### NN 90/2020 (7.8.2020.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-3582/2019 od 15. srpnja 2020.

Ustavni sud Republike Hrvatske

1755

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Gordana Colnar iz Zagreba, na sjednici održanoj 15. srpnja 2020. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Vrhovni sud Republike Hrvatske dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Rev-143/2020 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od tri (3) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavne tužbe Gordani Colnar iz Zagreba, X Podbrežje 16, određuje se primjerena naknada zbog povrede ustavnog prava na razumnu duljinu postupka zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 19.800,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Barbara Colnar iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositeljica) podnijela je 21. kolovoza 2019., na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) ustavnu tužbu u kojoj ističe povredu ustavnog prava na donošenje odluke u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava, u parničnom postupku Općinskog radnog suda u Zagrebu broj: Pr-1182/15.

1.1. Za potrebe ustavnosudskog postupka, a na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona, pribavljen je spis Općinskog radnog suda u Zagrebu broj: Pr-1182/15.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

2. Podnositeljica (tužiteljica u predmetnom parničnom postupku) podnijela je 16. svibnja 2011. tužbu kojom je tražila da se utvrdi nezakonitom odluka tuženog poslodavca o otkazu ugovora o radu, uz daljnje zahtjeve da se utvrdi da radi odnos podnositeljice kod tuženika nije prestao, te da ju tuženik vrati na rad.

Prvostupanjski sud pozvao je rješenjem od 19. svibnja 2011. tuženika na davanje odgovora na tužbu.

Pred prvostupanjskim sudom prvo ročište za glavnu raspravu održano je 4. srpnja 2011., a na ročištu 9. rujna 2011. na prijedlog punomoćnika podnositeljice strankama je dodijeljen rok od 30 dana radi pokušaja mirnog rješenja spora.

Ročišta zakazana za 25. listopada 2011. i 6. prosinca 2011. odgođena su zbog neiskazane dostave poziva za podnositeljicu, dok je ročište zakazano za 16. studenoga 2011. odgođeno zbog spriječenosti raspravnog suca.

Daljnja ročišta održana su 28. prosinca 2011. te 23. ožujka 2012. – koje je odgođeno na prijedlog podnositeljice kojoj je dodijeljen zatraženi rok od 15 dana radi dodatnog očitovanja na predložene dokazne prijedloge tuženika.

Budući da podnositeljica u ostavljenom roku nije dostavila očitovanje, sud ju je rješenjem od 13. rujna pozvao postupiti po raspravnom rješenju od 23. ožujka 2012. Zatraženo očitovanje podnositeljica nije dostavila.

Pred prvostupanjskim sudom daljnja ročišta održana su 9. siječnja 2013., 12. ožujka 2013., 3. svibnja 2013., 2. prosinca 2013. te 5. ožujka 2014., na kojem je zaključena glavna rasprava.

Prvostupanjska presuda i rješenje (kojima je tužbeni zahtjev podnositeljice djelomično odbijen, a djelomično odbačen) objavljeni su i uručeni strankama 31. ožujka 2014.

U povodu žalbe podnositeljice protiv prvostupanjske presude i rješenja, Županijski sud u Zagrebu ukinuo je rješenjem broj: Gž R-945/14-2 od 14. travnja 2015. osporenu odluku te je predmet vratio sudu prvog stupnja na ponovno suđenje.

Prvostupanjski sud zaprimio je navedeno rješenje Županijskog suda 20. travnja 2015. i dostavio ga strankama, koje su ga zaprimile 5. i 7. srpnja 2015.

U ponovljenom postupku pred prvostupanjskim sudom održana su ročišta 10. veljače 2016. i 15. travnja 2016., a ročište zakazano za 8. srpnja 2017. odgođeno je na prijedlog podnositeljice (zbog njezine spriječenosti).

Sljedeće ročište održano je 7. listopada 2016., te je na istom, sukladno prijedlogu podnositeljice (budući da je u nastavljenom postupku proširila tužbeni zahtjev isticanjem zahtjeva za isplatu razlike plaće) određeno da će se provesti dokaz financijskim vještačenjem radi utvrđenja visine tog potraživanja.

Prvostupanjski sud pozvao je rješenjem od 27. listopada 2016. imenovanog vještaka preuzeti spis predmeta i u roku od 30 dana dostaviti nalaz i mišljenje. To rješenje vještak je zaprimio 4. studenog 2016.

Sudski vještak dostavio je sudu nalaz i mišljenje 24. ožujka 2017., na koji se podnositeljica očitovala 2. svibnja 2017.

Dana 13. prosinca 2017. održano je ročište za glavnu raspravu, te je rješenjem od istoga dana, sudski vještak pozvan u roku od 15 dana dostaviti očitovanje na iznesene primjedbe stranaka.

Sudski vještak zatraženo očitovanje dostavio je 27. travnja 2019.

Ročište zakazano za 20. lipnja 2018. odgođeno je na prijedlog podnositeljice (zbog njezine spriječenosti) te su iduća ročišta održana 4. srpnja 2018. te 25. srpnja 2018., na kojem je zaključena glavna rasprava.

Prvostupanjski sud objavio je 16. kolovoza 2018. i strankama uručio presudu (kojom je tužbeni zahtjev podnositeljice odbijen kao neosnovan).

U povodu žalbi podnositeljice i tuženika, spis je otpremljen drugostupanjskom sudu na odlučivanje 19. listopada 2018.

Županijski sud u Zagrebu odbio je podnesene žalbe stranaka, presudom broj: Gž R-1454/18-3 od 15. listopada 2019., koja je prvostupanjskom sudu dostavljena 31. listopada 2019., kao neosnovane i potvrdio prvostupanjsku presudu.

Protiv drugostupanjske presude podnositeljica je 5. prosinca 2019. podnijela reviziju, u povodu koje se od 20. siječnja 2020. predmet nalazi na rješavanju pred Vrhovnim sudom, gdje se vodi pod brojem Rev-143/2020.

III. MJERODAVNO PRAVO

3. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

3.1. U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

3.2. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razum­nom roku u razdoblju od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: ­U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

4. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: ­U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

4.1. U konkretnom slučaju, podnositeljica je koristila pravna sredstva koja su joj bila na raspolaganju na temelju članka 64. ZoSud-a/13., a to su zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku te zahtjev za isplatu primjerene naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem predsjednika Općinskog radnog suda u Zagrebu broj: Su-Gzp I 15/17-2 od 16. studenog 2017. odlučeno je o zahtjevu podnositeljice za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku na način da je zahtjev ocijenjen osnovanim te je prvostupanjskom sudu određen rok od devet (9) mjeseci da riješi predmetni parnični postupak. Zahtjevu podnositeljice za isplatu primjerene naknade nije udovoljeno.

4.2. Slijedom navedenog, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba zbog povrede ustavnog prava na razumnu duljinu postupka u konkretnom slučaju dopuštena, zbog čega će se razmotriti njezina osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

5. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i nadležnih tijela te važnost predmeta postupka za podnositelja.

1) Duljina sudskog postupka

6. U konkretnom slučaju, Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositeljice od dana podnošenja tužbe do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

6.1. Podnositeljica je tužbu nadležnom prvostupanjskom sudu podnijela 16. svibnja 2011. U trenutku odlučivanja o ovoj ustavnoj tužbi parnični postupak nije okončan i vodi se pred Vrhovnim sudom pod brojem: Rev-143/2020.

6.2. Ustavni sud utvrđuje da predmetni parnični postupak u razmatranom razdoblju traje ukupno devet (9) godina, jedan (1) mjesec i dvadeset i devet (29) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

7. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju radi o složenijem predmetu, kao i da se radi se o parnici u radnom sporu čije je rješavanje hitne naravi.

3) Postupanje nadležnih sudova

8. Ustavni sud utvrđuje da je prvostupanjski sud nakon podnošenja tužbe, u razdoblju od 16. svibnja 2011. do 5. ožujka 2014. održao osam ročišta, nakon čega je 31. ožujka 2014. donio prvostupanjsku presudu i rješenje. Ustavni sud primjećuje da je između ročišta održanog 3. svibnja 2013. i ročišta održanog 2. prosinca 2013. postojalo razdoblje od gotovo sedam mjeseci neaktivnosti prvostupanjskog suda.

8.1. Nakon što je drugostupanjski sud rješenjem od 14. travnja 2015. ukinuo prvostupanjsku presudu i rješenje te je predmet vratio prvostupanjskom sudu na ponovno odlučivanje (20. travnja 2015.), Ustavni sud utvrđuje da je postojalo razdoblje neaktivnosti prvostupanjskog suda u trajanju od više od devet mjeseci (do ročišta održanog 10. veljače 2016.).

8.2. U ponovljenom postupku pred prvostupanjskim sudom održano je šest ročišta te je po prijedlogu podnositeljice određeno provođenje dokaza financijskim vještačenjem.

8.3. Ustavni sud primjećuje da je prvostupanjski sud rješenjem od 27. listopada 2016., pozvao imenovanog vještaka preuzeti spis predmeta i izraditi nalaz i mišljenje u roku od 30 dana, a da je sudski vještak nalaz i mišljenje dostavio prvostupanjskom sudu 24. travnja 2017., protekom više od četiri mjeseca. Nadalje, sudski vještak je rješenjem od 13. prosinca 2017. pozvan u roku od 15 dana dostaviti očitovanje na iznesene primjedbe stranaka, a zatraženo očitovanje vještak je dostavio prvostupanjskom sudu 27. travnja 2017., dakle nakon četiri mjeseca.

8.4. Također, Ustavni sud utvrđuje da je nakon zaprimanja očitovanja podnositeljice na nalaz i mišljenje vještaka (2. svibnja 2017.) postojalo razdoblje neaktivnosti prvostupanjskog suda u trajanju od sedam mjeseci (do ročišta održanog 13. prosinca 2017.).

8.5. Nakon što je rješenjem predsjednika Općinskog radnog suda u Zagrebu od 16. studenoga 2017. prvostupanjskom sudu određen rok od devet mjeseci za rješavanje predmetnog postupka (do 16. kolovoza 2018.) prvostupanjski sud održao je dva ročišta i 16. kolovoza 2018. donio prvostupanjsku presudu, koja je potvrđena presudom Županijskog suda u Zagrebu od 15. listopada 2019.

8.6. U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi predmet se u povodu revizije podnositeljice protiv drugostupanjske presude vodi pred Vrhovnim sudom pod brojem Rev-143/2020.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne tužbe

9. Ustavni sud utvrđuje da je podnositeljica određenim postupanjima pridonijela trajanju postupka.

9.1. U postupku pred prvostupanjskim sudom na ročištu održanom 23. ožujka 2012. podnositeljica je zatražila odgodu ročišta i dodjelu roka radi dodatnog očitovanja o dokaznim prijedlozima tuženika. Budući da podnositeljica u ostavljenom roku od 15 dana takvo očitovanje nije dostavila, sud ju je rješenjem od 13. rujna 2012. ponovno pozvao postupiti po raspravnom rješenju od 23. ožujka 2012., što podnositeljica nije učinila.

9.2. Ustavni sud također utvrđuje da je podnositeljica tek u ponovljenom prvostupanjskom postupku (10. veljače 2016.) postavila zahtjev za isplatu novčanog potraživanja – isplate razlike plaće, te je radi utvrđivanja visine tog potraživanja predložila provođenje financijskog vještačenja.

9.3. Nadalje, ročišta pred prvostupanjskim sudom zakazana za dan 9. rujna 2011. te 20. lipnja 2018., odgođena su na zahtjev podnositeljice (zbog njezine spriječenosti).

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

10. U konkretnom slučaju postupak se u pretežitom dijelu vodio pred prvostupanjskim sudom. Iako je prvostupanjski sud održao brojna ročišta i proveo financijsko vještačenje, ocjena je Ustavnog suda da postupak nije vođen učinkovito i sukladno načelu ekonomičnosti.

10.1. U postupku pred prvostupanjskim sudom bilo je nekoliko razdoblja višemjesečne neaktivnosti suda (vidi t. 8., 8.1., 8.4.), a trajanju postupka pridonijelo je i to što sudski vještak nije u ostavljenom roku izradio i dostavio nalaz i mišljenje, kao i dopunsko očitovanje (vidi t. 8.3.). Međutim ta činjenica nije opravdan razlog za nepostupanje suda, koji nije u dovoljnoj mjeri koristio procesna ovlaštenja koja su Zakonom o parničnom postupku (»Narodne novine« broj 53/91., 91/92., 112/99., 88/01. – članak 50. Zakona o arbitraži, 117/03., 88/05. – članak 129. Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, 2/07. – odluka USRH broj: U-I-1569/2004 i dr., 84/08., 96/08. – odluka USRH broj: U-I-1569/2004 i dr., 123/08. – ispravak, 57/11., 148/11. – pročišćeni tekst, 25/13., 28/13. – članak 145. Zakona o sudovima i 89/14. – odluka USRH broj: U-I-885/2013;) ustanovljena u svrhu racionalizacije i ubrzanja njegova rada. Također, iako je podnositeljica uzrokovala jedno razdoblje neaktivnosti suda, njezino postupanje (vidi t. 9.1. – 9.3.) u manjoj je mjeri pridonijelo trajanju postupka.

10.2. Imajući u vidu sve navedeno – trajanje postupka, okolnost da predmet još nije okončan, složenost postupka, postupanje nadležnih sudova i ponašanje podnositeljice, uzevši pritom u obzir važnost predmeta za podnositeljicu, kao i činjenicu da se radi o radnom sporu čije je rješavanje hitne naravi, Ustavni sud ocjenjuje da je povrijeđeno pravo podnositeljice da neovisni i nepristrani sud u razumnom roku odluči o njezinim pravima i obvezama, koje pravo je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

10.3. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, na temelju članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

10.4. Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Vrhovnog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumu donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

10.5. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Visinu naknade, zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, Ustavni sud utvrđuje uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

10.6. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-3582/2019
 Zagreb, 15. srpnja 2020.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.