## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-248/2006, U-II-584/2009 od 29. rujna 2009.

### NN 127/2009 (22.10.2009.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-248/2006, U-II-584/2009 od 29. rujna 2009.

127 22.10.2009 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-248/2006, U-II-584/2009 od 29. rujna 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

3146

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica Suda, te suci Mato Arlović, Marko Babić, Snježana Bagić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Davor Krapac, Ivan Matija, Antun Palarić, Aldo Radolović, Duška Šarin, Miroslav Šeparović i Nevenka Šernhorst, odlučujući o prijedlogu za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti drugog propisa s Ustavom i zakonom, na sjednici održanoj 29. rujna 2009. godine, donio je

ODLUKU

I. Pokreće se postupak za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom te se ukidaju:

– Izmjene i dopune Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 9/06.),

– Dopune Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 116/08.),

– Ispravak Dopuna Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 125/08.),

– Izmjene i dopune Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 125/08.)

– Izmjene i dopune Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 146/08.).

II. Ova odluka stupa na snagu 31. prosinca 2009. godine.

III. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Petar Marija Radelj iz Zagreba podnio je prijedlog (broj: U-II-248/2006) za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom Izmjena i dopuna Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 9/06.).

Anamaria Radić iz Splita podnijela je prijedlog (broj: U-II-584/2009) za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom Izmjena i dopuna Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 9/06.), Dopuna Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 116/08.), Ispravka Dopuna Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 125/08.), Izmjena i dopuna Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 125/08.), te Izmjena i dopuna Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 146/08.).

2. Petar Marija Radelj i Anamaria Radić (u daljnjem tekstu: predlagatelji) u svojim prijedlozima ističu istovjetne razloge zbog kojih smatraju da osporeni akti nisu u suglasnosti s člancima 3. i 5. Ustava Republike Hrvatske, odnosno s člankom 68. stavkom 1. i člankom 157. stavcima 1. i 2. Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 150/05., 16/07. i 113/08.).

Obrazlažući svoje prijedloge predlagatelji, u bitnome, navode da ministri pravosuđa koji su donosili osporene akte nisu bili ovlašteni takve akte donositi nakon što je prestao važiti raniji Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 3/94., 75/95., 100/96., 115/97., 131/97., 129/00., 67/01., 5/02.,101/03. – vjerodostojno tumačenje, 117/03., 17/04. i 141/04.), odnosno nakon što je stupio na snagu »novi« Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 150/05., 16/07. i 113/08.).

Prema stajalištu predlagatelja, stupanjem na snagu »novog« Zakona o sudovima, odnosno prestankom važenja ranijeg Zakona o sudovima, prestao je ex lege važiti i raniji Sudski poslovnik (»Narodne novine« broj 80/97., 20/98., 118/01., 49/03. i 32/04.), donesen kao provedbeni propis tog ranijeg Zakona, na temelju ovlaštenja sadržanog u tom ranijem Zakonu.

Novi Zakon o sudovima ovlašćuje i obvezuje ministra pravosuđa na donošenje (novog) Sudskog poslovnika (članak 68. stavak 1. i članak 157. stavci 1. i 2.), kao provedbenog propisa tog novog zakona. Stoga ne postoji ovlaštenje na donošenje izmjena, odnosno dopuna ranijeg Sudskog poslovnika niti je moguće i pravno utemeljeno donositi izmjene i dopune akta koji više nije na snazi, na temelju ovlaštenja sadržanog u drugom zakonu, koji također više nije na snazi.

Predlagatelji smatraju da je postojanje takvih propisa u pravnom poretku Republike Hrvatske u suprotnosti s načelima ustavnosti i zakonitosti odnosno vladavine prava (člancima 3. i 5. Ustava) te predlažu ukidanje osporenih akata.

Prijedlozi su osnovani.

3. Zakonom o sudovima (»Narodne novine« broj 150/05., 16/07. i 113/08.), koji je stupio na snagu 29. prosinca 2005. godine, propisano je sljedeće:

Članak 159.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o sudovima (»Narodne novine«, broj 3/94., 75/95., 100/96., 115/97., 131/97., 129/00., 67/01., 5/02., 101/03., 117/03., 17/04. i 141/04.).

Članak 160.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Članak 68. stavak 1.

Ministar pravosuđa donosi Sudski poslovnik.

Članak 157. stavci 1. i 2.

Do donošenja propisa koje po odredbama ovoga Zakona donosi ministar pravosuđa,

primjenjivat će se postojeći propisi, ako nisu u suprotnosti s ovim Zakonom.

Propise za čije je donošenje ovlašten po odredbama ovoga Zakona ministar pravosuđa donijet će u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

4. Svi akti koje predlagatelji osporavaju doneseni su nakon stupanja na snagu Zakona o sudovima (prvoosporene Izmjene i dopune Sudskog poslovnika – »Narodne novine« broj 9/06. – donesene su 16. siječnja 2006., a stupile su na snagu 23. siječnja 2006.; posljednji osporeni akt – Izmjene i dopune Sudskog poslovnika – »Narodne novine« broj 146/08. – donesene su 1. prosinca 2008., a stupile su na snagu 25. prosinca 2008. godine).

Svi su osporeni akti doneseni pozivom na članak 68. stavak 1. Zakona o sudovima, ali na način da se njima mijenjaju, odnosno dopunjuju odredbe Sudskog poslovnika (»Narodne novine« broj 80/97., 20/98., 118/01., 49/03. i 32/04.).

5. Zakon o sudovima izrijekom je obvezao ministra pravosuđa da u određenom roku od stupanja Zakona na snagu donese Sudski poslovnik. Provedbeni propisi, uključujući i Sudski poslovnik, koji su bili na snazi do stupanja na snagu Zakona o sudovima, prijelaznim su odredbama tog Zakona ostavljeni na snazi, ali samo pod uvjetom da nisu u suprotnosti s njegovim odredbama, odnosno samo do trenutka kad ministar donese nove propise za provedbu Zakona na donošenje kojih je po zakonu obvezan.

Zakon o sudovima ne poznaje, dakle, mogućnost da ministar pravosuđa određena pitanja, koja je ovlašten uređivati, uredi na način da donese izmjene odnosno dopune provedbenih propisa koji su bili na snazi prije njegova donošenja i koji su bili doneseni na temelju ovlaštenja sadržanog u zakonu koji je prestao važiti.

Stoga osporeni akti nisu u suglasnosti s člankom 68. stavkom 1. i člankom 157. stavcima 1. i 2. Zakona o sudovima, slijedom čega postoji i njihova nesuglasnost s načelom ustavnosti i zakonitosti, sadržanim u članku 5. Ustava i s načelom vladavine prava, koje je sadržano u članku 3. Ustava.

6. Slijedom izloženog, na temelju članka 55. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), odlučeno je kao u točki I. izreke.

7. Na temelju ovlaštenja sadržanog u članku 55. stavku 2. Ustavnog zakona Ustavni sud je, u točki II. izreke, odredio dan prestanka važenja propisa ukinutih ovom odlukom, radi donošenja novog propisa u skladu s člankom 68. stavkom 1. Zakona o sudovima, uvažavajući činjenicu da bi trenutačnim prestankom njihova važenja u pravnom području koje je njima uređeno nastala pravna praznina.

8. Točka III. izreke temelji se na članku 29. stavku 1. Ustavnog zakona.

Broj: U-II-248/2006

U-II-584/2009

Zagreb, 29. rujna 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica
dr. sc. Jasna Omejec, v. r.

Odluka, NN 127/2009-3146