## Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor (pročišćeni tekst)

### NN 69/2003 (23.4.2003.), Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO HRVATSKOGA SABORA

817

Na temelju Zaključka Hrvatskoga sabora od 2. travnja
2003., Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na 110. sjednici 9. travnja
2003. utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski
sabor.

Pročišćeni tekst Zakona o izborima zastupnika u
Hrvatski sabor obuhvaća Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski državni sabor
(»Narodne novine«, br. 116/99.), te njegove izmjene i dopune objavljene u
»Narodnim novinama«, br. 109/00. i 53/03 u kojima je naznačeno vrijeme njihova
stupanja na snagu.

Klasa:
013-01/03-01/04
Zagreb, 9. travnja 2003.

Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora
**Josip** **Leko****,** **dipl****. iur****.,** v. r.

## ZAKON

### O IZBORIMA ZASTUPNIKA U HRVATSKI SABOR

### (pročišćeni tekst)

OPĆE
I TEMELJNE ODREDBE

Članak
1.

Ovim se Zakonom uređuje izbor zastupnika u Hrvatski
sabor (u daljnjem tekstu: izbori).

Članak 2.

Mandat zastupnika izabranih u Hrvatski sabor (u
daljnjem tekstu: Sabor) traje 4 godine i može se produljiti samo u slučaju
rata, ili u slučajevima iz članka 17. i 100. Ustava Republike Hrvat­ske.

Mandat zastupnika nije obvezujući i oni nisu opozivi.

Članak 3.

Jamči se sloboda opredjeljenja birača i tajnost
njihova glasovanja.

Pravo
je i dužnost birača da glasuju samo jedanput.

Nitko
ne može tražiti od birača objavu glasačkog opredje­ljenja.

Nitko
ne može biti pozvan na odgovornost zbog glasovanja ili zbog toga što nije
glasovao.

Članak
4.

Zastupnike
u Sabor biraju, na temelju općeg i jednakoga biračkog prava, svi hrvatski
državljani s navršenih 18 godina života, osim onih koji su pravomoćnom sudskom
odlukom lišeni poslovne sposobnosti (u daljnjem tekstu: birači).

Za
zastupnika može biti biran hrvatski državljanin s na­vrše­nih 18 godina života.

Članak
5.

Predsjednik
Republike Hrvatske raspisuje izbore za zastupnike i saziva Sabor na prvo
zasjedanje.

Dan provedbe izbora određuje se odlukom o
raspisivanju izbora.

Dan provedbe izbora je neradni dan.

Od dana raspisivanja, pa do dana izbora za
zastupnike, mora proteći najmanje 30 dana.

Članak 6.

Izbori se provode na biračkim mjestima na području
Repub­like Hrvatske i u diplomatsko‑konzularnim predstavništvima
Republike Hrvatske.

Članak 7.

Birači koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj
glasuju na biračkim mjestima na području Republike Hrvatske odre­đenima prema
njihovom prebivalištu.

Birači koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj,
a na dan održavanja izbora zateknu se na službi u Oružanim snagama Republike
Hrvatske, birači koji se kao članovi posade pomorskih i riječnih brodova pod
hrvatskom zastavom zateknu izvan njezinih granica, te birači lišeni slobode,
glasuju na posebnim biračkim mjestima određenima u skladu s odredbama ovoga
Zakona.

Birači koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj,
a na dan izbora zateknu se izvan granica Republike Hrvatske glasuju u
diplomatsko‑konzularnim predstavništvima Republike Hrvatske za zastupnike
izborne jedinice prema svom prebivalištu na području Republike Hrvatske.

Članak 8.

Birači koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj
imaju pravo na zastupljenost u Saboru i biraju zastupnike prema odredbama ovoga
Zakona.

NESPOJIVOST
DUŽNOSTI, MIROVANJE
I PRESTANAK ZASTUPNIČKOG MANDATA,
TE ZAMJENJIVANJE ZASTUPNIKA

Članak
9.

Zastupnik
istodobno s obnašanjem zastupničke dužnosti ne može biti: sudac Ustavnog suda
Republike Hrvatske, sudac, državni odvjetnik, zamjenik državnog odvjetnika,
pučki pravobranitelj, zamjenik pučkog pravobranitelja, predsjednik ili potpred­sjednik
Vlade Republike Hrvatske, ministar ili drugi član Vlade Republike Hrvatske,
zamjenik ministra, pomoćnik ministra, ravnatelj državne upravne organizacije,
zamjenik i pomoćnik ravnatelja državne upravne organizacije, tajnik Vlade
Republike Hrvat­ske, tajnik ministarstva, predstojnik ureda i ravnatelj
agencije Vlade Republike Hrvatske, predstojnik Ureda Predsjednika Republike,
predstojnik Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost, veleposlanik, generalni
konzul, župan ili podžupan, gradonačelnik ili zamjenik gradonačelnika Grada
Zagreba, djelatna vojna osoba, službenik i namještenik u Oružanim snagama, član
uprave trgovačkog društva, ustanove i izvanproračunskog fonda u pretežitom
državnom vlasništvu te čelnik pravne osobe koja je Saboru obvezna po zakonu
podnositi izvješće.

Za
vrijeme trajanja mandata zastupnik može prihvatiti obna­šanje dužnosti koja se
prema odredbama ovoga Zakona smatra nespojivom.

Za
vrijeme obnašanja nespojive dužnosti njegov će mandat biti u mirovanju, a
zamjenjivat će ga zamjenik u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Članak
10.

Zastupniku
prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran:

1.
ukoliko podnese ostavku,

2.
ukoliko mu je pravomoćnom sudbenom odlukom oduzeta poslovna sposobnost,

3.
ukoliko je pravomoćnom sudbenom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u
trajanju duljem od 6 mjeseci,

4.
smrću.

Članak
11.

Zastupnika
čiji je mandat prestao, te zastupnika kod kojeg je nastupila nespojivost
istodobnog obnašanja dužnosti ili mirovanje mandata na temelju pisanog
zahtjeva, zamjenjuje zamjenik zastupnika.

Zamjenik zastupnika počinje obnašati zastupničku
dužnost nakon što Sabor utvrdi nastup zakonskih pretpostavki za primjenu
instituta zamjenjivanja.

Članak 12.

Zastupnika izabranog na listi u izbornoj jedinici
zamjenjuje neizabrani kandidat s iste liste s koje je izabran i zastupnik, a
određuje ga politička stranka koja je listu predložila.

Zastupnika izabranog na neovisnoj listi u izbornoj
jedinici zamjenjuje prvi sljedeći neizabrani kandidat sa te liste.

Zastupnika izabranog u izbornoj jedinici za izbor
zastupnika nacionalnih manjina zamjenjuje zamjenik izabran u istoj izbornoj jedinici.

Članak 13.

Po prestanku obnašanja nespojive dužnosti, zastupnik
nastavlja obnašanje zastupničke dužnosti na temelju prestanka mirovanja mandata
u Saboru, ako podnese pisani zahtjev predsjedniku Sabora u roku od 8 dana od
prestanka obnašanja nespojive dužnosti. Mirovanje zastupničkog mandata prestat
će osmog dana od dana podnošenja pisanog zahtjeva.

Nastavljanje
obnašanja zastupničke dužnosti na temelju prestanka mirovanja mandata u Saboru
zastupnik može tražiti jedan­put u tijeku trajanja zastupničkog mandata.

Članak
14.

Zastupnik
ima pravo jednokratno, tijekom trajanja zastup­ničkog mandata, podnošenjem
pisanog zahtjeva predsjedniku Sabora, staviti svoj mandat u mirovanje.

Mirovanje
zastupničkog mandata ne može trajati manje od šest mjeseci, a za vrijeme
trajanja mirovanja zastupnika će zamjenjivati zamjenik.

Mirovanje
zastupničkog mandata prestat će osmog dana od dana kad je zastupnik koji je
stavio mandat u mirovanje podnio predsjedniku Sabora pisanu izjavu o ponovnom
obnašanju zastupničke dužnosti.

PRAVO
PRIPADNIKA NACIONALNIH
MANJINA U REPUBLICI HRVATSKOJ NA ZASTUPLJENOST U HRVATSKOM SABORU

Članak
15.

Republika
Hrvatska jamči pripadnicima nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj
ostvarenje prava na zastupljenost u Saboru.

Pripadnici
nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj imaju pravo birati osam zastupnika u
Sabor koji se biraju u posebnoj izbornoj jedinici koju čini područje Republike
Hrvatske.

Članak
16.

Pripadnici
srpske nacionalne manjine biraju tri zastupnika u Sabor u skladu s Ustavnim
zakonom o pravima nacionalnih manjina.

 Pripadnici mađarske nacionalne manjine biraju
jednog zastupnika u Sabor.

Pripadnici
talijanske nacionalne manjine biraju jednog zastupnika u Sabor.

Pripadnici
češke i slovačke nacionalne manjine biraju zajedno jednog zastupnika u Sabor.

Pripadnici
austrijske, bugarske, njemačke, poljske, romske, rumunjske, rusinske, ruske,
turske, ukrajinske, vlaške i židovske nacionalne manjine biraju zajedno jednog
zastupnika u Sabor.

Pripadnici albanske, bošnjačke, crnogorske, makedonske
i slovenske nacionalne manjine biraju zajedno jednog zastupnika u Sabor.

Pripadnici nacionalnih manjina iz stavka 1., 2. i 3.
ovoga članka uz kandidata za zastupnika predlažu i kandidata za njegova
zamjenika koji se bira zajedno s njim.

Pripadnici nacionalnih manjina iz stavka 4., 5. i 6.
ovoga članka predlažu samo kandidata za zastupnika, a njegovim zamjenikom
postaje zastupnički kandidat koji je iza izabranog zastupnika dobio najviše
glasova.

Članak 17.

Pravo predlaganja kandidata za zastupnike nacionalnih
manjina i njihovih zamjenika imaju političke stranke, birači i udruge
nacionalnih manjina.

Ukoliko kandidata za zastupnika nacionalnih manjina i
njegovog zamjenika predlažu birači, za pravovaljanost kandidature potrebno je
prikupiti 100 potpisa birača.

Članak 18.

Potpisi
birača u postupku kandidiranja zastupnika i zamje­nika pripadnika nacionalnih
manjina koji se biraju u posebnim izbornim jedinicama prikupljaju se na
propisanom obrascu u koji se unose ime i prezime, nacionalnost i adresa
predloženog kandidata, te ime i prezime i adresa potpisanog birača -
predlagatelja.

KANDIDIRANJE

Članak
19.

Pravo predlaganja stranačkih lista za izbor
zastupnika u Sabor imaju sve političke stranke registrirane u Republici
Hrvatskoj na dan objave odluke o raspisivanju izbora u »Narodnim novinama«.

Listu za izbor zastupnika u Sabor može samostalno
pred­ložiti jedna politička stranka, te dvije ili više političkih stranaka
(koalicijska lista).

Političke stranke samostalno utvrđuju svoje stranačke
liste i redoslijed na njima istaknutih kandidata, na način predviđen statutom
političke stranke, odnosno u skladu s posebnim statutarnim odlukama.

Članak 20.

Birači predlažu kandidacijske liste na temelju
pravovaljano prikupljenih potpisa.

Za pravovaljanost prijedloga liste izborne jedinice
za izbor zastupnika u Sabor potrebno je prikupiti najmanje 500 potpisa birača.

Članak 21.

Prijedlozi lista moraju prispjeti Državnom izbornom
povjerenstvu Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Državno izborno
povjerenstvo), najkasnije u roku od 14 dana od dana raspisivanja izbora.

U prijedlogu liste izborne jedinice za izbor
zastupnika u Sabor obvezatno se navodi naziv liste, a kandidati moraju biti na
listi poredani od rednog broja 1 do zaključno rednog broja 14.

Naziv liste jest puni naziv političke stranke,
odnosno političkih stranaka ili stranačke koalicije, koja je, odnosno koje su
listu predložile. Ako političke stranke koriste skraćeni naziv stranke, odnosno
stranaka ili stranačke koalicije, u nazivu se mogu koristiti skraćenice.

 Ukoliko je
listu predložila skupina birača njezin naziv je »neovisna lista«.

Nositelj liste ne mora biti kandidat na listi.

Kandidatom se može biti samo na jednoj listi i samo u
jednoj izbornoj jedinici.

Članak 22.

Državno izborno povjerenstvo će u roku od 48 sati od
predaje lista izbornih jedinica za izbor zastupnika u Sabor, prihvatiti i u
svim dnevnim novinama u Republici Hrvatskoj i na Hrvatskoj radioteleviziji
objaviti sve pravovaljano predložene liste za svaku izbornu jedinicu.

Državno izborno povjerenstvo objavit će za svaku
izbornu jedinicu zbirnu listu svih pravovaljanih predloženih lista.

Zbirna lista sadrži naziv svake liste izborne
jedinice, te ime i prezime nositelja svake liste. Na zbirnu listu izborne
jedinice, stranačke, odnosno neovisne liste se unose prema abecednom redu punog
naziva političke stranke, odnosno koalicije političkih stranaka koja je listu
predložila. Ako je više političkih stranaka predložilo zajedničku listu, ona će
se unijeti na zbirnu listu prema nazivu prve po redu političke stranke u
prijedlogu.

Državno izborno povjerenstvo će u roku od 48 sati
dostaviti hrvatskim diplomatsko‑konzularnim predstavništvima sve
prihvaćene liste za svaku izbornu jedinicu, kao i zbirnu listu izbornih lista
svake izborne jedinice radi njihove javne objave.

Članak 23.

Političke stranke koje su predložile prihvaćene liste
kandidata za izbor zastupnika u Sabor, mogu na način predviđen njihovim
statutom ili posebnom odlukom donesenom na temelju statuta odustati od te liste
najkasnije 48 sati nakon što je kao prihvaćena bila objavljena od strane
izbornog povjerenstva izborne jedinice. Za neovisnu listu odluku o odustajanju
donosi nositelj liste.

Pisana obavijest o odustanku mora prispjeti izbornom
povjerenstvu izborne jedinice.

Odustanak jednog ili više kandidata s liste nije
dopušten nakon prihvaćanja liste na kojoj su navedeni, te se odustanak nekog od
kandidata neće uvažiti i takva će lista ostati pravovaljanom s imenima svih
objavljenih kandidata.

Članak 24.

Najkasnije 48 sati nakon što je prihvaćena i objavljena
lista, od kandidature za zastupnika u Sabor u izbornim jedinicama gdje se
biraju zastupnici nacionalnih manjina može odustati:

– neovisni kandidat pisanim očitovanjem ovjerovljenim
po javnom bilježniku,

– kandidat kojeg je predložila politička stranka uz
pisanu suglasnost političke stranke i

– politička stranka koja je predložila kandidata.

Odustanak kandidata iz stavka 1. ovoga članka odnosi
se i na njihove zamjenike.

Članak 25.

Ako neki od kandidata na listama za izbor zastupnika
u Sabor, odnosno kandidat ili zamjenik u izbornim jedinicama gdje se biraju
zastupnici nacionalnih manjina umre u vremenu od dana objave liste kandidata,
politička stranka, odnosno stranke ili udruge nacionalnih manjina koje su
kandidirale dotičnog zastupnika mogu umjesto njega predložiti novog kandidata,
odnosno zamjenika, bez posebnih uvjeta za valjanost kandidature propisanih ovim
Zakonom, sve do 10 dana prije održavanja izbora.

Ako neki od kandidata na listama za izbor zastupnika
u Sabor, umre nakon roka iz stavka 1. ovoga članka, na odgovarajući način
primijenit će se odredba članka 12. ovoga Zakona.

IZBORNA
PROMIDŽBA

Članak
26.

Izborna promidžba počinje danom objave zbirnih lista
izbornih jedinica, a završava 24 sata prije dana održavanja izbora.

Na dan održavanja izbora do zatvaranja birališta, kao
i 24 sata prije dana održavanja izbora zabranjuje se svaka izborna promidžba,
objavljivanje procjena izbornih rezultata, kao i objavljivanje prethodnih,
neslužbenih rezultata izbora, objavljivanje fotografija u sredstvima javnog
priopćavanja, izjava i intervjua nositelja lista, odnosno kandidata, te
navođenje njihovih izjava ili pisanih djela.

Članak 27.

U vrijeme izborne promidžbe sve političke stranke
koje su predložile kandidatske liste imaju pod jednakim uvjetima pravo na
iznošenje i obrazlaganje svojih izbornih programa te izbornu promidžbu.

Sva sredstva javnog priopćavanja dužna su u svom
djelovanju omogućiti ostvarivanje prava političkih stranaka iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 28.

Radi ostvarenja jednakosti svih političkih stranaka
koje su istakle liste i jednake mogućnosti predstavljanja programa i promidžbe
političkih stranaka, Sabor će donijeti u roku od 15 dana od stupanja na snagu
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski državni
sabor (»Narodne novine«, br. 53/03.) Pravila o postupanju elektronskih medija s
nacionalnom koncesijom u Republici Hrvatskoj tijekom izborne promidžbe.

Pravilima iz stavka 1. ovoga članka razradit će se i
utvrditi oblici i vrijeme praćenja izborne promidžbe političkih stranaka, način
predstavljanja programa političkih stranaka, kandidata na stranačkim i na
neovisnim listama, kandidata za zastupnike pri­pad­nika nacionalnih manjina,
stranačkih dužnosnika, te pravila za emisije sa sučeljavanjima nositelja
izbornih lista.

 Pravilima iz
stavka 1. ovoga članka također će se utvrditi ukupno vrijeme svih emisija
(telopi, spotovi, snimke sa skupova, posebne emisije i slično) koje putem
elektronskih medija s nacionalnom koncesijom u Republici Hrvatskoj u jednakom
trajanju mogu zakupiti većinska politička stranka i koalicija i oporbene
političke stranke ili koalicije, vodeći računa da će se jednako vrijeme
obračunavati po pojedinačnoj listi koja sudjeluje na izborima.

TROŠKOVI
IZBORNE PROMIDŽBE
I PRAVO NA NAKNADU

Članak
29.

Pravo
na naknadu troškova izborne promidžbe iz državnog proračuna Republike Hrvatske
ostvarit će sve političke stranke koje su istakle liste u najmanje jednoj
izbornoj jedinici za izbor zastupnika u Sabor.

Pravo na naknadu troškova izborne promidžbe iz državnog
proračuna Republike Hrvatske ostvarit će i kandidati za zastupnike pripadnika
nacionalnih manjina koji se biraju u posebnim izbornim jedinicama i nositelji
neovisnih lista.

Članak 30.

Parlamentarne političke stranke koje su imale
zastupnike u Saboru na dan 31. prosinca 2002., koje sudjeluju na izborima,
imaju pravo na naknadu troškova izborne promidžbe u jedno­godišnjem iznosu
određenom za 2003. godinu prema Zakonu o političkim strankama (»Narodne
novine«, br. 76/93., 111/96., 164/98. i 36/01.) i propisima donijetima na
temelju toga Zakona.

Troškovi izborne promidžbe iz stavka 1. ovoga članka
moraju biti isplaćeni političkim strankama najkasnije 48 sati nakon što su
prihvaćene liste postale konačne.

Članak 31.

Svaka politička stranka koja je istakla liste za
izbor zastupnika u Sabor dužna je do početka izborne promidžbe objaviti okvirne
podatke o visini i izvoru vlastitih sredstava koje namjerava utrošiti za
izbornu promidžbu.

Podatke o visini i izvoru vlastitih sredstava koje
namjeravaju utrošiti za izbornu promidžbu dužni su do početka izborne promidžbe
objaviti i kandidati za zastupnike pripadnika nacionalnih manjina i nositelji
neovisnih lista.

Članak
32.

Političke
stranke koje na dan 31. prosinca 2002. nisu bile zastupljene u Saboru kao i
predlagatelji neovisnih lista, a koji sudjeluju na izborima imaju pravo na
naknadu troškova izborne promidžbe ukoliko na izborima dobiju više od 5%
važećih glasova birača izborne jedinice.

Pravo
na naknadu troškova izborne promidžbe iz državnog proračuna Republike Hrvatske
ostvarit će i kandidati za zastupnike pripadnika nacionalnih manjina koji
dobiju najmanje 5% važećih glasova birača u posebnoj izbornoj jedinici.

Naknada
se ima isplatiti u roku od 30 dana od dana objave službenih rezultata izbora.

Visinu
naknade troškova izborne promidžbe odredit će Vlada Republike Hrvatske posebnom
odlukom. Odluka mora biti donijeta najkasnije 20 dana prije dana održavanja
izbora.

Članak
33.

Političke
stranke, neovisni kandidati i kandidati za zastupnike nacionalnih manjina izbornu
promidžbu mogu financirati vlastitim novčanim sredstvima.

Članak
34.

Naknada
troškova izborne promidžbe isplaćuje se izravno na središnje račune političkih
stranaka u mjestu njihova sjedišta, odnosno izravno neovisnim kandidatima i
kandidatima za zastupnike nacionalnih manjina.

IZBOR
ZASTUPNIKA U SABOR

Članak
35.

140
zastupnika u Sabor bira se tako da se područje Republike Hrvatske podijeli na
deset izbornih jedinica, te se u svakoj izbornoj jedinici, na temelju lista,
bira po 14 zastupnika.

Članak
36.

Izborne
jedinice određuju se Zakonom o izbornim jedinicama za izbor zastupnika u
Hrvatski sabor tako da se broj birača u izbornim jedinicama ne smije
razlikovati više od + – 5 %.

Pri
određivanju izbornih jedinica, mora se koliko je to najviše moguće, voditi
računa o zakonom utvrđenim područjima županija, gradova i općina u Republici
Hrvatskoj.

Članak
37.

Broj
zastupnika koji će biti izabran sa svake liste izborne jedinice utvrduje se na
sljedeći način:

Ukupan
broj važećih glasova koji je dobila svaka lista (biračka masa liste) dijeli se
s brojevima od 1 do zaključno 14, pri čemu se uvažavaju i decimalni ostaci. Od
svih dobivenih rezultata, zastupnička mjesta osvajaju one liste na kojima se
iskaže 14 brojčano najvećih rezultata uključujući decimalne ostatke. Svaka od
tih lista dobiva onoliki broj zastupničkih mjesta u Saboru koliko je postigla
pojedinačnih rezultata među 14 brojčano najvećih rezultata.

Članak
38.

Pravo
na sudjelovanje u diobi zastupničkih mjesta u izbornoj jedinici ostvaruju liste
koje na izborima dobiju najmanje 5% važećih glasova birača.

Članak 39.

Sa svake liste izabrani su kandidati od rednog broja
1. pa do rednog broja koliko je određena lista dobila zastupničkih mjesta.

Zamjenici zastupnika sa svake liste izborne jedinice
su kandidati koji nisu izabrani.

Članak 40.

Birači koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj
biraju zastupnike na temelju lista s po 14 kandidata u posebnoj izbornoj
jedinici.

Članak 41.

Broj zastupnika koji će izabrati birači koji nemaju
pre­bivalište u Republici Hrvatskoj u posebnoj izbornoj jedinici utvrđuje se na
sljedeći način:

Ukupni broj važećih glasova birača u deset izbornih
jedinica u Republici Hrvatskoj dijeli se sa 140 koliko se ukupno zastupnika
bira u tim izbornim jedinicama. Dobivenim rezultatom (količnikom) dijeli se
broj važećih glasova u posebnoj izbornoj jedinici. Rezultat koji se dobije jest
broj zastupnika koji je izabran u posebnoj izbornoj jedinici. Ako rezultat nije
cijeli broj, zaokružuje se na cijeli broj od 0,5 na više, a ispod 0,5 na niže.

Članak 42.

Ukupni broj zastupnika izabran od birača koji nemaju
prebivalište u Republici Hrvatskoj u posebnoj izbornoj jedinici utvrđen prema
članku 41. ovoga Zakona dijeli se između lista kandidiranih u toj izbornoj
jedinici prema odredbama članka 37. do 39. ovoga Zakona.

Članak 43.

Pripadnici nacionalnih manjina iz članka 16. ovoga
Zakona biraju zastupnike u Sabor pojedinačnim izborom tako da je za zastupnika
izabran kandidat koji je dobio najveći broj glasova birača koji su glasovali.
Ako dva ili više kandidata dobiju isti broj glasova, izbori se ponavljaju.

TIJELA
ZA PROVEDBU IZBORA U SABOR

Članak
44.

Tijela
za provedbu izbora zastupnika u Sabor su:

Državno
izborno povjerenstvo, izborna povjerenstva izbornih jedinica, općinska i
gradska izborna povjerenstva i birački odbori.

DRŽAVNO
IZBORNO POVJERENSTVO

Članak 45.

Državno izborno povjerenstvo ima stalni i prošireni
sastav.

Stalni sastav Državnoga izbornog povjerenstva čine
pred­sjednik i četiri člana, te njihovi zamjenici.

Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske po
položaju je predsjednik Državnoga izbornog povjerenstva.

Članove povjerenstva, zamjenika predsjednika i
zamjenike članova stalnog sastava Državnoga izbornog povjerenstva imenuje
Ustavni sud Republike Hrvatske iz reda sudaca Vrhovnog suda Republike Hrvatske
i drugih istaknutih pravnika koji ne smiju biti članovi političkih stranaka.

Članak 46.

Prošireni sastav Državnoga izbornog povjerenstva
određuje se po prihvaćanju, utvrđivanju i objavi lista izbornih jedinica.

Članovi
proširenog sastava Državnoga izbornog povjerenstva imaju sva prava i dužnosti
stalnih članova Državnoga izbornog povjerenstva.

Članak
47.

Prošireni
sastav Državnoga izbornog povjerenstva čine po tri predstavnika većinske
političke stranke, odnosno koalicije i tri dogovorno predložena predstavnika
oporbenih političkih stranaka, odnosno koalicija sukladno stranačkom sastavu
Sabora i njihovi zamjenici.

Ako se ne postigne dogovor o tri predstavnika
političkih stranaka koje se prema stranačkom sastavu Sabora smatraju
oporbenima, izbor tri člana proširenog sastava i njihovih zamjenika obavit će
se kockom pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske i to između kandidata i
zamjenika.

Članak 48.

Državno izborno povjerenstvo:

1. brine o zakonitoj pripremi i provedbi izbora za
zastupnike Sabora,

2. imenuje članove izbornih povjerenstava izbornih
jedinica,

3. utvrđuje obvezatne upute za rad izbornih
povjerenstava i biračkih odbora,

4. određuje biračka mjesta i imenuje biračke odbore u
hrvat­skim diplomatsko‑konzularnim predstavništvima Republike Hr­vat­­ske,

5. propisuje obrasce u postupku pripreme i provedbe
izbora,

6. nadzire rad izbornih povjerenstava izbornih
jedinica,

7. na temelju pravovaljanih prijedloga objavljuje
liste izbornih jedinica, te sastavlja zbirne liste izbornih jedinica,

8. nadzire pravilnost izborne promidžbe,

9. objavljuje rezultate izbora za zastupnike u Sabor,

10. osigurava stalnu službu sa zadaćom mjerodavnog i
stručnog informiranja birača i davanja odgovora vezanih uz provedbu glasovanja
i izbora,

11. obavlja i druge poslove određene ovim Zakonom.

Članak 49.

Obvezatne upute za rad izbornih povjerenstava i
biračkih odbora koje utvrdi Državno izborno povjerenstvo objavljuju se u
»Narodnim novinama«, na Hrvatskoj radioteleviziji i u svim dnevnim novinama u
Republici Hrvatskoj.

IZBORNO
POVJERENSTVO IZBORNE JEDINICE

Članak 50.

Izborno povjerenstvo izborne jedinice ima stalni i
prošireni sastav.

Stalni sastav izbornog povjerenstva izborne jedinice
čine predsjednik i dva člana, te njihovi zamjenici.

Predsjednika, članove, zamjenika predsjednika i
zamjenike članova stalnog sastava izbornog povjerenstva izborne jedinice
imenuje Državno izborno povjerenstvo iz reda sudaca i istaknutih pravnika.

Članak 51.

Prošireni sastav izbornog povjerenstva izborne
jedinice određuje se po prihvaćanju, utvrđivanju i objavi stranačkih lista.

Članovi
proširenog sastava izbornog povjerenstva izborne jedinice imaju sva prava i
dužnosti stalnih članova izbornog povjerenstva izborne jedinice.

Članak 52.

Prošireni sastav izbornog povjerenstva izborne
jedinice čine po dva predstavnika većinske političke stranke, odnosno koalicije
i dva dogovorno predložena predstavnika oporbenih političkih stranaka, odnosno
koalicija sukladno stranačkom sastavu Sabora i njihovi zamjenici.

Ukoliko se ne postigne dogovor o dva predstavnika
poli­tičkih stranaka koje se prema stranačkom sastavu Sabora smatraju
oporbenima, izbor dva člana proširenog sastava i njihovih zamjenika obavit će
se kockom pred Državnim izbornim povjerenstvom i to između kandidata i
zamjenika.

Članak 53.

Izborno povjerenstvo izborne jedinice:

1. brine se za zakonitu provedbu izbora na biračkim
mjestima na svom području,

2. određuje biračka mjesta na prijedlog općinskih i
gradskih izbornih povjerenstava,

3. imenuje općinska i gradska izborna povjerenstva,

4. imenuje i raspušta biračke odbore,

5. prema obvezatnim uputama Državnoga izbornog
povjerenstva obavlja sve tehničke pripreme za obavljanje izbora na svom
području,

6. prikuplja i zbraja rezultate glasovanja na
biračkim mjestima na svom području od općinskih i gradskih izbornih povjerenstava
i dostavlja ih Državnom izbornom povjerenstvu,

7. obavlja i druge poslove određene ovim Zakonom.

Članak 54.

Odredbe članka 53. ovoga Zakona na odgovarajući se
način primjenjuju i na izborna povjerenstva izbornih jedinica u kojima se
biraju zastupnici pripadnika nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj.

OPĆINSKA
I GRADSKA IZBORNA POVJERENSTVA

Članak
55.

Općinska
i gradska izborna povjerenstva imenuje izborno povjerenstvo izborne jedinice.

Na
sastav i izbor općinskih i gradskih izbornih povjerenstava primjenjuju se ista
pravila kao i za sastav i izbor izbornog povjerenstva izborne jedinice.

Članak
56.

Općinska
i gradska izborna povjerenstva:

–
predlažu izbornom povjerenstvu izbornih jedinica utvrđi­vanje biračkih mjesta
na području općine, odnosno grada,

–
predlažu imenovanje biračkih odbora na području općine, odnosno grada,

–
predlažu raspuštanje biračkih odbora u slučajevima predvi­đenima ovim Zakonom,

–
prikupljaju podatke o izborima i prosljeđuju ih izbornom povjerenstvu izborne
jedinice,

–
obavljaju i druge poslove koje na njih iz svoga djelokruga prenese izborno
povjerenstvo izborne jedinice.

BIRAČKI
ODBORI

Članak
57.

Birački odbori izravno provode glasovanje birača na
biračkim mjestima, te osiguravaju pravilnost i tajnost glasovanja.

Birački odbor čine predsjednik i četiri člana, te
zamjenici članova. Po dva člana i zamjenika određuje većinska politička stranka
ili koalicija, a po dva člana i zamjenika oporbene poli­tičke stranke ili
koalicije sukladno stranačkom sastavu Sabora.

Političke stranke dužne su odrediti članove pojedinih
birač­kih odbora i dostaviti njihova imena nadležnim izbornim povjerenstvima
najkasnije 8 dana prije dana na koji se održavaju izbori za zastupnike. Ne
odrede li ih, odnosno ne dostave li njihova imena nadležnim izbornim povjerenstvima,
ova izborna povjerenstva samostalno će odrediti članove biračkih odbora.

Predsjednik biračkog odbora i njegov zamjenik ne
smiju biti članovi niti jedne političke stranke, a po mogućnosti trebaju biti
pravne struke.

Biračke odbore za sva biračka mjesta, sukladno
odredbama stavka 3. i 4. ovoga članka, imenuju izborna povjerenstva nadležna
prema odredbama ovoga Zakona, najkasnije pet dana prije dana održavanja izbora.

PROVEDBA
IZBORA

Članak 58.

Najkasnije deset dana prije izbora, Državno izborno
povjerenstvo za biračka mjesta u inozemstvu, a izborna povjerenstva izborne
jedinice za područje Republike Hrvatske objavit će koja su biračka mjesta
određena, s naznakom koji će birači glasovati na pojedinom mjestu.

Članak 59.

Ministar obrane odredit će biračka mjesta za
glasovanje birača na službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske.

Ministar pomorstva, prometa i veza odredit će biračka
mjesta za glasovanje birača koji se kao članovi posade pomorskih i riječkih
brodova pod hrvatskom zastavom na dan izbora zateknu izvan granica Republike
Hrvatske.

Ministar nadležan za poslove pravosuđa odredit će
biračka mjesta za glasovanje birača lišenih slobode.

Članak 60.

Pri određivanju biračkih mjesta mora se voditi računa
o broju birača koji će na njima glasovati, te dostupnosti i prostornoj
udaljenosti biračkog mjesta.

Broj birača koji će glasovati na jednom biračkom
mjestu odredit će se na način da se glasovanje bez poteškoća može odvijati u
vremenu određenom za glasovanje.

Za svako biračko mjesto određuje se posebna
prostorija za glasovanje koja se mora opremiti i urediti na način koji će
osigurati tajnost glasovanja.

Svako biračko mjesto ima redni broj.

Članak 61.

Najkasnije osam dana prije dana održavanja izbora
nadležno tijelo dostavit će svakom biraču izvadak iz popisa birača koji se
odnosi na njega.

GLASOVANJE
I UTVRĐIVANJE REZULTATA GLASOVANJA

Članak 62

Glasovanje se obavlja osobno, glasačkim listićima.

Nitko ne može glasovati u ime druge osobe.

Glasački se listić tiska u državnoj tiskari koju
odredi i izrav­no nadzire Državno izborno povjerenstvo.

Svaki glasački listić mora imati otisnut serijski
broj.

Članak
63.

Glasački listić na kojem se glasuje za jednu od lista
izborne jedinice sadrži:

1. naziv liste,

2. ime i prezime nositelja liste,

3. serijski broj.

Na glasačkom listiću stranačke se liste navode onim
redom kojim su navedene na zbirnoj listi dotičnih lista. Ispred naziva liste
stavlja se redni broj.

Članak 64.

Glasuje se samo za liste izborne jedinice navedene na
gla­sačkom listiću.

Glasački listić popunjava se tako da se zaokruži
redni broj ispred naziva liste izborne jedinice.

Članak 65.

Glasački listić na kojem se glasuje u izbornoj
jedinici u kojoj se bira zastupnik nacionalne manjine i njegov zamjenik sadrži:

1. ime i prezime kandidata i njegovog zamjenika,

2. puni i skraćeni naziv političke stranke, odnosno
stranaka ili stranačke koalicije koja je predložila kandidata. Ukoliko je
kandidat predložen od skupine birača u skladu s odredbama ovoga Zakona, uz
njegovo se ime i prezime navodi i naznaka »neovisni kandidat«,

3. serijski broj.

Na glasačkom listiću navode se kandidati onim redom
kojim su navedeni na listi kandidata za izbor zastupnika nacionalnih manjina.
Ispred imena i prezimena svakog kandidata stavlja se redni broj.

Glasuje se samo za kandidate za izbor zastupnika
nacionalnih manjina navedene na glasačkom listiću i to zaokruživanjem rednog
broja ispred imena kandidata.

Članak 66.

Važeći glasački listić jest onaj iz kojega se na
siguran i nedvojben način može utvrditi volja birača i okolnost za koju je
listu ili kandidata birač glasovao.

Članak 67.

Nevažeći glasački listić jest:

1. neispunjeni glasački listić,

2. glasački listić popunjen na način da se ne može sa
sigurnošću utvrditi volja birača i okolnost za koju je listu, odnosno
kandidata, glasovao,

3. glasački listić na kojem je birač glasovao za
dvije ili više lista, odnosno kandidata.

Članak
68.

Glasovanje
traje neprekidno od sedam do devetnaest sati.

U
diplomatsko-konzularnim predstavništvima glasovanje traje dva dana s time da
završava na dan kada završava glasovanje u Republici Hrvatskoj.

Birališta
se zatvaraju u devetnaest sati, ali će se biračima koji su se zatekli na
biralištu omogućiti glasovanje.

Na
biračkom mjestu moraju neprekidno biti nazočna najmanje tri člana biračkog
odbora ili njihovi zamjenici.

Članak
69.

Predsjednik
biračkog odbora dužan je i ovlašten osigurati red i mir na biračkom mjestu za
vrijeme glasovanja, kao i nakon zatvaranja birališta.

Ako je
to nužno radi očuvanja reda i mira, te radi nesmetanog odvijanja glasovanja,
predsjednik biračkog odbora može zatražiti pomoć policije koja je na biračkom
mjestu dužna postupati po njegovim uputama, a u okviru zakonskih ovlasti.

Nitko,
osim pripadnika policije na poziv predsjednika biračkog odbora, ne smije doći
na biralište naoružan.

Članak
70.

Predsjednik
biračkog odbora ili od njega ovlašteni član dužan je za svakog birača koji
pristupi glasovanju provjeriti da li je upisan u popis birača.

Ako
birač nije upisan u popis birača predsjednik biračkog odbora mu neće dozvoliti
glasovanje, osim ako birač svoje biračko pravo na tom biračkom mjestu ne dokaže
potvrdom nadležnog državnog tijela.

Članak
71.

Birač
koji zbog kakve tjelesne mane ili zbog toga što je nepismen ne bi mogao
samostalno glasovati, može doći na biračko mjesto s drugom osobom koja je
pismena i koja će po njegovoj ovlasti i uputi zaokružiti redni broj ispred
naziva liste, odnosno ispred imena kandidata za koje birač glasuje.

Birač koji nije u mogućnosti pristupiti na biračko
mjesto obavijestit će o tome birački odbor. Predsjednik biračkog odbora
određuje najmanje dva člana biračkog odbora ili zamjenika koji će birača
posjetiti u mjestu gdje se nalazi i omogućiti mu glasovanje, vodeći pri tome
računa o tajnosti glasovanja.

Predsjednik biračkog odbora dužan je glasovanje
birača s tjelesnom manom, nepismenih birača, kao i glasovanje izvan biračkog
mjesta po prethodnoj obavijesti birača, poimenično navesti u zapisniku o radu
biračkog odbora.

Članak
72.

Po
završenom glasovanju birački će odbor najprije prebrojati neupotrijebljene
glasačke listiće i staviti ih u poseban omot koji će zapečatiti.

Potom
birački odbor na temelju zapisnika utvrđuje ukupan broj birača koji su
glasovali, prema popisu birača, odnosno prema izvatku iz popisa birača.

Nakon
što broj birača koji su glasovali bude utvrđen, odbor pristupa otvaranju
glasačke kutije i prebrojavanju glasova.

Članak
73.

Ako se
prilikom prebrojavanja glasova na biračkom mjestu utvrdi da je broj glasova
prema popisu birača veći od broja glasova po biračkim listićima, vrijedi rezultat
glasovanja po glasačkim listićima.

Ako se
prilikom prebrojavanja glasova na biračkom mjestu utvrdi da je glasovao manji
broj birača od broja glasova u glasačkoj kutiji, birački odbor će odmah
prekinuti rad i uz izvješće dostaviti materijale općinskom, odnosno gradskom
izbornom povjerenstvu.

Općinsko
ili gradsko izborno povjerenstvo odmah će o tome izvijestiti izborno
povjerenstvo izborne jedinice koje će poništiti glasovanje na tom biračkom
mjestu, raspustiti birački odbor, te imenovati novi i odrediti ponavljanje
glasovanja na tom biračkom mjestu u roku od 8 dana.

Članak
74.

Kad
birački odbor utvrdi rezultate glasovanja na biračkom mjestu, u zapisnik o svom
radu zabilježit će:

– broj
birača prema izvatku iz popisa birača,

–
koliko je birača glasovalo po izvatku iz popisa birača, a koliko na temelju
potvrde nadležnog državnog tijela i koliko ukupno,

–
koliko je glasova dobila svaka lista, odnosno pojedini kandidat za izbor
zastupnika nacionalnih manjina,

–
koliko je glasačkih listića proglašeno nevažećim.

U
zapisnik o radu biračkog odbora unose se i sve druge činjenice koje su važne za
postupak glasovanja.

Pisane
primjedbe na zapisnik ovlašten je dati svaki član biračkog odbora.

Zapisnik
potpisuju svi članovi biračkog odbora i njihovi zamjenici.

Svaki
član biračkog odbora i svaki zamjenik ima pravo na preslik ili prijepis
zapisnika o radu biračkog odbora, kojeg svojim potpisima ovjerovljuju svi
članovi biračkog odbora.

Članak
75.

Birački
odbor dostavlja zapisnik o svom radu s ostalim izbornim materijalom općinskom
ili gradskom izbornom povjerenstvu, najkasnije u roku od 12 sati od zatvaranja
birališta.

Birački odbor u hrvatskom diplomatsko‑konzularnom
pred­stavništvu dostavlja zapisnik o svom radu s ostalim izbornim materijalom
izravno Državnom izbornom povjerenstvu u roku od 48 sati od zatvaranja
birališta.

Članak 76.

O svom radu općinsko, odnosno gradsko izborno
povjerenstvo vodi zapisnik u koji će ubilježiti:

1. broj birača upisanih u izvadak iz popisa birača na
svom području,

2. broj birača koji su glasovali i broj glasačkih
listića koji su proglašeni nevažećim,

3. broj glasova koje je dobila svaka lista.

Općinsko,
odnosno gradsko izborno povjerenstvo dostavlja zapisnik o svom radu s ostalim
izbornim materijalom izbornom povjerenstvu izborne jedinice, najkasnije u roku
od 18 sati od zatvaranja birališta.

Članak
77.

O svom
radu izborno povjerenstvo izborne jedinice vodi zapisnik u koji će ubilježiti:

1. broj
birača upisanih u izvadak iz popisa birača na svom području,

2. broj
birača koji su glasovali i broj glasačkih listića koji su proglašeni nevažećim,

3. broj
glasova koje je dobila svaka lista, te imena i prezimena kandidata sa svake
liste koji su izabrani za zastupnike.

Svaki
član izbornog povjerenstva izborne jedinice može staviti pisane primjedbe na
zapisnik. Zapisnik potpisuju svi članovi izbornog povjerenstva izborne
jedinice.

Izborno
povjerenstvo izborne jedinice zbrojit će rezultate glasovanja na biračkim
mjestima na svom području najkasnije u roku od 24 sata od sata zatvaranja
birališta.

Izborno
povjerenstvo izborne jedinice dostavit će izborne rezultate na svom području
Državnom izbornom povjerenstvu zajedno sa zapisnikom o svom radu na način i u
roku koji im ono odredi.

Članak
78.

Rezultate
izbora za zastupnike Sabora utvrđuje Državno iz­bor­no povjerenstvo.

Članak
79.

Kad
Državno izborno povjerenstvo utvrdi rezultate glasovanja za zastupnike bez
odlaganja će objaviti:

1. broj birača upisanih u popise birača, broj birača
koji su glasovali u svakoj izbornoj jedinici, koliko glasova je dobila pojedina
lista u izbornoj jedinici, i koliko je bilo nevažećih glasačkih listića,

2. broj zastupničkih mjesta koje je dobila svaka
lista, te imena i prezimena kandidata koji su izabrani za zastupnike,

3. ime i prezime kandidata i njihovih zamjenika koji
su izabrani u svakoj izbornoj jedinici u kojoj se bira zastupnik nacionalnih
manjina i njegov zamjenik.

Članak 80.

Tijekom trajanja glasovanja Državno izborno
povjerenstvo može objavljivati privremene podatke o broju birača izašlih na
izbore.

Članak 81.

Državno
izborno povjerenstvo nakon zatvaranja birališta može objavljivati privremene i
neslužbene rezultate izbora prema svome nahođenju.

Službeni
rezultati objavit će se nakon što se iscrpe sva pravna sredstva u zaštiti
biračkog prava ili proteknu rokovi za njihovo podnošenje.

TROŠKOVI
ZA PROVEDBU IZBORA

Članak
82.

Sredstva
za pokriće troškova izbora osiguravaju se u državnom proračunu Republike
Hrvatske, a njima raspolaže Državno izborno povjerenstvo.

Državno
izborno povjerenstvo određuje način korištenja sred­stava, provodi nadzor nad
njihovim utroškom, te dodjeljuje odgovarajuća sredstva izbornim povjerenstvima
u izbornim jedinicama.

Državno
izborno povjerenstvo objavit će u sredstvima javnog priopćavanja cjelovito
izvješće o visini troškova izbora i načinu njihova korištenja u roku od 30 dana
od dana objave službenih rezultata izbora.

ZAŠTITA
IZBORNOG PRAVA

Članak 83.

Ustavnost i zakonitost izbora nadzire Ustavni sud
Republike Hrvatske.

Ustavni sud Republike Hrvatske rješava i izborne
sporove koji nisu u djelokrugu sudova, odlučujući u povodu žalbe na rješenje
nadležnoga izbornog povjerenstva.

Članak 84.

Prigovor zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja
ili u postupku izbora može podnijeti svaka politička stranka, nositelji
neovisne liste, kandidati za zastupnike u Sabor, najmanje 100 birača ili
najmanje 5% birača izborne jedinice u kojoj se provode izbori.

Ukoliko je listu izborne jedinice, ili kandidata za
zastupnika nacionalne manjine predložilo više političkih stranaka prigovor će
se smatrati pravovaljanim i kad ga je podnijela samo jedna po­litička stranka.

Članak 85.

Prigovor zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja i
u postupku izbora za zastupnike podnosi se Državnom izbornom povjerenstvu u
roku od 48 sati računajući od isteka dana kad je izvršena radnja na koju je
stavljen prigovor.

Državno izborno povjerenstvo dužno je donijeti
rješenje o prigovoru u roku od 48 sati od dana kada je dostavljen prigovor,
odnosno od dana kada su dostavljeni izborni materijali na koje se prigovor
odnosi.

Članak 86.

Ako Državno izborno povjerenstvo, rješavajući o
prigovoru utvrdi da je bilo nepravilnosti koje su bitno utjecale ili su mogle
utjecati na rezultate izbora, poništit će radnje i odrediti da se u određenom
roku, koji mora omogućiti da se izbori održe na dan kada su raspisani, te
radnje ponove.

Ako ne postoji mogućnost ponavljanja poništenih
radnji ili ako se nepravilnosti odnose na postupak glasovanja, a bitno su
utjecale, odnosno mogle utjecati na rezultat izbora, Državno izborno
povjerenstvo poništit će izbor i odrediti rok u kojem će se izbor ponoviti.

Članak 87.

Protiv rješenja Državnoga izbornog povjerenstva
podnositelj prigovora ima pravo podnijeti žalbu Ustavnom sudu Republike
Hrvatske.

Žalba se podnosi Ustavnom sudu Republike Hrvatske
putem Državnoga izbornog povjerenstva, u roku od 48 sati računajući od isteka
dana kada je primljeno pobijano rješenje.

Ustavni sud Republike Hrvatske dužan je donijeti
odluku o žalbi u roku od 48 sati od dana njezina primitka.

Članak 88.

Podnijeti prigovor, odnosno žalba u postupku zaštite
izbornog prava ne odgađaju obavljanje izbornih radnji koje su propisane ovim
Zakonom.

Članak
89.

Na
podneske i rješenja u postupku po odredbama ovoga Zakona ne plaćaju se upravne
pristojbe.

ETIČKO
POVJERENSTVO

Članak
90.

Etičko
je povjerenstvo nadstranačko tijelo općepriznatoga javnog ugleda koje
priopćenjima i upozorenjima djeluje na promicanje i ostvarivanje etičkih i
demokratskih načela u izborima.

Etičko
povjerenstvo ocjenjuje ponašanje sudionika izbora tijekom izborne promidžbe i
samog postupka izbora i provodi izvanupravni nadzor izborne promidžbe.

Članak
91.

Etičko
povjerenstvo ima predsjednika i šest članova od kojih po tri člana predlažu
većinska i oporbene političke stranke, su­klad­no stranačkom sastavu Sabora.

Članove Povjerenstva, na temelju prijedloga
parlamentarnih političkih stranaka, imenuje Ustavni sud Republike Hrvatske iz
reda istaknutih javnih osoba koje nisu kandidati na izborima i nisu članovi
niti jedne političke stranke.

Članak 92.

Predsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti
po položaju je predsjednik Etičkog povjerenstva.

Članak 93.

Nakon
objave odluke o raspisivanju izbora, a prije početka izborne promidžbe, Etičko
povjerenstvo donijet će i objaviti Izborni etički kodeks koji čine sustav
pravila o ponašanju pojedinaca i političkih stranaka u izbornoj promidžbi i
izbornom postupku. Prije donošenja Izbornoga etičkog kodeksa Etičko
povjerenstvo zatražit će mišljenje parlamentarnih političkih stranaka.

PROMATRANJE
IZBORA OD NEVLADINIH UDRUGA

Članak
94.

Nevladine udruge imaju pravo pratiti izborni
postupak, a napose promatrati provedbu izbora te rad izbornih povjerenstava i
biračkih odbora na svim razinama.

 Zainteresirane udruge iz stavka 1. ovoga članka dužne su u roku od
osam dana, od dana raspisivanja izbora, zatražiti od Državnoga izbornog
povjerenstva dozvolu za promatranje rada izbornih povjerenstava i biračkih
odbora.

Državno izborno povjerenstvo dozvolit će promatranje
izbornog postupka svim udrugama koje su registrirane kao udruge koje djeluju na
području nezavisnog promatranja izbornih postupaka
i /ili promicanja ljudskih i građanskih prava.

Na temelju dostavljenog rješenja iz stavka 3. ovoga
članka ovlaštene nevladine udruge dužne su najkasnije osam dana prije
održavanja izbora Državnom izbornom povjerenstvu dostaviti popis imena svojih
ovlaštenih promatrača. Državno izborno povjerenstvo pripremit će službene
iskaznice za svakoga ovlaštenog promatrača i dostaviti ih u sjedište nevladinih
udruga najkasnije tri dana prije održavanja izbora.

Predočenjem rješenja Državnog izbornog povjerenstva i
odluke ovlaštene nevladine udruge o imenovanju promatrača iz stavka 4. ovoga
članka, ovlašteni promatrač dobiva zapisnik o radu biračkog odbora te pravo
uvida u cjelokupni izborni materijal i promatranja cjelokupnoga izbornog postupka.

Državno
izborno povjerenstvo donijet će, sukladno odredbi stavka 1. ovog članka, u roku
od osam dana od dana raspisivanja izbora, pravila u kojima će pobliže urediti
prava i dužnosti promatrača nevladinih udruga u promatranju izbornog postupka.

PRIJELAZNE
I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
95.

Danom stupanja na snagu Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski državni sabor (»Narodne novine«, br. 116/99.) prestaje važiti Zakon o izborima zastupnika u Sabor Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 22/92., 1/93., 30/93. – pročišćeni tekst, 11/94., 68/95. i 108/96.).

Pročišćeni tekst, NN 69/2003-817