## Zakon o lovstvu

### NN 140/2005 (28.11.2005.), Zakon o lovstvu

# HRVATSKI SABOR

**2641**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske,
donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O LOVSTVU

Proglašavam Zakon o lovstvu, kojega je Hrvatski
sabor donio na sjednici 17. studenoga 2005. godine.

Broj: 01-081-05-3423/2

Zagreb, 22. studenoga 2005.

Predsjednik

Republike Hrvatske

**Stjepan Mesić**, v.
r.

## ZAKON O LOVSTVU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom uređuje gospodarenje
lovištem i divljači. Gospodarenje obuhvaća uzgoj, zaštitu, lov i korištenje
divljači i njezinih dijelova.

(2) Poslovi iz stavka 1. ovoga članka imaju
gospodarsku, turističku i rekreativnu funkciju te funkciju zaštite i očuvanja
biološke i ekološke ravnoteže prirodnih staništa, divljači i divlje faune i
flore.

Članak 2.

Pojedini pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju
sljedeća značenja:

1. *Divljač* – zakonom određene životinjske
vrste koje slobodno žive u prirodi, na površinama namijenjenim za uzgoj ili
intenzivni uzgoj i razmnožavanje u svrhu lova i korištenja.

2. *Vlastito lovište* – lovište ustanovljeno
na zemljištu u vlasništvu pravne ili fizičke osobe (u daljnjem tekstu: privatno
lovište) i lovište ustanovljeno na zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske (u
daljnjem tekstu: državno lovište).

3. *Zajedničko lovište* – lovište
ustanovljeno na zemljištima raznih vlasnika, koji prema odredbama ovoga Zakona
nisu mogli ustanoviti vlastito lovište.

4. *Pravo lova* – ovlast da se na određenoj
površini zemljišta i voda (u daljnjem tekstu: zemljište) provode radnje uzgoja,
zaštite, lova i korištenja divljači i njezinih dijelova.

5. *Koncesija* – pravo lova stečeno na
temelju dobivene koncesije sukladno ovome Zakonu na vrijeme od 30 lovnih
godina.

6. *Zakup* – pravo lova stečeno na temelju
dobivenog zakupa sukladno ovome Zakonu na vrijeme od 10 ili 20 lovnih godina.

7. *Ovlaštenik prava na zemljištu* –
koncesionar ili zakupnik prava gospodarskog korištenja zemljišta.

8. *Lovoovlaštenik*
– pravna ili fizička osoba (obrtnik) koja je stekla pravo lova na temelju
zakupa ili koncesije i vlasnik lovišta.

9. *Koncesionar* – pravna ili fizička osoba
(obrtnik) koja je stekla pravo lova na temelju koncesije.

10. *Lovozakupnik*
– korisnik zemljišta i druga pravna ili fizička osoba (obrtnik) koja je pravo
lova u državnom ili zajedničkom lovištu stekla zakupom.

11. *Vlasnik lovišta* – vlasnik uzgajališta
divljači – vlasnik zemljišta koji je stekao pravo ustanovljenja vlastitog
lovišta, odnosno uzgajališta.

12. *Fizička osoba* – osoba koja je
registrirana za obavljanje lova (obrtnik).

13. *Korisnik zemljišta* – vlasnik ili
posjednik zemljišta na kojem je ustanovljeno lovište.

14. *Lovište* – određena površina zemljišta
koje je zaokružena prirodna cjelina u kojoj postoje ekološki i drugi uvjeti za
uzgoj, zaštitu, lov i korištenje divljači i njezinih dijelova.

15. *Otvoreno lovište* – lovište u kojem je
omogućena nesmetana dnevna i sezonska migracija divljači.

16. *Ograđeno lovište* – lovište najmanje
površine od 1.000 ha, ograđeno prirodnim (široki vodotoci, velike vodene
površine, more i sl.) ili umjetnim (ograde, građevine
i sl. uređaji) preprekama koje sprječavaju ili znatno
umanjuju mogućnost da tu površinu napusti divljač koja se u njemu uzgaja, štiti
i lovi.

17. *Uzgajalište divljači* – lovište
površine veće od 100 ha, a manje od 2.000 ha vlastitog zemljišta, ograđeno
ogradom ili sličnom građevinom ili prirodnim preprekama koje sprječavaju da ne
može napustiti tu površinu divljač koja se u njemu proizvodi za razmnožavanje i
lov.

18. *Lovnogospodarska**osnova* – planski akt kojim se detaljno uređuje gospodarenje određenom
divljači i lovištem za određeno razdoblje u skladu s mogućnosti staništa te
brojnosti i stanjem populacije divljači koja se uzgaja i prisutnosti zaštićenih
vrsta.

19. *Program uzgoja divljači* – planski i
gospodarski akt kojim se uređuju uzgoj, zaštita i korištenje divljači u
uzgajalištima.

20. *Program zaštite divljači* – planski
akt na temelju kojeg se divljač štiti na površinama zemljišta na kojem se
lovište ne smije ustanoviti.

21. *Trofej divljači* – divljač ili njezini
dijelovi uređeni za čuvanje ili ocjenjivanje.

22. *Vrhunski trofej divljači* – trofej
ocijenjen s većim brojem bodova od najjačeg evidentiranog trofeja (prvaka)
pojedine vrste divljači u Republici Hrvatskoj.

23. *Uzgojno područje* – životni prostor
određene vrste krupne divljači na kojem postoje optimalni stanišni i drugi uvjeti
potrebni za racionalno gospodarenje populacijom.

24. *Naselje* – stalna naseobina, bez
obzira na veličinu, gdje je stupanj izgrađenosti prostora takav da onemogućava
prirodnu migraciju krupne divljači.

25. *Lovočuvar* – osoba koja ima lovački i
lovočuvarski ispit, koja čuva lovište i obavlja druge poslove na uzgoju,
zaštiti, lovu i korištenju divljači i njezinih dijelova.

26. *Lovac* – osoba koja ima položeni
lovački ispit i obavlja osnovne zadaće lova: uzgoj, zaštitu, lov i korištenje
divljači i njezinih dijelova uz poštovanje lovačkih običaja i etike.

27. *Ocjenjivač trofeja divljači* – osoba
koja ima položen ispit za ocjenjivača trofeja divljači.

28. *Lovna godina* – razdoblje od 1.
travnja tekuće godine do 31. ožujka naredne godine.

29. *C.I.C.* – međunarodni savjet za
očuvanje divljači i lova.

Članak 3.

(1) Divljač, u smislu ovoga Zakona, jesu
životinjske vrste:

A. Krupna divljač

jelen obični *(Cervus
elaphus L.)*

jelen lopatar *(Dama dama
L.)*

jelen aksis *(Axis axis L.)*

srna obična *(Capreolus
capreolus L.)*

divokoza *(Rupicapra
rupicapra L.)*

muflon *(Ovis aries musimon Pall.)*

svinja divlja *(Sus scrofa L.)*

smeđi medvjed *(Ursus
arctos L.)*

B. Sitna divljač

*1. dlakava divljač*

jazavac *(Meles meles L.)*

mačka divlja *(Felis
silvestris Schr.)*

kuna bjelica *(Martes
foina EHR.)*

kuna zlatica *(Martes
martes L.)*

lasica mala *(Mustela
nivalis L.)*

dabar *(Castor fiber L.)*

zec obični *(Lepus europaeus Pall.)*

kunić divlji *(Oryctolagus
cuniculus L.)*

puh veliki *(Myoxus glis L.)*

lisica *(Vulpes vulpes L.)*

čagalj *(Canis aureus L.)*

tvor *(Mustela putorius L.)*

mungos *(Herpestes
ishneumon L.)*

*2. pernata divljač*

fazan – gnjetlovi *(Phasianus sp. L.)*

jarebice kamenjarke:

– grivna *(Alectoris
graeca Meissn.)*

– čukara *(Alectoris chucar)*

trčka skvržulja *(Perdix perdix L.)*

prepelice:

– pućpura *(Coturnix coturnix L.)*

– virdžinijska *(Coturnix virginiana L.)*

šljuke:

– bena *(Scolopax rusticola L.)*

– kokošica *(Gallinago
gallinago L.)*

golub divlji:

– grivnjaš *(Columba
palumbus L.)*

– pećinar *(Columba livia Gmelin.)*

guske divlje:

– glogovnjača *(Anser fabalis Latham.)*

– lisasta *(Anser albifrons Scopoli.)*

patke divlje:

– gluhara *(Anas platyrhynchos L.)*

– glavata *(Aythya ferina L.)*

– krunasta *(Aythya fuligula L.)*

– pupčanica *(Anas querquedula L.)*

– kržulja *(Anas crecca L.)*

liska crna *(Fulica atra L.)*

vrana siva *(Corvus corone cornix L.)*

vrana gačac *(Corvus
frugilegus L.)*

čavka zlogodnjača *(Coloeus monedula L.)*

svraka *(Pica pica
L.)*

šojka kreštalica *(Garrulus
glandarius L.)*

(2) Mačka divlja *(Felis
silvestris Schr.)* i puh
veliki *(Myoxus glis L.)*
u smislu ovoga Zakona ne smatraju se divljači na području gdje su zaštićeni
propisima o zaštiti pojedinih životinjskih vrsta.

(3) Ako se na području Republike Hrvatske pojavi
ili se na njega unese životinjska vrsta (introdukcija, reintrodukcija),
ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva (u daljnjem tekstu:
ministar), uz prethodnu suglasnost središnjeg tijela državne uprave nadležnog
za poslove zaštite prirode, odredit će smatra li se ona divljači u smislu ovoga
Zakona.

(4) Introdukcija i reintrodukcija
životinjskih vrsta iz stavka 3. ovoga članka može se provesti nakon
istraživanja, na temelju studije procjene rizika uvođenja na prirodu i uz
suglasnost središnjeg tijela državne uprave, nadležnog za poslove zaštite
prirode, uvažavajući iskustva drugih zemalja, i na način da se ne šteti
prirodnim staništima i divljoj zavičajnoj fauni i flori.

Članak 4.

Divljač je dobro od interesa za Republiku
Hrvatsku i ima njezinu osobitu zaštitu.

Članak 5.

(1) Pravo lova stječe:

1. vlasnik, ustanovljenjem lovišta na vlastitom zemljištu,

2. druga pravna ili fizička osoba:

– koncesijom na državnom lovištu,

– zakupom državnog lovišta, zajedničkog lovišta
ili privatnog lovišta.

(2) Vlasniku zemljišta bez prava lova određuje
se naknada za ograničenja kojima je podvrgnut u ostvarivanju prava lova drugih
osoba, u skladu s ovim Zakonom.

Članak 6.

(1) Pravna i fizička osoba može steći pravo lova
na lovištima u vlasništvu Republike Hrvatske na temelju koncesije ili zakupa na
način i pod uvjetima propisanim ovim Zakonom.

(2) Pravo lova na lovištima u vlasništvu
Republike Hrvatske i zajedničkom lovištu ne može se prenositi potkoncesijom ili podzakupom.

Članak 7.

(1) Hrvatski lovački savez (u daljnjem tekstu:
HLS) je dobrovoljna nacionalna udruga koju čine lovački savezi županija i
lovački savez Grada Zagreba, a putem njih su u HLS učlanjene lovačke udruge i
lovci.

(2) HLS predstavlja svoje članove u promicanju
lovstva u Republici Hrvatskoj i u inozemstvu.

Članak 8.

(1) Lovoovlaštenici su
dužni Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva (u daljnjem
tekstu: Ministarstvo), radi vođenja središnje lovne evidencije, dostavljati
ovim Zakonom propisane podatke iz lovnogospodarskih
osnova i programa uzgoja divljači i podatke o odstrjelu i trofejima divljači do
31. svibnja za proteklu lovnu godinu.

(2) Središnju lovnu evidenciju vodi
Ministarstvo, prema Pravilniku o sadržaju i načinu vođenja središnje lovne
evidencije kojeg donosi ministar.

II. LOVIŠTA, VRSTE
LOVIŠTA I POVRŠINE NA KOJIMA SE NE USTANOVLJAVAJU LOVIŠTA

***1. Lovišta***

Članak 9.

(1) Lovište se ustanovljuje prema vrsti divljači
koja prirodno obitava ili se uzgaja na površinama zemljišta, prema broju
divljači koja se prema mogućnostima staništa može uzgajati na tim površinama i
namjeni lovišta.

(2) Zabranjeno je ustanovljenje lovišta:

1. na zaštićenim dijelovima prirode ako je
posebnim propisima u njima zabranjen lov,

2. na moru i ribnjacima s obalnim zemljištem
koje služi za korištenje ribnjaka,

3. u rasadnicima, voćnim i loznim nasadima namijenjenim
intenzivnoj proizvodnji te pašnjacima ako su ograđeni ogradom koja sprječava
prirodnu migraciju dlakave divljači,

4. na miniranim površinama i sigurnosnom pojasu
širine do 100 m,

5. na drugim površinama na kojima je aktom o
proglašenju njihove namjene zabranjen lov.

(3) Radi stručnijeg i kvalitetnijega
gospodarenja jelenom običnim i divokozom, za njih će se odrediti uzgojna
područja. Površinu uzgojnog područja po vrsti divljači i načinu gospodarenja u
lovištima obuhvaćenim uzgojnim područjem odredit će ministar posebnim propisom.

Članak 10.

(1) Lovišta se mogu ustanoviti kao otvorena
lovišta, ograđena lovišta i uzgajališta divljači.

(2) Otvoreno lovište ne može biti manje od 1.000
ha.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, otvoreno
lovište može se ustanoviti na otoku ili skupini otoka površine veće od 500 ha.

(4) Ograđeno lovište obuhvaća površine na kojima
postoje uvjeti za intenzivni uzgoj, zaštitu, lov i korištenje divljači, a ne
može biti manje od 1.000 ha.

(5) Uzgajalište divljači je lovište površine od
100 do 2.000 ha vlastitog zemljišta na kojem se mogu uzgajati pojedine vrste
divljači za proizvodnju većeg broja divljači namijenjene lovu i razmnožavanju.
Uzgajalište divljači može se ustanoviti samo za vlasnike zemljišta.

(6) Iznimno od odredbe članka 9. stavka 2. točke
2. i 3. ovoga Zakona, uzgajalište divljači može se ustanoviti na vlastitim
površinama ribnjaka s obalnim zemljištem, rasadnicima, pašnjacima te voćnim i
loznim nasadima.

Članak 11.

(1) Granice lovišta moraju biti uočljive, a
određuju se, ovisno o prirodnoj cjelini, ekološkim, geografskim i drugim
uvjetima, obalnim pojasom mora i autocestama koje sprječavaju prirodnu
migraciju dlakave divljači.

(2) Ako granice lovišta nije moguće odrediti u
smislu stavka 1. ovoga članka, određuju se željezničkim prugama, županijskim i
lokalnim cestama, putovima, vododijelnicama, rijekama ili na drugi način.

(3) Pri utvrđivanju granica lovišta mora se
uzeti u obzir prirodna migracija divljači.

(4) Granice lovišta moraju biti vidljivo
obilježene na mjestima koja su određena Odlukom o ustanovljenju lovišta.

Članak 12.

(1) Lovoovlaštenici su
dužni u lovištu omogućiti rad znanstvenoistraživačkih i znanstvenonastavnih
ustanova, predviđen posebnim programom tih ustanova o njihovom trošku, na
temelju dopuštenja Ministarstva, uz obvezu vidljivog obilježavanja površina na
kojima se taj rad obavlja.

(2) Ustanove koje provode znanstvenoistraživački
ili znanstvenonastavni rad dužne su o tom radu jednom
godišnje do 31. svibnja tekuće godine podnijeti izvješće Ministarstvu za
proteklu godinu.

***2. Vrste lovišta***

*A. Vlastita lovišta*

Članak 13.

(1) Vlastito lovište ustanovljuje se na
vlastitom zemljištu pravne ili fizičke osobe (privatno lovište) ili na zemljištu
u vlasništvu Republike Hrvatske (državno lovište) ako površina nije manja od
1.000 ha neprekinutog zemljišta, tako da se po cijelom zemljištu može prelaziti
s jedne katastarske čestice na drugu, bez prijelaza preko tuđeg zemljišta.
Ceste, željezničke pruge i za njih vezani objekti, vodotoci, kanali i slično ne
smatraju se prekidom zemljišta. Smatra se kako su otoci spojeni s obalom ako je
između njih moguća migracija divljači.

(2) Površine iz stavka 1. ovoga članka smatraju
se prekinutima ako su podijeljene u više dijelova, a vezane su samo vodama i
cestama koje između tih dijelova prolaze zemljištem drugog ili drugih vlasnika.

(3) Ako se unutar površina iz stavka 1. ovoga
članka nalaze enklave površine manje od 1.000 ha ili poluenklave
manje od 500 ha drugog vlasnika, te će se površine obuhvatiti vlastitim
lovištem, osim ako na tim površinama njihov vlasnik ne namjerava uzgajati
divljač u uzgajalištu divljači.

(4) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, vlastito
lovište može se ustanoviti na otoku ili skupini otoka površine veće od 500 ha.

(5) Zahtjev za uzgoj divljači, u smislu stavka
3. ovoga članka, vlasnik zemljišta pisano dostavlja upravnom tijelu županije,
odnosno Grada Zagreba nadležnom za poslove lovstva prije donošenja odluke o
ustanovljenju vlastitog lovišta. Ne započne li vlasnik zemljišta s uzgojem
divljači u uzgajalištu u roku od godinu dana od dana dostave zahtjeva, smatrat
će se da je odustao.

Članak 14.

(1) Za površine iz članka 13., stavka 3. ovoga
Zakona, vlasnik privatnog lovišta plaća lovozakupninu
u korist državnog proračuna Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Proračun),
koja se raspoređuje prema članku 27. stavku 1. ovoga Zakona.

(2) Visina lovozakupnine
iz stavka 1. ovoga članka izračunava se tako da se najveća lovozakupnina
ostvarena na javnom natječaju za davanje susjednih lovišta u zakup podijeli s
brojem hektara lovišta i pomnoži s brojem hektara za koje se lovozakupnina plaća.

(3) Visinu lovozakupnine
utvrđuje nadležno tijelo iz članka 16. ovoga Zakona.

Članak 15.

(1) Državna lovišta ustanovljuje ministar
odlukom o ustanovljenju državnog lovišta ili uzgajališta divljači na prijedlog
stručne komisije Ministarstva.

(2) Do stjecanja prava lova u državnom lovištu
ili uzgajalištu divljači, u skladu s ovim Zakonom, Ministarstvo će povjeriti
izvršavanje prava lova i/ili izvršavanje mjera uzgoja i zaštite divljači u tim
lovištima pravnoj ili fizičkoj osobi koja koristi zemljište u državnom
vlasništvu, znanstvenoistraživačkim i znanstvenonastavnim
ustanovama, odnosno pravnim osobama od interesa za Republiku Hrvatsku.

(3) S pravnom osobom iz stavka 2. ovoga članka,
a kojoj je povjereno izvršavanje prava lova, Ministarstvo može sklopiti ugovor
direktnom pogodbom na 30 lovnih godina, na temelju kojeg će biti određene
obveze i prava potpisnika ugovora.

(4) S pravnom ili fizičkom osobom koje su stekle
pravo lova na temelju zakupa ili koncesije, ministar sklapa ugovor, kojim će se
odrediti prava i obveze između potpisnika ugovora.

(5) U uzgajalištima divljači na zemljištu u
vlasništvu Republike Hrvatske iz članka 10. stavka 6. ovoga Zakona, izvršavanje
prava lova Ministarstvo može povjeriti korisniku zemljišta uz naknadu koja se
utvrđuje sukladno odredbama članka 22. ovoga Zakona.

Članak 16.

(1) Privatna lovišta i privatna uzgajališta
divljači, kao i promjene granica tih lovišta i uzgajališta, ustanovljuje
županijska skupština, odnosno Gradska skupština Grada Zagreba (u daljnjem
tekstu: nadležno tijelo), uz prethodnu suglasnost Ministarstva.

(2) Ako vlasnik zemljišta iz stavka 1. ovoga
članka želi koristiti pravo lova u privatnom lovištu ili privatnom uzgajalištu
divljači, podnijet će pisani zahtjev za ustanovljenje privatnog lovišta ili
uzgajališta divljači nadležnom tijelu na području na kojem se nalazi zemljište,
odnosno veći dio zemljišta. Zahtjev se podnosi najkasnije do 1. veljače za
narednu lovnu godinu.

(3) Uz pisani zahtjev iz stavka 2. ovoga članka,
prilažu se isprave kojima se dokazuje pravo vlasništva na zemljištu i dokazi o
ispunjavanju uvjeta iz članka 13. stavka 1., 2. i 3., članka 23. stavka 5.
točke 2., 3., 4. i 5. i stavka 6. i 7. ovoga Zakona.

(4) Vlasnik zemljišta stječe pravo lova danom
dobivanja suglasnosti na lovnogospodarsku osnovu
privatnog lovišta ili na program uzgoja divljači u privatnom uzgajalištu
divljači.

Članak 17.

(1) Ako vlasnik zemljišta ne podnese zahtjev za
ustanovljenje privatnog lovišta ili uzgajališta divljači u roku iz članka 16.
stavka 2. ovoga Zakona ili odbije primiti enklave ili poluenklave
pod uvjetima iz članka 13. stavka 3. i članka 14. ovoga Zakona, njegovo će se
zemljište obuhvatiti državnim ili zajedničkim lovištem.

(2) Ako se privatno lovište ili uzgajalište
divljači prodajom, diobom ili kojim drugim načinom izmijeni tako da više nije
prirodna cjelina ili ne ispunjava uvjete propisane člankom 9. stavkom 1.,
člankom 10. ili člankom 13. stavkom 1. ovoga Zakona, nadležno tijelo po
službenoj dužnosti pripojit će njegove površine lovištu, odnosno lovištima
prema odredbama članka 9. stavka 1. i članka 11. ovoga Zakona.

(3) Spajanjem dvaju ili više zemljišta raznih
vlasnika ne može se ostvariti pravo na ustanovljenje privatnog lovišta ili
uzgajališta divljači.

*B. Zajednička lovišta*

Članak 18.

(1) Na površinama zemljišta na kojima nisu
ustanovljena vlastita lovišta ustanovljuju se zajednička lovišta.

(2) Zajednička lovišta ustanovljava i izmjene
granica provodi odlukom o ustanovljenju zajedničkog lovišta nadležno tijelo na
području kojega se nalaze površine zemljišta, na prijedlog stručne komisije i
uz prethodnu suglasnost Ministarstva. Stručnu komisiju osniva nadležno tijelo u
koje imenuje najmanje tri člana sa završenim šumarskim, veterinarskim ili
agronomskim fakultetom koji su ovlašteni od Komore inženjera šumarstva i drvne
industrije za poslove lovstva i dva člana HLS-a.

(3) Ako se površina zemljišta na kojima se
ustanovljuju zajednička lovišta nalaze na području više županija, odnosno Grada
Zagreba, lovište ustanovljuje nadležno tijelo na području kojega se nalazi veći
dio lovišta, na prijedlog zajedničke stručne komisije i uz prethodnu suglasnost
Ministarstva.

(4) Ustanovljena zajednička lovišta daju se u
zakup na način propisan ovim Zakonom.

(5) Vlasnicima i ovlaštenicima prava na
zemljištu na čijim površinama su ustanovljena zajednička lovišta, pripada
naknada prema odredbi članka 27. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona.

***3. Površine na kojima se
ne ustanovljavaju lovišta***

Članak 19.

Na površinama zemljišta na kojima se ne
ustanovljavaju lovišta divljač je dužan zaštićivati vlasnik zemljišta, odnosno
pravna ili fizička osoba koja koristi to zemljište.

III. KONCESIJA

Članak 20.

(1) Koncesija se može dati pravnoj ili fizičkoj
osobi sa sjedištem na području Republike Hrvatske na 30 lovnih godina.

(2) Koncesija se ne može dati osobi kojoj je
izrečena kazna za kazneno djelo krivolova ili prekršaj iz članka 96. ili 99.
ovoga Zakona dok traje sigurnosna mjera, odnosno dok ne nastupi rehabilitacija
po sili zakona.

(3) Ako se koncesija daje na zaštićenom području
na kojem je dopušteno ustanovljenje lovišta sukladno posebnom propisu o zaštiti
prirode, koncesija se daje uz suglasnost središnjeg tijela državne uprave,
nadležnog za poslove zaštite prirode.

Članak 21.

(1) Odluku o davanju koncesije donosi
Ministarstvo na temelju provedenoga javnog natječaja.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka,
Ministarstvo može po zahtjevu lovozakupnika državnog
lovišta, tijekom trajanja zakupa, na temelju stručnog mišljenja komisije iz
stavka 5. ovoga članka, dati lovište u koncesiju na vrijeme do isteka tridesete
lovne godine, ubrajajući godine zakupa, pod istim uvjetima, ako je:

– prema propisima lovnogospodarske
osnove u lovištu izgradio lovnotehničke i lovnogospodarske objekte koji se ne mogu amortizirati
tijekom dvadesetogodišnjega gospodarenja,

– postigao propisano brojno stanje krupne
divljači jelena običnog, medvjeda smeđeg ili divokoze planirane dobne, spolne i
trofejne strukture, postigao važne rezultate na očuvanju i unapređenju
prirodnih staništa divljači i drugih životinjskih vrsta,

– u proteklom razdoblju izvršavao sve propise lovnogospodarske osnove, pravodobno izvršavao ugovorne
obveze te poštivao zakonske i podzakonske propise,

– u proteklom razdoblju surađivao s ostalim
ovlaštenicima prava na području lovišta i inspekcijskim službama te mu nisu
izricane kazne,

– uspješno provodio mjere zaštite divljači od
krivolova i bolesti te surađivao u sprječavanju krivolova,

– uspješno sprječavao štete i otklanjao štetne
posljedice od divljači na poljoprivrednim i šumskim površinama,

– pridonosio unapređenju i promicanju lovstva,
lovne etike i običaja.

(3) Odluku o raspisivanju javnog natječaja za
davanje koncesije donosi Ministarstvo.

(4) Uz ponudu za dobivanje koncesije, ponuditelj
ponude prilaže Program razvoja lovnoga gospodarenja, uz obavljanje pratećih
djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku i dokaze o ispunjavanju uvjeta iz
članka 20. stavka 1., članka 23. stavka 6. i članka 29. stavka 4. ovoga Zakona.

(5) Postupak javnog natječaja za davanje
koncesije i davanja stručnog mišljenja o promjeni zakupa u koncesiju provodi
komisija od pet članova i tajnik koje imenuje Vlada Republike Hrvatske na
prijedlog ministra.

(6) Komisija iz stavka 5. ovoga članka daje
Ministarstvu prijedlog odluke o izboru najpovoljnije ponude za koncesiju na
temelju vrjednovanja programa razvoja lovnog gospodarstva, uz obavljanje
pratećih djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku i ponuđene godišnje
naknade za koncesiju.

(7) U slučaju pretvaranja zakupa u koncesiju
komisija iz stavka 5. ovoga članka daje Ministarstvu prijedlog odluke o
pretvaranju zakupa u koncesiju na temelju vrjednovanja programa razvoja lovnoga
gospodarstva, uz obavljanje pratećih djelatnosti od interesa za Republiku
Hrvatsku te nalaza i mišljenja lovne inspekcije.

Članak 22.

(1) Početni iznos naknade za koncesiju preko
javnog natječaja određuje se u visini vrijednosti od 50 % odstrjela divljači u
desetoj godini važeće lovnogospodarske osnove
obračunate po cjeniku koji propisuje ministar (u daljnjem tekstu: cjenik).

(2) U slučajevima kad nema lovnogospodarske
osnove, početni iznos naknade za koncesiju određuje se u vrijednosti od 50 %
godišnjeg odstrjela divljači, planiranog prema mogućem broju divljači iz akta o
ustanovljenju lovišta, obračunate po cjeniku.

Članak 23.

(1) Na temelju odluke o davanju koncesije,
ministar i najpovoljniji ponuditelj (u daljnjem tekstu: koncesionar), sklapaju
ugovor o koncesiji na vrijeme do isteka tridesete lovne godine.

(2) Ugovor o koncesiji sadrži osobito odredbe o:

– položaju i veličini lovišta na kojem se ugovara
koncesija,

– vrsti i mogućem broju divljači koja se uzgaja
u lovištu,

– načinu i uvjetima služenja pravom lova u
provedbi lovnogospodarske osnove,

– trajanju koncesije,

– obliku, visini i dospjelosti naknade za
koncesiju,

– mogućnosti i razlozima otkaza ugovora prije
isteka vremena koncesije,

– pravu i razlozima jednostranog raskida ugovora
o koncesiji,

– obvezama plaćanja naknade u slučaju raskida
ugovora o koncesiji,

– dopustivosti postavljanja lovnogospodarskih
i lovnotehničkih objekata te njihovoj pripadnosti
nakon isteka trajanja koncesije,

– naknadi za negativnu razliku divljači, lovnotehničkih i lovnogospodarskih
objekata nakon isteka trajanja koncesije, otkaza ili jednostranog raskida
ugovora o koncesiji,

– drugim obvezama utvrđenim propisima o lovu.

(3) Program razvoja lovnoga gospodarstva uz
obavljanje pratećih djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku, vrjednovanje
tog programa u pisanom obliku i lovnogospodarska
osnova koja se prilaže ugovoru nakon odobrenja Ministarstva, sastavni su dio
ugovora o koncesiji.

(4) Ugovor o koncesiji mora sadržavati mjere i
uvjete zaštite prirode koji su u interesu očuvanja prirodnih staništa i divlje
flore i faune te zaštite biološke raznolikosti, sukladno posebnim propisima.

(5) Koncesionar je obvezan:

1. za uredno izvršenje koncesije osiguravati
financijska sredstva u dvostrukom iznosu godišnje naknade za koncesiju prava
lova (garancijom banke ili avaliranom mjenicom),

2. imati stručnu službu, odnosno stručnjaka za
provedbu lovnogospodarske osnove,

3. imati organiziranu lovočuvarsku službu,

4. imati lovačke pse odgovarajuće pasmine za
lovište koje uzima u koncesiju, a koji su registrirani kod Hrvatskoga
kinološkog saveza i imaju položen ispit prirođenih osobina (IPO),

5. imati lovačkog psa osposobljenog za praćenje
krvnog traga ili krvosljednika s položenim ispitom ako u lovištu koje uzima u
koncesiju ima predviđen odstrjel krupne divljači.

(6) Osim uvjeta iz stavka 5. ovoga članka,
koncesionar obvezno prilaže ispravu iz koje je vidljivo kako je registriran za
obavljanje lova (lov i stupičarenje).

(7) Koncesionar je obvezatan donijeti lovnogospodarsku osnovu u roku od 90 dana od dana sklapanja
ugovora o koncesiji, uz odobrenje Ministarstva.

(8) Ministar će propisati način utvrđivanja
naknade za negativnu razliku divljači, lovnotehničkih
i lovnogospodarskih objekata nakon isteka trajanja
koncesije i zakupa, otkaza ili jednostranog raskida ugovora o koncesiji i
zakupu.

(9) Naknada za koncesiju raspoređuje se prema
članku 27. ovoga Zakona.

Članak 24.

(1) Prije sklapanja ugovora o koncesiji,
Ministarstvo je obvezatno dostaviti nacrt ugovora s odlukom o koncesiji na
prethodno mišljenje Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske u roku od 15 dana
od dana donošenja odluke o davanju koncesije.

(2) Državno odvjetništvo Republike Hrvatske
obvezno je dati svoje mišljenje u roku od 15 dana od dana primitka nacrta
ugovora s odlukom iz stavka 1. ovoga članka. U protivnom, smatra se kako je
potvrdno njegovo mišljenje o pravnoj valjanosti nacrta ugovora o koncesiji.

(3) Sklopljeni ugovor o koncesiji dostavlja se
Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske i Ministarstvu financija radi upisa u
Registar koncesija.

Članak 25.

(1) Koncesionar je obvezatan do 1. ožujka platiti
50 % iznosa godišnje naknade za koncesiju za iduću lovnu godinu, a preostali
iznos naknade zaključno do 30. rujna tekuće godine.

(2) Ako koncesionar ne postupi sukladno stavku
1. ovoga članka, smatrat će se kako je ugovor o koncesiji jednostrano raskinut.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka, objavit
će se javni natječaj u roku od 45 dana od dana raskida ugovora.

(4) Za sve uplate dugova za koncesiju nakon
proteka rokova iz stavka 1. ovoga članka obračunat će se zatezne kamate prema
propisima koji se odnose na prikupljanje sredstava za Proračun.

Članak 26.

(1) Ministarstvo može i prije isteka vremena
koncesije otkazati koncesionaru ugovor o koncesiji bez otkaznog roka u
sljedećim slučajevima:

1. ako se služi pravom lova suprotno ugovoru o
koncesiji,

2. ako unese u lovište novu vrstu divljači bez
potrebnih suglasnosti,

3. ako se utvrdi kako je propustima u provedbi lovnogospodarske osnove, bez opravdanih razloga, umanjen
fond divljači ispod najmanjeg broja utvrđenog lovnogospodarskom
osnovom za tekuću godinu,

4. ako koncesionar prestane ispunjavati uvjete
iz članka 23. stavka 5. točke 1., 2. i 3., odnosno stavka 6. ovoga Zakona,

5. ako se površina lovišta smanji za više od 20
%,

6. ako ne provodi mjere i radnje utvrđene
propisima o lovstvu,

7. ako gospodari suprotno uvjetima zaštite
prirode,

8. ako pojedinom vrstom divljači gospodari
suprotno Nacionalnom planu gospodarenja za tu vrstu.

(2) U slučajevima da koncesionar ili davatelj
koncesije raskine ugovor, odnosno nakon isteka vremena na koje je ugovor o
koncesiji sklopljen, stanje lovišta i provedbe lovnogospodarske
osnove utvrđuje stručna komisija koju osniva ministar.

(3) U slučaju raskida ugovora iz stavka 1. točke
1., 2., 3., 4., 6., 7. i 8. ovoga članka, koncesionar gubi pravo na sredstva za
uredno izvršenje koncesije iz članka 23. stavka 5. točke 1. ovoga Zakona.

Članak 27.

(1) Sredstva naknade za koncesiju raspoređuju se
na način:

1. 50 % sredstava za naknade vlasnicima
zemljišta bez prava lova, razmjerno površini koja je obuhvaćena lovištima za
koja se uplaćuje lovozakupnina, preko proračuna
županija i Grada Zagreba na čijem području je ustanovljeno lovište,

2. 30 % sredstava u Proračun,

3. 10 % sredstava na poseban račun Ministarstva
za provedbu Zakona,

4. 10 % sredstava na račun županija i Grada
Zagreba za provedbu Zakona.

(2) Sredstva iz stavka 1. točke 1. ovoga članka,
koja u roku od godine dana nisu potraživali vlasnici zemljišta bez prava lova,
koristit će se u županijama i Gradu Zagrebu za razvoj i unapređenje lovstva.
Kad vlasnici bez prava lova na području lovišta zatraže naknadu i dokažu pravo
vlasništva, županije i Grad Zagreb dužne su isplatiti naknadu u roku od 30 dana
od dana podnošenja zahtjeva.

(3) Sredstvima iz stavka 1. točke 3. ovoga
članka financirat će se:

– zaštita i čuvanje državnih lovišta koja nisu
pod ugovorom,

– štete od divljači u državnim lovištima koja
nisu pod ugovorom,

– provedba natječaja za državna lovišta,

– promidžba i informiranje iz područja lovstva,

– razvoj informatike u funkciji kontrole i provedbe
ovoga Zakona.

(4) Sredstvima iz stavka 1. točke 4. ovoga
članka financirat će se:

– zaštita i čuvanje zajedničkih lovišta koja
nisu pod ugovorom,

– štete od divljači u zajedničkim lovištima koja
nisu pod ugovorom,

– provedba natječaja za zajednička lovišta,

– promidžba i informiranje iz područja lovstva.

(5) Županije i Grad Zagreb dužne su ministarstvu
jednom godišnje podnijeti izvješće o utrošenim sredstvima iz stavka 1. točke 1.
i 4. ovoga članka.

Članak 28.

U slučaju stečaja ili likvidacije pravne osobe
koja ima lovište u koncesiji, za lovište se odmah nakon proglašenja stečaja ili
likvidacije raspisuje javni natječaj sa stanjem divljači utvrđenim lovnogospodarskom osnovom za tu lovnu godinu.

IV. DAVANJE LOVIŠTA U
ZAKUP

Članak 29.

(1) Zajedničko lovište može se dati u zakup
pravnoj ili fizičkoj osobi sa sjedištem na području Republike Hrvatske na 10
lovnih godina putem javnog natječaja.

(2) Zajedničko lovište ne može se dati osobi
koja je kažnjavana za kazneno djelo nezakonitog lova ili za prekršaj iz članka
96. ili 99. ovoga Zakona dok traje sigurnosna mjera, odnosno dok ne nastupi
rehabilitacija po sili zakona.

(3) Javni natječaj iz stavka 1. ovoga članka
provodi komisija nadležnog tijela županije, odnosno Grada Zagreba koje je
ustanovilo zajedničko lovište. Komisiju za provedbu javnog natječaja osniva i
njezine članove imenuje nadležno tijelo.

(4) Jamčevina koju polaže ponuditelj na
natječaju iznosi 50 % od početne cijene lovozakupnine.
Početna cijena lovozakupnine određuje se u visini
vrijednosti od 50 % odstrjela divljači u desetoj godini lovnogospodarske
osnove, obračunate po cjeniku.

(5) Iznimno od stavka 4. ovoga članka u
slučajevima kad nema lovnogospodarske osnove, početna
cijena lovozakupnine određuje se u visini vrijednosti
od 50 % odstrjela divljači, planiranog prema broju divljači iz Odluke o
ustanovljenju lovišta, obračunate po cjeniku.

(6) Komisija iz stavka 3. ovoga članka daje
nadležnom tijelu prijedlog odluke o izboru najpovoljnije ponude za zakup
lovišta. Najpovoljnija ponuda je ona kojom je ponuđena najviša lovozakupnina.

(7) Odluku o davanju lovišta u zakup donosi
nadležno tijelo.

(8) Nadležno tijelo propisat će postupak i
uvjete javnog natječaja, kriterije vrjednovanja ponuda za davanje zajedničkih
lovišta u zakup te vrijeme za sklapanje ugovora o zakupu zajedničkog lovišta.

Članak 30.

(1) S najpovoljnijim ponuditeljem (u daljnjem
tekstu: lovozakupnik) župan, odnosno gradonačelnik
Grada Zagreba, sklapa ugovor o zakupu zajedničkog lovišta na 10 lovnih godina.

(2) Odredbe članka 23. stavka 2., 3., 4. i 5.
točke 2., 3., 4. i 5. i stavka 6., 7. i 8. te članka 24. stavka 1. ovoga Zakona
odgovarajuće se primjenjuju na zakup zajedničkih lovišta.

(3) Za uredno izvršenje zakupa lovozakupnik je dužan osiguravati financijska sredstva u
visini iznosa godišnje lovozakupnine (garancijom
banke ili avaliranom mjenicom).

(4) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka može se na
zahtjev lovozakupnika produljiti najranije u
predzadnjoj lovnoj godini, a najkasnije u roku od 90 dana prije isteka vremena
zakupa i to jednokratno, za isto razdoblje, ako je lovozakupnik
provodio mjere i radnje propisane ugovorom i ovim Zakonom, uz prethodnu
suglasnost Ministarstva na podneseni zahtjev.

Članak 31.

(1) Lovozakupnik je obvezatan
do 1. ožujka platiti 50 % iznosa godišnje lovozakupnine
za iduću lovnu godinu, a preostali iznos zaključno do 30. rujna tekuće godine.

(2) Uplaćivanje lovozakupnine,
obračun zateznih kamata i raskid ugovora obavljaju se na način propisan člankom
25. stavkom 2., 3. i 4. ovoga Zakona.

(3) Do zakupa zajedničkog lovišta zabranjen je
lov divljači, a na tim površinama mjere uzgoja i zaštite divljači provodi
pravna ili fizička osoba po rješenju nadležnog upravnog tijela županije,
odnosno Grada Zagreba.

Članak 32.

U slučaju stečaja ili likvidacije pravne osobe
koja ima lovište u zakupu, nadležno tijelo dužno je postupiti sukladno članku
28. te provesti odgovarajući postupak iz članka 29. ovoga Zakona.

Članak 33.

(1) Lovozakupnik može
u pisanom obliku otkazati ugovor o zakupu zajedničkog lovišta najkasnije tri
mjeseca prije isteka lovne godine, ne navodeći razloge.

(2) Župan, odnosno gradonačelnik Grada Zagreba
otkazat će ili raskinuti ugovor o zakupu zajedničkog lovišta u slučajevima iz
članka 26. stavka 1. točke 1., 2., 3., 4., 6., 7. i 8. i stavka 2. i 3.,
odnosno ako lovozakupnik ne ispunjava obveze iz
članka 23. stavka 5. točke 2. i 3. i stavka 6. ovoga Zakona, koji se
odgovarajuće primjenjuju.

(3) U slučaju otkaza ili raskida ugovora, lovozakupnik gubi pravo na sredstva za uredno izvršenje
zakupa iz članka 30. stavka 3. ovoga Zakona, osim u slučaju iz članka 26.
stavka 1., točke 5. ovoga Zakona.

(4) U slučajevima otkaza ili raskida ugovora o
zakupu lovišta, zajedničko lovište daje se u zakup putem natječaja. Novi ugovor
o zakupu lovišta sklapa se na 10 lovnih godina.

Članak 34.

(1) U slučaju otkaza ili raskida ugovora o
zakupu lovišta, stanje lovišta i provođenja lovnogospodarske
osnove utvrđuje stručna komisija koju imenuje župan, odnosno gradonačelnik
Grada Zagreba.

(2) Na temelju utvrđenog stanja, u slučajevima
iz članka 25. stavka 2. i članka 26. ovoga Zakona, dosadašnji lovozakupnik obvezatan je nadoknaditi negativne razlike
divljači, lovnotehničkih i lovnogospodarskih
objekata prema cjeniku i nema pravo sudjelovati na ponovnom natječaju.

Članak 35.

(1) Vlasnik lovišta može svoje pravo lova u
lovištu ili dijelu lovišta kojem površina nije manja od površine određene
člankom 10. stavkom 2., 3., 4. i 5. ovoga Zakona, dati u zakup pravnoj, odnosno
fizičkoj osobi koja ispunjava uvjete iz članka 23. stavka 5. točke 2., 3., 4. i
5. i stavka 6. te članka 29. stavka 2. ovoga Zakona.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, vlasnik
lovišta obavještava nadležno tijelo o davanju tog lovišta u zakup.

Članak 36.

Sredstva uplaćena u Proračun po osnovi lovozakupa za zajednička lovišta iz članka 31. stavka 1. i
2. ovoga Zakona, obračunavaju se i raspoređuju sukladno članku 27. stavku 1. i
2. ovoga Zakona.

Članak 37.

(1) Državno lovište se može dati u zakup pravnoj
ili fizičkoj osobi sa sjedištem na području Republike Hrvatske na 10 lovnih
godina.

(2) Lovište se ne može dati u zakup osobi koja
je kažnjavana za kazneno djelo krivolova ili za prekršaj iz članka 96. ili 99.
ovoga Zakona dok traje sigurnosna mjera, odnosno dok ne nastupi rehabilitacija
po sili zakona.

(3) Odluku o raspisivanju javnog natječaja za
davanje državnog lovišta u zakup donosi Ministarstvo.

Članak 38.

(1) Odluku o davanju državnog lovišta u zakup
donosi Ministarstvo.

(2) Postupak javnog natječaja za davanje
državnog lovišta u zakup provodi i daje prijedlog odluke o izboru najpovoljnije
ponude komisija od pet članova i tajnik koje imenuje Vlada Republike Hrvatske
na prijedlog ministra.

(3) Najpovoljnija je ponuda ona kojom je
ponuđena najviša lovozakupnina.

(4) Ako dva ili više ponuditelja ponude istu lovozakupninu, smatrat će se povoljnijom ponuda ponuditelja
koji ima sjedište na području jedinice lokalne samouprave na kojoj se nalazi
veći dio lovišta.

(5) U slučajevima kad nema lovnogospodarske
osnove, početna cijena lovozakupnine određuje se u
vrijednosti od 50 % godišnjeg odstrjela divljači, planiranog prema mogućem
broju divljači iz akta o ustanovljenju lovišta, obračunate po cjeniku.

Članak 39.

(1) Na temelju odluke o izboru najpovoljnije
ponude, ministar i lovozakupnik sklapaju ugovor o
zakupu državnog lovišta u pisanom obliku.

(2) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka može se na
zahtjev lovozakupnika produljiti najranije u
predzadnjoj lovnoj godini, a najkasnije u roku od 90 dana prije isteka ugovora
i to jednokratno, za isto razdoblje ako je lovozakupnik
provodio mjere i radnje propisane ugovorom i ovim Zakonom.

(3) Iznimno u slučajevima investicijskih
ulaganja u lovnotehničke i lovnogospodarske
objekte na državnom zemljištu i u državnom lovištu u skladu s lovnogospodarskom osnovom, koje lovoovlaštenik
ne može amortizirati za vrijeme važenja ugovora, Ministarstvo može na zahtjev lovoovlaštenika izmijeniti ugovorni odnos zakupa državnog
lovišta u koncesiju, na način opisan u članku 21. stavku 2. ovoga Zakona.

(4) Sva investicijska ulaganja iz stavka 3.
ovoga članka u državnom lovištu postaju vlasništvo Republike Hrvatske nakon
prestanka koncesije, odnosno zakupa po bilo kojoj osnovi.

(5) Odredbe članka 23., stavka 2., 4. i stavka
5. točke 2., 3., 4. i 5., članka 24., 25. i 29. stavka 2. i 3., članka 30.,
31., 32., 33. i 34. ovoga Zakona, odgovarajuće se primjenjuju na zakup državnih
lovišta.

Članak 40.

Sredstva uplaćena u Proračun po osnovi lovozakupa za državna lovišta raspoređuju se u skladu s
člankom 27. stavkom 1. i 2. ovoga Zakona.

V. LOVNOGOSPODARSKA
OSNOVA, PROGRAM UZGOJA DIVLJAČI I PROGRAM ZAŠTITE DIVLJAČI

Članak 41.

(1) Pravo lova u lovištu izvršava se kao pravo i
dužnosti provedbe lovnogospodarske osnove ili
programa uzgoja divljači i sklopljenog ugovora o zakupu, odnosno koncesiji.

(2) Bez odobrene lovnogospodarske
osnove ili programa uzgoja divljači i ugovora o zakupu, odnosno koncesiji, ne
može se izvršavati pravo lova.

Članak 42.

(1) Lovnogospodarska
osnova jest desetogodišnji planski akt za gospodarenje lovištem kojim se
utvrđuje gospodarenje za razdoblje od dana davanja suglasnosti na lovnogospodarsku osnovu do 31. ožujka desete lovne godine.

(2) Lovnogospodarska
osnova temelji se na brojnom stanju svih vrsta divljači koje stalno ili
sezonski žive u lovištu i na broju divljači koja se može uzgajati u lovištu,
vodeći računa o prisutnosti zaštićene faune, ne narušavajući pritom prirodne
odnose među vrstama.

(3) Brojno stanje divljači i struktura
populacije koja se uzgaja, odnosno može uzgajati u lovištu, mora se postići u
roku utvrđenom lovnogospodarskom osnovom, koji ne
može biti duži od pet godina za sitnu, a deset godina za krupnu divljač.

(4) Planiranje odstrjela divljači mora biti u skladu
s brojnim stanjem, dobnom i spolnom strukturom divljači u lovištu i potrebama
za opstanak zaštićene faune.

(5) Iznimno od stavka 2. i 3. ovoga članka, u
slučajevima kada se za uzgoj, zaštitu i korištenje pojedinih vrsta divljači
donesu posebni nacionalni i akcijski planovi gospodarenja, s tim vrstama
divljači gospodarit će se u skladu s navedenim planovima bez obzira na propis
važećih lovnogospodarskih osnova.

Članak 43.

(1) Lovnogospodarska osnova
donosi se nakon potpisivanja ugovora o zakupu ili koncesiji.

(2) Ako se na području lovišta nalaze šume i
šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske prije stjecanja prava lova lovoovlaštenik i Hrvatske šume d.o.o. dužni su potpisati
ugovor o međusobnim pravima i obvezama. Sadržaj ugovora propisuje ministar.

(3) Lovoovlaštenik u
zajedničkom i državnom lovištu donosi lovnogospodarsku
osnovu za lovište uz odobrenje Ministarstva, u roku od 90 dana od dana
sklapanja ugovora o koncesiji, odnosno ugovora o zakupu lovišta.

(4) U slučaju produženja ugovora, do odobrenja lovnogospodarske osnove lovištem će se u idućoj godini
gospodariti isto kao u zadnjoj godini važenja lovnogospodarske
osnove. Gospodarenje u toj godini smatra se prvom godinom izvršenja lovnogospodarske osnove za iduće razdoblje.

Članak 44.

(1) Divljač u uzgajalištu uzgaja se u skladu s
programom uzgoja divljači.

(2) Za programe iz stavka 1. ovoga članka
odgovarajuće se primjenjuju odredbe članka 42. i 43. ovoga Zakona.

Članak 45.

(1) Divljač na površinama izvan lovišta i na
površinama iz članka 9. stavka 2., točke 2. 3. i 5. ovoga Zakona, zaštićuje se
i lovi u skladu s programom zaštite divljači.

(2) Program iz stavka 1. ovoga članka donosi
pravna ili fizička osoba koja koristi zemljište ili upravlja zemljištem na
kojem se ne ustanovljava lovište, uz suglasnost Ministarstva.

(3) Sanitarni i redukcijski odstrjel na
površinama iz stavka 1. ovoga članka obavlja pravna ili fizička osoba koja
provodi program zaštite divljači, a ukoliko nije registrirana za obavljanje
lova, isti će povjeriti registriranoj pravnoj ili fizičkoj osobi (lov i stupičarenje).

(4) Pravna ili fizička osoba iz stavka 2. ovoga
članka dužna je donijeti program zaštite divljači u roku godine dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona, odnosno od dana utvrđivanja promjene na
površinama iz članka 9. stavka 2. točke 2., 3. i 5. ovoga Zakona.

Članak 46.

(1) Lovnogospodarska
osnova, program uzgoja divljači i program zaštite divljači moraju biti u skladu
s osnovama gospodarenja gospodarskim jedinicama i programima za gospodarenje
šumama, uvjetima i načinom iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta,
vodoprivrednom osnovom, dokumentima prostornog uređenja, odnosno posebnim
propisima iz područja prostornog uređenja i zaštite okoliša i potpisanim
međunarodnim ugovorima iz područja lova, zaštite prirode i prirodnih staništa
divljači te odredbama propisa o zaštiti prirode.

(2) Provedba lovnogospodarske
osnove, programa uzgoja divljači i programa zaštite divljači obveza je lovoovlaštenika prava lova, odnosno pravnih i fizičkih
osoba koje zaštićuju divljač na površinama izvan lovišta.

(3) Sadržaj, način izrade i postupak donošenja,
odnosno odobravanja lovnogospodarske osnove, programa
uzgoja divljači i programa zaštite divljači propisuje ministar uz prethodno
mišljenje ministra nadležnog za zaštitu prirode.

Članak 47.

Izrada lovnogospodarske
osnove, programa uzgoja divljači ili programa zaštite divljači te njihove
revizije može se povjeriti pravnoj osobi koja je registrirana za tu djelatnost
i ima zaposlenog djelatnika sa završenim šumarskim fakultetom šumarskog smjera,
agronomskim i veterinarskim fakultetom s položenim kolegijem iz lovstva ili
fizičkoj osobi s navedenom stručnom spremom s položenim stručnim ispitom te
koji je ovlašten za poslove lovstva.

Članak 48.

(1) Revizija lovnogospodarske
osnove, program uzgoja divljači i programa zaštite divljači obavlja se kad su
se trajno ili bitno izmijenili uvjeti i okolnosti na kojima se temelji lovnogospodarska osnova, program uzgoja divljači ili
program zaštite divljači.

(2) Revizija lovnogospodarske
osnove, programa uzgoja divljači i programa zaštite divljači obavlja se po
postupku propisanom za njihovo donošenje.

(3) Troškove revizije lovnogospodarske
osnove snosi prouzročitelj izmjene uvjeta na kojima
se temelji lovnogospodarska osnova.

VI. UZGOJ I ZAŠTITA
DIVLJAČI

Članak 49.

(1) Uzgoj i zaštita divljači obuhvaća sve mjere
i radnje propisane lovnogospodarskom osnovom, programom
uzgoja divljači ili programom zaštite divljači te brigu o drugim životinjskim
vrstama i njihovim staništima.

(2) Zabranjen je uzgoj divljači u broju kojim se
narušavaju prirodni odnosi staništa i divljači, osim u uzgajalištima divljači i
ograđenom lovištu.

Članak 50.

(1) Nove vrste divljači mogu se unositi u
lovište ili na površine izvan lovišta samo uz dopuštenje Ministarstva koje se
izdaje po prethodnoj suglasnosti središnjega tijela državne uprave nadležnog za
poslove zaštite prirode.

(2) Unošenje novih vrsta iz stavka 1. ovoga
članka ne smije štetiti prirodnim staništima niti divljoj zavičajnoj flori i
fauni.

Članak 51.

Uzgoj i zaštita divljači obuhvaćaju:

1. lovostaj za određene vrste divljači,

2. privremenu zabranu lova divljači,

3. provedbu radnji koje osiguravaju opstanak i
razmnožavanje divljači koja trajno ili sezonski živi u lovištu te mjere za
očuvanje i poboljšanje staništa,

4. održavanje utvrđene brojnosti, omjera spolova
i gospodarske starosti populacije divljači koja se uzgaja,

5. osiguravanje uvjeta za razmnožavanje i
vođenje mladunčadi,

6. unošenje i čuvanje divljači radi postizanja
brojnosti utvrđene lovnogospodarskom osnovom i
programom uzgoja,

7. osiguravanje provedbe preventivnih,
dijagnostičkih, kurativnih i higijensko-zdravstvenih mjera u lovištima i
ostalim prostorima gdje se divljač uzgaja ili obitava radi zdravstvene zaštite
divljači,

8. smanjivanje broja divljači koja čini štetu
usjevima, stoci, šumama, ribnjacima, drugim vodama i ostaloj imovini na
podnošljivi broj te uklanjanje pasa i mačaka skitnica,

9. spašavanje divljači od elementarnih nepogoda,

10. provedbu mjera za osiguranje dovoljne
količine kvalitetne hrane i pitke vode,

11. podizanje i održavanje lovnotehničkih
i lovnogospodarskih objekata,

12. poduzimanje preventivnih mjera (istjerivanje
divljači) pri obavljanju poljoprivrednih i drugih radova te upotrebu zaštitnih
naprava na poljoprivrednim strojevima,

13. upotrebu sredstava za zaštitu bilja ili
drugih kemijskih sredstava na propisani način i poduzimanje preventivnih mjera
pri njihovoj upotrebi ili paljenju strništa, kukuruzišta, tršćaka
i sl.,

14. korištenje određenih pasmina lovačkih pasa s
ispitom prirođenih osobina,

15. čuvanje lovišta,

16. suzbijanje krivolova.

Članak 52.

(1) Zabranjeno je loviti i uznemiravati ženku
dlakave divljači kad je visoko bređa ili dok vodi sitnu mladunčad te pernatu
divljač kad sjedi na jajima i dok hrani mladunčad; za vrijeme hibernacije;
uništavanje i prisvajanje mladunčadi te uništavanje i oštećivanje legla,
gnijezda i jaja divljači.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka lovoovlaštenik može dopustiti za potrebe znanosti, nastave,
lovne obuke ptica grabljivica, zooloških vrtova, muzeja te sokolarskih i
kinoloških priredbi, uz prethodno dopuštenje Ministarstva, u granicama tih
potreba, lov divljači i njihove mladunčadi u vrijeme kad je lov zabranjen,
oštećivanje legla i gnijezda te sakupljanje jaja.

Članak 53.

Zabranjeno je oštećivanje i uništavanje lovnogospodarskih i lovnotehničkih
objekata te znakova granice lovišta.

Članak 54.

(1) Bez dopuštenja lovoovlaštenika
zabranjeno je kretanje lovištem s oružjem.

(2) Kretanje državnim, županijskim, lokalnim i
nerazvrstanim cestama u lovištu dopušteno je samo s praznim oružjem u navlaci
ili zaštitnoj kutiji.

(3) Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka ne
odnose se na službene osobe za vrijeme obavljanja službe.

Članak 55.

(1) Pastirski psi smiju biti u lovištu samo uz
stado.

(2) Pse i mačke njihovi vlasnici, a pastiri
pastirske pse, ne smiju puštati da se kreću lovištem bez nadzora na udaljenosti
300 m od nastambe vlasnika, odnosno od stada.

(3) Lovoovlaštenik ima
pravo u lovištu ukloniti pse i mačke koji se kreću lovištem protivno odredbi
stavka 2. ovoga članka, bez naknade vlasniku psa i mačke.

(4) Nije dopušteno ukloniti pse koji u
organiziranom lovu, na ispitima ili utakmicama pasa u gonjenju divljači prijeđu
u drugo lovište.

Članak 56.

(1) Sredstva za zaštitu bilja (biološka,
kemijska i tehnička) smiju se upotrebljavati samo na način koji nije štetan za zdravlje
divljači te na način kojim se ne ugrožava i ne onečišćava okoliš.

(2) Pravna ili fizička osoba koja namjerava
paliti strnište, kukuruzište, tršćake ili sl. dužna je o tome prije obavijestiti lovoovlaštenika
najmanje 48 sati prije početka paljenja, radi poduzimanja preventivnih mjera za
zaštitu divljači i/ili okoliša.

(3) Poljoprivredni strojevi pri obavljanju
radova na površinama na kojima se uzgaja i štiti divljač, moraju imati u
funkciji uređaj za plašenje divljači.

(4) Pravna ili fizička osoba koja upotrebljava
sredstva za zaštitu bilja na nepropisan način, pali strništa, kukuruzišta ili tršćake ili upotrijebi stroj suprotno odredbama stavka 1.,
2. ili 3. ovoga članka, dužna je nadoknaditi štetu nastalu na divljači
upotrebom tih sredstava, strojeva ili paljenjem.

Članak 57.

(1) Lovoovlaštenik je
dužan organizirati lovočuvarsku službu te stručnu službu za provedbu lovnogospodarske osnove ili imati stručnu osobu za provedbu
lovnogospodarske osnove.

(2) Poslove stručne službe za provedbu lovnogospodarske osnove može obavljati osoba koja je
tijekom srednjeg ili visokoškolskog obrazovanja završila odgovarajući nastavni
program iz lovstva.

(3) Poslove lovočuvarske službe obavlja
lovočuvar.

(4) Poslove lovočuvara može obavljati osoba koja
je osposobljena za obavljanje lovočuvarske službe, a udovoljavaju uvjetima za
nošenje oružja.

(5) Osposobljavanje za obavljanje poslova
lovočuvarske službe provode HLS i druge pravne osobe koje za to ovlasti
Ministarstvo.

Članak 58.

(1) Lovočuvar je u obavljanju svoje službe
ovlašten:

1. utvrditi identitet svake osobe koja lovi
divljač ili se kreće u lovištu sa sredstvima prikladnim za lov divljači,

2. privremeno oduzeti sredstva upotrijebljena
ili namijenjena za lov i ulovljenu divljač i njezine dijelove ako je lov ili
kretanje u lovištu izvršeno protivno odredbama ovoga Zakona,

3. sprječavati uništavanje i prisvajanje
divljači i njezine mladunčadi te oštećivanje njezinih legla, gnijezda i jaja,

4. sprječavati lov divljači na nedopušten način,
nedopuštenim sredstvima i korištenjem pasa s kojima lov nije dopušten,

5. nadzirati držanje i prenošenje divljači i
njezinih dijelova u lovištu.

(2) Lovočuvar je u obavljanju svoje službe
obvezan:

1. obavijestiti bez odgađanja lovoovlaštenika i veterinarsku službu o pojavi bolesti i
uginuća divljači i drugih životinjskih vrsta i o neposrednoj opasnosti od
elementarnih nepogoda (poplave, snježnih nanosa, poledice, požara i dr.),

2. prikupljati obavještenja i podatke o lovu
obavljenom suprotno odredbama ovoga Zakona i o tome obavijestiti lovoovlaštenika, lovnu inspekciju i policiju,

3. izvijestiti inspekciju nadležnu za zaštitu
prirode i policiju o nezakonitom odstrjelu, odnosno stradanju zaštićenih vrsta.

(3) Propis o stručnoj službi za provedbu lovnogospodarske osnove, lovočuvarskoj službi, obrascu
iskaznice i znački lovočuvara, načinu njihova izdavanja i vraćanja, dužnostima
i pravima lovočuvara te o načinu upotrebe vatrenog oružja pri obavljanju
lovočuvarske službe donosi ministar.

VII. LOV I KORIŠTENJE
DIVLJAČI I NJEZINIH DIJELOVA

Članak 59.

(1) Lov divljači obuhvaća traženje, dočekivanje,
motrenje u cilju lova, vabljenje, praćenje, odstrjel i hvatanje žive divljači,
puštanje ptica grabljivica, skupljanje uginule divljači i njezinih dijelova (rogovlja, koža i dr.) i skupljanje
jaja pernate divljači.

(2) Lov divljači u lovištu obavlja se u skladu s
lovnogospodarskom osnovom ili programom uzgoja
divljači, a na površinama izvan lovišta u skladu s programom zaštite divljači i
namjenom tih površina, sukladno odredbama ovog Zakona, poštujući lovačku etiku
i običaje.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, lov
smeđeg medvjeda obavlja se na temelju Akcijskog plana gospodarenja smeđim
medvjedom u Republici Hrvatskoj za pojedinu godinu, koji donosi i provodi
Ministarstvo na prijedlog Nacionalnog povjerenstva za izradu Plana gospodarenja
smeđim medvjedom u Republici Hrvatskoj i praćenje populacije velikih zvijeri.

(4) Zabranjeno je loviti divljač za vrijeme
lovostaja, osim u slučajevima određenim ovim Zakonom.

(5) Lovostaj po vrstama divljači, ovisno o
njihovim svojstvima i uvjetima u kojim ona obitava, propisuje ministar po
prethodnom mišljenju središnjeg tijela državne uprave, nadležnog za poslove
zaštite prirode.

Članak 60.

Divljač koja se uzgaja u uzgajalištu može se
loviti cijele godine isključivo u svrhu razmnožavanja i napučivanja lovišta, a
odstrjeljivati u skladu s propisom iz članka 59. stavka 5. ovoga Zakona.

Članak 61.

(1) Ranjenu i bolesnu divljač kojoj nije moguće
pružiti veterinarsku pomoć dopušteno je odstrjeliti i
u vrijeme lovostaja, kao i u vrijeme trajanja privremene zabrane lova divljači.

(2) Odstrjel, u smislu stavka 1. ovoga članka, lovoolaštenik je dužan bez odgode prijaviti lovnom
inspektoru, uz priloženo uvjerenje nadležne veterinarske službe da je odstrjeljena divljač bila ranjena ili bolesna.

Članak 62.

Ministarstvo je ovlašteno:

1. skratiti lovostaj ako to treba radi smanjenja
brojnog stanja pojedine vrste divljači koja ugrožava poljoprivredne, šumske
kulture ili akvakulture te ako zbog vremenskih nepogoda
nije bilo moguće izvršiti planirani odstrjel divljači,

2. dopustiti lov za vrijeme lovostaja ako to
zahtijevaju potrebe znanosti, nastave, zooloških vrtova, kinoloških i
sokolarskih priredaba i muzeja te zaštite zdravlja ljudi, stoke i divljači,

3. zabraniti lov pojedine vrste divljači radi
zaštite zdravlja ljudi i stoke, zaštite njezina brojnog stanja, pojave
kemijskog, biološkog ili radiološkog zagađivanja te otklanjanja posljedica
ratnog djelovanja i razaranja,

4. dok lovište nije u zakupu ovlastiti HLS,
odnosno Lovački savez županije ili drugu pravnu ili fizičku osobu osposobljenu
za lov, za izvršenje sanitarnog odstrjela, redukcijskog odstrjela, ili izlovljavanja divljači s površina na kojima ugrožava
sigurnost ljudi i imovine ili na kojima prema drugim propisima ne smiju
obitavati (otoci, zračne luke i sl). Rješenjem za
obavljanje lova propisat će se visina odstrjela i raspolaganje s odstrjeljenom divljači i njezinim dijelovima.

Članak 63.

Upravno tijelo županije odnosno Grada Zagreba
nadležno za poslove lovstva ovlašteno je u zajedničkom lovištu:

1. produljiti lovostaj ili zabraniti lov
pojedine vrste divljači za određeno vrijeme kad je to potrebno radi zaštite
njezina brojnog stanja,

2. zabraniti lov divljači na poljoprivrednim
zemljištima zasijanim ili zasađenim poljoprivrednim kulturama u vrijeme kad bi
to štetilo tim kulturama.

Članak 64.

(1) Zabranjeno je loviti divljač:

1. načinima i sredstvima kojima se ona masovno
uništava,

2. u pojasu 300 m od ruba naselja u nizini i
prigorju te 200 m u brdsko-planinskim područjima,

3. kad je ugrožena poplavom, snježnim nanosima,
poledicom, visokim temperaturama, požarom ili na drugi sličan način, osim u
svrhu spašavanja,

4. zamkama, stupicama, klopkama, mrežama, živim
i umjetnim mamcima ili vapcima, upotrebom pomoćnih sredstava u lovu
(magnetofona, gramofona, reflektora i sličnih zvučnih i/ili svjetlećih
sredstava, zrcala i drugih zasljepljujućih naprava),
ljepljivim sredstvima ili hranom u koju je stavljeno omamljujuće sredstvo ili
otrov, osim za svrhu iz članka 52. stavka 2. ovoga Zakona i točke 3. ovoga
stavka, ali ne otrovom,

5. optičkim ciljnicima za noćni lov s mogućnošću
elektroničkog povećavanja ili pretvaranja slike, električnim ili elektroničkim
ubojitim ili omamljujućim napravama, eksplozivom, istjerivanjem plinom ili
dimom,

6. gaženjem i lovljenjem motornim vozilima ili
čamcima na motorni pogon te letjelicama svih vrsta,

7. hrtovima i ostalim psima koji nisu lovački te
lovačkim psima koji nemaju položen ispit prirođenih osobina,

8. zvijerima,

9. samostrijelom i sličnim napravama ako
posebnim propisom nije drukčije regulirano,

10. zračnim oružjem i svim vrstama hladnog
oružja,

11. primamljivanjem hranom, vodom ili drugim
sredstvima, osim divlje svinje, medvjeda, lisice, čaglja, kune, tvora i mungosa na mečilištima.

(2) U pojedinačnom lovu na jelena, srnjaka,
lisicu i šojku kreštalicu dopuštena je upotreba rikalica,
vabaka i pisaka kao pomoćnih sredstava u lovu.

(3) Lisicu, tvora, mungosa,
puha velikog i kune dopušteno je loviti stupicama i klopkama za tu namjenu, u
skladu s lovnogospodarskom osnovom.

(4) Osobi koja ima položen sokolarski i lovački
ispit dopušten je lov pticama grabljivicama iz umjetnog uzgoja, upisanim u
upisniku koji vodi Hrvatski sokolarski savez, na temelju dopuštenja središnjeg
tijela državne uprave, nadležnog za poslove zaštite prirode i ovlaštenika prava
lova.

(5) Sokolarski ispit polaže se pred
povjerenstvom koje imenuje ministar.

(6) Program o polaganju sokolarskog ispita i
propis o načinu lova s pticama grabljivicama (sokolarenje)
donosi ministar.

Članak 65.

Lovoovlaštenik ili osoba kojoj dopusti
lovoovlaštenik može, radi razmnožavanja divljači
umjetnim načinom, naseljavanja u druga lovišta, prodaje te primjene lijekova i
cjepiva, divljač primamljivati hranom i vodom te hvatati mrežama, lovkama i omamljujućim sredstvima tako da ostane živa.

Članak 66.

(1) Divljač je dopušteno odstrjeljivati samo
lovačkim oružjem i lovačkim nabojima koji odgovaraju snazi i otpornosti
pojedine vrste divljači koja se lovi.

(2) Lovačko oružje jesu lovačke puške, pištolji
i revolveri.

(3) Krupnu divljač dopušteno je odstrjeljivati
samo zrnom iz dugačkoga lovačkog oružja s užlijebljenim cijevima, a divlje
svinje i zrnom iz lovačkog oružja s glatkim cijevima kalibra 10., 12., 16. ili
20.

(4) Zabranjeno je odstrjeljivati divljač
automatskim oružjem, a poluautomatskim oružjem s glatkim ili užlijebljenim
cijevima ako nabojnik može sadržavati više od dva
naboja.

(5) Za lovačko oružje može se izdati odobrenje
za nabavu oružja uz predočenje dokaza o položenom lovačkom ispitu i uz lovačku
iskaznicu.

(6) Zabranjen je lov krupne divljači, osim
divljih svinja, prigonom, pogonom ili psima.

(7) Dopušteno je oglašavanje prodaje i nabave
lovačkog oružja u javnim medijima.

(8) Uporabu lovačkoga oružja i naboja propisuje
ministar.

Članak 67.

(1) U lovu se smiju koristiti lovački psi koji
udovoljavaju uvjetima iz članka 23. stavka 5. točke 4. i 5. ovoga Zakona.

(2) Za lov na pojedinu vrstu divljači u
određenim područjima smije se koristiti samo odgovarajuća vrsta pasa.

(3) Vrstu, broj i način korištenja pasa za lov u
određenom području na pojedinu vrstu divljači te davanje uvjerenja o položenom
ispitu prirođenih osobina i osposobljenosti za praćenje krvnog traga za lovačke
pse iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 68.

(1) Divljač smije loviti osoba koja je položila
lovački ispit i posjeduje lovačku iskaznicu, uz prethodno pisano dopuštenje lovoovlaštenika.

(2) Lovačku iskaznicu izdaje HLS.

(3) Pravne i fizičke osobe koje se bave lovnim turizmom
obvezatne su pojedinca ili vođu grupe obavijestiti o obvezama i zabranama iz
članka 67. i 69. ovoga Zakona.

(4) Strani državljanin smije loviti u Republici
Hrvatskoj ako ispunjava uvjete iz stavka 1. ovoga članka, a pri ulasku u Republiku
Hrvatsku mora imati pisani poziv lovoovlaštenika.

(5) Uvjete i načine lova i nošenje lovačkog
oružja, obrazac lovačke iskaznice, te način izdavanja lovačke iskaznice,
dopuštenja za lov i evidencije o obavljenom lovu propisuje ministar.

Članak 69.

(1) Divljač je zabranjeno loviti, te postavljati
lovnogospodarske objekte u pojasu 300 m od granice
posebno zaštićenih dijelova prirode iz članka 9. stavka 2. točke 1. ovoga
Zakona i prolaza koji služe za migraciju divljači preko i ispod autocesta.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka divljač je
dopušteno loviti uz granicu lovišta kad je granica lovišta određena rijekom ili
drugom vodenom površinom.

(3) Lov divljači na zemljištima koja se nalaze u
graničnom pojasu uređuje se posebnim propisom koji će donijeti ministar.

Članak 70.

(1) Trofeji divljači, koji podliježu
vrjednovanju sukladno propisu koji donosi ministar, moraju se ocijeniti.

(2) Evidenciju trofeja divljači vodi lovoovlaštenik.

(3) Trofeje divljači iz stavka 1. ovoga članka
ocjenjuje komisija sastavljena od ovlaštenih ocjenjivača koji imaju položen
ispit za ocjenjivača trofeja.

(4) Trofeje divljači stečene u državnom lovištu
ocjenjuje komisija lovoovlaštenika.

(5) Trofeje divljači stečene u ostalim lovištima
ocjenjuje komisija sastavljena od ovlaštenih ocjenjivača koji imaju položen
ispit za ocjenjivača trofeja, a koju imenuje nadležno upravno tijelo čije je
nadležno tijelo ustanovilo lovište.

(6) Stalno nacionalno povjerenstvo za ocjenu
trofeja i izložbe C.I.C. – a pri HLS-u potvrđuje vrhunske trofeje divljači i
rješava prigovore na ocjenu trofeja komisije iz stavka 4. i 5. ovoga članka.

(7) O ocijenjenim trofejima komisije iz stavka
4. i 5. ovoga članka izvještavaju HLS koji vodi evidenciju o ocijenjenim
trofejima divljači. Izvješća se daju do 31. svibnja svake godine za trofeje
stečene u protekloj lovnoj godini.

(8) HLS organizira izložbe trofeja divljači te
utvrđuje sadržaj, opseg i vrstu trofeja za izlaganje na nacionalnim i
međunarodnim izložbama.

(9) Trofeje divljači iz lovišta ili Republike
Hrvatske dopušteno je iznositi uz propisani trofejni list koji izdaju komisije
iz stavka 4. i 5. ovoga članka. Trofeji divljači koji se nalaze u skupini pet
točaka manjoj od nacionalnog prvaka mogu se iznositi iz Republike Hrvatske ako
su ocjenjeni od strane Stalnoga nacionalnog povjerenstva za ocjenu trofeja i
izložbe C.I.C.-a.

(10) Propis o načinu ocjenjivanja, vođenju
evidencije o trofejima divljači te obrazac trofejnog lista i izvješća o
ocijenjenim trofejima donosi ministar.

Članak 71.

(1) Vrhunski trofej divljači zabranjeno je
trajno iznijeti u inozemstvo.

(2) Vrhunski trofej otkupljuje Republika
Hrvatska, a čuva se u muzeju HLS-a.

Članak 72.

(1) Lovački ispit, ispit za lovočuvara i ispit
za ocjenjivača trofeja divljači polažu se kod HLS-a i drugih pravnih osoba koje
za to ovlasti Ministarstvo.

(2) Osobama koje su tijekom višeg ili
visokoškolskog obrazovanja završile odgovarajući nastavni program iz lovstva,
HLS će izdati uvjerenje o položenom lovačkom ispitu.

(3) Lovačke ispite iz stavka 1. ovoga članka
može polagati osoba s navršenih 18 godina života, odnosno mogu se priznati ti
ispiti u skladu sa stavkom 2. ovoga članka osobi s navršenih 18 godina života.

(4) Program osposobljavanja za lovca, lovočuvara
i ocjenjivača trofeja, način polaganja lovačkog ispita, ispita za ocjenjivača
trofeja i ispita za lovočuvara, način izdavanja uvjerenja, oblik uvjerenja,
oblik, sadržaj i način vođenja upisnika o izdanim uvjerenjima o osposobljenosti
za lovca, lovočuvara i ocjenjivača trofeja propisuje ministar.

Članak 73.

(1) Ulovljena, ranjena i uginula divljač te
njezini dijelovi pripadaju lovoovlašteniku, ako prema
lovnogospodarskoj osnovi uzgaja tu vrstu divljači u
lovištu, a na površinama izvan lovišta pripada osobi koja provodi zaštitu
divljači na tim površinama.

(2) Lovoovlašteniku
pripada divljač i njezini dijelovi iz stavka 1. ovoga članka, iako takvu
divljač ne uzgaja, dok drugi lovoovlaštenik prava
lova ne dokaže svoje pravo na tu divljač ili njezine dijelove.

(3) Osoba koja je uočila mrtvu, ozlijeđenu ili
bolesnu divljač ili napuštenu ozlijeđenu, odnosno bolesnu mladunčad dužna je
bez premještanja divljači o tome odmah obavijestiti lovoovlaštenika
koji će pozvati ovlaštenog veterinara. Ovlašteni veterinar dužan je zapisnički
utvrditi uzrok uginuća, odnosno zdravstveno stanje ozlijeđene ili bolesne
divljači. Svako premještanje (prenošenje, prevoženje) divljači ili dijelova
divljači bez zapisnika, odnosno potvrde o podrijetlu divljači smatrat će se
krivolovom.

(4) Nakon zdravstvenog pregleda ozlijeđene ili
bolesne divljači iz stavka 3. ovoga članka, lovoovlaštenik
je dužan skrbiti se o njoj i osigurati joj odgovarajuću veterinarsku njegu,
odnosno odrediti pravnu ili fizičku osobu kojoj će tu skrb i njegu povjeriti, a
mrtvu divljač dužan je dobro zakopati tako da druge životinje ne mogu doći do
nje ili njezinih dijelova.

Članak 74.

(1) Divljač i njezini dijelovi mogu se držati,
prevoziti ili prenositi izvan lovišta ili površina iz članka 9. stavka 2. ovoga
Zakona do veterinarsko-sanitarnog pregleda, samo uz potvrdu o podrijetlu
divljači i njezinih dijelova, a nakon pregleda i obrade mogu se skladištiti i
pohranjivati, prodavati i kupovati, doraditi i preraditi te izvoziti i uvoziti
s oznakama i potvrdama propisanim Zakonom o veterinarstvu i uz potvrdu o
podrijetlu divljači i njezinih dijelova.

(2) Potvrdu o podrijetlu divljači i njezinih
dijelova iz stavka 1. ovoga članka izdaje lovoovlaštenik,
odnosno pravna ili fizička osoba koja koristi površine izvan lovišta (površine
iz članka 9. stavka 2.).

(3) Odstrijeljena i na drugi način stečena
krupna divljač može se držati ili stavljati u promet samo ako je označena
odgovarajućom oznakom.

(4) Na uvoz i izvoz divljači i dijelova divljači
primjenjuju se odredbe ovoga Zakona i posebnih propisa.

(5) Pravne i fizičke osobe koje obavljaju promet
divljači i/ili njezinih dijelova dužne su voditi evidenciju o vlasniku i
podrijetlu divljači i njezinih dijelova i dostavljati je Ministarstvu do
desetog u mjesecu za protekli mjesec.

(6) Obrazac potvrde o podrijetlu divljači i
njezinih dijelova, način označavanja krupne divljači iz stavka 3. ovoga članka,
način izdavanja i razduživanja markica za
obilježavanje krupne divljači te obrasce evidencije iz stavka 5. ovoga članka
propisat će ministar.

VIII. SPRJEČAVANJE ŠTETE
I NAKNADA ŠTETE

***1. Štete od divljači***

Članak 75.

(1) Mjere za sprječavanje štete od divljači
jesu: smanjivanje broja divljači do brojnog stanja koje se može uzgajati u
lovištu, osiguravanje dovoljno vode i hrane za divljač u lovištu, čuvanje
usjeva i nasada, izgon divljači s ugroženog zemljišta, ograđivanje zemljišta te
uporaba mehaničkih, električnih i kemijskih zaštitnih sredstava, vidljivih i
zvučnih plašila, elektronskih detektora divljači kao i ostale uobičajene mjere
zaštite za određeno područje i vrstu divljači.

(2) Nadležno tijelo utvrđuje uobičajene mjere iz
stavka 1. ovoga članka za područje županije, odnosno Grada Zagreba.

Članak 76.

(1) Odlukom o ustanovljenju lovišta propisuju se
mjere za sprječavanje štete od divljači koje je dužan poduzimati lovoovlaštenik, a naročito:

1. donošenje godišnjeg plana za poduzimanje
određenih mjera za sprječavanje štete (sezonski, po vrstama divljači i vrstama
šteta od divljači, kulturama i sl.),

2. nabavljanje zaštitnih sredstava za izvršenje
godišnjeg plana iz točke 1. ovoga stavka (mehaničkih ili kemijskih repelenata),

3. pravovremena i besplatna raspodjela
odgovarajućih zaštitnih sredstava korisnicima zemljišta, na njihov zahtjev, uz
prethodnu javnu obavijest i davanje uputa za njihovu upotrebu.

(2) Odredba stavka 1. točke 3. ovoga članka ne
primjenjuje se na ograđivanje voćaka, kultura, plantažnih i sličnih nasada
korisnika zemljišta, radi sprječavanja štete od divljači.

(3) Za ostvarivanje prava iz stavka 1. ovoga
članka, korisnik zemljišta dužan je lovoovlašteniku
dati na uvid vlasnički ili posjedovni list, odnosno ugovor o zakupu zemljišta
te na zahtjev lovoovlaštenika omogućiti utvrđivanje
položaja zemljišta.

Članak 77.

(1) Lovoovlaštenik je
obvezatan poduzimati određene mjere za sprječavanje štete koju divljač može
nanijeti ljudima ili imovini na zemljištima na kojima se prostire lovište.

(2) Korisnici zemljišta dužni su za sprječavanje
štete od divljači poduzimati propisane mjere.

Članak 78.

U uzgajalištima divljači i ograđenom lovištu lovoovlaštenik je dužan na svoj trošak zaštititi neposredno
ugrožene usjeve i nasade odgovarajućim mehaničkim ili kemijskim sredstvima.

Članak 79.

Korisnici zemljišta imaju pravo i dužnost:

1. odgovarajućim sredstvima poduzimati mjere
radi sprječavanja štete od divljači u svojim rasadnicima, voćnim nasadima i na
usjevima te surađivati u poduzimanju mjera za sprječavanje štete od divljači na
svom zemljištu sredstvima dobivenim od lovoovlaštenika
prema njegovim uputama,

2. priopćivati, bez odgađanja, lovoovlašteniku okolnosti koje mogu utjecati na poduzimanje
mjera za sprječavanje štete koju može nanijeti divljač na njihovu zemljištu, a
i obavijestiti ga o započetoj šteti,

3. omogućiti lovoovlašteniku
da na njihovu zemljištu poduzima mjere za sprječavanje štete od divljači,

4. ukloniti poljoprivredne usjeve najkasnije
mjesec dana od agrotehničkog vremena za berbu ili žetvu uroda.

Članak 80.

Korisnici zemljišta imaju pravo zahtijevati
provođenje mjera za sprječavanje šteta od divljači od nadležnog upravnog
tijela, ako smatraju da lovoovlaštenik prava lova ne
postupa u smislu odredbi članka 75., 76. i članka 77. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 81.

Ministarstvo može donijeti naredbu o zabrani
lova ili smanjenju brojnog stanja pojedine vrste divljači koja ugrožava
zdravlje ljudi, stoke, druge divljači ili čini drugu štetu, a na zahtjev
korisnika zemljišta donijeti rješenje o smanjenju brojnog stanja pojedine vrste
divljači koja čini veliku štetu ako mjere predviđene u članku 75., 76. i 77.
ovoga Zakona nisu dovoljno uspješne ili ne bi bile gospodarski opravdane.

Članak 82.

(1) Radi zdravstvene zaštite ljudi i životinja,
županija, odnosno Grad Zagreb, lovoovlaštenik, pravne
i fizičke osobe koje obavljaju djelatnosti poljoprivrede i šumarstva dužne su
organizirati smanjivanje broja divljači na ugroženim područjima na podnošljiv
broj, odnosno sudjelovati u tome.

(2) U lovištu i na površini izvan lovišta na kojoj
je proglašena zarazna bolest ili se može očekivati njezina pojava, lovoovlaštenik ili osoba koja zaštićuje divljač obvezatna
je osigurati provedbu mjera u skladu s propisima o zdravstvenoj zaštiti
životinja, uz obavještavanje nadležne veterinarske službe, dok takva zaraza ili
opasnost od njezina širenja traje.

Članak 83.

(1) Za štetu koju počini divljač u lovištu
odgovoran je lovoovlaštenik lovišta u kojem ta
divljač stalno živi, pod uvjetom da je oštećeni poduzeo propisane mjere za
sprječavanje štete od divljači, koje je u smislu ovoga Zakona bio obvezatan
poduzeti.

(2) Smatra se da divljač stalno živi u lovištu u
kojem je počinjena šteta, ako lovoovlaštenik u tom
lovištu ne dokaže protivno.

(3) Za štetu koju počini divljač koja u lovištu
stalno ne živi, odgovoran je lovoovlaštenik lovišta u
kojem je šteta počinjena, ali ima pravo na odstrjel te divljači. Pravo na
odstrjel ostvaruje se na temelju dokaza o nadoknađenoj šteti oštećeniku i odobrenja nadležnog upravnog tijela uz
suglasnost ministarstva, odnosno odobrenja ministarstva kada je šteta počinjena
u državnom lovištu.

(4) Odstrjel divljači iz stavka 3. ovoga članka
može se odobriti do visine nadoknađene štete, računajući vrijednost mesa i
trofeja prema odštetnom cjeniku.

(5) Ne nadoknađuje se šteta koju medvjed počini
stoci na površinama na kojima je posebnim propisom zabranjen pristup i ispaša
stoke.

Članak 84.

Ako je šteta koju počini divljač na istoj
poljoprivrednoj kulturi ponovljena, vrijednost pojedinačnih šteta ne može biti
veća od vrijednosti očekivanog prinosa kulture.

Članak 85.

Za sporove glede naknade štete koju počini
divljač nadležan je redovni mjesno nadležni sud na području kojega je lovište
ustanovljeno.

***2. Šteta na divljači***

Članak 86.

(1) Osoba koja nanese štetu divljači u lovištu
bespravnim lovom ili na drugi način obvezatna je nadoknaditi štetu lovoovlašteniku, a izvan lovišta osobi iz članka 19. ovoga
Zakona.

(2) Oštećena osoba iz stavka 1. ovoga članka
ostvaruje naknadu štete nanesene divljači u postupku pred redovnim sudom prema
mjestu nastanka štete, ako u roku od mjesec dana od dana nastale štete ne
postignu sporazum o visini naknade sa štetnikom i ako naknada u tom roku ne
bude isplaćena.

(3) Odgovornost za nastalu štetu na divljači
snosi vozač ukoliko nije prilagodio brzinu kretanja uvjetima na cesti, odnosno
da može pravovremeno postupiti po prometnom pravilu ili znaku, a u protivnom lovoovlaštenik lovišta u kojem je šteta nastala.

(4) Odštetni cjenik za štete na divljači te
mjerila i kriterije za naknadu štete na divljači i lovištu donosi Ministarstvo.

IX. NADZOR

Članak 87.

Nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa
donesenih na temelju njega obavlja Ministarstvo.

Članak 88.

(1) Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona
i propisa donesenih na temelju njega obavlja lovna inspekcija Ministarstva
poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva (u daljnjem tekstu: lovna
inspekcija).

(2) Poslove lovne inspekcije u prvom stupnju
provode lovni inspektori u područnim jedinicama Ministarstva (u daljnjem
tekstu: lovni inspektori), a u drugom stupnju državni lovni inspektori
Ministarstva (u daljnjem tekstu: državni lovni inspektori).

(3) Inspekcijski nadzor u prvom stupnju može
obavljati i šumarski inspektor na temelju posebnog rješenja ministra.

(4) Inspekcijski nadzor nad provedbom odredaba
ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega, koji se odnosi na prodaju i
kupnju divljači i njezinih dijelova, obavljaju inspektori Državnog inspektorata,
sukladno ovom Zakonu i posebnim propisima.

Članak 89.

Broj i sjedište ispostava područnih jedinica,
kao i okvirni broj inspektora i namještenika uredit će se uredbom Vlade
Republike Hrvatske i Pravilnikom o unutarnjem redu Ministarstva.

Članak 90.

(1) Poslove lovnog inspektora provodi osoba koja
ima završen šumarski fakultet šumarskog smjera, agronomski ili veterinarski
fakultet s položenim kolegijem iz lovstva, položen državni stručni ispit za
lovnog inspektora i najmanje 5 godina radnog staža u struci.

(2) Poslove državnoga lovnog inspektora provodi
osoba koja ima završen šumarski fakultet šumarskog smjera, agronomski ili
veterinarski fakultet s položenim kolegijem iz lovstva, položen državni stručni
ispit za lovnog inspektora i najmanje 10 godina radnog staža u struci.

(3) Program posebnog dijela državnog stručnog
ispita iz stavka 1. i 2. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 91.

(1) Lovni inspektor i državni lovni inspektor
imaju službenu iskaznicu i značku kojom dokazuju svoje službeno svojstvo,
identitet i ovlasti.

(2) Obrazac iskaznice i izgled značke iz stavka
1. ovoga članka i način njezina izdavanja propisuje ministar.

Članak 92.

Pravne i fizičke osobe čiji rad podliježe
nadzoru lovnog inspektora dužne su mu omogućiti provedbu inspekcijskog nadzora
i pružiti potrebne podatke i obavijesti.

Članak 93.

Lovni inspektor u područnoj jedinici
Ministarstva obavlja sljedeće poslove:

1. provodi izravan uvid u lovnogospodarske
osnove, programe uzgoja divljači, programe zaštite divljači, opće i pojedinačne
akte ovlaštenika prava lova, propisane evidencije i isprave koje se odnose na
divljač i njezine dijelove,

2. provodi pregled lovišta, lovnogospodarskih
i lovnotehničkih objekata i način obilježavanja
granica lovišta te površina zemljišta izvan lovišta gdje divljač obitava,

3. nadzire provedbu posebnih nacionalnih i
akcijskih planova gospodarenja pojedinim vrstama divljači iz članka 42. stavka
5. ovoga Zakona,

4. nadzire ispunjava li lovoovlaštenik
uvjete propisane ovim Zakonom,

5. nadzire provedbu lovnogospodarske
osnove, programa uzgoja divljači i programa zaštite divljači,

6. nadzire provodi li se odstrjel divljači i
stjecanje divljači i njezinih dijelova te ocjenjivanje trofeja divljači u skladu
s odredbama ovoga Zakona, kao i isprave koje se odnose na odstrjel i stjecanje
divljači i njezinih dijelova i ocijenjenih trofeja,

7. nadzire kako se lov obavlja, upotrebljavaju
li se lovačke puške i naboji, odnosno lovački psi i lovne ptice u skladu s
odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega,

8. nadzire provedbu mjera zaštite kultura od
divljači,

9. privremeno oduzima, u skladu s posebnim
propisima, nezakonito ulovljenu divljač i prisvojenu uginulu divljač ili
njezine dijelove, predmete kojima su izvršene nezakonite radnje te divljač i
njezine dijelove od trenutačnog posjednika ako ne posjeduje potvrdu kako su
stečeni na način određen ovim Zakonom,

10. naređuje privremenu zabranu lova divljači i
drugih radnji ako nisu u skladu s odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na
temelju njega,

11. naređuje privremene mjere za sprječavanje
štete na divljači i u lovištu,

12. obavještava nadležna tijela o zapaženim
nepravilnostima i traži njihovo postupanje ako nije sam ovlašten izravno postupiti,

13. poduzima i druge mjere i radnje za koje je
posebnim propisima ovlašten.

Članak 94.

Državni lovni inspektor obavlja sljedeće
poslove:

1. nadzire provedbu posebnog programa u
lovištima iz članka 12., stavka 1. ovoga Zakona,

2. nadzire provedbu ratificiranih međunarodnih
ugovora i konvencija iz područja lova,

3. po potrebi provoditi prvostupanjski nadzor po
službenoj dužnosti i s ovlastima lovnog  inspektora iz članka 93. ovoga
Zakona te kontrolno-instruktivni nadzor,

4. obavlja prvostupanjski nadzor po ovlaštenju
nadređenog.

Članak 95.

(1) Ako lovni inspektor u postupku inspekcijskog
nadzora utvrdi kako je povrijeđen ovaj Zakon ili propis donesen na temelju
njega, naredit će rješenjem otklanjanje utvrđenih nepravilnosti i nedostataka u
određenom vremenu.

(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka lovni
inspektor donosi bez odgađanja, a najkasnije u roku od 7 dana od dana završetka
nadzora.

(3) Lovni inspektor donijet će usmeno rješenje i
odmah narediti njegovo izvršenje u slučajevima kad utvrdi kako pravna ili
fizička osoba obavlja djelatnost suprotno izvršnoj zaštitnoj mjeri zabrane
obavljanja djelatnosti, donesenoj u upravnom ili prekršajnom postupku.

(4) Protiv rješenja lovnog inspektora može se u
roku od 15 dana od dana dostave rješenja izjaviti žalba Ministarstvu.

(5) Žalbu protiv rješenja inspektora rješava
posebna komisija Ministarstva koju imenuje ministar.

(6) Žalba protiv rješenja iz stavka 4. ovoga
članka ne zadržava izvršenje rješenja.

(7) Ako lovni inspektor utvrdi kako je povredom
propisa učinjen prekršaj ili kazneno djelo, uz zapisnik ili rješenje za
donošenje kojega je ovlašten, dužan je bez odgode, a najkasnije u roku od 15
dana od dana sastavljanja zapisnika ili donošenja rješenja, podnijeti zahtjev
za pokretanje prekršajnog postupka ili podnijeti kaznenu prijavu zbog kaznenog
djela.

(8) Protiv rješenja državnog lovnog inspektora
nije dopuštena žalba, ali može se pokrenuti upravni spor.

X. KAZNENE ODREDBE

Članak 96.

(1) Novčanom kaznom od 50.000,00 do 100.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako pravo lova u lovištu ili dijelu lovišta
dade u potkoncesiju, zakup ili podzakup suprotno
odredbi članka 6. stavka 2. i članka 20. stavka 2. ovoga Zakona,

2. ako izvršava pravo lova bez odobrene lovnogospodarske osnove ili programa uzgoja divljači i
ugovora o zakupu, odnosno koncesiji (članak 41. stavak 2.),

3. ako gospodari s divljači suprotno odredbama
nacionalnog i akcijskog plana gospodarenja s pojedinim vrstama divljači (članak
42. stavak 5.),

4. ako ne donese lovnogospodarsku
osnovu ili program uzgoja div­ljači u propisanom roku
(članak 43. stavak 3. i članak 44. stavak 2.),

5. ako ne provodi lovnogospodarsku
osnovu, program uzgoja divljači ili program zaštite divljači (46. stavak 2.),

6. ako povjeri izradu lovnogospodarske
osnove, programa uzgoja divljači ili programa zaštite divljači te njihove
revizije pravnoj ili fizičkoj osobi koja ne udovoljava propisanim uvjetima
(članak 47.),

7. ako ne obavi reviziju lovnogospodarske
osnove, programa zaštite divljači sukladno Zakonu ako je revizija potrebna
(članak 48. stavak 1.),

8. ako uzgaja divljač u broju kojim se
narušavaju prirodni odnosi staništa i divljači (članak 49. stavak 2.),

9. ako nema organiziranu stručnu ili
lovočuvarsku službu ili nema stručnu osobu ili lovočuvara (članak 57. stavak 1.
i 3.),

10. ako lovi divljač u lovištu suprotno lovnogospodarskoj osnovi ili programu uzgoja divljači,
odnosno na površinama izvan lovišta suprotno programu zaštite divljači ili lovi
za vrijeme lovostaja (članak 59. stavak 2. i 4.),

11. ako lovi divljač zabranjenim načinima i
sredstvima (članak 64. stavak 1.),

12. ako lovi, te postavlja lovnogospodarske
objekte u pojasu 300 m od granice posebno zaštićenih dijelova prirode i prolaza
koji služe za migraciju divljači preko ili ispod autoceste (članak 69. stavak
1.),

13. ako ne zaštiti na svoj trošak neposredno
ugrožene usjeve i nasade odgovarajućim mehaničkim ili kemijskim sredstvima
(članak 78.),

14. ako ne izvrši naredbu ili rješenje o zabrani
lova ili smanjenju brojnog stanja pojedine vrste divljači koja ugrožava
zdravlje ljudi, stoke, druge divljači ili čini drugu štetu (članak 81.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 10.000,00 do 15.000,00
kuna.

Članak 97.

(1) Novčanom kaznom od 30.000,00 do 70.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako novu vrstu divljači unosi u lovište bez
dopuštenja Ministarstva (članak 50. stavak 1.),

2. ako lovi ili uznemirava ženku dlakave
divljači kada je visoko bređa ili dok vodi sitnu mladunčad ili pernatu divljač
kad sjedi na jajima ili dok hrani mladunčad, za vrijeme hibernacije te uništava
ili dopusti uništavanje ili prisvajanje mladunčadi, uništavanje ili oštećivanje
legla, gnijezda ili jaja divljači ili ako lovi, odnosno dopusti lov divljači i
njihove mladunčadi bez prethodnog dopuštenja Ministarstva (članak 52.),

3. ako primamljuje ili hvata živu divljač, osim
u svrhe propisane odredbom članka 65.;

4. ako lovi divljač lovačkim oružjem ili lovačkim
nabojima koji ne odgovaraju snazi ili otpornosti pojedine vrste divljači ili
drugim nedopuštenim lovačkim oružjem ili zabranjenim nabojima ili lovi divljač
na drugi zabranjen način (članak 66. stavak 1., 2., 3., 4., 5. i 6.),

5. ako dopusti lov osobi koja ne udovoljava
propisanim uvjetima ili kod ugovaranja lovnog turizma ne postupi na propisan
način (članak 68., stavak 1., 3. i 4.),

6. ako iznosi, omogući ili dopusti iznijeti
trofej divljači iz lovišta ili zemlje bez propisanog trofejnog lista (članak
70. stavak 9.),

7. ako ne poduzima određene mjere za
sprječavanje šteta od divljači (članak 77. stavak 1.),

8. ako ne organizira smanjivanje broja divljači
na ugroženim područjima ili ne sudjeluje u tome ili ako u lovištu i na površini
izvan lovišta na kojoj je proglašena zarazna bolest ne osigura provedbu mjera o
zdravstvenoj zaštiti životinja dok takva zaraza ili opasnost od njezina širenja
traje (članak 82.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 7.000,00 do
12.000,00 kuna.

Članak 98.

(1) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 50.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako u propisanom roku ne dostavi podatke za
Središnju lovnu evidenciju (članak 8. stavak 1.),

2. ako vidljivo na određenim mjestima ne
obilježi granice lovišta ili ne omogući u lovištu znanstvenoistraživački rad
ili to omogući bez dopuštenja Ministarstva ili vidno ne obilježi površine za znanstvenonastavni rad (članak 11. stavak 4. i članak 12.
stavak 1.),

3. ako oštećuje ili uništava lovnogospodarske
ili lovnotehničke objekte ili znakove granica lovišta
(članak 53.) ili ih iznosi iz lovišta suprotno odredbi članka 39. stavka 4.
ovoga Zakona,

4. ako pastirskog psa pušta u lovište bez
nadzora ili daleko od stada, odnosno ako pse ili mačke njihovi vlasnici puštaju
u lovište bez nadzora (članak 55. stavak 1. i 2.),

5. ako sredstva za zaštitu bilja (biološka,
kemijska i tehnička) upotrijebi na način koji je štetan za divljač te na način
kojim se ugrožava i onečišćava okoliš ili pali strnište, kukuruzište, tršćake ili slično bez prethodne obavijesti lovoovlaštenika u određenom roku ili ako pri obavljanju
radova poljoprivrednim strojem nema u funkciji uređaj za plašenje divljači
(članak 56. stavak 1., 2. i 3.),

6. ako bez odgode ne prijavi lovnom inspektoru
odstrjel ranjene ili bolesne divljači uz priloženo uvjerenje nadležne
veterinarske službe (članak 61. stavak 2.),

7. ako lovi divljač pticama grabljivicama, a
nema sokolarski ispit, odnosno nema dopuštenje lovoolaštenika
(članak 64. stavak 4.),

8. ako lovi ili dopusti lov psom koji ne
udovoljava propisanim uvjetima ili lovi pojedinu divljač u određenim područjima
bez odgovarajuće vrste psa (članak 67. stavak 1. i 2.),

9. ako ne ocijeni trofej divljači, ne vodi
propisanu evidenciju ili ako ne dostavi izvješće HLS-u u određenom roku (članak
70. stavak 1., 2. i 7.),

10. ako vrhunski trofej divljači trajno iznese u
inozemstvo (članak 71. stavak 1.),

11. ako divljač ili njezine dijelove drži,
prevozi ili prenosi izvan lovišta ili površina iz članka 9. stavka 2. ovoga
Zakona, skladišti ili pohranjuje, prodaje ili kupuje, dorađuje ili prerađuje te
izvozi ili uvozi bez potvrde o podrijetlu divljači i njezinih dijelova ili ako
nije označena odgovarajućom oznakom ili ne vodi evidenciju o vlasniku i
podrijetlu divljači i njezinih dijelova (članak 74. stavak 1., 2., 3. i 5.),

12. ako lovnom inspektoru ne omogući provedbu
inspekcijskog nadzora ili mu ne pruži potrebne podatke i obavijesti (članak
92.),

13. ako ne postupi po rješenju lovnog inspektora
(članak 95. stavak 1. i 3.),

14. ako u propisanom roku ne uskladi svoje
poslovanje s odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na osnovi njega (članak
104.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 5.000,00 do 8.000,00
kuna.

Članak 99.

Novčanom kaznom od 10.000,00 do 15.000,00 kuna
kaznit će se fizička osoba:

1. ako lovi ili dopusti lov osobi koja ne
udovoljava propisanim uvjetima ili kod ugovaranja lovnog turizma ne postupi na
propisan način (članak 68. stavak 1., 3. i 4.),

2. ako vrhunski trofej divljači iznese u
inozemstvo (članak 71. stavak 1.),

3. ako ne izvrši naredbu ili rješenje o zabrani
lova ili smanjenju brojnog stanja pojedine vrste divljači koja ugrožava
zdravlje ljudi, stoke, druge divljači ili čini drugu štetu (članak 81.),

4. ako počini koju od radnji iz članka 96.
stavka 1. ovoga Zakona,

5. ako počini koju od radnji iz članka 97.
stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 100.

Novčanom kaznom od 7.000,00 do 10.000,00 kuna
kaznit će se fizička osoba koja nije lovoovlaštenik:

1. ako se kreće državnim, županijskim, lokalnim
i nerazvrstanim cestama u lovištu s oružjem, bez dopuštenja lovoovlaštenika
ili s neispražnjenim oružjem bez navlake ili zaštitne kutije (članak 54. stavak
1. i 2.),

2. ako ne izvršava obveze iz članka 58. stavka
2. ovoga Zakona,

3. ako lovi divljač bez položenog lovačkog
ispita i bez pisanog dopuštenja (članak 68. stavak 1.)

4. ako postupi suprotno odredbi članka 73.
stavka 3. ovoga Zakona;

5. ako na svom zemljištu ne omogući lovoovlašteniku poduzimanje mjera za sprječavanje štete od
divljači (članak 79. točka 3.),

6. ako počini koju od radnji iz članka 96.
stavka 1. točke 11. i 12., članka 97. stavka 1. točke 2., 4. i 6. i članka 98.
stavka 1. točke 3., 4,. 5., 7., 8., 10., 11., 12. i 13. ovoga Zakona.

Članak 101.

(1) Za prekršaj iz članka 96. stavka 1. točke
2., 3., 10., 11. i 12., članka 97. stavka 1. točke 2., 3., 4. i 6., članka 98.
stavka 1. točke 6., 7., 8., 10. i 11., članka 99. točke 1. i 2. ovoga Zakona uz
novčanu kaznu izreći će se i zaštitna mjera oduzimanje predmeta.

(2) Za prekršaj iz članka 96. stavka 1. točke
11. i 12., članka 97. stavka 1. točke 2. i 3., članka 99. točke 1. ovoga Zakona
uz novčanu kaznu izreći će se i zaštitna mjera zabrane lova od jedne do dvije
godine.

(3) U slučaju prekršaja iz stavka 1. i 2. ovoga
članka privremeno će se oduzeti divljač, dijelovi divljači i drugi predmeti.
Kvarljivi predmeti čuvat će se na primjereni način do okončanja prekršajnog
postupka a najdulje 60 dana nakon čega će se uništiti ili vratiti vlasniku.

(4) U slučaju kada je okrivljenik oslobođen
odgovornosti za prekršaj a kvarljivi predmet uništen sukladno stavku 3. ovoga
članka, vlasnik ima pravo na naknadu štete.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 102.

(1) Propise za koje je ovim Zakonom ovlašten,
ministar će donijeti u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

(2) Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1.
ovoga članka, primjenjivat će se provedbeni propisi doneseni na temelju Zakona
o lovu. (»Narodne novine«, br. 10/94., 29/99.,
76/99., 14/01. i 4/02.).

Članak 103.

Postupci započeti do stupanja na snagu ovoga
Zakona dovršit će se prema odredbama ovoga Zakona.

Članak 104.

Pravne i fizičke osobe koje se služe pravom lova
u postojećim lovištima dužne su svoje poslovanje, odnosno opće akte uskladiti s
odredbama ovoga Zakona u roku od devet mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 105.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona:

1. prestaje važiti Zakon o lovu (»Narodne
novine«, br. 10/94., 29/99., 76/99., 14/01. i 4/02.),

2. u Zakonu o državnom inspektoratu (»Narodne
novine«, br. 76/99., 96/03., 191/03., 160/04. i
33/05.) u članku 2. stavku 1. riječi: »i lovstvu« brišu se, u članku 3. u
uvodnoj rečenici riječ: »lovstva« i podstavak 24. brišu se i u članku 12.
stavku 1. riječi »lovstva« briše se.

Članak 106.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 323-01/05-01/01

Zagreb, 17. studenoga 2005.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks**, v.
r.

Odluka, NN 140/2005-2641