## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-238/1995 i U-I-797/1997 od 11. lipnja 1998.

### NN 91/1998 (3.7.1998.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-238/1995 i U-I-797/1997 od 11. lipnja 1998.

# **USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE**

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jadranko Crnić, predsjednik
Suda i suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić Mitrović, mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje
Momčinović, Ivan Marijan Severinac i Mladen Žuvela, odlučujući o prijedlozima
Josipa Sabljića iz Zagreba i Hrvatske seljačke stranke, Zagreb, za pokretanje
postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti, na sjednici održanoj dana
11. lipnja 1998. godine donio je

## **RJEŠENJE**

I. Ne prihvaćaju se prijedlozi za ocjenu ustavnosti i zakonitosti Glave
treće, čl. 22. do čl. 71. Poslovnika Ustavnog suda Republike Hrvatske ("Narodne
novine", broj 29/94).

II. Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Josip Sabljić iz Zagreba i Hrvatska seljačka stranka, Zagreb, podnijeli
su prijedloge za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti
Glave treće, članka 22. do 71. Poslovnika Ustavnog suda Republike Hrvatske
(nastavno: Poslovnik).

Josip Sabljić istovremeno je podnio i prijedlog da Ustavni sud, temeljem
odredbe članka 18. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne
novine", broj 13/91, nastavno: Ustavni zakon) do donošenja konačne odluke,
privremeno obustavi donošenje meritornih odluka na osnovi osporenih odredaba
Poslovnika.

Podnositelji prijedloga smatraju da su osporene odredbe u suprotnosti
s odredbom članka 127. st. 1. i 3. Ustava Republike Hrvatske. Ističu da
je odredbom članka 127. st. 1. Ustava izričito propisano da se postupak
pred Ustavnim sudom uređuje ustavnim zakonom kojeg donosi Sabor Republike
Hrvatske dvotrećinskom većinom. Prema odredbi članka 127. st. 3. Ustava
Republike Hrvatske, Poslovnikom se uređuje samo unutarnje ustrojstvo Ustavnog
suda, zbog čega osporene odredbe, kojima se propisuje postupak pred Ustavnim
sudom, podnositelji smatraju protuustavnim. Podnositelji prijedloge obrazlažu
i pozivanjem na uvažene teoretičare procesnog prava i to akademika Ivu
Krbeka i prof. dr. Mihajla Diku. Ukazuju da akademik Ivo Krbek u djelu
"Ustavno sudovanje" (izdanje HAZU broj 321, 1960.) navodi da se u postupku
pred Ustavnim sudom primarno primjenjuju postupovne odredbe Ustavnog zakona
o Ustavnom sudu, a ukoliko su iste nedostatne da se podredno primjenjuju
odredbe Zakona o upravnom postupku, Zakona o upravnim sporovima ili Zakona
o parničnom postupku, sve uz nužne prilagodbe. Iznose dio rada prof. dr.
Mihajla Dike objavljenog u zborniku "Ljubljansko-zagrebačkog kolokvija"
(Pravni fakultet Ljubljana 1993.) koji glasi: "... postupak pred Ustavnim
sudom može, čini se urediti samo zakonom, a samo unutarnje ustrojstvo poslovnikom"
i u priručniku "Kriza hrvatskog sudstva - nijekanje vladavine prava" (Hrvatski
helsinški odbor za ljudska prava, Zagreb, 1995.), koji glasi: "Strogo formalno
uzevši, Ustavni sud možda nije bio ovlašten Poslovnikom urediti postupak
u povodu ustavne tužbe. Materijalno, čini mi se, drugog izlaza nije bilo."

Podnositelji smatraju da su odluke Ustavnog suda utemeljene na osporenim
odredbama pravno nepostojeće i da ih treba staviti izvan snage (Hrvatska
seljačka stranka), odnosno da su te odluke ništavne i da ih treba poništiti
(podnositelj Josip Sabljić).

Na osnovi navedenoga podnositelji predlažu da Ustavni sud Republike
Hrvatske prihvati prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti
članka 22. do 71. Poslovnika i ukine osporene odredbe.

Prijedlozi nisu osnovani.

Prvenstveno se ističe da je Sud odlukom broj U-I-252/95 od 16. svibnja
1995. ("Narodne novine", broj 33/95) već rješavao o ustavnosti Poslovnika
Ustavnog suda Republike Hrvatske.

Položaj i djelokrug Ustavnog suda uređeni Ustavom i Ustavnim zakonom,
određeni su na način da Ustavni sud ima poseban položaj i ovlasti, izvan
zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti, ustrojene načelom trodiobe vlasti
iz članka 4. Ustava. Sabor Republike Hrvatske u postupku za donošenje Ustava
i Ustavnog zakona jedini je nadležan da uređuje ovlasti Ustavnog suda.

Nadležnost Ustavnog suda uređena je odredbom članka 125. Ustava Republike
Hrvatske.

Članak 127. stavak 1. Ustava određuje materiju koja se uređuje ustavnim
zakonom pa su navedena i "druga pitanja važna za izvršavanje dužnosti i
rad Ustavnog suda". Navedeno određenje sadržano je i u odredbi članka 1.
Ustavnog zakona.

Prema odredbi članka 127. stavak 3. Ustava Ustavni sud Republike Hrvatske
unutarnje ustrojstvo uređuje poslovnikom.

Pod unutarnjim ustrojstvom Sud podrazumijeva, određenje ovlaštenja i
dužnosti, odnosno djelokrug rada: predsjednika Suda, sjednice sudaca, glavnog
tajnika, savjetnika Suda, službe za evidenciju i dokumentaciju, zatim poslove
sudske uprave, način raspoređivanja predmeta, način pružanja obavijesti
strankama i drugim osobama u svezi predmeta koji se nalaze na rješavanju
u Sudu. Pod unutarnjim ustrojstvom Sud podrazumijeva i druga pitanja od
značaja za uspješan rad i izvršavanje uloge koja mu je određena Ustavom
i Ustavnim zakonom.

Naime, Ustavni zakon regulirao je neka od pitanja koja su definirana
u članku 127. stavku 1. Ustava. Neka od tih pitanja, bitna za izvršavanje
dužnosti i za rad Ustavnog suda, uređena su načelno. Primjerice, Ustavni
zakon sa samo tri odredbe i to članak 28. do 30. određuje postupak u svezi
ustavne tužbe. Na temelju tako oskudnog postupovnopravnog određenja postupak
po ustavnoj tužbi formalno uzevši ne može se provesti.

Stoga je Sud, suočen s pravnom prazninom u pogledu pravila za postupanje
u ustavnosudskim stvarima, bio ovlašten i dužan postupovne odredbe stvarati
u tijeku konkretnih postupaka.

Pri tome se Sud koristio odgovarajućim odredbama postupovnih pravila
iz drugih postupovnih zakona i to Zakona o parničnom postupku, Zakona o
općem upravnom postupku, Zakona o krivičnom postupku i dr., a imajući u
vidu posebnosti postupka pred Sudom.

Postupovne odredbe koje je Sud stvarao od početka svog djelovanja, pa
do donošenja Poslovnika, obvezuju Sud.

Međutim, poznavanje precedentnih postupovnih odredaba Suda, nastalih
na način na koji ukazuju i podnositelji pozivanjem na pravnu teoriju, ne
može se očekivati od građana koji se svojim zahtjevima za zaštitu ustavnih
prava i sloboda obraćaju Sudu.

Postupovne odredbe kreirane u dosadašnjim postupcima, propisane i javno
objavljene u službenom glasilu Republike Hrvatske dostupne su svima. Na
ovaj način osigurana je pravna sigurnost građana i drugih pravnih subjekata
koji se obraćaju ili će se obratiti Sudu.

Pravna sigurnost uopće, a osobito u postupcima radi ostvarenja ustavnopravne
zaštite, kao i djelotvorna zaštita ustavnih prava, temeljne su pretpostavke
ostvarenju načela vladavine prava zajamčenog odredbom članka 3. Ustava.

Slijedom izloženog Sud je utvrdio da su podneseni prijedlozi neosnovani,
te je odlučeno kao u izreci.

Utvrdivši da u konkretnom slučaju nisu ispunjene pretpostavke propisane
odredbom članka 18. Ustavnog zakona, o predloženoj obustavi nije posebno
odlučivano.

Odluka o objavi ovog rješenja temelji se na odredbi članka 20. Ustavnog
zakona.

Broj: U-I-238/1995
      U-I-797/1997
Zagreb, 11. lipnja 1998.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**Jadranko Crnić,** v. r.

Rješenje, NN 91/1998-1247