### NN 44/2021 (26.4.2021.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-6249/2020 od 10. ožujka 2021.

Ustavni sud Republike Hrvatske

862

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo Elis Vujadinović iz Rijeke, koga zastupa Lidija Horvat, odvjetnica u Zagrebu, na sjednici održanoj 10. ožujka 2021. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Sisku dužan je donijeti odluku u predmetu broj: Gž-322/2021. u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od jednog (1) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana od dana objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Elisu Vujadinoviću iz Rijeke, Milutina Barača 22, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 13.300,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Elis Vujadinović iz Rijeke (u daljnjem tekstu: podnositelj) kojeg u postupku pred Ustavnim sudom zastupa Lidija Horvat, odvjetnica u Zagrebu, podnio je 30. prosinca 2020. ustavnu tužbu smatrajući da mu je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodio pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Podnositelj je podnio ustavnu tužbu zbog dugotrajnosti prvostupanjskog parničnog postupka.

U trenutku podnošenja ustavne tužbe postupak se vodio pred Županijskim sudom u Sisku od 27. siječnja 2021., jer je podnositelj 17. studenoga 2020. podnio žalbu na prvostupanjsku presudu.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) Ustavnom sudu dostavljen je spis prvostupanjskog suda broj: Su-Gzp I-178/19 i preslika presude i rješenja broj: Pn-3360/13 od 6. studenoga 2020.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Parnični postupak pred prvostupanjskim sudom pokrenut je 29. listopada 2013. tužbom podnositelja protiv tužene Republike Hrvatske radi naknade nematerijalne štete zbog povrede prava osobnosti za vrijeme izdržavanja kazne zatvora u Zatvoru u Rijeci, Zatvoru u Zagrebu, Kaznionici u Lepoglavi i Zatvorskoj bolnici.

Prethodno je podnositelj obaviješću zastupnika tužene, Općinskog državnog odvjetništva u Zagrebu, Građansko upravnog odjela od 7. lipnja 2013., izvješten da njegov prijedlog za mirno rješenje spora nije prihvaćen.

Podneskom broj: broj: XXX-P-DO-248/14 od 29. svibnja 2014. zastupnik tužene se u odgovoru na tužbu protivio tužbi i tužbenom zahtjevu.

Podneskom od 19. studenoga 2014. podnositelj se očitovao na odgovor na tužbu zastupnika tužene.

Pripremno ročište održano je 20. studenoga 2014.

Podnositelj je podneskom od 30. rujna 2015. zatražio presignaciju predmeta na drugog suca i žurno zakazivanje ročišta.

Od devet zakazanih ročišta dva su odgođena, 15. rujna 2016. (zbog zamolbenog saslušavanja podnositelja u mjesno nadležnom sudu Kaznionice u Glini) i 23. travnja 2020., a održana su 14. travnja 2016., 21. ožujka 2018., 13. svibnja 2019., 5. ožujka 2020., 16. srpnja 2020., 15. listopada 2020. i 6. studenoga 2020.

Podnositelj je podneskom od 4. ožujka 2020. specificirao tužbeni zahtjev.

Podnositelj je 19. studenoga 2019. podnio prvostupanjskom sudu zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem Općinskog građanskog suda u Zagrebu broj: Su-Gzp I-178/19 od 25. studenoga 2019. prihvaćen je zahtjev podnositelja i određen je rok od dvanaest mjeseci u kojem je sud dužan donijeti odluku u predmetu podnositelja.

Presudom i rješenjem prvostupanjskog suda broj: 139 Pn-3360/13-74 od 6. studenoga 2020. djelomično je usvojen tužbeni zahtjev podnositelja i naloženo je tuženici naknaditi podnositelju neimovinsku štetu u iznosu od 30.000 kuna, dok je preostali dio tužbenog zahtjeva za iznos od 20.000 kuna odbijen. Rješenjem prvostupanjskog suda odbačen je tužbeni zahtjev podnositelja u dijelu kojim podnositelj potražuje naknadu neimovinske štete zbog povrede prava osobnosti za vrijeme izdržavanja kazne zatvora u Zatvoru u Rijeci i Zatvoru u Zagrebu.

Podnositelj je 17. studenoga 2020. podnio žalbu na prvostupanjsku presudu.

Predmet se u trenutku rješavanja ustavne tužbe nalazi u povodu izjavljene žalbe podnositelja na Županijskom sudu u Sisku pod brojem: Gž-322/2021.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.),

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.),

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.) i

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6.1. Podnositelj je podnio nadležnom prvostupanjskom sudu zahtjev za suđenje u razumnom roku na temelju ZoSud-a/13.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: Su-Gzp I-178/19 od 25. studenoga 2019. usvojen je zahtjev podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku i uredujućem sucu određen je rok od dvanaest mjeseci za okončanje prvostupanjskog postupka.

7. Budući da je podnositelj koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

8. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i mjerodavnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja u razdoblju od 29. listopada 2013. (datum podnošenja tužbe prvostupanjskom sudu) do donošenja odluke Ustavnog suda (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

9. Parnični postupak trajao je sedam (7) godina, tri (4) mjeseca i devet (9) dana od dana podnošenja tužbe (29. listopada 2013.) do dana donošenja odluke Ustavnog suda.

2) Složenost sudskog predmeta

10. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

11. Postupak se u razmatranom razdoblju vodio pred sudovima dva stupnja, u tijeku je žalbeni postupak, s time da je pripremno ročište održano nakon više od godinu dana od podnesene tužbe, a između tri zakazana ročišta vidljiv je vremenski protek od više od godine dana. Ustavni sud stoga ocjenjuje da postupak nije vođen učinkovito.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

12. Ustavni sud ocjenjuje da podnositelj u razmatranom razdoblju nije bitno pridonio duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

13. Imajući u vidu ukupno trajanje postupka u razdoblju duljem od sedam (7) godina koji još uvijek traje, kao i neučinkovito postupanje prvostupanjskog suda, Ustavni sud ocjenjuje da je povrijeđeno pravo podnositelja da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, koje je pravo zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1) Izreka odluke i nalozi predsjednicima nadležnih sudova

14. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Županijskog suda u Sisku dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

15. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Visinu naknade, zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava, Ustavni sud utvrđuje uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju Ustavni sud uzeo je u obzir da predmetni parnični postupak još uvijek nije okončan.

16. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-6249/2020

Zagreb, 10. ožujka 2021.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.