## Zakon o srednjem školstvu (pročišćeni tekst)

### NN 69/2003 (23.4.2003.), Zakon o srednjem školstvu (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO HRVATSKOGA SABORA

820

Na
temelju članka 42. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu
(»Narodne novine«, br. 59/01.), Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na
110. sjednici 9. travnja 2003., utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o srednjem
školstvu.

Pročišćeni
tekst Zakona o srednjem školstvu obuhvaća Zakon o srednjem školstvu (»Narodne
novine«, br. 19/92.) te njegove izmjene i dopune objavljene u »Narodnim
novinama«, br. 26/93., 27/93., 50/95., 59/01. i 114/01. u kojima je naznačeno
vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa:
602-03/01-01/01
Zagreb, 9. travnja 2003.

            Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora
**Josip Leko,** **dipl. iur.,** v. r.

## ZAKON

### O SREDNJEM ŠKOLSTVU (pročišćeni tekst)

I.
OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Srednje školstvo je djelatnost kojom se nakon
završetka osnovnog školovanja omogućava stjecanje znanja i sposobnosti za rad i
nastavak školovanja.

Djelatnost srednjeg školstva obuhvaća različite vrste
i oblike odgoja i obrazovanja, osposobljavanja i usavršavanja koji se ostvaruju
u skladu s odredbama ovoga Zakona i zakona koji uređuju djelatnost pojedinih
vrsta srednjih škola.

Članak 2.

Djelatnost srednjeg školstva obavljaju srednjoškolske
ustanove i druge pravne osobe pod uvjetima iz ovoga Zakona.

Srednjoškolske ustanove su: srednje škole i u čenički
domovi.

Članak 3.

Srednjoškolsko obrazovanje dostupno je svakome pod
jednakim uvjetima, prema njegovim sposobnostima, u skladu s ovim Zakonom.

Članak 4.

Nastava u srednjoj školi izvodi se na hrvatskome
jeziku i latiničnom pismu.

Članak 5.

Srednjoškolsko obrazovanje djece pripadnika nacionalnih
manjina ostvaruje se prema odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju na jeziku i
pismu nacionalnih manjina, odredbama ovoga Zakona i drugih propisa.

II.
PROGRAMI SREDNJEG ŠKOLSTVA, NASTAVNI PLAN I PROGRAM, VRSTE SREDNJIH ŠKOLA,
ORGANIZIRANJE NASTAVE

1.
Programi srednjeg školstva

Članak
6.

Programi
srednjeg školstva su:

–
programi za stjecanje srednje školske spreme,

–
programi za stjecanje srednje stručne spreme,

–
programi za stjecanje niže stručne spreme i

–
programi osposobljavanja i usavršavanja.

Programima
za stjecanje srednje školske, srednje stručne spreme i niže stručne spreme
stječu se znanja i sposobnosti za rad i nastavak školovanja.

Programima
osposobljavanja i usavršavanja dopunjuju se stečena znanja, sposobnosti i
vještine za rad u struci.

2.
Nastavni plan i program

Članak 7.

Programi srednjeg školstva ostvaruju se na osnovi
nastavnog plana i programa.

Nastavnim planom i programom iz stavka 1. ovoga
članka utvrđuju se svrha, ciljevi i zadaće programa, nastavni predmeti i sadržaji,
trajanje i osnovni oblici izvođenja programa, godišnji i tjedni broj sati
nastave, broj sati za svaki predmet, didaktički i drugi uvjeti za izvođenje
nastavnog plana i programa.

Dio nastavnih predmeta i sadržaja, utvrđenih
nastavnim planom i programom, može se, osim na hrvatskom jeziku, izvoditi i na
nekom od svjetskih jezika uz odobrenje Ministarstva prosvjete i športa (u
daljnjem tekstu: Ministarstvo).

Članak 8.

Nastavni plan i program za stjecanje srednje školske,
srednje stručne i niže stručne spreme sadrži zajednički, izborni i fakultativni
dio.

Zajednički dio nastavnog plana i programa sadrži
osnovne predmete koji su obvezni za sve učenike određene vrste obrazovanja.

Izborni dio nastavnog plana i programa obuhvaća
predmete programski vezane za vrstu škole od kojih učenik obvezno bira jedan
ili više predmeta prema svojim sklonostima.

Fakultativni dio nastavnog plana i programa obuhvaća
predmete kojima se zadovoljavaju interesi učenika u skladu s mogućnostima
škole, te sadržaje i oblike slobodnih aktivnosti.

Ako se učenik opredijeli za fakultativni predmet, dužan
ga je pohađati tijekom nastavne godine.

Zajednički i izborni dio nastavnog plana i programa
donosi Ministarstvo.

Fakultativni dio nastavnog plana i programa donosi
škola.

3.
Vrste srednjih škola

Članak 9.

Srednje škole, ovisno o vrsti nastavnog plana i
programa su:

– gimnazije,

– strukovne škole,

– umjetničke škole.

Članak 10.

Gimnazija izvodi nastavni plan i program u najmanje
četverogodišnjem trajanju, čijim završavanjem učenik stječe sred­nju školsku
spremu.

Gimnazije su opće ili specijalizirane, što se
određuje prema vrsti nastavnog plana i programa.

Članak 11.

Strukovna škola izvodi nastavni plan i program u
trajanju od jedne do pet godina.

Završavanjem
strukovne srednje škole u najmanje trogo­dišnjem trajanju učenik stječe srednju
stručnu spremu.

Završavanjem
strukovne škole u trajanju od jedne do dvije godine učenik stječe nižu stručnu
spremu.

Strukovne
škole su tehničke, industrijske, obrtničke i druge, što se određuje prema vrsti
nastavnog plana i programa.

Članak
12.

Umjetnička
škola izvodi nastavni plan i program u najmanje četverogodišnjem trajanju čijim
završavanjem učenik stječe srednju stručnu spremu.

Umjetničke
škole su glazbene, plesne, likovne i druge, što se određuje prema vrsti
nastavnog plana i programa.

4.
Organiziranje nastave

Članak 13.

Srednja škola na osnovi utvrđenog nastavnog plana i
programa donosi godišnji plan i program rada.

Godišnji plan i program rada srednja škola donosi do
30. rujna za tekuću školsku godinu.

Članak 14.

U srednjoj školi upotrebljavaju se udžbenici koje
odobri ministar prosvjete i športa (u daljnjem tekstu: ministar).

Srednja škola ima knjižnicu. Djelatnost knjižnice
sastavni je dio rada srednje škole.

Članak 15.

Nastava se organizira po razredima a neposredno
izvodi u razrednom odjelu i obrazovnoj grupi. Razredni odjel čini u pravilu do
30 učenika istog razreda.

U pojedinim oblicima rada (vježbe, praktična nastava,
rad s darovitim i učenicima s teškoćama u razvoju i sl.) razredni odjeli mogu
se organizirati u obrazovne grupe.

Način organiziranja nastave u obrtničkim školama i
praktič­ne nastave u strukovnim školama utvrđuje ministar.

Članak 16.

Godišnji broj nastavnih sati može iznositi najviše
1.120 a tjedni 32 nastavna sata, osim u programima čiji se veći dio izvodi u
obliku vježbi i praktične nastave.

Dnevni broj sati nastave utvrđuje se rasporedom sati
škole. Teorijska nastava ne može iznositi više od 6 sati dnevno.

Nastavni sat traje 45 minuta. Sat praktične nastave
traje 60 minuta ako se izvodi izvan škole.

Članak 17.

Školska godina počinje 1. rujna a završava 31.
kolovoza i ima dva polugodišta.

Tijekom školske godine učenici imaju pravo na zimski,
proljetni i ljetni odmor.

Početak i završetak nastave i trajanje odmora učenika
za svaku školsku godinu propisuje ministar.

Članak 18.

Srednja škola obvezno otkriva, prati i potiče
darovite učenike te organizira dodatni rad prema njihovim sklonostima,
sposobnostima i interesima.

Daroviti učenici mogu završiti obrazovanje u kraćem
vremenu od propisanog.

Uvjete i način obrazovanja darovitih učenika
propisuje ministar.

Članak 19.

Obrazovanje učenika s teškoćama u razvoju organizira
se uz primjenu individualiziranih postupaka u srednjoj školi u redovitim ili
posebnim razrednim odjelima i obrazovnim grupama.

Učenici s većim teškoćama u razvoju obrazuju se u
posebnim ustanovama.

Posebne ustanove, programe, uvjete, način i postupak
upisa i obrazovanja učenika s teškoćama i većim teškoćama u razvoju propisuje
ministar.

Članak 20.

Srednja škola može obavljati provjeru vrijednosti
novih obrazovnih sadržaja, oblika i metoda rada te nove nastavne opreme prema
eksperimentalnom programu, kojeg odobrava ministar.

Članak 21.

Srednja škola može biti vježbaonica za studente
nastavničkih fakulteta.

Uvjete i način rada vježbaonica iz stavka 1. ovoga
članka propisuje ministar uz suglasnost ministra znanosti i tehnologije.

III.
SREDNJOŠKOLSKO OBRAZOVANJE ODRASLIH

Članak 22.

Srednjoškolskog obrazovanje odraslih obuhvaća posebne
programe za stjecanje srednje školske ili stručne spreme, niže stručne spreme,
programe prekvalifikacije i programe osposobljavanja i usavršavanja.

Programi iz stavka 1. ovoga članka prilagođeni su
dobi, prethodnom obrazovanju, znanju, vještinama i sposobnostima odraslih, a
donosi ih ustanova koja ih izvodi na temelju nastavnog programa redovite srednje
škole.

Uvjete i način izvođenja programa i stjecanja srednjo­škol­skog
obrazovanja odraslih propisuje ministar.

Članak 23.

Program srednjoškolskog obrazovanja odraslih može
izvoditi srednja škola, pučko otvoreno učilište ili druga ustanova ako ima potreban
broj nastavnika i stručnih suradnika za izvođenje programa i ispunjava uvjete
propisane aktom iz članka 22. stavka 3. ovoga Zakona.

Članak 24.

Troškove srednjoškolskog obrazovanja odraslih snose
odrasli neposredno ili pravna osoba čiji je djelatnik ili Zavod za
zapošljavanje.

IV.
PRAVNI STATUS, OSNIVANJE I PRESTANAK RADA SREDNJE ŠKOLE I UČENIČKOG DOMA

1.
Srednja škola

Članak
25.

Srednja
škola je javna ustanova.

Srednju
školu može osnovati:

–
Republika Hrvatska,

– jedinica područne (regionalne) samouprave,

– domaća i strana fizička pravna osoba, ako je
osigurala sred­stva u iznosu koji je potreban za rad te vrste škole.

Članak 26.

Za obavljanje djelatnosti srednjoškolskog obrazovanja
utvr­đuje se mreža srednjoškolskih programa i ustanova, gimnazija, strukovnih i
umjetničkih škola u Republici Hrvatskoj, izuzev škola s pravom javnosti.

Prijedlog mreže srednjih škola na svom području
utvrđuje predstavničko tijelo jedinice područne (regionalne) samouprave,
odnosno Grada Zagreba.

Mrežu srednjih škola iz stavka 1. ovoga članka donosi
Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra.

Članak 27.

Akt o osnivanju srednje škole, pored uvjeta za
osnivanje ustanove propisanih Zakonom o ustanovama, mora sadržavati odredbe o:

– programu srednjoškolskog obrazovanja i uvjetima
njegova ostvarivanja,

– stručnim zaposlenicima potrebnim za izvođenje
programa,

– osiguranju propisanog prostora, nastavnih sredstava
i pomagala,

– uvjetima i načinu osiguravanja financijskih
sredstava za rad škole.

Srednja škola i druga ustanova srednjeg školstva
upisuje se u upisnik ustanova srednjeg školstva koji vodi Ministarstvo, nakon
donošenja rješenja o odobrenju početka njenog rada.

Članak 28.

Srednja škola ima statut.

Statutom srednje škole uređuje se način obavljanja
djelatnosti škole, djelokrug tijela upravljanja i stručnih tijela škole, te
uređuju druga pitanja od značaja za djelatnost i poslovanje škole, u skladu s
aktom o osnivanju škole i zakonom.

Statut srednje škole donosi školski odbor.

Članak 29.

Početak rada srednje škole odobrava ministar
rješenjem.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka donijet će se ako
škola ima:

– potreban broj stručnih djelatnika za izvođenje
nastavnog plana i programa,

– prostor i opremu, u skladu s normativima utvrđenim
nastavnim planom i programom, te

– osigurana sredstva za rad i izvođenje nastavnog
programa

Način i postupak utvrđivanja uvjeta za početak rada
srednje škole propisuje ministar.

Članak 30.

Kada Ministarstvo utvrdi da srednja škola ne
ispunjava neki od uvjeta iz članka 29. ovoga Zakona odredit će rok u kojem je
škola dužna otkloniti utvrđene nedostatke.

Ako škola u roku iz stavka 1. ovoga članka ne otkloni
utvrđene nedostatke, ministar će predložiti osnivaču da donese akt o ukidanju
škole.

Ako osnivač ne donese akt o ukidanju u roku 60 dana
od dana primitka prijedloga, akt o ukidanju donijet će ministar.

Članak
31.

Aktom o
ukidanju srednje škole određuje se rok i način prestanka njenog rada.

Srednja
škola prestaje s radom odjednom ili postupno.

Ako
škola prestaje s radom odjednom, prestaje raditi na završetku školske godine u
kojoj je donesena odluka o prestanku rada. U slučaju postupnog prestanka rada
škole aktom o ukidanju određuje se školska godina u kojoj prestaje rad škole.

U
slučaju ukidanja srednje škole, osnivač je dužan zatečenim učenicima osigurati
završetak obrazovanja u drugoj školi pod uvjetima koji su vrijedili prigodom
njihova upisa.

2.
Posebne odredbe o privatnoj srednjoj školi s pravom javnosti

Članak 32.

Privatna srednja škola stječe pravo javnosti
rješenjem o odobrenju početka njenog rada.

Djelatnost privatne srednje škole s pravom javnosti
može biti financirana iz sredstava državnog proračuna prema kriterijima koje
propisuje ministar.

Srednja škola koja je stekla pravo javnosti prema
stavku 1. ovoga članka u naziv obvezno dodaje oznaku: »s pravom javnosti«.

Članak 33.

Privatna srednja škola s pravom javnosti radi po
nastavnom planu i programu iz članka 8. ovoga Zakona ili po vlastitom nastavnom
planu i programu.

Vlastiti nastavni plan i program iz stavka 1. ovoga
članka obvezno sadrži zajednički dio nastavnog plana i programa iz članka 8.
stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 34.

Nastava u srednjoj školi može se izvoditi i na jednom
od svjetskih jezika uz suglasnost ministra, ako škola izvodi međunarodni
program.

3.
Učenički dom

Članak 35.

Učenički dom organizira smještaj i prehranu,
odgojno-obrazovni rad, kulturne i druge aktivnosti učenika.

Djelatnost učeničkog doma dio je djelatnosti srednjeg
škol­stva i s njom je programski povezana.

Djelatnost učeničkih domova mogu obavljati i srednje
škole.

Članak 36.

Pravo na smještaj i prehranu u učeničkom domu imaju u
pravilu redoviti učenici.

Prijam učenika obavlja se javnim natječajem.

Pravo na prijem ostvaruje se na osnovi uspjeha u
prethodnom obrazovanju i materijalnog položaja učenika i njegove obitelji.

Pobliže uvjete za prijem učenika, troškove smještaja
i pre­hrane u učeničkim domovima, kao i normative prostora i opreme te program
odgojnog rada s učenicima propisuje ministar.

Učenički dom u privatnom vlasništvu (internat)
samostalno određuje uvjete za prijam učenika, te troškove njihova smještaja i
prehrane.

Članak 37.

U učeničkim domovima organiziraju se odgojne grupe od
25 učenika.

Članak 38.

Na pravni status, osnivanje, početak i prestanak rada
učeničkog doma odgovarajuće se primjenjuju odredbe članka 25. do 31. ovoga
Zakona.

4.
Registracija

Članak
39.

Srednje
škole i učenički domovi pravne su osobe i upisuju se u sudski registar
ustanova.

5.
Evidencija

Članak
40.

U
sustavu srednjeg školstva uspostavljaju se evidencije o srednjim školama i
učeničkim domovima, djelatnicima i uče­nicima, kao i druge od značaja za
praćenje stanja i razvoj djelatnosti.

Pobliže
propise o tijelima i ustanovama koje su dužne voditi evidencije, te o vrstama
evidencija, sadržaju i načinu njihova vođenja donosi ministar.

V.
UPRAVLJANJE SREDNJOM ŠKOLOM
I UČENIČKIM DOMOM

Članak 41.

Srednjom školom upravlja školski odbor, a ravnatelj
je poslovodni i pedagoški voditelj srednje škole.

Djelokrug i način odlučivanja ravnatelja i školskog
odbora uređuje se aktom o osnivanju i statutom škole u skladu sa zakonom.

Članak 42.

Uz poslove utvrđene Zakonom o ustanovama, ravnatelj:

– predlaže godišnji plan i program rada,

– brine se za provođenje odluka školskog odbora,
nastav­ničkog vijeća i drugih tijela,

– donosi odluku o zasnivanju i prestanku radnog
odnosa djelatnika škole,

– provodi odluku školskog odbora o zasnivanju i
prestanku radnog odnosa djelatnika škole te odluke o predstavkama, molbama i žalbama
zaposlenika,

– provodi odluke nastavničkog vijeća o izricanju
pedagoških mjera, o molbama i žalbama učenika i njihovih roditelja,

– obavlja druge poslove utvrđene aktom o osnivanju,
statutom i zakonom.

Izvješće o rezultatima odgojno-obrazovnog rada i o
poslovanju škole ravnatelj podnosi najmanje jednom godišnje Ministarstvu.

Članak 43.

Za ravnatelja srednje škole može se imenovati osoba
koja ima visoku stručnu spremu, ispunjava uvjete za nastavnika i ima najmanje
pet godina iskustva u odgojno-obrazovnom radu.

Ravnatelj se bira na temelju javnog natječaja.

Ravnatelja imenuje i razrješava školski odbor.

Ravnatelj se imenuje na četiri godine. Ista osoba može
biti ponovno imenovana.

Način i postupak imenovanja i razrješenja ravnatelja
uređuje se statutom škole u skladu s ovim Zakonom.

Članak 44.

Školski odbor razriješit će ravnatelja i prije isteka
roka na koji je imenovan u slučajevima utvrđenim Zakonom o ustanovama (»Narodne
novine«, br. 76/93., 29/97. i 47/99.).

Školski odbor donijet će odluku o razrješenju prema
stavku 1. ovoga članka najkasnije u roku od 15 dana od dana kada utvrdi da su se
stekli uvjeti za razrješenje.

U slučaju da se steknu uvjeti za razrješenje, a
školski odbor ne razriješi ravnatelja prema stavku 2. ovoga članka, ravnatelja
može razriješiti ministar.

Članak 45.

Školski odbor broji 9 članova.

Četiri člana školskog odbora biraju zaposlenici škole
iz reda nastavnika tajnim glasovanjem, a dva člana biraju roditelji iz reda
vijeća roditelja.

Tri člana školskog odbora bira predstavničko tijelo
jedinice područne (regionalne) samouprave, odnosno Grada Zagreba na prijedlog
upravnog tijela jedinice lokalne samouprave na čijem području je sjedište
škole.

Članovi školskog odbora biraju se na četiri godine i
mogu biti ponovno izabrani.

Odluke školskog odbora valjane su ako se za njih
izjasni većina ukupnog broja članova.

Način i postupak izbora i razrješenja članova
školskog odbora iz stavka 2. ovoga članka škola propisuje statutom, u skladu s
ovim Zakonom.

Članak
46.

Školski
odbor:

–
donosi godišnji plan i program rada i prati njegovo ostvarivanje,

– daje
ravnatelju mišljenja i prijedloge o pitanjima od interesa za rad škole,

–
obavlja druge poslove u skladu s aktom o osnivanju, statutom i zakonom.

Članak
47.

Ako
školski odbor ne obavlja poslove iz svoga djelokruga u skladu sa zakonom ili te
poslove obavlja na način koji ne omogućava redovito poslovanje i djelatnost
škole, osnivač škole može raspustiti školski odbor.

Ako se
školski odbor ne može utemeljiti prema odredbama članka 45. ovoga Zakona,
odnosno ako osnivač donese odluku o raspuštanju školskog odbora, imenovat će
povjerenstvo od tri člana iz reda nastavnika, predstavnika jedinice lokalne
samouprave i roditelja.

Povjerenstvo
iz stavka 2. ovoga članka ima ovlaštenja školskog odbora, ali ne može
imenovati, odnosno razriješiti ravnatelja. Ovlaštenja povjerenstva su
privremena i traju do izbora članova školskog odbora.

Povjerenstvo
je dužno provesti izbor članova školskog odbora najkasnije u roku tri mjeseca
od dana imenovanja.

Članak 48.

Stručna tijela srednje škole su nastavničko i
razredno vijeće.

Nastavničko vijeće čine svi nastavnici škole.

Razredno vijeće čine nastavnici koji izvode nastavu u
razrednom odjelu.

Razrednik je stručni voditelj razrednog odjela i
razrednog vijeća.

Sadržaj rada nastavničkog i razrednog vijeća, te
drugih struč­nih tijela škole uređuje se statutom.

Članak 49.

Srednja škola ima tajnika.

Za tajnika može biti izabrana osoba koja ima najmanje
višu stručnu spremu te ispunjava druge uvjete propisane statutom škole.

Članak 50.

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na način izbora i
trajanje mandata ravnatelja i školskog odbora ne primjenjuju se na privatnu
srednju školu s pravom javnosti.

Članak 51.

Učeničkim domom upravljaju ravnatelj i domski odbor.

Stručno tijelo učeničkog doma je odgajateljsko
vijeće.

Pobliže odredbe o djelokrugu tijela iz stavka 1. i 2.
ovoga članka uređuje se statutom.

Članak 52.

U srednjoj školi osniva se vijeće roditelja. Vijeće
roditelja čine predstavnici roditelja učenika svakog razrednog odjela škole.

Broj članova vijeća roditelja, način njihova izbora i
djelokrug rada utvrđuje se statutom škole.

VI.
UČENICI

Članak 53.

Status redovitog učenika stječe se upisom u srednju
školu.

Status redovitog učenika može se imati samo u jednoj
sred­njoj školi.

Iznimno od stavka 2. ovoga članka učenik koji je
upisan u umjetničku srednju školu može se upisati u još jednu školu, ako ispuni
uvjete za upis u obje škole.

Članak 54.

Pravo upisa u srednju školu imaju svi kandidati nakon
završene osnovne škole pod jednakim uvjetima, u okviru broja utvrđenog odlukom
o upisu.

Redoviti učenici upisuju prvi razred u dobi do 17
godina, a iznimno do 18 godina uz odobrenje školskog odbora.

Izbor kandidata za upis zasniva se na:

– uspjehu u prethodnom obrazovanju i

– sklonosti i sposobnosti učenika, ovisno o vrsti
srednje škole.

Elemente i kriterije za izbor kandidata prema stavku
3. ovoga članka za sve vrste srednjih škola propisuje ministar.

Odluku o upisu za svaku školsku godinu na prijedlog
škole donosi ministar.

Članak 55.

Odlukom o upisu mogu se utvrditi uvjeti i broj
učenika koji redovito upisuju program srednje škole prema osobnim potrebama.

Cijenu obrazovanja prema stavku 1. ovoga članka
utvrđuje ministar.

Članak 56.

Natječaj za upis učenika srednja škola objavljuje u
dnevnom tisku.

Natječaj obvezno sadrži:

– broj učenika koji se mogu upisati prema odluci o
upisu,

– uvjete upisa i kriterije za izbor kandidata,

– način i postupak provođenja natječaja.

Članak 57.

Redoviti učenik može tijekom školovanja promijeniti
upisani program u pravilu nakon prvog razreda.

Promjena programa može se uvjetovati polaganjem
razlikovnih ili dopunskih ispita.

Sadržaj razlikovnih, odnosno dopunskih ispita te
način i rokove njihovog polaganja utvrđuje nastavničko vijeće.

Članak 58.

Učenik koji je stekao nižu stručnu spremu ima pravo
steći srednju školsku ili stručnu spremu nastavljanjem obrazovanja ili
polaganjem ispita.

Ostvarivanje prava iz stavka 1. ovoga članka obvezno
se uvjetuje polaganjem razlikovnih ili dopunskih ispita.

Članak 59.

Uspjeh redovitih učenika prati se i ocjenjuje tijekom
nastave.

Uspjeh učenika i zaključnu ocjenu za svaki predmet
utvrđuje nastavnik javno u razrednom odjelu, odnosno obrazovnoj grupi na kraju
polugodišta i školske godine na temelju praćenja i ocjenjivanja tijekom
polugodišta, odnosno nastavne godine.

Način praćenja i ocjenjivanja učenika propisuje
ministar.

Članak 60.

Učenik koji nije zadovoljan zaključnom ocjenom iz
pojedinog predmeta ima pravo u roku od 24 sata od priopćenja ocjene podnijeti
zahtjev razrednom vijeću za polaganje ispita pred povjerenstvom.

O zahtjevu iz stavka 1. ovoga članka odlučuje razredno
vijeće.

Ocjena povjerenstva je konačna.

Pobliže odredbe o ponovnom ispitu uređuju se
statutom.

Članak 61.

Redoviti učenik koji je na kraju nastave ocijenjen iz
najviše dva predmeta ocjenom nedovoljan polaže popravni ispit.

Popravni ispit polaže se pred povjerenstvom u dva
ispitna roka, od kojih je prvi najranije 15 dana nakon završetka nastave.

Iznimno od stavka 2. ovoga članka, učenik koji je na
kraju nastave ocijenjen iz praktične nastave ocjenom nedovoljan, polaže
popravni ispit u jednom ispitnom roku, nakon dopunjene ili ponovljene praktične
nastave.

Pobliže odredbe o popravnim ispitima, ispitnim
rokovima i načinu polaganja popravnih ispita uređuju se statutom škole.

Članak 62.

Redoviti učenik programa za stjecanje srednje školske
ili stručne spreme može tijekom savladavanja programa dva puta ponavljati
razred. Isti razred može se ponavljati samo jedanput.

Redoviti učenik programa za stjecanje niže stručne
spreme može ponavljati razred samo jedanput.

Članak 63.

Uspjeh učenika iz pojedinih predmeta ocjenjuje se sa:
odličan (5), vrlo dobar (4), dobar (3), dovoljan (2) i nedovoljan (1).

Ocjene odličan, vrlo dobar, dobar i dovoljan su
prolazne.

Opći uspjeh učenika koji ima sve ocjene prolazne
utvrđuje se srednjom ocjenom iz svih predmeta i to: s ocjenom odličan ako je
srednja ocjena najmanje 4,50; s ocjenom vrlo dobar ako je srednja ocjena
najmanje 3,50; s ocjenom dobar ako je srednja ocjena najmanje 2,50 i s ocjenom
dovoljan ako je srednja ocjena najmanje 2,00, a opći uspjeh učenika kojem je na
kraju nastavne godine zaključena ocjena nedovoljan iz tri i više predmeta,
odnosno koji nije položio popravni ispit u propisanim rokovima, utvrđuje se
ocjenom nedovoljan.

Ocjene za vladanje učenika su uzorno, dobro i loše.

Članak 64.

Učenik koji iz opravdanih razloga (kao što su: bolest
u dužem trajanju, vojna i druge obveze) nije mogao pohađati nastavu i biti
ocijenjen iz jednog ili više predmeta polaže predmetni ili razredni ispit.

Razloge iz stavka 1. ovoga članka te način i rokove
polaganja ispita utvrđuje škola statutom.

Članak 65.

Učenik može biti, zbog zdravstvenog stanja, trajno
ili privremeno oslobođen obveze savladavanja svih ili pojedinih sadržaja
nastavnog predmeta, ako ti sadržaji nisu iz osnovnih predmeta struke.

Odluku iz stavka 1. ovoga članak donosi nastavničko
vijeće na prijedlog nadležnog liječnika.

Učenici upisani u športski, odnosno umjetnički
program sred­nje škole mogu biti u cijelosti oslobođeni obveze savladavanja
nastave tjelesne i zdravstvene kulture.

Odluku iz stavka 3. ovoga članka donosi nastavničko
vijeće škole.

Članak 66.

Redoviti učenici koji imaju status vrhunskog športaša
ili su istaknuti umjetnici, mogu završiti srednju školu pohađanjem nastave ili
polaganjem ispita u trajanju za polovinu duljem od propisanog trajanja upisanog
programa.

Članak 67.

Na kraju srednjoškolskog obrazovanja učenik polaže
maturu ili završni ispit.

Maturu polaže učenik gimnazije.

Završni ispit polaže učenik strukovne i umjetničke
škole.

Učenici koji su tijekom cijelog srednjoškolskog
obrazovanja postigli odličan uspjeh oslobađaju se polaganja mature, odnosno
završnog ispita.

Uvjete, način i postupak polaganja mature, odnosno za­vršnog
ispita propisuje ministar.

Članak 68.

Učeniku se na završetku svakog razreda izdaje
razredna svjedodžba.

Na završetku srednje škole učeniku se izdaje
maturalna svjdodžba ili svjedodžba o završnom ispitu.

Osobi koja završi program osposobljavanja i
usavršavanja izdaje se uvjerenje o osposobljenosti, odnosno uvjerenje o usavr­šavanju.

Svjedodžbe iz stavka 1. i 2. ovoga članka i uvjerenja
iz stav­ka 3. ovoga članka javne su isprave.

Sadržaj i oblik svjedodžbi i uvjerenje propisuje
ministar.

Članak 69.

Srednje škole i učenički domovi vode pedagošku
dokumentaciju i evidenciju o učenicima.

Obrazac i sadržaj pedagoške dokumentacije i evidencije
propisuje ministar.

Članak 70.

Učenici koji se ističu u učenju i vladanju mogu biti
pohva­ljeni, odnosno nagrađeni.

Učenicima se zbog povrede dužnosti i neispunjenja
obveza mogu izreći pedagoške mjere: opomena, ukor, opomena pred isključenje i
isključenje iz škole.

Mjera isključenja iz škole izriče se za tekuću
nastavnu godinu.

Učenik, njegov roditelj ili staratelj imaju pravo žalbe
na izrečenu pedagošku mjeru.

Na odluku o isključenju učenika iz škole može se
izjaviti žalba Ministarstvu.

Uvjete, način i postupak pohvaljivanja i nagrađivanja
uče­nika, te izricanja pedagoških mjera uređuje škola statutom.

Učenik koji je isključen iz škole ima pravo polagati
razredni ispit u toj ili drugoj školi.

Odredbe stavka 1. do 6. ovoga članka odgovarajuće se
primjenjuju i na učenike u učeničkim domovima.

Članak 71.

U srednjoj školi osniva se vijeće učenika. Vijeće
učenika čine predstavnici učenika svakog razrednog odjela škole.

Predstavnik vijeća učenika može sudjelovati u radu
tijela škole kada se odlučuje o pravima i obvezama učenika, bez prava
odlučivanja.

Način izbora i djelokrug rada vijeća učenika utvrđuje
se statutom škole.

Članak 72.

Učenik gubi status redovitog učenika:

– na kraju školske godine u kojoj je završio srednju
školu,

– kada se ispiše iz srednje škole,

– kada se ne upiše u sljedeći razred prema članku 62.
ovoga Zakona,

– dok traje mjera isključenja iz škole.

VII.
NASTAVNICI

Članak
73.

Nastavnicima
u srednjem školstvu jamči se sloboda peda­goškog rada i poučavanja u okviru
utvrđenog nastavnog plana i programa.

Djelatnici
u srednjem školstvu imaju pravo na strukovno udruživanje, sindikalno
organiziranje, kolektivno ugovaranje uvje­ta svoga rada i pravo na štrajk na
način i pod uvjetima utvrđenim zakonom i kolektivnim ugovorom.

Članak
74.

Nastavnici
u srednjem školstvu jesu: profesori, stručni suradnici, stručni učitelji,
odgajatelji i suradnici u nastavi.

Za
nastavnika može biti izabrana osoba koja pored općih uvjeta ima odgovarajuću
stručnu spremu i pedagoško-psihološko obrazovanje prema odredbama ovoga Zakona.

Članak
75.

Rad u
srednjoj školi ne može obavljati osoba koja je pravomoćno osuđena za kazneno
djelo protiv Republike Hrvat­ske, kazneno djelo primanja mita ili kazneno djelo
protiv spolne slobode ili spolnog čudoređa, kazneno djelo kršenja obiteljskih
obveza, kazneno djelo zapuštanja i zlostavljanja djeteta ili maloljetne osobe
ili neko drugo kazneno djelo protiv tjelesne zloporabe djeteta ili maloljetne
osobe.

Nastavnici
srednje škole dužni su poduzimati mjere zaštite prava djeteta, te o svakom kršenju
tih prava, posebice o oblicima tjelesnog ili duševnog nasilja, spolne
zloporabe, zanemarivanja ili nehajnog postupanja, zlostavljanja ili
izrabljivanja djeteta, odnosno učenika odmah javiti tijelu socijalne skrbi,
odnosno drugom nadležnom tijelu.

Članak
76.

U
tijeku školske godine radno vrijeme nastavnika raspo­ređuje se na neposredni
odgojno-obrazovni rad i ostale poslove koji proizlaze iz naravi i količine
odgojno-obrazovnog rada.

Profesori
organiziraju i izvode teoretsku i praktičnu nastavu i vježbe; stručni suradnici
organiziraju i obavljaju stručne poslove vezane uz rad srednje škole i
učeničkog doma (pedagoške, psi­hološke, zdravstvene, defektološke, socijalne,
knjižničarske, programerske i druge); odgajatelji organiziraju rad u odgojnoj
grupi, surađuju s roditeljima i nastavnicima te s domskim odborom; stručni
učitelji samostalno izvode vježbe i praktičnu nastavu; suradnici u nastavi
sudjeluju u izvođenju vježbi i praktične nastave pod neposrednim rukovodstvom
profesora i stručnog učitelja.

Iznimno,
stručni učitelji samostalno izvode i teoretsku nastavu ako je stručna sprema
koju su postigli najviši stupanj obrazovanja u tom stručnom ili umjetničkom
području i ako je to propisao ministar.

Članak
77.

Obveze
nastavnika u srednjoj školi određuju se rješenjem o rasporedu radnih obveza u
skladu s godišnjim planom rada škole tako da obuhvate rad s učenicima u nastavi
te ostale poslove u okviru utvrđenoga radnog tjedna, u skladu s ovim Zakonom i
kolektivnim ugovorom.

Tjedna
norma rada s učenicima u nastavi, uključujući 2 sata odgojno-obrazovnog rada
razrednika, za teoretsku nastavu iznosi 20 do 22 sata, za praktičnu nastavu i
izvođenje odgojno-obrazov­nih programa u odgojnim grupama 28 sati i za rad
suradnika u nastavi s učenicima 32 do 36 sati.

Normu rada za pojedini nastavni predmet propisuje
ministar.

Članak 78.

Za profesora, stručnog suradnika i odgajatelja može
biti izabrana osoba koja je završila odgovarajući studij visoke spreme i ima
potrebno pedagoško-psihološko obrazovanje.

Za stručnog učitelja može biti izabrana osoba koja je
završila odgovarajući studij više, odnosno srednje stručne spreme, ako je to
najviši stupanj obrazovanja u tom stručnom ili umjetničkom području i ako ima
potrebno pedagoško-psihološko obrazovanje.

Za suradnika u nastavi može biti izabrana osoba koja
je stekla odgovarajuću srednju stručnu spremu i ima potrebno peda­goško-psihološko
obrazovanje.

Ako se na natječaj za nastavnika javi osoba koja ima
odgo­varajuću stručnu spremu a nema potrebno pedagoško-psihološko obrazovanje
može biti izabrana uz uvjet da najkasnije u roku godine dana od dana izbora
stekne to obrazovanje.

Nastavniku koji ne ispuni uvjete iz stavka 4. ovoga
članka prestaje radni odnos prvog dana po isteku roka iz stavka 4. ovoga
članka. Žalba ne odgađa izvršenje rješenja o prestanku radnog odnosa.

Što se smatra odgovarajućom stručnom spremom i
potrebnim pedagoško-psihološkim obrazovanjem nastavnika propisuje ministar.

Članak 79.

Nastavnici zasnivaju radni odnos ugovorom o radu.

Potrebu za nastavnikom škola obvezno oglašava putem
Zavoda za zapošljavanje. Oglas se može objaviti i u dnevnom tisku, odnosno
»Školskim novinama«.

S nastavnikom koji ima zasnovan radni odnos u
srednjoj školi s nepunom tjednom normom može se zasnovati radni odnos u drugoj
školi do propisane tjedne norme rada bez javnog oglašavanja iz stavka 2. ovoga članka.

S osobom koja u pogledu stupnja stručne spreme ne
ispunjava uvjete prema odredbama ovoga Zakona može se zasnovati rad­ni odnos na
određeno vrijeme, najdulje na godinu dana.

Članak 80.

Nastavnici bez radnog iskustva zasnivaju radni odnos
kao pripravnici.

Pripravnički staž traje dvije godine. U tijeku
pripravničkog staža pripravnik je dužan položiti stručni ispit.

Pripravniku koji ne položi stručni ispit prestaje
radni odnos prvog dana po isteku roka iz stavka 2. ovoga članka.

Program pripravničkog staža utvrđuje nastavničko
vijeće škole.

Program, način i uvjete polaganja stručnog ispita
propisuje ministar.

Članak 81.

Rad nastavnika se ocjenjuje.

Nastavnici mogu napredovati u struci i stjecati
zvanja: mentor i savjetnik.

Postupak, način i uvjete ocjenjivanja i napredovanja
nastavnika propisuje ministar.

Članak 82.

Nastavnici imaju pravo i dužnost stručnog i
pedagoškog usavršavanja.

Program i organizaciju obveznih oblika usavršavanja
propisuje ministar.

Članak 83.

Djelatnici srednje škole i učeničkog doma moraju se
obvezno liječnički pregledati svake tri godine.

Ako ravnatelj ocijeni da je djelatniku narušeno
psiho-fizičko zdravlje u mjeri koja bitno umanjuje njegovu radnu sposobnost
donijet će odluku o njegovu upućivanju na liječnički pregled i prije isteka
roka iz stavka 1. ovoga članka. Djelatniku koji odbije izvršiti odluku o
upućivanju na liječnički pregled prestaje radni odnos.

Ako se liječničkim nalazom utvrdi da je psihičko i
fizičko zdravlje nastavnika bitno narušeno i bitno umanjena njegova sposobnost
za obavljanje odgojno-obrazovnog rada, ravnatelj će donijeti odluku o
oslobađanju nastavnika od neposrednog odgojno-obrazovnog rada.

Srednja škola je dužna nastavnika iz stavka 3. ovoga
članka rasporediti na drugo odgovarajuće radno mjesto prema njegovoj preostaloj
radnoj sposobnosti. Ako nastavnik odbije raspored prestaje mu radni odnos.

Članak 84.

Nastavniku prestaje radni odnos na kraju školske
godine u kojoj je ispunio uvjete za prestanak radnog odnosa prema propisima o
radnim odnosima.

Članak 85.

Nadzor nad provođenjem odredbi ovoga Zakona provodi
Ministarstvo.

Upravni nadzor nad radom srednje škole obavlja tijelo
županijske državne uprave, odnosno Grada Zagreba u skladu sa zakonom.

VIII.
FINANCIRANJE SREDNJEG ŠKOLSTVA

Članak 86.

Javne potrebe u srednjem školstvu utvrđuju se
pedagoškim standardom srednjeg školstva u Republici Hrvatskoj (u daljnjem
tekstu: pedagoški standard).

Pedagoškim standardom utvrđuju se materijalni,
kadrovski i drugi uvjeti za ostvarivanje djelatnosti te osigurava podjednak razvoj
srednjeg školstva u srednjoročnom razdoblju.

Pedagoški standard donosi Hrvatski sabor.

Članak 87.

Sredstva za financiranje javnih ptoreba u srednjem
školstvu osiguravaju se državnim proračunom i proračunom županije, odnosno
Grada Zagreba.

U državnom proračunu osiguravaju se sredstva za:

– plaće zaposlenika za ostvarivanje redovitoga
nastavnog programa srednje škole,

– naknade zaposlenika srednje škole utvrđene
kolektivnim ugovorom,

– stručno usavršavanje nastavnika i stručnih
suradnika,

–
povećane troškove školovanja učenika na jeziku i pismu nacionalnih manjina,

–
programe za rad s darovitim učenicima,

–
programe informatizacije srednjeg školstva,

–
programe opremanja školskih knjižnica,

–
povećane troškove školovanja učenika s teškoćama u razvoju,

– sufinanciranje
programa privatnog školstva,

–
kapitalne projekte izgradnje utvrđene posebnim dijelom Državnog proračuna za
2001. godinu razdjelom 0.80 - glava XX. do njihove potpune funkcionalnosti te
kapitalnu izgradnju školskog prostora i opreme prema kriterijima i mjerilima za
osiguranje minimalnog financijskog standarda srednjeg školstva,

– druge
programe od zajedničkog interesa za djelatnost sred­njeg školstva (sustav
informiranja, stručno-pedagoški časopisi, stručne knjige, programi ustanova i
stručnih udruga, obljetnice i manifestacije te programi izvannastavnih
aktivnosti).

U proračunu županije, odnosno Grada Zagreba
osiguravaju se sredstva za:

– investicijsko održavanje školskog prostora, opreme
i na­stav­nih sredstava i pomagala,

– nabavu školske opreme, nastavnih sredstava i
pomagala,

– materijalne troškove srednje škole,

– prijevoz zaposlenika srednje škole,

– potpore za sufinanciranje smještaja i prehrane
učenika u učeničkim domovima,

– kapitalnu izgradnju školskog prostora i opreme
prema standardima i normativima koje utvrđuje ministar.

Vlada Republike Hrvatske svake godine, istodobno kada
utvrđuje prijedlog državnog proračuna utvrđuje kriterije i mjerila za
osiguravanje minimalnog financijskog standarda radi ostvarivanja javnih potreba
prema stavku 2. i 3. ovoga članka i odredbama članka 86. ovoga Zakona.

Članak
88.

Jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave može utvrditi šire javne potrebe u
srednjem školstvu (sufinanciranje programa privatnog školstva, ostale programe
srednjeg školstva od interesa jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave) za koje ista sredstva osigurava u svojem proračunu.

Članak
89.

Ako
srednja škola ostvari dobit, dobit mora upotrijebiti isključivo za obavljanje i
razvoj djelatnosti ustanove, u skladu sa zakonom, aktom o osnivanju i statutom
ustanove.

IX.
KAZNENE ODREDBE

Članak
90.

Novčanom
kaznom u iznosu od 1.000,00 do 2.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj srednja
škola koja postupi suprotno od­red­bama članka 4., članka 8., članka 13. stavka
2., članka 14. stav­ka 1., članka 15., članka 29., članka 36., članka 37.,
članka 54., članka 60., članka 61., članka 68., članka 69., članka 78., članka
79. i članka 85. ovoga Zakona.

Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se odgovorna osoba u srednjoj
školi novčanom kaznom u iznosu od 400,00 do 1.000,00 kuna.

X.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 91.

Zajednički i izborni dio nastavnog plana i programa
iz članka 8. stavka 6. ovoga Zakona, Ministarstvo prosvjete donijet će u roku
tri mjeseca od dana stupanja na snagu Zakona o srednjem školstvu (»Narodne
novine«, br. 19/92.).

Fakultativni dio nastavnog plana i programa srednja
škola dužna je donijeti najkasnije do početka školske 1992./93. godine.

Članak 92.

Sadržaj i opseg programa javnih potreba u oblasti srednjeg
školstva iz članka 87. stavka 2. Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine«,
br. 19/92.) Vlada Republike Hrvatske pred­ložit će u roku šest mjeseci od dana
stupanja na snagu toga Zakona.

Članak 93.

Provedbene propise iz članka 15. stavka 3., članka
17. stavka 3., članka 18. stavka 3., članka 19. stavka 3., članka 21. stavka
2., članka 22. stavka 3., članka 29. stavka 3., članka 36. stavka 4., članka
40. stavka 2., članka 54. stavka 4., članka 67. stavka 5., članka 68. stavka
5., članka 69. stavka 2., članka 78. stavka 6., članka 80. stavka 5., članka
81. stavka 3. i članka 82. stavka 2. ovoga Zakona ministar prosvjete će
donijeti u roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu Zakona o srednjem
školstvu (»Narodne novine«, br. 19/92.)

Članak 94.

Do donošenja provedbenih propisa iz članka 93. ovoga
Zakona primjenjuju se:

1. Pravilnik o vrsti stručne spreme i
pedagoško-psihološkom obrazovanju nastavnika, odgajatelja, stručnog suradnika i
suradnika u nastavnoj organizaciji usmjerenog obrazovanja (»Narodne novine«,
br. 26/84., 32/86. i 12/87.),

2. Pravilnik o načinu i postupku utvrđivanja uvjeta
za početak rada organizacija usmjerenog obrazovanja (»Narodne novine«, br.
30/87.),

3. Pravilnik o uvjetima, načinu i postupku polaganja
završnog ispita u programima usmjerenog obrazovanja za stje­canje stručne
spreme od prvog do petog stupnja (»Narodne novine«, br. 55/86.),

4. Pravilnik o uvjetima, načinu i postupku
privremebnog oslobađanja učenika obaveza savladavanja pojedinih sadržaja iz
programa usmjerenog obrazovanja koje zbog promjene zdravstvenog stanja u toku
obrazovanja ne mogu savladati (»Narodne novine«, br. 55/86.),

5. Pravilnik o posebnom postupku za stjecanje stručne
spreme pojedinog stupnja i bez završavanja utvrđenog obrazovnog programa
(»Narodne novine«, br. 17/83.),

6. Pravilnik o pedagoškim normativima za utvrđivanje
standardnog opsega obveza nastavnika u srednjoj školi (»Narodne novine«, br.
59/90.),

7. Pravilnik o vježbaonicama (»Narodne novine«, br.
6/90.),

8. Pravilnik o sadržaju i obliku indeksa i svjedodžbe
o završnom ispitu koji se izdaje polazniku programa usmjerenog obrazovanja za
stjecanje stručne spreme od prvog do petog stupnja (»Narodne novine«, br.
26/84.),

9.
Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja evidencije organizacija usmjerenog obrazovanja
(»Narodne novine«, br. 17/85.),

10.
Pravilnik o organiziranju školske godine u srednjim školama (»Narodne novine«,
br. 39/90.),

11.
Pravilnik o stjecanju stručne spreme osoba s teškoćama u razvoju (»Narodne
novine«, br. 42/84.).

Članak
95.

Učenici
koji su prije stupanja na snagu Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine«,
br. 19/92.) upisali program usmjerenog obrazovanja imaju pravo završiti
obrazovanje prema upisanom programu ili nastaviti obrazovanje po programu
srednje škole utvrđenom prema odredbama toga Zakona uz obvezu polaganja
razlikovnih ili dopunskih ispita.

Članak
96.

Osobama
koje su do 3. kolovoza 1971. godine završile sred­nju školu u najmanje
dvogodišnjem trajanju sa završnim ispitom priznaje se srednja stručna sprema.

Osobama
koje su stekle stručnu spremu trećeg (III), četvrtog (IV) i petog (V) stupnja
stručne spreme prema ranijim propisima, priznaje se srednja stručna sprema.

Osobama koje su stekle stručnu spremu prvog (I) i
drugog (II) stupnja stručne spreme prema ranijim propisima, priznaje se niža
stručna sprema.

Osobama koje su do 8. listopada 1991. godine stekle
svjedodžbe ili druge isprave srednjeg obrazovanja, uključujući i vojne i
vjerske škole, na području republika bivše Jugoslavije priznaje se stručna
sprema sukladno kriterijima iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka.

Članak
97.

Osobe
koje nisu stekle pedagoško-psihološko obrazovanje prema ranijim propisima, dužne
su ga steći do 31. kolovoza 1993. godine. U protivnom, prestaje im radni odnos
1. rujna 1993. godine.

Članak
98.

Obveza polaganja stručnog ispita iz članka 80. stavka
2. ovoga Zakona odnosi se na nastavnike koji prvi put zasnivaju radni odnos
nakon stupanja na snagu akta iz članka 80. stavka 5. ovoga Zakona.

Članak 99.

Vježbaonice nastavničkih škola i fakulteta nastavljaju
poslove vježbaonica do utvrđivanja uvjeta i načina prestanka njihova rada u
smislu propisa iz članka 21. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 100.

Na dan stupanja na snagu Zakona o srednjem školstvu
(»Narodne novine«, br. 19/92.) prestaje važiti Zakon o usmjerenom obrazovanju
(»Narodne novine«, br. 20/82., 28/83., 12/85., 19/86., 31/89., 57/89. i
47/90.), osim u dijelu koji se odnosi na znanstveno-nastavne organizacije
usmjerenog obrazovanja.

Članak 101.

Organizacije za obrazovanje odraslih (otvorena i
pučka sveučilišta) organizirane prema odredbama Zakona o poduzećima (»Narodne
novine«, br. 53/91. i 58/93.) ne mogu otuđivati nekretnine na kojima imaju
pravo raspolaganja, odnosno pravo korištenja, niti se na njih mogu
primjenjivati odredbe Zakona o pretvorbni društvenih poduzeća (»Narodne
novine«, br. 19/91., 83/92., 94/93. i 2/94.) do stupanja na snagu zakona kojim
će se urediti djelatnost i pravni status otvorenih i pučkih sveučilišta.

Članak 102.

Danom stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine«, br. 50/95.) prestaje važiti
Pravilnik o polaganju ravnateljskog ispita za ravnatelje srednjih škola i
učeničkih domova (»Narodne novine«, br. 22/93. i 71/94.).

Članak 103.

Županija, odnosno grad Zagreb dužni su predložiti
plan mreže srednjih škola prema članku 26. ovoga Zakona najkasnije u roku od
šest mjeseci od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o
srednjem školstvu (»Narodne novine«, br. 59/01.).

Članak 104.

Srednje škole dužne su uskladiti opće akte i
poslovanje s odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu
(»Narodne novine«, br. 59/01.) u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu toga
Zakona.

U srednjoj školi u kojoj je imenovan vršitelj dužnosti
ravnatelja prema propisima koji su bili na snazi do stupanja na snagu Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine«, br. 59/01.),
školski odbor dužan je raspisati javni natječaj za izbor ravnatelja najkasnije
u roku 30 dana od dana stupanja na snagu toga Zakona.

Postupak za izbor ravnatelja započet do stupanja na
snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu (»Narodne
novine«, br. 59/01.) dovršit će se prema odredbama toga Zakona.

Članak 105.

Nositelji izvođenja programa srednjoškolskog
obrazovanja odraslih dužni su uskladiti opće akte i poslovanje u skladu s odred­bama
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine«, br.
59/01.) najkasnije u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu toga
Zakona.

Članak 106.

Osnivačka prava nad srednjom školkom, čiji je osnivač
Republika Hrvatska, Vlada Republike Hrvatske ili od nje ovlašteno ministarstvo
može prenijeti na jedinicu područne (regionalne) samouprave, odnosno Grad
Zagreb, u skladu s odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem
školstvu (»Narodne novine«, br. 59/01.), na zahtjev poglavarstva jedinice
područne (regionalne) samouprave, odnosno Grada Zagreba.

Članak 107.

Ako osnivačka prava nad srednjom školom nisu
prenesena na temelju članka 37. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o srednjem
školstvu (»Narodne novine«, br. 59/01.), prenose se danom primjene Zakona o
dopuni Zakona o srednjem školstvu (»Narodne novine«, br. 114/01.).

Prijenos osnivačkih prava sukladno stavku 1. ovoga članka provodi Vlada Republike Hrvatske ili od nje ovlašteno ministarstvo.

Pročišćeni tekst, NN 69/2003-820