## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-2821/2006 od 10. veljače 2009.

### NN 28/2009 (4.3.2009.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-2821/2006 od 10. veljače 2009.

28 04.03.2009 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-2821/2006 od 10. veljače 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

640

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica Suda, te suci Marko Babić, Snježana Bagić, Mario Jelušić, Mario Kos, Davor Krapac, Agata Račan, Aldo Radolović, Duška Šarin i Nevenka Šernhorst, odlučujući o zahtjevu za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti drugog propisa s Ustavom i zakonom, na sjednici održanoj 10. veljače 2009. godine, donio je

ODLUKU

I. Prihvaća se zahtjev za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom, te se ukida članak 11. Statuta Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu (»Narodne novine« broj 40/99., 112/99. i 85/05.).

II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Upravni sud Republike Hrvatske (u nastavku: podnositelj zahtjeva), na temelju članka 37. st. 2. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u nastavku: Ustavni zakon) podnio je ovom Sudu zahtjev za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom članka 11. Statuta Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu (»Narodne novine« broj 40/99., 112/99. i 85/05., u nastavku: Statut).

1.1. Osporena odredba članka 11. Statuta glasi:

Ako se poslije odobrenog upisa sazna da podnositelj nije ispunjavao uvjete propisane za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata ili Imenik ovlaštenih inženjera, upisni će se postupak obnoviti na poticaj stegovnog tužitelja, Upravnog odbora ili ministra prostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja.

U postupku obnove primjenjivat će se na odgovarajući način odredbe koje važe za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata ili Imenik ovlaštenih inženjera.

Na temelju provedenog postupka odlučit će se rješenjem ostaje li ranija odluka o upisu na snazi ili se ukida i određuje brisanje arhitekta, odnosno inženjera iz Imenika ovlaštenih arhitekata ili Imenika ovlaštenih inženjera.

1.2. Odredbu članka 11. Statuta, podnositelj zahtjeva smatra nesuglasnom odredbi članka 2. Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine« broj 53/91. i 103/96.; u daljnjem tekstu: ZUP).

Podnositelj zahtjeva navodi da je odredbom članka 2. ZUP-a propisano da se pojedina pitanja postupka za određenu upravnu oblast mogu posebnim zakonom urediti drugačije nego što je to uređeno ZUP-om, ako je to nužno za postupanje u toj upravnoj oblasti i ako nije protivno načelima ZUP-a. Nadalje, da su pretpostavke za obnovu upravnog postupka propisane odredbom članka 249. ZUP-a, kojim su navedeni razlozi za obnovu postupka.

Ističe da je osporenom odredbom Statuta, kao razlog za obnovu postupka, okončanog rješenjem Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu, propisana mogućnost obnove upravnog postupka zbog pogrešne primjene materijalnog propisa, i to pogrešne primjene Zakona o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu (»Narodne novine« broj 47/98., u daljnjem tekstu: Zakon).

Zaključno, smatra da osporenom odredbom podzakonskog propisa nije dopušteno propisati pitanje obnove upravnog postupka zbog pogrešne primjene materijalnog prava, jer je to u suprotnosti s odredbom članka 2. ZUP-a, budući da se pojedina pitanja postupka mogu drugačije odrediti samo zakonom.

Predlaže pokrenuti postupak ocjene suglasnosti osporene odredbe sa zakonom, te ukinuti osporenu odredbu Statuta.

Zahtjev je osnovan.

2. Mjerodavna ustavna odredba za ocjenu suglasnosti osporenog članka 11. Statuta s Ustavom i zakonom je članak 5. Ustava, koja glasi:

U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom i sa zakonom.

Svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.

Kada je predmet ustavnosudske ocjene drugi propis, koji se u pravilu donosi radi provedbe zakona, on mora biti u skladu sa zakonom na temelju kojega je donesen, a potom i s Ustavom. U postupku ocjene zakonitosti i ustavnosti takvog propisa ispituje se, stoga, je li on donesen od strane ovlaštenog tijela, zatim je li donositelj imao zakonsko ovlaštenje za njegovo donošenje (pravna osnova donošenja) te je li drugi (podzakonski) propis po svom sadržaju u granicama koje je odredio zakon.

Osporenu odredbu Statuta Ustavni sud je ocjenjivao i u odnosu na odredbu članka 2. ZUP-a, koja glasi:

Pojedina pitanja postupka za određenu upravnu oblast mogu se posebnim zakonom urediti drugačije nego što su uređena ovim zakonom, ako je to nužno za postupanje u toj upravnoj oblasti i nije protivno načelima ovog zakona.

3. Statut je 12. prosinca 1998. godine donijela Skupština Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu, na temelju članka 9. stavka 1. podstavka 1. i članka 20. stavka 2. Zakona.

Hrvatska komora arhitekata i inženjera u graditeljstvu donijela je Izmjene i dopune Statuta 20. listopada 1999. godine (»Narodne novine« broj 112/99.), 20. lipnja 2005. godine (»Narodne novine« broj 85/05.). U »Narodnim novinama« broj 147/05. objavljen je pročišćeni tekst Statuta.

Zakonom je uređen temeljni ustroj, djelokrug, javne ovlasti i članstvo u Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu (članak 1. stavak 1. Zakona), dok je stavkom 2. istog članka Zakona određeno da se u Komoru obvezatno udružuju »ovlašteni arhitekti« i »ovlašteni inženjeri«, koji obavljaju stručne poslove prostornog uređenja, poslove projektiranja, stručnog nadzora i kontrole projekata sukladno posebnim propisima, a radi zastupanja i usklađivanja zajedničkih interesa, zaštite javnog interesa i zaštite interesa trećih osoba.

Člankom 9. stavkom 1. podstavkom 1. Zakona određeno je:

(...) Skupština Komore:

– donosi Statut i druge opće akte određene ovim Zakonom i Statutom (...).

4. Statut izrijekom propisuje primjenu odredaba ZUP-a u članku 3., u tekstu koji glasi:

U postupcima za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata i Imenika ovlaštenih inženjera, za obnovu postupka upisa te u drugim slučajevima u kojima odlučuju o pravima i obvezama ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera i projektantskih društava, osim ako Zakonom, ovim statutom ili drugim općim aktom Komore nije drugačije određeno, ovlaštena tijela Komore odlučuju primjenjujući na odgovarajući način pravila Zakona o općem upravnom postupku.

U ovom ustavnosudskom postupku potrebno je odgovoriti na pitanje – je li Skupština Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu, kao donositeljica osporenog akta, prekoračila granice ovlasti propisane Zakonom, kada je Statutom propisala osporenu odredbu članka 11.?

Članak 249. ZUP-a propisuje:

Postupak okončan rješenjem ili zaključkom protiv kojeg nema redovnog pravnog lijeka u upravnom postupku obnovit će se:

1) ako se sazna za nove činjenice, ili se nađe ili stekne mogućnost da se upotrijebe novi dokazi koji bi, sami ili u svezi s već izvedenim i upotrijebljenim dokazima, mogli dovesti do drugačijeg rješenja da su te činjenice odnosno dokazi bili izneseni ili upotrjebljeni u prijašnjem postupku;

2.) ako je rješenje doneseno na podlozi lažne isprave ili lažnog iskaza svjedoka ili vještaka, ili ako je došlo kao posljedica kakva djela kažnjivoga po kaznenom zakonu;

3.) ako se rješenje temelji na presudi donesenoj u kaznenom postupku ili u postupku o privrednom prijestupu, a ta je presuda pravomoćno ukinuta;

4.) ako je rješenje povoljno za stranku doneseno na temelju neistinitih navoda stranke kojima je organ što je vodio postupak bio doveden u zabludu:

5.) ako je rješenje organa koji je vodio postupak temelji na nekome prethodnome pitanju, a nadležni organ je to pitanje kasnije riješio u inim točkama drugačije:

6.) ako je u donošenju rješenja sudjelovala službena osoba koja je po zakonu morala biti izuzeta;

7) ako je rješenje donijela službena osoba nadležnog organa koja nije bila ovlaštena za njegovo donošenje;

8) ako kolegijalni organ koji je donio rješenje nije rješavao u sastavu predviđenome važećim propisima ili ako za rješenje nije glasala propisana većina;

9) ako osobi koja je trebala sudjelovati u svojstvu stranke nije bila dana mogućnost da sudjeluje u postupku:

10) ako stranku nije zastupao zakonski zastupnik a po zakonu je trebao da je zastupa:

11) ako osobi koja je sudjelovala u postupku nije bila dana mogućnost da se uz uvjet iz članka 15. ovog zakona služi svojim jezikom.

5. Ustavni sud utvrđuje da je zakonodavac pitanje postupka za određenu upravnu oblast odredio kao isključivu nadležnost zakonodavca. Stoga pitanje postupka za pojedinu upravnu oblast smije urediti samo zakonodavac.

Pored toga, Ustavni sud utvrđuje da se normativni sadržaj osporene odredbe članka 11. Statuta širi i na materijalne povrede zakona, protivno razlozima za obnovu postupka navedenim u članku 249. ZUP-a.

Polazeći od iznijetog, Ustavni sud ocjenjuje da je osporena odredba članka 11. Statuta nesuglasna s člankom 5. Ustava, kojim je utvrđeno načelo ustavnosti i zakonitost.

6. Slijedom svega iznijetog, na temelju članka 55. stavka 1. i stavka 2. Ustavnog zakona, odlučeno je kao u točki I. izreke.

7. Odluka o objavi iz točke II. izreke temelji se na odredbi članka 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-II-2821/2006

Zagreb, 10. veljače 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica
dr. sc. Jasna Omejec, v. r.

Odluka, NN 28/2009-640