## Pravilnik o bitnim tehničkim zahtjevima, sigurnosti i zaštiti pri istraživanju i eksploataciji tekućih i plinovitih ugljikovodika iz podmorja Republike Hrvatske

### NN 36/2004 (22.3.2004.), Pravilnik o bitnim tehničkim zahtjevima, sigurnosti i zaštiti pri istraživanju i eksploataciji tekućih i plinovitih ugljikovodika iz podmorja Republike Hrvatske

# MINISTARSTVO GOSPODARSTVA

929

Na teme­lju
članka 70. i 87. Zakona o rudarstvu – pročišćeni tekst (»Narodne novine«, br.
190/03.), ministar gospodarstva donosi

## PRAVILNIK

### O BITNIM TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA, SIGURNOSTI I ZAŠTITI PRI ISTRAŽIVANJU I EKSPLOATACIJI TEKUĆIH I PLINOVITIH UGLJIKOVODIKA IZ PODMORJA REPUBLIKE HRVATSKE

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim
Pravilnikom određuju se bitni tehnički zahtjevi za sigurnost i zaštitu pri istraživa­nju
i eksploataciji (u da­lj­njem tekstu – rudarski radovi) tekućih i plinovitih
ugljikovodika (u daljnjem tekstu – ug­ljikovodika) iz podmorja Republike
Hrvatske.

Članak
2.

Ci­lj
zahtjeva iz članka 1. ovog Pravilnika je tehničko-tehno­loš­ko izvođe­nje
rudarskih radova na siguran način u skladu s odredbama Zakona o rudarstvu
(»Narodne novine«, br. 35/95. i 114/01.), Pomorskog zakonika (»Narodne novine«,
br. 17/94., 74/94. i 43/96), važećim normama i pravilima rudarske struke kojima
se osigurava sigurnost i zaštita zdrav­lja ­ljudi, sprječava zaga­đi­va­nje
mora, morskog dna, podzem­lja i zraka, sprječava ne­op­ravdano ometa­nje
pomorskog i zračnog prometa, neopravdani ribolov, kao i sprječava uništava­nje
morske flore i faune.

Članak
3.

Rudarski
radovi u podmorju izvode se s platforme i/ili broda za buše­nje.

Članak
4.

U svrhu
istraživa­nja i/ili eksploatacije ug­ljikovodika platforma se oprema rudarskim
postroje­njima, opremom, alatima, ure­đajima i instalacijama, teme­ljem
rudarskih propisa. Platforme se koriste za istraživa­nje ug­ljikovodika (buše­nje,
remont i sl. – u da­lj­­njem tekstu bušaća platforma) i za eksploataciju ug­ljiko­vo­dika
(u da­lj­njem tekstu proizvodna platforma). Platforme su prema pomorskim
propisima tehnički plovni ili plutajući objekti (ili pomorski nepomični,
plutajući ili pokretni odobalni objekti).

Platforme
mogu biti pokretne ili nepokretne (nepomične).

Članak
5.

Platformu(e)
treba pozicionirati i orijentirati na teme­lju po­mor­skih propisa uvažavajući
pri tome utjecaj i prirodnih čimbenika.

Označava­nje
platforme(i) i signalizacija na ­njoj mora biti u skladu s propisima pomorskog
i zračnog prometa.

II.
SIGURNOST I ZAŠTITA ZDRAVLJA LJUDI I ZAŠTITA OKOLIŠA

A.
OPĆI UVJETI

Članak
6.

Oko
platforme mora biti određena zona sigurnosti u koju je zabra­njen pristup
neovlaštenim plovnim objektima, helikopterima i zrakoplovima.

Zona sigurnosti oko platforme određena je sukladno
pomorskim propisima. U toj zoni zabra­njeno je sidre­nje plovila i dubinski
ribolov.

Članak 7.

Uz platformu sa stalno nazočnom posadom uvijek treba
biti brod opskrb­ljivač.

Članak 8.

Zabra­njeno je baca­nje i ispušta­nje u more čvrstog
neraspad­ljivog otpada (plastičnih, metalnih i staklenih predmeta), u­ljne is­plake,
motornih u­lja, nabušenog materijala iz u­ljne isplake, teku­ćih ug­ljikovodika,
otrovnih i štetnih tvari.

Članak 9.

Platforma, metalna postroje­nja, instalacije i uređaji
na ­njoj moraju biti zaštićeni od korozije sukladno važećim propisima.

Članak 10.

Sve
površinske cjevovode na platformi treba, prema namje­ni, prepoznat­ljivo označiti
bojama u skladu s važećim propisima, te označiti i smjer toka fluida.

Članak
11.

Na
platformi moraju biti određene zone opasnosti od eksplozije.

Zone
opasnosti od eksplozije određene su na teme­lju normi za klasifikaciju ugroženog
prostora.

U
zonama opasnosti od eksplozije, mogu se ugrađivati elek­trični uređaji i
instalacije izvedene u skladu s važećim normama i propisima za
protueksplozijsku zaštitu.

Članak
12.

U
zonama opasnosti od eksplozije zabra­njena je uporaba otvorenog plamena, uređaja
i priručnog alata koji iskri kao i odla­ga­nje zapa­ljivih materijala.

U
zonama opasnosti od eksplozije mogu se izvoditi radovi zavariva­nja i reza­nja
metalnih materijala samo uz pismeno odob­re­nje odgovorne osobe, s propisanim i
primije­njenim mjerama zaštite te uz prethodno ukla­nja­nje svih izvora
opasnosti.

Članak
13.

Električni
uređaji i instalacije moraju po svojoj konstrukciji i izvedbi biti u
sukladnosti sa zahtjevima za sigurnu uporabu u uvjetima u kojima su instalirani
i na način da se otkloni svaka moguća opasnost od električnog udara, požara i
eksplozije.

Članak
14.

Zaštita
od statičkog elektriciteta na platformi mora biti izvedena u skladu s važećim
propisima.

Svi metalni uređaji, postroje­nja i ­njihovi dijelovi
moraju biti propisano spojeni na sustav za izjednačava­nje potencijala.

Zaštitna radna odjeća i obuća radnika mora biti
antistatična, sukladno važećim propisima.

Članak 15.

Propisani znakovi upozore­nja, obavijesti i zabrane
moraju biti istaknuti na vid­ljivim mjestima.

Članak 16.

Platforma mora biti oprem­ljena sredstvima i uređajima
(senzorima i alarmima) za dojav­ljiva­nje požara i dima te propisanim uređajima
i aparatima za gaše­nje požara (vodom ili drugim odgovarajućim sredstvima).

Članak 17.

Bušaća platforma i proizvodna platforma s posadom
mora biti oprem­ljena sustavom stalnog nadzora pojava plinovitih ug­ljiko­vodika,
štetnih i otrovnih plinova, s prikladno razmještenim senzorima i alarmima u
zonama opasnosti od eksplozije i zatvorenim prostorijama u kojima može doći do
stvara­nja eksplozivne smjese.

Obvezna je uporaba prenosivih detektora za štetne i
opasne plinove.

Članak 18.

Na bušaćoj platformi mora biti organizirana stanica
za zašti­tu radnika od štetnih i opasnih plinova, a na proizvodnoj plat­formi
po potrebi.

Stanica mora biti oprem­ljena sredstvima za zaštitu
dišnih organa, uređajima za detekciju plinova, rezervnim dijelovima, pri­borom
i alatom za održava­nje sredstava i instrumenata stanice, kompresorima za pu­nje­nje
boca zrakom, te opremom i sredstvima za pruža­nje prve pomoći.

Na bušaćoj platformi mora biti izolacionih aparata
uvijek 10% više ne­go je nazočno osoba.

Članak 19.

Platforme sa spa­ljivačima (bak­ljama) moraju biti
oprem­ljene sustavom za da­ljinsko pa­lje­nje i sustavom za hlađe­nje bak­lji
vodom. Spa­ljivači (bak­lje) moraju biti postav­ljeni na suprotnim stranama
platforme, poradi smjera struja­nja vjetra.

Proizvodna
platforma mora imati ispuh (vent) za ispust svih prihvaćenih plinova kod
eventualnih tehnoloških ispušta­nja plina iz uređaja i instalacija.

Članak
20.

Platforma
sa stalno nazočnom posadom mora biti osim s glav­nim elektropostroje­njem oprem­ljena
i s elektropostroje­njem za slučaj nužnosti, koje se u slučaju havarije glavnog
elektro­postro­je­nja mora automatski uk­ljučiti u rad.

Platforma
bez stalne posade, ovisno o energetskim potrebama, može osim glavnoga
elektroenergetskog postroje­nja imati i pomoćni elektroenergetski izvor, koji
omogućuje odvija­nje tehno­loškog procesa, sustava navigacijske signalizacije i
nužne rasvjete u slučaju ispada glavnog elektroenergetskog postroje­nja.

Elektropostroje­nja
moraju se redovito ispitivati, a rezultate upisivati u za to odgovarajuću k­njigu.

Članak
21.

Platforma
mora biti oprem­ljena sustavom pomoćnih baterija, dovo­ljnog kapaciteta da
osigura neprekidni rad uređaja: sustava veza, navigacijske signalizacije,
akustičkih signala, nužne rasvje­te duž puteva za spašava­nje, na helidromu, te
na mjestima okup­lja­nja radnika radi napušta­nja platforme.

Ovaj sustav se uk­ljučuje
automatski kada se zaustavi elektroenergetsko postroje­nja za slučaj nužnosti,
a glavno postroje­nje nije u pogonu.

Članak 22.

Motori
s unutar­njim izgara­njem koji rade u zonama opasnosti moraju biti oprem­ljeni
iskrolovcima i uređajima za naglo gaše­nje, a temperatura oplošja motora ne
smije im prelaziti 350°C.

Članak
23.

Ronilačke
radove može obav­ljati samo ovlaštena institucija.

Članak 24.

Opasni radovi koji se izvode na platformi, a nisu
redoviti radovi tehnološkog procesa (radovi na visini, radovi nad morem i sl.)
mogu se izvoditi samo uz pisano odobre­nje odgovorne stručne osobe, uz
propisane mjere sigurnosti i zaštite na radu.

Članak 25.

Stambeni prostori, moraju biti odije­ljeni od radnih
prostora i ne smiju biti direktno povezani sa strojarnicom, prostorom za isplačne
pumpe s rezervoarskim prostorom za isplaku, kao ni sa zatvorenim prostorom gdje
su smješteni spremnici i proizvodna oprema.

Stambeni prostori moraju biti povezani prohodnim i
uvijek slobodnim prolazima prema mjestima gdje se nalazi oprema za spašava­nje
i ostala sredstva za brzo napušta­nje platforme. Stambeni prostori moraju biti
odgovarajuće izolirani od buke, ventilirani, grijani po potrebi i prikladno
osvijet­ljeni.

Članak 26.

Pri
kreta­nju po platformi, izvan stambenog dijela, obvezna je uporaba propisanih
sredstava osobne zaštite. Pri obav­lja­nju drugih neophodnih rad­nji i poslova,
odgovorna osoba će propisati uporabu i drugih propisanih odgovarajućih zaštitnih
sredstava.

Članak
27.

Na
platformi s posadom mora biti osigurana ambulanta s osposob­ljenom osobom i s
propisanom opremom i nosilima.

Članak
28.

Platforma
mora biti oprem­ljena s odgovarajućom opremom i sredstvima za spašava­nje i
evakuaciju sukladno pomorskim propisima.

Svi
putevi za evakuaciju moraju biti označeni i uvijek prohod­ni.

Članak
29.

Dolazak
i odlazak osob­lja na platformu obav­lja se brodom ili helikopterom.

Mjesta
prekrcaja na platformi moraju biti određena i vid­ljivo označena.

Prekrcaj
osoba s broda ili na brod obav­lja se košarom i palubnom dizalicom (ili preko
pristana za brodove na proizvodnim platformama). Rad­nju treba obav­ljati
osposob­ljeni dizaličar, uz pomoć bar dvojice radnika na platformi. Tom
prilikom je obvezna uporaba pravilno pričvršćenog prsluka za spašava­nje.

Ulazak
i/ili izlazak iz helikoptera obav­lja se po uputama pilota i/ili kopilota.

Članak
30.

Na
platformu je zabra­njeno:

– unoše­nje
kao i uporaba alkoholnih pića i opojnih droga;

– kupa­nje
u moru te igra­nje kojim bi moglo doći do povrede radnika ili ošteće­nja
opreme;

–
uporaba električnih uređaja, koji nisu u odgovarajućoj protueksplozijskoj
izvedbi, u zonama opasnosti od eksplozije;

– drža­nje
zapa­ljivih tvari osim u za tu namjenu određenim prostorima;

– puše­nje,
osim u unaprijed određenim i obi­lježenim prostorijama i zonama.

Članak
31.

Nezaposlene
osobe na platformi mogu imati pristup platformi samo uz pribav­ljeno pismeno
odobre­nje ovlaštene osobe vlasnika i uz prat­nju za to zadužene osobe, a
moraju biti upoznate s mjerama zaštite.

B. BITNI TEHNIČKI ZAHTJEVI, SIGURNOST I ZAŠTITA PRI IZVOĐENJU
RUDARSKIH RADOVA

B.1.
Bušenje

Članak 32.

Tora­nj za buše­nje (u da­lj­njem tekstu – bušaći
tora­nj) je rešet­kasta čelična konstrukcija, spajana vijcima i svor­njacima
(koji moraju biti osigurani od ispada­nja), takvih karakteristika, da izdrži predviđena
optereće­nja i napreza­nja za projektirane radove.

Na ­njemu mora biti, na vidnom i dostupnom mjestu,
pričvrš­ćena pločica s podacima o proizvođaču, godini proizvod­nje i maksimalno
mogućem optereće­nju (nosivosti).

Dijelovi konstrukcije i podkonstrukcije bušaće­g tor­nja
ne smiju se preopterećivati niti oslab­ljivati.

Bušaći tora­nj je potrebno tjedno pre­gledavati, a
nalaz upisivati u za to odgovarajuću k­njigu.

Radno podište bušaće­g tor­nja mora biti od čvrstog čeličnog
materijala, ograđeno ogradom visokom najma­nje 1 (jedan) metar i s ivič­njakom
od najma­nje 0,15 metara (15 centimetara). Radno podište bušaće­g tor­nja ne
smije biti neravno ili klizavo.

Na
radnom podištu bušaće­g tor­nja mora postojati drveno posto­lje za odlaga­nje
cijevnog alata (bušaće cijevi, teške bušaće cijevi, teške cijevi, uzlazne
cijevi (tubing) i sl.).

Radno
podište bušaće­g tor­nja mora imati najma­nje dva izlaza (stepeništa) na različitim
stranama.

Radno
podište bušaće­g tor­nja mora biti obloženo čvrstom oplatom (radi zaštite od
vjetra) i s vratima, koja omogućavaju brzo napušta­nje radnog podišta.

Do
radnog podišta bušaće­g tor­nja mora biti postav­ljena i učvršćena nagnuta
ploha (most) s vodilicom za uvlače­nje cijevnog alata u bušaći tora­nj.

Članak
33.

Tor­njaška
platforma (bina) mora biti ograđena ogradom naj­ma­nje visine od jednog metra,
s kućicom za tor­njaša, te oprem­ljena s čeličnim užetom i uređajem za sigurno
i brzo spušta­nje tor­njaša i sigurnosnim vezom za siguran rad tor­njaša (zaštita
od pada).

Tor­njaška
platforma mora biti obložena čvrstom oplatom (zaštita od vjetra), s vratima
koja se ne smiju otvarati prema unutra.

Stepenice
do tor­njaške bine, postav­ljene s va­njske strane bušaće­g tor­nja, moraju
imati leđobran.

Čelično
uže i uređaj za spušta­nje tor­njaša moraju biti u funk­ciji, ispitani i s va­ljanim
certifikatima.

Članak
34.

Na
dijelu radnog podišta bušaće­g tor­nja nalazi se mjesto rada vođe smjene, koje
mora biti zaštićeno od utjecaja atmosferilija.

Radno mjesto vođe smjene mora biti oprem­ljeno
sustavom i uređajima kojima se uprav­lja bušaćim postroje­njem, uređajima i
opremom na kojima  se kontrolira rad bušaće­g
postroje­nja, uređa­jima i opremom za praće­nje parametara buše­nja i uređajima
veze.

Svi uređaji i oprema za praće­nje parametara buše­nja
moraju biti vid­ljivi, u funkciji i ispitani (umjereni) s obveznim zapisom
parametara buše­nja na pripadajućem dijagramu.

Članak 35.

Bušaća dizalica mora imati redač užeta i sigurnosni
uređaj za naglo zaustav­lja­nje pomičnog koloturja.

Isplačna visokotlačna cijev mora biti na jednom kraju
sigurnosnim vezom pričvršćena za konstrukciju bušaće­g tor­nja, a na drugom za
isplačnu glavu ili gor­nji pogon. Ako je sastav­ljena od dva dijela, dijelovi
moraju biti povezani sigurnosnim vezom.

Kruti dio isplačnog voda koji je pričvršćen za
konstrukciju bušaće­g tor­nja mora imati uređaj za pokaziva­nje tlaka
cirkulacije i dostupan ventil za ispušta­nje isplake (radnog fluida).

Rad bušaće­g užeta mora se kontrolirati na odgovarajućem
instrumentu i evidentirati u za to odgovarajućoj k­njizi.

Bušaće
uže mora biti redovito pre­gledavano i imati va­ljani certifikat.

Članak 36.

Sav
pomoćni alat koji se koristi u svim fazama izvođe­nja rado­va mora biti u
funkciji, propisano ispitan, održavan i skladiš­ten, s va­ljanim certifikatima.

Članak
37.

Radi
provođe­nja kontrole tlaka u bušotini, bušaće postroje­nje mora biti oprem­ljeno
odgovarajućim preventerskim sklopom (BOP) s pripadajućom opremom i uređajima.
Sastavni dio preventerskog sklopa mora biti i diverter s pripadajućom opremom.

Sva
pripadajuća oprema (vod za guše­nje i prigušiva­nje s mehaničkim i hidrauličkim
ventilima, podesiva i/ili mehanička sapnica, razvodnici i dr.) moraju biti
istih radnih tlakova kao i preventeri.

Članak
38.

Radovi
ne smiju započeti, ne smiju se izvoditi i/ili nastaviti dok preventerski sklop
s pripadajućom opremom nije funkcionalno i tlačno ispitan.

Funkcionalno
ispitiva­nje mora se obaviti poslije svake montaže preventerskog sklopa.

Tlačno
ispitiva­nje preventerskog sklopa izvodi se:

– nakon
ugrad­nje i cementacije niza zaštitnih cijevi;

– nakon
bilo kakvog popravka ili servisa bilo koje­g preventerskog uređaja;

– najma­nje
jedan puta u 15 (petnaest) dana;

– prije
buše­nja naslaga s povećanim tlakovima;

– svaki
puta kada to zatraži ovlaštena stručna osoba.

Vrijeme traja­nja ispitiva­nja iznosi 15 (petnaest)
minuta. Pad tlaka nije dozvo­ljen.

Za tlačno ispitiva­nje preventerskog sklopa moraju se
koristiti za to točno namije­njeni alati i oprema.

Rezultati ispitiva­nja moraju se zabi­lježiti,
upisivati i pohra­njivati u za to određene k­njige/obrasce.

Članak 39.

Kontrolni sustav (da­ljinski panel/ploča) koristi se
za aktivira­nje (stav­lja­nje u funkciju) odabranih komponenti preventerskog
sklopa.

Status kontrole ploče određuju:

– pokazivač tlaka zraka u sustavu: 5,25 bar – 8,27
bar (80–120 psi), stalno;

– pokazivač tlaka u akumulatorskim bocama: 206,84 bar
(3 000 psi), stalno;

– pokazivač tlaka u razvodniku: 103,42 bar (1 500
psi), stalno;

– pokazivač tlaka u anularnom preventeru: 103,42 bar
(1 500 psi), stalno.

Kontrolni sustav mora osigurati:

– zatvara­nje prstenastog (anularnog) preventera za
promjer do 508 mm (20² (inch)) svijetlog promjera, za maksimalno do 30
sekundi;

– zatvara­nje prstenastog (anularnog) preventera za
promjer od 508 mm (20² (uk­ljučujući i 20²)) i više svijetlog promjera,
za maksimalno do 45 sekundi;

– zatvara­nje če­ljusnih (ram) preventera, bez obzira
na svijetli promjer i na vrstu ugrađenih če­ljusti, maksimalno do 30 sekundi.

Kontrolna ploča mora biti smještena na najma­nje dva
mjesta:

– na radnom podištu bušaće­g tor­nja, odnosno na
radnom mjes­tu vođe smjene;

– na
sigurnom mjestu, dovo­ljno uda­ljenom od kanala bušo­tine (uobičajeno u uredu
bušaća).

Sustav
uprav­lja­nja kontrolnom pločom može biti i električ­nim putem.

Članak
40.

Za
uprav­lja­nje s preventerskim sklopom treba koristiti akumulatorsku jedinicu
radnog tlaka od najma­nje 206,84 bar (3 000 psi).

Akumulatorska jedinica mora biti takvog kapaciteta
(najma­nje potreban broj akumulatorskih boca) da se u svakom trenutku mogu
obaviti funkcije zatvara­nja, otvara­nja i ponovnog zatvara­nja odabranih
komponenti preventerskog sklopa, a da se pogonski uređaji akumulatorske
jedinice (elektro i/ili zračne pumpe) ne uk­ljučuju.

U svakoj bušaćoj smjeni moraju se kontrolirati i održavati
propisani radni tlakovi u akumulatorskoj jedinici:

– u akumulatorskim bocama: 206,84 bar (3 000 psi);

– u razvodniku (manifoldu): 103,42 bar (1 500 psi);

– u prstenastom preventeru (anularu): 103,42 bar (1
500 psi).

Radi održava­nja navedenih vrijednosti tlakova, nužno
je održavati u kondiciji i propisano podesiti sigurnosne (rasteretne) i re­gulacijske
ventile.

Akumulatorska jedinica mora biti oprem­ljena s
obilaznim vodom s ventilom.

Volumen radnog fluida u rezervoaru (spremniku)
akumulatorske jedinice mora biti dvostruko veći od volumena ukupno iskoristivog
radnog fluida iz akumulatorskih boca.

Pogonski uređaji akumulatorske jedinice (elektro
i/ili zračni pogon) moraju se uk­ljučiti kada tlak u akumulatorskim bocama
padne na 90% vrijednosti radnog tlaka.

Za vrijeme buše­nja, četveroputni ventili na
akumulatorskoj jedinici za uprav­lja­nje preventerima moraju biti u poziciji
OTVORENO.

Za vrijeme buše­nja, četveroputni ventili na
akumulatorskoj jedinici za uprav­lja­nje hidraulički uprav­ljanim ventilima
moraju biti u poziciji ZATVORENO.

Članak 41.

Za sprječava­nje nekontroliranog izbaciva­nja nabušenog
slojnog fluida (nafte i/ili plina i/ili vode) kroz niz bušaće­g alata treba
koristiti unutar­nje preventere (npr. IBOP, PPV, Kelly Cock) po potrebi u svim
fazama izrade kanala bušotine (buše­nja).

Na radnom podištu bušaće­g tor­nja, za vrijeme svakog
manevra bušaćim alatom (vađe­nje i/ili spušta­nje i/ili dodava­nje) uvijek mora
biti na raspolaga­nju odabrani unutar­nji preventer odgova­rajuće­g navojnog
spoja (ili s dodatnom opremom – prelazima), kako bi u svakom trenutku mogao
biti upotrijeb­ljen – stav­ljen u funkciju.

Unutar­nji preventeri moraju biti funkcionalno
ispravni, servisirani i ispitani na tlak, s va­ljanim certifikatima.

Unutar­nji preventeri moraju biti ispitani na tlak,
koji je naj­ma­nje jednak maksimalno očekivanom tlaku na ušću bušotine ili
jednak radnom tlaku preventerskog sklopa koji je u razmatranom trenutku u
uporabi.

Evidenciju va­ljanosti certifikata unutar­njih
preventera vodi odgovorna osoba na platformi.

Članak 42.

Zatvara­nje i guše­nje bušotine (nakon dotoka bušotinskog
fluida) mora se obaviti prema propisanim procedurama i uputama naručite­lja i
izvodite­lja radova.

Procedure
i upute za zatvara­nje bušotine moraju biti razum­ljive, jednostavne i
dostupne, izvješene na mjestima rada bušača (na mjestu rada vođe smjene, u uredu
bušača i na drugim mjestima rada bušača).

Bušaći
dio posade mora kroz vježbe i tečajeve biti osposob­ljen za brzo zatvara­nje bušotine.
Vježbe zatvara­nja bušotine moraju se obav­ljati na platformi, u vremenskim
razmacima i na način kako je propisano procedurama i uputama naručite­lja i
izvodite­lja radova. Rezultati i sudionici vježbi moraju biti evidentirani u za
to određenim k­njigama/obrascima. Tečajevi zatvara­nja i guše­nja bušotine
(kontrola tlaka u bušotini) moraju se obav­ljati u za to ovlaštenim trening
centrima, po međunarodno priznatim programima.

Članak
43.

Isplaka
(radni fluid) mora svojom kakvoćom odgovarati uvjetima u kanalu bušotine,
sastavu i karakteristikama naslaga kroz koje se buši.

Održava­njem
i kontrolom potrebne gustoće isplake, osigurava se primarna kontrola tlaka u bušotini.

U slučaju
pojave djelomičnih gubitaka cirkulacije isplake, radovi se mogu nastaviti na
teme­lju pismene suglasnosti odgovorne stručne osobe.

U slučaju
pojave totalnih gubitaka cirkulacije isplake ili pod­zemne erupcije, radovi se
ne smiju nastaviti prije ne­go što se sanira totalni gubitak cirkulacije
isplake.

Tijekom
izrade kanala bušotine, u svim fazama radova, na platformi uvijek mora biti u
rezervi (pričuvi) dostatna količina barita (za otežava­nje isplake), bentonita
(za izradu isplake) kao i nužnih aditiva (dodataka) kojima se osigurava
stabilnost isplake prema temperaturi te štetnim i opasnim plinovima (H2S, CO2).

Na
platformi uvijek mora biti osigurano dovo­ljno tehnološke vode za izradu nove
isplake, kao i rezervne (pričuvne) isplake pri izvođe­nju razmatranih radova.

Za
vrijeme izrade kanala bušotine na platformi uvijek mora biti dovo­ljna količina
cementa i pripadajućih aditiva za postav­lja­nje najma­nje dva cementna mosta,
du­ljine najma­nje 100 (sto) metara u razmatranom promjeru kanala bušotine, a u
ci­lju potrebe sanira­nja totalnih gubitaka cirkulacije isplake ili zatvara­nja
zone povećanih slojnih tlakova.

Članak
44.

Sapnice
i razvodnici omogućavaju kontrolirani protok ispla­ke i/ili radnog fluida i/ili
nabušenog slojnog fluida iz kanala bušotine.

Slobodni
plin izdvojen iz isplake kroz primarni odvajač (separator) treba spaliti na bak­lji.
Vakuumski otpli­njač se koristi za odvaja­nje vezanog plina iz isplake. Svaki
isplačni bazen mora biti oprem­ljen s mjeračem nivoa/obujma isplake.

Isplačne
pumpe moraju biti oprem­ljene instrumentom za re­gistrira­nje i pokaziva­nje
vrijednosti tlaka cirkulacije kao i sigurnosnim ventilom čije aktivira­nje ne
smije ugroziti radnike i opremu, te rasteretnim ventilom s povratkom fluida u
isplačni bazen.

Članak
45.

Ugrađeni
niz zaštitnih cijevi (casinga) mora se propisano za­cementirati sukladno
projektnim rješe­njima.

Cementacijski
pumpni agre­gat, pripadajući razvodnici, vodovi i oprema za cementaciju, moraju
prije svake cementacije biti tlačno ispitani, na vrijednost tlakova koji su
određeni procedurama i programima naručite­lja i izvodite­lja radova. Rezultati
ispi­tiva­­nja se upisuju u zapisnik kojemu je prilog pripadajući dijagram
ispitiva­nja.

Cementacijski
pumpni agre­gat mora biti oprem­ljen s ispitanim i ispravnim uređajem za
pokaziva­nje vrijednosti tlaka i ­nje­­go­vim zapisom na dijagramu.

Nakon
cementacije niza zaštitnih cijevi (casinga), a nakon stvrd­njava­nja cementa
mora se ispitati nepropusnost niza zaštitnih cijevi (casinga), na vrijednost
tlaka koji je propisan u rudarskom projektu.

Vrijeme
ispitiva­nja na nepropusnost treba biti 15 (petnaest) minuta, a rezultat
ispitiva­nja nepropusnosti zadovo­ljava ako pad tlaka ne odstupa više od 10% od
propisane vrijednosti.

Rezultati
ispitiva­nja se upisuju u zapisnik (žurnal) kojemu je prilog pripadajući
dijagram ispitiva­nja.

Članak
46.

Rukova­nje,
transport, utovar i istovar eksplozivnih materijala mora se obav­ljati u skladu
s propisanim mjerama sigurnosti i zaštite na radu.

Eksplozivni
materijal se može držati na platformi, ali samo za vrijeme potrebno za izvođe­nje
operacije (što je moguće kraće), u za to određenom mjestu (kontejneru).

Eksplozivni
materijal se ne smije skladištiti zajedno s detonatorima.

Tijekom
rada s eksplozivnim materijalom sve neovlaštene osobe moraju napustiti mjesta
rad­nje.

Sve
moguće izvore električnog potencijala koji bi mogao aktivirati detonatore treba
isk­ljučiti, kako bi se spriječilo neže­ljeno aktivira­nje eksploziva prilikom
oprema­nja perforatora, odnosno za vrijeme dok oprem­ljeni perforator ne bude
na dubini do 150 metara ispod dna mora, bilo pri spušta­nju, bilo pri vađe­nju.

U moguće
izvore električnog potencijala spadaju svi radio uređaji, uk­ljučujući i radiofar,
kranske dizalice i uređaji za elektro­zavariva­nje, u zoni od 150 metara oko bušotine.

Svi
prijenosni radio uređaji, mobiteli i sl. moraju biti isk­lju­čeni i odloženi u
za to određenoj prostoriji.

Radovi
s eksplozivnim materijalom nisu dozvo­ljeni za vrije­me grm­ljavinskog
nevremena i po gustoj magli.

Odgovorna
osoba za rukova­nje eksplozivnim materijalom mo­ra provjeriti moguće postoja­nje
svih izvora električnog potencijala i omogućiti sigurno izvođe­nje radova.

Članak
47.

Pri
rukova­nju i manipulaciji s radioaktivnim izvorima koji se koriste pri elektro
karotažnim mjere­njima, moraju se primijeniti sve propisane mjere sigurnosti i
zaštite na radu.

Zatvoreni
radioaktivni izvori koji se koriste u elektro karotažnim mjere­njima moraju se
držati na platformi u određenom kontejneru koji je jasno obi­lježen međunarodno
propisanim oznakama i smješten daleko od prostora na kojem osob­lje često
boravi i duže se zadržava. Nakon obav­ljenih elektro karotažnih mjere­nja
radioaktivni izvori se odvoze s platforme. Radioaktivne izvore smiju prenositi
isk­ljučivo radnici elektro karotažne jedinice.

Radioaktivni
izvori transportiraju se do platforme isk­ljučivo brodom, učvršćeni i zatvoreni
u odgovarajućoj prostoriji.

Ukoliko
sonda s radioaktivnim izvorom iz bilo kojih razloga ostane u kanalu bušotine,
instrumentaciju iste treba izvoditi po uputama odgovorne stručne osobe.

Ukoliko
instrumentacija sonde s radioaktivnim izvorom ne uspije, sondu treba u kanalu
bušotine izolirati postav­lja­njem cementnog mosta iznad ­nje, dužine od najma­nje
150 (stopedeset) metara.

Za
vrijeme cirkulacije isplakom/radnim fluidom (prije, za vrijeme i nakon postav­lja­nja
cementnog mosta), ovlaštena osoba elektro karotažne jedinice treba odgovarajućim
instrumentom provjeravati eventualnu zagađenost isplake.

Radove
na izolira­nju sonde s radioaktivnim izvorom treba po­nav­ljati sve dok se
radioaktivno zagađe­nje ne svede na dopuštenu mjeru.

Članak
48.

Tijekom
izvođe­nja radova na sanaciji havarija u bušotini (instrumentacije i zaglave
niza bušaće­g alata i/ili niza zaštitnih cijevi i/ili sondi i kabela EK i/ili
DST opreme i dr.) osobitu pozornost treba posvetiti dodatnim mjerama sigurnosti
i zaštite.

Alat i
oprema za instrumentacije moraju biti u funkciji, servisirani i ispitani, s va­ljanim
popratnim certifikatima.

Ako su
instrumentacije dugotrajnije, a osobito ako se u tom vremenu učestalo koriste
specijalni alati (sve vrste udarača) potrebno je svakodnevno vršiti pre­gled bušaće­g
tor­nja i kontrolu rada bušaće­g užeta, a po potrebi i zamijeniti niz i/ili dio
niza bušaće­g alata. Ako se za sanira­nje zaglave (prihvata) niza bušaće­g
alata koriste kupke (sirove nafte, plinskog u­lja, otežane, kiseline) moraju se
poduzeti dodatne mjere sigurnosti i zaštite.

B.2.
Ispitivanje/opremanje bušotine

Članak
49.

Ispitiva­nje
se izvodi u i/ili iz zacijev­ljenog kanala bušotine.

Kao
ispitni niz alata treba koristiti ulazne cijevi (tubing). Iznimno se može
koristiti niz bušaćih cijevi, uz pisano odobre­nje odgovorne stručne osobe.

Članak 50.

Sva oprema (površinska, dubinska i oprema za slučaj
intervencije) prije početka radova mora biti ispitana vodom, na vrijednost
tlaka koji je za 20% veći od predviđenog maksimalnog radnog tlaka.

Tlačni vodovi moraju biti zaštićeni od mogućih mehaničkih
ošteće­nja i odgovarajuće učvršćeni.

Gib­ljivi vodovi moraju na spojevima biti međusobno
vezani odgovarajućim sigurnosnim vezama.

Pri tlačnom ispitiva­nju, pad tlaka nije dozvo­ljen.

Članak 51.

Dubinska oprema koja se koristi pri ispitiva­nju mora
osigurati:

– sprječava­nje dotoka ležišnog fluida u prstenasti
prostor kanala bušotine;

– siguran dotok ležišnog fluida na površinu;

– kvalitetno mjere­nje proizvodnih parametara sloja;

– brzo uspostav­lja­nje komunikacije uzlazne cijevi
(tubing) – prstenasti prostor kanala bušotine;

–
kvalitetno guše­nje kroz prstenasti prostor;

– brzo
i sigurno zatvara­nje bušotine preventerskim sklopom bez manevra ispitnim nizom
stalnu kontrolu tlaka u bušotini.

Članak
52.

Perforira­nje
(napucava­nje) zaštitnih cijevi (casinga) može se izvoditi samo kada je bušotina
ispu­njena do vrha isplakom i/ili radnim fluidom odgovarajuće gustoće.

Za
vrijeme perforira­nja te kod vađe­nja perforatora, stalno se mora kontrolirati
nivo isplake/radnog fluida u bušotini.

Perforira­nje
pod tlakom ili pod depresijom smije se obav­ljati samo da­nju.

Prije
perforira­nja mora se obaviti tlačno ispitiva­nje preventerskog sklopa.

Članak
53.

Radi
izvođe­nja stimulacijskih radova platforma mora biti op­rem­ljena visokotlačnim
pumpama i mješalicama, površinskim visokotlačnim vodovima i zapornim uređajima,
rezervoarskim prostorom i odgovarajućim mjernim instrumentima (ispitanim i s va­ljanim
certifikatom).

Sva
oprema mora biti otporna na agresivne i štetne plinove.

Pri
uporabi kiselinskih radnih fluida, moraju se koristiti inhibitori zaštite od
korozije.

Svi
stimulacijski radovi moraju se izvoditi da­nju, uz povo­lj­ne vremenske uvjete.

Članak
54.

Prvo
otvara­nje dubinskih ventila i početak mjere­nja dotoka slojnog fluida kroz
separator, može se obav­ljati samo da­nju.

Sve ostale
dodatne operacije u svezi s dotokom ili ponovno otvara­nje bušotine, mogu se
izvoditi i noću, ako meteorološki uvjeti dozvo­ljavaju sigurno izvođe­nje
radova.

Zabra­njeno
je ispitiva­nje slojeva pri vremenu bez vjetra, osobito ako se očekuje vodikov sulfid
(H2S).

Ispitiva­nje
slojeva mora se prekinuti ako bi snaga vjetra mogla porasti na više od 8
Beauforta.

Ispitiva­nje se neće izvoditi ako vremenska prognoza
ne garantira stabilno vrijeme za prva 24 sata.

Ispitiva­nje slojeva s poluuro­njive platforme mora
se prekinuti ako ponira­nje platforme prelazi 1,5 metar.

Članak 55.

Zabra­njeno je pohra­njivati ili ispuštati u
atmosferu ili more neizgorene ug­ljikovodike.

Tijekom proizvodnog čišće­nja sloja nije dozvo­ljeno
onečiš­će­­nje mora naftom.

Članak 56.

Dodatne mjere sigurnosti:

– sva va­njska vrata stambenog dijela moraju biti
zatvorena, a klima uređaj mora biti podešen na sustav zatvorene cirkulacije;

– sve zapa­ljive tvari ukloniti iz zone opasnosti;

–
prostorija s motorima mora biti zatvorena za cijelo vrijeme traja­nja ispitiva­nja;

– prije
i za vrijeme ispitiva­nja mora se provjeriti i održavati funkcionalnost
vjetrokaza;

– prije
početka ispitiva­nja mora se provjeriti funkcionalnost i ispravnost protupožarne
opreme;

–
provjeriti prije početka ispitiva­nja a za vrijeme ispitiva­nja održavati
sustav veze između bušaće­g tor­nja, prostora bak­lji i prostora gdje je smještena
ispitna/proizvodna površinska oprema;

– sva
oprema koja se koristi mora biti otporna na vodikov sulfid (H2S).

Članak
57.

Za
cijelo vrijeme ispitiva­nja mora na raspolaga­nju biti ispla­ka/radni fluid
određene gustoće i obujma (najma­nje 1,5 obujma kanala bušotine do dubine
ispitivanog intervala).

Početno
mjere­nje protoka na nivou sloja/ležišta i kroz separator mora se obaviti da­nju.
Sva mjere­nja se moraju izvoditi pod povo­ljnim vremenskim uvjetima.

Stimulacijski
radovi i ležišno čišće­nje mogu se izvoditi samo da­nju.

Za
vrijeme guše­nja i kiselinskih obrada tlak na površini nikada ne smije biti veći
od tlaka ispitiva­nja površinske opreme.

Bušotina
se mora ugušiti indirektno uz istovremeno spa­ljiva­nje slojnih fluida na bak­lji.

Članak
58.

Paker
se može deaktivirati da­nju ili noću, ali nakon izvršene indirektne
cirkulacije. Poslije deaktivira­nja pakera, mora se obaviti direktna
cirkulacija kako bi se izcirkulirao fluid koji se nalazi između pakera i
perforacija, izvršilo kondicionira­nje isplake/radnog fluida te utvrdili mogući
gubici isplake/radnog fluida.

Zabra­njeno
je vađe­nje ispitnog niza ako sadrži slojni fluid.

Vađe­nje
ispitnog niza mora se izvoditi uz stalnu kontrolu pu­nje­nja bušotine i ako je
potrebno korište­njem unutar­nje­g preventera.

Članak
59.

Za
vrijeme ispitiva­nja, brod za opskrbu mora biti u sta­nju potpune pripravnosti,
s uk­ljučenim radnim motorima i izvan smjera eventualnog struja­nja H2S s platforme, maksimalno uda­ljen
od platforme 0,5 mi­lje i u stalnoj radio vezi s platformom.

Za
vrijeme mjere­nja protoka zabra­njeno je slijeta­nje helikoptera (iznimno uz
odluku odgovorne osobe za cijelu operaciju ispitiva­nja). Zabra­njen je let
helikoptera u terminu od radio šut­nje pa do operacija napucava­nja.

B.3. Eksploatacija ugljikovodika

Članak
60.

Proizvodna
bušotina mora biti oprem­ljena sigurnosnim blokadnim sustavom koji uprav­lja s:

–
dubinskim blokadnim ventilom;

–
glavnim blokadnim zasunom;

–
krilnim blokadnim zasunom.

Ovisno
o tehnološkom procesu i uvjetima proizvod­nje, može se umjesto krilnog zasuna
odobriti primjena odgovarajuće­g procesnog ventila i iz drugog sigurnosno
blokadnog sustava vođe­nja procesa.

Uprav­lja­nje
sigurnosnim blokadnim sustavom mora biti mo­gu­će:

–
lokalno-ručno;

– na
samom blokadnom uređaju;

– da­ljinski
iz glavnog uprav­ljačkog središta.

Sustav
treba automatski zatvoriti zasune u slučaju pojave opasnosti po sigurnost
sustava.

Tehnološkim
projektom mora se odrediti redoslijed aktivira­nja blokadnih zasuna (blokada po
procesnim uvjetima i blokada po pojavi slučaja nužnosti).

Članak 61.

Otprema­nje (transport) plinovitih i tekućih ug­ljikovodika,
kao i ostalih fluida, obav­lja se podmorskim cjevovodima koji mogu biti ukopani
ili položeni na morsko dno.

Cjevovodi, ovisno o namjeni mogu biti:

– prik­ljučni – lokalni (od bušotine do procesne
i/ili kombinirane platforme);

– otpremni – magistralni (od procesne i/ili
kombinirane platforme do kopna ili broda i sl.).

Pripadajući dio cjevovodu je i sigurnosni pojas uzduž
trase cjevovoda.

Članak 62.

Podmorski cjevovodi (kao i bušotinske glave i ostali
proiz­vodni uređaji položeni na morskom dnu, spremnici za podmorsko skladište­nje,
krute i savit­ljive cijevi za poveziva­nje navedenih proizvodnih uređaja i
spremnika s površinskim instalacijama, zajedno sa spojnim uređajima) moraju
odgovarati zahtjevima otpornosti i potpune nepropusnosti u odnosu na radne
uvjete i moraju biti odgovarajuće zaštićeni od korozije, djelova­nja morskih
struja kao i drugih va­njskih čimbenika sukladno važećim propisima.

Članak 63.

Podmorski cjevovodi moraju biti oprem­ljeni
odgovarajućim brojem uređaja za detekciju poremećaja normalnih radnih uvjeta
(visoki-niski tlak, protok, i dr.).

Zaštitni uređaji moraju biti ugrađeni u kolektorima,
separatorima i općenito uređajima pod tlakom.

Protok fluida cjevovodima ne smije se uspostaviti dok
se sa sigurnošću ne utvrdi uzrok poveća­nja ili sma­nje­nja tlaka ili bilo koje­g
drugog poremećaja te isti otkloni.

Na platformama, cjevovodi mogu biti oprem­ljeni uređajima
za prihvat i otpremu čistača cjevovoda (čistačke stanice).

O svakom prekidu rada uzrokovanom ekscesom (požar,
eksplozija, havarija i sl.) potrebno je obavijestiti nadležno državno tijelo,
te po otkla­nja­nju kvara ishoditi odobre­nje za ponovno pušta­nje u rad od
odgovorne stručne osobe.

Sigurnosni ventili i uređaji za zaštitu od previsokog
tlaka kon­tro­liraju se, umjeravaju i održavaju prema važećim propisima.

Članak 64.

Trajno napušta­nje bušotine (istražne i/ili
proizvodne), zavr­šetak eksploatacije i ukla­nja­nje rudarskih objekata i
postroje­nja mora se provesti prema tehničkim rješe­njima iz provjerenog
rudarskog projekta, a u skladu sa pomorskim propisima.

Prije konačnog napušta­nja bušotine:

– u kanalu bušotine ne smije biti tlaka;

– polaga­njem cementnih čepova u bušotini onemogućiti
eventualnu komunikaciju među slojevima u otvorenom kanalu bušotine;

– kanal
bušotine mora biti ispu­njen cementom na nekoliko intervala, a zad­nji (od dna
bušotine) mora biti dug najma­nje 150 metara;

– zaštitne
cijevi (casing) moraju biti odrezane ispod ili u razini morskog dna.

III. DOKUMENTACIJA, ODGOVORNOST, OSPOSOBLJAVANJE

Članak
65.

Platforma
mora imati:

– rudarske isprave;

– rudarske projekte;

– pogonske k­njige, evidencije, ateste, izvješće;

– pomorske isprave;

– operativni plan intervencija u zaštiti okoliša.

Članak 66.

Na temelju odredbi Zakona o rudarstvu platforma mora
imati odgovornu stručnu osobu za izvođe­nje rudarskih radova, za primjenu
propisanih mjera sigurnosti i zaštite na radu, kao i za is­prav­nost i održava­nje
platforme.

Članak 67.

Svi radnici na platformi moraju biti upoznati s opasnostima
i postupcima u izvanrednim situacijama.

Upute o postupcima u izvanrednim situacijama moraju
biti izvješene na vid­ljivim mjestima.

Na platformi se redovito moraju održavati vježbe za
slučaj izvanrednih situacija.

O održanim vježbama treba voditi propisanu
evidenciju.

IV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
68.

Nosite­lj
prava za istraživa­nje ili eksploataciju, odnosno izvođač radova, dužan je
omogućiti neometan nadzor Državnom inspektoratu, kao i drugim nadležnim
tijelima državne uprave, te pristup sredstvima, opremi, uređajima i
dokumentaciji.

Članak 69.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana nakon
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-01/03-01/141
Urbroj: 526-01-04-02
Zagreb, 9. ožujka 2004.

Ministar gospodarstva
**Branko Vukelić,** v. r.

Pravilnik, NN 36/2004-929