## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I-030-02/2004-02/91 od 28. prosinca 2005.

### NN 9/2006 (23.1.2006.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, klasa: UP/I-030-02/2004-02/91 od 28. prosinca 2005.

# AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

**227**

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja na
temelju članka 34. i članka 57. stavak 4. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja
(»Narodne novine«, broj 122/2003), u predmetu ocjene dopuštenosti koncentracije
poduzetnika AGROKOR d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Trg Dražena Petrovića 3 i
BELJE d.d. Darda, sa sjedištem u Dardi, temeljem prijave namjere koncentracije
koju je podnio poduzetnik AGROKOR d.d., zastupan po punomoćniku Tomislavu
Lučiću, izvršnom potpredsjedniku za korporativne financije poduzetnika AGROKOR
d.d., na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja donesenoj na 52.
sjednici, održanoj 28. prosinca 2005., donosi sljedeće

## RJEŠENJE

I. Ocjenjuje se dopuštenom koncentracija
poduzetnika AGROKOR d.d., sa sjedištem u Zagrebu, Trg Dražena Petrovića 3 i
poduzetnika BELJE d.d. Darda, sa sjedištem u Dardi.

II. Poduzetnik AGROKOR d.d. obveznik je plaćanja
upravne pristojbe u iznosu od 160.000,00 kuna u korist Državnog proračuna
Republike Hrvatske.

Rok izvršenja: osam (8) dana od dana dostave
ovog rješenja.

III. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim
novinama«.

```
Obrazloženje
```

```

```

1. Prijava namjere koncentracije poduzetnika

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje:
Agencija) je 20. prosinca 2004. zaprimila podnesak poduzetnika AGROKOR d.d., sa
sjedištem u Zagrebu, Trg Dražena Petrovića 3 (dalje: AGROKOR d.d.), kojim se
Agencija obavještava da je poduzetnik AGROKOR d.d. 15. prosinca 2004. uputio
Hrvatskom fondu za privatizaciju (dalje: HFP) ponudu za kupnju dionica
poduzetnika BELJE d.d. Darda, sa sjedištem u Dardi (dalje: BELJE d.d.).

U istom se podnesku nadalje navodi da se poduzetnik
AGROKOR d.d. obvezuje, sukladno propisima koji uređuju područje tržišnog
natjecanja, u slučaju prihvaćanja njegove ponude od strane HFP-a, prema kojoj
bi poduzetnik AGROKOR d.d. stekao većinski udjel, odnosno 52,21 posto udjela u
temeljnom kapitalu poduzetnika BELJE d.d., prijaviti namjeru predmetne
koncentracije poduzetnika Agenciji.

Naime, Vlada Republike Hrvatske je na svojoj
sjednici, održanoj 15. srpnja 2004., donijela Odluku o prodaji dionica
poduzetnika BELJE d.d., klasa: 432-02/04-02/10, urbroj:
5030120-03-12, te je, nastavno, na svojoj sjednici, održanoj 18. studenoga
2004., donijela Odluku o izmjeni Odluke o prodaji dionica poduzetnika BELJE
d.d., klasa: 432-02/04-02/10, urbroj: 5030120-04-16.

Stoga je poduzetnik AGROKOR d.d. 15. prosinca
2004., kako to i navodi u obavijesti upućenoj Agenciji 20. prosinca 2004.,
uputio HFP-u ponudu za kupnju dionica poduzetnika BELJE d.d.

Vlada Republike Hrvatske je na svojoj sjednici,
održanoj 20. siječnja 2005., donijela Odluku o prodaji dionica poduzetnika BELJE
d.d., klasa: 432-02/04-02/10, urbroj: 5030120-05-1,
kojom se prihvaća ponuda poduzetnika AGROKOR d.d.

Temeljem navedene Odluke Vlade Republike
Hrvatske, 7. ožujka 2005. sklopljen je Ugovor o prodaji i prijenosu dionica
poduzetnika BELJE d.d., Darda, broj: 3307042/9000, između HFP-a, Ministarstva
financija RH, Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva – Ravnateljstva
za robne rezerve, Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva,
Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i Hrvatskih
voda, svih zastupanih po HFP-u, temeljem javno ovjerovljenih suglasnosti za
prodaju i prijenos dionica, te poduzetnika AGROKOR d.d., poslovni broj:
OV-1493/05.

Slijedom navedenog, poduzetnik AGROKOR d.d. je
22. ožujka 2005. dostavio Agenciji prijavu namjere koncentracije poduzetnika
AGROKOR d.d. i BELJE d.d.

Budući da je dostavljena prijava namjere
koncentracije poduzetnika (dalje: prijava namjere koncentracije) bila
nepotpuna, u smislu članka 11. i članka 13. Uredbe o načinu prijave i
kriterijima za ocjenu koncentracija poduzetnika (»Narodne novine«, broj 51/04;
dalje: Uredba o koncentracijama), Agencija je dopisima od 30. ožujka 2005., 26.
travnja 2005. i 9. svibnja 2005. zatražila njezinu dopunu.

Poduzetnik AGROKOR d.d. je podnescima od 12.
travnja 2005., zaprimljenog u Agenciji istog dana, od 19. travnja 2005.,
zaprimljenog u Agenciji 21. travnja 2005. te podneskom od 25. svibnja 2005.,
zaprimljenog u Agenciji 31. svibnja 2005., dopunio prijavu namjere
koncentracije.

Posljednja dopuna prijave namjere koncentracije
zaprimljena je 31. svibnja 2005., stoga se navedeni dan smatra danom podnošenja
potpune prijave koncentracije, u smislu članka 45. stavka 3. ZZTN, o čemu je
Agencija izdala pisanu potvrdu, klasa: UP/I-030-02/2004-02/91, urbroj: 580-02-05-12-17, od 1. lipnja 2005., u obliku
propisanom člankom 18. Uredbe o koncentracijama.

2. Pravni okvir ocjene koncentracije

2. 1. Zakonodavni okvir

Agencija je u provedbi postupka ocjene koncentracije
primijenila odredbe Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne novine«,
broj 122/03; dalje: ZZTN), Uredbu o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta
(»Narodne novine«, broj 51/2004; dalje: Uredba o mjerodavnom tržištu) i Uredbu
o načinu prijave i kriterijima za ocjenu koncentracija poduzetnika (»Narodne
novine«, broj 51/04; dalje: Uredba o koncentracijama). U dijelu upravnog
postupka pred Agencijom, koji nije propisan odredbama ZZTN kao posebnog zakona,
primijenjene su odredbe Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine«,
broj 53/91 i 103/96; dalje: ZoUP).

2.2. Primjena kriterija i standarda Europske
unije

Agencija je, sukladno odredbama ZZTN, pri ocjeni
je li u konkretnom slučaju riječ o koncentraciji poduzetnika u smislu odredaba ZZTN,
te u ocjeni učinaka koncentracije i odgovarajućih mjera za uklanjanje njenih protutržišnih učinaka, u dijelu u kojem to nije uređeno
hrvatskim propisima, na odgovarajući način primjenjivala kriterije i standarde
poredbenog prava Europske zajednice (dalje: EZ). Naime, člankom 35. stavkom 3.
ZZTN utvrđeno je da Agencija u ocjeni svih oblika sprječavanja, ograničavanja
ili narušavanja tržišnog natjecanja koji mogu utjecati na trgovinu između
Republike Hrvatske i Europskih zajednica, u skladu s člankom 70. Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica i Republike Hrvatske (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«, broj
14/01; dalje: SSP), od 29. listopada 2001., koji je stupio na snagu 1. veljače
2005., primjenjuje na odgovarajući način kriterije koji proizlaze iz pravilne
primjene pravila o tržišnom natjecanju u EZ.

Slijedom navedenoga, Agencija je u predmetnom
slučaju naročito koristila standarde i kriterije iz sljedećih akata:

i) Uredba Vijeća broj 139/2004 o kontroli
koncentracija između poduzetnika (EC Merger Regulation, OJ 2004/L 24/1) i Uredba Komisije broj 802/2004
kojom se provodi Uredba Vijeća br. 139/2004 o
kontroli koncentracija poduzetnika (OJ L 133, od 30. travnja 2004.),

ii) Obavijest Komisije o konceptu koncentracije
poduzetnika (Commission Notice
on the Concept of Concentration; OJ C 66, od 2. ožujka 1998.),

iii) Smjernice za ocjenu horizontalnih
koncentracija (Guidelines on the
Assessment of Horizontal Mergers; OJ 2004/C 31/03),

iv) Obavijest o ograničenjima koja su neophodna
i izravno se odnose na koncentracije (Notice on Restrictions Directly Related and Necessary to Concentrations; OJ 2001/C 188/03),

v) Obavijest Komisije o prihvatljivim mjerama za
restrukturiranje koncentracija poduzetnika (Commission
notice on remedies acceptable; OJ C 68).

U svrhu provođenja sveobuhvatne ekonomske i
pravne analize, te određivanja odgovarajućih mjera za uklanjanje mogućih
negativnih učinaka nastalih provedbom koncentracije Agencija se, temeljem
odredaba članka 35. stavak 3. ZZTN, vodila komparativnom praksom Europske
komisije i zemalja članica EU. U tu svrhu Agencija je provela analizu
relevantne prakse Europske komisije i odgovarajuće komparativne prakse
europskih zemalja u provedbi prava i politike tržišnog natjecanja. Kontaktirano je više europskih tijela za zaštitu tržišnog
natjecanja radi prikupljanja podataka o primjerima vertikalnih koncentracija
poduzetnika s horizontalnim učincima na mjerodavnom tržištu.

3. Pravni temelj koncentracije

Pravni temelj koncentracije je Ugovor o prodaji
i prijenosu dionica poduzetnika BELJE d.d., Darda, broj: 3307042/9000,
sklopljen 7. ožujka 2005. u Zagrebu, između HFP-u, Ministarstva financija RH,
Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva – Ravnateljstva za robne rezerve,
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, Državne agencije
za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i Hrvatskih voda, svih zastupanih
po HFP-u, temeljem javno ovjerovljenih suglasnosti za prodaju i prijenos
dionica, te poduzetnika AGROKOR d.d., poslovni broj: OV-1493/05 (dalje:
Ugovor).

Navedenim Ugovorom prodavatelj prodaje i prenosi
sveukupno 2.879.663 dionica poduzetnika BELJE d.d., od čega je HFP imatelj 8
posto temeljnog kapitala, Ministarstvo financija imatelj 16,29 posto temeljnog
kapitala, Ministarstvo gospodarstva imatelj 10,39 posto temeljnog kapitala,
Ministarstvo poljoprivrede imatelj 10,13 posto temeljnog kapitala, DAB imatelj
0,21 posto temeljnog kapitala i Hrvatske vode imatelj 7,19 posto temeljnog
kapitala, što zajedno čini 52,21 posto temeljnog kapitala navedenog
poduzetnika.

Struktura imatelja udjela u temeljnom kapitalu
poduzetnika BELJE d.d. nakon provedbe koncentracije je sljedeća:

AGROKOR
d.d.           52,21 posto

HFP                              36,44 posto

Slavonska banka d.d.       1,90 posto

ostali, mali
dioničari
9,45 posto

ukupno:
           100,00 posto

Ugovorom je poduzetnik AGROKOR d.d. preuzeo
obvezu ukupnih ulaganja u iznosu od 425.000.000,00 kuna, u što je uključena i
dokapitalizacija poduzetnika BELJE d.d. u razdoblju od pet godina, sukladno
Programu ulaganja u navedenog poduzetnika. Uz ponudu za kupnju dostavljen je i
Poslovni plan BELJA d.d. u sljedećih pet godina od preuzimanja.

4. Pravni oblik koncentracije

Pravni oblik koncentracije je stjecanje kontrole
poduzetnika AGROKOR d.d. nad poduzetnikom BELJE d.d. i to stjecanjem većinskog
udjela u temeljnom kapitalu poduzetnika BELJE d.d., u smislu članka 19. stavak
1. točka 2. ZZTN.

5. O poduzetnicima – sudionicima koncentracije

5. 1. AGROKOR d.d.

AGROKOR koncern za upravljanje društvima,
proizvodnju i trgovinu poljoprivrednim proizvodima, dioničko društvo, koji je
upisan u registar kod Trgovačkog suda u Zagrebu, temeljem rješenja pod
poslovnim brojem: Tt-95/6748-2 od 8. prosinca 1995.
godine s matičnim brojem subjekta upisa: 080020970, sa sjedištem poduzetnika u
Zagrebu, Trg Dražena Petrovića 3, registriran je za velik broj djelatnosti, i
to: uzgoj usjeva, vrtnog i ukrasnog bilja, uzgoj stoke, peradi i ostalih
životinja, šumarstvo i šumarske usluge, proizvodnja hrane i pića, proizvodnja
stočne hrane, trgovina motornim vozilima, popravak motornih vozila, trgovina na
veliko i posredovanje u trgovini, trgovina na malo u nespecijaliziranim
prodavaonicama, trgovina na malo medicinskim i ortopedskim proizvodima, trgovina
na malo tekstilom, trgovina na malo namještajem, drugim proizvodima za
kućanstvo, trgovina na malo električnim aparatima za kućanstvo, mjenjački poslovi, trgovina na malo knjigama i papirnatom
robom, prijevoz robe (tereta) cestom, skladištenje robe, promidžba (reklama i
propaganda) i upravljanje holding društvima.

Poduzetnik AGROKOR d.d. je 1996. godine
djelatnost trgovine poljoprivrednim proizvodima prenio na poduzetnika Agrokor
Trgovina d.d. Zagreb. Od 1998. godine poduzetnik AGROKOR d.d. obavlja isključivo
djelatnost upravljanja poduzetnicima u sastavu navedenog koncerna.

Poslovanje AGROKOR koncerna čine tri poslovne
grupe: poslovna grupa hrana, poslovna grupa maloprodaja i ostale djelatnosti,
kao što je prikazano na sljedećoj slici:

*Slika 1.*  Prikaz organizacijske strukture AGROKOR d.d.
koncerna:

 ![](dodatni/144734.gif)

Izvor: prijava koncentracije poduzetnika

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

\* ocjena koncentracije poduzetnika AGROKOR d.d. /
PIK VRBOVEC-MESNA INDUSTRIJA d.d., provodi se u predmetu, klasa: UP/I
030-02/2004– 01/90.

Koncern je jedan od oblika povezanih trgovačkih
društava koji čine i društvo koje u drugom društvu ima većinski udjel, zatim
vladajuće i ovisno društvo, društva s uzajamnim udjelima ali i društva povezana
poduzetničkim ugovorima. Koncern čini vladajuće društvo, a u predmetnoj
koncentraciji to je poduzetnik AGROKOR d.d., te jedno ili više ovisnih društava
objedinjenih jedinstvenim vođenjem od strane vladajućeg društva. Pojedinačna
društva su društva u sastavu koncerna.

5.1.a. Udjeli poduzetnika AGROKOR d.d. u drugim
poduzetnicima

U cilju sveobuhvatnosti i cjelovitosti analize
Agencija je istražila kapitalnu povezanost sudionika predmetne koncentracije s
drugim poduzetnicima, kako na tržištima čija je djelatnost vezana uz djelatnost
poduzetnika sudionika koncentracija, tako i na tržištima koja nisu srodna.

Utvrđeno je da poduzetnik AGROKOR d.d., na dan
31. prosinca 2004., ima 10 posto ili više udjela u temeljnom kapitalu sljedećih
poduzetnika i to:

u Republici Hrvatskoj:

•
Kreditna banka Zagreb d.d. – bankarska djelatnost,

•
RTL Hrvatska d.o.o.– djelatnost televizije,

•
Investco vrijednosnice d.o.o. – posredovanje u poslovanju
na financijskim tržištima,

u inozemstvu:

•
Agrokor-Zagreb d.o.o., Bosna i Hercegovina – zastupstvo, posredovanje u
trgovini, uvoz-izvoz

•
Agrokor AG, Švicarska – zastupstvo, posredovanje u trgovini, trgovina burzovnim
robama.

•
Trgovačko poduzeće Distributivni centar Sarajevo – veleprodaja.

Uvidom u izjave koje je poduzetnik AGROKOR d.d.
dao medijima, objavljene 1. rujna 2005. u Poslovnom dnevniku i 12. rujna 2005.
u Večernjem listu, utvrđeno je da je poduzetnik AGROKOR d.d., slijedeći
korporativnu strategiju prodora u ostale države regije, zainteresiran za
gradnju velikog Konzumovog trgovačkog centra (megamarket) u Podgorici, Crna Gora, te da je stekao
većinski udjel u najvećoj tvornici ulja na području Srbije i Crne Gore –
Dijamant iz Zrenjanina, Vojvodina.

Poduzetnici članovi Agrokor koncerna na dan 31.
prosinca 2004. imatelji su 10 posto ili više udjela u temeljnom kapitalu
sljedećih poduzetnika (svi u Republici Hrvatskoj):

•
Centropromet d.d. (većinski udjel drži Konzum d.d.) – trgovina na malo neprehrambenim proizvodima
i poslovanje nekretninama,

•
Irida d.o.o. (većinski udjel drži Ledo
d.d.) – proizvodnja smrznute ribe,

•
Japetić d.d. (većinski udjel drži Konzum
d.d.) – trgovina na malo mješovitom robom u nespecijaliziranim prodavaonicama,

•
Mediator d.o.o. (većinski udjel drži Konzum d.d.) – trgovina na malo mješovitom robom u
nespecijaliziranim prodavaonicama,

•
Riječka tvornica konopa d.d. (većinski udjel drži Konzum
d.d.) – proizvodnja konopa,

•
Sojara d.d. (većinski udjel drži Zvijezda d.d.) –
prerada soje,

•
Zvijezda – Distribucijski Centar d.o.o. (većinski udjel drži Konzum d.d.) – uzgoj žitarica, proizvodnja stočne hrane te
kupnja i prodaja robe,

•
Kreditna banka Zagreb d.d. (udjel drže Agroprerada
d.d., Jamnica d.d., Konzum d.d., Ledo
d.d., Lovno gospodarstvo Moslavina d.o.o., Solana Pag d.d. i Zvijezda d.d.) –
bankarska djelatnost

5.1.b Posebno o poduzetnicima Bjelovarska
industrija mesa d.o.o., Bjelovar i Konzum d.d.,
Zagreb-poduzetnicima u sastavu koncerna AGROKOR

Ugovorom o pripajanju od 7. listopada 2004.
poduzetniku Centropromet d.d., u kojem je imatelj
većinskog udjela u temeljnom kapitalu poduzetnik Konzum
d.d., pripojen je poduzetnik Bjelovarska industrija mesa d.o.o., sa sjedištem u
Bjelovaru, Male Sredice b.b. (dalje: BIM d.o.o.).

Proizvodnja mesa i mesnih prerađevina koju je
obavljao poduzetnik BIM d.o.o. je obustavljena krajem 2004., te se danas u poslovnim
prostorima bivšeg BIM-a obavlja isključivo pakiranje svježeg mesa koje se
kupuje od poduzetnika PIK Vrbovec d.d., a distribuira u maloprodajnim
prostorima poduzetnika Konzum d.d. i s njime
povezanih poduzetnika.

Glavnina distribucije proizvoda poduzetnika
povezanih s poduzetnikom AGROKOR d.d. u trgovini na malo odvija se putem
poduzetnika Konzum d.d. koji je sastavni dio poslovne
grupe Maloprodaja koncerna AGROKOR.

Poduzetnik Konzum
d.d., upisan u registar Trgovačkog suda u Zagrebu, pod MBS 080000926,
registriran je za velik broj djelatnosti, i to građevinarstvo, trgovina
motornim vozilima; popravak motornih vozila, trgovina na veliko i posredovanje
u trgovini, trgovina na malo u nespecijaliziranim prodavaonicama, trgovina na
malo živežnim namirnicama u specijaliziranim prodavaonicama, trgovina na malo
medicinskim i ortopedskim proizvodima, ugostiteljstvo, prijevoz robe (tereta)
cestom, djelatnost putničkih agencija i turoperatora, poslovanje nekretninama,
iznajmljivanje automobila, promidžba (reklama i propaganda), uzgoj stoke,
peradi i ostalih životinja, proizvodnja ostalih prehrambenih proizvoda.

Osnovna djelatnost poduzetnika Konzum d.d. je trgovina na malo u nespecijaliziranim
prodavaonicama, koju obavlja u 503 maloprodajna mjesta, u vlasništvu ili
zakupu, te je, prema ukupnom prihodu u posljednje dvije godine najveći
poduzetnik koji se bavi navedenom djelatnošću na području Republike Hrvatske.

Prodavaonice Konzuma
d.d. razvrstane su u tri kategorije:

– male prodavaonice Konzum
– prodavaonice za svakodnevnu kupnju,

– Konzum maxi – prodavaonice srednje veličine, te

– Super Konzum –
prodavaonice čije su površine veće od 1000 m˛ i namijenjene su za velike tjedne
obiteljske kupovine.

Podaci prikupljeni u srpnju 2004. pokazuju da je
poduzetnik Konzum d.d. stjecanjem veăinskih
udjela u temeljnom kapitalu poduzetnika koji obavljaju djelatnost trgovine na
malo u nespecijaliziranim prodavaonicama u Republici Hrvatskoj, kao i temeljem
ugovora o zakupu prodajnih mjesta takvih poduzetnika, od 2002. značajno prođirio svoju maloprodajnu mreţu
na sve ţupanije Republike Hrvatske, izuzevđi područja Poţeđko-slavonske,
Virovitičko--podravske, Ličko-senjske i Karlovačke ţupanije.

Meutim, poduzetnik AGROKOR
d.d. je u dopisu od 21. lipnja 2005., koji je zaprimljen u Agenciji 28. lipnja
2005., izmeu ostalog naveo da je poduzetnik Konzum d.d. u meuvremenu otvorio
nove prodavaonice i to u Karlovačkoj, Poţeđko-slavonskoj
i Ličko-senjskoj ţupaniji, te da nema prodavaonica u
Virovitičko-podravskoj ţupaniji.

Nadalje, koncern Agrokor razvio je mreţu trgovine na veliko, rasprostranjenu na cijelom
području Republike Hrvatske, koju prema podacima na dan 31. prosinca 2004. čine
distributivni centri poduzetnika Konzum d.d. smjeđtenih u Splitu, Zagrebu, Rijeci i Osijeku, kao i 11
veleprodajnih Velpro centara.

Proizvodi trgovačkog znaka Rial
su Konzumovi proizvodi namijenjeni kupcima na veliko.
Razvija se u protekle tri godine u cilju ponude kvalitetnih artikala po
pristupačnim cijenama. Viđe od 150 proizvoda
trgovačkog znaka Rial pokriva gotovo sve značajnije
grupe prehrambenih proizvoda i to mliječne proizvode, zimnicu i konzervirano povrăe, svjeţe meso, voăe i povrăe, suhomesnate
proizvode, tjesteninu, riţu, voăne
sirupe, kekse, kao i brojne neprehrambene proizvode i to papirne proizvode, deterdţente, sredstva za čiđăenje,
sredstva za osobnu higijenu i ostale kuăne potrepđtine.

Poduzetnik Konzum d.d.
obavlja djelatnost trgovine na veliko mjeđovitom
robom putem centara «VELPRO», koji su usmjereni prvenstveno na zadovoljavanje
potreba maloprodajnih mjesta poduzetnika. Velpro u
Hrvatskoj obuhvaăa 11 veleprodajnih centara smjeđtenih u Zagrebu, Varaţdinu,
Rijeci, Poreču, Zadru, Đibeniku, Splitu, Sinju,
Osijeku, a uskoro i u Dubrovniku.

Velpro centri su namijenjeni
pravnim osobama i obrtnicima koji na jednom mjestu mogu obaviti cjelokupnu
opskrbu za potrebe vlastitog poslovanja. Izuzetak je VELPRO Osijek cash & carry centra koji, uz
veleprodaju, djeluje i kao maloprodajno mjesto tj. omoguăuje kupnju i fizičkim osobama odnosno krajnjim potrođačima.

Asortiman Velpro
centara sastoji se od 14.000 prehrambenih i neprehrambenih artikala. U
asortimanu, koji se svakodnevno nadopunjuje novim proizvodima na trţiđtu, nalazi se điroka paleta domaăih proizvoda, proizvoda trgovačkog znaka Rial te proizvoda drugih, regionalnih i svjetskih proizvoača.

Uvidom u strukturu ukupnog prihoda poduzetnika Konzum d.d. u 2004. godini utvreno
je da su ostvareni prihodi od trgovine na malo mjeđovitom
robom u iznosu od 4.656.605.170,00 kuna, đto čini 62
posto ukupnih prihoda, dok ostvareni prihodi od veleprodaje mjeđovite
robe u iznosu od 2.262.290.090,00 kuna čine 31 posto ukupnog prihoda.

5.2 BELJE d.d.

Poduzetnik BELJE dioničko društvo za
privređivanje u poljodjelstvu, prerađivačkoj industriji i prometu roba, Darda,
upisan je u registar Trgovačkog suda u Osijeku s matičnim brojem subjekta
upisa: 030023435. Sjedište poduzetnika je u Dardi. Belje d.d. registriran je za
velik broj djelatnosti, i to: uzgoj žitarica i drugih usjeva, vinogradarstvo,
uzgoj stoke, peradi i ostalih životinja, slatkovodni ribolov, proizvodnja hrane
i pića, trgovina motornim vozilima, popravak mot. vozila, posredovanje u
trgovini, trgovina na veliko hranom, pićima, duhanskim proizvodima, trgovina na
malo živežnim namirnicama u specijaliziranim prodavaonicama, prijevoz putnika u
cestovnom prometu, trgovina na veliko nepoljoprivrednim poluproizvodima,
ostacima i otpacima, poslovanje nekretninama, uzgoj usjeva i uzgoj stoke,
peradi i ostalih životinja (mješovita proizvodnja), trgovina na veliko ostalim
proizvodima za kućanstvo, trgovina na malo živežnim namirnicama u
nespecijaliziranim prodavaonicama.

Poduzetnik BELJE d.d. je organiziran na način da
obavlja svoje poslovne djelatnosti putem poslovnih pogona. Poslovni pogoni
poduzetnika BELJE d.d. nisu registrirane pravne osobe ali im je organizacijsko
ustrojstvo kao kod samostalnih poduzetnika, odnosno, svaki pogon ima direktora,
vodi vlastito knjigovodstvo, izdaje ulazne i izlazne račune, te s osnova
realizacije prihoda i troškova iskazuje financijske rezultate poslovanja.
Poslovne pogone čine:

– poljoprivredni pogoni: Kneževo, Širine, Mirkovac, Brestovac, Karanac.
Poslovni prihodi ostvareni u poljoprivrednim pogonima su u strukturi ukupnih
poslovnih prihoda Belja d.d. imali udjele od 33 posto
u 2003. i 35 posto u 2004. godini,

– industrijski pogoni: tvornica stočne hrane,
mesna industrija, tvornica šećera (trenutno ne obavlja djelatnost),
mlinsko-pekarska industrija, tvornica mliječnih proizvoda. Poslovni prihodi
industrijskih pogona udjele od 45 posto u 2003. i 46 posto u 2004. godini,

– uslužni pogoni: tvornica opreme i strojeva, Beljetrans, Remont. Poslovni prihodi uslužnih pogona činili
su 6 posto u 2003. i 5 posto u 2004. godini u ukupnim poslovnim prihodima BELJE
d.d,

– ostali pogoni: Beljski
vinogradi, svinjogojstvo, peradarstvo, poslovni centri koji obuhvaćaju
skladišta veleprodaje proizvoda mesne industrije i trgovačke robe – sireva,
vina i brašna u prodajnim centrima Zagreb, Rijeka, Zadar i Split i zajedničke
službe. U strukturi ukupnih poslovnih prihoda BELJA d.d. poslovni prihodi
ostalih pogona činili su 16 posto u 2003. i 14 posto u 2004. godini.

Prema zaprimljenoj dokumentaciji »Opće
karakteristike proizvodnje i plasmana BELJA d.d.« proizlazi da je 41 posto
proizvedenih poljoprivrednih proizvoda namijenjeno daljnjoj preradi i
finalizaciji u okviru BELJA d.d. (tzv. interna
realizacija, za stočarstvo i tvornicu stočne hrane), dok je preostalih 59 posto
namijenjeno tržištu (eksterna realizacija). Stočarski proizvodi u cijelosti
završavaju u internoj realizaciji kao sirovina za mesnu industriju, a finalni
prehrambeni proizvodi u cijelosti su namijenjeni tržištu.

Poduzetnik BELJE d.d. za prodaju svojih
proizvoda koristi vlastitu mrežu trgovine na malo i veliko, koja se sastoji od
četiri poslovna centra u Zagrebu, Rijeci, Zadru i Splitu i 34 nespecijalizirane
prodavaonice na malo mješovitom robom u Gradu Zagrebu, Zadarskoj županiji,
Osječko-baranjskoj, Primorsko-goranskoj i Vukovarsko-srijemskoj županiji.

Poduzetnik BELJE d.d. je u 2003. godini ostvario
ukupne prihode u iznosu od 447.232.074,00 kuna i ukupne rashode
od500.669.724,00 kuna, dok su u 2004. ostvareni ukupni prihodi u iznosu od
425.137.806,00 kuna i ukupni rashodi od 645.655.475,00 kuna, iz čega se može
zaključiti da je ekonomičnost ukupnog poslovanja u 2004. nepovoljnija u odnosu
na prethodnu godinu.

Prema strukturi djelatnosti i ostvarenih
poslovnih prihoda BELJA d.d. u 2004. godini proizlazi da je najveći udjel u tim
prihodima ostvaren od prodaje svinjskog, junećeg i pilećeg mesa i prerađevina od
tih vrsta mesa, brašna, mliječnih proizvoda (svježih, topljenih i polutvrdih sireva), brašna i stočne hrane.

Belje grupu čine sljedeći poduzetnici:

Beljetrgovina d.o.o. Darda, Darda –
trgovina na malo mje­-šovitom
robom u nespecijaliziranim prodavaonicama,

•
Vinski podrumi Belje d.d., Kneževi Vinogradi – proizvodnja vina,

•
Beljetrans d.o.o., Darda – distribucija robe
(poduzetnik osnovan 31. ožujka 2005.),

•
Belje Kokingrad d.o.o., Darda – uzgoj peradi (poduzetnik
osnovan 11. svibnja 2005.),

•
Belje remont d.o.o., Beli Manastir – trgovina i popravci motornih vozila
(poduzetnik osnovan 31. ožujka 2005.),

•
Belje tvornica opreme i strojeva d.o.o., Kneževo – proizvodnja opreme i strojeva
u prerađivačkoj industriji (poduzetnik osnovan 31. ožujka 2005.)

*Slika 2.*   Prikaz organizacijske strukture poduzetnika
BELJE d.d.

 ![](dodatni/144735.gif)

 Izvor: prijava koncentracije poduzetnika

Obrada: AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

*5.2.a Udjeli poduzetnika BELJE d.d. u drugim poduzetnicima*

Poduzetnik BELJE d.d. ima 10 posto ili više
udjela u temeljnom kapitalu u poduzetnicima registriranim izvan teritorija
Republike Hrvatske, i to u: Belje-Ljubljana d.o.o., Ljubljana, Slovenija, te
Belje BG d.o.o., Beograd, Srbija i Crna Gora.

5.3. Analiza financijskih i poslovnih rezultata
poduzetnika BELJE d.d. koju je provela stručna služba Agencije

Agencija je izvršila opsežnu analizu
financijskih i poslovnih rezultata tog poduzetnika u posljednje dvije financijske
godine, temeljem podataka dostupnih iz bilanci, računa dobiti i gubitka i
izvješća o obavljenoj reviziji temeljnih godišnjih financijskih izvješća
poduzetnika za 2003. i 2004. godinu. U analizu nije uključena 2002. godina iz
razloga što u toj godini nije izvršena konsolidacija, nego su u podacima
prisutni međupogonski interni odnosi, te se kao
takvi, ti podaci ne mogu uspoređivati u odnosu na 2003. i 2004. godinu.
Međutim, radi stjecanja što potpunijeg uvida u rezultate poslovanja poduzetnika
BELJE d.d., odnosno uvida u njegovu sve lošiju poziciju na tržištu korišteni su
i podaci o poslovanju tog poduzetnika u 2002. godini.

Izdvojeni su određeni osnovni financijski
pokazatelji, koje je prijavitelj koncentracije dostavio u dopuni prijave od 11.
travnja 2005, kako slijedi:

Pokazatelji likvidnosti

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 2002. | 2003. | 2004. |
| Koeficijent tekuće likvidnosti | 1,40 | 1,22 | 0,64 |
| Koeficijent financijske stabilnosti | 0,90 | 0,94 | 1,33 |

Pokazatelji likvidnosti poslovanja su jedna od najvažnijih
upravljačkih veličina, jer nam ukazuju na postojanost poslovanja poduzetnika.
Ujedno nam ukazuju na sposobnost društva za pravodobno podmirenje obveza.

Pokazatelj tekuće likvidnosti treba iznositi
2,00 i više, a u konkretnom slučaju on u obje godine bilježi nižu vrijednost, a
povrh toga i pad od 48 posto zbog znatnog rasta kratkoročnih obveza u odnosu na
kratkotrajnu imovinu.

Koeficijent financijske stabilnosti treba uvijek
iznositi manje od 1. Iz pokazatelja poslovanja Belja
d.d. vidljivo je da je financijska stabilnost znatno narušena u 2004. u odnosu
na prethodnu godinu.

Pokazatelji zaduženosti

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 2002. | 2003. | 2004. |
| Koeficijent zaduženosti | 0,39 | 0,42 | 0,62 |
| Koeficijent financiranja | 0,66 | 0,72 | 1,63 |

Koeficijent zaduženosti nam ukazuje da je
poduzetnik Belje d.d. na 1 kunu uloženih sredstava koristio 0,62 kune tuđih
sredstava u 2004. godini, odnosno govori nam o pogoršanju odnosa između ukupnih
obveza i ukupne imovine. Zbog nepovoljnog novčanog tijeka, zaduženost
poduzetnika je iznad prihvatljive razine (uobičajeno se smatra da je
prihvatljivi stupanj zaduženosti 0,50) i bilježi rast od 48 posto.

Koeficijent financiranja nam ukazuje da je
poduzetnik u 2004. godini na jedinicu vlastitog kapitala koristio 1,63 jedinica
tuđeg kapitala, što predstavlja značajno povećanje obveza u odnosu na prethodnu
godinu (rast od čak 126 posto). Rast zaduženosti objašnjava i rast
nelikvidnosti poduzetnika.

Pokazatelji aktivnosti

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 2002. | 2003. | 2004. |
| Koeficijent obrta ukupne imovine | 0,67 | 0,45 | 0,46 |
| Koeficijent obrta kratkotrajne imovine | 2,31 | 1,67 | 1,55 |

Pokazatelji aktivnosti upućuju na brzinu
cirkulacije imovine u poslovnom procesu. Važno je da i s aspekta sigurnosti i s
aspekta uspješnosti koeficijent obrta bude što veći broj, odnosno da je vrijeme
vezivanja ukupne i pojedinih vrsta imovine što kraće.

U slučaju poduzetnika Belje d.d. koeficijent
obrta ukupne imovine bilježi gotovo jednaku vrijednost, ali nižu od 1, dok koeficijent
obrta kratkotrajne imovine bilježi pad od 7 posto, što upućuje na produljenje
vremena vezivanja kratkotrajne imovine.

Ekonomičnost ukupnog poslovanja

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 2002. | 2003. | 2004. |
| Koeficijent obrta ukupne imovine | 0,90 | 0,89 | 0,66 |

Pokazatelj ekonomičnosti ukupnog poslovanja, kao
odnos između ukupnih prihoda i ukupnih rashoda, pokazuje koliko se prihoda
ostvari po jedinici rashoda. Standardna vrijednost za koeficijent ekonomičnosti
treba biti što veći broj, a u svakom slučaju veći od 1.

Iz podataka o poslovanju poduzetnika Belje d.d.
vidljivo je da poslovanje ne zadovoljava kriterije ekonomičnog poslovanja.
Pokazatelj u obje godine bilježi vrijednost nižu od 1 te, osim toga, pad od 26
posto u 2004. u odnosu na prethodnu godinu.

Iz svih raspoloživih podataka vidljivo je da je
poduzetnik Belje d.d. ostvario znatno lošije poslovanje u 2004. godini u odnosu
na 2003. Zaduženost i likvidnost rastu, a već ionako loša ekonomičnost još je
dodatno narušena. Bez dodatnih ulaganja i podrške financijski jačeg
poduzetnika, osnovna pretpostavka vremenski neograničenog poslovanja postaje
neodrživa iz sljedećih razloga:

i) navedeni poduzetnik iz godine u godinu
posluje sve lošije,

ii) višegodišnje loše poslovanje povezano je s
gubitkom tržišne pozicije tog poduzetnika,

iii) nastavkom poslovanja na dosadašnji način
nastavit će se pogoršavanje poslovnih rezultata,

iv) izvjesno je da se bez značajnih ulaganja
poduzetnik neće biti u stanju održati na tržištu.

Naime, iz revizijskog izvješća o temeljnim financijskim
izvješćima poduzetnika BELJE d.d. za 2003. godinu vidljivo je da, iako je u
računu dobiti i gubitka navedenog poduzetnika za 2003. godinu, prikazan trend
značajnog smanjenja gubitka u odnosu na gubitak u 2002. godini, odnosno
smanjenje od 25 posto, takav trend smanjenja nije u svezi s poslovnim
aktivnostima tog poduzetnika, već posljedica izvanrednih aktivnosti, posebice
prodaje postrojenja i opreme te druge rashodovane opreme i poljoprivrednih
strojeva, zatim zaprimanja do tada neevidentiranih nekretnina i opreme u
poslovnim knjigama i to putem inventurnih viškova po iznimno visoko
procijenjenoj vrijednosti, te otpisa obveza prema državi.

6. Obveza prijave koncentracije

Obveza podnošenja prijave namjere provedbe
koncentracije Agenciji nastaje ako su sudionici koncentracije prodajom roba
i/ili usluga u financijskoj godini koja prethodi godini u kojoj se
koncentracija namjerava provesti ostvarili ukupni prihod utvrđen u članku 22.
stavka 4. ZZTN. Da bi postojala obveza prijave koncentracije prema navedenoj
odredbi ZZTN, ukupni prihod svih poduzetnika sudionika koncentracije u
financijskoj godini koja je prethodila koncentraciji, ostvaren prodajom robe
i/ili usluga na svjetskom tržištu (konsolidirani ukupni prihod), mora iznositi
najmanje jednu milijardu kuna, s time da ukupan prihod svakog od najmanje dva
sudionika koncentracije, ostvaren u toj godini prodajom robe i/ili usluga u
Republici Hrvatskoj iznosi najmanje 100.000.000 kuna.

U konkretnom slučaju, budući da je Ugovor o
prodaji i prijenosu dionica poduzetnika BELJE d.d., Darda, broj: 3307042/9000
sklopljen 7. ožujka 2005., financijska godina koja je prethodila koncentraciji
je 2004. godina. Podaci o ukupnim prihodima poduzetnika sudionika
koncentracije, analiziranima u svrhu utvrđivanja je li u konkretnom slučaju
riječ o koncentraciji koja podliježe obvezi podnošenja prijave Agenciji
sukladno članku 22. stavak 4. ZZTN, prikazani su u Tablici 1. (prihodi na
svjetskoj razini) i Tablici 2. (prihodi na tržištu Republike Hrvatske).

*Tablica 1.*  Ukupni prihodi sudionika koncentracije u 2004.
godini (konsolidirani prihodi na svjetskom tržištu)

|  |  |
| --- | --- |
| **Poduzetnik** | **Ukupni prihodi u 2004.,  u kunama** |
| 1. KONCERN AGROKOR  – konsolidirano izvješće | [....................]\* |
| 2. Belje d.d., Darda | [...................]\* |
| Ukupno: | [više od 1.000.000.000,00]\* |

Izvor: financijski izvještaji poduzetnika za
2004. (priloženi uz prijavu)

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

\*ispušteno kao poslovna tajna

*Tablica 2.*   Ukupni prihodi sudionika koncentracije u 2004.
godini (na tržištu Republike Hrvatske)

|  |  |
| --- | --- |
| **Poduzetnik** | **Ukupni prihodi u 2004.,  u kunama** |
| KONCERN AGROKOR  – konsolidirano izvješće | [više od 100.000.000,00]\* |
| Belje d.d., Darda | [više od 100.000.000,00]\* |

Izvor: financijski izvještaji poduzetnika za
2004.(priloženi uz prijavu)

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

\*ispušteno kao poslovna tajna

Podaci o ukupnom prihodu sudionika koncentracije
pokazuju da su u konkretnom slučaju ispunjeni uvjeti iz članka 22. stavka 4.
ZZTN, te da postoji obveza prijave namjere provedbe koncentracije poduzetnika
Agenciji.

7. Mjerodavna tržišta

Agencija je mjerodavna tržišta u konkretnom slučaju
utvrdila sukladno članku 7. ZZTN, na način i prema kriterijima utvrđenim
Uredbom o mjerodavnom tržištu.

Mjerodavna su tržišta, sukladno članku 5. i
članku 6. Uredbe o mjerodavnom tržištu, utvrđena u proizvodnom smislu i u
zemljopisnom smislu.

U smislu članka 5., te članka 7., članka 8. i 9.
te članka 10. Uredbe o mjerodavnom tržištu, utvrđeno je da bi provedba
koncentracije imala učinke na mjerodavnim tržištima koja su u proizvodnom
smislu utvrđena kao:

**a) Tržište
mesa i mesnih prerađevina**

*1.
svježe meso*

1.1.      proizvodnja i
uvoz svježeg junećeg mesa;

1.2.      proizvodnja i
uvoz svježeg svinjskog mesa;

*2.
kobasice od mesa, miješanog mesa ili iznutrica*

2.1.      proizvodnja i
uvoz polutrajnih kobasica od mesa, miješanog mesa ili iznutrica;

2.2.      proizvodnja i
uvoz trajnih kobasica od mesa, miješanog mesa ili iznutrica;

*3.
suhomesnati proizvodi*

3.1.      proizvodnja i
uvoz polutrajnih suhomesnatih proizvoda;

3.2.      proizvodnja i
uvoz trajnih suhomesnatih proizvoda;

*4.
proizvodnja i uvoz suhe slanine*

*5.
proizvodnja i uvoz polutrajnih i trajnih proizvoda u limenkama od mesa uz
dodatke začina te drugih sastojaka (npr. paštete,
naresci, šunka i dr.)*

*6.
proizvodnja masnoća (masti i loja)*

*7.
pileće meso i prerađevine od pilećeg mesa*

7.1.      proizvodnja i
uvoz pilećeg mesa;

7.2.      proizvodnja i
uvoz prerađevina od pilećeg mesa;

b) Tržište ostalih proizvoda

*8.
mliječni proizvodi – sirevi*

8.1.      proizvodnja i
uvoz svježih sireva;

8.2.      proizvodnja i
uvoz topljenih sireva;

8.3.      proizvodnja i
uvoz polutvrdih sireva;

*9.
proizvodnja brašna*

*10.
proizvodnja stočne hrane*

**c) Tržište
trgovine na malo mješovitim proizvodima i trgovine na veliko svježim mesom i
mesnim prerađevinama od junećeg, svinjskog i pilećeg mesa**

1. tržište trgovine na malo mješovitom robom,
pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo (u
nespecijaliziranim prodavaonicama, samoposluživanjima, supermarketima i hipermarketima);

2. tržište trgovina na veliko svježim junećim,
svinjskim i pilećim mesom i mesnim prerađevinama od junećeg, svinjskog i
pilećeg mesa.

Pri utvrđivanju mjerodavnih tržišta mesa i
mesnih prerađevina te ostalih proizvoda, navedenih pod točkama od 1. do 10., Agencija
je, pored iskustvenih kriterija i metoda, kao što su primjerice navike
potrošača i struktura tržišta, uzela u obzir i posebna svojstva,
karakteristike, sastav te način pripreme navedenih skupina proizvoda
poduzetnika BELJE d.d., koji su uz proizvode mesa, mesnih prerađevina i sireva
drugih proizvođača dostupni potrošačima. Uzimajući u obzir cijenu, način
uporabe, namjene i svojstva navedenih proizvoda određena su tržišta pojedinih
kategorija proizvoda koje potrošači smatraju međusobno zamjenjivima odnosno
supstitutima.

Karakteristike proizvoda na utvrđenim
mjerodavnim tržištima1

|  |  |
| --- | --- |
| Svježe svinjsko meso | Svinjsko meso dobiva se klanjem svinja uzgojenih na vlastitim farmama Belja d.d. ili nabavom od uzgajivača i klaonica svinja. Stroga veterinarska kontrola kao i vlastiti sustavi kontrole jamče zdravstvenu ispravnost mesa. Meso se upućuje na tržište ohlađeno ili smrznuto – u rinfuzi, pakirano u plastične folije s podlošcima i u kartonskim kutijama. |
| Svježe juneće meso | Juneće meso dobiva se klanjem junadi uzgojenih na vlastitim farmama ili, ukoliko se ukaže potreba, nabavom od uzgajivača i klaonica junadi. Stroga veterinarska kontrola kao i vlastiti sustavi kontrole jamče zdravstvenu ispravnost mesa. Meso se upućuje na tržište ohlađeno ili smrznuto – u rinfuzi, pakirano u plastične folije s podlošcima i u kartonskim kutijama. |
| Kobasice | Trajne kobasice (salame, kuleni, prima salame, suđuk, čajna, srijemska i bečka kobasica i zimska salama) proizvode se od mesa i začina, a aromu dobivaju dugotrajnim zrenjem u kontroliranim uvjetima.  Polutrajne kobasice (jeger, kranjske kobasice, mortadele, šunkarice, pariška, somerica, hrenovke, tirolske kobasice i kobasice za roštilj) proizvode se od kvalitetnog mesa, mesnog tijesta i začina, posebnim tehnološkim postupkom proizvodnje. |
| Polutrajni suhomesnati proizvodi | Polutrajni suhomesnati proizvodi (dimljena rolana lopatica, dimljena rolana lopatica s kožom, šunka, slavonska šunka, dimljena vratina bez kostiju, svinjska koljenica, nogice i rebra i slično) dobivaju se kontroliranim procesima salamurenja i toplinske obrade, a proizvode se od kvalitetnih dijelova mesa. |
| Trajni suhomesnati proizvodi | Trajni suhomesnati proizvodi (pršut, pršut à la Parma, vratina i slično) dobivaju se posebnim tehnološkim postupkom. Proizvode se od točno određenih dijelova svinjskog i goveđeg mesa, a specifična aroma formira se dugotrajnim zrenjem u kontroliranim uvjetima.  Slanine (hamburgeri, pancete, pečeni hamburgeri i papricirane slanine) se pakiraju u vakuumu ili rinfuzi s rokom trajanja do 90 dana pri čuvanju na temperaturi do + 8ºC. |
| Mesne prerađevine u limenkama | Polutrajni proizvodi u limenkama (kuhana šunka u vlastitom soku, mini šunka i mini šunka za pizzu, šunka u crijevu i šunka za pizzu i slično) proizvode se od manjih komada mesa i začina, posebnim tehnološkim procesom proizvodnje. Velika pakiranja ovih proizvoda najčešće se koriste za pripremu pizza i drugih ugostiteljskih specijaliteta. Ovoj skupini proizvoda pripadaju i trajni proizvodi u limenkama: čajne paštete, jetrene paštete, juneće paštete, goveđi mesni obrok, naresci, sječena šunka u limenci i slično. |
| Masnoće (mast i loj) | Uključuju mast i loj za tržište široke potrošnje u pakiranjima u kanticama s rokom trajanja do 1 godine i čuvanju pri temperaturi do +15ºC. |
| Pileće meso | Pileće meso se proizvodi te do potrošača stiže kao svježe i duboko zamrznuto, cijelo u gril obradi te konfekcionirano kao pileći rasjek. Ovoj skupini proizvoda pripadaju i prerađevine od pilećeg mesa kao što su salame, hrenovke, paštete i konzerve. |
| Mliječni proizvodi – sirevi | Prema konzistenciji sirnog tijesta i sadržaju vode, sireve dijelimo u nekoliko skupina: svježi, meki, polutvrdi, tvrdi ili pak prerađeni topljeni sirevi. Meki sirevi sadrže manje od 50 posto suhe tvari i neki se na kratko vrijeme podvrgavaju zrenju, dok se neki uopće ne podvrgavaju zrenju. Polutvrdi sirevi imaju od 50 do 60 posto suhe tvari i podvrgavaju se zrenju na nekoliko tjedana. Tvrdi sirevi imaju 55 do 75 posto suhe tvari i podvrgavaju se zrenju na nekoliko mjeseci. |

\_\_\_\_\_\_
1podaci preuzeti s web-stranica
www.pik-vrbovec.hr, www.gavrilovic.hr, www.lura.hr i www.puris.hr

U smislu članka 7., stavka 1. ZZTN-a, članka 3.
i članka 6. Uredbe o mjerodavnom tržištu, sva navedena mjerodavna tržišta u
zemljopisnom smislu obuhvaćaju cjelokupan teritorij Republike Hrvatske.
Mjerodavno tržište trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i
higijenskim proizvodima za domaćinstvo (u nespecijaliziranim prodavaonicama:
prodavaonicama, samoposluživanjima, supermarketima i hipermarketima)
u zemljopisnom smislu, pored teritorija Republike Hrvatske u cjelini, obuhvaća
i dio teritorija, odnosno sljedeće županije: Osječko-baranjska,
Vukovarsko-srijemska, Grad Zagreb, Zadarska i Primorsko-goranska županija, s
obzirom da je riječ o županijama u kojima djelatnost trgovine na malo
mješovitom robom obavljaju oba sudionika koncentracije, odnosno sa njima
povezani poduzetnici (tzv. preklapajuće
djelatnosti).

Naime, preklapajuće
djelatnosti su one djelatnosti sudionika koncentracije koje se u cijelosti ili
u nekim dijelovima preklapaju, odnosno riječ je o istovrsnim ili bitno sličnim
djelatnostima sudionika koncentracije.

Pri takvom utvrđivanju uzeto je u obzir i
regionalno oglašavanje poduzetnika Konzum d.d. (na
lokalnim radiopostajama i lecima u poštanskim sandučićima) i činjenica da Konzum d.d. provodi promotivne tjedne »HIT« akcije asortimana
prehrane koje su svaki drugi tjedan različite za pet regija u njegovoj trgovini
na malo: regija Zagreb, Central, Istok, Zapad i
regija Jug, kao i »VIKEND« akciju za područje cijele Hrvatske koja se provodi
na nacionalnoj televiziji i radio postajama te u dnevnim novinama.

*7.1. Struktura utvrđenih mjerodavnih tržišta*

S obzirom da je u proizvodnom smislu utvrđeno
više mjerodavnih tržišta, Agencija je posebno utvrđivala i analizirala strukturu
svakog pojedinog od navedenih tržišta, te izvršila ocjenu prijavljene
koncentracije sa stajališta mogućih pozitivnih i negativnih učinaka predmetne
koncentracije na tržišno natjecanje. Kod izračunavanja tržišnih udjela
sudionika koncentracije prije i poslije provedbe pred­metne koncentracije uzeti
su u obzir ostvareni tržišni udjeli njezinih sudionika kao i poduzetnika koji
su s njima značajno kapitalno povezani.

Također, uzeto je u obzir da će provedbom
koncentracije struktura koncerna Agrokor i djelatnosti koje obavljaju članice
koncerna obuhvaćati sve faze proizvodnog ciklusa, i to od faze proizvodnje
poljoprivrednih kultura, skladištenja i prerade žitarica te proizvodnje stočne
hrane, farme (faza uzgoja i klanja stoke), proizvodnje mesa i mesnih
prerađevina do plasiranja tih proizvoda putem trgovine na veliko drugim
poduzetnicima, sve do faze trgovine na malo u vlastitim nespecijaliziranim
prodavaonicama, odnosno Konzumove mreže trgovine na
malo.

Agencija je za izračun tržišnih udjela na
mjerodavnim tržištima pribavila podatke od:

– podnositelja prijave;

– gospodarsko interesnog udruženja Croatiastočar iz Zagreba (podaci se odnose na 17 najvećih
poduzetnika, članova navedenog udruženja);

– poduzetnika kao što su Gavrilović, Sljeme i Jambo, koji nisu članovi udruženja Croatiastočar;

– od poduzetnika, koji su prema podacima
Ministarstva financija, Carinske uprave ostvarili najveći uvoz mesa i mesnih
proizvoda;

– HGK, Sektora za poljoprivredu, prehrambenu
industriju i šumarstvo;

– Hrvatskog stočarskog centra (specijalizirane
ustanove za poslove selekcije u stočarstvu i poljoprivredi);

– podatke o strukturi tržišta trgovine na malo
mješovitom robom, pretežno hranom i higijenskim proizvodima za domaćinstvo za
2003. iz predmeta praćenja navedenog tržišta, klasa: UP/I 031-02/2004-01/32, te
za 2004., klasa: 031-02/2005-01/11.

*a) Mjerodavno tržište mesa i mesnih prerađevina na
teritoriju Republike Hrvatske*

**1. svježe meso**

*Tablica 3.*   Struktura
tržišta proizvodnje i uvoza svježeg junećeg i svinjskog mesa (količinski u
tonama) na teritoriju Republike Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145370.gif)

Izvor: Croatiastočar
GIU, Zagreb, podaci za 2004. godinu te dopisi poduzetnika

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Na mjerodavnom tržištu mesa i mesnih prerađevina
na teritoriju Republike Hrvatske prisutan je poduzetnik BELJE d.d., a do kraja
2004. godine i poduzetnik AGROKOR d.d. putem poduzetnika BIM d.o.o. Međutim,
proizvodnja mesa i mesnih prerađevina koju je obavljao poduzetnik BIM d.o.o.
obustavljena je krajem 2004., kako je to već navedeno, te se danas u poslovnim
prostorima bivšeg BIM-a obavlja isključivo pakiranje svježeg mesa, koje se
kupuje od poduzetnika PIK VRBOVEC d.d., a koje je većim dijelom namijenjeno
opskrbi poduzetnika Konzum d.d. Budući da je
mjerodavna godina 2004., odnosno godina koja je prethodila koncentraciji
analizirani su podaci o prihodima koje je do trenutka obustave proizvodnje
ostvarivao poduzetnik BIM d.o.o.

Metodologija izračuna tržišnih udjela
poduzetnika koji djeluju na ovim mjerodavnim tržištima temelji se na podacima o
proizvodnji svježeg junećeg i svinjskog mesa (iz domaćeg uzgoja i uvoza),
izraženoj količinski (u tonama) na teritoriju Republike Hrvatske u 2004.
godini, koju su ostvarili poduzetnici BIM d.o.o., BELJE d.d. te ostali
poduzetnici, njihovi glavni tržišni takmaci.

1.1.
Mjerodavno tržište proizvodnje i uvozasvježeg junećeg mesa

Nakon provedbe koncentracije poduzetniku AGROKOR
d.d. se, putem povezanog poduzetnika BIM d.o.o., tržišni udjel na mjerodavnom
tržištu proizvodnje i uvoza junećeg mesa na području Republike Hrvatske u 2004.
godini s … posto povećava za tržišni udjel poduzetnika BELJE d.d. od …\* posto,
na ukupno …\* posto, dok tržišni udjeli ostalih poduzetnika ostaju
nepromijenjeni.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 3.
proizlazi da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro
strukturirano.

1.2.
Mjerodavno tržište proizvodnje i uvoza svježeg svinjskog mesa

Nakon provedbe koncentracije poduzetniku AGROKOR
d.d. se putem povezanog poduzetnika BIM d.o.o. tržišni udjel na mjerodavnom
tržištu proizvodnje i uvoza svinjskog mesa s …\* posto povećava za tržišni udjel
poduzetnika BELJE d.d. od …\* posto, na ukupno …\* posto na području Republike
Hrvatske u 2004. godini, dok tržišni udjeli ostalih poduzetnika ostaju
nepromijenjeni.

Tržište je po broju tržišnih takmaca relativno
dobro strukturirano.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

**2. kobasice od mesa, miješanog mesa
ili iznutrica**

*Tablica 4.*    Struktura tržišta proizvodnje i uvoza
polutrajnih i trajnih kobasica (količinski u tonama) na teritoriju Republike
Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145371.gif)

Izvor:
Croatiastočar GIU, Zagreb, podaci za 2004. godinu te
dopisi poduzetnika i Carinske uprave

Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

2.1.
Mjerodavno tržište proizvodnje i uvoza polutrajnih kobasica od mesa,
miješanogmesa ili iznutrica

Nakon provedbe koncentracije poduzetniku AGROKOR
d.d. se putem povezanog poduzetnika BIM d.o.o. tržišni udjel na mjerodavnom tržištu
proizvodnje i uvoza polutrajnih kobasica s …\* posto povećava za tržišni udjel
poduzetnika BELJE d.d. od …\* posto, na ukupno …\* posto na području Republike
Hrvatske u 2004., dok tržišni udjeli ostalih poduzetnika ostaju nepromijenjeni.

Iz prikazanih podataka iz tablice 4. proizlazi
da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro strukturirano.

2.2.
Mjerodavno tržište proizvodnje i uvoza trajnih kobasica od mesa, miješanog
mesaili iznutrica

Nakon provedbe koncentracije poduzetniku AGROKOR
d.d. se putem povezanog poduzetnika BIM d.o.o. tržišni udjel na mjerodavnom
tržištu proizvodnje i uvoza trajnih kobasica s …\* posto povećava za tržišni
udjel BELJA d.d. od …\* posto, na ukupno …\* posto na području Republike Hrvatske
u 2004., dok tržišni udjeli ostalih poduzetnika ostaju nepromijenjeni.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 4.
proizlazi da je to tržište po broju takmaca relativno dobro strukturirano.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

**3. suhomesnati proizvodi**

*Tablica 5.*  Struktura tržišta proizvodnje i uvoza
polutrajnih i trajnih suhomesnatih proizvoda (količinski u tonama) na
teritoriju Republike Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145372.gif)

Izvor: Croatiastočar
GIU, Zagreb, podaci za 2004. godinu te dopisi poduzetnika i Carinske uprave

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Mjerodavna tržišta analizirana su prema
kriteriju proizvodnje i uvoza suhomesnatih proizvoda, izraženih količinski (u
tonama) na području Republike Hrvatske u 2004. te su izračunati tržišni udjeli
koje su ostvarili poduzetnici BIM d.o.o. i BELJE d.d. te ostali poduzetnici
koji djeluju na ovim tržištima, odnosno njihovi glavni tržišni takmaci.

*3.1. Mjerodavno tržište proizvodnje i uvoza polutrajnih
suhomesnatih proizvoda*

Nakon provedbe koncentracije poduzetniku AGROKOR
d.d. se putem povezanog poduzetnika BIM d.o.o. tržišni udjel na mjerodavnom
tržištu proizvodnje i uvoza polutrajnih suhomesnatih proizvoda s …\* posto
povećava za tržišni udjel poduzetnika BELJE d.d. od …\* posto, na ukupno …\*
posto na području Republike Hrvatske u 2004., dok tržišni udjeli ostalih
poduzetnika ostaju nepromijenjeni.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 5.
proizlazi da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro
strukturirano.

3.2. Mjerodavno tržište
proizvodnje i uvoza trajnih suhomesnatih proizvoda

Nakon provedbe koncentracije poduzetnik AGROKOR
d.d., koji nije bio prisutan na mjerodavnom tržištu proizvodnje i uvoza trajnih
suhomesnatih proizvoda, ulazi na ovo tržište stjecanjem većinskog udjela u
poduzetniku BELJE d.d. i »stupanjem u čizme tog poduzetnika« stječe tržišni
udjel tog poduzetnika od …\* posto na području Republike Hrvatske u 2004.
godini, dok tržišni udjeli ostalih poduzetnika, kao i njihova brojnost, ostaju
nepromijenjeni.

Naime, »stupanje u čizme« tehnički je izraz u
pravu tržišnog natjecanja koji se koristi u postupku ocjene dopuštenosti
koncentracije poduzetnika. Navedeni izraz odnosi se na situaciju kada
poduzetnik koji stječe prevladavajući utjecaj nad drugim poduzetnikom u
konkretnoj koncentraciji do tada nije bio prisutan na onom mjerodavnom tržištu
na kojem je djelovao preuzeti poduzetnik tako da preuzimatelj time stječe
tržišni udjel preuzetog poduzetnika. Međutim, time se ne mijenja struktura
tržišta, kako s obzirom na broj poduzetnika koji na njemu djeluju, tako i s
obzirom na veličinu njihovih tržišnih udjela. Mijenja se samo imatelj većinskog
udjela u temeljnom kapitalu preuzetog poduzetnika.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 5.
proizlazi da je to tržište po broju takmaca relativno dobro strukturirano.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

**4. Proizvodnja i uvoz suhe slanine**

*Tablica 6*.   Struktura tržišta proizvodnje i uvoza suhe
slanine (količinski u tonama) na teritoriju Republike Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145373.gif)

Izvor: Croatiastočar
GIU, Zagreb, podaci za 2004. godinu te dopisi poduzetnika i Carinske uprave

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Mjerodavno tržište analizirano je prema
kriteriju proizvodnje i uvoza suhe slanine izraženih količinski (u tonama) na
području Republike Hrvatske u 2004. te su izračunati tržišni udjeli koje su
ostvarili BELJE d.d. i ostali poduzetnici koji djeluju na ovom tržištu.

Nakon provedbe koncentracije poduzetnik AGROKOR
d.d., koji nije bio prisutan na mjerodavnom tržištu proizvodnje i uvoza suhe
slanine, ulazi na ovo tržište stjecanjem većinskog udjela u poduzetniku BELJE
d.d. i time stječe tržišni udjel tog poduzetnika od …\* posto na području
Republike Hrvatske u 2004., dok tržišni udjeli ostalih poduzetnika, kao i
njihova brojnost, ostaju nepromijenjeni. I ovdje je riječ o situaciji »stupanja
u čizme«.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 6.
proizlazi da je to tržište po broju takmaca relativno dobro strukturirano.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

**5. Proizvodnja i uvoz polutrajnih i
trajnihproizvoda u limenkama od mesa uzdodatke začina te drugih sastojaka**

**(npr. paštete, naresci, šunka i
dr.)**

*Tablica 7*.  Struktura tržištA proizvodnje i uvoza
polutrajnih i trajnih proizvoda u limenkama od mesa (količinski u tonama) na
teritoriju Republike Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145374.gif)

Izvor: Croatiastočar
GIU, Zagreb, podaci za 2004. godinu te dopisi poduzetnika i Carinske uprave

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Navedeno mjerodavno tržište analizirano je prema
kriteriju proizvodnje i uvoza polutrajnih i trajnih proizvoda u limenkama od
mesa uz dodatke začina te drugih sastojaka (npr.
paštete, naresci, šunka i dr.), izraženih količinski
(u tonama) na području Republike Hrvatske u 2004. te su izračunati tržišni
udjeli koje su ostvarili BELJE d.d. i ostali poduzetnici koji djeluju na ovim
tržištima odnosno njihovi glavni tržišni takmaci.

Iz razloga sličnih karakteristika polutrajnih i
trajnih proizvoda u limenkama od mesa Agencija je te proizvode analizirala kao
jedno tržište.

Nakon provedbe koncentracije poduzetnik AGROKOR d.d.,
koji nije bio prisutan na mjerodavnom tržištu proizvodnje i uvoza polutrajnih i
trajnih proizvoda u limenkama od mesa ulazi na ovo tržište stjecanjem većinskog
udjela u poduzetniku BELJE d.d. (»stupanje u čizme«) i time stječe tržišni
udjel tog poduzetnika od …\* posto na području Republike Hrvatske u 2004., dok
tržišni udjeli ostalih poduzetnika, kao i njihova brojnost, ostaju
nepromijenjeni.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 7.
proizlazi da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro
strukturirano.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

**6. Proizvodnja masnoća (masti i
loja)**

*Tablica 8.*   Struktura tržišta proizvodnje masnoća – masti
i loja (količinski u tonama) na teritoriju Republike Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145375.gif)

Izvor: Croatiastočar GIU,
Zagreb, podaci za 2004. godinu te dopisi poduzetnika i Carinske uprave

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Mjerodavno tržište analizirano je prema
kriteriju proizvodnje masnoća (masti i loja) količinski (u tonama) na
teritoriju Republike Hrvatske u 2004. godini te su izračunati tržišni udjeli
koje su ostvarili BELJE d.d. i ostali poduzetnici. Prema podacima uvoznika
zaprimljenih u predmetu isti nisu ostvarili uvoz masti i loja u 2004. godini.

Nakon provedbe koncentracije poduzetnik AGROKOR
d.d., koji nije bio prisutan na mjerodavnom tržištu proizvodnje masnoća (masti
i loja), ulazi na ovo tržište stjecanjem većinskog udjela u poduzetniku BELJE
d.d. (»stupanje u čizme«) i time stječe tržišni udjel tog poduzetnika od …\*
posto na području Republike Hrvatske u 2004., dok tržišni udjeli ostalih
poduzetnika, kao i njihova brojnost, ostaju nepromijenjeni.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 8.
proizlazi da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro
strukturirano.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

**7. pileće meso i
prerađevine od pilećeg mesa**

*Tablica 9.* Struktura tržišta proizvodnje i uvoza pilećeg mesa i prerađevina od
pilećeg mesa (količinski u tonama) na teritoriju Republike Hrvatske (u 2004.
godini)

![](dodatni/145376.gif)

Izvor: dopisi poduzetnika, Carinske Uprave i HGK

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Metodologija izračuna tržišnih udjela
poduzetnika koji djeluju na ovim mjerodavnim tržištima temelji se na podacima o
proizvodnji i uvozu pilećeg mesa i prerađevina od pilećeg mesa (kao što su
salame, hrenovke, paštete i konzerve), izraženim količinski (u tonama) na
području Republike Hrvatske u 2004. godini, koje su ostvarili poduzetnici BELJE
d.d. te ostali poduzetnici, tržišni takmaci poduzetnika BELJE d.d. na ovim
mjerodavnim tržištima.

7.1.
proizvodnja i uvoz pilećeg mesa

Nakon provedbe predmetne koncentracije
poduzetnik AGROKOR d.d., koji nije bio prisutan na mjerodavnom tržištu
proizvodnje i uvoza pilećeg mesa, ulazi na ovo tržište stjecanjem većinskog udjela
u poduzetniku BELJE d.d. (»stupanje u čizme«) i time stječe tržišni udjel tog
poduzetnika od …\* posto na području Republike Hrvatske u 2004., dok tržišni
udjeli ostalih poduzetnika, kao i njihova brojnost, ostaju nepromijenjeni.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 9.
proizlazi da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro
strukturirano te je ostvaren nizak poslijekoncentracijski
udjel.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

7.2.
proizvodnja i uvoz prerađevina od pilećeg mesa

Nakon provedbe koncentracije poduzetnik AGROKOR
d.d., koji nije bio prisutan na mjerodavnom tržištu proizvodnje i uvoza
prerađevina od pilećeg mesa, ulazi na ovo tržište stjecanjem većinskog udjela u
poduzetniku BELJE d.d. (»stupanje u čizme«) i time stječe tržišni udjel tog
poduzetnika koji je iznosio …\* posto na području Republike Hrvatske u 2004.,
dok tržišni udjeli ostalih poduzetnika ostaju nepromijenjeni.

Na tom tržištu i nadalje djeluje isti broj
takmaca kao i prije provedene koncentracije, ostvaren je nizak
poslije-koncentracijski udjel te se zbog toga i radi ekonomičnosti postupka
nije provela analiza tržišta pojedinih vrsta prerađevina od pilećeg mesa, već
su ona promatrana kao jedno tržište.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 9.
proizlazi da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro
strukturirano te je ostvaren nizak poslijekoncentracijski
udjel.

Trend ulaganja poduzetnika AGROKOR d.d. u mesnu
proizvodnju

Iako je Agencija analizirala 2004. kao
mjerodavnu godinu, radi sveobuhvatnog prikaza mjerodavnih tržišta promatrani su
i raspoloživi podaci za 2005. godinu. Prema saznanju iz medija, tijekom 2005.
koncern Agrokor je za 7,5 milijuna kuna od Sljemena d.d. iz Sesveta kupio brand, recepturu i tehnologiju izrade Sljemenovih
proizvoda. Stjecanjem još jednog jakog branda koncern
Agrokor će zasigurno pojačati svoj tržišni položaj u mesnoj industriji.
Poduzetnik AGROKOR d.d. u Poslovnom dnevniku od 9. i 10. rujna 2005. ističe da
će proizvode trgovačkog znaka Sljeme proizvoditi PIK VRBOVEC d.d., s time da
se, cit.: »zasad neće podizati količinska proizvodnja
PIK-a VRBOVEC d.d. nego će se na dio postojećeg asortimana primijeniti nove
recepture. No s vremenom će se ići i na podizanje proizvedenih količina mesnih
prerađevina«. Nadalje, u razdoblju od preuzimanja AGROKOR d.d. navodi da je u
BELJE d.d. uložio oko 200 milijuna kuna te da je ostvario planirano
organizacijsko restrukturiranje s ustrojem deset profitnih i tri neprofitna
centra, dok su svim stalno zaposlenim radnicima ponuđeni novi ugovori o radu.
Najveća ulaganja slijede u stočarskoj proizvodnji, posebno peradi. BELJE d.d.
nastavlja s proizvodnjom trajnih mesnih i mliječnih finalnih proizvoda, s time
da će se naglasak staviti na poljoprivrednu proizvodnju u ratarstvu,
sjemenarstvu te u tvornici stočne hrane, kao i na tov junadi, svinja i
mliječnih krava te na peradarsku proizvodnju.

Iz razloga racionalizacije proizvodnje ostala
mesna proizvodnja će se obustaviti, odnosno obavljat će se jedino u okviru
PIK-a VRBOVEC d.d. Prema navodima AGROKORA d.d., tržište za perad, mesne i mliječne
finalne proizvode ostat će zajamčeno kroz Konzumovu
mrežu.

Prihodi koncerna Agrokor, ostvareni u segmentu
proizvodnje hrane i distribucije, koji iznose 23,14 posto od ukupno ostvarenih
prihoda od prodaje i ostalih operativnih prihoda, u prvoj polovici 2005. godine
povećani su za 7,8 posto u odnosu na isto razdoblje prošle godine.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

*b) ostali proizvodi*

**8. mliječni proizvodi – sirevi**

*Tablica
10.*
Struktura tržišta proizvodnje i uvoza svježih,
topljenih i polutvrdih sireva (količinski u tonama) na teritoriju Republike
Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145377.gif)

Izvor: Croatiastočar
GIU, Zagreb, podaci za 2004. godinu i dopis poduzetnika Lura
d.d. od 27. svibnja 2005. te ostalih poduzetnika, uvoznika

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Metodologija izračuna tržišnih udjela
poduzetnika koji djeluju na ovim mjerodavnim tržištima temelji se na podacima o
proizvodnji i uvozu svježih, topljenih i polutvrdih
sireva, izraženim količinski (u tonama) na području Republike Hrvatske u 2004.
godini, koje su ostvarili poduzetnici BELJE d.d. te ostali poduzetnici, tržišni
takmaci poduzetnika BELJE d.d.

8.1. proizvodnja i uvoz svježih sireva

Nakon provedbe koncentracije poduzetnik AGROKOR
d.d., koji nije bio prisutan na *mjerodavnom
tržištu proizvodnje i uvoza svježih sireva*, ulazi na ovo tržište stjecanjem
većinskog udjela u poduzetniku BELJE d.d. (»stupanje u čizme«) i time stječe
tržišni udjel tog poduzetnika od …\* posto na području Republike Hrvatske u
2004., dok tržišni udjeli ostalih poduzetnika, kao i njihova brojnost, ostaju
nepromijenjeni.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 10.
proizlazi da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro
strukturirano, ostvaren je nizak poslijekoncentracijski
udjel.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

8.2. proizvodnja i uvoz topljenih sireva

Nakon provedbe koncentracije poduzetniku AGROKOR
d.d., se putem poduzetnika Konzum d.d. tržišni udjel
na *mjerodavnom tržištu proizvodnje i
uvoza topljenih sireva* od …\* posto povećava za tržišni udjel BELJA d.d. od
…\* posto, na ukupnih …\* posto na području Republike Hrvatske u 2004., dok
tržišni udjeli ostalih poduzetnika ostaju nepromijenjeni.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 10.
proizlazi da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro
strukturirano, ostvaren je nizak poslijekoncentracijski
udjel.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

8.3. proizvodnja i uvoz polutvrdih sireva

Nakon provedbe koncentracije poduzetniku AGROKOR
d.d. se putem povezanog poduzetnika Konzum d.d.
tržišni udjel na mjerodavnom tržištu proizvodnje i uvoza polutvrdih
sireva od …\* posto povećava za tržišni udjel poduzetnika BELJE d.d. od …\*
posto, na ukupnih …\* posto na području Republike Hrvatske u 2004., dok tržišni
udjeli ostalih poduzetnika ostaju nepromijenjeni.

Također, iz prikazanih podataka iz tablice 10.
proizlazi da je to tržište po broju tržišnih takmaca relativno dobro
strukturirano i ostvaren je nizak poslijekoncentracijski
udjel.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

**9. proizvodnja brašna**

*Tablica
11.*
Struktura tržišta proizvodnje brašna
(količinski u tonama) na teritoriju Republike Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145378.gif)

Izvor: HGK, dopis od 16.5.2005. dopis Agrokora
d.d. od 22. ožujka 2005.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Metodologija izračuna tržišnih udjela
poduzetnika koji djeluju na ovom mjerodavnom tržištu temelji se na podacima o
proizvodnji brašna, izraženim količinski (u tonama) na području Republike
Hrvatske u 2004. godini, koju su ostvarili poduzetnici PIK Vinkovci d.d., BELJE
d.d. te ostali poduzetnici, njihovi glavni tržišni takmaci.

Budući da na ovom tržištu nema značajnijeg
učinka provedbe koncentracije poduzetnika uz ostvareni nizak poslijekoncentracijski udjel i radi ekonomičnosti postupka
Agencija nije prikupljala podatke o uvozu brašna.

Nakon provedbe predmetne koncentracije
poduzetniku AGROKOR d.d. se putem povezanog poduzetnika PIK Vinkovci d.d.
tržišni udjel na *mjerodavnom tržištu
proizvodnje brašna* od …\* posto povećava za tržišni udjel BELJA d.d. od …\*
posto, na ukupno …\* posto na području Republike Hrvatske u 2004., dok tržišni
udjeli ostalih poduzetnika ostaju nepromijenjeni.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

**10. proizvodnja stočne hrane**

*Tablica
12.*  Struktura tržišta proizvodnje stočne hrane
(količinski u tonama) na teritoriju Republike Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145379.gif)

Izvor: prijava koncentracije poduzetnika, od 22.
ožujka 2005. i HGK

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Metodologija izračuna tržišnih udjela
poduzetnika koji djeluju na ovom mjerodavnom tržištu temelji se na podacima o proizvodnji
stočne hrane, izraženim količinski (u tonama) na području Republike Hrvatske u
2004. godini, koju su ostvarili poduzetnici Agroprerada
d.d., BELJE d.d. te ostali poduzetnici, njihovi glavni tržišni takmaci.

Budući da na ovom tržištu nema značajnijeg
učinka provedbe koncentracije poduzetnika uz ostvareni nizak poslijekoncentracijski udjel i radi ekonomičnosti postupka
stručna služba Agencije nije prikupljala podatke o uvozu stočne hrane.

Nakon provedbe predmetne koncentracije
poduzetniku AGROKOR d.d. se putem povezanog poduzetnika Agroprerada
d.d. tržišni udjel na *mjerodavnom tržištu
proizvodnje* stočne hrane od …\* posto povećava za udjel poduzetnika BELJE
d.d. od …\* posto, na ukupnih …\* posto na području Republike Hrvatske u 2004.,
dok tržišni udjeli ostalih poduzetnika ostaju nepromijenjeni.

*Analiza
mjerodavnih tržišta*
navedenih pod točkama od 1. do 10. potvrdila je preliminarnu analizu, odnosno
da provedba predmetne koncentracije neće proizvesti negativne učinke na tim
tržištima.

Riječ je o *relativno
dobro strukturiranim tržištima*, od kojih neka predstavljaju novu djelatnost
za poduzetnika AGROKOR d.d., dok na ostalima preuzima tržišne udjele
poduzetnika BELJE d.d., koji se kreću u rasponu od …\* posto (tržišni udjel
BELJA d.d. na mjerodavnom tržištu proizvodnje i uvoza prerađevina od pilećeg
mesa) do …\* posto (tržišni udjel BELJA d.d. na mjerodavnom tržištu proizvodnje
i uvoza topljenih sireva). Osim toga, *prepreke
za ulazak na navedena mjerodavna tržišta (regulatorne prepreke, troškovi
ulaganja) relativno su niske* te je ulazak novih poduzetnika u razne
segmente tržišta relativno lagan. Nadalje, AGROKOR d.d. je jasno dokazao
namjeru ulaganja u daljnji razvoj i modernizaciju proizvodnje i povećanje
opsega poslovanja poduzetnika BELJE d.d. te mu time osigurao nastavak
poslovanja.

Naime, ekonomska je analiza pokazala kako je
sasvim izvjesno da bi poduzetnik BELJE d.d. zbog izraženih financijskih
poteškoća, odnosno poslovanja s gubicima iz godine u godinu, bez preuzimanja od
strane poduzetnika AGROKOR d.d., u kratkom vremenu nestao sa tržišta.

Slijedom rečenog, provedba koncentracije na ovim
tržištima neće dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

*c) Tržište trgovine na malo mješovitom robom i trgovine na
veliko svježim junećim, svinjskim i*

*pilećim mesom i
mesnim prerađevina od junećeg, svinjskog i pilećeg mesa*

1. Mjerodavno tržište trgovine na malo
mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za
domaćinstvo (u nespecijaliziranim prodavaonicama: prodavaonicama,
samoposluživanjima, supermarketima i hipermarketima;
dalje: trgovina na malo mješovitom robom);

3. Mjerodavno tržište trgovine na veliko svježim
junećim, svinjskim i pilećim mesom i mesnim prerađevinama od junećeg, svinjskog
i pilećeg mesa.

Oba mjerodavna tržišta vezana uz djelatnost
trgovine detaljno su analizirana zbog mogućih učinaka koncentracije utvrđenih u
preliminarnoj analizi, s obzirom da je utvrđeno da je u predmetnom slučaju
riječ o vertikalnoj integraciji poduzetnika s mogućim horizontalnim učincima na
navedenim tržištima.

*c.1. Mjerodavno tržište trgovine na malo mješovitom robom*

Trgovinu na malo mješovitom robom možemo
definirati kao završnu fazu u vertikalnom lancu između proizvodnje nekog
proizvoda i krajnjeg potrošača, ili pojednostavljeno:

PROIZVODNJA

¯

TRGOVINA NA VELIKO

¯

TRGOVINA NA MALO

¯

POTROŠAČ

Stoga su karakteristike ponašanja krajnjeg
potrošača, kao i obilježja tržišnog natjecanja među poduzetnicima koji
obavljaju djelatnost trgovine na malo mješovitom robom od ključnog značaja za
određivanje mogućih učinaka predmetne koncentracije. U tom smislu, navedeno
mjerodavno tržište analizirano je uzimajući u obzir sljedeće aspekte:

*i) Obilježja ponašanja krajnjeg potrošača*

Za tipičnog krajnjeg potrošača možemo reći da je
u odnosu na trgovca u nepovoljnijem položaju jer je:

–
malen (njegova pojedinačna kupnja u trgovini na malo predstavlja mali dio
ukupnih potrošačevih izdataka, kao i mali dio ukupne prodaje poduzetnika)

–
nepokretan (često nije voljan ili nije u mogućnosti putovati na duge relacije
kako bi obavio pojedinačnu kupnju u trgovini na malo)

–
neinformiran (često ne zna koji su proizvodi gdje raspoloživi i po kojoj
cijeni; jednako tako, ne mora biti svjestan kvalitete proizvoda prije nego što
ga konzumira).

Krajnjem je potrošaču bitno da pri kupnji u
trgovini na malo mješovitom robom postoji mogućnost prelaska na drugi proizvod
unutar iste prodavaonice, odnosno da ne mora pretrpjeti značajne troškove
prelaska na isti proizvod ali kod drugog prodavača.

*ii) Obilježja tržišnog natjecanja*

Horizontalno natjecanje među poduzetnicima
promatrano je imajući u vidu sljedeće dimenzije natjecanja:

–
cijenu i necjenovnu konkurenciju u vidu:

–
zemljopisne lokacije

–
odabira proizvoda (npr. proizvodi vlastitog
trgovačkog znaka)

–
dodane vrijednosti usluge.

Uzimajući navedeno u obzir, analizirano je
nacionalno tržište, prvenstveno zbog uvida u tržišne položaje strateških
grupacija koje djeluju u hrvatskoj trgovini na malo, dok su učinci provedbe
koncentracije promatrani na lokalnim (županijskim) razinama, odnosno tržištima.

*c.1.1. Republika Hrvatska*

U Republici Hrvatskoj kretanja u trgovini na
malo kontinuirano se prate istraživanjem o potrošnji hrvatskih kućanstava (na
promatranom uzorku od tisuću kućanstava), kojim je obuhvaćeno šezdeset
kategorija proizvoda s područja prehrane i drugih proizvoda svakodnevne
potrošnje u kućanstvu. Posljednji rezultati istraživanja pokazuju određene
trendove u hrvatskoj trgovini na malo. Prvenstveno, trend jačanja vodećih
trgovaca. Tako je tržišni udjel deset najvećih trgovaca prije pet godina bio
tek oko 17 posto, dok danas njihov udjel prelazi 50 posto. Istovremeno, svoju
su vodeću poziciju zadržali jedino poduzetnici Konzum
i Getro. Za praćene kategorije proizvoda svakodnevne
potrošnje u 2004. godini poduzetnik Konzum je
obuhvatio 20 posto tržišta trgovine na malo, čime značajno odskače od ostalih
kao vodeći lanac. U pogledu tipa prodavaonica u kojima se obavlja kupnja, mali
trgovci svakako gube na tržišnom udjelu s obzirom da se sve više kupnje odvija
u supermarketima koji bilježe najveći rast.

*Tablica
13.*   Struktura tržišta trgovine na malo mješovitom
robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na
temelju prihoda iz maloprodaje (bez PDV-a) na teritoriju Republike Hrvatske (u
2003. godini)

 ![](dodatni/145380.gif)

Izvor: podaci iz predmeta klasa:
031-02/2004-01/32 i dopis Agrokora d.d. od 11. travnja 2005.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Metodologija kojom Agencija prati kretanje
tržišne snage sudionika koncentracije temelji se na izračunu tržišnih udjela
poduzetnika koji djeluju na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom
robom, konkretno, na podacima o ukupnim prihodima od trgovine na malo mješovitom
robom koje su ostvarili poduzetnik Konzum d.d. i sa
njime povezani poduzetnici – Centropromet d.d., Japetić d.d. i Mediator d.o.o. –
poduzetnici u sastavu koncerna Agrokor, poduzetnik Beljetrgovina
d.o.o. te ostali poduzetnici, tržišni takmaci na navedenom mjerodavnom tržištu,
u kunama, bez PDV-a, na području Republike Hrvatske u 2003. i 2004. godini.

*Analizom
strukture mjerodavnog tržišta trgovine na malo mješovitom robom u 2003. godini* utvrđeno je da su
poduzetnik Konzum d.d. i sa njime povezani
poduzetnici, u 2003. godini na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske,
ostvarili tržišni udjel od …\* posto. Međutim, poduzetnik Konzum
d.d. i sa njime povezani poduzetnici na teritoriju Osječko-baranjske,
Vukovarsko-srijemske i Varaždinske županije imaju tržišni udjel veći od 40
posto, dok na području Grada Zagreba imaju tržišni udjel od …\* posto. Prvi
sljedeći tržišni takmac na tržištu trgovine na malo mješovitom robom ima upola
manji tržišni udjel, bez obzira je li riječ o teritoriju Republike Hrvatske ili
o teritoriju navedenih županija.

Herfindahl-Hirschmanov
indeks, odnosno HH indeks je pokazatelj koncentriranosti mjerodavnog tržišta, a
izračunava se zbrajanjem kvadrata tržišnih udjela svih poduzetnika na utvrđenom
mjerodavnom tržištu. HH indeks u vrijednosti nižoj od 1,000 bodova upućuje na
relativno slabo koncentrirano tržište, u vrijednosti između 1,000 i 1,800
bodova na umjereno koncentrirano tržište, dok se tržišta s vrijednošću HH
indeksa višom od 1,800 smatraju vrlo koncentriranima.

Iako HH indeks, koji je u tom razdoblju iznosio
1,118 bodova, pokazuje da je riječ o umjereno koncentriranom tržištu, struktura
tržišnih udjela je nepovoljna. Poduzetnici Konzum
d.d., Centropromet d.d., Japetić
d.d. i Mediator d.o.o., koji obavljaju djelatnost
trgovine na malo mješovitom robom u koncernu Agrokor, imali su …\* posto udjela,
što je više nego dvostruko od prvog sljedećeg takmaca na mjerodavnom tržištu,
poduzetnika Getro d.d., dok su pojedinačni tržišni
udjeli svih drugih poduzetnika bili manji od 10 posto.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

*Tablica
14.a*  Struktura tržišta trgovine na malo mješovitom
robom, na temelju prihoda iz maloprodaje (bez PDV-a) na teritoriju Republike
Hrvatske (u 2004. godini), prije koncentracije poduzetnika

 ![](dodatni/145381.gif)

Izvor: podaci iz predmeta klasa: 031-02/2005-01/11
i dopis Agrokora d.d. od 11. travnja 2005.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

*Tablica
14.b*   Struktura tržišta trgovine na malo mješovitom
robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo na
temelju prihoda iz maloprodaje (bez PDV-a) na teritoriju Republike Hrvatske (u
2004. godini), nakon koncentracije poduzetnika

 ![](dodatni/145382.gif)

Izvor: podaci iz predmeta klasa:
031-02/2005-01/11 i dopis Agrokora d.d. od 11. travnja 2005.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

*Uvidom u
podatke o tržišnim udjelima poduzetnika na mjerodavnom tržištu trgovine na malo
mješovitom robom za 2004. godinu* na nacionalnoj razini, utvrđeno je da su
poduzetnik Konzum d.d. i sa njime povezani
poduzetnici u sastavu koncerna Agrokor prije provedbe koncentracije ostvarili
tržišni udjel od …\* posto, dok je poduzetnik Beljetrgovina
d.o.o. u istoj godini ostvario udjel od …\* posto, što u usporedbi sa 2003.
godinom pokazuje pad udjela navedenog poduzetnika za …\* posto na navedenom
mjerodavnom tržištu.

Nakon provedbe koncentracije poduzetniku AGROKOR
d.d., se putem poduzetnika Konzum d.d., Centropromet d.d., Japetić d.d. i
Mediator d.o.o., tržišni udjel na mjerodavnom tržištu
trgovine na malo mješovitom robom na području Republike Hrvatske u 2004.
godini, od …\* posto povećava za udjel poduzetnika Beljetrgovina
d.o.o. od …\* posto, na ukupnih …\* posto na navedenom mjerodavnom tržištu.

Vrijednost HH indeksa nakon provedbe
koncentracije iznosi 1013 bodova. Međutim, kao i u 2003., postoji loša strukturiranost
tržišta, s obzirom na to da prvi sljedeći Konzumov
konkurent, Getro d.d. ima više nego dvostruko manji
tržišni udjel na nacionalnoj razini, dok svi sljedeći takmaci ostvaruju udjel
manji od 10 posto.

Iako 2005. godina nije mjerodavna godina u
ocjeni ove koncentracije, radi cjelovitosti analize uzeti su u obzir i podaci
kojima Agencija raspolaže za 2005. godinu. Tako je utvrđeno da je u prvih šest
mjeseci 2005. godine koncern Agrokor ostvario konsolidirane prihode koji su za
15 posto veći od prihoda ostvarenih u istom razdoblju prošle godine, ponajviše
kao posljedica povećanja prodaje u sektoru Maloprodaje, koja je predstavljala
gotovo 70 posto ukupnih prihoda od prodaje i ostalih operativnih prihoda. Na
takav rast prihoda ponajprije je utjecao snažan rast Konzumove
mreže trgovine na malo mješovitom robom, otvaranje novih prodajnih mjesta i
organski rast koncerna Agrokor stjecanjem poduzetnika BELJE d.d. i PIK VRBOVEC
d.d.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

*c.1.2. Županije*

Dio teritorija Republike Hrvatske posebno je
analiziran u ekonomskoj i pravnoj analizi budući da je preliminarna analiza
pokazala da bi provedbom koncentracije vertikalno integriranje moglo dovesti do
horizontalnih učinaka na tržištu trgovine na malo mješovitom robom, posebice na
području županija na kojima Konzum mreža ima značajan
tržišni udjel.

Uvidom u komparativnu praksu EU utvrđeno je da
se u ekonomskoj i pravnoj analizi konkretne koncentracije, uobičajeno tržište
trgovine na malo promatra na lokalnoj razini, odnosno na području na kojem se
trgovina na malo konkretno odvija. Razlog tome su kupovne navike potrošača (na
strani potražnje), te prodajna i marketinška strategija prodavatelja (na strani
ponude).

Maloprodajna mjesta na kojima potrošači
obavljaju svoju kupnju uobičajeno se dijele prema kriteriju veličine odnosno
površine, pa prema tome i tip kupnje koja se tamo provodi. Tako su podaci o
tržišnim udjelima sudionika predmetne koncentracije analizirani prema broju
prodavaonica (malih prodavaonica bez upotrebe potrošačkih košarica,
samoposluga, supermarketa i hipermarketa), zatim
njihovoj površini te ostvarenom prihodu u 2004. i 2003. godini. Promatrane su
sve županije Republike Hrvatske.

Osnovna djelatnost poduzetnika Konzum d.d. je trgovina na malo u nespecijaliziranim
prodavaonicama, koju obavlja u 503 maloprodajna mjesta u vlasniđtvu
ili zakupu, te je, prema ukupnom prihodu, najveăi
poduzetnik koji se bavi navedenom djelatnođău na
području Republike Hrvatske. Prodavaonice poduzetnika Konzum
d.d. razvrstane su u tri kategorije, i to na: male prodavaonice – za
svakodnevnu kupnju, Konzum maxi,
prodavaonice srednje veličine, te Super Konzum
prodavaonice čije su povrđine veăe
od 1000 m˛ i namijenjene su za velike tjedne obiteljske kupovine.

Poduzetnik Konzum d.d.
je, u razdoblju od 2002. godine do 2004. godine, stjecanjem veăinskih
udjela u temeljnom kapitalu poduzetnika koji obavljaju djelatnost trgovine na
malo mjeđovitom robom u nespecijaliziranim
prodavaonicama, kao i temeljem ugovora o zakupu prodajnih mjesta takvih
poduzetnika, značajno prođirio svoju mreţu trgovine na malo mjeđovitom
robom na sve ţupanije Republike Hrvatske izuzevđi područja Poţeđko-slavonske,
Virovitičko-podravske, Ličko-senjske i Karlovačke ţupanije.
Meutim, poduzetnik AGROKOR d.d. je, u dopisu od 21.
lipnja 2005., koji je zaprimljen u Agenciji 28. lipnja 2005., izmeu ostalog naveo da je u meuvremenu
poduzetnik Konzum d.d. otvorio nove prodavaonice u
Karlovačkoj, Poţeđko-slavonskoj i Ličko-senjskoj ţupaniji, te da isti nema prodavaonica u
Virovitičko-podravskoj ţupaniji.

Poduzetnik BELJE d.d. za prodaju svojih
proizvoda koristi vlastitu mreţu trgovine na malo i
veliko, koja se sastoji od četiri poslovna centra u Zagrebu, Rijeci, Zadru i
Splitu te 34 prodavaonice na malo mjeđovitom robom u
Gradu Zagrebu, Zadarskoj ţupaniji, Osječko-baranjskoj,
Primorsko-goranskoj i Vukovarsko-srijemskoj ţupaniji.

Djelatnost trgovine na malo mjeđovitom
robom poduzetnika BELJE d.d. koncentrirana je tek u nekoliko hrvatskih ţupanija. Konkretno, navedeni poduzetnik, putem povezanog
poduzetnika Beljetrgovina d.o.o., za prodaju svojih
proizvoda koristi mreţu trgovine na malo i veliko
koja se sastoji od četiri poslovna centra u Zagrebu, Rijeci, Zadru i Splitu i
34 prodavaonice na malo u Gradu Zagrebu, Zadarskoj ţupaniji,
Osječko-baranjskoj, Primorsko-goranskoj i Vukovarsko-srijemskoj ţupaniji.

U Tablicama 15. daje se prikaz strukture ovog
mjerodavnog trţiđta u 2004. godini na *razini županija u kojima djelatnost trgovine
na malo mješovitom robom obavljaju poduzetnici povezani sa sudionicima
koncentracije*

*na području
Osječko-baranjske županije*

 ![](dodatni/145383.gif)

*na
području Vukovarsko-srijemske županije*

![](dodatni/145384.gif)

*na
području Grada Zagreba*

 ![](dodatni/145385.gif)

*na
području Zadarske županije*

 ![](dodatni/145386.gif)

*na
području Primorsko-goranske županije*

![](dodatni/145387.gif)

*Tablica
15a.*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Županija | Ostvareni tržišni udjel u 2003. godini (%) | | Ostvareni tržišni udjel u 2004. godini (%) | |
| Osječko-  -baranjska | Konzum + Alastor | 35-40 | Konzum | 25-30 |
| Beljetrgovina | 0-5 | Beljetrgovina | 0-5 |
|  | – | Ukupno: | 35-40 |
| Vukovarsko-srijemska | Konzum + Alastor | 40-45 | Konzum | 30-35 |
| Beljetrgovina | 0-5 | Beljetrgovina | 0-5 |
|  | – | Ukupno: | 30-35 |
| Grad Zagreb | Konzum | 30-35 | Konzum | 30-35 |
| Beljetrgovina | 0-5 | Beljetrgovina | 0-5 |
|  | – | Ukupno: | 30-35 |
| Zadarska | Konzum | 10-15 | Konzum | 15-20 |
| Beljetrgovina | 0-5 | Beljetrgovina | 0-5 |
|  | – | Ukupno: | 15-20 |
| Primorsko-  -goranska | Konzum | 15-20 | Konzum | 20-25 |
| Beljetrgovina | 0-5 | Beljetrgovina | 0-5 |
|  | – | Ukupno: | 20-25 |

Izvor: podaci iz predmeta, klasa:
031-02/2004-01/32, dopis Agrokora d.d. od 11. travnja 2005. i podaci iz
predmeta klasa: 031-02/2005-01/11; Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog
natjecanja

U tablici 15a. prikazana je usporedna struktura tržišnih
udjela poduzetnika Konzum d.d. i poduzetnika Beljetrgovina d.o.o. *na
mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom robom na teritoriju onih
županija na kojima su, u 2003. i 2004. godini, bila prisutna oba poduzetnika.*

U 2004. godini u Osječko-baranjskoj i
Vukovarsko-srijemskoj županiji vidljiv je, u odnosu na prethodnu godinu,
značajan pad udjela poduzetnika Konzum d.d.,
prvenstveno zbog povećanja udjela poduzetnika Billa
d.o.o. i Boso d.o.o. Međutim u Gradu Zagrebu, Zadarskoj i Primorsko-goranskoj
županiji povećao se udjel poduzetnika Konzum d.d.,
dok Beljetrgovina d.o.o. bilježi pad udjela.

Istraživanje trgovine za 2004. godinu obuhvatilo
je sve hrvatske županije, te su za potrebe postupka ocjene predmetne
koncentracije analizirani i tržišni udjeli poduzetnika Konzum
d.d. i s njime povezanih poduzetnika u ostalim županijama, u kojima nije
prisutan poduzetnik Beljetrgovina d.o.o. Naime, iako
na tim područjima poduzetnik AGROKOR d.d. putem Konzum
mreže, ovom koncentracijom ne stječe dodatne maloprodajne prostore, on će,
provedbom koncentracije biti u mogućnosti svoja postojeća maloprodajna mjesta
veleprodajnim kanalima opskrbljivati proizvodima iz novostečenih proizvodnih
kapaciteta BELJA d.d.

Slijedom rečenog, pozornost je potrebno obratiti
i županijama u kojima poduzetnik AGROKOR d.d. putem Konzum
mreže bilježi vladajući položaj u smislu odredbe članka 15. stavak 3. ZZTN, a
to su *Zagrebačka i Varaždinska županija*.

Dakle, glavna obilježja mjerodavnog tržišta na
malo mješovitom robom, kako je i potvrdila provedena ekonomska i pravna analiza
u konkretnom predmetu, su otvorenost, odnosno niske zapreke za ulazak na
mjerodavno tržište te izrazita dinamičnost navedenog tržišta, koja se odlikuje
stalnim promjenama u odnosu na tržišne udjele sudionika na navedenom
mjerodavnom tržištu. No, i unatoč navedenim karakteristikama mjerodavnog
tržišta na malo mješovitom robom, provedena ekonomska i pravna analiza dokazala
je da je poduzetnik AGROKOR d.d. i s njime povezani poduzetnici, uvjerljivo
najjači poduzetnik na navedenom mjerodavnom tržištu, bez obzira je li riječ o
cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske ili je pak riječ o lokalnoj razini,
odnosno razini izdvojenih županija u Republici Hrvatskoj, dok svi ostali
konkurenti na navedenom mjerodavnom tržištu, s obzirom na svoj tržišni udjel i
zastupljenost putem maloprodajnih objekata, nisu u mogućnosti ozbiljnije
konkurirati poduzetniku AGROKOR d.d. i s njime povezanim poduzetnicima.

*2.b Mjerodavno tržište trgovine na veliko svježim junećim,
svinjskim i pilećim mesom i mesnim prerađevinama od junećeg, svinjskog i
pilećeg mesa na teritorijuRepublike Hrvatske*

Pojam trgovine na veliko (kupnja i prodaja
robe), u smislu Zakona o trgovini (»Narodne novine«, broj 101/98., 75/99.,
76/99., 61/01., 109/01., 49/03. – pročišćeni tekst i 103/03. i 170/03., dalje:
ZoT). Tako članak 9. ZoT-a definira trgovinu na veliko kao kupnju robe radi
daljnje prodaje trgovcima na malo, industrijskim, trgovačkim i profesionalnim
korisnicima i ustanovama te drugim trgovcima na veliko kao i posredovanje u
kupnji, odnosno prodaji robe za treće osobe.

Pojam distribucije definiran kao trgovina na
veliko bitno se razlikuje od pojma distribucije u užem smislu, pod kojim se
podrazumijeva isključivo fizičko manipuliranje robom, kao što je primjerice prijevoz
odnosno proces preuzimanja, prijevoza, skladištenja i otpreme robe.

Za razliku od djelatnosti trgovine na malo, gdje
je u svakom trenutku moguće saznati broj prodavaonica na određenom području i
koju se gledano sa navedenog aspekta, uvjetno rečeno, može nazvati statičnom,
djelatnost trgovine na veliko karakterizira izražena dinamičnost. Naime, tokove
veleprodaje teže je ili nemoguće pratiti s obzirom na nebrojene mogućnosti
daljnje distribucije od trenutka u kojem se veletrgovac opskrbi robom. Veletrgovac
je, u pravilu, poduzetnik koji se bavi uvozom određene robe ili pak djeluje kao
distributer određenog domaćeg proizvođača. Veletrgovac ne djeluje samo na
području određenog grada ili županije, već na način da nakon opskrbe u
određenom opskrbnom centru on sam, ili poduzetnik kojeg je opskrbio, robu
distribuira na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske. Takav je način
poslovanja moguć zahvaljujući raznim tehničkim mogućnostima prijevoza uz
istovremeno čuvanje robe, primjerice u hladnjačama. Iz tog razloga veletrgovci
svoju prodaju klasificiraju prema vrsti kupaca koje opskrbljuju, a ne na
temelju zemljopisnog smještaja. Stoga je uobičajeno da se tržište trgovine na
veliko promatra na nacionalnoj razini.

Metodologija izračuna tržišnih udjela na mjerodavnom
tržištu trgovine na veliko svježim junećim, svinjskim i pilećim mesom i mesnim
prerađevinama od junećeg, svinjskog i pilećeg mesa na teritoriju Republike
Hrvatske temelji se na podacima o ukupnim prihodima od trgovine na veliko mesom
i mesnim proizvodima na području Republike Hrvatske u 2004. godini, koje su
ostvarili poduzetnici Konzum d.d. i BELJE d.d. te
poduzetnici PIK VRBOVEC d.d., Metro Cash & Carry d.o.o., Getro d.d. i poduzetnici koji su, prema podacima Registra
godišnjih financijskih izvještaja za 2004. Financijske agencije, obavljali
djelatnost trgovine na veliko.

*Tablica
16.a.*
Struktura tržišta trgovine na veliko
svježim junećim, svinjskim i pilećim mesom i mesnim prerađevinama od junećeg, svinjskog
i pilećeg mesa na temelju prihoda poduzetnika (u HRK) na teritoriju Republike
Hrvatske (u 2003. godini)

 ![](dodatni/145388.gif)

*Tablica
16.b.*  Struktura tržišta trgovine na veliko svježim junećim,
svinjskim i pilećim mesom i mesnim prerađevinama od junećeg, svinjskog i
pilećeg mesa na temelju prihoda poduzetnika (u HRK) na teritoriju Republike
Hrvatske (u 2004. godini)

 ![](dodatni/145389.gif)

Izvor: dopis Agrokor d.d. od 7. lipnja 2005. i
FINA, registar god. financij. izvj.
poduzetnika za 2004. te dopisi poduzetnika;

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Temeljem prikupljenih podataka za 2004. godinu
utvrđeno je da poduzetnik AGROKOR d.d. putem poduzetnika Konzum
d.d. ima tržišni udjel od …\* posto, dok poduzetnik BELJE d.d. ima tržišni udjel
od …\* posto na navedenom mjerodavnom tržištu.

Namjera je poduzetnika AGROKOR d.d. da mesne
prerađevine koje proizvodi poduzetnik BELJE d.d. distribuira u svim
veleprodajnim centrima Konzuma d.d. Svježe meso namjerava
distribuirati u veleprodajnim centrima Dubrovnik, Pula i Osijek.

Nakon provedbe koncentracije poduzetniku AGROKOR
d.d., se putem poduzetnika Konzum d.d. tržišni udjel
na mjerodavnom tržištu trgovine na veliko svježim junećim, svinjskim i pilećim
mesom i mesnim prerađevinama od junećeg, svinjskog i pilećeg mesa od …\* posto
povećava za tržišni udjel poduzetnika BELJE d.d. od …\* posto, na ukupnih …\*
posto na području Republike Hrvatske u 2004., dok udjeli ostalih poduzetnika
ostaju nepromijenjeni.

Također, podaci o strukturi mjerodavnog tržišta
trgovine na veliko svježim junećim, svinjskim i pilećim mesom i mesnim
prerađevinama od junećeg, svinjskog i pilećeg mesa na teritoriju Republike
Hrvatske za 2003. i 2004. godinu prikazani u tablicama 16.a. i 16.b pokazuju da
je navedeno mjerodavno tržište u promatranim godinama nepovoljno strukturirano,
da je na ovom mjerodavnom tržištu poduzetnik Konzum
d.d. u 2004. godini imao …\* posto udjela, njegov prvi tržišni takmac,
poduzetnik PIK VRBOVEC d.d. je ostvario udjel od …\* posto. Slijedi poduzetnik Metro Cash & Carry d.o.o., dok svi ostali poduzetnici na navedenom
mjerodavnom tržištu imaju manje od 10 posto.

U odnosu na 2003. godinu tržišni se udjel
poduzetnika Konzum d.d., na mjerodavnom tržištu
trgovine na veliko svježim junećim, svinjskim i pilećim mesom i mesnim
prerađevinama od junećeg, svinjskog i pilećeg mesa na teritoriju Republike
Hrvatske u 2004. godini, povećao.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

*Analiza najvećih dobavljača poduzetnika Konzum
d.d. u 2003. i 2004. godini*

Uvidom u listu pet najvećih dobavljača
poduzetnika Konzum d.d. utvrđeno je da su najveći
udjel prema vrijednosti nabave (»najprodavaniji dobavljači«) u 2003. i 2004.
imali poduzetnici: …\*

Prema listi pet najvećih dobavljača svježeg mesa
i mesnih proizvoda (prerađevina) navedenog poduzetnika u 2003. i 2004. godini
najveći udjel prema vrijednosti nabave imali su: …\*

Najveći pojedinačni dobavljači svježeg *svinjskog mesa* Konzuma
d.d. (s izraženim relativnim iznosima-udjelima vrijednosti nabave u ukupnom
prihodu u 2003. i 2004.) bili su sljedeći poduzetnici: …\*

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

*Tablica
17.\**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Poduzetnik | Udjel u nabavi u 2003. godini, % | Udjel u nabavi u 2004. godini, % |
| AB | 40-45 | 40-45 |
| CD | 10-15 | 5-10 |
| EF | 5-10 | 5-10 |
| GH | 0-5 | - |
| IJ | 0-5 | - |
| KL | – | 5-10 |
| MN | – | 5-10 |
| Ostali poduzetnici  (s udjelom < 5%) | 30-35 | 25-30 |

Izvor: dopis AGROKOR d.d. od 25. svibnja 2005.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Analiza podataka najvećih dobavljača svježeg svinjskog
mesa pokazala je povećanje nabave svježeg svinjskog mesa Konzuma
d.d. u 2004., u odnosu na prethodnu godinu, od poduzetnika u sastavu koncerna
Agrokor. Istovremeno se javlja trend smanjenja nabave svježeg svinjskog mesa u
2004., u odnosu na prethodnu godinu, od poduzetnika koji nisu u sastavu
koncerna Agrokor.

Najveći pojedinačni dobavljači svježeg junećeg
mesa Konzuma d.d. (s izraženim relativnim
iznosima-udjelima vrijednosti nabave u ukupnom prihodu u 2003. i 2004. godini)
bili su sljedeći poduzetnici:

*Tablica
18.\**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Poduzetnik | Udjel u nabavi u 2003. godini, % | Udjel u nabavi u 2004. godini, % |
| AB | 45-50 | 55-60 |
| CD | 15-20 | 5-10 |
| EF | 0-5 | - |
| GH | 0-5 | - |
| IJ | 0-5 | - |
| KL | – | 5-10 |
| MN | – | 0-5 |
| OP | – | 0-5 |
| Ostali poduzetnici  (s udjelom < 5%) | 20-25 | 20-25 |

Izvor: dopis poduzetnika AGROKOR d.d. od 25.
svibnja 2005.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Podaci o najvećim dobavljačima *svježeg junećeg mesa* pokazuju povećanje nabave
svježeg junećeg mesa u 2004. u odnosu na prethodnu godinu od poduzetnika u
sastavu koncerna Agrokor.

Dakle, uvidom u listu najvećih dobavljača
svježeg svinjskog i junećeg mesa poduzetnika Konzum
d.d., u 2003. i 2004. godini utvrđeno je da su najveći dobavljači navedenog
poduzetnika za 2003. najvećim dijelom poduzetnici povezani s prijaviteljem
koncentracije, te da se udjel »vanjskih dobavljača« navedenih proizvoda u 2004.
u odnosu na prethodnu godinu smanjuje u korist poduzetnika povezanih sa poduzetnikom
AGROKOR d.d.

Najveći pojedinačni dobavljači *mesnih proizvoda (prerađevina)* od
svinjskog i junećeg mesa Konzuma d.d. (s izraženim
relativnim iznosima – udjelima vrijednosti nabave u ukupnom prihodu u 2003. i
2004.) bili su sljedeći poduzetnici:

*Tablica
19.\**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Poduzetnik | Udjel u nabavi u 2003. godini, % | Udjel u nabavi u 2004. godini, % |
| AB | 5-10 | 10-15 |
| CD | 5-10 | 5-10 |
| EF | 0-5 | 0-5 |
| GH | 0-5 | - |
| IJ | 0-5 | 0-5 |
| KL | – | 0-5 |
| Ostali poduzetnici  (s udjelom < 5%) | 70-75 | 65-70 |

Izvor: dopis poduzetnika AGROKOR d.d. od 25.
svibnja 2005.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Podaci o najvećim dobavljačima mesnih proizvoda
(prerađevina) od svinjskog i junećeg mesa pokazuju da niti jedan od dobavljača
sa navedene liste nema znatniji udjel u ukupnoj nabavi navedene vrste
proizvoda, u 2003., niti u 2004. godini. Analizom ovih podataka proizlazi
povećanje nabave mesnih proizvoda (prerađevina) od junećeg i svinjskog mesa Konzuma d.d. u 2004., u odnosu na prethodnu godinu, od
poduzetnika u sastavu koncerna Agrokor, dok u isto vrijeme Konzum
d.d. smanjuje nabavu tih proizvoda u 2004. u odnosu na 2003., od ostalih
poduzetnika sa navedene liste koji nisu povezani sa prijaviteljem
koncentracije.

Nadalje, uvidom u listu najvećih dobavljača
svježeg *pilećeg mesa i prerađevina od
pilećeg mesa* Konzuma d.d., utvrđeno je da su u
2003. i 2004. godini njegovi najveći dobavljači bili poduzetnici …\*. Među navedenim
najvećim dobavljačima svježeg pilećeg mesa i prerađevina od pilećeg mesa
značajni udjel ostvaruje poduzetnik …\*. Naime, njegov udio bio je u 2003. i
2004. godini 65-70 posto. Prvi sljedeći dobavljač je poduzetnik …\*, koji je
ostvario udio od 15-20 posto. Od 2004. poduzetnik Konzum
d.d. počinje dobavljati svježe pileće meso i prerađevine od pilećeg mesa od
poduzetnika BELJE d.d. čiji udio u 2004. iznosi …\* posto.

Budući da poduzetnik AGROKOR d.d. namjerava,
kako je i sam izjavio, provedbom koncentracije reorganizirati proizvodnju
poduzetnika BELJE d.d. na način da će poduzetnik BELJE d.d. obavljati
djelatnost proizvodnje svježeg pilećeg mesa i prerađevina od pilećeg mesa i
ovdje se pojavljuje potencijalni problem »zatvaranja« poduzetnika Konzum d.d. za ostale poduzetnike koji nisu u sastavu
koncerna Agrokor.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

8.
Gospodarske prednosti i prednosti za potrošače

Podnositelj prijave, poduzetnik AGROKOR d.d.,
sukladno odredbi članka 18. ZZTN, te članka 11. točke 17. i točke 18. Uredbe o
koncentracijama, u prijavi namjere koncentracije navodi gospodarske prednosti
te prednosti za potrošače koje će proizaći iz provedbe navedene koncentracije i
kojima dokazuje da će provedba predmetne koncentracije proizvesti učinke koji
će dovesti do takvog jačanja tržišnog natjecanja, koje će biti značajnije od
negativnih učinaka stvaranja ili jačanja vladajućeg položaja sudionika
koncentracije.

8.
1. Gospodarske prednosti koncentracije

Prema obrazloženju podnositelja prijave, stjecanjem
poduzetnika BELJE d.d. očekuje se povećanje proizvodnje i prodaje proizvoda tog
poduzetnika kojima će se kroz razgranatu maloprodajnu mrežu poduzetnika Konzum d.d. omogućiti dostupnost potrošačima na cijelom
teritoriju Republike Hrvatske. Također, poduzetnik AGROKOR d.d. očekuje da će,
povećanjem i modernizacijom proizvodnje navedeni proizvodi postati cjenovno
prihvatljivi, te će na taj način postati konkurentniji sve jačoj i brojnijoj
inozemnoj konkurenciji. Sve navedeno omogućit će profitabilno poslovanje
poduzetnika BELJE d.d. što će u konačnici rezultirati očuvanjem radnih mjesta a
što je, smatra podnositelj prijave, u gospodarskom interesu Republike Hrvatske.

8.
2. Prednosti za potrošače

U svom obrazloženju podnositelj prijave navodi
da će, sa stajališta interesa potrošača, provedba koncentracije utjecati na
povoljnije cijene proizvoda koje proizvodi poduzetnik BELJE d.d., njihovu
distribuciju na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske te na povećanje
kvalitete navedenih proizvoda.

9.
Analiza učinaka koncentracije

Pri ocjeni dopuštenosti koncentracije, Agencija
je, sukladno članku 25., stavku 2. ZZTN, odnosno članku 19. Uredbe o
koncentracijama, razmatrala sve moguće prednosti i učinke koji bi nastupili
provedbom koncentracije, kao i moguće zapreke za pristup utvrđenim mjerodavnim
tržištima.

Budući da je pri ocjeni predmetne koncentracije,
s obzirom na njezine specifičnosti, utvrđeno više mjerodavnih tržišta u
proizvodnom smislu, analizirana je struktura svakog pojedinog od utvrđenih
mjerodavnih tržišta. Pri tome se vodilo računa o tome da će provedbom
koncentracije struktura koncerna Agrokor i djelatnosti koje obavljaju članice
koncerna obuhvaćati sve faze proizvodnog ciklusa:

–
od faze proizvodnje poljoprivrednih kultura, skladištenja i prerade žitarica te
proizvodnje stočne hrane,

–
farme (faza uzgoja i klanja stoke),

–
proizvodnje mesa i mesnih prerađevina,

–
plasiranja tih proizvoda putem trgovine na veliko drugim poduzetnicima,

–
sve do faze trgovine na malo u vlastitim nespecijaliziranim prodavaonicama,
odnosno putem Konzumove mreže trgovine na malo.

Mjerodavno tržište mesa i mesnih prerađevina na
teritoriju Republike Hrvatske, odnosno svako od posebno utvrđenih mjerodavnih
tržišta prema vrsti mesa, odnosno mesnih prerađevina, po broju tržišnih takmaca
i njihovom tržišnom udjelu, relativno je dobro strukturirano. Neka od navedenih
analiziranih mjerodavnih tržišta predstavljaju novu djelatnost za poduzetnika
AGROKOR d.d., dok na ostalima preuzima tržišne udjele poduzetnika BELJE d.d.,
kojima ne stječe niti jača postojeći vladajući položaj. Prepreke za ulazak na
navedena mjerodavna tržišta (regulatorne prepreke, troškovi ulaganja) relativno
su niske, stoga je ulazak novih poduzetnika u razne segmente tog tržišta
relativno lagan. Poduzetnik AGROKOR d.d. je jasno dokazao namjeru ulaganja u
daljnji razvoj i modernizaciju proizvodnje i povećanje opsega poslovanja
poduzetnika BELJE d.d. kako bi mu time osigurao nastavak poslovanja. Iz
provedene ekonomske i pravne analize navedenih mjerodavnih tržišta proizlazi da
provedba predmetne koncentracije neće proizvesti negativne učinke na tim
tržištima.

Mjerodavno tržište ostalih proizvoda na
teritoriju Republike Hrvatske je, također, prema broju tržišnih takmaca i
njihovim tržišnim udjelima, relativno dobro strukturirano, a poduzetnik AGROKOR
d.d. je ostvario niski poslijekoncentracijski udjel
na navedenom tržištu, prepreke za ulazak na navedeno mjerodavno tržište su,
također relativno niske, stoga je ulazak novih poduzetnika na isto relativno
lagan.

Struktura mjerodavnog tržišta trgovine na malo
mješovitom robom analizirana je na nacionalnoj razini, kao cjelokupni teritorij
Republike Hrvatske, ali i na lokalnoj razini, odnosno na razini županija u
Republici Hrvatskoj.

Analiza strukture navedenog mjerodavnog tržišta
na nacionalnoj razini, odnosno na cijelom teritoriju Republike Hrvatske,
provedena zbog stjecanja uvida u tržišni položaj strateških grupacija koje na
njemu djeluju, pokazala je da je ovdje riječ o asimetričnom, nepovoljno
strukturiranom tržištu.

Iako su otvorenost, odnosno niske zapreke za
pristup mjerodavnom tržištu, te izrazita dinamika tržišta kroz stalne promjene
u odnosu na tržišne udjele sudionika na tom mjerodavnom tržištu, glavna
obilježja mjerodavnog tržišta na malo mješovitom robom, provedena ekonomska i
pravna analiza dokazala je da poduzetnik AGROKOR d.d., putem povezanog
poduzetnika Konzum d.d., provedbom koncentracije
ostvaruje tržišni udjel od …\* posto, te je apsolutno najjači poduzetnik na
navedenom mjerodavnom tržištu. Istovremeno, svi ostali konkurenti na navedenom
mjerodavnom tržištu, s obzirom na svoj tržišni udjel i zastupljenost putem
maloprodajnih objekata na teritoriju Republike Hrvatske, nisu u mogućnosti
ozbiljnije konkurirati poduzetniku AGROKOR d.d. i sa njime povezanim
poduzetnicima.

Budući da su rezultati preliminarne analize
koncentracije pokazali da će vertikalno integriranje dovesti do horizontalnih
učinaka na lokalnim odnosno županijskim razinama trgovine na malo mješovitom
robom u Republici Hrvatskoj, struktura navedenog mjerodavnog tržišta
analizirana je na lokalnoj, odnosno županijskoj razini. Provedena je analiza
tržišta na malo mješovitom robom u svim županijama. S obzirom da oba sudionika
koncentracije, odnosno s njima povezani poduzetnici, djelatnost trgovine na
malo mješovitom robom obavljaju na području Osječko-baranjske,
Vukovarsko-srijemske, Zadarske i primorsko-goranske županije i Grada Zagreba,
navedeni dio teritorija Republike Hrvatske je izdvojen kao mjerodavno tržište
trgovine na malo mješovitom robom u zemljopisnom smislu, budući je riječ o tzv. preklapajućim tržištima.

Provedena je analiza pokazala da struktura
navedenih županijskih tržišta prema broju tržišnih takmaca i njihovom tržišnom
udjelu u 2004. oscilira od relativno dobro strukturiranih županijskih tržišta
kao što su primjerice tržište Osječko-baranjske, Zadarske i Primorsko-goranske
županije, do nepovoljno strukturiranih tržišta i to prvenstveno tržišta
Vukovarsko-srijemske županije gdje je vodeći poduzetnik Boso d.o.o., njegov
prvi tržišni konkurent je poduzetni Konzum d.d., dok
svi ostali konkurenti imaju manje od 10 posto udjela i tržišta grada Zagreba na
kojem poduzetnik Konzum d.d. ostvaruje …\* posto
tržišnog udjela, a prvi tržišni takmac ostvaruje dvostruko manji tržišni udjel,
svi ostali konkurenti imaju manje od 10 posto udjela.

Analiza strukture tržišnih udjela u županijama u
kojima su na tržištu djelatnosti trgovine na malo prisutni i poduzetnik AGROKOR
d.d. – putem povezanog poduzetnika Konzum d.d. i
poduzetnik BELJE d.d. – putem povezanog poduzetnika Beljetrgovina
d.d., pokazala je da je u 2004. godini u odnosu na prethodnu godinu, na
području Osječko-baranjske i Vukovarsko-srijemske županije, značajno pao
tržišni udjel poduzetnika Konzum d.d., prvenstveno
zahvaljujući jačanju udjela poduzetnika Billa d.o.o.
i Boso d.o.o. Međutim, u Gradu Zagrebu, Zadarskoj i Primorsko-goranskoj
županiji došlo je do rasta tržišnog udjela poduzetnika Konzum
d.d., dok Beljetrgovina d.d. bilježi pad tržišnog udjela.

Na mjerodavnom tržištu trgovine na veliko
svježim junećim, svinjskim i pilećim mesom i mesnim prerađevinama od junećeg,
svinjskog i pilećeg mesa na teritoriju Republike Hrvatske poduzetnik AGROKOR
d.d., putem poduzetnika Konzum d.d. i njegovog veleprodajnog
lanca Velpro, povećava svoj relativno visoki prijekoncentracijski tržišni udjel, dok udjeli ostalih
konkurenata ostaju nepromijenjeni. Struktura navedenog mjerodavnog tržišta je
nepovoljna.

Analiza liste najvećih dobavljača svježim mesom
i mesnim prerađevinama poduzetnika Konzum d.d.
potvrdila je problem koji proizlazi iz vertikalne integracije koncerna Agrokor
sa proizvođačem svježeg mesa i mesnih prerađevina, odnosno poduzetnikom BELJE
d.d. Naime, takva potpuna vertikalna integracija može prouzročiti ozbiljne
negativne učinke na tržišno natjecanje na utvrđenim mjerodavnim tržištima.

Analizom zaprimljenih podataka iz liste najvećih
dobavljača svježeg junećeg i svinjskog mesa i mesnih prerađevina od junećeg i
svinjskog mesa poduzetnika Konzum d.d. u 2003. i
2004. godini pokazuje, u 2004. u odnosu na prethodnu godinu, trend smanjivanja
nabave navedenih proizvoda poduzetnika Konzum d.d. od
poduzetnika izvan sastava koncerna Agrokor, u korist poduzetnika u sastavu
navedenog koncerna. Prema podacima iz liste najvećih dobavljača svježeg pilećeg
mesa i mesnih prerađevina poduzetnika Konzum d.d. u
2003. i 2004. razvidno je da je uvjerljivo najveći dobavljač poduzetnik Vindija d.d. međutim, kako je sam poduzetnik AGROKOR d.d.
izjavio, jedan od prioritetnih ciljeva nakon provedbe koncentracije je
orijentacija poduzetnika BELJE d.d. na proizvodnju svježeg pilećeg mesa i
mesnih prerađevina.

Sa stajališta krajnjeg potrošača stjecanjem
većinskog udjela poduzetnika AGROKOR d.d. u poduzetniku BELJE d.d. dolazi do
vertikalne integracije navedenih poduzetnika, što može proizvesti negativne
učinke za krajnjeg potrošača.

Proizvodnja proizvoda BELJA d.d. bit će pod
trgovačkim znakom »K plus« usmjerena za opskrbu maloprodajnog lanca Konzuma d.d., te na opskrbu ostalih trgovaca na malo putem
veleprodajnog lanca »Velpro«, što će rezultirati
smanjenjem ponude i mogućnosti izbora za kupce u veleprodaji. Postoji opasnost
da će se kroz manipuliranje ponudom odnosno asortimanom izravno utjecati na
potrošnju i izbor krajnjeg potrošača, dok će se istovremeno stvoriti
neravnopravni položaj ostalih proizvođača mesa, u odnosu na dostupnost njihovih
proizvoda u trgovačkoj mreži Konzum. Podaci govore o
već ostvarenom povećanju veleprodajnih cijena proizvoda poduzetnika BELJE d.d.
od 10 do 15 posto, stoga ukoliko se smanji broj dobavljača navedenih proizvoda,
to će povećanje prouzročiti povećanje maloprodajnih cijena za krajnje kupce,
odnosno potrošače.

U pogledu mogućnosti opskrbe tržišta proizvodima
poduzetnika BELJE d.d. vjerojatno je, kao što i navodi podnositelj prijave
koncentracije, da će doći do racionalizacije odnosno ekonomičnije organizacije
poslovanja.

Međutim, unatoč uočenim mogućim negativnim
učincima, valja voditi računa o specifičnosti predmetne koncentracije.
Poduzetnik BELJE d.d. je poduzetnik u znatnim poteškoćama, kojem bi preuzimanje
od strane jednog od najvećih hrvatskih poduzetnika značilo dugoročni nastavak
poslovanja i očuvanje infrastrukture.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

10.
Komparativna praksa Europske komisije i zemalja članica Europske unije

Kako je to propisano člankom 35. stavak 3. ZZTN,
Agencija se, u interesu provođenja sveobuhvatne ekonomske i pravne analize,
radi prikupljanja podataka o primjerima vertikalnih koncentracija poduzetnika s
horizontalnim učincima na mjerodavnom tržištu, te određivanja odgovarajućih
mjera za otklanjanje negativnih učinaka koncentracije, vodila komparativnom
praksom Europske komisije i zemalja članica EU. U tu svrhu Agencija je provela
analizu relevantne prakse Europske komisije i odgovarajuće komparativne prakse
europskih zemalja. Agencija je kontaktirala niz europskih tijela za zaštitu
tržišnog natjecanja, te je odgovore zaprimila od sljedećih zemalja: Austrije,
Bugarske, Republike Češke, Danske, Finske, Francuske, Litve, Mađarske,
Nizozemske, Njemačke, Poljske, Slovenije, Švedske, Švicarske i Velike
Britanije.

Uvidom u komparativnu praksu Europske komisije,
te europskih zemalja utvrđeno je da se u primjerima koncentracija koje imaju
negativan učinak na tržišno natjecanje kao najučinkovitije primjenjuju
strukturne mjere, i to: prodaja dijela podružnica, trgovina poduzetnika ili
prodaja proizvoda određenog trgovačkog znaka (branda)
sa svim pripadajućim pravima kao što su: licenca, prava intelektualnog
vlasništva, uz imenovanje neovisnog povjerenika koji će pratiti provedbu
restrukturiranja.

11.
Ocjena dopuštenosti koncentracije u postupku na drugoj razini

Prikupljeni dokazi, podaci i obavijesti, te na
tome utemeljeni rezultati postupka, s obzirom na djelatnosti poduzetnika –
sudionika koncentracije i kapitalnu povezanost poduzetnika u sastavu koncerna
Agrokor, ukazali su na moguće negativne učinke predmetne koncentracije na
tržišno natjecanje.

Poduzetnici u sastavu koncerna Agrokor, uz
iznimku poduzetnika BIM d.o.o., čija je djelatnost obustavljena krajem 2004.
godine, u svojoj djelatnosti nemaju proizvodnju mesa i mesnih prerađevina.
Predmetnom koncentracijom poduzetnik AGROKOR d.d. ulazi u djelatnost
proizvodnje mesa, mesnih prerađevina i sireva. Stoga se na navedenim
mjerodavnim tržištima ne predviđaju negativni učinci na tržišno natjecanje.

S obzirom da se poduzetnici u sastavu koncerna
Agrokor, između ostalog, bave trgovinom na malo mješovitom robom, koja obuhvaća
i trgovinu prehrambenim proizvodima, koncentracijom s proizvođačem mesa i
mesnih prerađevina dolazi do vertikalne integracije. Kako poduzetnik BELJE d.d.
u svojoj djelatnosti ima i uzgoj i klanje stoke riječ je o potpunom vertikalnom
zatvaranju, od početne sirovine do krajnjeg potrošača. Vertikalna integracija i
ponuda isključivo proizvoda poduzetnika u sastavu koncerna Agrokor, u
kombinaciji sa širokom rasprostranjenošću Konzumove
mreže trgovine na malo mješovitom robom, može dovesti do ograničavanja ponude
proizvoda drugih, konkurentnih proizvođača za krajnje potrošače.

Nadalje, budući da se poduzetnik BELJE d.d.,
između ostaloga bavi i trgovinom na malo, na lokalnim razinama (županijama)
dolazi do preklapanja maloprodajnih aktivnosti poduzetnika Konzum
d.d. i sa njime povezanih poduzetnika u sastavu koncerna Agrokor.

Poduzetnici u sastavu koncerna Agrokor, ali i
poduzetnik BELJE d.d., obavljaju djelatnost veleprodaje svježeg junećeg,
svinjskog i pilećeg mesa i mesnih prerađevina od junećeg, svinjskog i pilećeg
mesa, tako da i na tom području dolazi do preklapanja djelatnosti sudionika
koncentracije. Negativni učinak na tržišno natjecanje, koji bi se mogao
pojaviti u takvoj situaciji je usmjeravanje veleprodajnih tokova proizvođača
BELJE d.d. isključivo na koncern Agrokor, na silaznom tržištu trgovine na malo
mješovitom robom, kao i smanjenje ponude prema drugim trgovcima mesom na veliko
svježeg junećeg, svinjskog i pilećeg mesa i mesnih prerađevina od junećeg,
svinjskog i pilećeg mesa.

Vijeće je, na 41. sjednici, održanoj 29. lipnja
2005., ocijenilo da prikupljeni dokazi, podaci i obavijesti, te na tome
utemeljeni rezultati prethodnog postupka, ukazuju da bi, u konkretnom slučaju,
provedba koncentracije mogla imati za posljedicu značajno sprječavanje,
ograničavanje ili narušavanje tržišnog natjecanja na utvrđenim mjerodavnim
tržištima. Slijedom navedenog, Agencija je 29. lipnja 2005., sukladno članku
26. stavku 3. ZZTN, donijela zaključak, klasa: UP/I 030-02/2004-02/91; Urbroj: 580-02-05-41-29, kojim se pokreće postupak ocjene
koncentracije poduzetnika (tzv. postupak ocjene
koncentracije na drugoj razini).

U nastavku postupka, Vijeće je na 44. sjednici,
održanoj 1. rujna 2005. razmatralo koncentraciju i odlučilo da je, budući je u
predmetnom slučaju riječ o vertikalnoj koncentraciji poduzetnika sa značajnim
horizontalnim učincima na utvrđenim mjerodavnim tržištima, u cilju sveobuhvatne
ekonomske i pravne analize, potrebno izvršiti dopunske analize, odnosno
prikupiti dodatne podatke i očitovanja. Stoga je Agencija, 1. rujna 2005.
sukladno članku 56. stavku 5. ZZTN, donijela zaključak, klasa: UP/I
030-02/2004-02/91, Urbroj: 580-02-05-41-53, kojim se
rok za donošenje rješenja produžuje za tri mjeseca.

12.
Javni poziv poduzetnicima za dostavljanjem primjedaba i mišljenja o učincima
predmetne koncentracije

U cilju prikupljanja podataka potrebnih za
izradu ekonomske i pravne analize, Agencija je, sukladno članku 37. točka 8. i
točka 9. ZZTN i članku 94. ZoUP-a objavila javni poziv poduzetnicima za
dostavljanjem primjedaba i mišljenja. Javni poziv, klasa: gornja, urbroj: 580-02-05-12-18, objavljen je 1. lipnja 2005. na
službenim web stranicama Agencije (www.crocompet.hr).

Agencija je navedenim javnim pozivom pozvala sve
poduzetnike koji djeluju na preliminarnom analizom utvrđenim mjerodavnim tržištima
u Republici Hrvatskoj:

1. proizvodnja i obrada svježeg junećeg i
svinjskog mesa, u cijelim komadima i sječenoga na komade,

2. proizvodnja svježih, polutrajnih i trajnih
kobasica od mesa, miješanog mesa ili iznutrica,

3. proizvodnja polutrajnih i trajnih
suhomesnatih proizvoda,

4. proizvodnja suhe slanine,

5. proizvodnja polutrajnih i trajnih proizvoda u
limenkama od mesa uz dodatke odabranih začina te drugih sastojaka, npr. paštete, naresci, šunka i dr.,

6. proizvodnja masnoća (masti i loja),

7. proizvodnja brašna,

8. proizvodnja stočne hrane,

9. proizvodnja (klanje) i obrada mesa peradi
(tovni pilići),

10. proizvodnja svježih sireva, topljenih sireva
i polutvrdih sireva,

11. trgovine na malo mješovitom robom, pretežno
hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo (u nespecijaliziranim
prodavaonicama, samoposluživanjima, supermarketima i hipermarketima),

12. trgovina na veliko mesom i mesnim
proizvodima od junećeg i svinjskog mesa, te mesa peradi.

Pozvani su i svi poduzetnici koji djeluju na drugim
tržištima na kojima bi navedena koncentracija mogla imati učinke na tržišno
natjecanje (uzlazna, silazna, susjedna tržišta), strukovne udruge, udruge
poslodavaca, udruge za zaštitu potrošača, te ostale osobe koje nisu stranke u
postupku odnosno njihovi tržišni takmaci, ali za koje se može razumno
pretpostaviti da imaju saznanja o odnosima na spomenutim mjerodavnim tržištima,
da dostave svoje primjedbe, stavove i mišljenja o mogućim konkretnim značajnim
učincima koncentracije na njihovo poslovanje, kao i na moguće značajne učinke
iste na tržišno natjecanje na navedenim tržištima u cjelini.

Utvrđen je rok za dostavu primjedbi i mišljenja
Agenciji u pisanom obliku do 11. lipnja 2005.

Do isteka roka utvrđenog javnim pozivom za
dostavu pisanih primjedbi i mišljenja Agencija nije zaprimila niti jedan
odgovor.

Također, u predmetu ocjene koncentracije
poduzetnika AGROKOR d.d., Zagreb i PIK VRBOVEC – mesna industrija d.d.,
Vrbovec, koji je istovremeno s predmetnom koncentracijom pokrenut pred
Agencijom, klasa: UP/I 030-02/2004-02/90, Agencija je 22. srpnja 2004. izravno
uputila dopise sa zahtjevom za dostavu mišljenja o tržišnim učincima provedbe
obje spomenute koncentracije poduzetnicima koji obavljaju djelatnost trgovine
na malo mješovitom robom u Republici Hrvatskoj i koji su najveći tržišni
takmaci poduzetnika Konzum d.d., poduzetnika u
sastavu koncerna Agrokor, na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom
robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo u
Republici Hrvatskoj, te poduzetnicima koji obavljaju trgovinu na veliko mesom i
mesnim prerađevinama i koji su ostvarili najveće tržišne udjele na mjerodavnom
tržištu trgovine na veliko mesom i mesnim prerađevinama od junećeg, svinjskog i
pilećeg mesa u Republici Hrvatskoj.

Navedeni dopisi su također upućeni udrugama za
zaštitu potrošača i to: Hrvatskoj udruzi za zaštitu potrošača, Zagreb; udrugama
»Potrošač«, Zagreb; »Potrošač«, Osijek i »Potrošač«, Varaždin te Hrvatskoj
udruzi poslodavaca, Udruzi prehrambene industrije i poljoprivrede i Udruzi
trgovine, Zagreb.

Agencija je, imajući u vidu djelatnost prethodno
spomenutih poduzetnika koji djeluju na jednom ili na oba navedena tržišta, te
imajući u vidu interese i položaj potrošača čije interese zastupaju spomenute
udruge, zatražila dostavu mišljenja o mogućim tržišnim učincima navedenih
koncentracija, posebice s obzirom na:

–
mogućnost nabave proizvoda od mesa i mesnih prerađevina od dobavljača u
veleprodaji u slučaju uspostave zatvorenog vertikalnog lanca kao posljedice provedbe
navedene koncentracije,

–
ponudu proizvoda različitog trgovačkog znaka od mesa i mesnih prerađevina
kupcima u maloprodaji u slučaju uspostave zatvorenog vertikalnog lanca kao
posljedice provedbe navedene koncentracije,

–
mogućnost povećane koncentriranosti sudionika koncentracije nakon njezine
provedbe na tržištima trgovine na malo mješovitom robom, odnosno veleprodaje
proizvoda od svježeg junećeg, svinjskog i pilećeg mesa i mesnih prerađevina od
junećeg, svinjskog i pilećeg mesa na razini županija.

Sukladno obvezi Agencije, temeljem članka 19.
Uredbe o koncentracijama, kojim je propisano da je Agencija, prilikom ocjene
dopuštenosti koncentracije, dužna razmotriti sve moguće prednosti i učinke koji
bi nastupili provedbom prijavljene koncentracije, namjera navedenih dopisa bila
je da tako prikupljeni podaci pridonesu pojašnjenju odnosno boljem
razumijevanju odnosa i stanja na navedenim mjerodavnim tržištima.

12.
1. Mišljenja anketiranih poduzetnika-tržišnih takmaca poduzetnika AGROKOR d.d.
o učincima koncentracije na utvrđenim mjerodavnim tržištima

Najveći broj poduzetnika od kojih je zatraženo
mišljenje prema kriterijima tržišne snage na mjerodavnom tržištu trgovine na
malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za
domaćinstvo (u nespecijaliziranim prodavaonicama, samoposluživanjima,
supermarketima i hipermarketima), i mjerodavnom
tržištu trgovine na veliko mesom i mesnim proizvodima od junećeg i svinjskog
mesa, te mesa peradi očitovao se kako smatra da će predmetna koncentracija
imati negativne posljedice na tržišna kretanja kako u segmentu veleprodaje,
tako, još izraženije, u segmentu trgovine na malo mješovitom robom u većim
gradovima, ali posebice u manjim i izoliranim sredinama u Republici Hrvatskoj,
na način da će se izrazito smanjiti dostupnost proizvoda poduzetnika BELJE d.d.
svim kupcima. Anketirani poduzetnici smatraju da bi svako preferiranje
poduzetnika u sastavu koncerna Agrokor, u segmentu opskrbe od strane
poduzetnika BELJE d.d., dovelo do poremećaja u distributivnom lancu proizvoda
predmetnih poduzetnika do krajnjih potrošača. Naime, za očekivati je da će zbog
vertikalne koncentracije proizvođača mesa i najjačeg trgovačkog lanca u zemlji,
kroz kanale nabave i distribucije, neminovno doći do kontrole tržišta mesa,
kako cjenovno tako i količinski, te da će stoga provedba predmetnih
koncentracija poduzetnika imati negativne učinke za potrošače i za trgovinu
predmetnim proizvodima.

Anketirani poduzetnici nadalje su naveli da je
poduzetnik BELJE d.d. neposredno nakon »preuzimanja« od strane AGROKORA d.d.
promijenio uvjete poslovanja, odnosno značajno povisio cijene svojih proizvoda,
što je nužno dovelo do prestanka njihove suradnje i nabave tih proizvoda od
poduzetnika BELJE d.d. Mišljenje je većine anketiranih poduzetnika, da je
provedba navedenih koncentracija poduzetnika imala za posljedicu uspostavu
zatvorenog vertikalnog lanca na način da Konzum d.d.
neće kupovati robu drugih proizvođača mesa te će time kratkoročno narušiti
njihov položaj na tržištu. Uslijed toga je, smatraju isti, zastupljenost
ostalih proizvođača mesa odnosno ponuda proizvoda različitog trgovačkog znaka
raznih proizvođača za krajnjeg potrošača, uvelike smanjena.

Na ponudu proizvoda različitih proizvođača,
smatra najveći broj anketiranih poduzetnika, utječe značajan tržišni udjel
poduzetnika Konzum d.d., koji putem svog
veleprodajnog lanca «Velpro» utječe na dostupnost
različitog asortimana za kupce u veleprodaji. Proizvodnja proizvoda poduzetnika
BELJE d.d. biti će usmjerena na opskrbu maloprodajnog lanca Konzuma
d.d. i to pod vlastitim trgovačkim znakom, te na opskrbu ostalih trgovaca na
malo putem veleprodajnog lanca »Velpro«, što će
rezultirati smanjenjem ponude za potrošače. Isti nadalje navode da će provedba
koncentracije, ukoliko se smanji broj dobavljača, povisiti nabavnu cijenu
svježeg mesa, salama i mliječnih proizvoda koja će dovesti do povećanja
maloprodajnih cijena istih proizvoda za krajnje kupce.

Anketirani poduzetnici upozoravaju da razvoj
peradarske industrije u poduzetniku BELJE d.d. pogoduje proizvodnji pilića na
podlošku trgovačkog znaka »K-plus«, koji se proizvode isključivo za poduzetnika
Konzum d.d., što je do sada rezultiralo izrazitim
smanjenjem isporuke smrznutih i svježih pilića poduzetnika BELJE d.d.
poduzetnicima-dosadašnjim kupcima poduzetnika BELJE d.d. u odnosu na razdoblje
prije koncentracije.

Manja grupa anketiranih poduzetnika u svojim
kratkim očitovanjima navodi da smatra da ne postoje osobito značajni negativni
učinci provedbe predmetne koncentracije na tržištu.

Nadalje, Hrvatska udruga poslodavaca – Udruga
prehrambene industrije i poljoprivrede, u mišljenju od 26. srpnja 2005.,
polazeći od očitovanja svojih članica, smatra da učinci predmetnih
koncentracija neće ugroziti i narušiti tržišno natjecanje kako na tržištu
trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i higijenskim
proizvodima za domaćinstvo (u nespecijaliziranim prodavaonicama,
samoposluživanjima, supermarketima i hipermarketima)
tako i na tržištu trgovine na veliko mesom i mesnim prerađevinama od junećeg,
svinjskog i pilećeg mesa.

Sličnog je mišljenja i Hrvatska udruga
poslodavaca – Udruga trgovine, koja u dopisu od 11. kolovoza 2005. ističe da
neće biti negativnih učinka koncentracije na tržišno natjecanje, kako na
tržištu trgovine na malo mješovitom robom, pretežno hranom, pićima i
higijenskim proizvodima za domaćinstvo, tako i na tržištu trgovine na veliko
mesom i mesnim prerađevinama od junećeg, svinjskog i pilećeg mesa, te navodi da
je na tržištu Republike Hrvatske prisutan veći broj domaćih proizvođača mesa i
uvoznika. Navedena Udruga smatra da sinergijski tržišni učinci koncentracija
neće djelovati negativno niti ograničiti tržišno natjecanje na utvrđenim mjerodavnim
tržištima.

Nadalje, Hrvatska udruga za zaštitu potrošača,
Zagreb, u mišljenju od 1. listopada 2005. ističe da koncentracija poduzetnika,
kako horizontalna tako i vertikalna, ukoliko ima za posljedicu vladajući
položaj na tržištu, neminovno dovodi do nametanja poslovnih ciljeva najjačeg
poduzetnika. Posljedice su uglavnom dugoročno loše za stanje na tržištu. Na
strani ponude uvjetuju se duži rokovi plaćanja, minimiziranje nabavne cijene do
razine na kojoj proizvođači gotovo da ne mogu pokrivati troškove poslovanja, pa
dolazi do smanjivanja kvalitete proizvoda. Na strani ponude se zbog nametanja
poslovnih ciljeva najjačeg poduzetnika asortiman roba kreira u skladu s
njegovim ciljevima pa dolazi do suženja asortimana i smanjenja mogućnosti
izbora za potrošače. Udruga smatra da su učinci na odvijanje nabave zbog
postojeće koncentracije u sektoru maloprodaje mješovitom robom (i značajnog
tržišnog položaja Konzuma d.d.) nametanje dugih
rokova plaćanja i snažni cjenovni pritisak na dobavljače izvan koncerna Agrokor,
što je rezultiralo djelomičnim odustajanjem od poslovanja nekih poduzetnika s
tim koncernom. Učinke koncentracije dodatno povećava činjenica da poduzetnik Konzum d.d. obavljanjem trgovine na veliko mješovitom robom
putem centara »Velpro« znatno sudjeluje u opskrbi
malih prodavaonica »u susjedstvu« te se struktura asortimana roba prenosi i na
te prodavaonice i dijelom diktira struktura ponude potrošačima. Stjecanjem
većinskih udjela AGROKORA d.d. u temeljnom kapitalu poduzetnika BELJE d.d., uz
poslovanje najjačeg maloprodajnog lanca Konzuma d.d.,
poduzetnik AGROKOR d.d. izravno može utjecati na širinu i dubinu ponude
potrošačima (putem povećanja ponude proizvoda trgovačkog znaka K-plus i
smanjivanja ponude proizvoda drugih proizvođača, a tijekom vremena i povećanja
maloprodajnih cijena). Navedeni učinci su, prema mišljenju Udruge, još
izraženiji na lokalnim razinama (područjima županija).

Međutim, Hrvatska udruga za zaštitu potrošača
se, dopisom od 10. listopada 2005., očitovala da svoje mišljenje dostavljeno
Agenciji 1. listopada 2005. stavlja izvan snage, budući da navedena Udruga radi
nedovoljnih sredstava nije u mogućnosti provesti detaljnija istraživanja
mjerodavnih tržišta.

12.
2. Obavijest Vijeća o utvrđenim učincima predmetne koncentracije poduzetniku
AGROKOR d.d., podnositelju prijave

Na 48. sjednici održanoj 2. studenoga 2005.,
Vijeće je, razmatrajući rezultate provedene ekonomske i pravne analize vezane
uz prijavu namjere koncentracije poduzetnika AGROKOR d.d. i BELJE d.d.,
ocijenilo da prikupljeni dokazi, podaci i obavijesti, uključujući i podatke
koje su sudionici koncentracije iznijeli u prijavi koncentracije, te na tome
utemeljeni rezultati do sada provedenog postupka ukazuju na moguće negativne
učinke predmetne koncentracije na tržišno natjecanje.

Razmatrajući moguće učinke koncentracije na
tržišno natjecanje na mjerodavnim tržištima, Vijeće je ocijenilo da njeni
sudionici do tada u postupku nisu dokazali da će koncentracija, sukladno članku
18. ZZTN, dovesti do takvog jačanja tržišnog natjecanja na mjerodavnim
tržištima, koje će biti značajnije od njezinih negativnih učinaka.

Prije donošenja konačne odluke u predmetu ocjene
dopuštenosti koncentracije, sukladno članku 135. stavku 1. i članku 143. stavku
3., u vezi s člankom 8. ZoUP-a, Agencija upoznaje sudionike koncentracije s
rezultatima do sada provedenog postupka i učincima koncentracije za koje je
ocijenjeno da bi mogli biti protutržišni. S tim u
vezi je Vijeće, sukladno članku 26. stavku 4. ZZTN, odlučilo da se sudionicima
koncentracije omogući da u pisanom očitovanju predlože mjere, uvjete i rokove
koje smatraju prikladnima da se njihovim provođenjem učinkovito otklone
negativni učinci koncentracije koji proizlaze iz mogućeg značajnog
sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja na mjerodavnim
tržištima.

Stoga je Agencija podnositelju prijave,
poduzetniku AGROKOR d.d., obaviješću klasa: gornja, urbroj:
580-02-05-41-56, od 2. studenoga 2005., dostavila prikaz tijeka postupka i
činjenica utvrđenih u postupku ocjene predmetne koncentracije kao i zaključaka
koje je to tijelo, uzimajući u obzir sve činjenične i pravne okolnosti, izvelo
na temelju svih činjenica, isprava i dokaza, uključujući i podatke koje su
sudionici koncentracije dostavili u prijavi, odnosno obavijest o utvrđenim
učincima predmetne koncentracije. U navedenoj obavijesti se sudionici
koncentracije pozivaju da u roku od petnaest (15) dana u pisanom obliku očituju
na obavijest Agencije.

12.3. Očitovanje poduzetnika AGROKOR d.d. na obavijest
Agencije o utvrđenim učincima predmetne koncentracije

Podnositelj prijave, poduzetnik AGROKOR d.d. je
23. studenoga 2005. dostavio Agenciji pisano očitovanje na navedenu obavijest o
utvrđenim učincima predmetne koncentracije i prijedlog mjera, uvjeta i rokova
za uklanjanje protutržišnih učinaka predmetne
koncentracije na tržišno natjecanje.

13.
Usmena rasprava

Sukladno članku 54. stavku 2. ZZTN, dana 8.
prosinca 2005. održana je usmena rasprava kojoj su prisustvovali sudionici
koncentracije.

Na usmenoj su raspravi predstavnici sudionika
koncentracije i Agencije dodatno pojasnili svoje stavove vezano uz obavijest
Vijeća o utvrđenim učincima predmetne koncentracije.

Na navedenoj usmenoj raspravi poduzetnik AGROKOR
d.d. je posebno istaknuo kao izuzetno važan socijalni moment proizašao iz
predmetne koncentracije, budući da je poduzetnik BELJE d.d. do trenutka
stjecanja od strane poduzetnika AGROKOR d.d. bio poduzetnik u izraženim
financijskim teškoćama. Naime, poduzetnik BELJE d.d. je u trenutku stjecanja od
strane poduzetnika AGROKOR d.d. bio u faktičnoj situaciji predstečajnog
postupka, koji je bio rezultat, smatra poduzetnik AGROKOR d.d., nerestrukturiranja navedenog poduzetnika te ugovora koje je
poduzetnik BELJE d.d. imao sklopljene sa dobavljačima i kupcima u veleprodaji
pod lošim komercijalnim uvjetima.

Prvenstveni interes poduzetnika AGROKOR d.d.
prilikom stjecanja poduzetnika BELJE d.d. bio je restrukturiranje stečenog
poduzetnika radi ostvarivanja profitabilnosti poslovanja navedenog poduzetnika,
koje će poduzetnik AGROKOR d.d. omogućiti kroz sinergijske učinke na
mjerodavnim tržištima. Nadalje, poduzetnik BELJE d.d. će provedenim
restrukturiranjem postati konkurentni poduzetnik na tržištu i to posebice putem
distributivnih kanala Konzum mreže odnosno kao
partner široko rasprostranjene trgovačke mreže Konzum
na teritoriju Republike Hrvatske ali i izvan njezinih granica.

Naime, poduzetnik AGROKOR d.d. je, prije
provedbe predmetne koncentracije, u svojim prodavaonicama na malo mješovitom
robom na području Republike Hrvatske, držao iznimno niski postotak proizvoda
svježeg junećeg, svinjskog i pilećeg mesa i mesnih prerađevina od junećeg,
svinjskog i pilećeg mesa, odnosno samo …\* posto u odnosu na ukupnu ponudu
navedenih proizvoda. U odnosu na mliječne proizvode, taj je postotak, prije
provedbe koncentracije bio ipak nešto veći, odnosno …\* posto u odnosu na ukupnu
ponudu mliječnih proizvoda na policama trgovačke mreže Konzum.

Poduzetnik BELJE d.d. je posebno istaknuo da je
njegovo poslovanje, kako je već naveo poduzetnik AGROKOR d.d., prije provedbe
predmetne koncentracije bilo u izrazitim financijskim teškoćama. U poduzetniku
BELJE d.d. je danas je zaposleno 2100 zaposlenika od kojih je u današnjim
uvjetima proizvodnje 700 zaposlenika viška.

Poduzetnik BELJE d.d. je, također posebno
naglasio da je u istome prestala proizvodnja svinjskog mesa u ljeto 2005.
godine, junećeg mesa u 6 mj. iste godine te da je 8.
prosinca 2005. obavljeno posljednje klanje pilića. Kao razlog tome poduzetnik
BELJE d.d. navodi zastarjelost proizvodnih pogona i neulaganje u proizvodnju
svježeg mesa u navedenom poduzetniku, dok je prestanak proizvodnje pilećeg mesa
posljedica ptičje gripe. BELJE d.d. će se restrukturirati na način
preusmjeravanja istoga na tov junadi, mliječno govedarstvo, tov svinja, reprocentar (uzgoj krmača i prasadi), ratarstvo, mlinarsku
industriju, sjemenarstvo, tvornicu stočne hrane, povrća. Sve je to predviđeno
planom restrukturiranja navedenog poduzetnika, koji je poduzetnik AGROKOR d.d.
priložio prijavi predmetne koncentracije i predstavlja sastavni dio Ugovora o
preuzimanju dionica poduzetnika BELJE d.d., koji je sklopljen sa HFP i koji
predstavlja pravni temelj navedene koncentracije

Namjera je poduzetnika BELJE d.d. zadržati
proizvodnju mliječnih proizvoda, iako su današnji kapaciteti proizvodnje mali,
te stoga tržišno nekonkurentni, s obzirom na količinu proizvedenih mliječnih
proizvoda. Plan BELJA d.d. je modernizirati proizvodnju mliječnih proizvoda
usmjeravanjem na prepoznatljivost brenda.

Na kraju je poduzetnik BELJE d.d. istaknuo da je
poduzetnik AGROKOR d.d. predmetnom koncentracijom pored osiguranja tržišnog
opstanka BELJA d.d. osigurao i zadržavanje radnih mjesta velikog broja ljudi,
zaposlenika poduzetnika BELJE d.d.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

14.
Ocjena dopuštenosti koncentracije poduzetnika

Vijeće je na 52. sjednici, održanoj 28. prosinca
2005., sukladno ovlastima iz članka 34. i članka 35. stavak 1. točke 2. i točke
5. ZZTN, razmatralo predmetnu koncentraciju. Pri ocjeni koncentracije, sukladno
članku 25. stavku 2. ZZTN, Vijeće je razmatralo moguće prednosti i učinke koji
bi nastupili provedbom koncentracije, te moguće zapreke pristupu tržištu,
primjenjujući kriterije utvrđene u članku 19. Uredbe o koncentracijama.

Budući da poduzetnici u sastavu koncerna
Agrokor, između ostalog, obavljaju i djelatnost trgovine na malo mješovitom
robom, koja obuhvaća i trgovinu prehrambenim proizvodima, predmetnom
koncentracijom s proizvođačem mesa i mesnih prerađevina dolazi do njihove
vertikalne integracije.

Kako poduzetnik BELJE d.d. u svojoj djelatnosti
ima i uzgoj i klanje stoke riječ je o potpunom vertikalnom zatvaranju, od
početne sirovine do krajnjeg potrošača. Vertikalna integracija i ponuda
isključivo proizvoda poduzetnika u sastavu koncerna Agrokor, u kombinaciji sa
tržišnom snagom koncerna Agrokor koja se, sukladno članku 15. stavak 1. točka
2. ZZTN, očituje kroz njegov tržišni udjel i položaj na mjerodavnom tržištu
trgovine na malo mješovitom robom na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske,
financijsku snagu, pristup izvorima nabave ili tržištu, povezanost s drugim
poduzetnicima, zaprekama za ulaz drugih poduzetnika na tržište, sposobnost
diktiranja tržišnih uvjeta s obzirom na njegovu ponudu i potražnju te
sposobnost isključivanja ostalih konkurenata s tržišta, te širokom rasprostranjenošću
Konzumove mreže trgovine na malo mješovitom robom na
cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske, može dovesti do ograničavanja ponude
proizvoda drugih, konkurentnih proizvođača za krajnje potrošače. Naime, budući
da poduzetnik AGROKOR d.d., kao vodeći poduzetnik na navedenom mjerodavnom
tržištu ima više nego dvostruko veći tržišni udjel od svog prvog tržišnog
takmaca, dok ostali tržišni takmaci ostvaruju udjele manje od 10 posto i stoga
pojedinačno nisu u mogućnosti znatnije utjecati na tržišno natjecanje, isti se
zbog svoje tržišne snage može ponašati u značajnoj mjeri neovisno od svojih
konkurenata, potrošača, kupaca ili dobavljača na navedenom mjerodavnom tržištu.

Nadalje, budući da se poduzetnik BELJE d.d.,
između ostaloga bavi i trgovinom na malo, na taj način na lokalnim razinama
(županijama) dolazi do preklapanja njegovih maloprodajnih aktivnosti sa
maloprodajnom aktivnost poduzetnika Konzum d.d. i sa
njime povezanih poduzetnika u sastavu koncerna Agrokor. Analiza strukture
tržišnih udjela u županijama u kojima su na tržištu djelatnosti trgovine na
malo prisutni i poduzetnik AGROKOR d.d. – putem povezanog poduzetnika Konzum d.d. i poduzetnik BELJE d.d. – putem povezanog
poduzetnika Beljetrgovina d.d., pokazala je da je u
2004. godini u odnosu na prethodnu godinu, na području Osječko-baranjske i
Vukovarsko-srijemske županije, značajno pao tržišni udjel poduzetnika Konzum d.d., prvenstveno zahvaljujući jačanju udjela
poduzetnika Billa d.o.o. i Boso d.o.o. U Gradu
Zagrebu gdje poduzetnik Konzum d.d. ostvaruje …\*
posto tržišnog udjela, njegov prvi tržišni takmac ostvaruje dvostruko manji
tržišni udjel, dok svi ostali konkurenti imaju manje od 10 posto udjela, zatim
u Zadarskoj i Primorsko-goranskoj županiji, došlo je do rasta tržišnog udjela poduzetnika
Konzum d.d., međutim Beljetrgovina
d.d. bilježi pad tržišnog udjela.

Nadalje, poduzetnici u sastavu koncerna Agrokor,
ali i poduzetnik BELJE d.d., obavljaju djelatnost veleprodaje svježeg junećeg,
svinjskog i pilećeg mesa i mesnih prerađevina od junećeg, svinjskog i pilećeg
mesa na teritoriju Republike Hrvatske, tako da i na tom području dolazi do
preklapanja djelatnosti sudionika koncentracije. Na mjerodavnom tržištu
trgovine na veliko svježim junećim, svinjskim i pilećim mesom i mesnim prerađevinama
od junećeg, svinjskog i pilećeg mesa na teritoriju Republike Hrvatske
poduzetnik AGROKOR d.d., putem poduzetnika Konzum
d.d. i njegovog veleprodajnog lanca Velpro, povećava
svoj relativno visoki prijekoncentracijski tržišni
udjel, dok udjeli ostalih konkurenata ostaju nepromijenjeni.

Struktura navedenog mjerodavnog tržišta je
nepovoljna. Negativni učinak na tržišno natjecanje, koji bi se mogao pojaviti u
takvoj situaciji je usmjeravanje veleprodajnih tokova proizvođača BELJE d.d.
isključivo na koncern Agrokor, na silaznom tržištu trgovine na malo mješovitom
robom, kao i smanjenje ponude prema drugim trgovcima mesom na veliko.

Međutim, Vijeće je ocijenilo da, iako je u
predmetnom slučaju riječ o vertikalnoj koncentraciji sa horizontalnim učincima
na mjerodavnim tržištima trgovine na malo mješovitom robom i trgovine na veliko
svježim junećim, svinjskim i pilećim mesom i mesnim prerađevinama od junećeg,
svinjskog i pilećeg mesa na teritoriju Republike Hrvatske, ista se ne može
smatrati zabranjenom koncentracijom u smislu članka 18. ZZTN.

Naime, sudionici koncentracije su pravovremeno
učinili dostupnima Agenciji dokaze da narušavanje strukture tržišnog natjecanja
na navedenim mjerodavnim tržištima koje proizlazi iz predmetne koncentracije
nije njome uzrokovano budući da bi struktura tržišnog natjecanja na navedenim
mjerodavnim tržištima bila narušena do barem jednake razine i u odsutnosti
predmetne koncentracije.

Naime, poduzetnik BELJE d.d. je poduzetnik s opadajućim poslovanjem koji bi, bez da ga preuzme drugi
poduzetnik, u bliskoj budućnosti, bio prisiljen na izlazak sa tržišta zbog
financijskih poteškoća, budući da isti kroz duže razdoblje (promatrane su
2002., 2003 i 2004. godina) bilježi sve lošije financijske rezultate te uslijed
toga neprekidno i značajno tijekom 2003. i 2004. godine gubi tržišni udjel. Iz
svih raspoloživih podataka vidljivo je da je poduzetnik Belje d.d. ostvario
znatno lošije poslovanje u 2004. godini u odnosu na 2003., odnosno u 2003. u
odnosu na 2002 godinu. Zaduženost i nelikvidnost navedenog poduzetnika rastu, a
već ionako loša ekonomičnost poslovanja dodatno je narušena.

Bez dodatnih ulaganja i podrške financijski
jačeg poduzetnika, osnovna pretpostavka vremenski neograničenog poslovanja
postaje neodrživa iz sljedećih razloga:

i) navedeni poduzetnik iz godine u godinu
posluje sve lošije,

ii) višegodišnje loše poslovanje povezano je s
gubitkom tržišne pozicije tog poduzetnika,

iii) nastavkom poslovanja na dosadašnji način
nastavit će se pogoršavanje poslovnih rezultata,

iv) bez značajnih ulaganja poduzetnik neće biti
u stanju održati se na tržištu.

Nadalje, za stjecanje kontrole nad poduzetnikom
BELJE d.d. nije bio zainteresiran niti jedan drugi poduzetnik, odnosno jedino
je poduzetnik AGROKOR d.d. dao ponudu na javni poziv HFP-a za prodaju dionica
poduzetnika BELJE d.d.

Kod donošenja odluke Vijeće je imalo na umu sve
isprave, saznanja, dokaze, očitovanja i izjave sudionika koncentracije i
njihovih tržišnih takmaca, kao i rezultate usmene rasprave, te pravno-ekonomske
analize koja je provedena u Agenciji kao i sve činjenične, pravne i gospodarske
okolnosti predmetne koncentracije.

Poslovanje poduzetnika BELJE d.d. je prije
provedbe predmetne koncentracije bilo u izrazitim financijskim teškoćama. U
poduzetniku BELJE d.d. je danas je zaposleno 2100 zaposlenika od kojih je u
današnjim uvjetima proizvodnje 700 zaposlenika viška.

Vijeće je, također posebno cijenilo situaciju da
je u poduzetniku BELJE d.d. u ljeto 2005. godine prestala proizvodnja svinjskog
mesa, junećeg mesa u 6 mj. iste godine te da je 8.
prosinca 2005. obavljeno posljednje klanje pilića. Razlog tome je zastarjelost
proizvodnih pogona i neulaganje u proizvodnju svježeg mesa u navedenom
poduzetniku, dok je prestanak pilećeg mesa posljedica ptičje gripe.

Nadalje, poduzetnik AGROKOR d.d. je Ugovorom o
prijenosu dionica, koji je pravni temelj predmetne koncentracije i koji je isti
sklopio sa HFP-om preuzeo obvezu restrukturirati stečenog poduzetnika. Plan je
poduzetnika AGROKOR d.d. restrukturirati poduzetnika BELJE d.d. na način
preusmjeravanja istoga na tov junadi, mliječno govedarstvo, tov svinja, reprocentar (uzgoj krmača i prasadi), ratarstvo, mlinarsku
industriju, sjemenarstvo, tvornica stočne hrane, povrća. Sve je to predviđeno
planom restrukturiranja navedenog poduzetnika, koji je poduzetnik AGROKOR d.d.
priložio prijavi predmetne koncentracije i predstavlja sastavni dio Ugovora o
preuzimanju dionica poduzetnika BELJE d.d., koji je sklopljen sa HFP i koji
predstavlja pravni temelj navedene koncentracije.

Na temelju svih utvrđenih činjenica Vijeće je
zaključilo da provedbom predmetne koncentracije dolazi do rasta tržišnog udjela
sudionika koncentracije, ali ne na način kojim bi se značajno narušavalo
tržišno natjecanje. Ovo osobito s obzirom na činjenicu da je jedan od sudionika
koncentracije, poduzetnik BELJE d.d., poduzetnik s opadajućim
poslovanjem za kojeg je nedvojbeno utvrđeno da bi bez provedbe ove
koncentracije nestao s tržišta u kratkom vremenu.

Kako su time ispunjeni uvjeti iz članka 18. ZZTN
odlučeno je kao u točki I. izreke ovog rješenja.

II. Rješenje Agencije o ocjeni dopuštenosti
koncentracije podliježe naplati upravnih pristojbi, sukladno odredbi članka 2.
stavak 1. Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 8/96, 77/96,
95/97, 131/97, 68/98, 145/99, 116/00, 163/03, 17/04 i 110/04; dalje: Zakon o
upravnim pristojbama), te članka 2. točka 2. i članka 3. točka 5. Uredbe o
izmjene tarife upravnih pristojbi iz zakona o upravnim pristojbama (»Narodne
novine«, broj 141/04; dalje: Ured­ba o izmjeni tarife
Zakona o upravnim pristojbama).

Upravna pristojba u iznosu od 10.000,00 kuna za
prijavu za ocjenu dopuštenosti koncentracije poduzetnika iz članka 22. stavka
1. ZZTN, naplaćuje se sukladno članku 2. točka 2., odnosno tarifnom broju 106.
točka 2. Uredbe o izmjeni tarife Zakona o upravnim pristojbama.

Upravna pristojba u iznosu od 150.000,00 kuna za
rješenje o ocjeni dopuštenosti koncentracije poduzetnika iz članka 26. stavak
3. ZZTN (druga razina), naplaćuje se sukladno članku 3. točka 5., odnosno tarifnom
broju 107. točka 5. Uredbe o izmjeni tarife Zakona o upravnim pristojbama.

Navedeni iznos uplaćuje se u roku od osam (8)
dana od dana dostave ovog rješenja posebnom uplatnicom u korist Državnog
proračuna Republike Hrvatske u roku od osam (8) dana od dana dostave ovog
rješenja na račun broj: 1001005-1863000160, u »poziv na broj odobrenja« upisati
u pretpolje model »24«, a u polje podatak prvi: 5002
– (navesti matični broj subjekta). Ukoliko se navedeni iznos uplaćuje u
devizama, isti se uplaćuje na devizni račun Ministarstva financija Republike
Hrvatske broj: 702000-val-9182800-132344-091, kod Privredne banke Zagreb d.d.
Zagreb (napomena: val – oznaka valute npr. 978 za
EUR) prema srednjem tečaju Hrvatske narodne banke za valutu kojom se vrši
plaćanje.

Također, sukladno odredbi članka 16. stavka 4.
Zakona o upravnim pristojbama, nakon izvršene uplate obveznik uplate je dužan
presliku posebne uplatnice, kao dokaz o obavljenoj uplati upravne pristojbe,
žurno, a najkasnije u roku od osam (8) dana, dostaviti Agenciji s pozivom na
klasu: gornju.

Ukoliko obveznik uplate upravne pristojbe ne
izvrši uplatu upravne pristojbe Agencija će, protekom roka, od nadležne Porezne
uprave, sukladno članku 10. stavak 2. Zakona o upravnim pristojbama, zatražiti
prisilnu naplatu upravne pristojbe.

Slijedom iznijetoga, odlučeno je kao u točki II.
izreke ovoga rješenja.

III. Sukladno članku 59. stavku 1. ZZTN, a u
svezi s člankom 57. točkom 4. toga zakona, rješenje Agencije kojim se ocjenjuje
dopuštenost koncentracija na temelju članka 26. ZZTN, objavljuje se u »Narodnim
novinama«.

Stoga je odlučeno kao u točki III. izreke ovoga
rješenja.

\_\_\_\_\_\_
\*ispušteno
kao poslovna tajna

Uputa
o pravnom lijeku

Ovo je rješenje konačno u upravnom postupku.
Protiv ovoga rješenja nije dopuštena žalba, ali nezadovoljna stranka može pokrenuti
upravni spor kod Upravnog suda Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana
od dana dostave ovoga rješenja.

Klasa: UP/I-030-02/2004-02/91

Urbroj: 580-02-05-41-63

Zagreb, 28. prosinca 2005.

Predsjednica Vijeća

za zaštitu tržišnog natjecanja

**Olgica Spevec**, v. r.

Rješenje, NN 9/2006-227
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)