## Pravilnik o metodologiji izrade stručne dokumentacije radi utvrđivanja staža osiguranja s povećanim trajanjem

### NN 45/2000 (28.4.2000.), Pravilnik o metodologiji izrade stručne dokumentacije radi utvrđivanja staža osiguranja s povećanim trajanjem

# MINISTARSTVO RADA I SOCIJALNE SKRBI

**1040**

Na temelju članka 6. stavka 1. Zakona o stažu osiguranja
s povećanim trajanjem (»Narodne novine«, br. 71/99)
ministar rada i socijalne skrbi donosi

## PRAVILNIK

### O METODOLOGIJI IZRADE STRUČNE DOKUMENTACIJE RADI UTVRĐIVANJA STAŽA OSIGURANJA S POVEĆANIM TRAJANJEM

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom utvrđuje metodologija izrade i sadržaj
stručne dokumentacije kojom se dokazuje primjena staža
osiguranja s povećanim trajanjem (u daljnjem tekstu: metodologija).

ZAHTJEV ZA UTVRÐIVANJE
STAŽA OSIGURANJA S POVEĆANIM TRAJANJEM

Članak 2.

(1) Uz zahtjev za utvrđivanje staža osiguranja s povećanim
trajanjem podnositelj poticaja iz članka 6. stavka 2. Zakona
o stažu osiguranja s povećanim trajanjem prilaže
stručnu dokumentaciju u sadržaju određenom ovom
metodologijom.

(2) Ako se zahtjev odnosi na više radnih mjesta, za svako
se od njih podnosi stručna dokumentacija s podacima koji
su određeni ovom metodologijom.

(3) Ako podnositelj poticaja podnosi stručnu dokumentaciju
za radno mjesto/radna mjesta iz više trgovačkih društava,
dokumentacija treba sadržavati sve podatke određene ovom
metodologijom za svako radno mjesto u svakom od trgovačkih
društava.

(4) Podnositelj poticaja ima pravo na dostupnost svih podataka
koji su kao obvezni utvrđeni ovom metodologijom.

ZNAČENJE IZRAZA

Članak 3.

(1) Pod izrazom »radno mjesto« podrazumijeva se vrsta
poslova i narav rada koje zaposlenik obavlja na temelju ugovora
o radu, a pri obavljanju kojih postoje štetni utjecaji rada.

(2) Pod izrazom »štetni utjecaji rada« podrazumijevaju
se opasnosti, štetnosti i napori rada koji u dužem djelovanju
na zaposlenika mogu uzrokovati zdravstvena oštećenja
s posljedicom gubitka radne sposobnosti.

(3) Pod izrazom »propisane mjere zaštite na radu«
podrazumijevaju se propisana pravila zaštite na radu kojima
se uklanja ili umanjuje opasnost na sredstvima rada (osnovna pravila
zaštite na radu iz članka 9. Zakona o zaštiti
na radu) i pravila kojima se sprječava štetno djelovanje
poslova radnog mjesta na zdravlje i radnu sposobnost (posebna
pravila zaštite na radu iz članka 10. Zakona o zaštiti
na radu).

(4) Pod izrazom »mjere zaštite« podrazumijevaju
se i priznata pravila zaštite na radu te pravila struke.

IZVORI PODATAKA I POSTUPAK ZA UTVRÐIVANJE STAŽA

Članak 4.

Za podatke koji prema ovoj metodologiji moraju biti uvršteni
u stručnu dokumentaciju o radnom mjestu za koje se podnosi
poticaj trebaju biti naznačeni izvori iz kojih su podaci
pribavljeni, odnosno postupak (metoda) kojom je utvrđeno činjenično
stanje.

TEMELJNI SADRŽAJ STRUČNE DOKUMENTACIJE ZA
UTVRÐIVANJE RADNIH MJESTA NA KOJIMA POSTOJE TEŠKI I ŠTETNI
UTJECAJI RADA

Članak 5.

U svrhu utvrđivanja činjenica postoji li na radnom
mjestu težina i štetnost za zdravlje i radnu sposobnost
stručna dokumentacija mora sadržavati:

- podatke o podnositelju poticaja,

- podatke o radnom mjestu,

- podatke o štetnim utjecajima na radnom mjestu,

- podatke o posljedicama štetnih utjecaja rada na zdravlje
i radnu sposobnost,

- prijedlog zakonske odredbe s obrazloženjem.

PODACI O PODNOSITELJU POTICAJA

Članak 6.

1) Podnositelj poticaja - poslodavac prilaže obrtnicu, odnosno
rješenje o upisu u sudski registar, a ako je podnositelj
poticaja sindikat, prilaže se rješenje o upisu u registar
udruga pri Ministarstvu rada i socijalne skrbi.

2) Ako se stručna dokumentacija podnosi za više trgovačkih
društava, prilaže se rješenje o upisu u sudski
registar za svako trgovačko društvo.

PODACI O RADNOM MJESTU

Članak 7.

(1) Podaci o radnom mjestu sadrže:

a) naziv radnog mjesta i opis poslova iz ugovora o radu;

b) broj i strukturu zaposlenika raspoređenih na radno mjesto,
i to po dobi i radnom stažu (ukupnom i stažu na radno
mjestu za koje se podnosi poticaj);

c) raspored radnog vremena (radni sati: tjedno i dnevno, rad u
smjenama, rad duži od punog radnog vremena, skraćeno
radno vrijeme zbog otežanih uvjeta rada i dr.);

d) popis poslova kojima zaposlenik sudjeluje u procesu rada, odnosno
tehnološkom procesu.

(2) Za svaki se posao iz stavka 1. ovoga članka navode
podaci o:

a) trajanju posla u tijeku jedne smjene, a ako se posao ne obavlja
svakodnevno, njegovo trajanje i učestalost u određenom
razdoblju (tjedno, mjesečno, godišnje);

b) strojevima i uređajima koje zaposlenik koristi pri obavljanju
pojedinačnog posla (u strojeve i uređaje u užem
smislu spadaju postrojenja, sredstva za prijenos, sredstva za
prijevoz tereta/osoba i alati);

c) mjestu/mjestima rada na kojima se obavljaju poslovi radnog
mjesta (radni prostori i prostorije u okviru objekata, skele i
površine s kojih se obavlja rad u objektima i izvan njih
te drugi prostori na kojima zaposlenik radi);

d) predmetima rada, uključujući radne tvari i energente.

PODACI O ŠTETNIM UTJECAJIMA RADA

Članak 8.

Podaci o štetnim utjecajima rada sadrže podatke o opasnostima
pri radu, štetnostima, tjelesnim dinamičkim naporima,
tjelesnim statičkim naporima, tjelesnim opterećenjima
zbog uporabe osobnih zaštitnih sredstava, opterećenjima
osjetila te psihofiziološkom naporu na odnosnome radnom mjestu.

OPASNOSTI

Članak 9.

(1) Opasnosti pri radu štetni su utjecaji rada koji predstavljaju
stanje ugrožavanja, koje mogu, ali ne moraju biti izvor oštećenja
zdravlja s posljedicom profesionalne ili opće nesposobnosti
za rad, a njihovo je moguće djelovanje trenutno.

(2) Za svako se radno mjesto navode postojeće opasnosti
pri obavljanju poslova, koje mogu biti mehaničke opasnosti,
padovi pri kraju na radu, opasnosti od električne struje,
termičke opasnosti, biološke opasnosti te opasnosti
od požara i eksplozije.

(3) Za svaku se od opasnosti koja je uvrštena u stručnu
dokumentaciju navodi:

a) izvor opasnosti (stroj ili uređaj, postrojenje, ručni/mehanizirani
alat, sredstvo za prijenos tereta, sredstvo za prijevoz, radni
prostor, skele, predmet rada, radna tvar, energent i dr.);

b) osnovna pravila zaštite na radu koja su primijenjena (tehničko-tehnološka
rješenja) i posebna pravila zaštite na radu (poslovi
s posebnim uvjetima rada, osobna zaštitna sredstva, osposobljavanje
za rad na siguran način, označavanje i dr.);

c) obrazloženje okolnosti zbog kojih nisu primijenjena osnovna
i posebna pravila zaštite na radu koja su propisom obvezujuća.

ŠTETNOSTI

Članak 10.

(1) Štetnosti su skupina utjecaja rada na organizam zaposlenika
koji dužim djelovanjem uzrokuju zdravstvena oštećenja
(profesionalne bolesti i bolesti u vezi s radom), s mogućim
nastankom profesionalne ili opće nesposobnosti za rad i
opasnosti od nastanka invalidnosti.

(2) Za svako se radno mjesto navode postojeće štetnosti,
koje mogu biti kemijske štetnosti, prašine, biološke
štetnosti, buka, vibracije, mikroklima, klima, rad u mokrom,
rad u uvjetima povećana ili smanjena atmosferskog tlaka
ili naglih promjena tlaka te osvijetljenost.

(3) Za svaku se od štetnosti koja postoji pri obavljanju
poslova radnog mjesta navodi:

a) izvor štetnosti;

b) neprekinuto trajanje izloženosti odnosnoj štetnosti
u postojećem radnom vemenu, ako se rad uz postojeću
štetnost obavlja svakodnevno, odnosno učestalost i
trajanje povremenih izloženosti u postojećem radnom
vremenu. Ako se poslovi uz navedene štetnosti ne obavljaju
svakodnevno, potrebno je navesti učestalost i trajanje
izloženosti u određenom razdoblju (tjedno, mjesečno,
godišnje);

c) koncentracija odnosno jačina štetnosti za vrijeme/vremena
izloženosti (ako za štetnost postoji metoda mjerenja)
uz naznaku vršnih koncentracija;

d) dopuštene vrijednosti za svaku od štetnosti prema
važećim propisima, odnosno priznatim pravilima zaštite
na radu u skladu sa zakonom

e) osnovna pravila zaštite na radu koja su primijenjena na
izvoru odnosne štetnosti (tehničko-tehnološka
rješenja) i posebna pravila zaštite na radu u odnosu
na navedenu štetnost (poslovi s posebnim uvjetima rada, osobna
zaštitna sredstva, osposobljavanje za rad na siguran način,
skraćenje izloženosti, posebne upute, označavanje
i dr.);

f) obrazloženje okolnosti zbog kojih nisu primijenjena osnovna
i posebna pravila zaštite na radu koja su propisom obvezujuća.

NAPORI RADA

Članak 11.

U dokumentaciji treba navesti napore za koje se procjenjuje da
mogu uzrokovati profesionalnu ili opću nesposobnost za rad,
koji mogu biti tjelesni dinamički napori, tjelesni statički
napori, tjelesna opterećenja zbog uporabe osobnih zaštitnih
sredstava, opterećenje osjetila i psihofiziološki napori.

TJELESNI NAPORI

Članak 12.

Tjelesni napori skupina su štetnih utjecaja rada koji zbog
obavljanja poslova povećanom snagom (dinamički napori)
ili zbog rada u prisilnom ili nefiziološkom položaju
tijela, odnosno iz takva položaja (statički napori)
mogu u dužem djelovanju uzrokovati zdravstvena oštećenja
s posljedicom nastanka profesionalne ili opće nesposobnosti
za rad.

TJELESNI DINAMIČKI NAPORI

Članak 13.

(1) Izvor tjelesnih dinamičkih napora mogu biti aktivnosti
rukovanja predmetima, aktivnosti upravljanja i aktivnosti pri
kretanju na radu.

(2) U stručnoj se dokumentaciji za tjelesne dinamičke
napore navode:

a) tjelesne aktivnosti kojima se ostvaruju poslovi radnog mjesta
(rukovanje predmetima uz navođenje pojedinačnih težina
predmeta koje zaposlenik podiže, premješta, spušta
u jednoj radnoj operaciji te ukupna količina radnih operacija
i ukupna težina predmeta/tereta u jednoj smjeni);

b) kretanje pri radu (uspinjanje/silaženje; uskakanje/iskakanje,
hodanje, trčanje i dr.), s naznakom vremena za pojedinu
aktivnost kretanja odnosno učestalosti u jednoj radnoj
smjeni;

c) repetitivni pokreti (ruku/nogu) s naznakom učestalosti
tih pokreta u jedinici vremena, ukupnom neprekinutom trajanju
tih pokreta u jednoj radnoj smjeni.

TJELESNI STATIČKI NAPORI

Članak 14.

(1) Za tjelesne se statičke napore u stručnoj dokumentaciji
navode položaji tijela pri radu za svaki posao.

(2) Izvor statičkih tjelesnih napora mogu biti položaji
tijela pri radu: sjedenje (prisilno/nefiziološko), stajanje
s minimalnom mogućnosti promjene položaja, prignut
i duboko prignut stojeći položaj tijela, rad iz zakrenutog
položaja trupa, rad rukama iznad glave, klečanje,
čučanje, rad iz ležećeg položaja,
potreba rada uz zadržavanje ravnoteže i dr.).

(3) Za svaki se navedeni položaj tijela koji je izvor statičkog
napora navodi neprekinuto trajanje rada u odnosnom položaju
tijela, a ako se položaj tijela mijenja, navodi se učestalost
i pojedinačno trajanje rada u odnosnom položaju tijela.

(4) Ako poslovi koji zahtijevaju rad koji može biti izvor
statičkih napora nisu svakodnevni, obvezno se navodi učestalost
i trajanje za određeno razdoblje.

TJELESNA OPTEREĆENJA ZBOG UPORABE
OSOBNIH ZAŠTITNIH SREDSTAVA

Članak 15.

U dokumentaciji se navode vrste osobnih zaštitnih sredstava
(za zaštitu dišnih organa, glave, tijela, ekstremiteta
i dr.) koja se koriste pri obavljanju poslova iz članka
7. ovoga pravilnika s naznakom vremena u kojem zaposlenik obavlja
poslove pod opterećenjem jednog ili više osobnih zaštitnih
sredstava istodobno.

OPTEREĆENJE OSJETILA

Članak 16.

U dokumentaciji se navode izvori i vrste podražajnih informacija,
trajanje odnosno učestalost aktivnosti koje se osnivaju
na tim podražajnim informacijama za poslove iz članka
7. stavka (1) pod d) ovoga Pravilnika.

PSIHOFIZIOLOŠKI NAPORI

Članak 17.

Za psihofiziološke napore u stručnoj se dokumentaciji
navode činitelji kojima je izvor:

a) vrsta posla koja na zaposlenika postavlja povećane zahtjeve
- povećan broj informacija koje zaposlenik mora elaborirati
sa svrhom primjene ispravne radnje, održavanje visoke razine
perceptivnih, mentalnih i psihomotornih funkcija (rad noću
i rad u uvjetima podopterećenja);

b) tehnološki nametnut ritam rada, neujednačeni ritam
rada, tehnološki nametnuta brzina rada;

c) komunikacije nužne u obavljanju poslova radnog mjesta;

d) uvjeti u kojima se rad obavlja: buka koja ometa djelatnost,
buka koja ometa nužno govorno sporazumijevanje; klimatski
uvjetovana smanjena vidljivost; loša osvijetljenost i dr.;

e) raspored rada koji narušava prirodan biološki ritam
i otežava ostvarivanje primarnih fizioloških i socijalnih
potreba; tehnološki uvjetovana nemogućnost stanke u
tijeku rada, neredovitost ishrane i spavanja;

f) rizik nastanka izvanrednih događaja u tijeku rada koji
mogu biti izvor stradanja samog zaposlenika, ostalih zaposlenika,
korisnika usluga, nastanka znatnih materijalnih šteta.

PODACI O POSLJEDICAMA ŠTETNIH UTJECAJA RADA

Članak 18.

(1) Podaci se o posljedicama štetnih utjecaja rada daju za
oštećenja zdravlja na svakom od radnih mjesta, koje
su moguća posljedica djelovanja pojedinačnih opasnosti,
štetnosti i napora, odnosno moguća posljedica kumulativnog
i/ili sinergističkog djelovanja više štetnih
utjecaja rada.

(2) U dokumentaciji se daju podaci o:

a) ozljedama na radu,

b) oštećenjima zdravlja koja su uzrokovala privremenu
spriječenost za rad (bolovanja),

c) profesionalnim bolestima, i

d) uzrocima profesionalne ili opće nesposobnosti za rad
(invalidnosti) i opasnosti od nastanka invalidnosti.

OZLJEDE NA RADU

Članak 19.

(1) U dokumentaciji treba dati prikaz ozljeda na radu koje su
se dogodile zaposlenicima na radnom mjestu iz članka 7.
ovoga Pravilnika za odgovarajuće razdoblje (do 5 godina).

(2) U prikazu ozljeda obvezno se navodi posao pri kojem je ozljeda
nastala, izvor ozljede, način nastanka ozljede, ozlijeđen
dio tijela i priroda ozljede.

PRIVREMENA SPRIJEČENOST ZA RAD

Članak 20.

U dokumentaciji treba za odgovarajuće razdoblje (do 5 godina)
za svaku godinu promatranog razdoblja posebice obraditi i prikazati
broj zaposlenika koji su zbog oštećenja zdravlja koja
se dovode u vezu sa štetnim utjecajima rada privremeno bili
spriječeni za rad (bolovanje). Prikazuje se broj bolovanja
po vrstama oštećenja zdravlja koje su posljedica štetnih
utjecaja rada i to u odnosu na životnu dob i radni staž.

PROFESIONALNE BOLESTI

Članak 21.

(1) U dokumentaciji se za odgovarajuće razdoblje (do 10
godina) prikazuju podaci o broju profesionalnih bolesti s naznakom
oznake prema X. Međunarodnoj klasifikaciji bolesti i srodnih
zdravstvenih problema i prema Zakonu o listi profesionalnih bolesti.

(2) Prikaz se podataka o profesionalnim bolestima daje u odnosu
na dob i radni staž.

PROFESIONALNA I OPĆA NESPOSOBNOST ZA RAD I OPASNOST
OD NASTANKA INVALIDNOSTI

Članak 22.

(1) U dokumentaciji treba za odgovarajuće razdoblje (do
5 godina) prikazati:

a) broj zaposlenika, njihovu dob, ukupni staž i trajanje
rada na radnom mjestu, koji su prema propisima o mirovinskom i
invalidskom osiguranju, odnosno prema propisu o mirovinskom osiguranju
stekli prava utvrđena tim propisima;

b) broj zaposlenika, njihovu dob, ukupni staž i trajanje
rada na radnom mjestu, kod kojih su nastale kontraindikacije za
nastavak rada, utvrđene posebnim propisima;

c) zdravstvena oštećenja koja su uzrokovala profesionalnu
ili opću nesposobnost za rad, opasnost od nastanka invalidnosti
ili nastanak kontraindikacija kod zaposlenika iz podstavka a)
i b).

(2) Podnositelj poticaja može za podatke iz stavka 1. ovoga
članka koristiti izvore iz razdoblja u kojem su podaci
reprezentativni.

(3) Podnositelj poticaja može u stručnoj dokumentaciji
dati prikaz ciljanog istraživanja zdravstvenog stanja i profesionalne
sposobnosti zaposlenika koji obavljaju poslove radnog mjesta iz
članka 7. ovoga Pravilnika u odnosu na postojeće
štetne utjecaje rada.

(4) Prikaz se stanja (broj zaposlenih i vrste zdravstvenih oštećenja)
iz ovoga članka daje u odnosu na životnu dob i radni
staž.

TEMELJNI SADRŽAJ STRUČNE DOKUMENTACIJE ZA
UTVRÐIVANJE RADNIH MJESTA, ODNOSNO ZANIMANJA NA KOJIMA JE
VIJEK OBAVLJANJA PROFESIONALNE DJELATNOSTI OGRANIČEN NAVRŠAVANJEM
ODREÐENIH GODINA ŽIVOTA

Članak 23.

(1) U svrhu utvrđivanja radnih mjesta - zanimanja na kojima
se obavljaju poslovi vijek kojih je ograničen navršavanjem
određenih godina života stručna dokumentacija
mora sadržavati:

a) podatke o podnositelju poticaja iz članka 6. ovoga Pravilnika;

b) podatke o radnom mjestu na kojem se obavljaju poslovi zanimanja,
i to:

- naziv radnog mjesta i opis poslova iz ugovora o radu;

- broj i struktura zaposlenika raspoređenih na radno mjesto
(dob, radni staž);

- popis poslova kojim zaposlenik ostvaruje profesionalnu djelatnost;

- detaljan opis tjelesnih i/ili mentalnih aktivnosti kojima zaposlenik
obavlja profesionalnu djelatnost, tjelesne (psihomotorne) i psihofizičke
funkcije koje su u podlozi tih aktivnosti.

(2) Uz prikaz tjelesnih i psihofizičkih funkcija obvezno
se navode spoznaje medicinskih i psihologijskih znanosti o padu
tih funkcija u tijeku životne dobi i o kritičnoj dobi
u kojoj nastaje nemogućnost obavljanja poslova.

PRIJEDLOG STUPNJA POVEĆANJA STAŽA OSIGURANJA
S POVEĆANIM TRAJANJEM S OBRAZLOŽENJEM

Članak 24.

Podnositelj poticaja u završnom dijelu stručne dokumentacije
daje prijedlog stupnja povećanja staža osiguranja s
povećanim trajanjem sa sažetim obrazloženjem.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 25.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 140-01/99-01/398
Urbroj: 524-99-01-1
Zagreb, 4. veljače 2000.

Ministar rada i socijalne skrbi
**Davorko Vidović,** v. r.

Pravilnik, NN 45/2000-1040