## Pravilnik o registru prostornih jedinica

### NN 37/2008 (31.3.2008.), Pravilnik o registru prostornih jedinica

# DRŽAVNA GEODETSKA UPRAVA

**1234**

Na temelju članka 83. Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (»Narodne
novine« br. 16/07) ravnatelj Državne geodetske uprave u suglasnosti s
ravnateljem Državnog zavoda za statistiku, donosi

## PRAVILNIK

### O REGISTRU PROSTORNIH JEDINICA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim pravilnikom uređuje se sadržaj registra prostornih jedinica (u daljnjem
tekstu: registar), način osnivanja i vođenja registra, te sadržaj, oblik i način
dostavljanja podataka registra Državnom zavodu za statistiku.

Članak 2.

Registar se osniva u svrhu stvaranja službene osnove za prikupljanje,
evidentiranje, iskazivanje, razmjenjivanje i povezivanje različitih vrsta
prostornih podataka.
Podaci registra su osnova i čine sastavni dio informacijskog sustava koji se
osniva u svrhu izvršenja poslova određenih Zakonom o državnoj izmjeri i katastru
nekretnina.
Podaci registra osnova su za izvorne evidencije naselja, ulica i kućnih brojeva
u upravnim tijelima jedinica lokalne samouprave nadležnim za geodetske poslove.

Članak 3.

Registar se sastoji od središnjeg i područnih registara prostornih jedinica.
Središnji registar prostornih jedinica (u daljnjem tekstu: središnji registar)
osniva se za područje cijele države.
Područni registri prostornih jedinica (u daljnjem tekstu: područni registri)
osnivaju se kao županijski, gradski i općinski registri.

Članak 4.

Središnji registar osniva se i vodi u Središnjem uredu Državne geodetske uprave
(u daljnjem tekstu: Središnji ured), a županijski, gradski i općinski registri u
područnim uredima za katastar Državne geodetske uprave i njihovim ispostavama,
te u tijelu nadležnom za katastarske poslove Grada Zagreba (u daljnjem tekstu:
katastarski uredi).

II. SADRŽAJ REGISTRA

*1. Sastavni dijelovi registra*
Članak 5.

Sastavni dijelovi registra jesu:
1. grafički dio registra
2. popisi prostornih jedinica
3. zbirka isprava.

Članak 6.

Grafički dio registra sastoji se od grafičkih osnova, grafičkih podataka
registra i podataka iz popisa prostornih jedinica koji se, kao grafički podaci,
prikazuju na kartografskim prikazima.
U grafičkom dijelu registra vode se podaci prema zadnjem stanju upisanom u
popise prostornih jedinica.
Grafički dio registra vodi se u elektroničkom obliku.
Do prevođenja grafičkog dijela registra u digitalni oblik, ovaj se dio može
voditi i na grafičkim osnovama izrađenim u analognom obliku (na kartama i
planovima izrađenim na papiru, foliji i sl.).

Članak 7.

Popisi prostornih jedinica vode se za svaku vrstu prostorne jedinice.
Popisi prostornih jedinica vode se u elektroničkom obliku.
Do prevođenja popisa prostornih jedinica u digitalni oblik, ovaj se dio registra
može voditi u obliku analognih popisa.

Članak 8.

Zbirka isprava sastoji se od zbirke elaborata promjena i zbirke rješenja o
određivanju, mijenjanju ili ukidanju kućnih brojeva.
Uz zbirku isprava vodi se dnevnik promjena koji se sastoji od dnevnika promjena
na prostornim jedinicama i dnevnika promjena na kućnim brojevima.

*2. Vrste prostornih jedinica*
Članak 9.

U registru se vode podaci za sljedeće vrste prostornih jedinica: država (ujedno
i prostorna jedinica za statistiku 1. razine), prostorna jedinice za statistiku
2. razine, županija i Grad Zagreb (ujedno i prostorna jedinica za statistiku 3.
razine), grad, općina, naselje, dostavno područje poštanskog ureda, jedinice
mjesne samouprave (gradski kotar, gradska četvrt, područje mjesnog odbora),
zaštićena i štićena područja, katastarska općina, katastarsko područje na moru,
statistički krug, popisni krug, ulica, trg i zgrada s pripadajućim kućnim
brojevima.
U registru se vode i podaci o područjima mjesne nadležnosti katastarskih ureda,
kao i podaci o područjima mjesne nadležnosti općinskih sudova.
U registru se vode podaci i o drugim vrstama prostornih jedinicama kada je to
određeno posebnim propisima.
Prostorne jedinice koje se vode u registru detaljno su opisane u dodatku koji je
sastavni dio ovog Pravilnika (Prilog 1.).

Članak 10.

U gradskim i općinskim registrima vode se podaci o svim prostornim jedinicama iz
stavka 1. članka 9. ovog Pravilnika, za područje grada ili općine.
U gradskim i općinskim registrima ne vode se podaci o katastarskim područjima na
moru, podaci o prostornim jedinicama za statistiku 1., 2. i 3. razine te podaci
o zaštićenim i štićenim područjima.

Članak 11.

U županijskim registrima vode se podaci, koji po sadržaju odgovaraju podacima
središnjeg registra, za područje županije, osim podataka o prostornim jedinicama
za statistiku 1., 2. i 3. razine.

Članak 12.

U središnjem registru vode se podaci o svim prostornim jedinicama iz članka 9.
ovog Pravilnika, za područje cijele države, osim podataka o zgradama i
pripadajućim kućnim brojevima.
Za popisne krugove, te ulice i trgove, u središnjem registru vode se popisi
prostornih jedinica.

*3. Vrste podataka*
Članak 13.

U registru se vode podaci kojima se prikazuje područje i granice prostorne
jedinice, izvornici podataka o granicama, podaci o vrsti, imenu i
identifikatorima prostorne jedinice, podaci o vezama među prostornim jedinicama,
te posebni podaci (status, sjedište i dr.).
Podaci o promjenama prostornih jedinica sadrže redni broj i godinu promjene,
podatke o vrsti promjene, datumima njenog nastanka, te podatke o tijelu i aktu
tijela kojim je promjena nastala (izvor promjene).
U registru se vode i drugi podaci koji omogućuju vođenje registra u
elektroničkom obliku.

*4. Grafičke osnove registra*
Članak 14.

Grafičke osnove registra izrađuju se u ravninskoj kartografskoj projekciji iz
članka 9. stavka 2. Zakona.
Grafičke osnove registra su službene državne karte, topografske i kartografske
baze podataka, digitalni ortofotoplan, te analogni ili digitalni katastarski
plan i pregledne katastarske karte.

*5. Grafički podaci registra*
Članak 15.

Grafičke podatke registra čine podaci o granicama prostornih jedinica,
identifikatori prostornih jedinica, slovčane šifre vrsta prostornih jedinica,
imena prostornih jedinica, podaci koji omogućuju prikazivanje posebnih podataka
o sjedištu i statusu prostorne jedinice, linije ulica (kada se grafički dio
registra vodi u elektroničkom obliku) te podaci o kućnim brojevima.

Članak 16.

Granice prostornih jedinica prikazuju se njihovim lomnim toč­kama i povezujućim
linijama.
Granicama prostornih jedinica definiraju se položaj, oblik i površina prostornih
jedinica.
Granice prostornih jedinica u pravilu idu granicama katastarskih čestica, a
iznimno i sredinom prirodnih ili izgrađenih stalnih objekata (vodotoci,
prometnice i sl.).
Granice prostornih jedinica vođene u elektroničkom obliku vode se kao topološki
obrađeni zatvoreni poligoni.
U registru se vode podaci o granicama države, prostornim jedinicama za
statistiku 2. razine, županija, Grada Zagreba, gradova i općina, naselja,
jedinica mjesne samouprave, zaštićenih i štićenih područja, katastarskih općina,
katastarskih područja na moru, statističkih i popisnih krugova.
Uz granice prostornih jedinica u registru se vodi podatak o izvorniku iz kojeg
su granice preuzete (npr. karta mjerila 1:5000, katastarski plan i sl.).
U svrhu iskazivanja pripadnosti otoka, otočića i hridi jedinicama lokalne
samouprave u grafičkom dijelu registra prikazuju se linije iz kojih ova
pripadnost postaje očevidna.
Pripadnost otoka, otočića i hridi ostalim prostornim jedinicama prikazuje se
pridruživanjem slovčane šifre vrste i jedinstvenog identifikatora poligonima
koje tvore obalna linija i granice prostornih jedinica.
Linije iz stavka 6. ovog članka nisu granice jedinica lokalne samouprave na
moru.

Članak 17.

Identifikatori prostornih jedinica jesu koordinatni identifikatori i jedinstveni
identifikatori koji se preuzimaju iz popisa prostornih jedinica.
Jedinstveni identifikatori se na kartografskim prikazima prikazuju zajedno sa
slovčanom šifrom vrste prostorne jedinice.

Članak 18.

Imena prostornih jedinica preuzimaju se iz popisa prostornih jedinica, a na
kartografskim prikazima prikazuju u punom obliku.

Članak 19.

Granice prostornih jedinica i koordinatni identifikatori vode se u ravninskoj
kartografskoj projekciji iz članka 9. stavka 2. Zakona.
Način prikazivanja granica i drugih linija grafičkog dijela registra, kao i opis
granica i drugih podataka koji se vode u grafičkom dijelu registra detaljno su
prikazani u dodatku koji je sastavni dio ovog Pravilnika (Prilog 2.).

*6. Kartografski prikazi prostornih jedinica*

Članak 20.

Kartografski prikazi prostornih jedinica sastoje se iz grafičkih osnova i
grafičkih podataka registra.

Članak 21.

Kartografski prikazi prostornih jedinica jesu osnovni, pregledni i skupni.
Kartografski prikazi prostornih jedinica izrađuju se za državu, te po
županijama, za Grad Zagreb, i po gradovima i općinama.
Iznimno, u slučaju nepostojanja primjerenih grafičkih osnova ili kada je
grafička osnova digitalni katastarski plan, osnovni kartografski prikazi se mogu
izrađivati i po naseljima.

Članak 22.

Osnovni kartografski prikazi izrađuju se u mjerilu 1:5000 (grafička osnova je
Hrvatska osnovna karta ili pregledna katastarska karta), te u krupnijim
mjerilima (grafička osnova je u digitalnom obliku ili analogni katastarski
plan).
Kada se osnovni kartografski prikazi izrađuju na osnovi aerofotogrametrijskih
snimaka, izrađuju se u mjerilima iz stavka 1. ovog članka i u ravninskoj
kartografskoj projekciji iz članka 9. stavka 2. Zakona.

Članak 23.

Pregledni kartografski prikazi izrađuju se u mjerilu 1:25000 ili u mjerilu
1:50000.

Članak 24.

Skupni kartografski prikazi izrađuju se u mjerilima pogodnim za prikazivanje
cijele države ili pojedinih jedinica lokalne samouprave (mjerilo 1: 100000 i
krupnije).

Članak 25.

Osnovni kartografski prikazi izrađuju se za gradske i općinske registre.
Pregledni i skupni prikazi izrađuju se za područne i središnji registar.
Izgled osnovnih, preglednih i skupnih kartografskih prikaza, ovisno o grafičkim
osnovama na kojima se kartografski prikazi izrađuju moraju biti u skladu s
tehničkim specifikacijama koje izdaje Središnji ured.

*7. Popisi prostornih jedinica*
Članak 26.

Popisi prostornih jedinica jesu: popis jedinica područne (regionalne)
samouprave, popis gradova i općina, popis jedinica mjesne samouprave, popis
naselja, popis dostavnih područja poštanskih ureda, popis područja mjesne
nadležnosti katastarskih ureda, popis područja mjesne nadležnosti općinskih
sudova, popis zaštićenih i štićenih područja, popis katastarskih općina i
katastarskih područja na moru, popis prostornih jedinica za statistiku 2.
razine, popis statističkih krugova, popis popisnih krugova, popis ulica i trgova
i popis zgrada.
U registru vode se i podaci popisnog kruga – obrazac PK.

Članak 27.

U popisima prostornih jedinica, vođenim u elektroničkom obliku vode se podaci o
vrsti, jedinstvenom identifikatoru, imenu, površini, koordinatnom
identifikatoru, sjedištu i statusu, vezama među prostornim jedinicama kao i
podaci o brojevima promjena na prostornim jedinicama.

Članak 28.

Podaci o imenima vode se za one prostorne jedinica za koje je posebnim propisima
određeno da imaju ime.
Podaci o sjedištu vode se za županije, gradove i općine, te za jedinice mjesne
samouprave.
Pod sjedištem se podrazumijeva naselje u kojem se nalazi sjedište jedinice
lokalne samouprave, odnosno jedinice mjesne samouprave.
Pod sjedištem se, za jedinice mjesne samouprave, može voditi i dio naselja s
posebnim imenom.
Podaci o statusu vode se za gradove i općine, jedinice mjesne samouprave,
zaštićena i štićena područja, katastarske urede i njihove ispostave, katastarske
općine i katastarska područja na moru, te za službene odnosno privremene kućne
brojeve.
Popisi prostornih jedinica i obrazac PK detaljno su opisani u dodatku koji je
sastavni dio ovog Pravilnika (Prilog 3.).

*8. Vrste promjena*
Članak 29.

Promjene na prostornim jedinicama mogu biti promjene područja i granica,
promjene ostalih podataka o prostornim jedinicama, te tehnički ispravci.
Promjene mogu biti posljedica odluka nadležnih tijela, te promjene nastale
usklađivanjem upisanog stanja sa stanjem na terenu.

Članak 30.

Promjene kod kojih dolazi do promjene područja i granica su pripajanje,
izdvajanje, dijeljenje, spajanje, pripajanje dijela i korek­cija granica.
Promjena područja uvijek ima za posljedicu promjenu granice i obrnuto.
Promjene ostalih podataka o prostornim jedinicama su imenovanje, promjena imena,
određivanje, ukidanje, promjena pripadnosti i promjena posebnih podataka.
U registru se osim navedenih promjena mogu provoditi tehnički ispravci pogrešno
unesenih podataka o granicama, kao i ispravci pogrešno objavljenih i pogrešno
upisanih podataka.
Promjene prostornih jedinica, datumi koji se odnose na promjene, šifarnik vrsta
promjena i šifarnik izvora promjena na prostornim jedinicama detaljno su opisani
u dodatku koji je sastavni dio ovog Pravilnika (Prilog 4.).

*9. Zbirka isprava*
Članak 31.

Zbirka isprava u središnjem i županijskim registrima sastoji se od zbirke
elaborata promjena.
Zbirka isprava u gradskim i općinskim registrima sastoji se od zbirke elaborata
promjena i zbirke rješenja o određivanju, mijenjanju ili ukidanju kućnih
brojeva.

Članak 32.

Zbirka elaborata promjena u središnjem registru vodi se po jedinicama područne
(regionalne) samouprave, po gradovima i općinama, te po rednom broju i godini
promjene.
Zbirka elaborata promjena u županijskim registrima vodi se po gradovima i
općinama, te po rednom broju i godini promjene.
Zbirka elaborata promjena u gradskim i općinskim registrima vodi se po rednom
broju i godini promjene.
Zbirka rješenja o određivanju, mijenjanju ili ukidanju kućnog broja vodi se za
grad ili općinu po rednom broju i godini.

Članak 33.

Dnevnici promjena vode se za područje mjesne nadležnosti katastarskog ureda, za
županijski i za središnji registar.
Dnevnici promjena vode se na način koji omogućava praćenje i izvještavanje o
promjenama prema datumu njihovog stupanja na snagu kao i prema datumu
evidentiranja promjena u registru.

Članak 34.

Elaborati promjena sastoje se, ovisno o vrsti promjene, od odluke nadležnog
tijela, kopije objave odluke, kartografskih prikaza na kojima je vidljivo stanje
prije i nakon promjene, obrasca za iskazivanje promjene (obrazac RPJ-PROM),
promijenjenih popisa prostornih jedinica, skica statističkih i popisnih krugova
i obrazaca PK.
Elaborati promjena, obrazac za iskazivanje promjene i obrasci za vođenje
dnevnika promjena detaljno su opisani u dodatku koji je sastavni dio ovog
Pravilnika (Prilog 5).

Članak 35.

Na rješenja o kućnim brojevima se, prije provođenja promjena u registru, upisuje
službena zabilježba iz koje je vidljiva pripadnost kućnog broja statističkom i
popisnom krugu, te eventualni do tada upisani kućni broj koji se zamjenjuje.
Iz rješenja o kućnim brojevima mora biti vidljiva i pripadnost kućnog broja
ulici, trgu, naselju, katastarskoj općini i katastarskoj čestici.
Ukoliko iz rješenja o kućnim brojevima nisu vidljive činjenice navedene u stavku
2. ovog članka, službena zabilježba iz stavka 1. ovog članka će se dopuniti tim
činjenicama.

*10. Sustav identifikatora prostornih jedinica*
Članak 36.

Jedinstveni identifikatori prostornih jedinica jesu redni, matični i kombinirani
brojevi.
Jedinstveni identifikatori prostornih jedinica, samostalno ili u kombinaciji s
brojčanom šifrom vrste prostorne jedinice, jednoznačno, stalno i neponovljivo
identificiraju prostornu jedinicu.

Članak 37.

Matični brojevi unose se u registar prema sustavu matičnih brojeva propisanom
ovim pravilnikom.
Matični broj jednom dodijeljen prostornoj jedinici po njezinom prestanku ne može
se više dodjeljivati, a njegova se točnost kontrolira po modulu 11.
1. Matični broj jedinice lokalne samouprave (grada i općine) peteroznamenkasti
je broj i sastoji se:
– od rednog broja grada odnosno općine u okviru države (prve četiri znamenke)
– od kontrolnog broja po modulu 11 (peta znamenka).
2. Matični broj jedinice mjesne samouprave peteroznamenkasti je broj i sastoji
se:
– od rednog broja jedinice mjesne samouprave u okviru države (prve četiri
znamenke)
– od kontrolnog broja po moduli 11 (peta znamenka).
3. Matični broj naselja šesteroznamenkasti je broj i sastoji se:
– od rednog broja naselja u okviru države (prvih pet znamenaka)
– od kontrolnog broja po modulu 11 (šesta znamenka).
4. Matični broj katastarske općine i katastarskog područja na moru
šesteroznamenkasti je broj i sastoji se:
– od broja 3 (tri) kao broja koji označava da je riječ o katastarskoj općini ili
katastarskom području na moru (prva znamenka);
– od rednog broja katastarske općine ili katastarskog područja na moru u okviru
države (druga do peta znamenka)
– od kontrolnog broja po modulu 11 (šesta znamenka).
5. Matični broj statističkoga kruga sedmeroznamenkasti je broj i sastoji se:
– od rednog broja statističkoga kruga u okviru države (prvih šest znamenaka);
– od kontrolnog broja po modulu 11 (sedma znamenka).
6. Matični broj područja mjesne nadležnosti općinskog suda četveroznamenkasti je
broj i sastoji se:
– od rednog broja općinskog suda u državi (prve tri znamenke);
– od kontrolnog broja po modulu 11 (četvrta znamenka).
7. Matični broj područja mjesne nadležnosti katastarskih ureda
četveroznamenkasti je broj i sastoji se:
– od rednog broja područnog ureda i njegovih ispostava (prve tri znamenke);
– od kontrolnog broja po modulu 11 (četvrta znamenka).
8. Matični broj zaštićenog i štićenog područja šesteroznamenkasti je broj i
sastoji se:
– od broja 2 (dva) kao broja koji označava da je riječ o zaštićenom i štićenom
području (prva znamenka);
– od rednog broja zaštićenog i štićenog područja (druga do peta znamenka);
– od kontrolnog broja po modulu 11 (šesta znamenka).
Primjer određivanja kontrolnog broja, zajedno s primjerom određivanja matičnog
broja detaljno je opisan u dodatku koji je sastavni dio ovog Pravilnika (Prilog
6).

Članak 38.

Redni broj prostorne jedinice određuje se u okviru više prostorne jedinice u
skladu s ovim pravilnikom.
Redni brojevi samostalno, odnosno zajedno s matičnim brojevima više prostorne
jedinice predstavljaju potpunu identifikaciju jedinice.
Redni broj jednom dodijeljen prostornoj jedinici po njezinom prestanku ne može
se više dodjeljivati.
1. Redni broj županija i Grada Zagreba unosi se u registar onakav kakav je
objavljen u Zakonu o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj
i ima dvije znamenke.
2. Redni broj popisnoga kruga određuje se unutar statističkoga kruga. Matični
broj statističkoga kruga zajedno s rednim brojem popisnoga kruga u statističkom
krugu čini jedinstveni identifikator za popisni krug. Redni broj popisnoga kruga
ima tri znamenke.
3. Redni broj ulice odnosno trga određuje se unutar naselja. Matični broj
naselja, zajedno s rednim brojem ulice odnosno trga unutar naselja čini
jedinstveni identifikator za ulicu odnosno trg. Redni broj ulice odnosno trga
ima četiri znamenke.
4. Redni broj zgrade određuje se unutar naselja. Matični broj naselja zajedno s
rednim brojem zgrade u naselju čini jedinstveni identifikator za zgradu. Redni
broj zgrade u naselju ima šest znamenaka.
5. Broj zgrade (kućni broj) određuje se unutar naselja ili ulice odnosno trga.
Broj zgrade ima četiri znamenke za broj zgrade, jedno mjesto za slovčani dodatak
broju zgrade i tri znamenke za brojčani dodatak broju zgrade. Dodaci broju
zgrade odjeljuju se međusobno i od broja zgrade kosom razmaknicom. Potpunu
identifikaciju kućnog broja čini matični broj naselja, redni broj ulice ili trga
u okviru naselja te sam kućni broj.

Članak 39.

Identifikatore dostavnih područja poštanskih ureda određuju Hrvatske pošte.

Članak 40.

Šifre vrsta prostornih jedinica jesu slovčane i brojčane.
Slovčane šifre vrsta koriste se u grafičkom dijelu registra.
Brojčane šifre vrsta koriste se prilikom vođenje popisa prostornih jedinica u
elektroničkom obliku.
Slovčane i brojčane šifre vrsta prostornih jedinica opisane su u šifarniku vrsta
prostornih jedinica u dodatku koji je sastavni dio ovog Pravilnika (Prilog 7).

III. OSNIVANJE REGISTRA

Članak 41.

Registar se osniva na temelju podataka sadržanih u jedinstvenoj evidenciji
prostornih jedinica i registru prostornih jedinica Državnog zavoda za statistiku
vođenim po dosadašnjim propisima, te podataka tehničke dokumentacije o
prostornim jedinicama izrađene za potrebe popisa i anketnih istraživanja.
Podaci o granicama države na kopnu i na moru, kao i o granici epikontinentalnog
pojasa preuzimaju se iz evidencije o državnoj granici koja se vodi u središnjem
uredu.

Članak 42.

Registar se osniva sukladno programima Državne geodetske uprave te planovima
katastarskih ureda.
Programi i planovi iz stavka 1. ovog članka su programi i planovi održavanja
središnjeg registra, osnivanja područnih registara, kao i programi podizanja
navedenih registara na višu tehnološku razinu.

IV. VOĐENJE REGISTRA

Članak 43.

Podaci o prostornim jedinicama unose se u registar na temelju službenih
dokumenata tijela koja o prostornim jedinicama donose odluke i druge akte.

Članak 44.

Tijela nadležna za donošenje odluka i drugih akata o prostornim jedinicama dužna
su o tim odlukama i aktima obavijestiti tijela nadležna za vođenje registra.
Donošenje odluka i drugih akata, tijela nadležna za vođenje registra prate
uvidom u službene glasnike tijela koje donose odluke i na drugi način.

Članak 45.

Na temelju dostavljenih odluka i drugih akata uredi nadležni za vođenje
općinskih i gradskih registara izrađuju elaborat promjene.
Elaborati promjena obavezno se izrađuju u slučajevima u kojima je došlo do
promjene područja i granica prostornih jedinica, kao i u slučajevima uvođenja
uličnog sustava u naselje.
Elaborati promjena izrađuju se u svim slučajevima kada promjena iz odluke ili
drugog akta ima za posljedicu promjene na prostornim jedinicama niže razine.
Kada je za izradu elaborata promjena potrebno odrediti matične brojeve
prostornim jedinicama, dodjeljivanje ovih brojeva zatražiti će se od Središnjeg
ureda.
Redne brojeve određuje ured nadležan za vođenje gradskog odnosno općinskog
registra.

Članak 46.

Promjena se u registru provodi na temelju elaborata promjene.
Promjene vezane uz kućne brojeve provode se temeljem odgovarajućeg rješenja o
kućnom broju, a rješenja se ulažu u zbirku rješenja o određivanju, mijenjanju
ili ukidanju kućnog broja.
Promjene nastale usklađivanjem upisanog stanja kućnih brojeva sa stanjem na
terenu, provode se po utvrđivanju tog stanja, a na temelju promijenjenih i
ispravljenih skica i obrazaca PK.
Promijenjene i ispravljene skice i obrasci PK ulažu se u zbirku rješenja o
određivanju, mijenjanju ili ukidanju kućnog broja sa službenom zabilježbom da je
na osnovi njih promijenjeno stanje kućnih brojeva u registru.

Članak 47.

Promjene se na odgovarajući način provode u grafičkom dijelu registra i popisima
prostornih jedinica.
Provođenje promjena o granicama u grafičkom dijelu registra obavlja se uz
naznačavanje izvornika grafičkih podataka koji su uneseni.

Članak 48.

Kada su odluke i akti iz članka 43. ovog Pravilnika manjkavi, odnosno takvi da
njihovo provođenje u registru nije moguće, ured nadležan za vođenje registra
pismeno će obavijestiti tijelo nadležno za donošenje odluke ili drugog akta o
manjkavosti i nemogućnosti provedbe u registru.
Ukoliko tijelo nadležno za donošenje odluke ili drugog akta ne zamjeni svoju
odluku ili drugi akt službenim dokumentom na osnovi kojeg je provođenje promjene
u registru moguće, u roku od 60 dana od primitka obavijesti iz stavka 1. ovog
članaka, ured nadležan za vođenje registra će pismeno obavijestiti tijelo
nadležno za donošenje odluke ili drugog akta da isti nije proveden u registru,
te da se podaci iz odluke ili drugog akta ne mogu koristiti za evidentiranje,
prikupljanje, iskazivanje, razmjenjivanje i povezivanje prostornih podataka.

Članak 49.

O promjenama provedenim u općinskim i gradskim registrima obavještavaju se
županijski i središnji registar, te Državni zavod za statistiku.
Obavještavanje se provodi dostavom elaborata promjena, dostavom kopija rješenja
o kućnim brojevima i dostavom listi dodijeljenih kućnih brojeva.
U obavještavanju iz stavka 2. ovog članka vodi se računa o sadržaju podataka
županijskog i središnjeg registra.

V. IZDAVANJE PODATAKA

Članak 50.

Podaci registra su javni, i svatko ima pravo uvida u podatke sadržane u
registru.

Članak 51.

Podaci se izdaju na zahtjev zainteresirane stranke.
Podaci o promjenama koji imaju utjecaj na sadržaj izvornih evidencija naselja,
ulica i kućnih brojeva u upravnim tijelima jedinica lokalne samouprave nadležnim
za geodetske poslove, izdaju se ovim tijelima po službenoj dužnosti.

Članak 52.

Iz registra se izdaju podaci o prostornim jedinicama upisanim u registru, popisi
prostornih jedinica, kartografski prikazi, kao i podaci o promjenama na
prostornim jedinicama.
Izdavanje alfanumeričkih podataka u elektroničkom obliku obavlja se sukladno
razmjenskom XML formatu određenom u dodatku koji je sastavni dio ovog pravilnika
(Prilog 8).

Članak 53.

Podaci se izdaju uz plaćanje upravne pristojbe i u skladu sa Pravilnikom iz
članka 148. Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (»Narodne novine« br.
16/07).

VI. SADRŽAJ, OBLIK I NAČIN DOSTAVLJANJA PODATAKA DRŽAVNOM ZAVODU ZA STATISTIKU

Članak 54.

Državna geodetska uprava dostavlja Državnom zavodu za statistiku podatke o
promjenama na prostornim jedinicama po službenoj dužnosti.

Članak 55.

Podaci iz članka 54. ovog Pravilnika dostavljaju se u elektroničkom obliku.
Medij i učestalost dostave podataka Državna geodetska uprava i Državni zavod za
statistiku određuju dogovorno.
Dok podaci registra ne postanu raspoloživi u elektroničkom obliku, tijela
nadležna za vođenje registra dostavljaju Državnom zavodu za statistiku podatke o
promjenama prostornih jedinica u obliku elaborata promjena.
Elaborati promjena koji se dostavljaju Državnom zavodu za statistiku, po svom su
sadržaju identični elaboratima na temelju kojih se održavaju općinski i gradski
registri.
Podaci o pojedinačnom određivanju, mijenjanju odnosno ukidanju kućnog broja
dostavljaju se jednim primjerkom rješenja na kojem je, u obliku službene
zabilješke, iskazana pripadnost kućnog broja statističkom i popisnom krugu, te
eventualni do tada upisani kućni broj.
Podaci o kućnim brojevima mogu se dostavljati i na listama dodijeljenih kućnih
brojeva.
Lista dodijeljenih kućnih brojeva opisana je u dodatku koji je sastavni dio ovog
Pravilnika (Prilog 9.).
Elaborati promjena, rješenja o određivanju, mijenjanju ili ukidanju kućnih
brojeva, te liste dodijeljenih kućnih brojeva dostavljaju se putem Središnjeg
ureda.

Članak 56.

Kartografski prikazi prostornih jedinica dostavljaju se Državnom zavodu za
statistiku iz središnjeg registra.
Kartografski prikazi dostavljaju se u elektroničkom obliku.
Oblik zapisa, medij i učestalost dostave podataka Državna geodetska uprava i
Državni zavod za statistiku određuju dogovorno.
Za vrijeme dok kartografski prikazi ne postanu raspoloživi u elektroničkom
obliku, Središnji ured dostavlja Državnom zavodu za statistiku kartografske
prikaze u analognom obliku.

Članak 57.

Državna geodetska uprava izrađuje, po posebnim programima koji su sastavni dio
programa statističkih istraživanja, tehničku dokumentaciju za provođenje popisa
i anketnih istraživanja.
Za potrebe provođenja svakog popisa stanovništva izrađuje se tehnička
dokumentacija prema posebnim uputama za izradu tehničke dokumentacije koje
donosi ravnatelj Državne geodetske uprave uz suglasnost ravnatelja Državnog
zavoda za statistiku.
U okviru izrade tehničke dokumentacije usklađuje se stanje upisano u registar sa
stanjem na terenu.
Način izrade tehničke dokumentacije opisan je u dodatku koji je sastavni dio
ovog Pravilnika (Prilog 10.).

Članak 58.

Tehničku dokumentaciju čine skice statističkih i popisnih krugova, podaci o
popisnom krugu – obrazac PK i pregledni kartografski prikazi po županijama,
gradovima i općinama.
Skice statističkih i popisnih krugova izrađuju se iz osnovnih kartografskih
prikaza u pogodnom mjerilu ovisno o veličini i izgrađenosti kruga.
Primjer skice statističkog kruga dan je u dodatku koji je sastav­ni dio ovog
Pravilnika (Prilog 11.).
Primjer skice popisnog kruga dan je u dodatku koji je sastavni dio ovog
Pravilnika (Prilog 12.).

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 59.

Do izdavanja novih tehničkih specifikacija iz članka 25. ovog pravilnika na
izgled osnovnih, preglednih i skupnih kartografskih prikaza, kao i vanjskih
opisa kartografskih prikaza u okviru provođenja programa osnivanja registra
ovisno o grafičkim osnovama na kojima se kartografski prikazi izrađuju
odgovarajuće se primjenjuju postojeća pravila.

Članak 60.

Do prevođenja grafičkih osnova registra, granica prostornih jedinica i
koordinatnih identifikatora u ravninsku kartografsku projekciju iz stavka 2.
članka 9. Zakona, isti se mogu izrađivati u Gauss-Krügerovoj projekciji
meridijanskih zona.

Članak 61.

Danom stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o registru
prostornih jedinica (»Narodne novine« br. 75/2000).

Članak 62.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 023-05/07-01/18
Urbroj: 541-01/1-08-9
Zagreb, 20. ožujka 2008.

Ravnatelj
**prof. dr. sc. Željko Bačić**, v. r.

**PRILOG 1.**

OPIS PROSTORNIH JEDINICA KOJE SE VODE U REGISTRU

1. OPĆENITO

Prostor Republike Hrvatske podijeljen je na prostorne jedinice nastale na
zemljopisnim, povijesnim, gospodarskim, administrativnim, tehničkim i drugim
načelima.
Općenito se prostorne jedinice dijele:
• *na normativne (ili institucionalne) prostorne jedinice* koje su izraz političke
volje; njihova su područja određena sudskim, upravnim, samoupravnim i drugim
zadacima prenesenim na njih, a ustrojene su s obzirom na veličinu populacije za
koju je potrebno provesti te poslove efikasno i ekonomično, ali i prema
povijesnim, kulturnim i drugim čimbenicima, i
• *na stručne (ili funkcionalne odnosno tehničke) prostorne jedinice* definirane
prema stručnim zahtjevima; njihova su područja određena primjenom
geodetsko-katastarskih, statističkih i drugih stručnih kriterija.

2. KLASIFIKACIJA PROSTORNIH JEDINICA U REGISTRU PROSTORNIH JEDINICA

S obzirom na navedene kriterije, propise koji uređuju ustroj prostornih
jedinica, upotrebu podataka o njima i prostornu hijerarhiju, u registru
razlikujemo sljedeće vrste jedinica:
1. upravne prostorne jedinice
• država
• županija i Grad Zagreb
2. prostorne jedinice lokalne samouprave
• županija i Grad Zagreb
• grad
• općina
3. prostorne jedinice mjesne samouprave
• gradski kotar
• gradska četvrt
• mjesni odbor
4. sudske prostorne jedinice
• područje mjesne nadležnosti općinskog suda
5. katastarske prostorne jedinice
• područje mjesne nadležnosti katastarskog ureda
• katastarska općina
• katastarsko područje na moru
6. statističke prostorne jedinice
• država – prostorna jedinica za statistiku 1. razine – ujedno i upravna
prostorna jedinica
• prostorna jedinica za statistiku 2. razine
• županija i Grad Zagreb – prostorna jedinica za statistiku 3. razine – ujedno i
upravna prostorna jedinica
• grad i općina
• naselje
• statistički krug
• popisni krug
7. adresne prostorne jedinice
• dostavno područje poštanskog ureda
• naselje
• ulica
• zgrada s pripadajućim brojevima zgrade (kućnim brojevima)
8. prostorne jedinice zaštićenih i štićenih područja
• strogi rezervat
• nacionalni park
• posebni rezervat
• park prirode
• regionalni park
• spomenik prirode
• značajni krajobraz
• park-šuma
• spomenik parkovne arhitekture
• štićeno područje
*Prostorne jedinice iste razine za koje se vode podaci o granicama pokrivaju
cjelokupno kopneno ili ukupno područje Republike Hrvatske, osim prostornih
jedinica zaštićenog i štićenog područja.*

3. DEFINICIJE PROSTORNIH JEDINICA

**Država (HR)**

Država je u registru prostorna jedinica najviše razine.
U registru vodi se ime i podaci o granicama države.
Prema standardu ISO 3166 Republika Hrvatska ima dvoslovnu oznaku HR, troslovnu
oznaku HRV i troznamenskastu brojčanu oznaku 191.
Država je prostorna jedinica za statistiku 1. razine.

**Županija (ŽU)**

Županija je jedinica područne (regionalne) samouprave. Područje županije
predstavlja prirodnu, povijesnu, prometnu, gospodarsku, društvenu i samoupravnu
cjelinu, a ustrojava se radi obavljanja poslova od područnoga (regionalnog)
interesa. Područje županije definirano je područjima pripadajućih gradova i
općina.
U registru vode se podaci o rednom broju, imenu, sjedištu i granicama županije,
te podaci o promjenama.
Županija je prostorna jedinica za statistiku 3. razine.

**Grad Zagreb (GZ)**

Grad Zagreb je jedinica područne (regionalne) samouprave. Grad Zagreb je glavni
grad Republike Hrvatske. Posebna je i jedinstvena prostorna i upravna cjelina
koja ima položaj županije. Područje Grada Zagreba definirano je područjem
pripadajućih naselja.
U registru vode se podaci o rednom broju, imenu, sjedištu i granicama Grada
Zagreba, te podaci o promjenama.
Grad Zagreb je prostorna jedinica za statistiku 3. razine.
Županija i Grad Zagreb jesu prostorne jedinice iste razine.

**Grad (GR)**

Grad je jedinica lokalne samouprave u kojoj je sjedište tijela županije i
predstavlja prirodnu, urbanu, gospodarsku i društvenu cjelinu. Osim toga, grad
je i svako mjesto koje ima više od 10 000 stanovnika. Iznimno se gradom može
zakonom proglasiti mjesto koje ne zadovoljava navedene uvjete, kad za to postoje
posebni povijesni, gospodarski, geoprometni i dr. razlozi. Područje grada
definirano je područjem pripadajućih naselja.
U registru se vode podaci o matičnom broju, imenu, sjedištu i granicama grada,
te podaci o promjenama.

**Općina (OP)**

Općina je jedinica lokalne samouprave osnovana za područje više naselja koja
predstavljaju prirodnu, gospodarsku i društvenu cjelinu, te koja su povezana
zajedničkim interesima stanovništva. Područje općine definirano je područjem
pripadajućih naselja.
U registru vode se podaci o matičnom broju, imenu, sjedištu i granicama općine,
te podaci o promjenama.
Grad i općina jesu prostorne jedinice iste razine.

**Mjesni odbor (MO)**

Mjesni odbor je jedinica mjesne samouprave. Mjesni odbor se osniva za jedno
naselje, više međusobno povezanih manjih naselja ili za dio većeg naselja,
odnosno grada koji u odnosu na ostale dijelove čini zasebnu razgraničenu cjelinu
(dio naselja).
U registru vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama mjesnog odbora, te
podaci o promjenama.

**Gradski kotar (GK)**

Gradski kotar je oblik mjesne samouprave koji se osniva za područje grada koje
predstavlja gradsku, gospodarsku i društvenu cjelinu a koje je povezano
zajedničkim interesima građana.
U registru vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama gradskoga kotara,
te podaci o promjenama.

**Gradska četvrt (GČ)**

Gradska četvrt je poseban oblik mjesne samouprave u Gradu Zagrebu.
U registru vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama gradske četvrti,
te podaci o promjenama.
Jedinice mjesne samouprave sastavljene su u registru od cijelih popisnih
krugova.

**Naselje (NA)**

Naselje je prostorna antropogeografska jedinica koja se sastoji od građevinskog
područja i područja za druge namjene, a ima vlastiti sustav obilježavanja zgrada
u okviru naselja ili u okviru uličnog sustava u naselju.
Naselje može pripadati samo jednoj općini odnosno gradu. Na području jedne
općine, odnosno grada, dva ili više naselja ne mogu imati isto ime.
U registru vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama, te podaci o
promjenama.

**Katastarska općina (KO)**

Katastarska općina je osnovna prostorna jedinica za koju se izrađuje katastarski
operat. Katastarska općina u pravilu obuhvaća područje jednoga naseljenog mjesta
s pripadajućim zemljištem (područje jednog naselja). Katastarska općina može
obuhvaćati i više naselja, odnosno jedno naselje može biti podijeljeno na više
katastarskih općina ako za to postoje opravdani razlozi (mala, odnosno velika
naselja).
U registru vode se podaci o matičnom broju, imenu i granicama katastarske
općine, te podaci o promjenama.

**Katastarsko područje na moru (KP)**

Katastarsko područje na moru je prostorna jedinica za koju se izrađuje
katastarski operat a koja obuhvaća obalno more (unutarnje morske vode i
teritorijalno more), epikontinentalni pojas Republike Hrvatske i onaj dio morske
obale koji je u režimu pomorskog dobra.
U registru se vode podaci o matičnom broju, imenu i granicama katastarskog
područja na moru, te podaci o promjenama.
Katastarska općina i katastarsko područje na moru jesu prostorne jedinice iste
razine.

**Prostorna jedinica za statistiku 2. razine**

Prostorne jedinice za statistiku 2. razine sastoji se od 3 neadministrativne
jedinice nastale grupiranjem županija kao administrativ­nih jedinica niže razine
U registru se vode podaci o oznakama, imenu, granicama te podaci o promjenama.
*Podaci o oznakama prostornih jedinica za statistiku 1., 2. i 3. razine unose se
iz Nacionalne klasifikacije prostornih jedinica za statistiku (»Narodne novine«
br. 35/2007).*

**Statistički krug (SK)**

Statistički krug je statistička prostorna jedinica. Statistički krugovi nastali
godine 1959., a revidirani dijeljenjem pri svakom dosadašnjem popisu
stanovništva, predstavljaju stalnu mrežu prostornih jedinica, koja pokriva
cjelokupno kopneno područje Republike Hrvatske.
U registru vode se podaci o matičnom broju i granicama statističkoga kruga, te
podaci o promjenama.
Područje statističkoga kruga sastoji se od jednog ili više pripadajućih popisnih
krugova. Statistički krug može pripadati samo jednom naselju i samo jednoj
katastarskoj općini. Ukoliko statistički krug ne pripada samo jednoj
katastarskoj općini, potrebno je statistički krug dijeliti tako da se ostvari
navedeno načelo. To načelo može se uspostaviti i korekcijom granica
statističkoga kruga ukoliko se radi o nenaseljenom području.
Promjena područja i granica statističkoga kruga moguća je, osim u navedenim
slučajevima, i pri promjeni područja i granica viših prostornih jedinica.

**Popisni krug (PK)**

Popisni krug je najmanja statistička prostorna jedinica koju ne sijeku granice
viših prostornih jedinica.
U registru se vode podaci o rednom broju popisnoga kruga u okviru statističkoga
kruga i granicama popisnoga kruga, te podaci o promjenama.
Područja i granice popisnih krugova određeni su za Popis stanovništva,
domaćinstava, poljoprivrednih gospodarstava i stanova 1991. godine. Ovi popisni
krugovi čine stalnu mrežu prostornih jedinica koja pokriva cjelokupno kopneno
područje Republike Hrvatske.
Popisni krug može pripadati samo jednom statističkom krugu.
Područje i granice popisnih krugova mogu se mijenjati dijeljenjem i korekcijom
granica pod sljedećim uvjetima:
1. Dijeljenje popisnih krugova moguće je:
− zbog promjene granica viših prostornih jedinica
− zbog dijeljenja popisnih krugova po kriteriju broja pripadajućih kućanstava
(broj kućanstava u popisnom krugu može biti do 130) prilikom izrade tehničke
dokumentacije.
2. Korekcija granica popisnih krugova moguća je u slučaju korekcije granica
viših prostornih jedinica (moguće samo kada se radi o nenaseljenom području) i
ukoliko se na postojećoj granici popisnoga kruga izgradi zgrada kojoj se
određuje broj zgrade (kućni broj). To posljednje pravilo primjenjuje se na
odgovarajući način i za korekciju granica statističkih krugova.

**Ulica i trg**

(cesta, avenija, aleja, perivoj, prolaz, prilaz, magistrala, šetalište, stube,
skaline, skale, obala, uvala, zaseok, rudina, odvojak, put, poljana, gat,
stubište, ogranak, jarak, obronak, vijenac, brijeg, zavoj, dol, prečac,
vidikovac itd.)
Ulicom odnosno trgom smatra se javno-prometna površina unutar građevinskog
područja naselja. Područje ulice odnosno trga obuhvaća javno-prometnu površinu i
pripadajuće katastarske čestice. Ulica odnosno trg mora imati ime. Na području
naselja ne mogu biti dvije ili više ulica odnosno trgova s istim imenom. Ulica
odnosno trg može se nalaziti samo unutar područja jednog naselja.
U registru vode se podaci o imenu ulice odnosno trga, rednom broju ulice odnosno
trga u naselju, prikaz ulica i trgova, te podaci o promjenama.
Ukoliko postojećoj ulici ili trgu još nije određeno ime, prilikom izrade
tehničke dokumentacije podaci o toj ulici ili trgu unose se u registar s oznakom
»nema imena«. Uz tu oznaku navodi se i uobičajeno ime za područje u kojem se
takva ulica ili trg nalazi.

**Zgrada i pripadajući brojevi zgrada (kućni brojevi)**

Zgradom se smatra svaki stambeni i poslovni objekt, kao i objekti javne namjene,
koji su trajnoga karaktera, a stalno se ili povremeno koriste.
U registru vode se podaci o brojevima zgrada (kućnim brojevima), prikaz zgrada,
te podaci o promjenama.
Na području ulice ili trga odnosno naselja bez uličnog sustava ne mogu biti
dvije ili više zgrada s istim kućnim brojem.
Brojevi zgrada (kućni brojevi) iznimno mogu biti i privremeni. Privremenim
kućnim brojevima smatraju se oni kućni brojevi o kojima nadležno tijelo nije
donijelo odgovarajuće rješenje, već postoje evidentirani samo u planu
dodjeljivanja kućnih brojeva.
Podaci o brojevima zgrada (kućnim brojevima) unose se u registar iz rješenja
nadležnih tijela državne uprave odnosno iz ažurnog plana dodjeljivanja kućnih
brojeva koje se izrađuje, a time i koristi kao službeni podatak samo pri izradi
tehničke dokumentacije i provođenju popisa i anketnih istraživanja.

**Dostavno područje poštanskog ureda (PU)**

Pod dostavnim područjem poštanskog ureda podrazumijeva se područje na kojemu
poštanski ured obavlja prijam i uručenje poštanskih pošiljaka.
U registru vode se podaci o poštanskom broju i imenu poštanskog ureda, podaci o
dostavnom području, te podaci o promjenama.
Podaci o dostavnim područjima poštanskih ureda unose se u registar na temelju
podjele područja koju određuju HP.

**Područje mjesne nadležnosti općinskog suda (OS)**

Područje mjesne nadležnosti općinskog suda je istodobno i područje mjesne
nadležnosti zemljišnoknjižnog suda.
U registru vode se podaci o matičnom broju i imenu općinskih sudova po
županijama, te podaci o promjenama.
Podaci o području mjesne nadležnosti općinskog suda unose se u registar iz
zakona.

**Područje mjesne nadležnosti katastarskih ureda (KU)**

Područja mjesne nadležnosti katastarskih ureda definirana su područjima
katastarskih općina i katastarskih područja na moru za koje su katastarski uredi
mjesno nadležni.
U registru vode se podaci o matičnom broju, imenu i statusu katastarskih ureda,
te podaci o promjenama.
Podaci o području mjesne nadležnosti katastarskih ureda unose se u registar iz
uredbe Vlade Republike Hrvatske odnosno drugih akata.
Zaštićena područja su područja koja su definirana Zakonom o zaštiti prirode
(strogi rezervat, nacionalni park, posebni rezervat, park prirode, regionalni
park, spomenik prirode, značajni krajobraz, park-šuma i spomenik parkovne
arhitekture), a proglašena su zaštićenima od tijela utvrđenih tim Zakonom i
upisana su u Upisnik zaštićenih prirodnih vrijednosti.
U registru se vode podaci o matičnom broju, imenu, statusu, godini proglašenja,
granicama zaštićenog područja, te podaci o promjenama.
Podaci o zaštićenim područjima unose se u registar na temelju akta o proglašenju
zaštićenog područja koje dostavlja ministarstvo nadležno za zaštićena područja.

**Strogi rezervat (SR)**

Strogi rezervat je područje kopna i/ili mora s neizmijenjenom ili neznatno
izmijenjenom sveukupnom prirodom, a namijenjen je isključivo očuvanju izvorne
prirode, znanstvenom istraživanju kojim se ne mijenja biološka raznolikost,
praćenju stanja prirode, te obrazovanju koje ne ugrožava slobodno odvijanje
prirodnih procesa.

**Nacionalni park (NP)**

Nacionalni park je prostrano, pretežno neizmijenjeno područje kopna i/ili mora
iznimnih i višestrukih prirodnih vrijednosti, obuhvaća jedan ili više sačuvanih
ili neznatno izmijenjenih ekoloških sustava, a prvenstveno je namijenjen
očuvanju izvornih prirodnih vrijednosti.

**Posebni rezervat (PR)**

Posebni rezervat je područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje
jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti, ili je stanište ugrožene
divlje svojte, a osobitog je znanstvenog značenja i namjene.

**Park prirode (PP)**

Park prirode je prostrano prirodno ili dijelom kultivirano područje kopna i/ili
mora s ekološkim obilježjima međunarodne i nacionalne važnosti, s naglašenim
krajobraznim, odgojno-obrazovnim, kulturno-povijesnim i turističko-rekreacijskim
vrijednostima.

**Regionalni park (RP)**

Regionalni park je prostrano prirodno ili dijelom kultivirano područje kopna
i/ili mora s ekološkim obilježjima međunarodne, nacionalne ili područne važnosti
i krajobraznim vrijednostima karakterističnim za područje na kojem se nalazi.

**Spomenik prirode (SP)**

Spomenik prirode je pojedinačni neizmijenjeni dio ili skupina dijelova žive ili
nežive prirode, koji ima ekološku, znanstvenu, estetsku ili odgojno-obrazovnu
vrijednost.

**Značajni krajobraz (ZK)**

Značajni krajobraz je prirodni ili kultivirani predjel velike krajobrazne
vrijednosti i biološke raznolikosti ili kulturno-povijesne vrijednosti, ili
krajobraz očuvanih jedinstvenih obilježja karakterističnih za pojedino područje,
namijenjen odmoru i rekreaciji ili osobito vrijedni krajobraz utvrđen sukladno
ovome Zakonu.

**Park-šuma (PŠ)**

Park-šuma je prirodna ili sađena šuma, veće krajobrazne vrijednosti, namijenjena
odmoru i rekreaciji.

**Spomenik parkovne arhitekture (SA)**

Spomenik parkovne arhitekture je umjetno oblikovani prostor (perivoj, botanički
vrt, arboretum, gradski park, drvored, kao i drugi oblici vrtnog i parkovnog
oblikovanja), odnosno pojedinačno stablo ili skupina stabala, koji ima estetsku,
stilsku, umjetničku, kulturno-
-povijesnu, ekološku ili znanstvenu vrijednost.

**Štićena područja (ŠP)**

Štićena područja su područja koje se štite sukladno propisima o zaštiti prirode
a koja nisu razvrstana u zaštićena područja.
U registru se vode podaci o matičnom broju, imenu, statusu, godini proglašenja,
granicama štićenog područja, te podaci o promjenama.
Strogi rezervat, nacionalni park, posebni rezervat, park prirode, regionalni
park, spomenik prirode, značajni krajobraz, park-šuma, spomenik parkovne
arhitekture i štićeno područje jesu prostorne jedinice iste razine.

**PRILOG 2.**

NAČIN PRIKAZIVANJA GRANICA I DRUGIH LINIJA

U kartografskim prikazima granice se prikazuju različitim bojama (ukoliko se
prikazi vode u elektroničkom obliku), odnosno ekvivalentnim kartografskim
znakovima za prikaze vođene na grafičkim osnovama izrađenim u analognom obliku.
Kartografski znaci za granice:

![](dodatni/377208.GIF)

Ukoliko se granice vode u elektroničkom obliku, prikazuju se samo vanjskom
rubnom linijom poligona u odgovarajućoj boji, bez korištenja kartografskih
znakova.
Obalna linija se prikazuje svijetloplavom bojom.
Granice se prikazuju na takav način da se uvijek prikazuje samo granica više
prostorne jedinice po hijerarhiji. Granice naselja i jedinica mjesne samouprave
uvijek završavaju na granicama jedinica lokalne samouprave.
Granice katastarskih općina evidentiraju se uvijek u cijelosti bez obzira na to
poklapaju li se ili ne poklapaju s višom prostornom jedinicom, osim u slučaju
državne granice kad se ne evidentiraju zasebno.
Granice katastarskih područja na moru evidentiraju se također u cijelosti osim u
slučaju državne granice na moru odnosno granice epikontinentalnog pojasa kada se
ne evidentiraju zasebno.
Granice naselja, katastarskih općina i jedinica mjesne samouprave mogu se
podudarati unutar jedinica lokalne samouprave, pa se stoga i evidentiraju u
elektroničkom obliku tako da za isti tijek granice mogu postojati dvije ili tri
linije, a u vođenju podataka na klasičan način korištenjem kombinacije
kartografskih znakova.
Koordinatni identifikatori prostornih jedinica smještaju se unutar poligona koji
zatvaraju granice prostornih jedinica. Koordinatni identifikatori određuju
položaj imena, slovčanih šifra vrste i matičnih i rednih brojeva prostornih
jedinica, a koriste se i za prikazivanje sjedišta određenih prostornih jedinica.
Na kartografskim prikazima prikazuju se imena prostornih jedinica, te njihovi
matični odnosno redni brojevi, s time da se ispred matičnog odnosno rednog broja
prikazuje i slovčana šifra vrste prostorne jedinice. Kada se podaci registra
vode u elektroničkom obliku, istim bojama određenim za granice prikazuju se i
imena i redni i matični brojevi, te slovčane šifre vrsta prostornih jedinica.
Matični i redni brojevi, slovčane šifre vrsta prostornih jedinica, te imena
prostornih jedinica u pravilu se prikazuju uspravnim slovima visine 5 mm.
Matični brojevi prikazuju se u svom konačnom (punom) obliku.
Imena ulica i trgova i kućni brojevi prikazuju se crnom bojom. Imena ulica i
trgova prikazuju se uspravnim slovima visine
2 – 3 mm, dok se brojevi zgrada (kućni brojevi) prikazuju uspravnim brojevima
visine 1 – 1,5 mm. Privremeni kućni brojevi evidentiraju se zelenom bojom.

**PRILOG 3.**

POPISI PROSTORNIH JEDINICA I OBRAZAC PK

![](dodatni/377209.GIF)

![](dodatni/377210.gif)

![](dodatni/377211.gif)

![](dodatni/377212.gif)

![](dodatni/377213.gif)

![](dodatni/377214.gif)

![](dodatni/377215.gif)

![](dodatni/377216.gif)

![](dodatni/377217.gif)

PRILOG 4.

PROMJENE PROSTORNIH JEDINICA

1. OPIS PROMJENA

**Pripajanje**

Jedna ili više prostornih jedinica (A) pripojila se drugoj, već postojećoj
prostornoj jedinici (B), kojoj identifikator i ime ostaju nepromijenjeni.
Pripojena prjena prostorna jedinica (A) prestaje postojati. Promijenilo se područjranice prostorne jedinice B, kojoj se prostorna jedinica A pripojila.

*Slika 1.*

![](dodatni/377218.gif)

**Izdvajanje**

Od postojeće prostorne jedinice (A) izdvojio se jedan ili više dijelova.
Svaki pojedinačni dio (B, C) postaje samostalna prostorna jedinica s novim
identifikatorom i imenom. Dio prvotne prostorne jedinice (A) zadržava
identifikator i ime, a promijenilo mu se područje i granice.

*Slika 2.*

![](dodatni/377219.gif)

**Dijeljenje**

Jedna prostorna jedinica (A) razdijelila se na dva ili više dijelova (B, C,
D). Svaki dio postaje samostalna prostorna jedinica s novim identifikatorom i
imenom. Prestaje postojati prostorna jedinica A.

*Slika 3.*

*![](dodatni/377220.gif)*

**Spajanje**

Dvije ili više prostornih jedinica (A, B, C) spojilo se u novu prostornu
jedinicu (D) koja dobiva novi identifikator, ime i područje. Prestaju postojati
prostorne jedinice A, B, C.

*Slika 4.*

*![](dodatni/377221.gif)*

**Pripajanje dijela**

Dio prostorne jedinice A (jedan ili više popisnih krugova) priključio se
susjednoj, već postojećoj prostornoj jedinici (B). Ne mijenja se identifikator i
ime svake prostorne jedinice (A, B), već se mijenjaju područja i granice
prostornih jedinica (A, B).

**Izdvajanje dijela**

Izdvajanje dijela uvijek nastaje kao posljedica pripajanja dijela.

*Slika 5.*

![](dodatni/377222.gif)

**Korekcija granica**

Korekcija granica moguća je:
1. kad su granice nejednoznačno prikazane u registru;
2. kad se unose podaci o koordinatama granica iz točnijeg izvornika (izvornika
krupnijeg mjerila);
3. kod statističkih i popisnih krugova na način propisan ovim pravilnikom.

**Imenovanje**

Ova vrsta promjene moguća je samo pri određivanju imena novoizgrađenim
ulicama i uvođenju uličnog sustava u naselju. Imenovanje kojem prethodi promjena
područja i granica smatra se promjenom koja je posljedica promjena područja i
granica

**Promjena imena**

Kod ove vrste promjene mijenja se samo ime prostorne jedinice, a svi ostali
podaci o prostornoj jedinici ostaju nepromijenjeni.

**Određivanje**

Ova vrsta promjene moguća je samo za brojeve zgrada (kućne brojeve), a znači
dodjeljivanje novog ili promjenu postojećeg broja zgrade (kućnog broja).

**Ukidanje**

Ova vrsta promjene moguća je samo za ulice i brojeve zgrada (kućne brojeve), a
posljedica je prestanka postojanja ulice odnosno zgrade.

**Promjena pripadnosti**

Promjena pripadnosti nastaje kad niža prostorna jedinica promijeni pripadnost
hijerarhijski višoj prostornoj jedinici. Svi ostali podaci o prostornoj jedinici
ostaju nepromijenjeni.

**Promjena statusa**

Kad se za jedinice vode podaci o statusu, može doći do promjene statusa. Svi
ostali podaci o prostornoj jedinici ostaju nepromijenjeni.

**Promjena sjedišta**

Kad se za jedinice vode podaci o sjedištu, moguća je promjena sjedišta. Mijenja
se samo sjedište, a svi ostali podaci o prostornoj jedinici ostaju
nepromijenjeni.

2. DATUMI PROMJENA

Za svaku vrstu promjene vodi se i datum promjene.
Za promjene koje se provode na temelju akata nadležnih tijela u registar unosi
se kao datum promjene datum stupanja na snagu akta kojim je utvrđena promjena.
Za promjene koje se provode na temelju usklađivanja sa stanjem na terenu kao
datum promjene datum kad je promjena provedena u registru.
Osim datuma promjene u registru se vode podaci o datumu unošenja promjene u
registar.

3. ŠIFARNIK VRSTA PROMJENA

|  |  |
| --- | --- |
| Vrste promjena | Šifra vrsta |
| Nastanak |  |
| izdvajanjem | 11 |
| dijeljenjem | 12 |
| spajanjem | s="MsoNormal">13 |
| imenovanjem (samo ulice) | 14 |
| određivanje (samo za kbr.) | 15 |
| Prestanak |  |
| pripajanjem | 21 |
| dijeljenjem | 22 |
| spajanjem | 23 |
| ukidanjem (samo ulice i kbr.) | 24 |
| Promjena granice i područja | |
| izdvajanje dijela | 31 |
| izdvajanje | 34 |
| pripajanje dijela | 33 |
| pripajanje | 32 |
| korekcija granice | 35 |
| Promjena pripadnosti |  |
| promjena pripadnosti višoj prostornoj jedinici | 41 |
| Promjena imena |  |
| preimenovanje | 51 |
| Promjena statusa i sjedišta |  |
| promjena statusa | 63 |
| promjena sjedišta | 64 |
| Tehnički ispravak | 71 |
| Ispravak pogrešno objavljenih i pogrešno upisanih podataka | 72 |
| Promjene ulica i kućnih brojeva nastale usklađivanjem sa stanjem na terenu | 81 |

4. ŠIFARNIK IZVORA PROMJENA

|  |  |
| --- | --- |
| Izvori promjene | Šifre izvora |
| Zakoni, odluke i dr. akti objavljeni u »Narodnim novinama« | 01 |
| Odluke i dr. akti skupštine objavljeni u službenom glasilu jedinice područne (regionalne) samouprave | 02 |
| Odluke i dr. akti gradskog odnosno općinskog vijeća objavljeni u službenom glasilu | 03 |
| Odluke Državne geodetske uprave | 04 |
| Ostali izvori promjena | 05 |

**PRILOG 5.**
ELABORATI PROMJENA I OBRAZAC RPJ-PROM

Elaborat promjene se, ovisno o vrsti promjene, sastoji od:
a) odluke nadležnog tijela i kopije odluke objavljene u službenom glasilu
b) kartografskih prikaza promijenjenih područja i granica sa stanjem prije i
nakon promjene (mjene (M = 1:25 000 ili M = 1:5 000)
c) obrasca RPJ-PROM
d) skica statističkih i popisnih krugo
e) obrazaca PK
f) potrebnih promijenjenih popisa prostornih jedinica.
Elaborati promjena izrađuju se u četiri primjerka.
Jedan elaborat promjena, nakon njegovog provođenja, uložit će se u zbirku
elaborata promjena gradskog odnosno općinskog registra, a ostali sa oznakama »ZA
ŽUPANIJSKI REGISTAR«, »ZA SREDIŠNJI REGISTAR« i »ZA DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU«
se dostavljaju u svrhu obavještavanja o promjenama.
Elaborati promjena kojima se o promjenama obavještavaju središnji i županijski
registar sastoje se od odluke nadležnog tijela i kopije odluke objavljene u
službenom glasilu, kartografskih prikaza promijenjenih područja i granica,
promijenjenih popisa prostornih jedinica i RPJ-PROM obrasca.
Elaborati promjene kojima se o promjeni obavještava Državni zavod za statistiku
identični su po sadržaju kompletnim elaboratima na temelju kojih se promjena
provodi u općinskim i gradskim registrima.
Osnovna funkcija obrasca RPJ-PROM je sistematiziranje podataka o promjenama u
formu koja omogućuje unos podataka o promjenama u sustav za obradu u
elektroničkom obliku.

STARO STANJE

U prva tri stupca RPJ-PROM obrasca unose
se podaci o onim prostornim jedinicama koje su doživjele promjenu. U prvi stupac
se unose podaci o imenima prostornih jedinica za one prostorne jedinice koje
imaju ime, te podaci o sjedištu i statusu. U drugi stupac unosi se brojčana
šifra vrste prostorne jedinice. Sljedeća tri stupca služe za unos podataka o
promjeni i posljedicama promjene. U treći stupac unosi se jedinstveni
identifikator prostorne jedinice. U četvrti stupac unose se vrsta promjene iz
šifarnika vrste promjene i to vrsta promjene koja se dogodila u odnosu na
postojeću prostornu jedinicu. U peti stupac unosi se datum kada je odluka o
promjeni stupila na snagu, te šifra iz šifarnika izvora promjene. U šesti stupac
unose se brojčane šifre vrste i jedinstveni indentifikatori prvih nižih
prostornih jedinica koje se mijenjaju uslijed promjene na prostornoj jedinici.
Vrste jedinica koje se mijenjaju se u obrascu RPJ-PROM odjeljuju se
horizontalnom linijom.

NOVO STANJE

U sedmi stupac upisuje se oznaka a, b, c
ili d prema obrascu i vrsta promjene iz šifarnika vrsta promjene a koja ne mora
biti ista kao promjena u četvrtom stupcu. U osmi stupac unose se podaci o
promijenjenim, odnosno nastalim prostornim jedinicama. U deveti stupac unosi se
brojčana šifra vrste promijenjene ili nastale prostorne jedinice. U deseti
stupac unose se jedinstveni identifikatori promijenjenih odnosno nastalih
prostornih jedinica. U jedanaesti stupac unose se brojčana šifra vrste i
jedinstveni identifikator prostornih jedinica više razine kojima promijenjena
ili nastala prostorna jedinica pripada.

**OBRAZAC RPJ – PROM**

REPUBLIKA HRVATSKA
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
(naziv nadležnog tijela)

**OBRAZAC

ZA ISKAZIVANJE PROMJENE PODATAKA O PROSTORNIM JEDINICAMA**

**Podaci gradskog/općinskog registra**
Broj:
Županija:
Grad/općina:
Redni broj promjene/godina:
Datum unošenja promjene:
**Obrazac izradio \_\_\_\_\_\_\_ dana \_\_\_\_\_ M. P.** \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

 (potpis službene osobe)
Podaci županijskog registra
Broj iz županijskog registra:
Datum unošenja promjene u županijski registar:
**Obrazac dopunio \_\_\_\_\_\_\_ dana \_\_\_\_\_ M. P. \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_**

(potpis službene osobe)
Podaci središnjeg registra
Broj iz središnjeg registra:
Datum unošenja promjene u središnji registar:
**Obrazac dopunio \_\_\_\_\_\_\_ dana \_\_\_\_\_ M. P. \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_**

(potpis službene osobe)

![](dodatni/377223.gif)
![](dodatni/377224.gif)

**PRILOG 6.**
ODREĐIVANJE KONTROLNOG I MATIČNOG BROJA

Otkrivanje pogrešaka pri upisivanju matičnih brojeva vrši se pomoću
kontrolnog broja koji je sastavni dio matičnog broja. On se sastoji od jedne
znamenke generirane iz osnovnoga matičnog broja, a omogućuje otkrivanje svake
pojedinačne pogreške i pogreške permutacije dviju ili više znamenaka u matičnom
broju. U slučaju višestrukih pogrešaka u jednom matičnom broju, kontrolni broj
omogućava otkrivanje 90% takvih pogrešaka.
Za generiranje kontrolnih brojeva primjenjuje se metoda arit­metičke ponderacije
razloženoga osnovnoga matičnog broja po modulu 11.
Primjer postupka određivanja kontrolnog broja naselja:
Osnovni matični broj         01751
Ponder
65432
Zbroj umnožaka 0x6 + 1x5 + 7x4 + 5x3 + 1x2 = 0+5+28+15+2=50
Dijeljenje zbroja sa
11 50 : 11 = 4 (ostatak 6)
Kontrolni broj
11 – 6 = 5
Konačni matični broj         017515
Pojedinačne znamenke osnovnoga matičnog broja naselja treba pomnožiti
konstantnim ponderima (znamenke 6, 5, 4, 3, 2). Ponder kojim se množi posljednja
znamenka u osnovnom matičnom broju je 2, a ostali ponderi su, gledajući s desne
na lijevu stranu, takvi da je svaki sljedeći ponder za broj veći. Nakon množenja
formira se zbroj umnožaka i podijeli sa 11. Dobiveni ostatak dijeljenja oduzme
se od 11, da bi se dobio kontrolni broj. Konačni matični broj sastoji se od
osnovnoga matičnog broja i kontrolnog broja. Iz skupa osnovnih matičnih brojeva
isključeni su brojevi čiji je zbroj umnožaka djeljiv s 11, a brojevi kod kojih
je ostatak dijeljenja 1, imaju kontrolni broj 0.
Analognim postupkom određuju se matični brojevi za ostale jedinice.

**PRILOG 7.**
ŠIFARNIK VRSTA PROSTORNIH JEDINICA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vrsteca | Slovčana   šifra vrsta | Brojčana   šifra vrste |
| Županija/Grad Zagreb | ŽU/GZ | 01 |
| Grad/općina | GR/OP | 02 |
| Gradski kotar/gradska četvrt/mjesni odbor | GK/GČ/MO | 03 |
| Naselje | NA | 04 |
| Katastarska općina/katastarsko područje na moru | KO/KP | 05 |
| Statistički krug | SK | 06 |
| Popisni krug | PK | 07 |
| Ulica/trg | UL/TR | 08 |
| Zgrada | - | 09 |
| Dostavno područje poštanskog ureda | PU | 11 |
| Područje mjesne nadležnosti općinskog suda | OS | 12 |
| Područje mjesne nadležnosti katastarskih ureda | KU | 13 |
| Zaštićena i štićena područja:  Strogi rezervat/nacionalni park/posebni rezervat/park prirode/regionalni park/spomenik prirode/značajni krajobraz/park-šuma/spomenik parkovne arhitekture/štićeno područje | SR/NP/PR/  PP/RP/SP/  ZK/PŠ/SA/  ŠP | 14 |
| Prostorne jedinice za statistiku 2. razine | RG | 15 |

**PRILOG 8.**
FORMAT XML DOKUMENTA ZA IZDAVANJE I RAZMJENU ALFANUMERIČKIH
PODATAKA

 REGISTRA PROSTORNIH JEDINICA
Format XML dokumenta:
<?xml version= "1.0" encoding= "UTF-8" ?>
<PROSTORNE\_JEDINICE>
<row>
        <ID>
        <JED\_ID>
        <IME\_PJ>
        <BR\_SIF\_VRSTE\_PJ>
        <VRSTA\_PJ>
        <SLO\_SIF\_STATUSA\_PJ>
        <STATUS\_PJ>
        <ID\_BROJA\_ZGRADE>
        <RBR\_POJAVNOSTI\_KBR>
        <BROJ\_ZGRADE>
        <SLO\_DOD\_BROJU>
        <BR\_DOD\_BROJU>
        <DATUM\_OD>
        <DATUM\_DO>
        <JED\_ID\_NAD\_PJ1>
        <IME\_NAD\_PJ1>
        <BR\_SIF\_VRSTE\_NAD\_PJ1>
        <VRSTA\_NAD\_PJ1>
        <JED\_ID\_NAD\_PJ2>
        <IME\_NAD\_PJ2>
        <BR\_SIF\_VRSTE\_NAD\_PJ2>
        <VRSTA\_NAD\_PJ2>
        <DOD\_PODATAK1>
        <DOD\_PODATAK2>
        <DOD\_PODATAK3>
        <DATUM\_UNOSA>
        <DATUM\_PROMJENE>
</row>
</PROSTORNE\_JEDINICE>
***Detaljan opis pojedinih polja iz XML dokumenta:***

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Naziv polja | Opis polja | Tip polja |
| **ID** | Identifikator prostorne jedinice (osim kućnog broja) kojeg inkrementalno dodjeljuje sustav. U kombinaciji sa JED\_ID jednoznačno određuje prostornu jedinicu (osim kućnog broja) u jedinici vremena. | NUMBER(10) |
| **JED\_ID** | Jedinstveni identifikatori prostorne jedinice (osim kućnog broja) može biti redni, matični i kombinirani broj. U kombinaciji sa ID jednoznačno određuje prostornu jedinicu (osim kućnog broja) u jedinici vremena. | VARCHAR2(12) |
| **IME\_PJ** | Ime prostorne jedinice (osim kućnog broja). | VARCHAR2(80) |
| **BR\_SIF\_VRSTE\_PJ** | Brojčana šifra vrste prostorne jedinice | NUMBER(2) |
| **VRSTA\_PJ** | Vrsta prostorne jedinice (županad/općina, naselje...) | VARCHAR2(80) |
| **SLO\_SIF\_STATUSA\_PJ** | Slovčana šifra statusa prostorne jedinice (GR, OP, UL, TR...) | VARCHAR2(2) |
| **STATUS\_PJ** | Status prostorne jedinice (Grad, Općina, Ulica, Trg.....) vodi se za one prostorne jedinice iste razine koje se razlikuju po statusu. | VARCHAR2(80) |
| **ID\_BROJA\_ZGRADE** | Identifikator broja zgrade (kućnog broja) kojeg inkrementalno dodjeljuje sustav. U kombinaciji sa RBR\_POJ\_BROJA\_ZGRADE jednoznačno određuje kućni broj u jedinici vremena. | NUMBER(8) |
| **RBR\_POJ\_BROJA\_ZGRADE** | Redni broj pojavnosti broja zgrade (kućnog broja) je inkrement kojeg sustav inicijalno dodjeljuje za svaku promjenu stanja kućnoga broja radi praćenja povijesnosti kućnog broja. U kombinaciji sa ID\_BROJA ZGRADE jednoznačno određuje kućni broj u jedinici vremena. | NUMBER(8) |
| **BROJ\_ZGRADE** | Broj zgrade (kućni broj). | NUMBER(4) |
| **SLO\_DOD\_BROJU** | Slovčani dodatak broju zgrade. | VARCHAR2(1) |
| **BR\_DOD\_BROJU** | Brojčani dodatak broju zgrade. | NUMBER(3) |
| **DATUM\_OD** | Datum od kojeg je stanje prostorne jedinice stupilo na snagu | DATE (DD.MM.YYYY) |
| **DATUM\_DO** | Datum prestanaka važenja prostorne jedinice (za povijesni prikaz) | DATE (DD.MM.YYYY) |
| **JED\_ID\_NAD\_PJ1** | Jedinstveni identifikator prve nadređene prostorne jedince. | NUMBER(10) |
| **IME\_NAD\_PJ1** | Ime prve nadređene prostorne jedinice | VARCHAR2(80) |
| **BR\_SIF\_VRSTE\_NAD\_PJ1** | Brojčana šifra vrste prve nadređene prostorne jedinice. | NUMBER(2) |
| **VRSTA\_NAD\_PJ1** | Vrsta prve nadređene prostorne jedinice | VARCHAR2(80) |
| **JED\_ID\_NAD\_PJ2** | Jedinstveni identifikator druge nadređene prostorne jedince. | NUMBER(10) |
| **IME\_NAD\_PJ2** | Ime druge nadređene prostorne jedinice | VARCHAR2(80) |
| **BR\_SIF\_VRSTE\_NAD\_PJ2** | Brojčana šifra vrste druge nadređene prostorne jedinice | NUMBER(2) |
| **VRSTA\_NAD\_PJ2** | Vrsta druge nadređene prostorne jedinice | VARCHAR2(80) |
| **DOD\_PODATAK1** | Prvi dodatni podatak karakterističan za pojedinu vrstu prostorne jedinice (npr. podatak povezan uz naselje – poštanski broj poštanskoga ureda) | VARCHAR2(100) |
| **DOD\_PODATAK2** | Drugi dodatni podatak karakterističan za pojedinu vrstu prostorne jedinice | VARCHAR2(100) |
| **DOD\_PODATAK3** | Treći dodatni podatak karakterističan za pojedinu vrstu prostorne jedinice | VARCHAR2(100) |
| **DATUM\_UNOSA** | Datum unosa prostorne jedinice u sustav. | DATE (DD.MM.YYYY) |
| **DATUM\_PROMJENE** | Datum zadnje promjene prostorne jedinice u sustavu. | DATE (DD.MM.YYYY) |

**NUMBER(X)** – brojčani tip podatka duljine x.
**VARCHAR2(X)** – alfanumerički tip podatka duljine x.
DATE – datumski tip podatka. DD.MM.YYYY označava format u kojem se datum
prikazuje, a navedena maska prikazuje datum u obliku 01.01.2008.
Popunjenost pojedinih polja XML dokumenta ovisi o vrsti prostorne jedinice i o
tome koliko ima neposredno nadređenih prostornih jedinica.
Drugu nadređenu prostornu jedinicu imaju samo statistički krugovi, popisni
krugovi i zgrade s pripadajućim kućnim brojevima.

**PRILOG 9.**
**LISTA DODIJELJENIH KUĆNIH BROJEVA**

REPUBLIKA HRVATSKA
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
(naziv nadležnog tijela)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLASA PREDMETA | IME NASELJA | MB. NASELJA | MB K.o. | BR.  K.Č. | STARO STANJE | | | NOVO STANJE | | | MB. SK | MB.PK |
| RB. ULICE | IME ULICE | KUĆNI BROJ | RB. ULICE | IME ULICE | KUĆNI BROJ |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

 U\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, \_
\_/\_ \_/\_ \_ \_ \_
IZRADIO:

M.P. \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Str. \_ \_

**PRILOG 10.**
IZRADA TEHNIČKE DOKUMENTACIJE

U okviru izrade tehničke dokumentacije za
svaki statistički i popisni krug izrađuje se skica. U skici moraju biti jasno
vidljiva imena ulica i trgova i kućni brojevi. Granice statističkog odnosno
popisnoga kruga za koji se skica izrađuje, treba na skici istaknuti i jasno
označiti (žutom bojom).
U gornjem lijevom kutu skice statističkog kruga upisuje se ime i matični broj
naselja, matični broj statističkog kruga i broj popisnih krugova u statističkom
krugu, a u gornjem lijevom kutu skice popisnog kruga upisuje se ime i matični
broj naselja te matični broj statističkog i redni broj popisnog kruga. U donjem
desnom kutu skice upisuje se ime i prezime osobe koja je izradila skicu i datum
izradbe skice.
Ukoliko popisni krug ima neizgrađenog područja koje nije evidentirano na skici,
područje prema nenaseljenom dijelu markira se isprekidanom linijom.
Obrasci PK izrađuju se na temelju djelomično ispunjenih obrazaca PK s
posljednjim stanjem u RPJ, bilo unošenjem promjena, bilo izradbom novog obrasca
PK.
Ako je u obrascu PK iskazani broj kućanstava veći od 130, ili ukoliko je uvidom
na terenu utvrđeno da je broj kućanstava u popisnom krugu veći od tog broja, u
okviru izrade tehničke dokumentacije je takav popisni krug potrebno podijeliti s
time da se granice novih popisnih krugova formiraju u skladu s ovim Pravilnikom
i na način da broj kućanstava u novim popisnim krugovima bude približno jednak.
Redni broj i ime ulice/trga upisuje se u obrasce PK iz prethodno provjerenog i
ažuriranog popisa ulica u naselju, a kućni brojevi iz ažuriranoga osnovnoga
kartografskog prikaza.
Prazni obrasci PK koriste se u slučaju da je došlo do dijeljenja popisnih
krugova. U tom je slučaju potrebno poništiti postojeće obrasce PK za te popisne
krugove, i na njih upisati na koje su novoosnovane popisne krugove dosadašnji
podijeljeni.
Izradbi skica i dopuni obrazaca statističkih i popisnih krugova u sklopu izradbe
tehničke dokumentacije obavezno prethodi terenski obilazak svakoga popisnoga
kruga radi prikupljanja i notiranja podataka o zgradama koje su obilježene
kućnim brojevima, kao i onima koje to nisu, a trebale bi biti.
Svaku takvu zgradu treba unijeti u osnovni kartografski prikaz s oznakom
određenoga kućnog broja, a zgradama kojima kućni broj nije određen, treba
dodijeliti privremeni kućni broj.
Privremeni kućni brojevi evidentiraju se u skladu s ovim Pravilnikom. Unošenje
svih zgrada u osnovne kartografske prikaze i određivanje svih privremenih kućnih
brojeva smatra se izradbom plana dodjeljivanja kućnih brojeva.
Skice statističkih i popisnih krugova i obrasci PK izrađuju se u tri primjerka.

**PRILOG 11.**

PRIMJER SKICE STATISTIČKOG KRUGA

![](dodatni/377225.GIF)

**PRILOG 12.**
PRIMJER SKICE POPISNOG KRUGA

![](dodatni/377226.gif)

Pravilnik, NN 37/2008-1234
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)