## Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u oružanim snagama Republike Hrvatske, s izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj

### NN 38/2007 (13.4.2007.), Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u oružanim snagama Republike Hrvatske, s izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj

# HRVATSKI SABOR

**1242**

Na temelju članka 6. stavka 2. podstavka 5. Zakona o obrani (»Narodne novine«,
br. 33/02. i 58/02.), Hrvatski sabor na sjednici 30. ožujka 2007., usvojio je

## GODIŠNJE IZVJEŠĆE

### O SPREMNOSTI OBRAMBENOG SUSTAVA, PROVOĐENJU KADROVSKE POLITIKE I UKUPNOM STANJU U ORUŽANIM SNAGAMA REPUBLIKE HRVATSKE, S IZVJEŠĆEM O STANJU OBRAMBENIH PRIPREMA U REPUBLICI HRVATSKOJ

UVOD

Izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i
ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2006. (u daljnjem
tekstu: Izvješće), u skladu s člankom 16. stavkom 5. Zakona o obrani (»Narodne
novine«, br. 33/02. i 58/02.),ministar obrane jedanput na godinu dostavlja Vladi
Republike Hrvatske. Izvješće Vlada Republike Hrvatske podnosi Hrvatskom saboru u
skladu s člankom 8. navedenoga Zakona i u roku određenom zaključkom Hrvatskog
sabora donesenom nakon prihvaćanja prethodnog Izvješća (do kraja ožujka).
Ovo Izvješće odnosi se na razdoblje koje nosi obilježja od iznimnog značenja za
daljnji razvoj obrambenog sustava. Pri tome treba posebno istaknuti donošenje
Dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga za iduće desetogodišnje razdoblje te
intenziviranje aktivnosti koje su dovele do povećanja razine usklađenosti
procesa i resursa sa standardima zemalja članica euroatlantskih integracija.
U Izvješću je u šest cjelina prikazano sadašnje stanje obrambenog sustava,
odnosno dostignuti stupanj spremnosti u 2006., kao i upravljački procesi u
glavnim područjima njegova djelovanja.
U prvom dijelu govori se o općem strateškom kontekstu odnosno o sigurnosnom
okružju te aktualnim prijetnjama i rizicima, kao i o interesima i ciljevima
Republike Hrvatske i sredstvima njihove zaštite.
Drugi se dio bavi stanjem obrambenog sustava od konceptualne i pravne
uređenosti, preko glavnih procesa na području obrambene politike i planiranja do
spremnosti obrambenog sustava u njegovoj vojnoj i civilnoj komponenti.
Treći dio Izvješća detaljno raščlanjuje upravljačke procese u osam glavnih
područja obrambenog sustava, a četvrti dio se bavi društvenom pozicijom
obrambenog sustava, odnosima s javnošću te dušobrižničkom djelatnošću.
U petom i šestom dijelu sistematizirana su glavna postignuća u 2006. odnosno
naznačeni glavni smjerovi razvoja u idućem raz­doblju.
Izvješće odgovara na tri temeljna pitanja: Kako upravljamo obrambenim sustavom?
Na koji način se koristimo resursima? Koje smo sposobnosti pri tome razvili
odnosno razvijamo?
Ovako koncipiranim izvješćem Ministarstvo obrane, u skladu sa zakonskom obvezom
Hrvatskom saboru i sveukupnoj javnosti pruža realnu sliku o svim relevantnim
procesima koji se odvijaju u obrambenom sustavu te, što je najvažnije, o stanju
spremnosti toga sustava i njegovoj sposobnosti da učinkovito odgovori potrebama
današnjice i izazovima budućnosti.
Ovo Izvješće obuhvaća i stanje obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj, a u
skladu s člankom 120. stavkom 3. Zakona o obrani (»Narodne novine«, br. 33/02. i
58/02.) kojim je propisano da Vlada Republike Hrvatske jedanput na godinu
izvješćuje Hrvatski sabor o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj.

1. STRATEŠKI KONTEKST

Globalizacija međunarodnih odnosa utječe između ostalog i na sigurnosne uvjete u
suvremenom svijetu. Raste broj država koje u ekonomskom, socijalnom i
sigurnosnom smislu sve lošije funkcioniraju te kao takve predstavljaju idealnu
podlogu za razvoj i djelovanje različitih radikalnih organizacija. Ova zbivanja
u velikoj mjeri utječu na međunarodnu sigurnost i zahtijevaju angažiranje
međunarodne zajednice, u prvom redu Ujedinjenih naroda (UN-a), ali i drugih
međunarodnih organizacija (NATO-a i EU-a, ali i OESS-a). Iako je u posljednje
vrijeme porastao broj mirovnih operacija koje pokušavaju stabilizirati mnoga
krizna područja širom svijeta, djelotvornost angažiranja međunarodne zajednice
ostavlja prostor za bitna poboljšanja.
Za Republiku Hrvatsku su također od iznimnog značenja zbivanja u europskom i
širem mediteranskom području te u području srednje Azije. Tome u prilog ide i
činjenica da Europu u posljednjih nekoliko godina obilježavaju snažni
integracijski procesi, a prijmom u članstvo tranzicijskih zemalja, izmijenjeno
je tradicionalno poimanje EU kao zajednice zapadnoeuropskih država. Sve zemlje u
neposrednom okruženju Republike Hrvatske već su pristupile Sjevernoatlantskom
savezu ili su u procesu pristupanja, čime se dodatno pojačava i ubrzava proces
širenja zone stabilnosti i sigurnosti u bliskom okružju Republike Hrvatske.
Unatoč činjenici da stanje u Srbiji i BiH nije u političkom smislu potpuno
stabilizirano, prisutnost međunarodnih snaga te deklarirana orijentacija tih
zemalja prema punopravnom članstvu u NATO-u i EU-u ukazuje na to da u bliskoj
budućnosti postoji vrlo mala vjerojatnost ozbiljnijeg destabiliziranja okružja
Republike Hrvatske. Ipak, Republika Hrvatska će pozorno pratiti zbivanja u
jugoistočnoj Europi s posebnim naglaskom na rješavanje statusa Kosova i
eventualne sigurnosne posljedice tog procesa.
Na temelju prosudbe prostora, prijetnji i rizika, može se zaključiti da trenutno
protiv Republike Hrvatske nije i da u dužem razdoblju neće biti izražena
neposredna konvencionalna vojna prijetnja, premda se ona ne smije u potpunosti
isključiti.
Unatoč trendu postupne stabilizacije, još uvijek postoji moguć­nost pojave i
širenja nestabilnosti u okružju Republike Hrvatske. Prijetnje dobivaju novi
karakter i u budućnosti će se vrlo teško moći razdvojiti njihova vojna i nevojna
komponenta. Izražena je mogućnost posrednog utjecaja kriza s izvorištem u bližem
okružju i destabilizacijskog utjecaja novih oblika prijetnji.
Na globalnoj razini posebno je izražena prijetnja međunarodnog terorizma, koji
daje novu dimenziju svim ostalim oblicima transnacionalnih prijetnji
(međunarodni organizirani kriminal), a može prouzročiti i konvencionalne sukobe.
Širenje oružja za masovno uništenje omogućava stvaranje novih vojnih i
terorističkih prijetnji. Dostupnost i mogućnost uporabe ovih sredstava
tehnološki slabijim oružanim snagama agresivnih nedemokratskih režima, pa i
manjim skupinama, predstavlja prijetnju svjetskoj sigurnosti. Ova prijetnja
zahtijeva koordinirani odgovor cjelokupnog međunarodnog sustava sigurnosti, a ne
samo policijskih i/ili vojnih snaga pojedinih država.
Organizirana trgovina narkoticima i ljudima, kao i ostali oblici organiziranog
kriminala, uz već izražene destabilizatore, postali su dio izvora sredstava za
financiranje terorističkih skupina.
Razvoj i intenzivnu primjenu komunikacijskih i informatičkih tehnologija prate i
specifični sigurnosni izazovi, koji se odražavaju na opću stabilnost i
sigurnost. Sposobnost odgovora na takve izazove postaje imperativ na nacionalnoj
i međunarodnoj razini.
Republika Hrvatska je izložena i rizicima velikih šteta i ljudskih žrtava kao
posljedica velikih, prirodnih i ljudskom djelatnošću izazvanih katastrofa.
Postoji visoka vjerojatnost da će se u sustavu sprječavanja većih posljedica, te
u uklanjanju i ublažavanju nastalih, zahtijevati potpora i pomoć od strane
obrambenog sustava.
U programu Vlade Republike Hrvatske za mandatno razdoblje 2003. – 2007. posebno
su istaknuti ciljevi dostizanja statusa punopravnog članstva u NATO-u i EU-u,
poboljšanja međunarodnog i sigurnosnog položaja Republike Hrvatske, razvijanja
mira i stabilnosti regije, nastavka reformi društva i sustava obrane te
povećanje učinkovitosti oružanih snaga i drugih zaštitnih mehanizama društva.
Uzevši u obzir gore navedeno može se zaključiti da trenutni strateški kontekst
pogoduje daljnjim reformskim naporima, te prilagođavanju obrambenog sustava
budućim sigurnosnim izazovima.

2. STANJE OBRAMBENOG SUSTAVA

2.1. Konceptualna i pravna uređenost obrambenog sustava

Unutarnje ustrojstvo Ministarstva obrane, nazivi upravnih organizacija u sastavu
Ministarstva i drugih ustrojstvenih jedinica, njihov djelokrug i način
upravljanja propisani su Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva obrane. U
okviru Ministarstva ustrojen je Glavni stožer Oružanih snaga Republike Hrvatske
kao združeno tijelo Oružanih snaga nadležno za zapovijedanje, pripremu i uporabu
Oružanih snaga. Unutarnje ustrojstvo Glavnog stožera propisano je posebnom
odlukom vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga donesenom uz suglasnost ministra
obrane.
Izmjenama i dopunama Uredbe o unutarnjem ustrojstvu, iz prosinca 2005., ustrojen
je Samostalni odjel za unutarnju reviziju.
Tijekom 2006. provedene su sve organizacijske pripreme za izdvajanje Službe za
gospodarenje nekretninama s približno 800 državnih službenika i namještenika
koji su se pretežno bavili ugostiteljskim i drugim uslužnim djelatnostima za
potrebe Oružanih snaga te njezino preustrojavanje u trgovačko društvo u skladu s
odredbama Zakona o trgovačkim društvima.
U skladu s donesenim strateškim dokumentima kao pravna potpora nastavku reforme
obrambenog sustava izrađeni su nacrti prijedloga: Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o obrani, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim
snagama Republike Hrvatske, Zakona o zatvaranju i prenamjeni vojnih nekretnina i
Zakona o Obalnoj straži.
Izmjenama i dopunama Zakona o obrani detaljnije se uređuje način donošenja
odluka o održavanju vojnih vježbi u zemlji i inozemstvu, ustrojava Vijeće za
obranu, propisuje način imenovanja glavnog inspektora obrane, uvodi mogućnost
suspendiranja obveze služenja vojnog roka i uvođenja dragovoljnog služenja
vojnog roka.
Izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske
dodatno se uređuje: privlačenje, selekcija i odabir za prijam u službu,
potpisivanje drugog ugovora za vojnike te prijam u službu i dodjela časničkog
čina kadetima, prijam ugovornih pričuvnika, zakonski temelj za detaljnije
uređenje stražarske i letačke službe, članstvo u upravnom i nadzornom odboru
trgovačkog društva, ostvarivanje primarne zdravstvene zaštite prvenstveno kod
vojnog liječnika, vojnostegovni postupak, materijalna odgovornost, upućivanje u
inozemstvo, raspoređivanje tijekom službe, tranzicija i zbrinjavanje izdvojenog
osoblja i privremeno zadržavanje u službi osoba koje su ispunile uvjete za
starosnu mirovinu.
Zakon o zatvaranju i prenamjeni vojnih nekretnina omogućio bi Ministarstvu
obrane plansko provođenje prenamjene.
Donošenjem predloženog Zakona o Obalnoj straži omogućit će se ustrojavanje
Obalne straže u okviru Hrvatske ratne mornarice čime će Republika Hrvatska
dobiti odgovarajuće snage koje će moći učinkovito nadzirati i štititi hrvatske
nacionalne interese u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu i pružati potporu
svim drugim tijelima nadležnima za nadzor i zaštitu prava i interesa Republike
Hrvatske na moru.
Hrvatska ratna mornarica, uz svoju temeljnu funkciju koju ima u obrani našega
mora, na taj način dobiva i novu ulogu u kojoj svoje resurse stavlja u službu
kompletnog društva kao što to rade i ratne mornarice drugih država.

2.2. Obrambena politika i planiranje

Temeljni dokumenti u području obrane su Strategija obrane, kao temeljni
konceptualni dokument kojim se dugoročno uređuje angažiranje raspoloživih
obrambenih resursa, Vojna strategija, kao konceptualni dokument kojim se
podrobnije razrađuju vojne sposobnosti te Plan obrane, kao skup dokumenata
kojima se planira sudjelovanje u pripremama za ostvarivanje ciljeva obrane.
Obrambena politika Republike Hrvatske provođena je u okvirima potpore temeljnim
odredbama Programa Vlade Republike Hrvatske za mandatno razdoblje 2003. – 2007.,
posebno vezano uz intenzivna nastojanja uključivanja u NATO i Europsku uniju,
pružanje doprinosa međunarodnoj i regionalnoj stabilnosti i sigurnosti te
nastavku reformi obrambenog sustava. Osim navedenih temeljnih dokumenata,
obrambena politika Republike Hrvatske, odnosno reformski procesi, formulirani su
Godišnjim smjernicama obrambenog planiranja koje usvaja ministar obrane na
prijedlog Vijeća za upravljanje sustavom planiranja, programiranja, izrade i
izvršenja proračuna (u daljnjem tekstu: Vijeće za upravljanje SPPP-om) te
Godišnjim nacionalnim programom pripreme za punopravno članstvo u NATO savezu,
kojeg usvaja Vlada Republike Hrvatske u kontekstu NATO-va Akcijskog plana za
članstvo (ANP-a).
Godišnje smjernice obrambenog planiranja za 2006./07., predstavljaju temeljni
kratkoročni dokument obrambene politike i planiranja Ministarstva obrane. One su
iskazale glavne ciljeve Ministarstva obrane i Oružanih snaga u ovom razdoblju,
odredile im razine prioriteta te ih sistematizirale prema funkcionalnim
područjima i programskoj strukturi.
Realizacija ciljeva obrambene politike, postavljenih Smjernicama, praćena je
kontinuirano, uz redovito tromjesečno izvješćivanje i potrebne upravljačke
korekcije. Godišnje smjernice obrambenog planiranja, koje se kao dokument
obrambene politike i planiranja primjenjuju već šest godina, značajan su
instrument unaprjeđivanja upravljačkih procesa u Ministarstvu obrane, a
obrambeno planiranje, općenito, pozicionira se kao najvažniji alat upravljačke
funkcije.
Godišnje smjernice obrambenog planiranja za 2007./08., koje su izrađene tijekom
2006., predstavljaju prijelomnu točku u procesu obrambenog planiranja i daljnjem
razvoju sustava upravljanja obranom, i to iz dva razloga:
– po prvi put su donesene u uvjetima jasno definiranih parametara, pod čim
ponajviše podrazumijevamo Dugoročni plan razvoja Oružanih snaga za iduće
desetogodišnje razdoblje,
– odnose se na razdoblje koje će biti obilježeno vrlo intenzivnom aktivnošću u
smjeru priprema za ulazak u punopravno članstvo EU-a i NATO-a.
U okviru Godišnjeg nacionalnog programa, tijekom 2006. realiziran je četvrti
ciklus NATO-va Akcijskog plana za članstvo kojim je Republika Hrvatska postigla
značajne pomake u provedbi obrambenih reformi, približavanju standardima Saveza
te razvoju obrambenih sposobnosti.
Na području međunarodne obrambene suradnje, intenzivirana je bilateralna
suradnja sa susjedima, kao i ukupna regionalna suradnja, što se u NATO zajednici
već tradicionalno promatra kao važan doprinos u sklopu ukupnih nastojanja za
jačanjem uzajamnog povjerenja i regionalne sigurnosti. Provedba partnerskih
ciljeva odvijala se zadovoljavajućom dinamikom, s posebnim naglaskom na one
ciljeve koji proizlaze iz Akcijskog plana za članstvo (Membership Action Plan,
MAP). Hrvatsko sudjelovanje u postojećim projektima NATO-va Partnerstva za mir
dodatno je intenzivirano, čime je nastavljeno prilagođavanje hrvatskog
obrambenog sustava kriterijima za NATO članstvo.
Produbljeno je podupiranje i aktivno sudjelovanje u nastojanjima međunarodne
zajednice na jačanju međunarodnog mira i stabilnosti, kao trajno opredjeljenje
hrvatske sigurnosne i obrambene politike. Doprinos međunarodnim mirovnim
operacijama intenziviran je vrlo konkretnim brojčanim i financijskim
pokazateljima. Primjerice, intenziviran je angažman u NATO-voj operaciji u
Afganistanu tako da je hrvatski vojni kontingent utrostručen i trenutno broji
147 pripadnika, uz istovremeni nastavak civilnog angažmana u ISAF-u
sudjelovanjem u Provincijskom timu za obnovu (PRT), te mješovitog
hrvatsko-makedonsko-albanskog medicinskog tima. Angažman u Afganistanu značajno
je pridonio jačanju učinkovite koordinacije i združenog djelovanja unutar raznih
uključenih elemenata Oružanih snaga Republike Hrvatske te unaprjeđenju procesa
obuke za sudjelovanje u mirovnim operacijama.
Obrambene strukture bile su uključene u niz aktivnosti međunarodne suradnje na
područjima borbe protiv terorizma i širenja oružja za masovno uništenje, nadzora
naoružanja i mehanizama kooperativne sigurnosti, upravljanja sigurnošću granica
te posebno regionalnih sigurnosnih i obrambenih inicijativa međunarodne
zajednice na području jugoistočne i središnje Europe i Mediterana.
Polazeći od temeljnih opredjeljenja iskazanih u Strateškom pregledu obrane,
izrađen je i usvojen Dugoročni plan razvoja Oružanih snaga 2006. – 2015. (u
daljnjem tekstu: DPR), koji su NATO saveznici ocijenili kao dokaz
osposobljenosti za samostalno strateško planiranje. Detaljno su utvrđene
sposobnosti i nova struktura Oružanih snaga, te konkretni projekti na području
modernizacije i opremanja usmjereni na postupno dostizanje ciljanih sposobnosti
do 2015. Nastavljeni su procesi smanjenja brojnog stanja osoblja, konverzije i
racionalizacije upravljanja vojnom infrastrukturom, čime su faktički otvoreni
procesi realizacije DPR-a. Bitno je naglasiti da je oko smjera razvoja obrane
koji je njime postavljen postignuta suglasnost svih relevantnih čimbenika u
državi.
Na temelju postignuća u 2006., te stečenih iskustava i dugoročnih planskih
projekcija, kao prioriteti obrambene politike u predstojećem razdoblju
postavljeni su:
– provedba DPR-a,
– realizacija ciljanih operativnih sposobnosti u skladu s razvojnim planovima i
planovima implementacije partnerskih ciljeva,
– daljnje poboljšanje obrambenog upravljačkog procesa racionalizacijom planskog
dijela, poboljšanjem programiranja, uspostavljanjem veće operativnosti i nadzora
provedbe odluka, te veću efektivnost uporabe ljudskih, financijskih i
materijalnih resursa,
– nastavak prilagodbi i razvojnih aktivnosti koje olakšavaju uključivanje u NATO
savez i EU,
– razvoj kvalitetnog osoblja, posebno školovanje novih naraštaja pripadnika
Oružanih snaga, poboljšanje kvalitete života i radnih uvjeta za cjelokupni
sastav te razvijanje zakonskih i planskih podloga za punu profesionalizaciju
Oružanih snaga.
Na temelju stečenih iskustava u planiranju i programiranju pokrenut je proces
revizije, te razvijanja poboljšanih rješenja u sustavu obrambenog planiranja
koji će u bliskoj budućnosti rezultirati racio­naliziranim modelom.

2.3. Spremnost obrambenog sustava

*2.3.1. Oružane snage Republike Hrvatske*

Prikaz stanja u Oružanim snagama Republike Hrvatske u ovom izvješću obuhvaća
pregled aktivnosti na izvršavanju misija i zadaća Oružanih snaga te aktualnu
strukturu i aktivnosti poduzete na uspostavljanju nove strukture. Nadalje je
prikazano stanje vojnih spo­sob­nosti, kroz sedam međusobno uvjetovanih i
povezanih kategorija sposobnosti te je posebno obrađeno stanje u sustavu obuke i
školstva te sustavu logistike.
Sve ovo odnosi se na ocjenu općeg stanja sposobnosti, odnosno stanja u Oružanim
snagama s prikazom temeljnih problema vezanih uz njihovo funkcioniranje, dok su
određeni elementi stanja u široj perspektivi prikazani u poglavlju Upravljanje
obranom.

2.3.1.1. Misije i zadaće Oružanih snaga

Strateškim pregledom obrane(SPO), donesenim 2005., temeljito su preispitane i
sistematizirane zadaće i obveze Oružanih snaga Republike Hrvatske te je dana
njihova projekcija za iduće desetogodišnje razdoblje. Time se došlo do dva
glavna rezultata: popisa budućih misija i zadaća Oružanih snaga koje je
verificirala Vlada Republike Hrvatske te zaključaka i preporuka za DPR.
Realizacija DPR-a u izravnoj je funkciji osiguranja sposobnosti Oružanim snagama
u provedbi njihovih misija i zadaća, poglavito1. misije – zaštita suvereniteta
Republike Hrvatske i teritorijalne cjelovitosti, obrana Republike Hrvatske i
saveznika.
Kako su pojedini elementi misija i zadaća Oružanih snaga u izravnoj vezi s
očekivanim članstvom Republike Hrvatske u NATO-u,niz aktivnosti Oružanih snaga
tijekom 2006. vodio je ispunjavanju tako definiranih misija i zadaća. Prva
misija, koja je temeljna funkcija Oružanih snaga, obuhvaća različite aktivnosti
gotovo svih segmenata Oružanih snaga. Jedna od bitnih aktivnosti je
preustrojavanje Oružanih snaga Republike Hrvatske u skladu s zaključcima i
preporukama Strateškog pregleda obrane. Iako znatan dio struktura još uvijek
djeluje po postojećem ustroju, uključujući i sam Glavni stožer Oružanih snaga,
pripremljeni su gotovo svi elementi za uspostavu nove ustrojstvene strukture. U
funkciji prve misije su i NATO vježbe u kojima su sudjelovale Oružane snage
Republike Hrvatske ili njihovi pripadnici/postrojbe.
Pripadnici i postrojbe Oružanih snaga u okvirima provedbe druge misije –
sudjelovanje u operacijama odgovora na krize u inozemstvu, sudjelovali su u
devet međunarodnih mirovnih operacija UN-a (35 pripadnika) i mirovnoj operaciji
ISAF u Afganistanu (147 pripadnika u osmom kontingentu Oružanih snaga).
Treća misija Oružanih snaga – sudjelovanje u mjerama izgradnje sigurnosti i
povjerenja, provedena je angažiranjem 20 vojno-diplomatskih predstavnika,
Misijom Republike Hrvatske pri NATO-u, stožernim časnicima u NATO
zapovjedništvima i suradnjom u regionalnim sigurnosnim inicijativama (CENCOOP,
SEDM, Kvadrilaterala i druge). Provedbom obveza iz Bečkog dokumenta 99,
Sporazuma o subregionalnoj kontroli naoružanja i drugih međunarodnih sporazuma i
konvencija, Oružane snage sudjeluju u kontroli naoružanja kao mjeri
stabilizacije te izgradnje sigurnosti i povjerenja u regiji. U sklopu četvrte
misije – pomoć civilnim institucijama u zemlji, Oružane snage su u 2006.
provodile niz aktivnosti: sudjelovanje u protupožarnim snagama, čišćenje
odvodnih kanala III. i IV. kategorije, pružanje logističke i druge potpore
(inženjerijski i graditeljski radovi, sanitetski i drugi prijevozi) raznim
civilnim institucijama, udrugama i poduzećima.

2.3.1.2. Struktura Oružanih snaga

Trenutačna struktura Oružanih snaga (shema 1.) rezultat je nastavka
implementacije strukture snaga definirane Strateškim pregledom obrane i
razrađene u DPR-u.1 U drugoj polovici 2006., a nakon donošenja DPR-a donesena je
Odluka Predsjednika Republike Hrvatske i Vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga o
brojčanoj veličini, sastavu i mobilizacijskom razvoju Oružanih snaga i Odluka o
vojnopodručnoj podjeli Republike Hrvatske kao polazni dokumenti u implementaciji
nove strukture snaga.
Provedbenim zapovijedima načelnika Glavnog stožera Oružanih snaga regulirano je
operativno podređivanje pojedinih postrojbi u nove organizacijske cjeline:
Bojna za specijalna djelovanja je iz sastava pristožernih postrojbi HKoV-a
prepozicionirana u pristožerne postrojbe GS OS RH čime je podignuta na stratešku
razinu odlučivanja u svrhu poboljšavanja uvjeta njezine uporabe (skraćen je
proces donošenja odluka smanjenjem jedne zapovjedne razine),
Iz sastava Zapovjedništva za izobrazbu i obuku HKoV-a izdvojene su Časnička i
Dočasnička škola, a iz sastava zapovjedništava za izobrazbu i obuku HRM-a i HRZ-a
i PZO-a izdvojeni su školski elementi te podređeni Zapovjedništvu za združenu
izobrazbu i obuku u cilju njihova preustroja u novu organizacijsku cjelinu
Hrvatsko vojno učilište

![](dodatni/351296.gif)

*Shema 1: Struktura OS RH*

*\_\_\_\_\_*11 Detaljna struktura
Oružanih snaga prikazana je u prilogu.

Najveći dio elemenata snaga potrebnih za buduću strukturu Oružanih snaga postoji
i u sadašnjoj strukturi te je stoga transformacija, prije svega, usmjerena na
uravnoteženje potrebnih elemenata u skladu s raspoloživim resursima i
zahtijevanim sposobnostima.

2.3.1.3. Stanje vojnih sposobnosti

Razvoj vojnih sposobnosti usmjeren je ka uspješnoj pripremi Oružanih snaga za
provedbu definiranih misija i zadaća, a u skladu s procjenom prijetnji i rizika.
Prije prikaza stanja vojnih sposobnosti, potrebno je ukazati na činjenicu kako
još ne postoji usvojena metodologija sistematiziranja, razvoja i evaluacije
vojnih sposobnosti. Upravo stoga je u Godišnjim smjernicama obrambenog
planiranja 2007/08. ministar obrane kao prioritet obrambene politike istaknuo
realizaciju ciljanih operativnih sposobnosti uključujući potpuno razvijanje
sposobnosti za ocjenjivanje spremnosti NATO deklariranih snaga po konceptu
operativnih sposobnosti, ocjenjivanja i evaluacije. Republika Hrvatska je
tijekom 2006. intenzivirala sudjelovanje u NATO-ovu programu s ciljem ocjene
sposobnosti i interoperabilnosti deklariranih snaga za NATO operacije i vježbe.
Nakon dugotrajnih priprema, stalne koordinacije s NATO-m i izvršenog
ocjenjivanja, početkom travnja 2006. na poligonu Slunj NATO je ocijenio
interoperabilnost mehanizirane pješačke satnije iz sastava 1. gardijske brigade,
helikoptera Mi-8, te Voda za razminiranje. Službeni rezultati ocjenjivanja
pokazali su da su sve tri postrojbe interoperabilne, odnosno usklađene s NATO
standardima.
Polazeći od misija i zadaća Oružanih snaga, razvoj sposobnosti snaga i
funkcionalnih područja usmjerava se na sposobnost planiranja i izvođenja
združenih operacija. U tom cilju su tijekom 2006. poduzete aktivnosti na
poboljšanju jedinstvenog intergranskog sustava zapovijedanja. Ključnu ulogu pri
tome ima Zapovjedno operativno središte s jedinstvenim
komunikacijsko-informacijskim sustavom. Završetkom ovih aktivnosti stvorit će se
integrirana taktička (situacijska) slika cjelovitog teritorija Republike
Hrvatske u realnom vremenu, kao potpora jedinstvenom sustavu zapovijedanja i
nadzora. Dosadašnjom primjenom koncepta te posebno angažmanom u međunarodnim
mirovnim operacijama pokazano je kako su određeni dijelovi Oružanih snaga
interoperabilni sa snagama zemalja članica NATO-a, a upravo je to ključni
čimbenik uspješnog i ravnopravnog sudjelovanja u združenim međunarodnim
operacijama.
*– Pravodobna raspoloživost snaga*Trenutačno je na razini svih gardijskih brigada HKoV-a ustrojen po jedan
namjenski organizirani stožer – temeljni modul satnija, koji su u 12-satnoj
spremnosti sa zadaćom učinkovitog djelovanja u slučajevima terorističkih i
drugih aktivnosti teza pružanje pomoći civilnim institucijama i građanima.
Također, na razini HKoV-a od 1. lipnja do 30. listopada ustrojavaju se u
gardijskim brigadama protupožarni namjenski stožeri (u sastavu: 6 časnika, 10
dočasnika i 104 vojnika). Ako se nalaze u matičnoj vojarni imaju 12-satnu
spremnost, a ako se nalaze na lokaciji razmještaja, u skladu s planom djelovanja
u protupožarnoj sezoni, spremnost im je regulirana stupnjevima spremnosti:
crvena (trideset minuta), žuta (jednosatna) i plava (trosatna). U slučajevima
poplava, u gardijskim brigadama se ustrojava protupoplavni namjenski stožer s 52
djelatne vojne osobe.
HRM te HRZ i PZO ovu kategoriju sposobnosti podržavaju putem:
1. Snage brzog odgovora – u HRM-u ove snage sačinjavaju brodovi Flote HRM-a (3
raketne topovnjače), 3 mobilna obalna lansera (MOL) 161. raketnog divizijuna,
sustav postaja Obalnog motrenja (OM), 2 para ronitelja 352. satnije pomorskih
diverzanata (sPD), 2 para ronitelja Protuminskog divizijuna (PMd), liječnički
tim 336. satnije sanitetske, tim za hiperbaričnu medicinu Instituta za pomorsku
medicinu (IPM) i brodovi iz namjenski organiziranih snaga (NOS) HRM za nadzor i
zaštitu mora, težišno ZERP-a. Te snage sačinjavaju dežurni dvojac, sustav
zračnog motrenja i navođenja, dva transportna helikoptera te dva zrakoplova PC-9
za zaštitu ekološko-ribolovnog pojasa. Te snage dostižu zahtijevani stupanj
bojne spremnosti kroz provedbu obuke i izvršavanjem redovitih zadaća.
2. Snage visoke spremnosti – to su sve ostale mornaričke, odnosno, zrakoplovne
snage. Spremnost tih snaga razvijana je tijekom svih godina provedbom
zajedničkih vježbi s postrojbama drugih grana Oružanih snaga kao i međunarodnim
i bilateralnim vojnim aktivnostima i vježbama. Na spremnost tih snaga značajan
utjecaj ima raspoloživost temeljnih tehničkih materijalnih sredstava (brodova,
zrakoplova). Analizirajući ukupnu raspoloživost zrakoplova i brodova, odnosno
njihov kontinuitet ispravnosti kroz cijelu godinu, vidljivo je znatno povećanje
postotka ispravnosti u odnosu na prošlu godinu.
*– Sposobnost zapovijedanja i nadzora*Cilj svih aktivnosti koje su provođene tijekom 2006. na unaprjeđenju te
kategorije sposobnosti bio je skraćivanje vremena potrebnog za donošenje odluke
te pravodobnu pripremu i upućivanje snaga u područje izvođenja operacije.
Reorganizacijom Operativnog središta Glavnog stožera Oružanih snaga, u kojem su
provedene organizacijske, tehnološke i proceduralne promjene, njegovo
funkcioniranje i nadležnosti približili su se onom što je planirano
ustrojavanjem Zapovjedno-operativnog središta. U tom smjeru provedene su
sljedeće aktivnosti:
uveden je u rad videokonferencijski sustav,
ostvarena je redovita komunikacija s misijama Oružanih snaga u svijetu putem
satelitskog telefona i kriptirane elektroničke pošte,
izrađen je Elaborat Zapovjedno-operativnog središta u kojem je razrađen
prijedlog ustroja, njegova namjena, zadaće, mjerodavnosti, prostorna
organizacija, tehničke pretpostavke i drugi potrebni elementi.
Razvoj sustava zapovijedanja i nadzora odvija se u smjeru učinkovite provedbe
zadaća, kao što su nadzor i zaštita teritorijalnog mora i Zaštićenog
ekološko-ribolovnog pojasa (HRM) te nadzor i zaštita zračnog prostora RH (HRZ i
PZO).
*– Sposobnost iskorištavanja informacijskog prostora*Brz razvoj i napredak u području informacijske tehnologije otvaraju mogućnost
prikupljanja, prijenosa i obrade velike količine informacija. Na temelju točnih,
pravodobno obrađenih i dostavljenih informacija moguće je u znatnoj mjeri
povećati učinkovitost snaga.
Najznačajniju ulogu u razvoju i održavanju ove sposobnosti imaju
zapovjedno-informacijski i komunikacijski sustavi i vojno--oba­vještajni sustav
Oružanih snaga. U vojno-obavještajnom sustavu ključna je uloga Središnjice
elektronskog izviđanja, kao pristožerne postrojbe Glavnog stožera Oružanih
snaga, te vojno obavještajne bojne u sastavu HKoV-a.
Komunikacijsko-informacijski sustav HKoV-a osigurava iskorištavanje
informacijskog prostora i dostupnost informacija od taktičke do operativne
razine.
Uvođenjem radarskog sustava MORE u potpunu operativnu uporabu te razvojem i
implementacijom sustava Virtualnog regio­nalnog centra pomorskog prometa
osigurat će se povećanje ove sposobnosti u okviru HRM-a.
Jednako tako, HRZ i PZO će povećati tu sposobnost daljnjim razvojem radarskog
sustava NEBO i uključivanjem OS RH u NATO-ov program razmjene podataka o stanju
u zračnom prostoru (ASDE). Uključivanje u ovaj program prvi je korak u punu
integraciju s NATO integriranim sustavom PZO (NATINADS).
*– Sposobnost razmještanja snaga i mobilnost u području operacija*Sposobnost razmještanja i upućivanja u operacije izvan teritorija Republike
Hrvatske razvija se samo za dio postrojbi za koje se takva vrsta djelovanja
predviđa u budućnosti.
U cilju poboljšanja ove sposobnosti provedeno je sljedeće:
– izrađena je konačna verzija Taktičke studije borbenog oklopnog vozila (BOV) na
kotačima u kojoj su definirani taktičko tehčko tehzahtjevi prema namjeni,
određen je broj i struktura BOV-a kojima će se u idućem razdoblju opremati dvije
mehanizirane bojne, gardijske motorizirane brigade,
– nastavljeno je opremanje postrojbi deklariranih za sudjelovanje u NATO vođenim
operacijama, prije svega inženjerijskog voda za horizontalne konstrukcije,
inženjerijskim strojevima i opremom,
– za potrebe opremanja postrojbi u misiji ISAF u Afganistanu te za potrebe obuke
postrojbi HKoV-a koje se pripremaju za spomenutu misiju, nabavljena su terenska
vozila s balističkom i protuminskom zaštitom (3 toyote i 6 PUCH-ova), terenska
vozila bez zaštite (17 PUCH-ova), jedno sanitetsko vozilo PUCH te jedan kamion
nosivosti 5 tona,
– u cijelosti je dovršen započeti remont helikoptera Mi-8,
– izvršena je prva faza modernizacije dva transportna zrakoplova An-32B.
Postrojbe HKoV-a taktički su pokretljive u području izvođenja operacija
samostalnim sredstvima (kamionima).
Izvršenim remontom helikoptera Mi-8 te modernizacijom zrakoplova An-32
poboljšana je sposobnost taktičkog zračnog trans­porta. Provedbom planirane
druge faze modernizacije zrakoplova An-32 i ugovorenom isporukom deset
helikoptera Mi-171Š (iz klirinškog duga bivšeg SSSR-a) ta će se sposobnost
znatno poboljšati.
*– Učinkovitost u angažiranju snaga*Učinkovitost u angažiranju snaga podrazumijeva uspješnost u ostvarivanju
planiranih učinaka određene operacije. Ti učinci mogu biti borbenog, ali sve
češće i neborbenog karaktera.
Svakodnevnom obukom u postrojbama HKoV-a primjenjuje se prihvaćena taktička
doktrina (ATP 3.2.) radi potpunog postizanja interoperabilnosti prema
prihvaćenom partnerskom cilju, a obuka postrojbi deklariranih za međunarodne
vojne operacije temelji se na popisu zadaća za interoperabilnost koje podupiru
provedbu partnerskih ciljeva.
HRM i HRZ i PZO podupiru ovu kategoriju sposobnosti razvojem potpore snagama
HKoV-a u provedbi združenih operacija. Raz­voj ove sposobnosti tijekom 2006.
odvijao se zajedničkim vježbama i programom združene borbene obuke u sklopu
kojeg je provedena borbena obuka i gađanje ciljeva na zemlji i u zraku.
*– Održivost snaga i sposobnost izvođenja dugotrajnih operacija*Uspjeh snaga u izvršenju predviđenih zadaća ovisi o njihovoj sposobnosti
održivosti u odnosu na udaljenost područja operacije, klimatske i
infrastrukturne uvjete, trajanje operacije te intenzitet i vrstu djelovanja
angažiranih snaga.
Održivost snaga i sposobnost izvođenja dugotrajnih operacija dostignuta je prema
sljedećem:
– logistička održivost postrojbi Oružanih snaga u operacijama i aktivnostima u
zemlji osloncem na vlastite kapacitete i civilne kapacitete na teritoriju
Republike Hrvatske u najvećoj je mjeri dostig­nuta,
– postrojbe angažirane u međunarodnim vojnim operacijama imaju sposobnost
početne samoodrživosti za djelovanje bez popune tijekom 7 – 30 dana od dana
upućivanja u operaciju,
– Nacionalni element potpore (National Support Element, NSE) dimenzioniran,
opremljen i osposobljen za pružanje logističke pot­pore vlastitim snagama,
angažiran je i uspješno djeluje u misiji ISAF u Afganistanu,
– Kontinuiran razvoj regulativnih i doktrinarnih postavki omogućava snagama
Oružanih snaga upućenima u područja operacija korištenje širokog spektra
različitih načina osiguranja logističke pot­pore prepoznatih u NATO doktrini i
konceptu logistike Oružanih snaga,
– snage HKoV-a su u 2006. razvijale sposobnost za izvođenje dugotrajnih
operacija simulacijama u Taktičkom simulacijskom središtu gdje je provedeno osam
vježbi-simulacija,
– snage HRM-a, HRZ-a i PZO-a podupiru razvoj ove kategorije sposobnosti razvojem
sposobnosti za Potporu zemlje domaćina (Host Nation Support, HNS) kojim se
osigurava prihvat brodova NATO saveza, odnosno, prihvat, manipulacija teretom i
opskrba zrakoplova NATO saveza.
*– Sposobnost preživljavanja i zaštita snaga*Sposobnost preživljavanja i zaštita snaga te otklanjanje opasnosti po život i
zdravlje pripadnika Oružanih snaga predstavlja jedan od važnih preduvjeta za
uspješno izvršavanje zadaća.
U pješačkim postrojbama ova se sposobnost postiže realistič­nom obukom za
izvršenje zadaća u svim uvjetima (obuka i provjera sposobnosti postrojbi u
Središtu za borbenu obuku korištenjem sustava MILES), obukom satnija za
međunarodne vojne operacije na vježbalištima, prilagođavanjem obuke novim
zahtjevima, opremanjem u skladu s iskustvima iz sudjelovanja postrojbi i
pojedinaca u operacijama izvan Republike Hrvatske. S postrojbama i pojedincima
provodi se preduputna obuka prilagođena konkretnim uvjetima u području operacija
i potencijalnim prijetnjama.
Obuka iz sposobnosti preživljavanja i zaštite snaga bila je usredotočena na
osposobljavanje deklariranih snaga za misiju ISAF, dok ostale snage obuku
preživljavanja i zaštitu snaga provode tijekom provedbe svakodnevnih zadaća i s
većim intenzitetom kada su postrojbe u provedbi glavnih obučnih događaja na
vojnim poligonima.
Sve postrojbe Oružanih snaga pripremljene za sudjelovanje u misiji ISAF
opremljene su kvalitetnom i za zadaću prilagođenom osobnom zaštitnom opremom za
djelovanje u uvjetima uporabe NKB oružja.

2.3.1.4. Sustav obuke i školstva

Obuka je u 2006. bila usredotočena na dostizanje interoperabilnosti, odnosno
dostizanje NATO standarda, postizanjem i održavanjem spremnosti pojedinaca i
postrojbi deklariranih za NATO vođene operacije i vježbe te na razvoj
sposobnosti za pružanje pomoći civilnim institucijama i stanovništvu u slučaju
prirodnih ili ekoloških nesreća, odnosno katastrofa.
Obuku profesionalnog sastava prate određene otežavajuće okolnosti, od smanjenih
resursa potrebnih za podizanje kvalitete obuke, do čestih izvanrednih zadaća
koje ograničavaju raspoloživo osoblje i vrijeme za obuku. Unatoč tome, obučnim
aktivnostima postignuta je spremnost profesionalnog sastava za temeljne zadaće,
učinjeni su veliki napori i postignut je napredak u dostizanju
interoperabilnosti i obučenosti pojedinaca i postrojbi deklariranih za NATO
operacije i vježbe te u ispunjavanju partnerskih ciljeva.
Obučenost i osposobljenost za pružanje pomoći civilnim institucijama i
stanovništvu dokazana je angažiranjem Oružanih snaga u operacijama različitim od
ratnih.
U potpori prijma u djelatnu vojnu službu na vojničke dužnosti tijekom 2006.
inoviran je Program obuke te izrađen standardni operativni postupak prijma
djelatnih vojnika za vrijeme probnog rada. Time je proces prijma i selekcije u
djelatnu vojnu službu na vojničke dužnosti zaokružen i standardiziran.
U 2006. obuka pričuvne komponente nije provođena. Pričuvna komponenta nije
obučavana duži niz godina, a provedeno je i njezino smanjenje.
Glavni izazovi u obuci tijekom 2006.:
– osoblje koje se bavi obukom često je angažirano na drugim zadaćama (zadaće
osiguranja i unutarnje službe, namejnski organizirane snage (NOS) brzog
djelovanja/gotove snage, neplanirane i nametnute zadaće, itd.),
– postrojbe angažirane u mirovnim misijama su dobro oprem­ljene i obučene, ali
je potrebno još provoditi obuku za one postrojbe deklarirane za buduće mirovne
misije,
– nedostaci u opremanju s obučnim i vježbovnim sredstvima uklanjaju se primjenom
sustava planiranja, programiranja, izrade i izvršenja proračuna. Obučna i
vježbovna sredstva se puno bolje i realnije planiraju, ali je potrebno uložiti
napore na uspješnoj realizaciji svih planiranih i odobrenih sredstava za obuku.
Unutar sustava školovanja sve aktivnosti, radnje i postupci koji su provedeni
tijekom 2006., poduzimani su s ciljem da se taj sustav prilagodi funkcijama
potpore tranzicijskim procesima Oružanih snaga u cjelini.
Organizacijsko-programski napori u području školovanja bili su usredotočeni na
sljedeće aktivnosti:
– potporu sustavu profesionalnog razvoja osoblja,
– razvoj novog modela školovanja za potrebe Oružae Oružaga,
– sudjelovanje u izradi strateških dokumenata vezanih za funk­cionalno područje
školovanja,
– dostizanje i implementaciju NATO standarda,
– daljnji razvoj sustava civilno-vojnog školovanja u suradnji s civilnim
obrazovnim institucijama – prioritetno projekt »Kadet«,
– provedbu svih razina redovite slijedno-rastuće i funkcionalne izobrazbe u
Oružanim snagama,
– realizaciju programa vojne izdavačke djelatnosti u potpori izobrazbe.
Tijekom 2006. uspješno je provedena izobrazba na svim granskim i intergranskim
razinama koja je planirana Smjernicama za obuku i školovanje za 2006/07.
Određenim promjenama u sustavu školovanja za potrebe Oružanih snaga postignut je
kvalitativni pomak u cjelokupnom sustavu, ali s obzirom na ukupne procese u
Oružanim sngama i civilnom sustavu izobrazbe u Republici Hrvatskoj, on nije
dovoljan. Stoga je u tijeku izrada novog Koncepta izobrazbe u Oružanim snagama
koji će omogućiti još kvalitetnije osposobljavanje pripadnika Oružanih snaga za
izvršenje zadaća.

2.3.1.5. Logistički sustav

Na području regulacije logističke potpore u Oružanim snagama učinjeni su daljnji
pomaci. Temelji doktrinarnih postavki logistike ugrađeni su u Združenu doktrinu
Oružanih snaga, a u radnoj inačici izrađena je i Doktrina logistike. U konačnici
je cilj ugrađivanje tih postavki u ostale normativno/doktrinarne dokumente, a
poglavito u sustav izobrazbe na svim razinama.
Nastavljen je rad na osposobljavanju Središta za obuku i doktrinu logistike
(SzOiDL) u sastavu Zapovjedništva za logistiku, koje treba preuzeti zadaće
organizacije i provedbe obuke logističkih službi i struka za potrebe Oružanih
snaga u cjelini. Izvršen je pilot program preobuke dočasnika i vojnika
gardijskih i ostalih postrojbi Oružanih snaga u logističke specijalnosti s kojim
će se nastaviti. Razvijaju se novi programi i oblici izobrazbe u SzOiDL.
Suradnjom s civilnim visokoškolskim ustanovama pokušava se riješiti pitanje
specijalističkog obrazovanja časnika logistike. Unatoč tome i dalje je težište
na osiguranju kontinuiranog prijma novog/stručnog osoblja.
I dalje se osipa stručni kadar logistike što je jedan od temeljnih izazova
struke. Broj logističkog osoblja je inicijalno određen za funkcioniranje u
uvjetima vojarni i svojim sastavom je nedostatan za logističku potporu borbenih
djelovanja u području operacija. Uvođenjem vojnih specijalista kao nove
kategorije u Oružanim snagama, planira se riješiti bar dio teškoća vezan uz
logističko osoblje.
Razmatrajući stanje ispravnosti tehničko-materijalnih sredstava (poglavito
borbene tehnike) i opskrbe postrojbi tijekom 2006. (u usporedbi s prethodnim
godinama) možemo konstatirati da je glavni smjer razvoja logističkog sustava
Oružanih snaga prema racionalizaciji i okrupnjavanju logističkih kapaciteta
polučio pozitivne rezultate. Prvenstveno se to ogleda u smanjenju upravljačkih
razina logističke potpore, striktnom dodjeljivanju stupnjeva održavanja
postrojbama u odnosu na ustroj, sposobnosti i opremljenost, te preraspodjelom
odobrenih financijskih sredstava korisnicima.
Cjelokupni sustav opskrbe, iako trenutno sa značajnim opterećenjem, funkcionira
i podupire Oružane snage u mirnodopskim uvjetima preustroja, ali je konceptualno
zastario. Paletizirani i kontejnerski način skladištenja i distribucije roba još
nije primijenjen. Skladišta su tehnološki zastarjela, a automatski procesi
praćenja stanja kroz razvijanje i uspostavljanje logističkog informacijskog
sustava su u začecima.
Sustav pripreme hrane i opskrbe materijalnim sredstvima I. klase zadovoljava
potrebama prehrane i neprekinutosti opskrbe pripadnika Oružanih snaga. Poteškoće
se javljaju kod angažiranja postrojbi u terenskim uvjetima jer su elementi
terenske logistike u dijelu prehrane opremljeni namjenskom, ali zastarjelom
opremom i obvezno su vezani na dnevnu/dvodnevnu opskrbu artiklima prehrane
odnosno na stacionarne kapacitete.
Oružane snage su sposobne, u suradnji s državnim robnim zalihama, osigurati
pomoć stanovništvu u slučaju potrebe (poplave, potresi isl.) pripremom hrane i
distribucijom vode, ali nedostatno za provedbu tih zadaća paralelno s potporom
borbenim aktivnostima.
Sustav opskrbe materijalnim sredstvima II. klase (odjeća, obuća i sl.) u stanju
je osigurati popunu za postrojbe angažirane u prioritetnim,aktivnostima, ali su
postojeće zalihe neadekvatne u kvantitativnom i kvalitativnom smislu, kao i u
dijelu zadovoljavanja potreba u veličinskim brojevima.
Sustav opskrbe materijalnim sredstvima III. klase (gorivo, mazivo) obilježavaju
minimalne zalihe u postrojbama Oružanim snagama. Skladišni objekti koje
posjeduju Oružane snage, iako bi teoretski mogli osiguravati Oružane snage puno
duže od 90 dana, nisu u funkciji (kao strateška zaliha koristi se manje od 1%
kapaciteta jer ostatak iz raznih razloga nije na raspolaganju ili je neuvjetan).
Stoga se strategijsko operativna zaliha goriva i dalje osigurava korištenjem
kapaciteta INA-e. Koncept jedne vrste goriva razvija se u skladu s predviđenom
dinamikom.
Oružane snage trenutno raspolažu s 39400 tona zaliha ubojnih sredstava (UbS),
koje se trenutno čuvaju u 29 skladišnih kompleksa, što je daleko iznad potreba
Oružanih snaga i znatno usložnjava proces skladištenja, čuvanja i distribucije.
Trenutno stanje ispravnosti, sigurnosti i pouzdanosti zaliha ubojnih sredstava
je na donjoj granici uporabljivosti, prije svega radi njihove starosti (od 20 do
40, pa i više godina), te neposjedovanja ulaznih parametara za praćenje njihova
životnog ciklusa. Kao važan napredak izdvaja se ustrojavanje Središta za nadzor
ispravnosti zaliha UbS-a u Zapovjedništvu za logistiku, čime su ostvareni
preduvjeti za planiranje, propisivanje i praćenje provedbe propisanih provjera
ispravnosti zaliha ubojnih sredstava, uključujući laboratorijska i balistička
ispitivanja.
Tijekom 2006. napušteno je osam vojnih skladišta za ubojna sredstva i
pripremljeno je napuštanje još tri vojna skladišta. Započeta je izgradnja novih
skladišnih objekata radi centraliziranja zaliha ubojnih sredstava na ukupno šest
lokacija na području Republike Hrvatske.
Izrađen je prijedlog veličine ukupnih zaliha raketa u Oružanim snagama, Naputak
za produljenje resursa raketa i prijedlog njihova razmještaja, što će biti
verificirano početkom 2007. i otpočet će se s implementacijom. Pokrenut je
postupak usuglašavanja ukupne količine zaliha klasičnih ubojnih sredstava u
Oružanim snagama i očekuje se donošenje konačne odluke tijekom 2007.
Pokrenuto je zbrinjavanje neperspektivnih i viška perspektivnih ubojnih
sredstava prodajom putem Agencije ALAN d.o.o. i vlastitim kapacitetima. Tijekom
2006. stavljeno je na raspolaganje za prodaju Agenciji ALAN d.o.o. 1000 t viška
ubojnih sredstava, a vlastitim kapacitetima uništeno je 1050 t i delaborirano
510 t otpisanih ubojnih sredstava. Posebni napori bili su dani na plansko
izvršenje nadzorno-tehničkih pregleda (dovršeno na oko 35% ukupnih zaliha
ubojnih sredstava).
Jedna od temeljnih zadaća podsustava opskrbe i održavanja UbS-a u budućem
razdoblju bit će potpuna reorganizacija koncepta sustava skladištenja.
Uvođenje alata za logističko izvješćivanje (LOGREP) je u tijeku. Automatska
obrada logističkih podataka i uvezivanje svih razina Oružanih snaga, ali i
Oružane snage s nadležnim NATO zapovjedništvom (što je partnerski cilj) i
završit će se do 2008.
Središte za upravljanje i koordinaciju prometa (National Movement Control
Centre, NMCC) je prihvaćeno kao funkcija koja se razvija u sklopu Zapovjedništva
za logistiku sa zadaćama normativno usklađenim s NATO standardima.
Oružane snage nemaju razvijenu sposobnost strateškog prijevoza nacionalnih
postrojbi i takva se sposobnost ne predviđa. Strateš­ki prijevoz u područje
operacije rješava se potpisanim dugoročnim ugovorima s nacionalnim zračnim
prijevoznicima, pojedinačnim ugovorimaovorimanokratne potrebe, ugovorom s
NATO-vom agencijom za održavanje i opskrbu (NAMSA), te korištenjem kapaciteta
zemalja partnera u skladu s bilateralnim sporazumima (SAD, SR Njemačka, Kanada)
što se pokazalo uspješnim.
Hrvatska je potporom postrojbama u misiji ISAF pokazala sposobnost pružanja
logističke potpore izdvojenim sastavima u NATO vođenim operacijama.
Uspostavljeni su kanali popune opremom, koordinacija logističke potpore s
nadležnim NATO zapovjedništvima i drugim nacionalnim kontingentima te osigurana
održivost kontingenta u području operacija za 30 dana. Naglasak je stavljen na
razvoj sposobnosti organske logistike upućenih postrojbi u korištenju svih
oblika potpore predviđene u međunarodnom okruženju.
Republika Hrvatska nastavlja s daljnjim razvojem sposobnosti potpore u
slučajevima prihvata snaga NATO-a i zemalja partnera. Navedeni je koncept
obujmom i značajem nadišao razinu Oružanih snaga te je Ministarstvo obrane
iniciralo dodatno uključenje svih relevantnih resornih ministarstava u nastavak
procesa. Unatoč nedovršenoj regulaciji toga područja, praktična provedba potpore
zemlje domaćina pokazala se uspješnom prema nizu zemalja partnera u tranzitu ili
u dolasku na teritorij Republike Hrvatske.

3. UPRAVLJANJE OBRANOM

3.1. Demokratski nadzor nad Oružanim snagama

Demokratski nadzor oružanih snaga koji politička vlast, a posredno i društvo u
cjelini ostvaruju, neupitan je standard demokratskih zemalja. Republika
Hrvatska, provodeći nadzor nad Oružanim snagama, polazi upravo od tih
demokratskih standarda, te promiče model utemeljen na depolitiziranoj vojsci
koja prihvaća civilni nadzor.
Demokratski nadzor nad Oružanim snagama provodi Hrvatski sabor neposredno te
putem nadležnog tijela Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost.
U ostvarivanju svoje ustavne uloge, rukovodeći se nadležnostima propisanima
Zakonom o obrani Hrvatski sabor, između ostaloga, odlučuje o visini sredstava za
financiranje obrane (donosi proračun), usvaja Dugoročni plan razvoja Oružanih
snaga, odlučuje o izlasku ili djelovanju Oružanih snaga izvan granica Republike
Hrvatske. Upravo je na tim područjima tijekom 2006., Hrvatski sabor dao ključan
doprinos. Prihvaćajući prošlogodišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava,
provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Hrvatski sabor
je obvezao Vladu Republike Hrvatske da predloži Dugoročni plan razvoja Oružanih
snaga. Time je, s jedne strane, dan ključni poticaj za izradu tog strateški
važnog, a nedostajućeg dokumenta, a s druge strane, Hrvatski sabor je pružio
potporu operacionalizaciji programa Vlade u području obrane i nacionalne
sigurnosti.
Usvajajući proračun za 2007. u okvirima prethodno usvojenog Dugoročnog plana
razvoja Oružanih snaga, Hrvatski sabor je još jed­nom iskazao punu potporu
razvoju obrambenog sustava, ali time i povećao očekivanja od učinaka djelovanja
toga sustava. Obrambeni sustav Republike Hrvatske je tijekom 2006. po prvi puta
počeo funkcionirati u uvjetima jasno definiranih parametara, čime je
Ministarstvu obrane i Oružanim snagama omogućeno sustavnije i konzistentnije
djelovanje, ali je istodobno i povećana odgovornost.
Konačno, i svojom odlukom iz prosinca 2006. o sudjelovanju pripadnika Oružanih
snaga u mirovnoj misiji u Afganistanu, kojom je broj pripadnika povećan na 200 u
2007., te na 300 u 2008. Hrvatski sabor je učinio još jedan korak iz svoje
nadležnosti kojim se dosljedno ostvaruje Dugoročni plan razvoja Oružanih snaga,
a Republika Hrvatska pitanje svoje sigurnosti smješta u širi globalni kontekst.
Time je vrlo jasno pokazano kako se Republika Hrvatska iz konzumenta mehanizama
međunarodne sigurnosti definitivno prometnula u aktivnog čimbenika koji
konkretno pridonosi međunarodnom miru i stabilnosti.

3.2. Upravljanje glavnim područjima obrambenog sustava

*3.2.1. Međunarodna obrambena suradnja*
3.2.1.1. Bilateralna obrambena suradnja

Tijekom 2006. značajno je povećan broj aktivnosti u odnosu na 2005. S porastom
kvantitete došlo je i do rasta kvalitete bilateralne međunarodne obrambene
suradnje, te do optimiziranja područja i razine suradnje s dosadašnjim
partnerima. Ministar obrane imao je tijekom godine 20 sastanaka s ministrima
obrane, a načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga 33 susreta s načelnicima
glavnih stožera iz drugih zemalja. Najznačajniji bilateralni partneri bile su
članice NATO-a i susjedne zemlje s kojima je i ostvaren najveći dio bilateralne
obrambene suradnje.
Po opsegu i razvijenosti suradnje Sjedinjene Američke Države su i nadalje
najvažniji bilateralni partner s kojim je nastavljena intenzivna suradnja u
gotovo svim područjima. U skladu s planom bilateralne suradnje tijekom 2006.,
ostvarena je suradnja s ukupno 43 države i vojno-diplomatskim zborom
akreditiranim u Republici Hrvatskoj.
Tijekom 2006. provedeno je više od 400 bilateralnih aktivnosti. Suradnja se
odvijala kroz sljedeće oblike: razmjenu iskustava iz područ­ja obrambene i
sigurnosne politike, zajedničke vojne vježbe, posjete stranih brodova, izobrazbu
i obuku, susrete na dužnosničkim i eks­pertnim razinama, te vojno-tehničku
suradnju. Ostvaren je velik broj susreta na visokoj razini u Republici Hrvatskoj
i bilateralnih posjeta predstavnika Ministarstva obrane inozemnim partnerima,
uključujući i bilateralne sastanke na marginama multilateralnih skupova.
Potpisano je devet sporazuma sa sedam zemalja o suradnji na području obrane, od
čega četiri opća sporazuma s tri zemlje (s SAD-om,BiH i Estonijom). Republika
Hrvatska je potkraj 2006. u 32 zemlje imala akreditiranih 17 vojnih izaslanika,
2 vojna savjetnika i 2 pomoćnika vojnog izaslanika. Otvoreni su uredi VIZ-a u
Bukureštu i Kopenhagenu, a u Ured VIZ-a u Beču upućen je pomoćnik VIZ-a.
Izvršena je redovita zamjena vojnih izaslanika u Beneluksu te vojnog savjetnika
u Stalnoj misiji Republike Hrvatske pri UN-u.
Vojno-diplomatski zbor u Republici Hrvatskoj potkraj 2006. imao je 30
akreditiranih vojnih izaslanika, 2 granska vojna izaslanika, 3 zamjenika vojnih
izaslanika i 6 pomoćnika vojnih izaslanika. U Republici Hrvatskoj je sjedište 20
vojnih izaslanika, dok 10 vojnih izaslanika pokriva Republiku Hrvatsku iz drugih
zemalja (Italije, Austrije, Mađarske, BiH, Rumunjske i Velike Britanije).

3.2.1.2. Multilateralna obrambena suradnja

*– Ujedinjeni narodi*U proteklom jednogodišnjem razdoblju težišne multilateralne aktivnosti i nadalje
su bile usmjerene na osiguranje aktivnog angaž­mana Republike Hrvatske u
mirovnim operacijama UN-a, a posebice zauzimanje ključnih pozicija u
zapovjedništvima mirovnih misija. Republika Hrvatska dala je suglasnost za
produženje ugovora general bojniku Dragutinu Repincu, na dužnosti zapovjednika
mirovne misije UN-a u Indiji i Pakistanu do kraja prosinca 2007.
Republika Hrvatska je nastavila sudjelovanje u 9 mirovnih misija UN-a uz
trenutno angažiranih 35 pripadnika Oružanih snaga.2 U okviru posebno važnog
segmenta suradnje između Republike Hrvatske i UN-a – obuci za sudjelovanje u
mirovnim misijama, tijekom 2006. ostvaren je aktivni angažman hrvatskih časnika
u svojstvu UN-ovih instruktora i eksperata kroz provedbu 2 trotjedna međunarodna
tečaja za vojne promatrače (UNMOC 7 i UNMOC 8). Osim toga, hrvatski časnici su u
svojstvu instruktora sudjelovali u nekoliko obučnih aktivnosti za mirovne misije
UN-a i kao instruktori na međunarodnim tečajevima u inozemstvu (Gvatemala,
Argentina, Bangladeš, Mađarska i Turska).
Iskustva iz sudjelovanja u dosadašnjim mirovnim misijama sustavno se primjenjuju
u svrhu poboljšanja interoperabilnosti Oružanih snaga sa snagama euroatlantskih
partnera, i daljnjeg poboljšanja programa reforme i reorganizacianizacimbenog
sustava Republike Hrvatske.
*– Europska unija*Na temelju statusa kandidata za članstvo u EU-u, od studenoga 2004., Republika
Hrvatska redovito sudjeluje na sastancima Trojke EU-a s ministrima obrane
zemalja kandidata za članstvo i NATO članica koje nisu u EU te je tijekom 2006.
sudjelovala na četiri takva sastanka. Od lipnja 2005. Republika Hrvatska
redovito sudjeluje na sastancima u okviru Vojnog odbora EU (EUMC) u formatu
EUMC+5,gdje je predstavlja Vojni predstavnik pri NATO-u, a u 2006. godini
održana su četiri sastanka.
U skladu s pozivom Europske unije, u svibnju 2006. Republika Hrvatska je Vojnom
osoblju EU-a predala Odgovor na upitnik za deklariranje snaga kao doprinos
poboljšanju vojnih sposobnosti EU-a.Osim toga, Republika Hrvatska je nastavila s
pružanjem »Potpore zemlje domaćina« (Host Nation Support, HNS) međunarodnim
snagama u Bosni i Hercegovini, u sklopu operacije EUFOR ALTHEA. U tu svrhu
stavila je na raspolaganje kapacitete svojih pomorskih i zračnih luka, vojne
objekte, korištenje zračnog prostora i servis kontrole zračnog prometa.
Budući da su uočene potrebe za boljim informiranjem i za osposobljavanjem
djelatnika u području Europske sigurnosne i obrambene politike (European
Security and Defence Policy, ESDP), u prvoj polovici 2006. održana su, u
suradnji s ministarstvima obrane Kraljevine Belgije i Kraljevine Nizozemske, dva
seminara za 30-ak sudionika iz ustrojstvenih jedinica Ministarstva obrane i
Oružanih snaga, Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija te
Ministarstva unutarnjih poslova.
Ministarstvo obrane je tijekom 2006. bilo uključeno i u rad triju radnih skupina
za pregovore o članstvu u Europskoj uniji: za Poglav­lje 1. – Javne nabave,
Poglavlje 5. – Sloboda kretanja i Poglavlje 31. – Zajednička vanjska, sigurnosna
i obrambena politika. Za Poglavlja 1. i 5. Republika Hrvatska je zaprimila
Izvješće Europske komisije dok se izvješće za Poglavlje 31. očekuje.
*– Regionalne inicijative*
U skladu sa smjernicama Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija od
2004. definirani su prioriteti u provedbi regionalne obrambene suradnje unutar
multilateralnih foruma, kao i sama politika u odnosu na te inicijative.
Ministarstvo obrane je, u suradnji s drugim resornim državnim tijelima, tako
definiranu politiku provodio tijekom 2006. sudjelovanjem predstavnika
Ministarstva obrane na redovitim aktivnostima u okviru svih regionalnih
obrambenih inicijativa i foruma, kojih je Republika Hrvatska članica, ili je u
statusu promatrača (SEDM, CENCOOP, Kvadrilaterala, Pakt o stabilnosti, Jadransko
jonska inicijativa, Američko-jadranska povelja, SEECP, SEE Clearinghouse).
Potkraj prosinca 2006., Republika Hrvatska je uspješno završila dvogodišnje
predsjedavanje Radnom skupinom za obrambeno-vojnu potporu borbi protiv
proliferacije oružja za masovno uništenje, borbi protiv terorizma i potporu
sigurnosti granica. Za vrijeme hrvatskog predsjedanja težište rada bilo je na
racionalizaciji i harmonizaciji zakonodavstva država regionalne inicijative
ministara obrane zemalja jugoistočne Europe (SEDM) u svezi s CBSC problematikom.
Suradnja unutar Američko-jadranske povelje triju zemalja aspirantica za članstvo
u NATO-u (Hrvatska, Albanija i Makedonija) i SAD-a usmjerena je ka zajedničkom
cilju: ulazak u članstvo NATO-a.Republika Hrvatska u Američko-jadranskoj povelji
vidi učinkovitu inicijativu koja pridonosi jačanju regionalne sigurnosti i
stabilnosti. Suradnja je posebno značajna na planu konkretnih projekata kojima
je cilj ubrzanje procesa ulaska u NATO i davanje doprinosa savezničkim
operacijama. Tijekom prvih šest mjeseci 2006. Republika Hrvatska je
predsjedavala Poveljom. U suradnji unutar Povelje, uz redovite radne diplomatske
i obrambene konzultacije te razradu konkretnih projekata (poput slanja
kombiniranog vojnog medicinskog tima za Afganistan), naglasak se stavlja i na
potporu stabilizaciji cijele regije, poglavito kroz potporu reformskim procesima
u Bosni i Hercegovini, Srbiji te Crnoj Gori, čiji su predstavnici na
odgovarajućim razinama pridruženi sastancima Povelje.
U 2006. vojna suradnja u okviru Povelje još je više intenzivirana u odnosu na
2005. Ukupno je realizirano 27 (od 34 planirane) aktivnosti, 3 neplanirane
aktivnosti i 3 vježbe. Naglasak u vojnoj suradnji dan je operativnim
aktivnostima: pripremi kombiniranog sanitetskog tima za ISAF, te vježbama.
Provedene su tri zajedničke vježbe: u Hrvatskoj vježba koordinacije međuresornog
odgovora na krizu (ARIEX 06) s naglaskom na borbu protiv međunarodnog terorizma
i širenja oružja masovnog uništenja, a u Albaniji jednomjesečna vježba
specijalnih postrojbi te vježba traganja i spašavanja (EAGLE SAR 06).
Od ostalih inicijativa važno je istaknuti izmjenu uloge Republike Hrvatske u
forumu zemalja jugoistočne Europe (South-East European Clearinghouse, SEEC) u
okviru kojeg je učinjen znakovit iskorak, koji se ogleda u pozivanju Hrvatske da
ovoj inicijativi doprinese na nov način, preuzimanjem uloge supredsjedatelja.
Time je dano priznanje Republici Hrvatskoj na dosadašnjem načinu rada i
djelovanja u okviru regionalnih obrambenih inicijativa te proaktiv­nom pristupu
u inicijativi SEEC.
U okviru Jadransko-mediteranske orijentacije Republika Hrvatska, Ministarstvo
obrane i Oružane snage uključene su u dva projekta koja povezuju zemlje
Jadransko-jonskog bazena odnosno Sredozemlja – Projekt Adrion, koji je usmjeren
na poticanje surad­nje među ratnim mornaricama zemalja jadransko-jonskog bazena
i Projekt virtualnog regionalnog središta za pomorski promet (V-RMTC, Virtual
Regional Maritime Traffic Centre) koji pridonosi jačanju sigurnosti pomorskog
prometa kao i sigurnosti zemalja s izlazom na Sredozemno i Crno more. Nositelj
projekta je HRM.
Suradnja država srednje Europe u potpori miru (Central European Nations
Cooperation, CENCOOP), regionalna je inicijativa u kojoj Republika Hrvatska
sudjeluje od 2002. Cilj CENCOOP-a bila je suradnja malih i srednjih država
srednje Europe na području obrambene politike, razmjena iskustava, suradnja
vojnih policija, zatim suradnja u operacijama potpore u kriznim situacijama, te
suradnja u smjeru priprema za ulazak u NATO i EU.
Kako je većina država članica ove inicijative u međuvremenu ušla u punopravno
članstvo NATO-a i EU-a, CENCOOP se nalazi pred procesom bitnog redefiniranja
svoje uloge ili pred gašenjem.
Aktivnim pristupom i sudjelovanjem u navedenim regionalnim inicijativama koje
okupljaju zemlje srednje i jugoistočne Europe, Republika Hrvatska je učvrstila
svoju poziciju u regiji, proširila moguć­nosti razvoja obrambene suradnje te
stekla afirmaciju konstruktivne sudionice procesa stabilizacije i sigurnosti.
\_\_\_\_\_\_
2 Detaljni pregled sudjelovanja
pripadnika OS RH u mirovnim misijama UN-a
nalazi se u prilogu.

3.3.3.3. Republika Hrvatska i NATO

Protekla je godina bila posebno značajna za daljnju perspektivu hrvatskih
nastojanja ka članstvu u NATO-u. S NATO summita održanog u Rigi 29. studenoga
2006. Hrvatska je po prvi put dobila jasan vremenski okvir za buduće članstvo.
Saveznici su pozdravili napredak Republike Hrvatske, kao i ostalih članica
MAP-a. Posebno je pozdravljen rastući doprinos NATO operacijama i napori u
promicanju regionalne suradnje. Također, saveznici su istaknuli da NATO na
sljedećem summitu 2008. namjerava uputiti pozivnice onim zemljama koje ispune
standarde članstva i budu u mogućnosti pridonijeti euro-atlantskoj stabilnosti i
sigurnosti. U pogledu Hrvatske, prilikom summita pozdravljena je puna suradnja
Republike Hrvatske s Haaškim sudom te znatan napredak u provedbi političkih,
gospodarskih i obrambenih reformi te vladavine prava. Republika Hrvatska je
pozvana da uloži daljnje napore u osiguravanju da aspiracije za NATO članstvo
budu utemeljene na snažnijonažnijoj potpori.
Osnovni oblici sudjelovanja Republike Hrvatske pa tako i Ministarstva obrane u
cjelokupnom procesu integracije i približavanja članstvu u NATO-u su Partnerstvo
za mir (Partnership for Peace, PfP), te Akcijski plan za članstvo (Membership
Action Plan, MAP). Tijekom 2006. sudjelovanje u PfP-u je bilo definirano
aktivnostima Individualnog partnerskog programa (Individual Partnership
Programme, IPP), Procesom planiranja i raščlambe (Planning and Rewiev Process,
PARP), odnosno Partnerskim ciljevima (Partnership Goals, PG) te Godišnjim
nacionalnim planom (Annual National Plan, ANP).
Tijekom 2006. Republika Hrvatska je nastavila sa sudjelovanjem u okviru Procesa
planiranja i raščlambe – PARP u kojem Hrvatska sudjeluje kao partner NATO-a i
članica PfP-a od 2000. Osim MAP-a koji obuhvaća širi spektar priprema za NATO
članstvo na nacionalnoj razini, PARP je najznačajniji instrument i proces
usmjeren ka pripremanju deklariranih snaga za sudjelovanje u NATO operacijama,
podizanju interoperabilnosti i prilagodbi obrambenog sustava budućim zahtjevima
NATO članstva. Također, PARP pruža Republici Hrvatskoj vrijedan uvid u NATO-ov
proces planiranja snaga i ukazuje na manjkavosti nacionalnog sustava planiranja.
U okviru PARP-a Republika Hrvatska je tijekom 2006. prihvatila novi paket
Partnerskih ciljeva koji sada uključuje 44 cilja. Stupanj implementacije PC-a
uvelike odražava i uspješnost na području usklađivanja nacionalnog obrambenog
planiranja s NATO-ovim. Novi paket PC-a je usuglašen u ožujku 2006. tijekom
posjeta NATO-va stručnog tima i PARP/MAP procjene. Osim partnerskih ciljeva iz
starog paketa koji su imali kasniji rok implementacije, u novom paketu
partnerskih ciljeva Republika Hrvatska je prihvatila dva nova te je došlo do
proširenja nekih od starih ciljeva. U 2006. ispunjeno je pet partnerskih
ciljeva. Prihvaćeni ciljevi se poglavito odnose na značajno veći doprinos u
postrojbama od 2010. primjerice, motorizirana pješačka bojna (umjesto satnije),
inženjerijske satnije (umjesto vodova) i dr. Ovaj novoprihvaćeni paket PC-a u
potpunosti je u skladu s razinom ambicije iskazanom u SPO-u i DPR-u.
Poseban naglasak pri implementaciji PC-a stavljen je na opremanje i obuku
postrojbi deklariranih za sudjelovanje u NATO vođenim operacijama, i to:
motorizirana pješačka satnija, inženjerijski vod za razminiravanje, vod vojne
policije, vod za specijalna djelovanja, ABK vod za dekontaminaciju, dva
sanitetska tima, transportni helikopter te inženjerijski vod za horizontalne
konstrukcije. Značajan napredak postignut je i pri implementaciji partnerskih
ciljeva vezanih uz učenje jezika, obuku osoblja za sudjelovanje u
multinacionalnim zapovjedništvima, te obuci osoblja iz svih triju grana u skladu
s NATO standardima. U cilju razvoja sposobnosti vođenja i zapovijedanja Oružanih
snaga u svim uvjetima prioriteti se stavljaju na osiguranje suvremene
informacijsko-komunikacijske opreme i sredstava te njihovo održavanje. Pri
implementaciji PC-a određene manjkavosti su vezane uz proces planiranja –
nedostatku razrađenih planova i njihove povezanosti s financijskim projekcijama.
Proces planiranja i raščlambe (PARP) značajno utječe i na hrvatski Individualni
partnerski program (IPP) koji je odraz programskih ciljeva zacrtanih u
prezentacijskom dokumentu i naše vizije dostizanja zahtijevane razine
interoperabilnosti s NATO-om te kao takav odražava hrvatsku politiku
sudjelovanja u programu Partnerstva za mir. Hrvatski IPP je usko koordiniran s
Partnerskim ciljevima. Tijekom 2006. najvažniji prioriteti IPP-a bili su
aktivnosti koje izravno podupiru implementaciju preuzetih Partnerskih ciljeva. U
2006. pojačana je bilateralna suradnja s NATO-om u obuci. Najznačajniji
strateški partneri su bili Združeno zapovjedništvo NATO-au Napulju, te NATO
škola Oberammergau (NSO). Ukupno je za 2006. u okviru IPP-a bilo planirano
sudjelovanje na 382 aktivnosti no zbog otkazivanja ili neodržavanja pojedinih
aktivnosti organizatora, do kraja 2006. ostvareno je sudjelovanje na 236
aktivnosti, uz 30 neplaniranih. Republika Hrvatska je bila i domaćin nekoliko
NATO-ovih konferencija, a Ministarstvo obrane je ugostilo u prosincu
predstavnike NATO-ova Defense Collega i 77 polaznika iz 34 zemlje, koji su u
sklopu svojeg zimskog studijskog putovanja boravili u trodnevnom posjetu
Republici Hrvatskoj.
Također, tijekom 2006. u sklopu IPP-a, Oružane snage Republike Hrvatske su
sudjelovale i na osam NATO/PfP vježbi.
U okviru sudjelovanja u MAP-u kao službeni kanditat za članstvo u NATO-u i 2006.
Republika Hrvatska je izradila i dostavila Godišnji nacionalni program.
Ministarstvo obrane je izradilo konač­ni tekst Poglavlja II. (Obrambena i vojna
pitanja) i Poglavlja III. (Pitanje resursa) Godišnjeg nacionalnog programa koji
su obveza Ministarstva obrane. Ministarstvo obrane je sudjelovalo i u
koordinaciji i izradi Poglavlja V. (Pravna pitanja). Cjelovit ANP 2006. – 2007.
usvojila je u rujnu 2006. Vlada Republike Hrvatske, a potom je dostavljen
NATO-u, čime je završen četvrti i otpočeo peti ciklus hrvatskog sudjelovanja u
MAP-u. Predstavljanje hrvatskog ANP-a 2006. – 2007. održana je na sastanku u
formatu Višeg političkog odbora SPC(R) + RH u Bruxellesu 13. listopada 2006.
Ovogodišnji sastanak SPC(R)-a s RH pokazao je da se Republika Hrvatska nalazi u
zreloj fazi odnosa prema NATO-u i naprednoj fazi procesa provedbe i dovršetka
brojnih reformi nužnih za članstvo (pa tako i na obrambenom planu). Kao jedan od
ključnih ciljeva koji predstoje Republici Hrvatskoj u predstojećem razdoblju
izdvojeno je podizanje potpore javnosti članstvu u Savezu odnosno informiranje
javnosti te ispunjenje ciljeva zadanih u DPR-u.
Tijekom 2006. Republika Hrvatska je istaknula želju za uključi­vanjem u
savezničku operaciju Active Endeavour na Mediteranu. Prvi korak bit će slanje
jednog operativnog časnika za vezu u stožer operacije u Napulj, što je Odlukom
odborio Hrvatski sabor u prosincu 2006. U drugoj fazi bi, u skladu s pismom
ministra obrane prema glavnom tajniku NATO-a, modalitete hrvatskog sudjelovanja
usuglasili i predložili zapovjednik HRM-a i zapovjednik pmorske komponente
NATO-a.
*– Mirovna operacija u Afganistanu*Tijekom 2006. Republika Hrvatska je znatno povećala svoje sudjelovanje u
NATO-vođenoj međunarodnoj mirovnoj operaciji pod mandatom Ujedinjenih naroda
ISAF u Afganistanu te je u proteklom razdoblju prema Odluci Hrvatskog sabora3utrostručila broj razmještenih pripadnika svojih Oružanih snaga u operaciji
ISAF. Razmještajem novih snaga angažirano je ukupno 147 pripadnika Oružanih
snaga Republike Hrvatske, a u operaciji su angažirani i hrvatski diplomati i
policajci.
Trenutno Republika Hrvatska sudjeluje u misiji ISAF s osmim nacionalnim
kontingentom koji osim NOS Vojne policije i ostalih elemenata razmještenih u RC
Kabul, uključuje i snage razmještene u zapadnom i sjevernom dijelu Afganistana.
U svibnju 2006. Republika Hrvatska je razmjestila u sastav Pokrajinskog tima za
obnovu (Provincial Reconstruction Team, PRT) koji vodi Litva u Chaghcharanu,
pokrajina Ghor, svoj Pokretni tim za vezu i motrenje (Mobile Liaison Observation
Team, MLOT). Početkom srpnja 2006. Republika Hrvatska je u ISAF razmjestila i
svoj tim za obuku snaga Afganistanske vojske (Operational Mentoring Liaison
Team, OMLT) koji djeluje operativno na dvije lokacije, Mazar-e-Sharif i Meymana,
a jedno vrijeme djelovao je i na području Kandahara. Početkom srpnja 2006. u
ISAF (Mazar-e-Sharif) razmješten je i pješački vod (Infantry Task Force, INF TF)
s elementima potpore. Osim navedenog, razmješteni su i časnici u zapovjedništvo
RC NORTH. Sanitetski tim, uključen u ISAF u sklopu kombiniranog sanitetskog tima
zemalja Američko--jadranske povelje pri grčkoj poljskoj bolnici nastavlja
podupirati sanitetsko zbrinjavanje na Kabulskoj zračnoj luci (Kabul
International Airport, KAIA). U 2007. Republika Hrvatska planira povećatiovećati
sudjelovanje u ISAF-u do 200 pripadnika Oružanih snaga. Kao jedan od oblika
navedenog povećanog doprinosa operaciji u Afganistanu donesena je odluka o
sudjelovanju peteročlanog tima u PRT-u koji vodi Mađarska u Pol-e-Khomriju,
pokrajina Baghlan.
\_\_\_\_\_\_
3 Ukupna odobrena brojčana
veličina sudjelovanja u ISAF-u, u skladu s Odlukom Hrvatskog sabora od 1. srpnja
2005., bila je do 150 pripadnika Oružanih snaga, a prema Odluci iz prosinca
2006. povećana je na 200 pripadnika u 2007 te na 300 pripadnika u 2008.

*3.2.2. Međuresorna suradnja*

U mnogim područjima djelovanja, učinkovito ostvarivanje ciljeva obrambene
politike zahtijeva suradnju i koordinaciju s drugim tijelima državne vlasti.
Isto tako, ostvarivanje ciljeva iz drugih područja državne politike zahtijeva
suradnju s Ministarstvom obrane odnosno drugim institucijama koje djeluju u
području obrane. Pri tome je posebno važno spomenuti procese koji vode
približavanju Republike Hrvatske punopravnom članstvu u NATO-u.
Proces suradnje, integracije i približavanja Republike Hrvatske punopravnom
članstvu Saveza podrazumijeva napore cjelokupne državne uprave. U skladu s time,
realizacija brojnih zadaća koje se nalaze u nadležnosti Ministarstva obrane
neposredno ovise o međuresornoj suradnji. Možemo izdvojiti nekoliko područja na
kojima se ogleda nužnost međuresorne suradnje i koordinacije: sudjelovanje u
MAP-u odnosno izrada ANP-a, sudjelovanje u Američko-jadranskoj povelji,
sudjelovanje u PARP-u odnosno implementaciji partnerskih ciljeva i izrada
Upitnika cjelokupne PfP interoperabilnosti, te surad­nja oko aktivnosti vezanih
uz IPP i sudjelovanje u operaciji ISAF i ostalim NATO inicijativama.
U pogledu implementacije obveza koje proizlaze iz sudjelovanja u MAP-u te radi
bolje koordinacije i suradnje s NATO-om, a koja podrazumijeva napore cjelokupne
državne uprave, valja izdvojiti suradnju s drugim vladinim resorima i
sudjelovanje u okviru Me­đu­resorne radne skupine za suradnju Vlade Republike
Hrvatske s NATO-om i provedbu Akcijskog plana za članstvo. U radu navedene radne
skupine osim predstavnika Ministarstva obrane i Ministarstva vanjskih poslova i
europskih integracija sudjeluju predstavnici Hrvatskog sabora, Ureda
Predsjednika Republike Hrvatske, Vlade Republike Hrvatske, Ureda Vijeća za
nacionalnu sigurnost i ostalih ministarstava (Ministarstva unutarnjih poslova,
Ministarstva financija, Ministarstva pravosuđa, Ministarstva mora, turizma,
prometa i razvitka itd.).
Vezano uz suradnju i sudjelovanje u okviru Američko–jadranske povelje,
Ministarstvo obrane redovito koordinira sve aktivnosti s Ministarstvom vanjskih
poslova i europskih integracija. Ministarstvo obrane je nositelj i koordinator
aktivnosti Povelje koje su vezane uz obrambeno i vojno područje dok Ministarstvo
vanjskih posova i europskih integracija koordinira politički dio sudjelovanja u
Povelji. Najvidljiviji primjer uspješne koordinacije jest suradnja u procesu
planiranja i sklapanja godišnjeg plana aktivnosti te organizacija zajedničke
konferencije ministara vanjskih poslova i obrane u formatu A3 + B3
(Američko-jadranska povelja + Baltička povelja) koja se održala tijekom travnja
2006. na Brijunima.
Premda je sudjelovanje u PARP-u usmjereno prvenstveno na obrambeni sektor i
samim time prvenstveno podrazumijeva surad­nju između ustrojstvenih jedinica
unutar obrambenog sustava, uspostavljenja je suradnja i s drugim tijelima
državne uprave koja su neposredno ili posredno uključena u implementaciju obveza
iz navedenog procesa. U idućem razdoblju potrebno je unaprijediti međuresornu
suradnju u implementaciji Partnerskih ciljeva vezanih uz Potporu zemlje domaćina
(poput definiranja kataloga sposobnosti ili određivanja zračne luke koja će
pružati prijam i potporu saveznič­kim snagama) i prilagodbe nacionalnog
zakonodavstva. Izrađena je završna inačica prijedloga Koncepta i Plana ponude
infrastrukturnih objekata. Ministarstvo obrane je izradilo Memorandum o
razumijevanju između Vlade Republike Hrvatske i Vrhovnog savezničkog
zapovjedništva u Europi (SHAPE) i Zapovjedništva vrhovnog savezničkog
zapovjednika za transformaciju (HQ SACT) vezano za pružanje potpore zemlje
domaćina za izvršenje NATO operacija.
Suradnja unutar obrambenog sustava u provedbi aktivnosti iz hrvatskog
Individualnog partnerskog programa (IPP-a) na zadovoljavajućoj je razini o čemu
svjedoči relativno visok postotak provedenih planskih aktivnosti.
Međuresorna suradnja je uspostavljena i po pitanjima vezanim uz sudjelovanje u
NATO operacijama i inicijativama. Ispitivanje modela sudjelovanja u NATO
operacijama kao i povećanje hrvatskog doprinosa rezultat je koordiniranog rada
Ministarstva obrane, Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija i
Vlade Republike Hrvatske. Najvidljiviji primjer je ovogodišnje utrostručenje
broja pripadnika hrvatskih Oružanih snaga u misiji ISAF te planirano daljnje
povećanje tijekom 2007. i 2008. do ukupno 300 pripadnika. Također, doprinos NATO
obučnoj misiji u Iraku (NTM-I) koja uključuje ponudu donacije oružja i obuke
pripadnika iračkih sigurnosnih snaga te odluka o doprinosu NATO operaciji Active
Endeavour rezultat su međuresornih napora. Suradnja u budućem razdoblju će se
osim navedenih područja koncentrirati na ispitivanje načina i mogućnosti
osnivanja hrvatskog Provincijskog rekonstrukcijskog tima (PRT-a) u Afganistanu,
kao i na implementaciji Komunikacijske strategije za članstvo Republike Hrvatske
u NATO-u.
U području sigurnosno-obavještajnih poslova Vojno sigurnos­no-obavještajna
agencija pruža potporu Vladi Republike Hrvatske sudjelovanjem u radu
»Međuresorne radne skupine za praćenje nacionalne provedbe Rezolucije Vijeća
sigurnosti UN 1373/2001. o suzbijanju terorizma«. Isto tako Vojna
sigurnosno-obavještajna agencija je uključena u rad »Nacionalnog povjerenstva za
sprječavanje širenja oružja za masovno uništenje te opreme, tehnologije i
materijala vezanih uz oružje« putem svojeg predstavnika.
Slijedom suradnje Republike Hrvatske i Sjedinjenih Američkih Država u okviru
Inicijative za sprječavanje širenja oružja za masov­no uništenje (WMD) te
opreme, tehnologije i materijala vezanih za to oružje (PSI), a n temelju
zaključaka bilateralnih obrambenih konzultacija RH i SAD, potkraj ožujka 2006.
održana je međunarodna i međuresorsna vježba (Adriatic Regional WMD Integrated
Exercise, ARIEX – 2006.), čiji su sudionici osim Republike Hrvatske i
Sjedinjenih Američkih Država bile Republika Albanija, Republika Makedonija i
Republika Poljska.
U obavljanju poslova i djelatnosti Vojna sigurnosno-obavještajna agencija je
ostvarivala suradnju u većem broju predmeta vezanih uz procesuiranje kaznenih
djela ratnog zločina s Ministarstvom unutarnjih poslova i Državnim odvjetništvom
Republike Hrvtaske odnosno s drugim tijelima Ministarstva pravosuđa. Uz to bila
su intenzivna postupanja po zahtjevima Uprave za suradnju s Međunarodnim
kaznenim sudom Ministarstva pravosuđa, a vezano uz zahtjeve za pomoć
predstavnika stranaka u postupcima pred Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu
Jugoslaviju (MKSJ) odnosno Tužiteljstva MKSJ-a i pravnih predstavnika hrvatskih
državljana koje je optužio MKSJ. Nadalje je ostvarena puna suradnja, najviše
razmjenom podataka i koordiniranim postupanjem na predmetima vezanim uz borbu
protiv organiziranog kriminala i terorizma. Pružena je potpora i drugim tijelima
državne uprave (Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo gospodarstva, rada
i poduzetništva, Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija) u vidu
dostave prikupljenih podataka za postupke iz njihove nadležnosti, a poglavito
podataka koji su se odnosili na krađu odnosno nestanak naoružanja, sredstava i
vojne opreme kao i na trgovinu vojnom opremom ili opremom dvojne namjene posebno
kada je oprema usmjeravana prema državama koje su oje su ličitim oblicima
embarga međunarodne zajednice.
Sljedeće područje međuresorne suradnje odnosi se na organiziranje i usklađivanje
rada u području obrambenih priprema sa nadležnim središnjim tijelima državne
uprave u skladu sa Zakonom o obrani i podzakonskim propisima kojima se uređuje
ova problematika. U sklopu tih aktivnosti Ministarstvo obrane je radilo na
usklađivanju popisa pravnih osoba i objekata od posebnog značaja za obranu iz
nadležnosti središnjih tijela državne uprave, te su izvršene potrebne izmjene i
dopune popisa.
Značajna je aktivna suradnja Ministarstva obrane s Državnom upravom za zaštitu i
spašavanje koja se provodila na području poseb­nih mjera zaštite od požara,
usklađivanju standardnih operativnih postupaka u slučaju katastrofa i većih
nesreća te angažiranju resursa MORH-a za potrebe sustava zaštite i spašavanja.
U sklopu regionalne inicijative ministara obrane zemalja jugoistočne Europe
(SEDM) uspješno je provedena treća međunarodna simulacijska vježba SEESIM 06,
koja se odvijala u prostoru Taktič­kog simulacijskog središtu od 8. do 17.
studenog 2006. Vježba je provedena u organizaciji Državne uprave za zaštitu i
spašavanje te suorganizaciji Ministarstva obrane i Ministarstva unutarnjih
poslova uz aktivno uključenje Ministarstva vanjskih poslova i europskih
integracija, Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstva mora,
prometa, turizma i razvitka, Ministarstva financija, Ministarstva poljoprivrede,
šumarstva i vodnog gospodarstva, Hrvatskih voda i Hrvatskog crvenog križa.
Vježba je provedena radi uvježbavanja postojećih procedura nacionalnih civilnih
i vojnih struktura te suradnje država regije za pripravnost, odgovor i
upravljanje u kriznim situacijama.
U 2006. započete su pripremne aktivnosti za održavanje međunarodne vježbe
zaštite i spašavanja IDASSA 07 koja će se u organizaciji Državne uprave za
zaštitu i spašavanje u suradnji s Ministarstvom obrane, Ministarstvom unutarnjih
poslova, Ministarstvom zdravstva i socijalne skrbi i Ministarstvom vanjskih
poslova i europskih integracija te uz potporu drugih tijela državne uprave,
održati na području Zadarske županije od 21. do 24. svibnja 2007.
U području istraživanja i razvoja Ministarstvo obrane odnosno Institut za
istraživanje i razvoj obrambenih sustava uspostavio je vrlo dobru suradnju s
Ministarstvom znanosti, obrazovanja i športa te gotovo svim relevantnim
znanstvenim i visokoškolskim ustanovama u Republici Hrvatskoj, među kojima je
potrebno posebno naglasiti Institut »Ruđer Bošković«, Institut »Ivo Pilar«,
Sveučilište u Zagrebu, Sveučilište u Splitu, Brodarski institut, Fakultet
elektronike i računarstva, Fakultet političkih znanosti, Geološki fakultet,
Veleučilište u Velikoj Gorici, Centar za strateške i sigurnosne studije
»DEFIMI«.

*3.2.3. Upravljanje ljudskim resursima*

Politika upravljanja djelatnim osobljem razvija se u četiri područja:
pribavljanje osoblja, profesionalni razvoj, personalna potpora te tranzicija i
izdvajanje osoblja. Sva četiri područja obuhvaćaju vojno i civilno osoblje.
Dugoročnim planom razvoja Oružanih snaga 2006. – 2015. naznačeni su, kao glavni
razvojni ciljevi u području upravljanja ljudskim resursima, dostizanje potpuno
profesionalne strukture osob­lja, ugovorna pričuva, dragovoljni ročnici i nova
kategorija osoblja – vojni specijalisti.
Temeljna zadaća sustava upravljanja osobljem je dvojne naravi: zadovoljavanje
potreba vojne organizacije za kvalitetnim osobljem uz istodobno pružanje
primjerene potpore svakom pripadniku Oružanih snaga Republike Hrvatske.

3.2.3.1. Struktura osoblja

Ciljana brojčana veličina djelatnog sastava Oružanih snaga utvrđena DPR-om je 16
000 vojnih osoba i 2 000 državnih službenika i namještenika.
Ukupno brojno stanje djelatnog sastava na dan 31. prosinca 2006. iznosilo je 23
874 osobe.
Stupanj popune ustrojstvenih mjesta u Ministarstvu obrane i Oružanih snaga
iznosi 83%.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OSOBLJE | MORH – upravni dio4 | OSRH | Ostalo5 | UKUPNO |
| Djelatne vojne osobe | 524 | 17 534 | 45 | 18 103 |
| Državni službenici i namješteniještenin> | 1 243 | 3 810 | 718 | 5 771 |
| UKUPNO | 1 767 | 21 344 | 763 | 23 874 |

*Tablica 1.*: Brojno stanje djelatnog sastava na dan 31.
prosinca 2006.

3.2.3.2. Pribavljanje osoblja

Prosječna dob osoba u Ministarstvu obrane i Oružanim snaga­ma je 38,8 godina. Za
razliku od prijašnjih godina kada se vršio prijam samo nužnog osoblja
(visokoobrazovanog civilnog osoblja, primarno vježbenika) u 2006. raspisana su
dva natječaja za prijam u djelatnu vojnu službu (za časnike i vojnike). Tijekom
2007. planiran je prijam kandidata za časnike na temelju permanentno otvorenog
natječaja.
Tijekom 2006. planirano je pribavljanje ukupno 185 časnika i 875 vojnika te 40
visokoobrazovanih državnih službenika i namještenika. Dugoročnim planom razvoja
Oružanih snaga 2006. – 2015. predviđen je prijam 110 časnika, 800 vojnika i
uvođenje do 275 novih dočasnika godišnje.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OSOBLJE | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | |
| PLAN | OSTVARENO |
| Djelatne vojne osobe | 31 | 47 | 953 | 978 |
| Službenici i namještenici | 74 | 32 | 61 | 40 | 71 |
| UKUPNO | 105 | 79 | 1 014 | 1 100 | 1 049 |

*Tablica 2.*: Usporedni prikaz pribavljanja osoblja po godinama
Realizacija Plana pribavljanja za 2006. iznosi 95,3%, a pribavljanjem je
ostvareno sljedeće:
– primljeno je 868 vojnika koji su potpisali profesionalni ugovor o službi u
Oružanim snagama na 3 godine,
– primljeno je 110 kandidata za časnike (mlade visokoobrazovane osobe) koji su
po završetku temeljne časničke izobrazbe stupili u djelatnu vojnu službu na
neodređeno vrijeme,
– primljen je 71 državni službenik.
Razlog neispunjenja plana u dijelu koji se odnosi na pribav­ljanje časnika
nalazi se u nezadovoljavajućem odazivu kandidata deficitarnih zvanja.
Ustrojeno je Selekcijsko središte za odabir u djelatnu vojnu služ­bu radi što
kvalitetnije provedbe programa pribavljanja vojnog osob­lja. Svrha ustrojavanja
navedenog Središta je kontinuirano i centralizirano provođenje selekcije
kandidata za djelatnu vojnu službu.
Također, u svrhu pribavljanja mladog visokoobrazovanog osob­lja sa školskom
godinom 2003/04. uspostavljen je Projekt »Kadet«, kao model civilno-vojne
izobrazbe budućih časnika. Na školovanju je trenutno 198 studenata – kadeta u
četiri naraštaja. U školskoj godini 2006./07. upisuje se četvrti naraštaj kadeta
budućih časnika borbenih rodova i rodova borbene potpore te provode aktivnosti
za upis petog naraštaja. Uz navedeni model, za potrebe popune Oružanih snaga
Republike Hrvatske osobljem odgovarajućih struka, uspostavljen je i model
stipendiranja kandidata za časnike u populaciji studenata od treće godine
studija na hrvatskim sveučilištima.
\_\_\_\_\_
4 Uključeno 524 osoba iz uprava
i ureda za obranu.
5 Osoblje izvan sustava Ministarstva obrane i Služba za gospodarenje
nekretninama.

3.2.3.3. Profesionalni razvoj

Profesionalni razvoj časnika i dočasnika podrazumijeva pojedinačnu izobrazbu i
obuku, odabir i raspored na dužnosti te promicanje u činove, a sve temeljeno na
godišnjem ocjenjivanju.
Prijedlog Koncepta izobrazbe za potrebe Oružanih snaga Republike Hrvatske,
izrađen tijekom 2006. podupire realizaciju glavnih razvojnih ciljeva Oružanih
snaga utvrđenih DPR-om i usmjeren je na uređenje doktrinarno-normativnih okvira.
Koncept izobrazbe razrađuje smjer daljnjeg razvoja vojno-civilne izobrazbe za
potrebe Oružanih snaga. Usvajanjem i implementacijom koncepta uspostavit će se
ciljani sustav izobrazbe.
Tijekom 2006. aktivnosti vezane uz civilnu izobrazbu djelatnika Ministarstva
obrane i Oružanih snaga provodile su se na civilnim obrazovnim ustanovama
(učilištima, školama stranih jezika) kroz oblike preddiplomskih, diplomskih i
poslijediplomskih studija, strukovnih specijalizacija, specijalističkog
usavršavanja doktora medicine, stručnih tečajeva i ostalih oblika stručnog
osposobljavanja i usavršavanja.
U 2006. pripadnici Oružanih snaga upućivani su na izobrazbu u Austriju, Belgiju,
Dansku, Finsku, Francusku, Grčku, Italiju, Litvu, Mađarsku, Nizozemsku,
Norvešku, Njemačku, Rumunjsku, Švedsku, Švicarsku, Tursku, UK Velike Britanije i
Sjeverne Irske, SAD i Kanadu, a planira se proširenje suradnje i na druge
zemlje. Iskustva naših polaznika na izobrazbama u inozemstvu stečena su na
Studiju nacionalne sigurnosti, Ratnoj školi, Zapovjedno stožernoj školi,
naprednim i temeljnim časničkim i dočasničkim tečajevima, vojnim akademijama i
funkcionalnim izobrazbama, kratkotrajnim osposob­ljavanjima, seminarima i
radionicama.
Potencira se učenje stranih jezika, pogotovo engleskog pa su na izobrazbu jezika
u Školu stranih jezika »Katarina Zrinska« u 2006. upućivani polaznici planirani
za sudjelovanje u međunarodnim misijama, rad u multinacionalnim stožerima,
kandidati za razne oblike izobrazbe u inozemstvu imstvu iici kojima dužnost koju
obnašaju zahtijeva znanje jezika. U 2006. tečaj engleskog jezika završilo je 302
djelatnika, njemačkog 32, francuskog 28 i talijanskog 26. Nastavljena je i
međunarodna suradnja na tom području te je ona najintenzivnija s Mađarskom i
Rumunjskom (42 djelatnika). Ministarstvo obrane također participira s 50%-tnom
potporom u učenju stranih jezika u jezičnim obrazovnim institucijama u
građanstvu (po tom je modelu tečajeve pohađalo 60 djelatnika).

3.2.3.4. Personalna potpora

Potpora osoblju podrazumijeva skup aktivnosti usmjerenih na zadovoljavanje
potreba pojedinca, od zdravstvene skrbi, stambenog zbrinjavanja, skrbi o
obitelji do priznanja doprinosa pojedinca uspješnosti djelovanja organizacije,
njegove osobne hrabrosti i zasluga dodjelom odlikovanja i priznanja, a sve radi
podizanja kvalitete življenja pojedinca.
Dodjela odlikovanja i priznanja vrši se u skladu sa Zakonom o odlikovanjima i
priznanjima, dok se pohvaljivanje i nagrađivanje obavlja u skladu s Pravilnikom
o vrstama pohvala i nagrada, uvjetima i postupku njihove dodjele. Tijekom 2006.
dodijeljena su 292 odlikovanja i medalje.
Stambeno zbrinjavanje djelatnika u 2006. provodilo se isključivo dodjelom
stanova za službene potrebe pripadnicima Oružanih snaga koji u mjestu službe
nemaju riješenu stambenu potrebu odnosno koji su premješteni po potrebi službe
na određeno ustrojbeno mjesto izvan svojeg prebivališta.
Iz navedenog proizlazi da potrebe za davanjem na korištenje službenog stana i
dalje rastu te znatno premašuju mogućnost zadovoljenja, s obzirom da
Ministarstvo obrane ne raspolaže dovoljnim brojem slobodnih stanova.
Uspostava konzistentnog modela stambenog zbrinjavanja bitan je uvjet nastavka
aktivnosti usmjerenih na podizanje standarda stanovanja i življenja pripadnika
Oružanih snaga, mobilnost kvalitet­nog osoblja, motiviranje djelatnika na
ostanak i napredak u službi, te prilagodbu normativima i standardima smještaja i
stanovanja vojnih osoba u zemljama članicama NATO-a. U tijeku je izrada takvog
modela.

3.2.3.5. Izdvajanje osoblja

Proces značajnijeg smanjenja broja djelatnog osoblja započeo je potkraj 2002.
radi postizanja veličine i strukture Oružanih snaga primjerene potrebama i
mogućnostima Republike Hrvatske, a u okviru sveobuhvatne reforme obrambenog
sustava. Tijekom 2006. nastavljeno je plansko izdvajanje uglavnom starijeg
osoblja koje stječe zakonske uvjete za umirovljenje, vojnog osoblja čija
zdravstvena sposobnost ne udovoljava kriterijima za ostanak u djelatnoj vojnoj
službi te civilnoga i vojnoga osoblja neodgovarajuće stručne spreme. Nadalje,
djelatnim vojnim osobama omogućeno je ranije umirovljenje i da nakon 20 godina
karijere uz potporu nastave drugu karijeru.
U provedbi planova izdvajanja osoblja i dalje se primjenjuje model kvartalnog
izdvajanja te mogućnost privremenog zadržavanja nužnog osoblja.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OSOBLJE | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | |
| PLAN | OSTVARENO |
| Djelatne vojne osobe | 4 933 | 3 873 | 1 609 | 1 877 | 1 984 |
| Službenici i namještenici | 507 | 1 289 | 1 087 | 1 223 | 176 |
| UKUPNO | 5 440 | 5 162 | 2 696 | 3 100 | 2 160 |

*Tablica 3*.: Usporedni prikaz izdvajanja osoblja po godinama

Realizacija Plana izdvajanja osoblja za 2006. je 69,68%. Ovakav postotak
rezultat je još nedovršenog organizacijskog izdvajanja Služ­be za gospodarenje
nekretninama i Zrakoplovno-tehničkog zavoda. To je rezultiralo smanjenim
ostvarenjem plana izdvajanja državnih službenika i namještenika. Izdvajanje
osoblja popraćeno je Programom tranzicije i zbrinjavanja izdvojenog osoblja –
SPECTRA koji u svojem djelokrugu obuhvaća informiranje, tranzicijske radionice,
stručno osposobljavanje, savjetovanje i pomoć pri zapošljavanju i
samozapošljavanju te sustav uvećanih otpremnina u svrhu zapošljavanja.
Provedbom Programa SPECTRA u 2006. ostvareni su sljedeći rezultati: oko 800
djelatnika ostvarili su potporu Programa SPECTRA, a 660 korisnika Programa
SPECTRA ostvarili su izravnu pomoć u opremi u okviru Projekta reintegracije
izdvojenog vojnog osoblja (PRIOM). Osigurane su donacije u iznosu od 1,8 mil. US
dolara za projekt PRIOM kao i donacija u iznosu od 250.000 eura za Program
SPECTRA.

3.2.3.6. Novačenje i upućivanje na služenje vojnog roka

Početkom siječnja 2006. provedeno je upisivanje novaka u vojnu evidenciju te je
ukupno upisano 26 797 novaka. Prema Planu, u 2006. je trebalo pregledati 37 331
novaka, a pregledano ih je 33 468.
Za pregledane novake ocjene sposobnosti za vojnu obvezu su: sposoban 60,38%,
privremeno nesposoban 20,77%, nesposoban18,84%.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Godina | Ukupno novačeno | Novačeni prema ocjeni sposobnosti | | |
| Sposoban | Privremeno nesposoban | Nesposoban |
| 2005 | 34 458 | 20 466 | 6 853 | 7 139 |
| 2006. | 33 468 | 20 208 | 6 952 | 6 308 |

*Tablica 4.*: Usporedni prikaz novačenja 2005. i 2006.

Upućivanje novaka na služenje vojnog roka provodi se u četiri uputna roka
(veljača, svibanj, kolovoz i studeni). U 2006. ukupno je planirano upućivanje
16000 novaka, a upućeno je 7829 novaka. Temeljni razlog nepotpune realizacije
plana uputa novaka na služenje vojnog roka je smanjenje broja novaka slobodnih
za upućivanje na služenje vojnog roka uslijed podnošenja zahtjeva za civilno
služenje.

|  |  |
| --- | --- |
| Godina | Broj zahtjeva |
| 2000. | 668 |
| 2001. | 3 925 |
| 2002. | 8 382 |
| 2003. | 9 376 |
| 2004. | 10 302 |
| 2005. | 10 184 |
| 2006. | 9 512 |

Tablica 5.: Pregled broja podnesenih zahtjeva za civilno
služenje

3.2.3.7. Pričuvni sastav

Odlukom Predsjednika Republike Hravtske i vrhovnog zapovjed­nika Oružanih snaga
o veličini, sastavu i mobilizacijskom razvoju Oružanih snaga iz 2004. određeno
je da pričuvna komponenta Oružanih snaga Republike Hrvatske iznosi 32 360
pričuvnika.
Izmjenama i dopunama mobilizacijskog razvoja došlo je do smanjenja pričuvnog
sastava Oružanih snaga u odnosu na prethodnu godinu. Naime, potkraj 2005. za
popunu 31 postrojbe Oružanih snaga pričuvom bilo je odobreno 30 383 pričuvnika,
a 2006. došlo je do smanjenja za 2 021 pričuvnika odnosno za popunu Oružanih
snaga pričuvom za 30 postrojbi Oružanih snaga odobrena su 28 362 pričuvnika. U
skladu s izmjenama i dopunama mobilizacijskog razvoja tijekom 2006. ukinuta je
pričuva u 70. bojni Vojne policije i smanjen je pričuvni sastav u 218. brigadi
ZMIN-a. Prema službenoj evidenciji u navedenih 30 postrojbi raspoređeno je 27
675 pričuvnika.

*3.2.4 Upravljanje materijalnim resursima*
3.2.4.1. Naoružanje i vojna oprema

U DPR-u je ocijenjeno stanje i perspektivnost naoružanja i vojne opreme (u
daljnjem tekstu: NVO) Oružanih snaga Republike Hrvatske. Velik broj sredstava
NVO-a je istočnog podrijetla, a samo je manji dio nabavljen iz drugih izvora.
Pješačko naoružanje u prosjeku je starije od dvadeset godina. Raspoloživo
naoružanje propisno je skladišteno i održavano te je najvećim dijelom u
ispravnom stanju. Količina ispravnog naoružanja u Oružanim snagama zadovoljava
potrebe predložene strukture, ali nije kompatibilno s naoružanjem u većini
vojski NATO-a. Za potrebe HKoV-a u 2006. nabavljena je određena količina osobne
borbene opreme i naoružanja (jurišne puške kalibra 5,56x45, sustav za noćno
izviđanje, borbeno-zaštitni prsluci, taktičke naočale za noćno promatranje i
dr.).
Topnička oružja su različitih kalibara (105, 122, 130, 152 i 155 mm)i pri kraju
su životnog vijeka zbog starosti i intenzivnog trošenja tijekom borbenih
djelovanja u Domovinskom ratu.
Sredstva za protuoklopnu borbu su pretežno istočnog podrijetla i dijelom su
zastarjela. Količina trenažera i simulatora, uglavnom domaće proizvodnje,
nedovoljna je za potrebe obuke operatora.
Od sredstava oklopništva Oružane snage su opremljene tenkom M-84. Stariji
tenkovi T-55 su prosječne starosti oko 35 godina te su prema DPR-u predviđeni za
otpis. Gusjenično borbeno vozilo pješaštva na uporabi u Oružanim snagama je BVP
M-80A.
Postoji još i manji broj borbenih oklopnih vozila različitih tipova na
gusjenicama i kotačima (BOV, BRDM, BTR, OTM), koje obilježava velika starost i
otežano održavanje. Oružane snage ne raspolažu suvremenim oklopnim vozilima na
kotačima. Sredstva planirana za nabavu borbenog oklopnog vozila su tijekom 2006.
prenamijenjena za modernizaciju tenka M-84 (provedena prva faza modernizacije),
nabavu NKB opreme i balističke zaštite za motorna vozila. Priprem­ljene su
tehničke podloge za raspisivanje natječaja na kojem bi se trebalo izabrati
dobavljača baznog vozila.
Protuzračna obrana raspolaže sa PZO topovima kalibra 20, 30 i 40 mm, samovoznim
raketnim sustavima STRELA S-10 CRO te prijenosnim raketnim sustavima IGLA i
STRELA 2M. Od 11 topova 40 mm L70 Bofors veći je dio neispravan.
Tijekom 2006. nabavljen je dio inženjerijskih sredstava (bageri, utovarivači,
samoistovarivači, specijalni alati i dr.). Kompleti za miniranje i razminiranje
su djelomično zamijenjeni novim sredstvima. Nabavljena su dva stroja za
razminiranje MV-4, kao i dio potrebne količine zaštitne opreme. S Hrvatskim
centrom za razminiranje usklađene su aktivnosti i standardi za razminiranje te
je izgrađen Centar za testiranje opreme za razminiranje, strojeva, detektora i
obuke pasa.
Isporuka ugovorenih sredstava NKBO-a teče prema planu i kontinuirano. Proces
opremanja novim sredstvima za NKB zaštitu započeo je u 2005. u kontinuitetu će
trajati do 2010. prema DPR-u.
Tijekom 2006. nabavljena je i padobranska oprema, čamci za specijalna
djelovanja, elektronička oprema za posebnu namjenu te oprema za balističku
zaštitu motornih vozila. Provedena je modernizacija pješačkog ciljališta u
Gašincima.
Sadašnje stanje opremljenosti sredstvima za Hrvatsku ratnu mornaricu obilježava
izrazita heterogenost brodova, ratne tehnike i opreme, po namjeni, podrijetlu i
prema godinama starosti.
U 2006. završen je mali protuminski brod te su provedena primopredajna
ispitivanja između brodogradilišta i Flote HRM-a, a u 2007. brod se planira
uvesti u operativnu uporabu. Nabavljena je, ispitana i preuzeta jedna školska
jedrilica. Izvršen je idejni i glavni projekt s procjenom troškova za
rekonstrukciju motorne jahte »Učka«. Realizirana je nabava planirane temeljne
opreme za ronitelje. Nabavljen je top AK-630 i potpisan ugovor za ugradnju na
raketnu topovnjaču RTOP-12.
Rakete RBS-15 temeljno su naoružanje triju raketnih topovnjača (RTOP-11, 12 i
21) te tri mobilna obalna lansera. Naoružanje s kojim HRM raspolaže za
protuzrakoplovni/proturaketni boj je nedovoljno kako po količini tako i po
kvaliteti. Isto se odnosi i na sredstva za protupodmornička djelovanja.
Od planiranih projekata nisu realizirani: remont raketa RBS-15 (donesena je
Odluka o pokretanju projekta, a realizirat će se u 2007.), integrirani
komunikacijski sustav domaće proizvodnje (LINKEJ) na raketnoj topovnjači RTOP-12
nije završno testiran i preuzet, jer je brod na remontu. Potkraj 2005. izrađena
je studija koncepcijskih rješenja za izvanobalni ophodni brod i višenamvišenam
brod, koja sadrži taktičku studiju, taktičko-tehničke zahtjeve, studiju
izvodljivosti i elemente programa realizacije, a predstoji još izrada recenzije
Studije izvodljivosti.
HRM raspolaže brodovima – minopolagačima, a za vođenje protuminskog boja HRM ima
na raspolaganju sredstva i postrojbu minsko-protuminskih ronitelja. Broj i
raznovrsnost sredstava za protudiverzantska djelovanja je zadovoljavajući.
U okvirima projekta MORE u 2006. je nastavljena izgradnja objekata na radarskim
položajima. Do sada je završno testiran i preuzet radar na Visu, a na preostale
tri lokacije radari su instalirani, ali nisu završno testirani. U 2007. planira
se završiti ovaj projekt.
Od borbenih zrakoplova HRZ-a i PZO-a u operativnoj uporabi ima 8 zrakoplova tipa
MiG-21 BISD i 4 zrakoplova MiG-21 UMD, koji u operativnoj uporabi mogu ostati do
2010. kada im istječu međuremontni i životni resursi. Svi ostali zrakoplovi
istog tipa pričuva su za održavanje letnosti operativnih zrakoplova. Tijekom
2006. radilo se na Taktičko-tehničkoj studiji kao dijelu procesa pripreme nabave
novog borbenog zrakoplova.
Dva transportna zrakoplova An-32B u operativnoj su uporabi. Zbog potrebe njihova
upućivanja u misije izvan teritorija Republike Hrvatske oba zrakoplova su prošla
prvu fazu modernizacije tijekom 2006., a druga faza modernizacije planira se
završiti tijekom 2007. Po DPR-u do 2008. planira se modernizirati i dva
helikoptera Mi-8 MTV1 i osposobiti ih za instrumentalno letenje. Od 22
transportna helikoptera tipa Mi-8 i Mi-8 MTV1, u operativnoj uporabi ih je 15, a
7 je u postupku otpisa. Preko klirinškog duga ugovorena je nabava 10 novih
helikoptera Mi-171Š. Završeno je uređenje interijera za dva VIP helikoptera Mi-8
MTV1. Realiziran je remont 8 motora za helikopter Mi-8 MTV1.
Od školskih zrakoplova HRZ i PZO posjeduje 11 zrakoplova tipa UTVA-75, koji se
održavaju po posebnom režimu (na temelju pregleda stanja ispravnosti i
defektacije kvara po biltenima proizvođača) i koji će se koristiti za početnu
obuku pilota do nabave zamjenskog zrakoplova. HRZ i PZO posjeduje 20 zrakoplova
Pilatus PC-9 i 8 helikoptera Bell-206B te su svi su u operativnoj uporabi. U
tijeku su pregovori za potpisivanje ugovora o nabavi zrakoplova za početnu obuku
i selektivno letenje.
HRZ i PZO posjeduje 4 amfibijska zrakoplova tipa Canadair CL-415 i 1 zrakoplov
Air tractor AT-802. Svi ti zrakoplovi su ispravni i u operativnoj uporabi.
Ostali zrakoplovi u evidenciji HRZ-a i PZO-a (An-2 ukupno 7 komada, Cessna 2
komada, Piper 1 komad) su neispravni, bez resursa za letenje, te će biti
otpisani.
U 2006. nastavljene su aktivnosti na projektu NEBO. Pripremljen je radarski
položaj za instalaciju radara FPS-117 na Učki i započeli su radovi na pripremi
radarskog položaja Rota 1 na Pelješcu. S proizvođačem radara, američkom tvrtkom
Lockheed Martin Overseas Corporation (LMOC) potpisan je dodatak ugovoru, kojim
se rješava pitanje instalacija i završnih testiranja preostalih dvaju radara,
sektorskog operativnog središta u Lori, dogradnja novog softvera, za završna
testiranja kompletnog uvezanog sustava te tehničko održavanje u razdoblju od tri
godine.
U Ministarstvu obrane i Oružanim snagama trenutno se na operativnoj uporabi
nalazi velik broj motornih vozila koja zbog svoje nepodesnosti, namjene, velikog
broja različitih marki i tipova, godina starosti i smanjenih resursa ne
odgovaraju sadašnjim i budućim potrebama Oružanih snaga. Za nebojna motorna
vozila izrađeni su projekti opremanja te su definirane taktičko-tehničke
značajke za više tipova. U 2006. u skladu s odobrenim proračunskim sredstvima
nabavljena su vozila za potrebe međunarodnih operacija te prema iskazanim
prioritetima vezanim za implementaciju ciljeva PARP-a.
U cilju postizanja pune operativne sposobnosti postrojbi Oružanih snaga u misiji
ISAF u studenom i prosincu 2006. zaključeni su ugovori o nabavi pet lakih
terenskih vozila s protuminskom i protubalističkom zaštitom – vojne
izvedbe IVECO LMV za potrebe hrvatskog tima OMLT-a i osam lakih terenskih vozila
s protuminskom i protubalističkom zaštitom – komercijalne izvedbe Toyota Land
Cruiser 105 GX za potrebe hrvatskog MLOT tima. S obzirom na uvjete u području
operacija, a u cilju postizanja makismalne sigurnosti pripadnika hrvatskih
Oružanih snaga sva nabavljena vozila opremljena su maksimalnom razinom zašite,
nadograđenom ovisno o njihovim tehničkim značajkama.
Ugovorena vojna vozila IVECO LMV su pred završetkom proiz­vodnje te će biti
isporučena u Afganistan po opremanju komunikacijskim uređajima i opremom. U
pripremi je postupak nabave za još pet istih vozila za potrebe hrvatskog OMLT
tima u misji ISAF. Vozila Toyota Land Cruiser sa zaštitom trenutno su privremeno
uvezena u Republiku Hrvatsku gdje je pred okončanjem ugradnja komunikacijskih
uređaja i opreme, nakon čega će biti prevezena u Afganistan i predana na uporabu
postrojbama Oružanih snaga.
S tim u vezi za 2007. dogovorena je provedba obuke pripadnika Oružanih snaga za
vozača-instruktora u tvornici IVECO Bolzano gdje će se oni kroz teorijski i
praktični dio obuke detaljno upoznati s tehničkim značajkama vozila te
mogućnostima uporabe na raznim terenima. Ujedno će se obučiti za prenošenje
stečenog znanja i na druge pripadnike Oružanih snaga koji će upravljati
vozilima.
Nadalje, tijekom veljače 2007. dogovorena je provedba obuke za korisnike vozila
Toyota Land Cruiser 105 GX sa zaštitom.
Oružane snage Republike Hrvatske na uporabi imaju 50 autocisterni za gorivo
različitih tipova koje obilježava starost između 12 i 30 godina. Niti jedna
autocisterna nema ADR certifikat niti instalacije (nadgradnju) prema NATO
standardima. Dosad raspoloživa oprema za pretakanje goriva je nekompletna,
zastarjela i neperspektivna. S ciljem ispunjavanja partnerskog cilja G 4251
nabavljena je mobilna oprema za opskrbu gorivom, koja je u potpunosti u skladu s
NATO normama.
Ubojna sredstva iz domaće proizvodnje proizvedena su od 1991. do 1997. tako da
im je istekao ili istječe vremenski resurs (jamstvo proizvođača je bilo 5 ili 10
godina u ovisnosti od vrste sredstva). Ubojna sredstva zarobljena od bivše JNA
ili nabavljena iz uvoza, zatečena su ili dobivena bez potrebnih deklaracija tako
da je stanje njihovih resursa nepoznato. U tijeku su kemijska ispitivanja
strukture i postojanosti baruta. U protekle četiri godine izvršeno je
ispitivanje na 850 uzoraka različitih serija baruta. U tijeku su i ispitivanja
fizikalno-kemijskih svojstava raketnih baruta. Na temelju rezultata provedenih
ispitivanja vidljivo je da od ukupne količine ubojnih sredstava Oružanih snaga
oko 20% zadovoljava vremenske resurse.
Tijekom 2006. izrađeni su uzorci varijante službene zimske jakne HkoV-a i HRZ-a,
te je nabavljena određena količina za testiranje. Pokrenut je razvoj i izrada
probnih uzoraka muške službene jesensko-proljetne jakne za HKoV, HRZ i HRM, te
je probna serija dana na testiranje korisnicima. Razvijen je probni uzorak
Univerzalnog vatrootpornog kombinezona (Nomex) te su nabavljene probne serije. U
tijeku je i izrada idejnog rješenja maskirne pustinjske odore kojim bi se
trebali definirati sirovinski sastav materijala i tisak, te izgled i kroj
pustinjske odore. Nastavljene su aktivnosti razvoja vojničkih čizama za
pripadnike Oružanih snaga te pokrenut razvoj programa časničke obuće iz kompleta
službene časničke odore.
U suradnji s Prehrambeno-biotehnološkim fakultetom Sveučilišta u Zagrebu počela
je realizacija projekta »Prehrana hrvatskog vojnika u 21. stoljeću«.
Ministarstvo obrane je kontinuirano radilo na sustavnom održavanju, opremanju,
izgradnji i modernizaciji ICT infrastrukture. Proširen je Informacijski sustav
za automatizaciju uredskog poslovanja. Preko Središnjeg državnog ureda za
e-Hrvatsku nabavljena je računalna oprema.
Izrađen je nacrt Studije racionalizacije i razvitka strategijskog ijskog ikacijskog sustava i povezivanja s taktičkim sustavom.
Za projekt KOPNO (Integrirani taktički komunikacijski sustav Oružanih snaga)
izvršen je tehnički prijem i isporuka 15 kompleta radio-relejnih sustava, koji
su u prosincu 2006. ušli u operativnu uporabu te je izrađen i testiran prototip
prijenosne kabine veze, koje su ugrađene na kamione IVECO nabavljene 2006.
Proces implementacije Partnerskih ciljeva u Ministarstvu obrane nametnuo je
potrebu za intenzivnijom uporabom i uvođenjem NATO normi u sustav Ministarstva
obrane i Oružanih snaga. Sustav normizacije u Ministarstvu obrani temelji se na
Pravilniku o normizaciji u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama te se taj
proces kontinuirano odvija. Tijekom 2006. usvojeno je 27 normi, čime broj
usvojenih hrvatskih vojnih normi (HRVN) iznosi 49. Za 2007. pripremljeno je 9
novih normi za usvajanje.

3.2.4.2. Objekti i infrastruktura

Sve vojne nekretnine na upravljanju i korištenju u Ministarstvu obrane
vlasništvo su Republike Hrvatske. Vojne nekretnine svrstavaju se u četiri
kategorije:
1. Perspektivne vojne nekretnine
2. Privremeno perspektivne vojne nekretnine
3. Neperspektivne vojne nekretnine
4. Nekretnine koje treba pribaviti za Oružane snage.
Od 335 vojnih objekata, koliko su Oružane snage koristile u 2005., u 2006. ih je
218 utvrđeno perspektivnima, a za napuštanje je predviđeno 117 (privremeno
perspektivne i neperspektivne).
Na temelju usvojenih planskih dokumenata (DPR-a i Plana gospodarenja
nekretninama) kojima su određene dugoročno perspektivne lokacije, a time i
građevine koje se nalaze na tim lokacijama izvršene su pripremne radnje:
– izrada programskih elemenata za pokretanje izrade prostorno planske
dokumentacije na Vojnom poligonu »Gašinci« u Gašincima, Vojnom poligonu »E.
Kvaternik« u Slunju te Zrakoplovnoj bazi »Zemunik« u Zadru,
– izrada tehničke dokumentacija za završetak stambeno poslovne građevine u
Županji, kuhinje s restoranom u Slunju za potrebe potpore zemlje domaćina,
kuhinje s restoranima u Gašincima – izrada programskih elemenata, kuhinju u ZB
Zemunik u Zadru, kuhinju u vojarni Croatia u Zagrebu, zgradu Uprave za obranu
Dubrovnik, adaptaciju građevine u vojarni Domobranska u Karlovcu, zamjenskog
smještajnog objekta u Gašincima, smještajni apartmanski objekt u vojarni
Kovčanje, komunikacijski tornjevi na RP Učka i Rota i Glavni ulaz u vojarnu
Croatia,
– izrada prostorno planske dokumentacije te izrada idejnih rješenja detaljnog
plana uređenja vojarne za Vojarnu za 21. stoljeće (vojarna Pukovnik Predrag
Matanović u Petrinji) te idejnih rješenja tipskih smještajnih objekata,
– rekonstrukcije i adaptacije građevina u svrhu poboljšanja uvjeta života i rada
postrojbi (stambeni, opskrbni, upravni, zapovjedni, skladišni i termoenergetski
objekti),
– rekonstrukcija i izgradnja infrastrukture u vojarnama s tendencijom
poboljšanja i racionalizacije potrošnje energenata i ostalih resursa,
– adaptacije, sanacije, rekonstrukcije objekata u vojarni Croatia, objekta Ureda
za obranu u Dubrovniku, sportske dvorane u Časničkom domu u HVU-u, hangara u
vojarni »Udbina«, prostora Instituta za razvoj i istraživanja obrambenih sustava
u HVU i toplovodne mreže u vojarni »Pukovnik Predrag Matanović« u Petrinji.

3.2.4.3. Napuštanje neperspektivnih lokacija u 2006.

Radi rješavanja problema viška vojnih nekretnina, Ministarstvo obrane razvija
Program zatvaranja i prenamjene vojnih nekretnina.
Pitanje zatvaranja, prenamjene i gospodarskog korištenja vojnih nekretnina bit
će uređeno posebnim zakonskim propisom, jer odredbe Zakona o obrani, koje se
odnose na materijalno zbrinjavanje Oružanih snaga Republike Hrvatske, ne pružaju
odgovarajući pravni okvir za njihovo zatvaranje, prenamjenu i gospodarsko
korištenje.
Ministarstvo obrane nema ovlasti za davanje vojnih nekretnina u zakup ili
koncesiju, odnosno njihovu prodaju. Sredstva od prodaje ili najma
neperspektivnih vojnih nekretnina idu u Državni proračun Republike Hrvatske.
Kako bi se omogućila uporaba dijela tih sredstava za potrebe obrambenih reformi,
Ministarstvo obrane je izradilo Nacrt prijedloga Zakona o zatvaranju i
prenamjeni vojnih nekretnina.
Od objekata koji su DPR-om predviđeni za prenamjenu do sada su donesene odluke
kako slijedi: od 22 vojarne donesene su odluke za 9, od 40 skladišta donesene su
odluke za 7, od 17 ostalih objekata donesene su odluke za 2 objekta.6
Osim navedenog, donesene su i odluke o prenamjeni vojarni »Borongaj« Zagreb i
»Karlo Rojc« Pula, skladišta »Barutana« Bjelovar, »Sajmište« Bjelovar, dio
»Šuma« Kerestinec, POM »Grpašćak« Dugi Otok, vježbališta »Kaurlin« Petrinja,
zgrada Zapovjedništva u Rijeci.

\_\_\_\_\_
6 Pregled napuštanja odnosno
prenamjene vojnih objekata nalazi se u prilogu.

3.2.4.4. Zaštita okoliša

Za zaštitu okoliša Ministarstvo obrane primjenjuje pozitivne propise u Republici
Hrvatskoj koji su usklađeni s europskom regulativom, uključujući i interne
propise za pojedine segmente unutar sustava obrane. Nadzor i praćenje stanja
okoliša provode se u suradnji s nadležnim državnim tjelima.
Poduzete mjere na provedbi zaštite okoliša usklađuju se sa Nacionalnom
strategijom zaštite okoliša kao krovnim dokumentom zaštite i ostalim zakonskim i
podzakonskim aktima.
Posebna pozornost posvećuje se pravilnom zbrinjavanju opas­nog otpada (lijekovi,
NKB sredstva i sl.). Međutim, valja ukazati na potrebu daljnjeg uređenja tog
područja te osiguranja materijalnih sredstava za provedbu utvrđene politike.
Specifičnost sustava obrane su vojni poligoni na kojima se provode vojne vježbe
i gdje su vojna skladišta te je stoga praćenje stanja i poduzimanja mjera
zaštite okoliša posebno važno.
U području zaštite okoliša pokrenuti su značajni projekti:
– izrada Studije utjecaja na okoliš ciljanog sadržaja za vojni poligon »Eugen
Kvaternik« kraj Slunja za koju je u cijelom postupku izrade i ocjene
primijenjena važeća zakonska regulativa, a nakon njezina usvajanja pristupilo se
provedbi mjera zaštite i praćenja stanja okoliša, što je postala trajna zadaća
na tom prostoru,
– uključivanje ostalih objekata iste namjene u DPR za koje će se u idućem
razdoblju također izraditi ekološke studije i uspostaviti stalan sustav primjene
mjera zaštite i praćenja stanja okoliša u skladu s važećom zakonskom
regulativom,
– uspostava sustava gospodarenja otpadom na svim vojnim lokacijama i primjena
zakonskih propisa (Katastar otpada, Katastar emisija u okoliš...),
– izgradnja novih i rekonstrukcija postojećih smještajnih, vodoopskrbnih,
skladišnih, opskrbnih, termoenergetskih i ostalih građevinskih objekata
mehanizmima zaštite po načelu održivog razvoja.
Jedna od važnih zadaća je i provođenje kontinuirane edukacije, povećanje broja
stručnih djelatnika na svim razinama, razvijanje bolje međuresorne suradnje i
nametanje novih projekata radi što bolje zaštite cjelokupne čovjekove okoline.

3.2.4.5. Kartografija

Prostorni podaci su neažurni i temelje se na zastarjelom kartografskom sustavu.
Za potrebe Oružanih snaga u tijeku je njihova zamjena digitalnim vektorskim
bazama prostornih podataka na temelju kojih će se izraditi nove kartografske
baze i topografske karte prema NATO standardima. Završena je prva faza
petogodišnje realizacije projekta Vojni geoinformacijski sustav (pripremni
radovi, kartografska vizualizacija, prihvat službene topografske baze podataka
iz Državne geodetske uprave, priprema svih listova karte, vektorizacija područja
susjednih država, ogledni primjerak karte, instalacija informatičke opreme).

*3.2.5. Upravljanje financijskim resursima*
3.2.5.1. Obrambeni proračun za 2006.

Obrambeni proračun za 2006. iznosio je 4.189.115.738 kn ili 1,69% procijenjenog
BDP-a, dok je za 2005. iznosio 3.996.560.262 kn ili 1,80 % BDP-a7.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| OBRAMBENI PRORAČUN ZA 2006. | | 4.189.115.738 kn |
| 1. | Financijski plan Ministarstva obrane | 4.041.291.538 kn |
| 2. | Aktivnosti na pozicijama Ministarstva financija  – kreditne obveze | 147.824.200 kn |

*Tablica 6.*: Prikaz obrambenog proračuna za 2006.
Izvršenje Financijskog plana Ministarstva obrane iznosi4.061.188.884 kn
(100,5%), plaćene kreditne obveze 139.286.338 kn (94,2 %), što ukupno čini
4.200.475.222 kn.8
Prihodi i primici Ministarstva obrane u 2006. iznose4.125.415.551 kn.9 U
strukturi ostvarenih prihoda prihodi iz proračuna za financiranje redovite
djelatnosti čine 97,5% ostvarenih prihoda, a svi ostali prihodi (prihodi od
imovine, prihodi od adminstrativnih pristojbi, vlastiti prihodi odnosno prihodi
ostvareni obavljanjem poslova na tržištu, donacije i primici od financijske
imovine i zaduživanja) čine 2,5% ukupno ostvarenih prihoda.
Rashodi i izdaci Ministarstva obrane u 2006. iznose 4.061.188.884kn.10
Rashodi za zaposlene su 2.449.386.278 kn što je 60% ukupnih rashoda i izdataka.
U okviru rashoda za zaposlene evidentirane su plaće djelatnika, doprinosi na
plaće i ostali rashodi za zaposlene (nagrade, darovi, otpremnine i dr.).
Materijalni rashodi su 1.460.026.807 kn. U strukturi izvršenih rashoda, uz
tekuće troškove, značajni dio sredstava utrošen je za nabavu opreme za opremanje
i modernizaciju postrojbi Oružanih snaga, za informatizaciju sustava, za
materijal i usluge tekućeg i investicijskog održavanja, za nabavu službene
odjeće i obuće pripadnika Oružanih snaga, kadeta i ročnika te naknade
pripadnicima Oružanim snagama (naknade troškova prijevoza, terenski rad i
odvojeni život u zemlji i inozemstvu, naknade ročnom sastavu i sl.).
Financijski rashodi iznose 72.167.244 kn što je znatno više od planiranih
sredstava, a odnose se na rashode po sudskim presudama i ovršnim rješenjima,
rashode za bankarske usluge i usluge platnog prometa, zatezne kamate i dr.
Naknade građanima i kućanstvima u novcu iznose 7.879.567 kn, a odnose se na
stipendije kadeta, školarine za zaposlenike za dodiplomske i poslijediplomske
stipendije te inozemne školarine.

\_\_\_\_\_
7 Podaci za 2005. preuzeti su iz
prethodnog Godišnjeg izvješća.
8 Plan i izvršenje obrambenog pračuna prikazano je u prilogu.
9 Ostvareni prihodi i primici Ministarstva obrane prikazani su u
prilogu.
10 Izvršeni rashodi i izdaci
Ministarstva obrane po računima, proračunskim glavama i po organizacijskoj
strukturi prikazani su u prilogu.

3.2.5.2. Obrambeni proračun za 2007.

Obrambeni proračun za 2007. utvrđen je u visini 1,74% procijenjenog BDP-a i
izrađen je u skladu s Dugoročnim planom razvoja Oružanih snaga 2006. – 2015.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| OBRAMBENI PRORAČUN ZA 2007. GODINU | | 4.636.000.000 kn |
| 1. | Financijski plan Ministarstva obrane | 4.518.565.383 kn |
| 2. | Aktivnosti na pozicijama Ministarstva financija    – kreditne obveze | 117.434.617 kn |

*Tablica 7*.: Obrambeni proračun za 2007.
Obrambeni proračun za 2007. kreiran je radi postupnog dostizanja ciljane
strukture snaga, zadaća Oružanih snaga (uključujući i sudjelovanje u
međunarodnim vojnim operacijama) i potreba za opremanjem i modernizacijom.

*3.2.6. Vojna obavještajno-sigurnosna djelatnost*
3.2.6.1. Temeljna uloga vojnog obavještajno-sigurnosnog sustava

Temeljnu ulogu vojnog obavještajno-sigurnosnog sustava Ministarstva obrane i
Oružanih snaga uređuje Zakon o sigurnosno-obavještajnom sustavu kojim su
određene i uloge obavještajnih odnosno protuobavještajnih djelatnosti Vojne
sigurnosno-obavještajne agencije i sigurnosno-obavještajnih cjelina Oružanih
snaga. Zakonom su predviđene izmjene u radu vojnog obavještajno-sigurnosnog
sustava Ministarstva obrane, a u cilju postizanja interoperabilnosti s NATO-om.
Prema tome, Vojna siguirnosno-obavještajna agencija ima ovlast prikupljanja
vojnih obavještajnih podataka u inozemstvu te je zadužena za protuobavještajnu
zaštitu i sigurnost pripadnika Ministarstva obrane i Oružanih snaga u
inozemstvu.

3.2.6.2. Obavještajna djelatnost

Vojna sigurnosno-obavještajna agencija prikuplja, analizira, obrađuje i
ocjenjuje informacije o vojskama i obrambenim sustavima drugih zemalja, o
vanjskim pritiscima koji mogu imati utjecaj na obrambenu sigurnost te
aktivnostima u inozemstvu koje su usmjerene na ugrožavanje obrambene sigurnosti
zemlje.

3.2.6.3. Protuobavještajna i sigurnosna djelatnost

Vojna sigurnosno-obavještajna agencija na području Republike Hrvatske prikuplja,
analizira, obrađuje i ocjenjuje podatke o namjerama, mogućnostima i planovima
djelovanja pojedinih osoba, grupa i organizacija u zemlji kojima je cilj
ugrožavanje obrambene moći države te poduzima mjere otkrivanja, praćenja i
suprotstavljanja takvim aktivnostima.
U izvještajnom razdoblju Vojna sigurnosno-obavještajna agencija je svoje
djelovanje, a u skladu sa zakonskim ovlastima, temeljila na protuobavještajnoj
potpori sustavu obrane, protuobavještajnoj zaštiti sustava obrane te potpori
sigurnosti Oružanih snaga.
Težište djelatnosti bilo je usmjereno na zaštitu klasificiranih podataka radi
čega se kontinuirano provodi postupak sigurnosnog provjeravanja osoba koje su
upoznate ili će biti upoznate s klasificiranim podacima te su poduzimane
aktivnosti u svezi provođenja nadzora iz područja informacijske sigurnosti u
Ministarstvu obrane i Oružanim snagama. Tijekom 2006. izdano je ukupno 894
certifikata o izvršenoj sigurnosnoj provjeri.
Nadalje, pružana je protuobavještajna i sigurnosna potpora sustavu obrane u
poslovima reorganizacije i modernizacije obrambenog sustava. Intenzivno se
postupalo na otkrivanju i suprotstavljanju aktivnostima koja imaju obilježja
organiziranog kriminala ili drugih nezakonitosti.
Jedno od posebnih težišta rada bilo je usmjereno i na sigurnosnu obuku osoba
koje se upućuju u mirovne misije i višenacionalne operacije u cilju podizanja
razine osobne i zajedničke sigurnosti u ovim aktivnostima u okviru UN-a i
NATO-a.

*3.2.7. Istraživanje i razvoj*

Ministarstvo obrane obavlja poslove koji se odnose na obrazov­ni sustav Oružanih
snaga te na znanstvenu i istraživačku djelatnost za potrebe obrane, a u tu svrhu
ustrojen je Institut za istraživanje i razvoj obrambenih sustava (u daljem
tekstu: Institut).
Neposredna zadaća Instituta kao znanstveno-istraživačke ustanove Ministarstva
obrane i Oružanih snaga je usklađivanje provedbe znanstvenih projekata za
potrebe obrane s odrednicama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom
obrazovanju te reforma sustava vojne izobrazbe u skladu s odrednicama Bolonjske
deklaracije.
Institut daje poseban doprinos u izradi obrambenih studija i ekspertiza, studija
perspektivnosti, prethodnih analiza i programa realizacije te u vođenju
znanstvenih projekata vezanih za razumijevanje suvremenih sukoba i kriza,
upravljanje složenim procesima i planiranje dostatnih resursa obrane.
U skladu s DPR-om zadaća Instituta je baviti se prikupljanjem i analizom
prijedloga istraživanja, provedbom, koordinacijom i poticanjem istraživanja,
koja će se za potrebe Oružanih snaga i drugih obrambenih sastavnica provoditi i
u drugim stručnim, znanstvenim i istraživačkim institucijama u Republici
Hrvatskoj ili izvan nje.
U tom kontekstu se planira njegov razvoj u formi multidisciplinarne, znanstvene
ustanove koja bi se bavila svim aspektima nacionalne obrane i sigurnosti
Republike Hrvatske.
Značajniji znanstveno-istraživački projekti koje je Institut realizirao ili
pokrenuo tijekom 2006. su:
– analiza djelovanja civilne obrane tijekom Domovinskog rata (završena
znanstvena studija),
– Hrvatska vojska – hrvatsko društvo (izrađena studija ostvarivosti i usuglašena
suradnja s Institutom Ivo Pilar),
– sposobnost pomorskog protuminskog djelovanja za čišćenje pomorskih luka
(izrađena znanstvena studija i dogovorena suradnja s Institutom Ruđer Bošković),
– obnova geomagnetske informacije za potrebe Oružanih snaga (izrađena znanstvena
studija i dogovorena suradnja s Geodetskim fakultetom Sveučilišta u Zagrebu),
– upravljanje rizikom u uvjetima nesigurnosti (izrađeno idejno rješenje
projekta).
Znatan je doprinos Instituta razvoju obrazovnog sustava za potrebe Ministarstva
obrane i Oružanih snaga što se tijekom 2006. ogledalo u razradi modela izobrazbe
za specijalističko obrazovanje časnika logistike, definiranju nastavnih sadržaja
predmeta u općem vojno-nastavnom modulu projekta Kadet te u radu na udžbeniku
Oružane snage i nacionalna sigurnost Republike Hrvatske.
U sklopu bilateralne suradnje s Republikom Francuskom izrađena je i prihvaćena
studija AUDIT, kojom je izvršen pregled ukup­nog stanja HRM-a te su predloženi
instrumenti razvoja.

*3.2.8. Upravni i administrativni poslovi*
3.2.8.1. Inspekcijski poslovi

Nadležnost Inspektorata obrane uređena je Zakonom o obrani, Uredbom o unutarnjem
ustrojstvu Ministarstva obrane, Pravilnikom o radu Inspektorata obrane te
Pravilnikom za nadzor i ocjenjivanje spremnosti Oružanih snaga. Dio nadležnosti
uređen je i Zakonom o sigurnosno-obavještajnom sustavu te Zakonom o zaštiti i
spašavanju.
Inspektorat obrane je tijekom 2006. proveo potpuni nadzor spremnosti u
ustrojstvenim jedinicama Oružanih snaga, uključujući sva tri granska
zapovjedništva s dijelom postrojbi, oba korpusa HKoV-a, dvije gardijske brigade
te Zapovjedništvo za logistiku. Osim toga, u okviru redovitih inspekcijskih
nadzora, a koji proizlaze iz zakonske obveze i Godišnjeg plana nadzora
Inspektorata obrane za 2006. proveden je nadzor Operativnog vatrogasnog
zapovjedništva i namjenski organiziranih snaga Oružanih snaga u pripremi za
provedbu protupožarne sezone 2006., tijeka realizacije i dostignutog stupnja
razvoja projekata »NEBO« i »MORE«, nadzor nad zakonitoš­ću rada Središnjice
elektroničkog izviđanja te nadzor vježbe gađanja ciljeva u zračnom prostoru
»ŠTIT 2006«.
Proveden je i niz izvanrednih nadzora kao što su: utvrđivanje činjeničnog stanja
i odgovornosti nakon izvanrednog događaja nasukavanja i havarije motorne
jedrilice »Jadranka«, stanja sigurnosti na poligonu »E. Kvaternik« na Slunju,Slunju,zano za stradavanje na vježbi gađanja pripadnika snaga za mirovne operacije.
Proveden je i izvanredni nadzor otpisa NVO-a u vojnom skladištu »Golubić« i
»Grobnik« kao i otpisa brodova TB-51 i OMB-41 u vojnom skladištu »Brižine« –
Split.
Nadzori su provedeni po važećim elementima spremnosti, metodom potpunog nadzora.
Pri tome je težište bilo na nadzoru usklađenosti te provedbi i primjeni zakona i
podzakonskih propisa koji reguliraju život i rad u postrojbama, stanje i
dostignuta razina spremnosti organizacijskih jedinica Glavnog stožera Oružanih
snaga, zapovjedništava i postrojba Oružanih snaga za provedbu planiranih zadaća.
Prijedlozi i mjere za otklanjanje nedostataka uočenih tijekom inspekcijskih
nadzora imali su za cilj ubrzati pojedine procese i otkloniti utvrđene
nepravilnosti.
U području civilne obrane Inspektorat obrane proveo je 61 inspekcijski nadzor u
tjelima državne uprave, upravama i uredima za obranu, tjelima lokalne i područne
(regionalne) samouprave, prav­nim osobama od posebnog značaja za obranu zemlje
te u objektima posebno važnim za obranu zemlje.

3.2.8.2. Unutarnja financijska kontrola u javnom sektoru

Vlada Republike Hrvatske je na inicijativu Europske unije, u lipnju 2005.
donijela Strategiju razvoja unutarnje financijske kontrole u javnom sektoru
(PIFC) u Republici Hrvatskoj. Cilj Strategije je uspostavljanje i razvoj
sveobuhvatne i učinkovite unutarnje financijske kontrole u javnom sektoru
Republike Hrvatske. U skladu s tom Strategijom i Zakonom o sustavu unutarnjih
financijskih kontrola u javnom sektoru svi proračunski korisnici su u suradnji s
Ministarstvom financija pristupili implementaciji sustava razvojem dvaju
osnovnih elemenata: financijskog upravljanja i kontrole te unutarnje revizije.

*3.2.8.2.1. Financijsko upravljanje i kontrola*

Tijekom 2006. Ministarstvo financija započelo je edukaciju imenovanih voditelja
za financijsko upravljanje i kontrolu (FMC) svih proračunskoh korisnika u koju
je uključen i predstavnik Ministarstva obrane. Potkraj 2006. izvršena je
procjena komponente unutarnje kontrole u Ministarstvu obrane koja je temelj za
analizu stanja i izradu plana uspostave financijskog upravljanja i kontrola te
metodologije za provođenje plana. Održano je nekoliko sastanaka s predstavnicima
Ministarstva financija na kojima su dogovoreni daljnji koraci koje je potrebno
poduzeti tijekom 2007.

*3.2.8.2.2. Unutarnja revizija*

Uredbom o izmjenama i dopunama Uredbe o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva
obrane i Pravilnikom o izmjenama i dopunama Pravilnika o unutarnjem redu
Ministarstva obrane ustrojena je nova organizacijska cjelina u Ministarstvu
obrane – Samostalni odjel za unutarnju reviziju. Unutarnja revizija osnovana je
u suradnji s Ministarstvom financija, kao koordinatorom ustrojavanja te u skladu
sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju i projektom Europske unije –
(CARDS), kao neovisna aktivnost za davanje objektivnog stručnog mišljenja,
preporuka i savjeta, oblikovana na način da pridodaje vrijednost i poboljšava
poslovanje organizacije. Unutarnja revizija pomaže organizaciji ostvariti svoje
ciljeve uvođenjem sustavnog, discipliniranog pristupa procjenjivanju i povećanju
efikasnosti procesa upravljanja rizikom, kontrole i gospodarenja, te kao takva
djeluje u Ministarstvu obrane.
Unutarnja revizija obavlja se u skladu s međunarodno priznatim standardima za
unutarnju reviziju i najboljom praksom koju primjenjuju zemlje članice Europske
unije.
U 2006. stvarani su organizacijski i kadrovski uvjeti za nesmetano i učinkovito
funkcioniranje nove organizacijske cjeline i nove funkcije u radu Ministarstva
obrane. Završena je temeljna edukacija djelatnika Ministarstva obrane u suradnji
s Ministarstvom financija i projektom CARDS koja je preduvjet za stjecanje
Ovlaštenja za unutarnju reviziju u javnom sektoru.
Izrađen je dokument »Povelja unutarnjih revizora« kojom se određuje obveza
unutarnjih revizora u odnosu na revidiranu jedinicu, ovlasti i odgovornosti
revizora, uloga i značaj odjela za unutarnju reviziju proračunskog korisnika,
kojom se daje ovlaštenje za pristup dokumentaciji, osoblju i materijalnoj
imovini u provođenju revizijske procedure.
Izrađen je dokument »Strateški plan unutarnje revizije za raz­doblje 2007. –
2009.«, u kojem su definirani razvojni ciljevi i zadaće unutarnje revizije te
usuglašena područja revidiranja. Temeljno usmjerenje revizorskog rada su
poslovni procesi i sustavi, a prioriteti za odabir revidiranih područja su:
doprinos ostvarenju ciljeva iz DPR-a, vrijednost materijalno-financijskih
resursa, učinak na vanjske interesne skupine, učinak na unutarnje sustave,
složenost sustava, ranjivost sustava.
Dakle, u 2006. su stvoreni organizacijski, kadrovski, materijalno-financijski te
stručni uvjeti za nesmetano i profesionalno funkcio­niranje Samostalnog odjela
za unutarnju reviziju te uspostavljanje novoga funkcionalnog područja u
Ministarstvu obrane.

*3.2.8.2.3. Postupanje Vojne policije u zabilježenim događajima*

U 2006. pripadnici Vojne policije Oružanih snaga Republike Hrvatske, u skladu sa
svojom nadležnosti, postupali su u 783 događaja.
Usporedimo li događaje iz promatranog razdoblja s događajima iz 2005., uočava se
značajno smanjenje od 11,7% broja događaja.
Zabilježene događaje, bez obzira na odgovornost pripadnika Oružanih snaga
Republike Hrvatske u događaju, podijelili smo na događaje koji se procesiraju
prema: Kaznenom zakonu, Zakonu o prekršajima, Pravilnikom o vojnoj stezi te
Zakonom o sigurnosti prometa na cestama za vojna vozila i na ostale događaje.
Smanjenje broja događaja bilježe prometne nesreće pripadnika Oružanih snaga
Republike Hrvatske od 26,3%, kršenje Pravilnika o vojnoj stezi od 22,0%,
događaji iz kriminaliteta od 16,8% i prekršaji javnog reda i mira od 14,1% dok
povećanja broja događaja bilježi samo »ostali događaji« od 28,1%.

![](dodatni/351297.gif)

3.2.8.3. Rezultati uredovanja Kriminalističke Vojne policije
u vidu procesuiranja kaznenih prijava nadležnim tijelima pravosuđa

Časnici istražitelji Kriminalističke Vojne policije provodili su kriminalističke
obrade samostalno ili u suradnji s kriminalističkim službenicima Ministarstva
unutarnjih poslova nad vojnim osobama – počiniteljima kaznenih djela i nad
civilnim osobama zbog počinjene štete pripadniku ili imovini Oružanih snaga
Republike Hrvatske.
Njihov rad rezultirao je podnošenjem ukupno 362 kaznene prijave, od čega su
časnici istražitelji Vojne policije podnijeli 159 kaznenih prijava (43,9% od
ukupnog broja), a kriminalistički službenici Ministarstva unutarnjih poslova 203
kaznene prijave. Ukupno je kazneno prijavljeno 448 osoba, zbog postojanja
osnovane sumnje da je počinjeno 406 kaznenih djela.
Kretanja kriminaliteta u Oružanim snagama ukazuje trend opadanja kaznenih djela
u svezi zlouporabe opojnih droga i samovoljnih udaljenja i bijega iz vojne
postrojbe ili službe, koja su tijekom proteklih razdoblja predstavljala gotovo
60% ukupnog kriminaliteta, a u promatranom razdoblju čine 38,7% ukupno
evidentiranih kaznenih djela.
Ako izvršimo komparaciju kaznenih djela, kaznenih prijava i prijavljenih osoba
tijekom 2006. s 2005. dobit ćemo sljedeće:
– u 2006. Kriminalistička Vojna policija obradila je samostalno ili u suradnji
sa Ministarstvom unutarnjih poslova ukupno 406 kaznenih djela, što je 19,5%
manje nego 2005., kada su obrađena 504 kaznena djela
– u 2006. po provedenim kriminalističkim obradama časnici istražitelji
Kriminalističke Vojne policije podnijeli su samostalno, ili u suradnji s
Ministarstvom unutarnjih poslova, ukupno 362 kaznene pznene prijave om državnom
odvjetništvu, što je 19,4% manje nego 2005. kada je podneseno 449 kaznenih
prijava
– u 2006. tim je obradama prijavljeno za počinjenje kaznenog djela ukupno 448
osoba, što je 18,6% manje nego 2005. kada je prijavljeno 550 osoba.

![](dodatni/351298.gif)

3.2.8.4. Vojnostegovni sudovi i tužiteljstva

Vojnostegovni sudovi i tužiteljstva su ustrojstvene jedinice Ministarstva obrane
koje samostalno odlučuju o stegovnim prijestupima pripadnika Oružanih snaga i
progone počinitelje stegovnih prijestupa.
U 2006. Viši vojnostegovni sud je od 67 zaprimljenih predmeta riješio 55, a 12
ih je prenio u 2007.
Vojnostegovni sudovi su u 2006. od 164 predmeta riješili 148 i to 143 presudom,
a pet rješenjem o obustavi postupka.
Više vojnostegovno tužiteljstvo očitovalo se u 55 sudskih spisa te je
sudjelovalo na sjednicama Vijeća Višeg vojnostegovnog suda.
Vojnostegovna tužiteljstva zaprimila su 118 stegovnih prijava, a rješenjem
odbacila 11 prijava. Podneseno je 126 optužnih prijedloga protiv 132 optuženika,
a u tri slučaja se odustalo od stegovnog progona.

3.2.8.5. Materijalna odgovornost

Poboljšana je kvaliteta rada prvostupanjskih povjerenstava za utvrđivanje štete
i načina provedbe obveze naknade štete, kroz konzultacije, sastanke i zajedničke
tematske seminare. U Oružanim snagama trenutno djeluje devet povjerenstava.
Tijekom 2006., zbog preustroja, od 11 povjerenstva prestala su s radom dva (u 1.
i 5. korpusu HKoV-a), te je izvršena primopredaja predmeta u 3. i 4. korpus HKoV-a.
Povjerenstva su zaprimila 474 predmeta, a u prvom i drugom stupnju rješena su
252 predmeta.

3.2.8.6. Imovinsko-pravni poslovi

U 2006. riješeno je ukupno 1 267 predmeta iz ovog područja, a zaprimljeno je 1
140 novih predmeta. Ukupan broj predmeta na dan 31. prosinca 2006. iznosio je 16
700 predmeta od kojih se 1 480 predmeta odnose na potraživanja Ministarstva
obrane.
Tek od 2005. u Državnom proračunu na poziciji Ministarstva obrane planirana su
sredstva za sudske presude tako da se plaćanje izvršava po pravomoćnim sudskim
presudama i ne čeka se ovršni postupak te tako ne stvaraju dodatni i daljnji
troškovi za Republiku Hrvatsku.
Potrebno je istaknuti i to da je usporedno s 2004. i 2005. godinom u 2006. broj
novozaprimljenih predmeta kojim se iskazuju potraživanja po bilo kojoj osnovi
prema Republici Hrvatskoj – Ministarstvu obrane značajno smanjen i to:
– 2004. godine – 3370 predmeta
– 2005. godine – 1521 predmeta
– 2006. godine – 1218 predmeta.
Navedeni podaci za 2004., 2005. i 2006. pokazuju znatno poboljšanje
funkcioniranja sustava odnosno urednije i kvalitetnije obavljanje
imovinsko-pravnih poslova što je na kraju rezultiralo smanjenjem broja sudskih
postupaka.

3.2.8.7. Savjet za sukcesiju vojne imovine

Savjet za sukcesiju vojne imovine tijekom 2006. završio je rad na tri elaborata
ekspertnih skupina zaduženih za procjenu veličine i vrijednosti diobene mase
materijalnih sredstava roda veze, zrakoplovstva te tehničke službe kopnene
vojske bivše JNA. Time je završen rad na 18 od ukupno planirana 22 elaborata
ekspertnih skupina, kojima je zadaća izraditi dokumentacijsku podlogu za
pregovore s drugim državama sljednicama.
Najznačajnija aktivnost Savjeta odnosila se na izdavanje tematskog broja
časopisa »Polemos« posvećenog sukcesiji vojne imovine. U njemu su objavljeni
elaborati triju ekspertnih skupina, koji se odnose na problematiku sukcesije
vojno-industrijskog kompleksa bivše države te znanstveno-istraživačkih i
nastavno-obrazovnih resursa bivše JNA, a na temelju kojih Republika Hrvatska
potražuje oko 2.3 milijarde američkih dolara. Po ocjeni stručne javnosti,
elaborati su kvalitetno izrađeni, o čemu svjedoče i vrlo pozitivne recenzije.
Od međunarodnih aktivnosti, najznačajnija se odnosila na službeni posjet
zamjenika ministra obrane BiH, Enesa Bećirbašića, tijekom kojeg je vođena
rasprava o potencijalnoj suradnji Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine na
sukcesiji vojne imovine.
Tijekom 2006. Savjet je ostvario vrlo dobru suradnju s Mini­starstvom pravosuđa
(sudjelovanje u radu Savjeta na državnoj razini), Ministarstvom unutarnjih
poslova (prikupljanje, obrada i dostava arhivske građe vezane uz kriminalističku
obradu pilota bivše JNA zbog osnovane sumnje da su tijekom Domovinskog rata na
području Republike Hrvatske počinili kaznena djela protiv vrijednosti zaštićenih
međunarodnim pravom), Hrvatskom gospodarskom komorom (sagledavanje gospodarskih
prilika u Republike Hrvatske tijekom Domovinskog rata i njihov utjecaj na
daljnji gospodarski razvoj), Hrvatskim kinološkim savezom (ekspertno
procjenjivanje vrijednosti službenih pasa u vlasništvu bivše JNA), Ratnom školom
i Zapovjedno-stožernom školom (predavanje polaznicima na temu sukcesije).

4. DRUŠTVENA ULOGA I ODNOSI S JAVNOŠĆU

4.1. Društvena uloga obrambenog sustava i njezina percepcija u hrvatskoj
javnosti

Polazeći od općih obrambenih ciljeva, prioriteta obrambene politike i
međunarodnih obveza Republike Hrvatske, moderna hrvatska obrana razvija se kao
jedna od temeljnih državnih funkcija. Iako će temeljna uloga Oružanih snaga i
dalje biti prvenstveno obrambena, one neprekidno dokazuju svoju višestruku
društvenu korisnost u mirnodopskim uvjetima sudjelujući u planiranju,
pripremanju i provedbi aktivnosti, kojima se pomaže civilnim institucijama u
slučajevima elementarnih nepogoda i drugih katastrofa.
Nadalje, obrana a posebno Oružane snage kao njena okosnica svojim sudjelovanjem
u mirotvornim akcijama i združenim vježbama pomažu odvraćanju od agresije, grade
savezništva i promiču regionalnu stabilnost.
U najširem kontekstu, obrambeni sustav promiče i njeguje temeljne vrijednosti
hrvatskog društva. Razvijajući se kao društvena institucija koja daje svoj puni
doprinos u razvijanju nacionalne svijesti, ponosa i samopouzdanja, društvo
prepoznaje i cijeni Oružane snage.
Oružane snage Republike Hrvatske, prema recentnim ispitivanjima javnosti u 2006.
godini, jedan su od najcjenjenijih sustava u državi (uz crkvu i nevladine
organizacije)11. Prema istim ispitivanjima uočava se izvjesna neravnoteža između
stava prema Oružanim snagama i stava prema naporima uloženima u realizaciju
ciljeva usmjerenih ka integraciji u NATO. Stoga u idućem razdoblju predstoje
intenzivne aktivnosti na uklanjanju nedoumica u javnosti o prednostima i
nedostacima integracija (uključivanje u NATO i EU), posebice s aspekta
nacionalne sigurnosti.

\_\_\_\_\_\_
11 Prema rezultatima ispitivanja
javnog mnijenja kojeg je, za Transparency International, provela agencija »PULS«
u rujnu 2006.

4.2. Odnosi s javnošću i informiranje

Funkciju odnosa s javnošću i informiranja Ministarstvo obrane izvršavalo je
tijekom 2006. praćenjem aktivnosti tijela i institucija obrambenog sustava,
kontinuirano informirajući hrvatsku i međunarodnu javnost o svim relevantnim
procesima. Na taj su način aktiv­nosti u obrambenom području postale vrlo
transparentne. Takav odnos prema javnosti, a time i prema poreznim obveznicima
nuž­no dovodi do povećanja odgovornosti kod pripadnika Ministarstva obrane i
jačanja njihova ugleda u društvu.
Tijekom 2006., druge godine primjene Zakona o pravu na pristup informacijama
zaprimljeno je šest zahtjeva za ostvarivanje prava na pristup informacijama
postavljenim u skladu sa Zakonom. Svi zahtjevi su prihvaćeni i na sve
dostavljene zahtjeve su dani pozitivni odgovori u zakonskom roku. Na relativno
mali broj zahtjeva za ostvarivanje prava na pristup informacijama sigura sigurno je
značajcala činjenica da su svi ključni dokumenti Ministarstva obrane
dostupni na Internetskim stranicama Ministarstva obrane. Tako je web stranica
Ministarstva obrane imala u prosjeku oko 20 000 posjetitelja mjesečno, a web
stranica tjednika Hrvatski vojnik oko 12 000posjetitelja mjesečno.
Tijekom godine, Ministarstvo obrane je izdalo 1 230 odgovora na razne upite, 275
priopćenja, 865 očitovanja, 3 demantija, 424 zamolbe, dopisa ili zahtjeva itd.
Kontinuiranim ažuriranjem i nadogradnjom web portala pojačana je intencija
Ministarstva obrane za otvorenošću i integriranošću u društvo.
Prema rezultatima praćenja i raščlambi informacija o vojnim, političkim,
društvenim i drugim događajima u zemlji i inozemstvu u domaćim tiskovnim i
elektronskim medijima, u 2006. pojavilo se 3719 tekstova neposredno vezanih uz
Ministarstvo obrane i Oružane snage. Najviše pozitivnih osvrta u medijima imao
je boravak ministra obrane Berislava Rončevića u Afganistanu, gašenje požara i
pomoć unesrećenima te obrana Republike Hrvatske od poplava. Najviše kritičkih
osvrta odnosilo se na pojavu navodnog seksualnog uznemiravanja u Oružanim
snagama. Isto tako i angažiranje naših pripadnika u mirovnoj misiji u
Afganistanu što je bilo posljedica nedostatka pravilnih informacija o ulozi i
zadaćama pripadnika hrvatskih Oružanih snaga.

4.3. Dušobrižništvo u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama

Dušobrižništvo u vojsci zauzima posebno mjesto. Ono osigurava slobodu
religijskog opredjeljenja te pripadnicima Oružanih snaga omogućuje ostvarenje
duhovnih potreba.
Ključno mjesto u duhovnoj skrbi za pripadnike Ministarstva obrane i Oružanih
snaga ima Vojni ordinarijat u Republici Hrvatskoj, koji je osnovala Sveta
Stolica 1997. Tijekom tog vremena vojni su svećenici zajedno sa svojim biskupom
nastojali u svojemu radu učiniti maksimum, što se reflektiralo u prihvaćanju
njihovih dobrih ideja, kao npr. kateheza, duhovnih vježbi.
U svim vojnim kapelanijama održavaju se redovite pouke za uvođenje odraslih u
kršćanstvo. Za bolje uvođenje u duhovni život organiziraju se duhovne vježbe.
Jedno od važnijih sredstava u pastorizaciji hrvatske vojske i redarstvenih snaga
jest pastoral hodočašća. Ona se obavljaju na regionalnoj, nacionalnoj i
međunarodnoj razini. Na reginalnoj razini hodočasti se u poznata marijanska
svetišta. Na nacionalnoj razini već 14 godina hrvatska vojska i policija
hodočaste svake godine na prvu nedjelju u listopadu u nacionalno svetište u
Mariju Bistricu. Oružane snage Republike Hrvatske i policija sudjelovala je
dosad već 14 puta na Međunarodnom vojnom hodočašću u Lurdu, koje se upriličuje
redovito u svibnju. Vojni ordinarijat svojim pozitivnim radom, uz druge važne
čimbenike Oružanih snaga i policije, može također pomoći smanjenju teških poroka
našeg vremena kao što su droga, alkohol i druge ovisnosti. Od rujna 2006. Vojni
ordinarijat stalnim angažiranjem vojnih kapelana u mirovnoj misiji u Afganistanu
pruža dušobrižničku skrb hrvatskom kontingentu, kao i vojnicima drugih zemalja
rimokatoličke vjeroispovjesti koji se nalaze u sklopu međunarodnih snaga.
Priprema hrvatskih vojnika za mirovne misije obuhvaća i upoznavanje s islamskom
kulturom, o čemu ih upoznaje Mešihat Islamske zajednice u Republici Hrvatskoj u
suradnji s Vojnim ordinarijatom.
Ustrajući na temeljnim opredjeljenjima o slobodi vjeroispovijesti, a vodeći
računa o različitosti vjerskih opredjeljenja svojih pripadnika, Ministarstvo
obrane je još 2002. sklopilo sporazum i s Islamskom zajednicom u Republici
Hrvatskoj kojim je omogućena duhovnaskrb za pripadnike islamske
vjeroispovijesti. Republika Hrvatska tako je danas jedina europska zemlja koja u
svojoj vojsci ima dužobrižništvo za pripadnike islamske vjeroispovijesti.
U povodu 15. obljetnice osnivanja hrvatskih Oružanih snaga, ministar obrane u
svibnju 2006. posjetio je Mešihat Islamske zajed­nice u Republici Hrvatskoj kako
bi odao počast braniteljima islamske vjeroispovijesti koji su u Domovinskom ratu
dali svoje živote za Republiku Hrvatsku.

5. GLAVNA POSTIGNUĆA U 2006.

Izrađen je i usvojen Dugoročni plan razvoja Oružanih snaga 2006.–2015., koji je
u strukturama NATO-a, ocijenjen kao izraz osposobljenosti za samostalno
strateško planiranje. Detaljno su utvrđene sposobnosti i nova struktura Oružanih
snaga, te konkretni projekti na području modernizacije i opremanja usmjereni na
postupno dostizanje ciljanih sposobnosti do 2015.
Na temelju DPR-a izrađen je i usvojen Obrambeni program 2007.–2012. s razradom
svih programa, projekata i aktivnosti koji podržavaju navedene planske ciljeve i
iskazani su programski ciljevi za iduće šestogodišnje razdoblje.
U sklopu Godišnjeg nacionalnog programa tijekom 2006. realiziran je četvrti
ciklus Akcijskog plana za članstvo u NATO-u kojim je Republika Hrvatska postigla
znakovite pomake u provedbi obrambenih reformi, približavanju standardima Saveza
te razvoju obrambenih sposobnosti.
Hrvatsko sudjelovanje u postojećim projektima NATO-va Part­nerstva za mir
dodatno je intenzivirano, čime je nastavljeno prilagođavanje hrvatskog
obrambenog sustava kriterijima NATO članstva.
Kompletirana je NATO PARP procjena (Assessment) za 2006. te izrađen i predan
Upitnik o cjelokupnoj PfP interoperabilnosti za 2006.
Implementirano je 5 partnerskih ciljeva iz starog paketa te preuzet novi paket
koji sada broji 44 partnerska cilja.
Produbljeno je pružanje potpore i aktivno sudjelovanje u nastojanjima
međunarodne zajednice na jačanju međunarodnog mira i stabilnosti, kao trajno
opredjeljenje hrvatske sigurnosne i obrambene politike. Doprinos međunarodnim
mirovnim operacijama evidentno je intenziviran kroz vrlo konkretne brojčane i
financijske pokazatelje. Sudjelovanje u misiji u Afganistanu (ISAF) je
utrostručeno, a prošireno je i sudjelovanje obavještajno-sigurnosnog sustava
Ministarstva obrane i Oružanih snaga u misiji ISAF.
Obrambene strukture bile su uključene u niz aktivnosti međunarodne suradnje na
područjima borbe protiv terorizma i širenja oružja za masovno uništenje, nadzora
naoružanja i mehanizama kooperativne sigurnosti, upravljanja sigurnošću granica,
te posebno regionalnih sigurnosnih i obrambenih inicijativa međunarodne zajed­nice
na području jugoistočne i središnje Europe te Mediterana.
U 2006. Republika Hrvatska je uspješno završila dvogodišnje predsjedavanje
Radnom skupinom za obrambeno-vojnu potporu borbi protiv proliferacije oružja za
masovno uništenje, potporu sigurnosti granica i borbi protiv terorizma čije je
težište rada bilo na racionalizaciji i harmonizaciji zakonodavstva država
članica Foruma ministara obrane zemalja jugoistočne Europe.
Izrađen je prijedlog Koncepta upravljanja osobljem i prijedlog Koncepta
izobrazbe za potrebe Oružanih snaga Republike Hrvatske.
Plan pribavljanja osoblja za potrebe Ministarstva obrane i Oružanih snaga
realiziran je u velikom postotku (93,8%).
U sustavu Oružanih snaga primljeno je 988 novih djelatnika (888 vojnika po
ugovoru i 100 časnika), a izdvojene su 1754 djelatne vojne osobe (444 časnika,
624 dočasnika te 85 državnih službenika i namještenika).
Stvorene su pretpostavke za akreditaciju Instituta za istraživanje i razvoj
obrambenih sustava kao znanstvene ustanove u sastavu Ministarstva obrane te
pokrenuti znanstveno-istraživački i znanstveno-nastavni projekti.
U 2006. su stvoreni organizacijski, kadrovski, materijalno-financijski te
stručni uvjeti za nesmetano i profesionalno funkcioniranje Samostalnog odjela za
unutarnju reviziju te uspostavljanje novog funkcionalnog područja u radu
Ministarstva obrane.
Izrađen je prijedlog novog ustroja Oružanih snaga i izvršene pripreme za
uspostavu nove organizacijske strukture (predpodređivanja, napuštanje dijela
objekata i sl.).
Povećan je broj pozicija u stožerima i zapo i zapovjedništvima Na kojima rade
pripadnici hrvatskih Oružanih snaga.
Izrađene su, odobrene i distribuirane: »Doktrina zračnih operacija«, »Doktrina
kontrole zračnog prostora u vremenima kriza i rata« i »Doktrina protuzračne
obrane«.
Tijekom 2006. intenzivirani su projekti opremanja i modernizacije, a to se
posebno ogleda u sljedećem:
– nabavljena su specijalna sredstva nužna za opremanje postrojbi koje sudjeluju
u međunarodnim vojnim operacijama,
– radilo se na sustavnom održavanju, opremanju, izgradnji i modernizaciji
komunikacijsko-informacijskih sustava (nabava opreme za elektroničko izviđanje
zemaljskih radiokomunikacija i opreme za elektroničko ometanje, osigurana usluga
satelitskih komunikacija VSAT, nabavljeno 40 prijenosnih VHF uređaja SINCGARS,
22 HF radio uređaja Thales, 50 krajnjih postaja i 10 međupostaja radio relejnog
sustava Thales, nabava »scan-centra« u sklopu Glavnog računalno-informacijskog
središta Ministarstva obrane),
– planiranom dinamikom provedeno je opremanje sredstvima NKBO. Za dio navedenih
sredstava NKBO pokrenuta je proizvodnja u Republici Hrvatskoj,
– izvršena je prva faza modernizacije tenka M84,
– izvršena je modernizacija pješačkog strelišta na poligonu Gašinci,
– nabavljena je specijalna elektronička oprema za potrebe obavještajnog sustava,
– izgrađen je i završno ispitan mali protuminski brod,
– nabavljena je jedna školska jedrilica,
– brod LM-51 (lovac mina) ušao je u sastav Flote HRM, čime je povećana
sposobnost HRM za protuminska djelovanja,
– nastavljene su aktivnosti na projektima »NEBO« i »MORE«. Pripremljen je
radarski položaj za instalaciju radara FPS-117 na Učki i započeli su radovi na
pripremi radarskog položaja Rota 1,
– izvršena je prva faza modernizacije dva transportna zrakoplova An-32B,
– realiziran je remont 8 motora TV3-117VM za helikopter Mi-8 MTV1,
– realizirana je nabava simulatora SIMIG 2000 za obuku operatora lakog
prijenosnog sustava »IGLA«,
– dodatno je formirana baza hrvatskih i NATO normizacijskih dokumenata,
– završena prva faza petogodišnje realizacije projekta Vojni geo­informacijski
sustav,
– izgrađena su dva »U« tipska skladišna objekta UbS-a na Vojnom vježbalištu »E.
Kvaternik« Slunj.

6. KLJUČNI SMJEROVI RAZVOJA U IDUĆEM RAZDOBLJU

Ključni smjerovi razvoja obrambenog sustava u idućem razdoblju postavljeni su
temeljnim planskim i konceptualnim dokumentima obrambene politike, a naročito –
Strateškim pregledom obrane, Dugoročnim planom razvoja Oružanih snaga
2006.-2015. te Godišnjim smjernicama obrambenog planiranja 2007./2008. Polazeći
od tih dokumenata, ključne smjerove razvoja, prema funkcionalnim područjima
obrambenog sustava, možemo prikazati na sljedeći način:

*Obrambena politika i planiranje*Na temelju postignuća u 2006., te stečenih iskustava i dugoroč­nih planskih
projekcija kao prioriteti obrambene politike u predstojećem razdoblju
postavljeni su:
– realizacija ciljanih operativnih sposobnosti u skladu s razvojnim planovima i
planovima implementacije partnerskih ciljeva,
– daljnje poboljšanje obrambenog upravljačkog procesa racio­nalizacijom planskog
dijela, poboljšanjem programiranja, uspostav­ljanjem veće operativnosti i
nadzora provedbe odluka te veću efektiv­nost uporabe ljudskih, financijskih i
materijalnih resursa,
– nastavak prilagodbi i razvojnih aktivnosti koje olakšavaju uključivanje u NATO
i EU,
– razvoj kvalitetnog osoblja, posebno školovanje novih naraštaja pripadnika
Oružanih snaga, poboljšanje kvalitete života i radnih uvjeta za cjelokupni
sastav te razvijanje zakonskih i planskih podloga za punu profesionalizaciju
Oružanih snaga Republike Hrvatske.

*Međunarodna obrambena suradnja*Ključni napori u području međunarodne obrambene suradnje usmjereni su na
priključivanje Republike Hrvatske euroatlanskim sigurnosnim i obrambenim
integracijama, NATO i EU. Značajan doprinos u realizaciji krajnjeg cilja je
dosadašnje sudjelovanje Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnoj misiji ISAF
u Afganistanu te mirovnim misijama pod vodstvom UN-a.
U potpori potpunog postizanja tog cilja Oružane snage će usmjeriti svoje napore
na razvoj sposobnosti nužnih za prijem u članstvo NATO saveza, povećati
sudjelovanje u međunarodnim voj­nim operacijama pod vodstvom NATO-a i UN-a te
intenzivirati regionalnu vojnu suradnju aktivnim sudjelovanjem u regionalnim
obrambenim inicijativama.

*Međuresorna suradnja i civilno-vojno krizno planiranje*Nastupajuća transformacija obrambenog sustava zahtijeva široku potporu društvene
zajednice, a posebno osiguranje primjerenih resursa pri čemu međuresorna
suradnja može pridonijeti boljem razumijevanju tih potreba od strane drugih
resora.
Uslijed toga, u idućem razdoblju ojačat će se učinkovitost uspo­stav­ljenih
tijela za međuresornu suradnju posebno o upravljanju kri­za­ma na nacionalnoj i
međunarodnoj razini, obalnoj straži, zaštiti i spa­ša­vanju, potpori zemlje
domaćina te implementaciji partnerskih ciljeva.
U predstojećem razdoblju potrebno je izgraditi cjelovit sustav civilnog i
civilno-vojnog kriznog planiranja odnosno upravljanja u krizama na nacionalnoj
razini, posvetiti veću pozornost izgradnji kvalitetnijih organizacijskih,
kadrovskih i materijalnih uvjeta za provođenje obrambenih priprema te ugradnji
programa obrazovanja.

*Ljudski resursi*U području ljudskih resursa planirane su promjene usmjerene na daljnje smanjenje
te promjenu strukture osoblja. Cilj je planskim izdvajanjem osoblja primjenom
programa tranzicije, te zanavljanjem osoblja prijmom mladog kadra, postići bolju
dobnu i obrazovnu strukturu hrvatskih Oružanih snaga.
Daljnji napori u području ljudskih resursa bit će usmjereni na razvoj koncepta
ugovorne pričuve i vojnih specijalista, uvođenje dragovoljnog služenja vojnog
roka i suspenzije obveze služenja vojnog roka, povećanje životnog standarda i
radnih uvjeta osoblja, uspostavu jedinstvenog sustava upravljanja osobljem
tijekom karijere te pripreme osoblja za sudjelovanje u mirovnim misijama i
tijelima NATO-a, EU-a i UN-a.
Postojeći sustav vojne izobrazbe u Oružanim snagama Republike Hrvatske
transformirat će se u skladu s transformacijom civilnog sustava visokog
obrazovanja.
Vojni obrazovni sustav nastavit će povezivanje sa sveučilišnom zajednicom i
srodnim civilnim institucijama te institucijama u zemljama članicama NATO-a i
EU-a.
Novi planovi, programi i standardi obuke bit će prilagođeni usvojenim NATO
doktrinama i procesu profesionalizacije Oružanih snaga, uvođenju dragovoljnog
služenja vojnog roka i ugovorne pričuve te primjeni dostignuća moderne tehnike.
Obuka će se i nadalje provoditi na tri razine: pojedinačna, postrojbena i
združena obuka.
Učinkovitost obuke povećat će se primjenom suvremenih obučnih metoda uz pomoć
simulacija i trenažera. Krajnji cilj u idućih deset godina je razvoj
jedinstvenog sustava obuke koji će kod pojedinaca, postrojba te Oružanih snaga u
cjelini stvoriti preduvjete za dostizanje ciljanih vojnih sposobnosti i za
uspješno sudjelovanje u međunarodnim vojnim operacijama te za provedbu ostalih
zadaća Oružanih snaga.

*Materijalni resursi*U cilju realizacije postavljenih ciljeva Oružane snage će pokrenuti definirane
projekte opremanja i modernizacije prve razine prioriteta pri čemu će
prioritetno opremati postrojbe deklarirane programom Partnerstva za mir, a u
skladu s mogućnostima i ostale postrojbe Oružanih snaga. Glavni projekti
opremanja Oružanih snaga su izgradnja jedinstvenog komunikacijsko–informacijskog
sustava na taktičkoj, operativnoj i strategijskoj razini, integracija taktičkih
komunikacijsko-informacijskih i radarskih sustava KOPNO, NEBO i MORE u
jedinstveni civilno-vojni senzorski informacijski sustav, nabava borbenih
oklopnih vozila za HKoV, višenamjenskihjenskih borbenih zrakza HRZ i PZO te
izvanobalnih ophodnih brodova za HRM. Uz modernizaciju postojećih perspektivnih
sustava u Oružanim snagama intenzivirat će se i proces izdvajanja i zbrinjavanja
viškova te zastarjelih i neispravnih materijalno-tehničkih sredstava.
Značajni napori bit će usmjereni i na prilagodbu perspektivnih i konverziju
neperspektivnih vojnih nekretnina.

*Financijski resursi*Struktura proračuna postupno će se mijenjati prema zacrtanim projekcijama u
Dugoročnom planu razvoja Oružanih snaga 2006.-2015. u korist opremanja i
modernizacije te operativnih troškova.
Obavještajno-sigurnosna djelatnost
U obavještajnom dijelu planirana je nabava sustava bespilotnih letjelica i
njegovo stavljanje u funkciju obavještajne potpore. U idućem razdoblju očekuje
se završetak uvođenja i operativna primjena sustava NATO-ove Agencije za
prikupljanje i korištenje informacija o bojištu.
U protuobavještajnoj i sigurnosnoj djelatnosti težište će biti na
protuobavještajnoj zaštiti sustava obrane s posebnim naglaskom na sigurnosnu
potporu i protuobavještajnu zaštitu pripadnika Oružanih snaga i postrojbi koje
sudjeluju u mirovnim misijama i višenacionalnim operacijama u inozemstvu.
Ta potpora uključuje razmjenu podataka s partnerskim službama ili
organizacijama, zaštitu klasificiranih informacija i suprotstav­ljanje
aktivnostima koja imaju obilježja organiziranog kriminala i svim drugim oblicima
prijetnji koje su usmjerene prema sustavu obrane.

*Istraživanje i razvoj*Institut za istraživanje i razvoj obrambenih sustava nastavit će razvijati
suradnju sa stručnim, znanstvenim i istraživačkim institucijama u Republici
Hrvatskoj i izvan nje, baviti se provedbom, koordinacijom i poticanjem
istraživanja te na taj način pridonositi razvoju obrambenog sustava. Bit će
poduzete sve potrebne aktivnosti u smjeru akreditacije Instituta kao znanstvene
ustanove.

7. IZVJEŠĆE O STANJU OBRAMBENIH PRIPREMA U REPUBLICI HRVATSKOJ

*Uvod*
Izvješće o stanju obrambenih priprema (u daljnjem tekstu: Izvješće) podnosi se
na temelju članka 120. stavka 3. Zakona o obrani. Središnja tijela državne
uprave, u skladu sa svojim nadležnostima u području obrane, prate provedbu
obrambenih priprema i o tome jednom godišnje preko Ministarstva obrane
izvješćuju Vladu Republike Hrvatske.
Izvješće je strukturirano u dva dijela.
U prvom dijelu se ukratko daju zakonske obveze i sadržaj obrambenih priprema u
Republici Hrvatskoj. U drugom dijelu se daje pregled aktivnosti i stanje u
području obrambenih priprema u 2006. godini.

*Obrambene pripreme*Obveze u području obrambenih priprema utvrđene su člankom 4. Zakona o obrani
koji propisuje da nositelji vojne i civilne obrane u miru provode pripreme
države za obranu u ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti, u slučajevima
velikih prirodnih nepogoda, tehničko-tehnoloških i ekoloških nesreća te velikih
poremećaja u pojedinim gospodarskim djelatnostima.
Člankom 118. istoga Zakona utvrđuju se da su nositelji obrambenih priprema
Vlada, središnja tijela državne uprave, županije, Grad Zagreb, pravne osobe koje
su prema odluci Vlade posebno važne za obranu te pravne osobe koje su dobile
zadaću od nadležnoga središnjeg tijela državne uprave, županije ili Grada
Zagreba. Nadalje, utvrđuje se obveza nositelja obrambenih priprema da imaju
obvezu planiranja vlastitog djelovanja radi ostvarivanja ciljeva obrane kao i
obavljanja zadaća koje su utvrdila nadležna tijela. Nositelji obrambenih
priprema dužni su svoje planove obrane uskladiti s Planom obrane Republike
Hrvatske.
Zakonom o obrani utvrđuju se i dokumenti koji služe koordiniranom i planskom
provođenju obrambenih priprema. Plan obrane Republike Hrvatske skup je
dokumenata na temelju kojih nositelji obrambenih priprema planiraju vlastito
sudjelovanje u pripremama za ostvarivanje ciljeva obrane bez obzira na područje
njihove nadlež­nosti u okviru obrambenog sustava. Planovima obrane utvrđuju se
svi elementi potrebni za djelovanje nositelja vojne i civilne obrane Republike
Hrvatske. Nositelji obrambenih priprema u miru pripremaju i donose planove
obrane u kojima utvrđuju svoju organizaciju i način rada, određuju zadaće,
snage, sredstva, mjere i postupke obrane, te druge obrambene aktivnosti koje će
provoditi u ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti.

*Aktivnosti i stanje u području obrambenih priprema*U sklopu procesa prilagodbe cjelokupnog obrambenog sustava novim strateškim i
sigurnosnim okolnostima, tijekom 2006. poduzeti su koraci u reformi civilne
komponente obrane koja bi u konačnici trebala osigurati učinkovit odgovor na
suvremene ugroze i rizike te biti kompatibilna s takvim sustavima koji su
razvijeni u državama članicama NATO-a i EU-a.
Vlada Republike Hrvatske donijela je u 2006. Zaključak kojim se Ministarstvo
obrane obvezuje izraditi prijedlog Koncepta uspostave sustava upravljanja u
krizama, odnosno transformacije komponente civilne obrane. Koncept treba jasno
odrediti nadležnosti i odgovornosti pojedinih sudionika i institucija za
upravljanje u krizama odnosno izvanrednim situacijama, kao i jasnu poveznicu tog
sustava s obrambenim sustavom.
Tijekom 2006. izrađena je posebna studija o iskustvima s područja civilne obrane
u Domovinskom ratu. Prijedlog Koncepta uspostave sustava upravljanja u krizama,
odnosno transformacije komponente civilne obrane, u čiju izradu su bili
uključeni i druga državna tijela, trenutno se razmatra u Ministarstvu obrane.
Tijekom izvještajnog razdoblja provedene su izmjene i dopune podzakonskih akata
u svezi s objektima od posebne važnosti za obranu.
Ministarstvo obrane je u suradnji sa središnjim tijelima državne uprave izradilo
prijedlog Plana obrane Republike Hrvatske, uputilo ga Uredu Predsjednika
Republike Hrvatske na prethodno mišljenje te ga u skladu s primjedbama dorađuje.
Provedeno je i usklađivanje nacrta prijedloga Plana uporabe Oružanih snaga s
usvojenim dokumentima obrambenog planiranja.
Državna uprava za zaštitu i spašavanje, kao nositelj izrade, pokrenula je u
suradnji s drugim središnjim tijelima državne uprave postupak donošenja Plana
zaštite i spašavanja, kao sastavnog dijela Plana obrane. Doneseni su programi
rada nužni za izradu navedenih dokumenata, a u tijeku je i izrada Procjene
ugroženosti od prirodnih i tehničko-tehnoloških nesreća u Republici Hrvatskoj.
Predstavnici Ministarstva obrane su tijekom 2006. obišli i u neposrednom
kontaktu s nadležnim osobama svih središnjih tijela državne uprave upoznali se
sa stanjem obrambenih priprema te dali smjernice za njihovo daljnje
unaprjeđenje.
Središnja tijela državne uprave provode obrambene pripreme iz svoje nadležnosti
te su tijekom 2006. godine ažurirali svoje postojeće planove obrambenih
priprema.
Prema ocjeni svih članica South-East European Defence Minesterial (SEDM)
uključenih u CBSC projekt (Obrambeno-vojna potpora borbi protiv širenja oružja
za masovno uništavanje, sigurnosti granica i borbi protiv terorizma), a posebno
SAD-a, Republika Hrvatska je, tijekom svog predsjedanja projektom 2005. i 2006.,
bitno unaprijedila rad radne skupine CBSC. Poseban pomak je postignut u području
usklađivanja zakonskih propisa u svezi sprečavanja širenja oružja za masovno
uništenje, sigurnosti granica i borbe protiv terorizma kao ključnih pitanja za
daljnji razvoj tog projekta.
U sklopu regionalne SEDM inicijative uspješno je provedena treća međunarodna
simulacijska vježba »SEESIM 06«, koja je održana u Taktičkom simulacijskom
središtu Glavnog stožera OS RH u razdoblju od 8. do 17. studenoga 2006.

ZAKLJUČAK

Spremnost obrambenog sustava Republike Hrvatske je visoka, kadrovska politika
provođena je sustavno te je ukupno stanje u Oružanim snagama Republike Hrvatske
vrlo dobro. Međutim, i nadalje postoe postoji prostor za poboljšanja kojima će
se težiti u godinama koje dolaze. Ovo bi mogao biti vrlo kratak zaključak
cjelokupnog Izvješća.
Ono što je posebno važno za istaknuti u Izvješću za proteklu godinu je izrada
Dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga RH 2006. – 2015. te njegova potvrda od
strane Predsjednika Republike Hrvatske i usvajanje u Hrvatskom saboru.
Usvajanjem ovog planskog dokumenta postavljeni su strateški okviri za budući
razvoj hrvatskih Oružanih snaga te za njihovo pozicioniranje u odnosu na skoro
članstvo u NATO-u i Europskoj uniji.
Izradom ovog dokumenta hrvatski obrambeni sustav, prema riječima stručnjaka iz
NATO-a, dosegao je po prvi put od stvaranja sposobnost samostalnog dugoročnog
planiranja.
Dosljednim provođenjem Dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga 2006. – 2015.
uvelike će se olakšati transformacija cjelokupnog obrambenog sustava.
Transformacija obrambenog sustava i tijekom protekle godine vođena je u
relativno povoljnom sigurnosnom okružju što je nedvojbeno omogućilo jačanje
dinamike i ubrzanje pojedinih reformskih procesa.
Smanjenje broja osoblja provođeno je planiranom dinamikom te se Oružne snage
vrlo brzo primiču projiciranoj veličini određenoj u Dugoročnom planu razvoja.
Usporedno s procesom izdvajanja osoblja radilo se na izradi brojnih dokumenata
kojima se uređuje područje upravljanja ljudskim resursima. Usvajanjem tih
dokumenata te njihovom primjenom dodatno će se poboljšati rezultati na ovom, za
spremnost obrambenog sustava, iznimno važnom području.
Uz približavanje kraju ovog zahtjevnog procesa intenzivira se proces
modernizacije Oružanih snaga.
Kao što je navedeno u Izvješću, velikom broju sredstava kojima se trenutno
koriste Oružane snage u sljedećih pet do deset godina istječe vijek uporabe pa
tako nabava novih sredstava postaje imperativ.
Pored razmjerno velikog broja novo-nabavljene opreme, tijekom protekle godine,
ubrzan je rad na brojnim studijama koje će se koristiti pri odlučivanju o
budućim nabavama. Također je ostvaren veliki broj kontakata s proizvođačima i
ponuđačima vojne opreme u cilju prikupljanja što većeg broja informacija kao
podloge za donošenje kvalitetnih odluka.
U protekloj godini veliki dio nabavljene opreme bio je namjenjen pripadnicima
Oružanih snaga koji sudjeluju u međunarodnim misijama, prvenstveno u misiji ISAF
u Afganistanu.
Sudjelovanje u ovoj operaciji ima veliki izravni i posredni učinak na spremnost
obrambenog sustava te na stanje u Oružanim snagama. Trostrukim povećanjem broja
pripadnika Oružanih snaga u misiji ISAF te njihovom rotacijom testiran je
cjelokupni obrambeni sustav, uključujući logistiku, nabavu, obuku, odabir
osoblja, međunarodnu suradnju i brojne druge elemente.
Sve naučene lekcije odmah se ugrađuju u obrambeni sustav te se tako izravno
utječe na njegovu spremnost.
Uspješnim sudjelovanjem u ovoj operaciji Republika Hrvatska dokazala se kao
pouzdan, sposoban i vjerodostojan kandidat za članstvo u Sjevernoatlantskom
savezu.
Oružane snage Republike Hrvatske i nadalje uživaju veliki ugled i povjerenje
hrvatskih građana, što pokazuju brojna istraživanja javnog mnijenja po kojima se
Oružane snage redovito nalaze pri samom vrhu popisa.
Ovo zasigurno ne bi bilo moguće kada bi opće stanje u Oružanim snagama te
posljedično spremnost obrambenog sustava bili na nižoj razini.
U uvjetima predstojeće integracije Republike Hrvatske u NATO i Europsku uniju,
nameće se potreba konceptualne i regulativne prilagodbe područja civilne obrane,
paralelno s prilagodbom vojne obrane koja je u tijeku.
Stanje obrambenih priprema na području civilne obrane ukazuje na potrebu
drugačijeg konceptualnog uređenja, dodatnog usavršavanje stručnog osoblja i
usklađivanja dokumenata obrambenog planiranja.
Radi usklađenog nastavka razvoja sustava nacionalne sigurnosti Republike
Hrvatske, primarno obrane i upravljanja u izvanred­nim situacijama i krizama
potrebno je donošenjem nove Strategije nacionalne sigurnosti usmjeriti daljnji
razvoj sustava nacionalne sigurnosti i odnose elemenata tog sustava. U skladu s
tim usmjerenjima treba nastaviti, izradom strateških i regulativnih dokumenata
te planova razvoja i djelovanja, razvoj sposobnosti i u području obrambenih
priprema.
Izradom nove Strategije obrane i u skladu s preporukama iz Strateškog pregleda
obrane usmjerit će se daljnji razvoj civilne obrane, kao komplementarnog dijela
obrambenog sustava i sustava nacionalne sigurnosti.
Zaključno, može se utvrditi kako su Oružane snage Republike Hrvatske te
obrambeni sustav u cjelini sposobni i spremni ispuniti sve misije i zadaće koje
su propisane Ustavom Republike Hrvatske te one čije ispunjenje od njih zatraže
Hrvatski sabor, Predsjednik Republike Hrvatske i Vlada Republike Hrvatske.

Klasa: 801-02/07-01/01
Zagreb, 30. ožujka 2007.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks**, v. r.

Ostalo, NN 38/2007-1242
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)