### NN 73/2022 (27.6.2022.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-975/2022 od 18. svibnja 2022.

Ustavni sud Republike Hrvatske

1090

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Josip Leko, Lovorka Kušan i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Silvana Piplica iz Neorića, koju zastupa Mirko Kozina, odvjetnik u Splitu, na sjednici održanoj 18. svibnja 2022. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Karlovcu, Stalna služba u Gospiću, dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Gž-280/2022 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon što prvostupanjski sud dostavi spis na odlučivanje o žalbi protiv presude Općinskog suda u Makarskoj broj: 5 P-869/20 od 22. listopada 2021.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavne tužbe Silvani Piplica iz Neorića, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava u iznosu od 26.600,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Silvana Piplica iz Neorića (u daljnjem tekstu: podnositeljica), koju u postupku pred Ustavnim sudom zastupa Mirko Kozina, odvjetnik u Splitu, podnijela je 16. veljače 2020. ustavnu tužbu smatrajući da joj je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodio pred Općinskim sudom u Makarskoj (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem P-869/2020 (ranije broj: P-131/01) povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.).

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02., 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) o prigovorima iz ustavne tužbe zatraženo je očitovanje prvostupanjskog suda i pribavljena je preslika spisa Općinskog suda u Makarskoj broj: P-869/2020 (ranije broj: P-131/01).

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Parnični postupak pokrenut je pred prvostupanjskim sudom 16. veljače 2001. tužbom sada pok. Ante Skendera iz Brista kao tužitelja protiv sada pok. Blagice Šarić iz Splita kao tuženice, radi raskida ugovora o dosmrtnom uzdržavanju.

Podneskom od 27. ožujka 2001. godine tuženica Blagica Šarić očitovala se o tužbi i tužbenom zahtjevu tužitelja.

Prvo ročište održano je 24. travnja 2001. na kojem su obje stranke dodatno obrazložile argumentaciju iznesenu u tužbi i odgovoru na tužbu.

Drugo ročište održano je 29. svibnja 2001. na kojem je saslušano šestero svjedoka.

Općinski sud u Makarskoj uputio je 14. lipnja 2001. zamolnicu Općinskom sudu u Splitu radi provođenja (zamolbenog) saslušanja još četvero svjedoka. Požurnica zamolnice Općinskom sudu u Splitu upućena je 15. listopada 2001.

U privitku dopisa od 8. studenoga 2001. Općinski sud u Splitu Općinskom sudu u Makarskoj dostavio je zapisnike o provedenom zamolbenom saslušanju četvero svjedoka; na ročištima održanima 22. listopada 2001. i 8. studenoga 2001.

Treće ročište održano je 8. veljače 2002., stranke su se očitovale o provedenim zamolbenim saslušanjima, odbijeni su daljnji dokazni prijedlozi i zaključena je glavna rasprava u postupku.

Presudom broj: P-131/01-14 od 8. veljače 2002. prvostupanjski sud odbio je tužbeni zahtjev u cijelosti i tužitelju naložio da tuženoj nadoknadi trošak provedenog parničnog postupka. Protiv navedene presude tužitelj je podnio žalbu.

Blagica Šarić podneskom od 27. svibnja 2002. obavijestila je prvostupanjski sud da je tužitelj preminuo u kolovozu 2001.

Županijski sud u Gospiću rješenjem broj: Gž-292/05-2 od 22. studenoga 2005. ukida prvostupanjsku presudu broj: P-131/01-16 od 8. veljače 2002. i predmet vraća sudu u prvom stupnju (pred drugim sucem pojedincem) na ponovni postupak.

U međuvremenu, 10. listopada 2004. preminula je i tužena Blagica Šarić (prednica prednika podnositeljice).

Rješenjem Općinskog suda u Makarskoj broj: IIP-1307/05 od 4. travnja 2008. utvrđuje se (prvi put) prekid postupka jer su obje stranke preminule, te je određeno da će se postupak nastaviti kada nasljednici preuzmu postupak ili kada ih sud na prijedlog suprotne strane pozove da to učine.

Podneskom od 23. listopada 2012. pravni sljednik tužene Blagice Šarić, Željko Šarić (suprug pok. ostaviteljice) predložio je nastavak postupka, dostavljajući u prilogu rješenje o nasljeđivanju iza pok. Blagice Šarić. Dostavlja i smrtni list iza pok. Ante Skendera koji je preminuo 26. kolovoza 2001.

Novim podneskom od 19. prosinca 2013. prednik podnositeljice Željko Šarić požuruje nastavak parničnog postupka.

Općinski sud u Splitu, Stalna služba u Makarskoj rješenjem broj: 6P-1307/05 od 27. kolovoza 2015. poziva nasljednike stranaka da preuzmu postupak u predmetnoj pravnoj stvari.

U ponovljenom postupku (nakon ukidnog drugostupanjskog rješenja broj: Gž-292/05-2 od 22. studenoga 2005.), koji je nastavljen pod novim brojem P-5513/16, održano je ročište 21. veljače 2017. na kojem su stranke pozvane očitovati se o dokaznim prijedlozima.

Sljedeće ročište održano je 25. travnja 2017. i na njemu je saslušano dvoje svjedoka. Radi saslušanja još predloženih svjedoka ročište je odgođeno i novo je za zakazano 26. lipnja 2017., međutim, na tom ročištu punomoćnik tužitelja izvijestio je prvostupanjski sud da je tuženi Željko Šarić u međuvremenu preminuo.

Rješenjem Općinskog suda u Splitu, Stalne službe u Makarskoj broj: 72P-5513/16 od 26. lipnja 2017. utvrđuje se (drugi put) prekid postupka jer je preminuo tuženi, te je određeno da će se postupak nastaviti kada nasljednici tuženika preuzmu postupak ili kada ih sud na prijedlog suprotne strane pozove da to učine.

Podneskom od 12. prosinca 2018. podnositeljica (pravna sljednica pok. Željka Šarića) predlaže nastavak postupka. S obzirom na to da u spis predmeta podnositeljica nije dostavila rješenje o nasljeđivanju, prvostupanjski sud je 17. listopada 2019. poziva da dostavi rješenje o nasljeđivanju iza pok. Željka Šarića.

Rješenje o nasljeđivanju iza pok. Željka Šarića u spis prvostupanjskog suda dostavio je (tek) tužitelj Zlatko Skender (nasljednik tužitelja Ante Skendera) u privitku podneska od 22. studenoga 2019.

Općinski sud u Splitu, Stalna služba u Makarskoj rješenjem broj: 5PuP-1938/19 od 2. srpnja 2020. poziva podnositeljicu da preuzme postupak u predmetnoj pravnoj stvari i ujedno podnositeljici dostavlja poziv za očitovanje na tužbu tužitelja.

Podneskom od 13. srpnja 2020. podnositeljica obavještava prvostupanjski sud da u odnosu na tužbeni zahtjev ostaje kod svih do sada istaknutih navoda svojih prednika.

U nastavku održano je ročište 11. veljače 2021. (spis sada pod novim brojem P-869/20) na kojem je utvrđeno da podnositeljica nije priložila valjanu punomoć za zastupanje. Ročište je stoga odgođeno i novo određeno za 10. ožujak 2021.

Podneskom od 24. veljače 2021. podnositeljica dostavlja punomoć iz koje je razvidno da je za zastupanje svojih pravnih interesa opunomoćila Mirka Kozinu, odvjetnika u Splitu.

Na ročištu održanom 10. ožujka 2021. stranke su se međusobno očitovale o prigovorima, a novo ročište na kojem je određeno saslušanje dvoje predloženih svjedoka određeno je za 5. svibnja 2021., ali je isto zbog službene spriječenosti raspravne sutkinje odgođeno i novo određeno za 14. lipnja 2021.

Na ročištu 14. lipnja 2021. saslušan je samo jedan od predloženih svjedoka i podnositeljica kao tužena, te je određeno novo ročište za 1. rujna 2021. na kojem je određeno saslušati još jednu od ranije predloženu svjedokinju. Pozvana svjedokinja nije pristupila na ročište 1. rujna 2021., stranke su izjavile da ne predlažu nove dokaze te je glavna rasprava u predmetu zaključena.

Objava presude određena je za 14. listopada 2021., ali je zbog službene spriječenosti uređujuće sutkinje ponovno odgođena i nova određena za 22. listopada 2021.

Presudom donesenom 22. listopada 2021. broj: 5 P-869/20 Općinski sud u Makarskoj usvojio je tužbeni zahtjev i utvrdio raskid Ugovora o dosmrtnom uzdržavanju sklopljenog 28. ožujka 1997. između Ante Skendera kao primatelja uzdržavanja i Blagice Šarić kao davateljice uzdržavanja.

Podnositeljica je protiv prvostupanjske presude izjavila žalbu 5. studenoga 2021.

Nakon zaprimanja na Županijskom sudu u Karlovcu, 6. travnja 2022. spis predmeta dodijeljen je u rad sudskom vijeću radi provođenja žalbenog postupka.

Županijski sud u Karlovcu dopisom broj: Gž-280/2022-2 od 28. travnja 2022. predmet je vratio prvostupanjskom sudu radi uočene pogreške kod navođenja imena i prezimena stranke u točki II. izreke prvostupanjske presude. Uz uputu da se radi o «izrazito starom predmetu u kojem je podnesen i zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku», taj sud ističe da je potrebno «rješenje o ispravci presude donijeti u žurnom roku».

Općinski sud u Makarskoj 4. svibnja 2022. donio je rješenje broj: 5P-869/20-27 kojim se ispravlja presuda broj: 5 P-869/20 od 22. listopada 2021. na način da »u toč. II izreke umjesto pogrešno napisanih riječi »Utvrđuje se da je tužitelj Zlatko Skender..« treba ispravno pisati »Utvrđuje se da je tužitelj Ante Skender...«, dok u ostalom dijelu presuda ostaje neizmijenjena.

U trenutku odlučivanja, a radi proteka roka za žalbu spis predmeta kalendiran je do 3. lipnja 2022. nakon čega će biti vraćen drugostupanjskom sudu na odlučivanje o žalbi podnositeljice.

3.1. Zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku podnositeljica je Općinskom sudu u Makarskoj podnijela 15. veljače 2022. (nakon donošenja prvostupanjske presude).

Nakon očitovanja suca od 17. veljače 2022. rješenjem Općinskog suda u Makarskoj broj: SU-Gzp I-4/2022-4 od 21. veljače 2022. odbijen je zahtjev podnositeljice uz u bitnom sljedeće obrazloženje:

»7. Uvidom u jedinstveni informacijski sustav za upravljanje sudskim predmetima (e-Spis) za predmet Općinskog suda u Makarskoj, posl. br. P-869/2020 utvrđeno je, da je sud donio presudu dana 22. listopada 2021. godine, te da je ista otpremljena strankama i to punomoćniku tužitelja...i punomoćniku tuženika... dana 22. listopada 2021. godine.

8. Uređujuća sutkinja... dostavila je Izvješće u kojem je navela, da je na navedenu presudu tuženica izjavila žalbu, koja je dostavljena protivnoj strani na odgovor 17. veljače 2022. godine, te da će se po proteku roka za davanje odgovora na žalbu, cjelokupan spis predmeta sa žalbom tuženice, dostaviti žurno nadležnom Županijskom sudu na daljnje odlučivanje.

9. Dakle, u trenutku odlučivanja o zahtjevu za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, predmet u odnosu na koji je zahtjev podnesen, je dovršen, pa se i sam zahtjev ukazuje neosnovanim. U odnosu na dostavljanje spisa Županijskom sudu radi odlučivanja o žalbi i sama sutkinja je navela da će se spis žurno dostaviti nadležnom Županijskom sudu, nakon što protekne rok za davanje odgovora na žalbu.«

U odnosu na navedeno rješenje podnositeljica nije podnijela žalbu, te je isto 14. ožujka 2022. utvrđeno pravomoćnim.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016., u točkama 4. – 11. (»Narodne novine« broj 50/16.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.) sve do 14. ožujka 2013., kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 82/16. – Uredba, 67/18. i 126/19. – rješenje USRH broj: U-I-4658/2019 i dr.; u daljnjem tekstu: ZoSud: 28/13-126/19).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

5. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

5.1. U konkretnom slučaju podnositeljica je podnijela nadležnom sudu zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem sutkinje ovlaštene za obavljanje poslova sudske uprave Općinskog suda u Makarskoj broj: SU-Gzp I-4/2022-4 od 21. veljače 2022. odbijen je zahtjev podnositeljice za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (v. t. 3.1. obrazloženja ove odluke).

Protiv navedenog rješenja podnositeljica nije podnijela žalbu.

5.2. S obzirom na to da je podnositeljica koristila pravno sredstvo koje joj je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

6. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i njegovog pravnog prednika, te mjerodavnih tijela, kao i važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud posebno razmatra postupanje nadležnih sudova, prednika i prednice prednika podnositeljice od pokretanja parničnog postupka 16. veljače 2001. pa do dana donošenja ove ustavnosudske odluke, s obzirom na to da postupak još uvijek nije pravomoćno okončan.

1) Duljina sudskog postupka

7. U trenutku odlučivanja o ovoj ustavnoj tužbi postupak u povodu tužbe pravnog prednika (i prednice prednika) podnositeljice radi raskida ugovora o dosmrtnom uzdržavanju koji se vodio pred prvostupanjskim sudu prvo pod brojem P-131/01, kasnije pod brojem P-5513/16 te u konačnici pod brojem P-869/20, pred drugostupanjskim sudom još uvijek nije okončan, odnosno trenutno se nalazi u žalbenom postupku.

Ustavni sud utvrđuje da razmatrano razdoblje u slučaju podnositeljice od 16. veljače 2001. (dana podnošenja tužbe prvostupanjskom sudu) do 18. svibnja 2022. (dana donošenja odluke Ustavnog suda), traje ukupno dvadeset i jednu (21) godinu i pet (5) mjeseci.

7.1. Ustavni sud utvrđuje da se u razmatranom razdoblju prvostupanjski postupak od njegovog pokretanja tužbom 16. veljače 2001. do okončanja 22. listopada 2021. kada je donesena prvostupanjska presuda, dva puta nalazio u prekidu – prvi put zbog smrti obje stranke u postupku, a drugi put zbog smrti tuženika (v. t. 3. obrazloženja ove odluke).

Razdoblja prekida prvostupanjskog postupka iz navedenih razloga trajala su:

– od donošenja rješenja Općinskog suda u Makarskoj broj: IIP-1307/05 od 4. travnja 2008. kojim je utvrđen prekid postupka jer su obje stranke preminule, do podneska od 23. listopada 2012. kojim je pravni sljednik tužene Blagice Šarić, Željko Šarić (suprug pok. ostaviteljice) predložio nastavak postupka, dakle četiri (4) godine, šest (6) mjeseci i devetnaest (19) dana i u kojem vremenu prvostupanjski sud nije bio ovlašten poduzimati nikakve radnje, te

– od donošenja rješenja Općinskog suda u Splitu, Stalne službe u Makarskoj broj: 72P-5513/16 od 26. lipnja 2017. kojim je utvrđen prekid postupka jer je preminuo tuženi, do podneska podnositeljice od 12. prosinca 2018. kojim je podnositeljica izvijestila prvostupanjski sud o donošenju rješenja o nasljeđivanju kojim je ona utvrđena nasljednicom iza pok. Željka Šarića, dakle jednu (1) godinu, pet (5) mjeseci i šesnaest (16) dana i u kojem vremenu prvostupanjski sud također nije bio ovlašten poduzimati nikakve radnje.

2) Složenost sudskog predmeta

8. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju radi o relativno složenijem predmetu u kojem je dva puta došlo do prekida postupanja u predmetu radi smrti stranaka u postupku, a što je zahtijevalo provođenje ostavinskih postupaka i utvrđivanja pravnih sljednika stranka, kao u konačnici i odluku pravnih sljednika žele li prihvatiti nastavak provođenja predmetnog parničnog postupka.

3) Postupanje nadležnih sudova

9. Ustavni sud primjećuje da unatoč utvrđenim okolnostima kako je pred prvostupanjskim sudom postupak dva put bio prekidan (zbog smrti stranaka u ukupno uračunatom vremenu nešto više od pet godina), te iznova nastavljan nakon okončanja ostavinskih postupaka u kojima su donesena rješenja o utvrđivanju nasljednika pravnih sljednika preminulih stranaka, činjenica da se predmetni parnični postupak u prvom stupnju vodio više od dvadeset (20) godina od podnošenja tužbe 16. veljače 2001. do 22. listopada 2021. kada je donesena prvostupanjska presuda broj: 5P-869/20 upućuje na značajne neaktivnosti prvostupanjskog suda u provođenju postupovnih radnji (v. t. 3. obrazloženja ove odluke).

To osobito u dijelu razmatranog razdoblja koji je slijedio nakon donošenja rješenja Općinskog suda u Makarskoj broj: IIP-1307/05 od 4. travnja 2008. kojim je utvrđen prvi prekid postupka jer su obje stranke preminule.

9.1. U tom smislu Ustavni sud ukazuje na neaktivnost prvostupanjskog suda od 23. listopada 2012. kada je pravni sljednik tužene Blagice Šarić, Željko Šarić (suprug pok. ostaviteljice) predložio je nastavak postupka, dostavljajući u prilogu i rješenje o nasljeđivanju iza pok. Blagice Šarić i smrtni list iza pok. Ante Skendera, do 27. kolovoza 2015. kada je tek Općinski sud u Splitu, Stalna služba u Makarskoj rješenjem broj: 6P-1307/05 pozvao nasljednike stranaka da preuzmu postupak u predmetnoj pravnoj stvari.

Neaktivnost prvostupanjskog suda u navedenom periodu trajala je dakle dvije (2) godine, deset (10) mjeseci i četiri (4) dana.

U tako nastavljenom postupku (ponovljenim nakon ukidnog drugostupanjskog rješenja broj: Gž-292/05-2 od 22. studenoga 2005.) sada pod novim brojem P-5513/16 novo ročište održano je tek 21. veljače 2017., dakle iznova po proteku i više od godinu dana od upućenog navedenog poziva strankama

U trenutku odlučivanja u povodu ustavne tužbe podnositeljice postupak još uvijek nije pravomoćno okončan i nalazi se u fazi drugostupanjskog odlučivanja o žalbi koju je podnositeljica podnijela protiv prvostupanjske presude.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne
 tužbe i njezinih prednika

10. Ustavni sud ocjenjuje da pravni prednici podnositeljice nisu doprinijeli duljini trajanja postupka. Međutim, Ustavni sud primjećuje da je sama podnositeljica u dijelu razmatranog razdoblja od 12. prosinca 2018., kada je nakon drugog rješenja o prekidu postupka predložila nastavak postupka, do 13. srpnja 2020. kada je podnositeljica obavijestila prvostupanjski sud da u odnosu na tužbeni zahtjev ostaje kod svih do sada istaknutih navoda od svojih prednika, doprinijela duljini postupka u trajanju od jedne (1) godine, sedam (7) mjeseci i jedan (1) dan.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

11. Ustavni sud utvrđuje da se predmetni parnični prvostupanjski postupak u razmatranom razdoblju vodio dulje od dvadeset (20) godina, te da u trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositeljice postupak još uvijek nije pravomoćno okončan.

Stoga, Ustavni sud ocjenjuje da je trajanjem parničnog postupka u gore navedenom mjerodavnom razdoblju podnositeljici (i njezinim prednicima) povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o pravima i obvezama stranaka zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

12. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

12.1. Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Županijskog suda u Karlovcu dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

13. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju Ustavni sud uzeo je u obzir sve činjenice i okolnosti relevantne za utvrđivanje primjerene naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava.

13.1. Prilikom utvrđivanja visine iznosa naknade podnositeljici Ustavni sud uvažio je dio razmatranog razdoblja ukupnog trajanja pet (5) godina, obuhvaćeno od rješenja Općinskog suda u Makarskoj broj: IIP-1307/05 od 4. travnja 2008. kojim je utvrđen prvi prekid postupka do podneska od 23. listopada 2012. kojim je pravni sljednik tužene Blagice Šarić, Željko Šarić (suprug pok. ostaviteljice) predložio nastavak postupka i od rješenja Općinskog suda u Splitu, Stalne službe u Makarskoj broj: 72 P-5513/16 od 26. lipnja 2017. kojim je utvrđen drugi prekid postupka do podneska podnositeljice od 12. prosinca 2018. kojim je podnositeljica izvijestila prvostupanjski sud o donošenju rješenja o nasljeđivanju kojim je ona utvrđena nasljednicom iza pok. Željka Šarića, a u kojem vremenu prvostupanjski sud nije bio ovlašten poduzimati nikakve radnje.

Ujedno, Ustavni sud visinu određene naknade umanjio je i za doprinos podnositeljice u trajanju od jedne (1) godine, sedam (7) mjeseci i jedan (1) dan (v. t. 10. obrazloženja ove odluke).

14. Objava ove odluke temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-975/2022

Zagreb, 18. svibnja 2022.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.