,
(9) primjena recirkulacija tehnološke vode iz postupka odstranjivanja vinskog
kamena.

**PRILOG 8**
GRANIČNE VRIJEDNOSTI POKAZATELJA OPASNIH I DRUGIH TVARI ZA ISPUŠTANJE OTPADNIH
VODA IZ OBJEKATA I POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU BILJNIH I ŽIVOTINJSKIH ULJA I
MASTI

I.

(1) Odredbe ovog Priloga odnose se na objekte i postrojenja za ispuštanje
tehnoloških otpadnih voda nastalih tijekom proizvodnje i prerade biljnih i
životinjskih ulja i masti.
(2) Odredbe iz stavka 1. ove točke odnose se na izvore onečiš­ćenja iz objekata
za:
– proizvodnju biljnih ulja i masti te poluproizvoda iz uljnih sjemenki,
– rafiniranje (uključuje sve tehnološke postupke u rafiniranju sirovog biljnog
ulja i masti), te pakiranje ulja i masti, koja su predmet ovog Priloga,
– proizvodnju margarina i drugih masti za prehranu,
– proizvodnju i pakiranje životinjske masti za prehranu.
(3) Odredbe ovog Priloga odnose se i na sljedeće izvore onečišćenja:
– komunalne otpadne vode koje nastaju u predmetnim izvorima onečišćenja,
– rashladne sustave i parne generatore unutar izvora onečišćenja navedenih u
prethodnom stavku,
– otpadne vode iz pogona za proizvodnju tehničkih masti i kafilerija,
– uređaje za tehnološku pripremu vode unutar navedenih izvora onečišćenja.

II.

Granične vrijednosti za pokazatelje u efluentu iz objekata i postrojenja koji su
predmet ovog Priloga, a koji se ispušta u površinske vode ili sustav javne
odvodnje navode se u Tablici 1 ove točke:

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| POKAZATELJI | IZRAŽENI KAO | JEDINICA | Granične vrijednosti  POVRŠINSKE VODE | Granične vrijednosti  SUSTAV JAVNE ODVODNJE |
| OPĆI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 1. Temperatura |  | θC | 30 | 40 |
| 2. pH |  | pH | 6,5-9,0 | 6,5-9,5 |
| 3. Taložive tvari |  | ml/l | 0,3 | 20 |
| BIOLOŠKI  POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 4. Toksičnost na dafnije | GD |  | 2 |  |
| ORGANSKI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 5. Ukupni organski ugljik | C | mg/l | 50 (a) | - |
| 6. KPK | O2 | mg/l | 125 (b) | - |
| 7. BPK5  (a) | O2 | mg/l | 25 | - |
| 8. Teškohlapljive lipofilne tvari |  | mg/l | 10 | 50 |
| 9. Mineralna ulja |  | mg/l | 10 | 20 |
| 10. Adsorbilni organski halogeni | Cl | mg/l | 0,5 | 0,5 |
| ANORGANSKI POKAZATELJI |  |  |  |  |
| 11. Krom ukupni | Cr | mg/l | 0,5 (c) | 0,5 (c) |
| 12. Nikal | Ni | mg/l | 0,5 (d) | 0,5 (d) |
| 13. Živa | Hg | mg/l | 0,01 (c) | 0,01 (c) |
| 14. Klor slobodni | Cl2 | mg/l | 0,2 | 0,5 |
| 15. Klor ukupni | Cl2 | mg/l | 0,2 | 0,5 |
| 16. Amonij | N | mg/l | 10 | (e) |
| 17. Fosfor ukupni | P | mg/l | 2,  (1 jezera) (f) | - |
| 18. Sulfati | SO4 | mg/l | 1000 | - |
| 19. Sulfidi | S | mg/l | 0,1 | 2,0 |

Oznake u Tablici 1. znače:
a) ako analiza mjesečnog prosječnog 24-satnog kompozitnog uzorka pokaže da je
vrijednost ukupnog organskog ugljika (u nastavku teksta: UOU) u efluentu na
ulazu u biološki stupanj pročišćavanja otpadne vode veća od 330 mg/l, granična
vrijednost UOU treba biti takva, da učinak prethodnog pročišćavanja tehnološke
otpadne vode ne smije biti manji od 85%. U tom slučaju učinak se izračunava iz
prosječnih vrijednosti UOU-a, 24-satnog kompozitnog uzorka efluenta na prije i
poslije prethodnog pročišćavanja,
b) ako analiza mjesečnog prosječnog, 24-satnog uzorka pokaže da je vrijednost
KPK u efluentu na ulazu u biološki uređaj za pročišćavanje otpadnih voda viša od
1000 mg/l, umjesto utvrđene granične vrijednosti uzima se vrijednost navedena u
Tablici 1 ovog Priloga,
c) vrijedi za izvore onečišćenja, u kojima se tehnološkim procesima koristi krom
ili živa ili njihovi spojevi,
d) vrijedi samo za objekte i uređaje za proizvodnju hidratiziranih masti i
margarina. Granična vrijednost pokazatelja pri katalitičkoj preradi masti u
vremenu trajanja proizvodnje iznosi 2 mg/l. Ako katalitička prerada masti traje
u određenom vremenskom razdoblju, tada navedenu vrijednost treba zadovoljavati u
tom vremenskom razdoblju,
e) za efluent, koji se upušta u sustav javne odvodnje s uređajem za
pročišćavanje do 2000 ES, granična vrijednost je 100 mg/l, a za više od 2000 ES
granična vrijednost je 200 mg/l
f) treba odgovarati vrijednostima za stupanj pročišćavanja u odnosu na
osjetljivost područja, kako je to navedeno u poglavlju 2. ovog Pravilnika.

III.

Posebne mjere u svezi s ispuštanjem otpadnih voda iz objekata i postrojenja za
proizvodnju biljnih i životinjskih ulja i masti su:
– uporaba uljarica koje u tehnološkom procesu proizvodnje ulja ispuštaju manje
sluzi, nezasićenih masnih kiselina i ne sadržavaju pesticide, ukoliko to dopušta
postupak rafiniranja,
– brza obrada biljnih ili životinjskih sirovina za proizvodnju ulja, kako bi se
spriječili enzimski ili mikrobiološki procesi,
– korištenje recirkulacije vode u tehnološkom procesu s odstranjivanjem otpadaka
iz tehnološkog procesa u vodi iz uređaja za sušenje sirovog ulja i prilikom
pražnjenja tropa,
– uporaba postupka suhog topljenja pri dobivanju životinjskih masti,
– uporaba fizičkog postupka rafiniranja kod kojeg se smanjuje ili sprečava
dospijevanje neželjenih produkata ili masti u otpadnu vodu,
– korištenje zatvorenog kruga pri postupku preesterizacije i oplemenjivanja,
– uporaba polukontinuiranih ili kontinuiranih postupaka kod dezodoriranja s
recirkulacijom barokondenzatne vode, te sprječavanje dospijevanja ulja ili
masnih kiselina u otpadnu vodu,
– nekorištenje mikroorganizama ili enzima koji otapaju masti pri čišćenju
mastolovaca,
– uporaba fizikalnih ili fizikalno-kemijskih postupaka čišćenja otpadne vode s
odstranjivanjem otpadaka iz tehnološke vode te u recirkulaciji vode ili pri
ispuštanju efluenta u površinske vode, korištenjem biološkog pročišćavanja,
– ravnomjerno ispuštanje efluenta u sustav javne odvodnje s uređajem za
pročišćavanje,
– pravilno odlaganje svih vrsta otpadaka, koji nastaju u tehnološkom procesu
proizvodnje biljnih ulja i životinjskih masti, osobito otpadnih masti i čišćenja
otpadne vode.

Pravilnik, NN 94/2008-2963
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)