## Zakon o zaštiti na radu

### NN 59/1996 (17.7.1996.), Zakon o zaštiti na radu

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZAŠTITI NA RADU**

Proglašavam Zakon o zaštiti na radu, koji je donio Zastupnički dom Sabora
Republike Hrvatske na sjednici 28. lipnja 1996.

Broj: 01-96-1284/1
Zagreb, 5. srpnja 1996.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

---

## **ZAKON**

### **O ZAŠTITI NA RADU**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Svrha ovoga Zakona je sprečavanje ozljeda na radu, profesionalnih
bolesti, drugih bolesti u svezi s radom te zaštita radnog okoliša.

(2) Osobita zaštita propisuje se radi očuvanja nesmetanoga duševnog
i tjelesnog razvitka mladeži, zaštite žena od rizika koji bi mogli ugroziti
ostvarivanje materinstva, zaštite invalida i profesionalno oboljelih osoba
od daljnjeg oštećenja zdravlja i umanjenja njihove radne sposobnosti te
radi očuvanja radne sposobnosti starijih zaposlenika u granicama primjerenim
njihovoj životnoj dobi.

Članak 2.

(1) Ovaj Zakon utvrđuje subjekte, njihova prava, obveze i odgovornosti
glede provedbe zaštite na radu, kao i sustav pravila zaštite na radu čijom
se primjenom postiže u najvećoj mogućoj mjeri svrha ovoga Zakona utvrđena
u članku 1. ovoga Zakona.

(2) Prava, obveze i odgovornosti u svezi zaštite na radu uređuju se
na izravan i neizravan način i propisima radnog zakonodavstva, mirovinsko-invalidskog
osiguranja, zdravstvenog osiguranja i zdravstvene zašite, tehničkim i drugim
propisima kojima se štite sigurnost i zdravlje osoba na radu i drugih osoba
te kolektivnim ugovorima.

Članak 3.

(1) Vlada Republike Hrvatske sustavno prati stanje u zaštiti na radu
te uz savjetovanje s predstavnicima poslodavaca i zaposlenika, u okvirima
svoje nadležnosti, utvrđuje, predlaže, provodi i povremeno preispituje
politiku i potiče rad na usklađivanju zakonodavstva, u svrhu unapređivanja
mjera zaštite na radu.

(2) U tu svrhu Vlada Republike Hrvatske osniva Nacionalno vijeće za
zaštitu na radu, koje čine predstavnici države, poslodavaca, zaposlenika
i istaknutih stručnjaka zaštite na radu.

Članak 4.

(1) U smislu ovoga Zakona poslodavac je svaka fizička ili pravna osoba
koja zapošljava jednog ili više zaposlenika uključujući i javne službe.

(2) Odredbe ovoga Zakona odnose se i na osobe koje obavljaju djelatnost
osobnim radom i na pravne osobe kada koriste rad drugih osoba.

Članak 5.

(1) U smislu ovoga Zakona osobe na radu su:

- osobe koje su u radnom odnosu kod poslodavca na temelju ugovora o
radu, uključujući i javne službe, (zaposlenici),

- osobe koje su na stručnom osposobljavanju kod poslodavca bez zasnivanja
radnog odnosa (volonteri),

- učenici i studenti koji su kod poslodavca na praktičnoj obuci,

- osobe koje za vrijeme izdržavanja kazne zatvora ili odgojne mjere
obavljaju naređene poslove,

- osobe koje obavljaju djelatnost osobnim radom.

(2) Drugim osobama u smislu ovoga Zakona smatraju se osobe koje se po
bilo kojem osnovu rada nalaze u prostorijama i prostorima poslodavca (na
pr. poslovni suradnici, djelatnici tijela državne uprave, korisnici usluga
i druge osobe).

(3) Odredbe ovoga Zakona ne odnose se na pripadnike oružanih snaga i
redarstvene službe.

(4) Odredbe ovoga Zakona ne odnose se na kućne pomoćnice.

Članak 6.

U smislu ovoga Zakona pojmovima mjesto rada i radni okoliš obuhvaćaju
se sva mjesta i prostori pod neposrednim ili posrednim nadzorom poslodavca
na kojima se zaposlenici moraju nalaziti ili do kojih moraju dolaziti u
tijeku rada.

Članak 7.

(1) Zaštita na radu kao organizirano djelovanje obuhvaća sustav pravila
koja se primjenjuju po ovom Zakonu i drugim propisima, a to su:

- pravila pri projektiranju i izradi sredstava rada,

- pravila pri održavanju i ispitivanju sredstava rada,

- pravila koja se odnose na sredstva rada i zaposlenike te prilagodbu
procesa rada njihovom spolu, dobi te duševnim i tjelesnim sposobnostima,

- osposobljavanje i obavješćivanje zaposlenika i poslodavaca sa svrhom
postizanja odgovarajućeg stupnja zaštite na radu i zdravstvene zaštite,

- suradnju na svim razinama od poslodavca i zaposlenika, preko njihovih
predstavnika i udruga, do razine državnih ustanova i tijela,

- zaštita zaposlenika, njihovih predstavnika i stručnjaka za zaštitu
na radu od dovođenja u nepovoljniji položaj i od drugih mjera zbog akcija
poduzetih na području zaštite na radu.

(2) Djelatnost zaštite na radu je od javnog interesa.

Članak 8.

Zaštita na radu je sastavni dio organizacije rada i izvođenja radnog
procesa, a ostvaruje se obavljanjem poslova zaštite na radu i primjenom
propisanih, ugovorenih, kao i priznatih pravila zaštite na radu te nadređenih
mjera i uputa poslodavca.

Članak 9.

(1) Pri obavljanju poslova prvenstveno se primjenjuju pravila zaštite
na radu kojima se uklanja ili smanjuje opasnost na sredstvima rada (osnovna
pravila zaštite na radu).

(2) Osnovna pravila zaštite na radu sadrže zahtjeve kojima mora udovoljavati
sredstvo rada kada je u uporabi, a naročito glede: opskrbljenosti sredstava
rada zaštitnim napravama, osiguranja od udara električne struje, sprečavanja
nastanka požara i eksplozije, osiguranja potrebne radne površine i radnog
prostora, osiguranja potrebnih puteva za prolaz, prijevoz i za evakuaciju
zaposlenika, osiguranja čistiće, potrebne temperature i vlažnosti zraka,
ograničenja brzine kretanja zraka, osiguranja potrebne rasvjete mjesta
rada i radnog okoliša, ograničenja buke i vibracije u radnom okolišu, osiguranja
od štetnih atmosferskih i klimatskih utjecaja, osiguranja od djelovanja
po zdravlje štetnih tvari i zaštita od elektromagnetskih i drugih zračenja
te osiguranja prostorija i uređaja za osobnu higijenu.

(3) Sredstvima rada, prema ovom Zakonu, smatraju se:

- objekti namijenjeni za rad s pripadajućim prostorijama, instalacijama
i uređajima, prostorijama i površinama za kretanje zaposlenika te pomoćnim
prostorijama i njihovim instalacijama i uređajima (sanitarne prostorije,
garderobe, prostorije za uzimanje obroka hrane, pušenje i povremeno zagrijavanje
zaposlenika),

- prijevozna sredstva željezničkoga, cestovnoga, pomorskog, riječnoga,
jezerskog i zračnog prometa,

- strojevi i uređaji (osim strojeva i uređaja u užem smislu spadaju
postrojenja, sredstva za prijenos i prijevoz tereta i alati),

- skele i površine s kojih se obavlja rad i po kojima se kreću zaposlenici
izvan objekata navedenih u točki 1. ovoga stavka, te druga sredstva rada
koja se koriste prilikom obavljanja poslova.

Članak 10.

(1) Ako se opasnosti za sigurnost i zdravlje zaposlenika ne mogu ukloniti
primjenom osnovnih pravila zaštite na radu, primjenjuju se pravila zaštite
na radu koja se odnose na zaposlenike i na način obavljanja radnog postupka
(posebna pravila zaštite na radu).

(2) Posebna pravila zaštite na radu sadrže uvjete glede dobi života,
spola, stručne spreme i osposobljenosti, zdravstvenog stanja, duševnih
i tjelesnih sposobnosti, koje moraju ispunjavati zaposlenici pri obavljanju
poslova s posebnim uvjetima rada.

(3) Posebna pravila zaštite na radu sadrže i:

- obvezu i načine korištenja odgovarajućih osobnih zaštitnih sredstava
i zaštitnih naprava,

- posebne postupke pri uporabi opasnih radnih tvari,

- obvezu postavljanja znakova upozorenja od određenih opasnosti i štetnosti,

- obvezu osiguranja napitaka pri obavljanju određenih poslova,

- način na koji se moraju izvoditi određeni poslovi ili radni postupci,
a posebno glede trajanja posla, jednoličnog rada i rada po učinku,

- postupak s unesrećenim ili oboljelim zaposlenikom do upućivanja na
liječenje nadležnoj zdravstvenoj ustanovi.

Članak 11.

(1) Priznata pravila zaštite na radu su pravila iz stranih propisa ili
u praksi provjereni načini pomoću kojih se opasnosti na radu otklanjaju
ili smanjuju, ili kojima se sprečava nastanak ozljeda na radu, profesionalnih
ili drugih bolesti te ostalih štetnih psljedica za zaposlenike, a primjenjuju
se ukoliko ne postoje propisana pravila zaštite na radu.

(2) Ukoliko se primjenjuju pravila zaštite na radu utvrđena stranim
propisima, primjenjuju se oni koji su povoljniji za sigurnost i zaštitu
zdravlja zaposlenika i drugih osoba.

(3) Ministar nadležan za rad pravilnikom utvrđuje koji će se strani
propisi primjenjivati kao priznata pravila i određuje način njihovog objavljivanja.

Članak 12.

(1) Ministar nadležan za rad propisuje podzakonskim propisima osnovna
i posebna pravila zaštite na radu.

(2) Izradu stručnih podloga podzakonskih propisa ministar može povjeriti
odgovarajućoj znanstvenoj ili stručnoj ustanovi, trgovačkom društvu, odnosno
stručnom udruženju.

(3) Pravila zaštite na radu iz stavka 1. ovoga članka za pripadnike
oružanih snaga i redarstvenih službi donose nadležni ministri.

Članak 13.

(1) Za organiziranje i provedbu zaštite na radu odgovoran je poslodavac
neovisno o tome da li je u tu svrhu zaposlio stručnjaka za zaštitu na radu,
odnosno organizirao službu za zaštitu na radu ili je ugovorio suradnju
s ovlaštenom fizičkom osobom za zaštitu na radu, ustanovom ili trgovačkim
društvom za poslove zaštite na radu.

(2) Poslodavac može obavljanje poslova zaštite na radu prenijeti i na
svojeg ovlaštenog predstavnika (u daljnjem tekstu: ovlaštenik).

(3) Ovlaštenje iz prethodnog stavka poslodavac daje ugovorom o radu,
kojim utvrđuje i radno vrijeme u kojem će se obavljati poslovi iz prethodnog
stavka.

Članak 14.

Kada dva ili više poslodavaca obavljaju poslove istovremeno na jednom
radilištu dužni su surađivati u primjeni odredaba ovoga Zakona.

Članak 15.

Poslodavac odgovara zaposleniku za štetu uzrokovanu ozljedom na radu,
profesionalnom bolešću ili bolešću u svezi s radom po načelu objektivne
odgovornosti (uzročnosti), a prema općim propisima obveznog prava.

Članak 16.

Primjena pravila zaštite na radu i s njima povezanih mjera zdravstvene
zaštite ne smije povlačiti nikakve troškove za zaposlenike.

II. OBVEZE POSLODAVCA I NJEGOVIH OVLAŠTENIKA U PROVEDBI MJERA
ZAŠTITE NA RADU

1. OPĆA NAČELA ZAŠTITE NA RADU KOD POSLODAVCA

Članak 17.

Poslodavac je dužan primjenjivati pravila zaštite na radu na temelju
općih načela zaštite:

- izbjegavanja opasnosti i štetnosti,

- procjene opasnosti i štetnosti koje se ne mogu otkloniti primjenom
osnovnih pravila zaštite na radu,

- sprečavanje opasnosti i štetnosti na njihovom izvoru,

- zamjene opasnog neopasnim ili manje opasnim,

- davanje prednosti skupnim mjerama zaštite pred pojedinačnim,

- odgovarajućeg osposobljavanja i obavješćivanja zaposlenika,

- planiranja zaštite na radu s ciljem međusobnog povezivanja tehnike,
ustroja rada, uvjeta rada, ljudskih odnosa i utjecaja okiliša na radno
mjesto,

- prilagođavanja tehničkom napretku,

- prilagodbe rada zaposlenicima, naročito u svezi s oblikovanjem mjesta
rada, izbora opreme te načina rada i proizvodnje posebice u svrhu ublažavanja
jednoličnog rada i rada po učinku, kako bi se smanjio njihov štetan učinak
na zdravlje.

2. UREĐIVANJE I PROVEDBA ZAŠTITE NA RADU

Članak 18.

(1) Poslodavac je dužan izraditi procjenu opasnosti, na temelju koje
primjenjuje pravila kojima se otklanjaju ili na najmanju moguću mjeru smanjuju
opasnosti i štetnosti te u tu svrhu osigurati sva potrebna materijalna
sredstva.

(2) Poslodavac je dužan u pisanom obliku utvrditi organizaciju provedbe
zaštite na radu, pravila zaštite te prava, obveze i odgovornosti njegovih
ovlaštenika i zaposlenika, u dijelu u kojem ta pitanja nisu uređena ovim
Zakonom i propisima donesenim na temelju njega te kolektivnim ugovorom
i ugovorom o radu.

(3) Podloga za izradu akta iz stavka 2. ovoga članka je prethodna procjena
opasnosti na mjestima rada i u radnom okolištu, odobrena od nadležnog tijela
inspekcije rada.

(4) Obveza donošenja akta iz stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na
poslodavce koji zapošljavaju do 20 zaposlenika.

(5) Poslodavac je dužan pisanim uputama osigurati provedbu procesa rada
u skladu s propisima zaštite na radu.

(6) Upute poslodavca moraju biti istaknute na mjestu rada radi njihovog
korištenja.

(7) Ministar nadležan za rad propisat će uvjete koje moraju ispunjavati
poslodavci pri izradi procjene opasnosti, način njezine izrade, sadržaje
obuhvaćene procjenom te podatke na kojima se mora temeljiti.

Članak 19.

(1) Poslodavac koji zapošljava do 50 zaposlenika može sam obavljati
poslove zaštite na radu, može ih povjeriti svom ovlašteniku, na temelju
ugovora o radu ili ugovoriti obavljanje tih poslova s ovlaštenom fizičkom
osobom, ustanovom ili trgovačkim društvom za poslove zašite na radu.

(2) Ako poslodavac ili njegov ovlaštenik obavljaju poslove iz prethodnog
stavka moraju biti osposobljeni za obavljanje tih poslova.

(3) Program i način provjere osposobljenosti propisuje ministar rada.

Članak 20.

(1) Poslodavac koji zapošljava više od 50 zaposlenika dužan je zaposliti
jednog ili više stručnjaka za zaštitu na radu sukladno broju zaposlenih
te stupnju opasnosti utvrđenog procjenom.

(2) U smislu ovoga Zakona stručnjak za zaštitu na radu jest osoba koju
poslodavac zapošljava radi obavljanja poslova unutarnjeg nadzora nad provedbom
zaštite na radu i pružanja stručne pomoći poslodavcu, ovlaštenicima i povjerenicima
zaposlenika za zaštitu na radu.

(3) Inspektor rada može rješenjem narediti zapošljavanje stručnjaka
za zaštitu na radu i poslodavcu koji zapošljava manje od 50 zaposlenika,
na temelju opasnosti utvrđenih procjenom.

(4) Na zahtjev poslodavca ministar nadležan za rad može dozvoliti da
se poslovi zaštite na radu obavljaju bez zapošljavanja stručnjaka za zaštitu
na radu, iako je zaposleno više od 50 zaposlenika, ako je procjenom utvrđeno
da ne postoje veće opasnosti i štetnosti po sigurnost i zdravlje zaposlenika.
U navedenom slučaju poslodavac poslove zaštite na radu obavlja prema odredbama
članka 19. ovoga Zakona.

Članak 21.

(1) Poslodavac koji zapošljava više od 250 zaposlenika dužan je ustrojiti
službu za zaštitu na radu, sukladno broju zaposlenih te stupnju opasnosti
koji je utvrđen procjenom.

(2) Poslodavac iz stavka 1. ovoga članka koji ima pogone na više mjesta
izvan sjedišta osniva središnju službu zaštite na radu, čija je zadaća
praćenje stanja zaštite na radu u cijelom trgovačkom društvu te koja u
tu svrhu objedinjava i usklađuje rad na poslovima provedbe zaštite na radu.

(3) Inspektor rada može narediti poslodavcu na temelju procjene opasnosti
da ustroji službu za zaštitu na radu i kod manjeg broja zaposlenih.

(4) Poslodavcu koji zapošljava više od 250 zaposlenika, na njegov zahtjev,
ministar rada može dozvoliti da ne ustroji službu zaštite na radu ako na
temelju procjene proizlazi da ne postoje veće opasnosti i štetnosti po
sigurnost i zdravlje zaposlenika. U tom slučaju poslodavac poslove zaštite
na radu organizira po odredbama članka 20. ovoga Zakona.

Članak 22.

(1) Poslodavac je dužan stručnjacima za zaštitu na radu kao i službi
za zaštitu na radu osigurati uvjete za rad i pomoć drugog stručnog osoblja,
kao i potrebnu opremu, a vanjskoj službi ili stručnoj osobi osigurati sve
potrebne podatke.

(2) Stručnjaci za zaštitu na radu imaju potpunu stručnu neovisnost u
odnosu na poslodavca i njegove ovlaštenike te zaposlenike i njihove povjerenike
i ne smiju biti dovedeni u nepovoljniji položaj dok postupaju prema odredbama
ovoga Zakona, drugih propisa zaštite na radu, kolektivnih ugovora i prema
pravilima struke.

Članak 23.

(1) Obveze stručnjaka zaštite na radu, odnosno službi zaštite na radu
su naročito:

- stručna pomoć poslodavcu i njegovim ovlaštenicima te zaposlenicima
i njihovim povjerenicima u provedbi i unapređivanju zaštite na radu,

- unutarnji nadzor nad primjenom pravila zaštite na radu,

- poticanje poslodavca i njegovih ovlaštenika da nadležne službe poslodavca
otklanjaju utvrđene nedostatke glede zaštite na radu,

- praćenje i rasčlamba podataka u svezi s ozljedama na radu i profesionalnim
bolestima te izrada godišnjeg izvješća za potrebe poslodavca,

- suradnja s tijelima inspekcije rada, sa Zavodom za zaštitu na radu
te ovlaštenim ustanovama i trgovačkim društvima koji se bave poslovima
zaštite na radu,

- osposobljavanje povjerenika zaposlenika za zaštitu na radu i pomaganje
u njihovom radu,

- rad u odborima za zaštitu na radu kod poslodavca,

- suradnja sa stručnim službama polodavca prilikom izgradnje i rekonstrukcije
objekata namijenjenih za rad, nabave strojeva i uređaja te osobnih zaštitnih
sredstava,

- suradnja sa specijalistima medicine rada.

(2) Stručnjaci zaštite na radu i službe zaštite na radu na temelju praćenja
stanja zaštite predlažu poslodavcu, njegovim ovlaštenicima, odnosno odboru
zaštite na radu mjere za poboljšanje stanja.

Članak 24.

Obavljanje poslova zaštite na radu sukladno odredbama članka 19. do
22. ovoga Zakona ne smanjuje odgovornost poslodavca niti ga oslobađa odgovornosti
za provođenje zaštite na radu.

Članak 25.

Ministar nadležan za rad propisuje uvjete koje moraju ispunjavati glede
stručne spreme i radnog iskustva stručnjaci za zaštitu na radu, kao i programe,
sadržaje i načine polaganja stručnog ispita.

3. OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD NA SIGURAN NAČIN

Članak 26.

Poslodavci i njihovi ovlaštenici moraju biti osposobljeni iz područja
zaštite na radu, ako se radi o tehnologijama u kojima postoji opasnost
od ozljeda na radu, profesionalnih bolesti i poremećaja u tehnološkom procesu
koji bi mogli ugroziti sigurnost zaposlenika.

Članak 27.

(1) Poslodavac ne smije dozvoliti samostalno obavljanje poslova zaposlenicima
koji prethodno nisu osposobljeni da ih obavljaju bez ugrožavanja vlastitog
života i zdravlja te života i zdravlja drugih zaposlenika, osim ako iz
procjene opasnosti proizlazi da ne postoje opasnosti za njihovu sigurnost
i zdravlje.

(2) Zaposlenicima dok još nisu osposobljeni za rad na siguran način
poslodavac mora osigurati rad pod nadzorom zaposlenika osposobljenih za
rad na siguran način.

Članak 28.

(1) Osposobljavanje za rad na siguran način iz prethodnog članka poslodavac
je dužan provesti glede postojećih opasnosti i štetnosti pri radu i to
prije:

- započinjanja zaposlenika s radom,

- promjena u procesu rada,

- premještanja zaposlenika na drugo radno mjesto.

(2) Ocjena praktične osposobljenosti provodi se na mjestu rada.

(3) Poslodavac može utvrditi obvezu povremene provjere znanja iz zaštite
na radu za zaposlenika koji su raspoređeni na poslove s posebnim uvjetima
rada ili na poslove na kojima učestalo dolazi do ozljeda na radu.

(4) Obvezu iz prethodnog stavka može narediti inspektor rada te biti
nazočan takvoj provjeri znanja, ako opravdano pretpostavlja da je za određene
poslove nužna povremena provjera.

Članak 29.

(1) Poslodavci mogu programe osposobljavanja za rad na siguran način
izvoditi sami ili povjeriti ovlaštenim ustanovama, odnosno trgovačkim društvima
za obavljanje te djelatnosti.

(2) Ministar nadležan za rad propisuje uvjete koje moraju ispunjavati
poslodavci, ustanove i trgovačka društva iz stavka 1. ovoga članka i način
nadzora nad njihovim radom.

Članak 30.

Poslodavac mora osigurati osposobljavanje za povjerenike zaposlenika
zadužene za zaštitu na radu.

4. OBAVJEŠTAVANJE IZ ZAŠTITE NA RADU

Članak 31.

(1) Poslodavac je dužan zaposlenicima davati odgovarajuće obavijesti
i pisane upute koje se odnose na opasnosti i štetnosti po sigurnost i zdravlje
u svezi djelatnosti koju obavlja.

(2) Obavijesti iz prethodnog stavka poslodavac može dati i usmeno u
iznimnim situacijama kada prijeti iznenadna neposredna opasnost po život
i zdravlje.

Članak 32.

(1) Poslodavac je dužan na mjestima rada, na sredstvima rada i pripadajućim
instalacijama trajno postaviti znakove sigurnosti i znakove općih obavijesti
u skladu s odgovarajućim propisima.

(2) Ako znakovi sigurnosti nisu dovoljni za djelotvorno obavještavanje,
poslodavac je dužan trajno postaviti pisane upute o uvjetima i načinu korištenja
prostora, prostorija, sredstava rada, opasnih radnih tvari i opreme.

Članak 33.

(1) Poslodavac je dužan najmanje svaka tri mjeseca izvijestiti povjerenike
zaposlenika za zaštitu na radu i zaposleničko vijeće o opasnostima i štetnostima
po sigurnost i zdravlje te mjerama koje je poduzeo i koje će poduzeti radi
unapređivanja sigurnosti i zaštite zdravlja.

(2) Obvezu iz prethodnog stavka poslodavac ima posebno nakon smrtne,
skupne i teške ozljede na radu, utvrđenog slučaja profesionalne bolesti,
kao i nalaza nadležnog tijela kojim je utvrđen nedostatak u primjeni pravila
zaštite na radu.

5. POSLOVI S POSEBNIM UVJETIMA RADA

Članak 34.

(1) Poslovi s posebnim uvjetima rada prema odredbama ovoga Zakona su
poslovi koje mogu obavljati samo zaposlenici koji osim općih uvjeta za
zasnivanje radnog odnosa ispunjavaju i posebne uvjete glede dobi života,
spola, stručnih sposobnosti, zdravstvenoga, tjelesnog ili psihičkog stanja
(u daljnjem tekstu: zdravstveno stanje) te psihofizioloških i psihičkih
sposobnosti (u daljenjem tekstu: psihička sposobnost).

(2) Poslodavac ne smije rasporediti zaposlenika na poslove s posebnim
uvjetima rada ako prethodno na propisani način nije utvrđeno da zaposlenik
ispunjava potrebne uvjete.

(3) Ministar nadležan za rad u suglasnosti s ministrom zdravstva propisati
će poslove s posebnim uvjetima rada, način, sadržaj i rokove provjere sposobnosti
zaposlenika za rad na tim poslovima.

Članak 35.

(1) Poslodavac dokazuje odgovarajućom ispravom da zaposlenik ispunjava
uvjete glede stručne sposobnosti, zdravstvenog stanja i psihičkih sposobnosti.

(2) Zaposlenika raspoređenog na poslove s posebnim uvjetima rada poslodavac
upućuje na pregled ovlaštenoj ustanovi, odnosno specijalistu medicine rada
u privatnoj praksi s uputnicom koja sadrži podatke o vrsti poslova i drugim
okolnostima od utjecaja za ocjenu njegove sposobnosti za obavljanje ovih
poslova.

(3) Ministar nadležan za rad u suglasnosti s ministrom zdravstva propisuje
sadržaj uputnice za pregled zaposlenika na poslovima s posebnim uvjetima
rada.

Članak 36.

(1) Poslodavac je dužan zaposlenika, koji obavlja poslove s posebnim
uvjetima rada, ponovno uputiti na pregled nakon proteka roka utvrđenog
propisom zaštite na radu ili kada to ocijeni specijalist medicine rada
na prijedlog liječnika primarne zdravstvene zaštite.

(2) Poslodavac ne smije dozvoliti zaposleniku da obavlja poslove s posebnim
uvjetima rada ako više ne ispunjava uvjete za obavljanje tih poslova ili
ako ga ponovno ne uputi na pregled nakon isteka vremena u kojem je prema
odredbi stavka 1. ovoga članka to bio dužan učiniti.

6. ZAŠTITA MLADEŽI, ŽENA I ZAPOSLENIKA UMANJENIH RADNIH SPOSOBNOSTI

Članak 37.

(1) Poslodavac je dužan naročito osigurati zaštitu na radu zaposlenicima
malodobnicima, ženama i zaposlenicima umanjenih radnih sposobnosti te u
skladu sa zakonom, odnosno kolektivnim ugovorom utvrditi općim aktom poslove
koje ne mogu obavljati te skupine zaposlenika.

(2) Zaposlenici umanjenih radnih sposobnosti u smislu ovoga Zakona su
zaposlenici čija je radna sposobnost umanjena zbog starosti, invaliditeta,
profesionalnih ili ostalih bolesti te drugih razloga koji se utvrđuju posebnim
kolektivnim ugovorom ili općim aktom poslodavca.

Članak 38.

Zaštita žena na radu provodi se sukladno odredbama Zakona o radu.

Članak 39.

(1) Za vrijeme trudnoće žena ne smije obavljati osobito poslove vatrogasca,
poslove koji se obavljaju na visini, poslove u nepovoljnoj mikroklimi,
poslove u buci i vibracijama, poslove u povišenom atmosferskom tlaku, poslove
pri kojima je izložena ionizacijskom i mikrovalnom zračenju, dimu olova
i njegovih anorganskih spojeva, tetraetilolovu, parama žive i prašini živinih
spojeva, prašini i dimovima mangana i spojeva, uranu i njegovim spojevima,
fluoru i njegovim spojevima, ugljičnom disulfidu, halogenim derivatima
ugljikovodika, benzenu i drugim homolozima, nitro i amino derivatima benzena,
kemijskim i drugim tvarima u proizvodnji i preradi umjetnih smola i plastičnih
masa, pesticidima na bazi kloriranih ugljikovodika te biološkim agensima
i to virusima: hepatitis B, herpes, cytomegalo, varicella, rubella, HIV
te bakterijama: listeria, toxoplazma.

(2) Za vrijeme dojenja djeteta žena ne smije obavljati osobito poslove
pri kojima je izložena prašini, dimu i parama olova i njegovih spojeva,
halogenim derivatima ugljikovodika i pesticidima na bazi kloriranih ugljikovodika.

Članak 40.

Malodobnici ne smiju obavljati poslove s posebnim uvjetima rada, ne
smiju raditi noću i u prekovremenom radu, osim u slučajevima utvrđenim
u Zakonu o radu.

Članak 41.

Zaposlenik s umanjenim radnim sposobnostima ne smije obavljati poslove
na kojima postoji opasnost smanjenja njegove preostale radne sposobnosti.

7. KORIŠTENJE OBJEKATA NAMIJENJENIH ZA RAD, STROJEVA I UREĐAJA
I OSOBNIH ZAŠTITNIH SREDSTAVA TE RADNI POSTUPCI

Članak 42.

(1) Poslodavac je dužan objekte namijenjene za rad održavati u stanju
koje ne ugrožava sigurnost i zdravlje zaposlenika i ispitivati pojedine
vrste instalacija u rokovima utvrđenim tehničkim propisima.

(2) Poslodavac je dužan prestati s radom u objektima namijenjenim za
rad na kojima nastanu promjene zbog kojih postoji opasnost po sigurnost
i zdravlje zaposlenika.

Članak 43.

(1) Kada nije moguće pravilima zaštite na sredstvima rada ili organizacijskim
mjerama otkloniti ili u dovoljnoj mjeri ograničiti opasnosti po sigurnost
i zdravlje zaposlenika, poslodavac mora osigurati odgovarajuća zaštitna
sredstva i skrbiti da ih zaposlenici koriste pri obavljanju poslova.

(2) Poslodavac je dužan osigurati da strojevi i uređaji i osobna zaštitna
sredstva u svakom trenutku budu u ispravnom stanju.

(3) Poslodavac ne smije staviti u uporabu strojeve i uređaje i osobna
zaštitna sredstva ako nisu izrađena u skladu s propisima zaštite na radu
i ako nisu ispravna.

(4) Poslodavac je dužan isključiti iz uporabe strojeve i uređaje i osobna
zaštitna sredstva na kojima nastanu promjene zbog kojih postoji opasnost
po sigurnost i zdravlje zaposlenika.

Članak 44.

(1) Poslodavac je dužan proces rada tako planirati, pripremiti i provoditi
da se osigura što djelotvornija zaštita zaposlenika te da se osigura djelotvorna
zaštita okoliša. S tim u svezi poslodavac je dužan razraditi tehnologiju
rada s elementima sigurnosti te uzimajući u obzir organizacione, tehničke
i osobne čimbenike izraditi upute na hrvatskom jeziku.

(2) Poslodavac treba skrbiti da su radni postupci tako pripremljeni
i organizirani te da se provode na način da se njima ne utječe štetno na
sigurnost i zdravlje zaposlenika.

(3) Prilikom utvrđivanja radnih postupaka treba voditi računa o stanju
tehnike, medicine rada, ergonomije i drugih znanstvenih i stručnih spoznaja
kako bi se osigurali uvjeti rada bez opasnosti po sigurnost i zdravlje
zaposlenika.

(4) Radne postupke poslodavac mora tako organizirati da se koliko je
to moguće smanje jednoličnost, jednostrano opterećenje, rad s nametnutim
ritmom, rad po učinku i na vrijeme.

8. OPASNE RADNE TVARI

Članak 45.

(1) Poslodavac je dužan primjenom manje opasnih i štetnih tehnologija,
radnih postupaka i radnih tvari stalno unapređivati stanje zaštite na radu.

(2) Poslodavac koji koristi, odnosno prerađuje opasne tvari dužan je
pri radu s tim tvarima primijeniti pravila zaštite na radu u skladu s propisima
i uputama proizvođača i osigurati da su te tvari u svakom trenutku označene
na propisani način.

Članak 46.

(1) Poslodavac je u procjeni opasnosti dužan utvrditi da li su radne
tvari koje koristi opasne (štetne po zdravlje, eksplozivne i zapaljive)
te s tim u svezi utvrditi pravila zaštite na radu te zaštite životnog okoliša.

(2) Opasne tvari smiju se koristiti samo ukoliko nije moguće iste radne
rezultate postići primjenom bezopasnih tvari.

(3) Ukoliko nije moguća zamjena opasnih tvari bezopasnim ili manje opasnim
tvarima poslodavac je dužan utvrditi da li se primjenom drugog radnog postupka
smanjuje opasnost od primjene dotične tvari.

Članak 47.

(1) Ukoliko koristi opasne radne tvari poslodavac je dužan pravila zaštite
na radu primjenjivati sljedećim redoslijedom:

1. ukoliko je prema vrsti poslova i stanju tehnike moguće koristiti
zatvorene sustave,

2. ukoliko nije moguće spriječiti oslobađanje opasnih plinova, para
i aerosola treba ih odvoditi s mjesta nastanka izvan radnog okoliša na
način da ne onečišćuje životni okoliš,

3. ukoliko nije moguće odvoditi opasne plinove, pare i aerosole s mjesta
nastanka, onda je potrebno ograničiti na najmanju moguću mjeru:

- količinu opasne tvari,

- broj zaposlenika koji su izloženi djelovanju opasne tvari,

- vrijeme izlaganja zaposlenika utjecaju opasnih tvari.

4. ako se pravilima navedenim u točkama od 1. do 3. ovoga članka ne
može postići zadovoljavajuća zaštita, poslodavci moraju skrbiti da zaposlenici
pri obavljanju radova s opasnim radnim tvarima koriste propisana osobna
zaštitna sredstva.

Članak 48.

(1) Obveza je poslodavca da je koncentracija opasnih radnih tvari u
radnim prostorijama i prostorijama u obliku plinova, para i aerosola što
niža i stalno ispod maksimalno dozvoljenih koncentracija.

(2) Ukoliko se mjerenjem utvrdi da je koncentracija po zdravlje štetnih
tvari veća od maksimalno dopustivih poslodavac mora neodložno:

- utvrditi razloge prekoračenja granične vrijednosti,

- na temelju utvrđenih razloga primijeniti i druga pravila zaštite,

- nakon primjene dodatnih pravila ponoviti mjerenja i tek nakon što
je mjerenjem utvrđeno da je koncentracija ispod maksimalno dopustivih,
smije dozvoliti rad zaposlenicima na tim poslovima.

Članak 49.

(1) Poslodavac je dužan osigurati da su opasne radne tvari tako pakirane
i označene da prilikom njihove primjene ne postoji opasnost po sigurnost
i zdravlje zaposlenika.

(2) Poslodavac je dužan osigurati da su za opasne radne tvari dani podaci
o opasnostima u svezi njihovog korištenja kao i o pravilima zaštite.

(3) Kod skladištenja opasnih tvari poslodavac je dužan osigurati primjenu
propisanih pravila zaštite s obzirom na svojstva tih tvari.

9. ISPITIVANJE RADNOG OKOLIŠA TE STROJEVA I UREĐAJA S POVEĆANIM
OPASNOSTIMA

Članak 50.

(1) Poslodavac je dužan obavljati ispitivanja u radnim prostorijama:

- u kojima proces rada koji se u njima obavlja utječe na temperaturu,
vlažnost i brzinu strujanja zraka,

- u kojima u procesu rada nastaje buka i vibracija,

- u kojima se pri radu koriste ili proizvode opasne tvari,

- u kojima pri radu nastaju opasna zračenja,

- u kojima je pri radu potrebno osigurati odgovarajuću rasvjetu.

(2) Poslodavac je dužan glede okolnosti iz stavka 1. podstavka 2. do
5. ovoga članka obavljati ispitivanja radnog okoliša i u radnim prostorima
izvan radnih prostorija.

(3) Ako posebnim propisima nije drukčije određeno ispitivanja navedena
u stavku 1. ovoga članka poslodavac je dužan obaviti u rokovima koji ne
mogu biti duži od dvije godine.

(4) Neovisno od toga obveza ispitivanja postoji odmah nakon što su nastali
uvjeti zbog kojih je ispitivanje obvezno, kao i nakon svake promjene u
radnom okolišu koja ima utjecaja na stanje utvrđeno prethodnim ispitivanjem.

Članak 51.

Poslodavac je dužan redovito obavljati preglede svih strojeva i uređaja
i osobnih zaštitnih sredstava koja koristi radi utvrđivanja da li su na
njima primijenjeni propisi zaštite na radu i da li zbog nastalih promjena
tijekom uporabe ugrožavaju sigurnost i zdravlje zaposlenika.

Članak 52.

(1) Poslodavac je dužan na propisani način obavljati ispitivanja strojeva
i uređaja s povećanim opasnostima u sljedećim slučajevima:

- prije njihovog stavljanja u uporabu,

- najmanje jedanput nakon dvije godine njihove uporabe,

- poslije rekonstrukcije, a prije ponovnog početka korištenja,

- prije početka korištenja na novom mjestu uporabe, ako su strojevi
i uređaji premješteni s jednog mjesta na drugo pa su zbog toga rastavljena
i ponovo sastavljena.

(2) Pod strojevima i uređajima s povećanim opasnostima prema odredbi
stavka 1. ovoga članka smatraju se naročito: dizalice nosivosti preko 10
KN, teretna dizala, industrijski transporteri, vozila unutarnjeg prijevoza
na mehanizirani pogon, strojevi za obradu i preradu drveta, metala i sličnih
materijala, mehaničke i hidrauličkek preše, podizne platforme, kompresori,
centrifuge, predtlačne i podtlačne komore, kotlovi za centralno grijanje,
parni i vrelovodni kotlovi, strojevi i uređaji koji sadrže posude pod tlakom
i drugi uređaji i strojevi sa sličnim opasnostima po sigurnost i zdravlje
zaposlenika.

(3) Ministar nadležan za rad propisuje listu strojeva i uređaja s povećanim
opasnostima iz prethodnog stavka.

Članak 53.

(1) O obavljenim ispitivanjima iz članka 50. i 52. ovoga Zakona sastavlja
se zapisnik i izdaju odgovarajuće isprave.

(2) Ministar nadležan za rad propisuje uvjete pod kojima ova ispitivanja
može obavljati sam poslodavac, odnosno ovlaštena ustanova ili trgovačko
društvo te postupak ispitivanja, sadržaj, oblik i način izdavanja isprava.

Članak 54.

(1) Inspektor rada ovlašten je narediti ispitivanje pojedinih instalacija
u objektima namijenjenim za rad kada opravdano pretpostavi da je ispitivanje
potrebno u svrhu zaštite zaposlenika.

(2) Inspektor rada ovlašten je narediti da se obavi ispitivanje radnog
okoliša i strojeva i uređaja s povećanim opasnostima i izvan utvrđenih
rokova ako opravdano pretpostavi da je ispitivanje potrebno u svrhu sigurnosti
i zaštite zdravlja zaposlenika, posebno u slučaju pojave profesionalne
bolesti.

(3) Inspektor rada može narediti ispitivanje i u radnim prostorijama
i radnom prostoru izvan radnih prostorija u kojima proces rada ne utječe
na stanje u radnom okolištu na temelju zahtjeva zaposlenika, odnosno njegovog
povjerenika ili ako sam opravdano pretpostavi da postojeće stanje nije
u skladu s pravilima zaštite na radu.

10. PRIVREMENA I ZAJEDNIČKA PRIVREMENA RADILIŠTA

Članak 55.

(1) Poslodavci koji obavljaju građevinske ili montažne radove, na iskorištavanju
šuma ili radove u brodogradilištima, dužni su prije početka radova na privremenom
radilištu urediti radilište i osigurati da se radovi obavljaju u skladu
s pravilima zaštite na radu.

(2) Ministar nadležan za rad propisuje sadržaj plana uređenja radilišta.

Članak 56.

(1) Poslodavci iz prethodnog članka dužni su najmanje 8 dana prije početka
izvođenja radova na privremenom radilištu dostaviti obavijest nadležnom
tijelu inspekcije rada uz dostavu plana uređenja radilišta.

(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati podatke o točnoj
lokaciji radilišta, vrsti radova, broju zaposlenika, ovlaštenicima poslodavca
za provedbu pravila zaštite na radu i predvidivom roku u kojem će se radovi
obavljati.

(3) Poslodavac nije dužan dostaviti obavijest niti plan o uređenju radilišta
ako radovi na privremenom radilištu traju kraće od 5 dana, niti je dužan
izraditi plan uređenja radilišta.

Članak 57.

(1) Ako više poslodavaca radi na zajedničkom radilištu, svaki od njih
dužan je provoditi zaštitu na radu radi zaštite svojih zaposlenika te organizirati
rad i osigurati izvođenje radova tako da njegovi zaposlenici pri izvođenju
radova ne ugrožavaju sigurnost i zdravlje zaposlenika drugih poslodavaca.

(2) Ako se izvođenje radova zbog prirode procesa ne može organizirati
na način određen u stavku 1. ovoga članka, poslodavci su dužni radove obavljati
naizmjenično prema postignutom sporazumu.

(3) Način ostvarivanja zaštite na radu na zajedničkom radilištu utvrđuje
se ugovorom između izvoditelja odgovornog za međusobno usklađivanje radova
i ostalih izvoditelja koji mora sadržavati sve osnovne elemente zaštite,
a naročito opis poslova, naznaku pravila zaštite u odnosu na prisutne opasnosti
i štetnosti, obveze i ovlaštenja odgovornih osoba i dr.

(4) Voditelj građenja dužan je s voditeljima radova ostalih izvoditelja
usklađivati zaštitu na radu u skladu s odredbama stavka 1., 2. i 3. ovoga
članka.

(5) Voditelj građenja dužan je voditi dnevnu evidenciju poslodavaca
i zaposlenika nazočnih na privremenom zajedničkom radilištu.

Članak 58.

Poslodavac je dužan čuvati na radilištu dokaze o osposobljenosti zaposlenika,
dokaze o ispunjavanju uvjeta za obavljanje poslova s posebnim uvjetima
rada, dokaze o ispitivanju strojeva i uređaja s povećanim opasnostima i
ostalu dokumentaciju potrebnu za izvođenje radova.

11. ZAŠTITA OD POŽARA, EVAKUACIJA I SPAŠAVANJE

Članak 59.

Poslodavac je dužan u svakom objektu uzimajući u obzir tehnološki proces,
tvari koje se u radu koriste, način rada, uskladištene tvari kao i veličinu
objekta, poduzeti mjere da do požara ne dođe, a ako ipak do njega dođe,
da se opasnost po sigurnost i zdravlje zaposlenika smanji na najmanju moguću
mjeru.

Članak 60.

(1) Ovisno o prirodi procesa rada poslodavac je dužan organizirati i
osigurati evakuaciju i spašavanje za slučaj iznenadnog događaja koji može
ugroziti njihovu sigurnost i zdravlje (elementarne nepogode, požari, eksplozije,
ispuštanje opasnih tvari u količinama iznad dopuštenih i sl.) i osposobiti
osobe koje će provoditi evakuaciju i spašavanje.

(2) Osobama koje su određene da provode evakuaciju i spašavanje poslodavac
mora staviti na raspolaganje potrebnu opremu.

Članak 61.

(1) Poslodavac je dužan utvrditi plan evakuacije i spašavanja za slučaj
izvanrednog događaja i s njim upoznati sve zaposlenike.

(2) Na osnovi tog plana moraju se provesti praktične vježbe najmanje
jedanput u dvije godine.

(3) Smatra se da je poslodavac ispunio obvezu utvrđivanja plana evakuacije
i spašavanja ako je izradio takav plan na temelju drugih propisa a obuhvaćeni
su slučajevi iz članka 60. stavka 1. ovoga Zakona.

12. PRUŽANJE PRVE POMOĆI I MEDICINSKA POMOĆ

Članak 62.

(1) Poslodavac je dužan organizirati i osigurati pružanje prve pomoći
zaposlenicima za slučaj ozljede na radu ili iznenadne bolesti do njihovog
upućivanja na liječenje zdravstvenoj ustanovi.

(2) Na svakom radilištu i u radnim prostorijama u kojima istovremeno
radi do 20 zaposlenika najmanje jedan od njih mora biti osposobljen i određen
za pružanje prve pomoći te još po jedan na svakih daljnjih 50 zaposlenika.

(3) Osobama određenim za pružanje prve pomoći mora se staviti na raspolaganje
potrebna oprema.

(4) Ministar nadležan za rad u suglasnosti s ministrom zdravstva propisuje
vrstu i količinu sanitetskog materijala.

13. ZAŠTITA NEPUŠAČA, ZABRANA UZIMANJA ALKOHOLA I
DRUGIH SREDSTAVA OVISNOSTI

Članak 63.

(1) Poslodavac je dužan prikladnim mjerama provoditi zaštitu nepušača
od djelovanja duhanskog dima.

(2) Zabranjeno je pušenje na radnim sastancima.

(3) Zabranjeno je pušenje u radnim prostorijama i prostorima osim onih
u kojima poslodavac iznimno utvrdi da je pušenje dozvoljeno, o čemu u takvoj
prostoriji mora biti istaknut znak mjesta za pušenje.

Članak 64.

(1) Zabranjeno je uzimanje alkoholnih pića i drugih sredstava ovisnosti
prije i tijekom rada i njihovo unošenje u radne prostorije i prostore.

(2) U smislu odredaba ovoga Zakona smatrat će se da je pod utjecajem
alkohola osoba na radu, kojoj je prisutnost alkohola u organizmu utvrđena
odgovarajućim sredstvima i aparatima za mjerenje alkoholiziranosti, što
odgovara količinama alkohola većim od 0,5 g/kg.

(3) Pod sredstvima ovisnosti u smislu odredaba ovoga Zakona podrazumijevaju
se sredstva koja utječu na tjelesno ili duševno stanje zaposlenika, zbog
kojih je ugrožena njihova sigurnost i sigurnost osoba s kojima dolaze u
dodir tijekom rada (droge, lijekovi i sl.).

Članak 65.

(1) Poslodavac je dužan privremeno udaljiti s mjesta rada zaposlenika
koji je na radu pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava ovisnosti.

(2) Utvrđivanje da li je zaposlenik pod utjecajem alkohola ili drugih
sredstava ovisnosti obavlja se alkometrom ili drugim pogodnim sredstvom
ili aparatom.

(3) Ako zaposlenik odbije pristupiti provjeri smatra se, da je pod utjecajem
alkohola.

(4) Ako zaposlenik odbija napustiti mjesto rada udaljenje će po pozivu
poslodavca omogućiti nadležna redarstvena služba.

14. ODBOR ZA ZAŠTITU NA RADU

Članak 66.

(1) Kod poslodavca koji zapošljava 50 ili više zaposlenika obavezno
se osniva odbor za zaštitu na radu kao savjetodavno tijelo poslodavca.

(2) Postupak izbora članova odbora poslodavac uređuje općim aktom.

Članak 67.

(1) Odbor čine poslodavac ili njegov ovlaštenik, rukovoditelj službe
zaštite na radu ili stručnjak za zaštitu na radu, specijalist medicine
rada te povjerenici zaposlenika ili njihov koordinator.

(2) Predsjednik odbora je poslodavac ili njegov ovlaštenik.

Članak 68.

(1) Odbor se sastaje najmanje jedanput u tri mjeseca.

(2) Predsjednika odbora dužan je na sjednice pozivati inspektore rada
a inspektor će u svakom pojedinom slučaju ocijeniti da li je nužna njegova
nazočnost na sjednici.

(3) Povjerenik zaposlenika i član zaposleničkog vijeća imaju pravo poticati
rad obora.

(4) Odbor planira i nadzire primjenu pravila zaštite na radu, obavještavanje
i obrazovanje iz zaštite na radu, vodi politiku sprečavanja ozljeda na
radu i profesionalnih bolesti i potiče stalno unapređivanje zaštite na
radu.

15. POVJERENIK ZAPOSLENIKA ZA ZAŠTITU NA RADU

Članak 69.

(1) Kod poslodavca koji zapošljava 20 ili više zaposlenika oni između
sebe obavezno biraju i imenuju povjerenika za zaštitu na radu.

(2) Izbor i imenovanje povjerenika kao i broj povjerenika obavlja se
u skladu s odredbama Zakona o radu kojima su uređena pitanja zaposleničkih
vijeća.

(3) Bez obzira na broj zaposlenika povjerenik mora biti izabran svagdje
gdje to zahtijevaju uvjeti rada (povećana opasnost za sigurnost i zdravlje
zaposlenika, rad na izdvojenim mjestima i sl.).

(4) Povjerenika zaposlenici biraju na vrijeme za koje se zaključuje
kolektivni ugovor. Isti zaposlenik može biti ponovno izabran za povjerenika.

(5) Ako je prema propisanim kriterijima kod poslodavca izabrano više
povjerenika, oni međusobno imenuju svog koodinatora.

(6) Ista osoba može biti istovremeno povjerenik zaposlenika i sindikalni
povjerenik za zaštitu na radu, ako svi zaposlenici jednog poslodavca pripadaju
istom sindikatu.

Članak 70.

(1) Zadatak je povjerenika da djeluje u interesu zaposlenika na području
zaštite na radu, te da prati primjenu propisa i naređenih mjera zaštite
u radnoj sredini u kojoj je izabran.

(2) Povjerenik ima i sljedeća prava i dužnosti:

- sudjelovati u planiranju unapređivanja uvjeta rada, uvođenja nove
tehnologije, uvođenja novih tvari u radni i proizvodni proces i poticati
poslodavca i njegove ovlaštenike na provedbu zaštite na radu,

- biti obaviješten o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
zaposlenika,

- primati primjedbe zaposlenika na primjenu propisa i provedbu mjera
zaštite na radu,

- izvijestiti inspektora o svojim zapažanjima i zapažanjima zaposlenika
čiji je povjerenik, prisustvovati inspekcijskim pregledima i očitovati
se na činjenično stanje koje utvrdi inspektor,

- pozvati inspektora rada kada ocijeni da su ugroženi život i zdravlje
zaposlenika, a poslodavac to propušta ili odbija učiniti,

- obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
znanje, pratiti i prikupljati obavijesti od značaja za njegov rad,

- staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,

- svojim djelovanjem poticati ostale zaposlenike na rad na siguran način,

- obavještavati zaposlenike o mjerama koje poslodavac poduzima da im
osigura zaštitu na radu i zdravstvenu zaštitu.

(3) O svom radu povjerenik je dužan najmanje svaka tri mjeseca izvještavati
zaposleničko vijeće.

(4) Poslodavac je dužan osigurati povjereniku uvjete za nesmetano obnašanje
te dužnosti, davati sve potrebne obavijesti i omogućiti uvid u sve propise
i isprave u svezi sa zaštitom na radu i ne smije ga, tijekom obnašanja
dužnosti, bez pristanka zaposleničkog vijeća rasporediti na drugo radno
mjesto ili k drugom poslodavcu, raskinuti s njim radni odnos, smanjivati
mu plaću ili ga na drugi način dovoditi u nepovoljniji položaj niti protiv
njega pokrenuti postupak za naknadu štete, ukoliko je povjerenik postupao
sukladno svojim ovlastima.

(5) Uvjeti za nesmetano obnašanje dužnosti povjerenika podrobnije se
uređuju kolektivnim ugovorom, a osobito dio radnog vremena u kojem povjerenik
ima pravo obnašati dužnost, pravo na naknadu plaće, pravo na odsustvovanje
s rada radi osposobljavanja (tečajevi, seminari, sastanci i sl.), pravo
na pristup svim radnim mjestima i drugo.

(6) Ukoliko uvjeti iz stavka 5. ovoga članka nisu utvrđeni kolektivnim
ugovorom, ministar nadležan za rad na prijedlog osobe koja može biti stranka
kolektivnog ugovora, može pravilnikom propisati navedene uvjete vodeći
računa o vrsti djelatnosti, stupnju opasnosti i broju zaposlenih.

16. DUŽNOSTI PREMA TIJELIMA NADZORA

Članak 71.

(1) Poslodavac je obvezan inspektoru rada na njegov zahtjev dati obavještenja
i podatke koji su mu potrebni u obavljanju nadzora.

(2) Poslodavac je obvezan inspektoru rada za vrijeme obavljanja nadzora
omogućiti da utvrđuje činjenice koje su potrebne radi ocjene je li postupljeno
po propisima zaštite na radu.

(3) Poslodavac je obvezan odrediti svog ovlaštenika koji će inspektoru
pružiti pomoć pri utvrđivanju činjenica, dati potrebna obavještenja, staviti
na uvid isprave i predlagati izvođenje odgovarajućih dokaza.

(4) Poslodavac je obvezan u roku od osam dana od isteka roka utvrđenog
rješenjem inspektora rada izvijestiti inspekciju rada o izvršenju rješenja
ili o razlozima zbog kojih rješenje nije izvršeno.

Članak 72.

(1) Poslodavac je obvezan izvijestiti inspekciju rada o smrtnoj, težoj
ili skupnoj (dva ili više zaposlenika ) ozljedi odmah po nastanku događaja,
a u daljnjem roku od 48 sati od nastanka događaja dostaviti inspekciji
rada propisano pisano izvješće.

(2) Poslodavac je obvezan izvijestiti inspekciju rada o slučaju profesionalne
bolesti odmah nakon što ga utvrdi nadležno tijelo.

(3) Ministar nadležan za rad propisat će sadržaj izvješća iz ovoga članka.

17. OBVEZE POSLODAVCA I NJEGOVIH OVLAŠTENIKA U PROVEDBI MJERA
ZAŠTITE NA RADU

Članak 73.

Ukoliko poslodavac sam ne provodi mjere zaštite na radu, dužan je svojim
ovlaštenicima dati ovlaštenja za poduzimanje mjera u okviru njihovog djelokruga,
kojima se osigurava provedba ovoga Zakona i drugih propisa iz zaštite na
radu, a naročito za to:

- da se na poslove ne rasporedi zaposlenik koji nije osposobljen za
rad na siguran način,

- da se na poslove s posebnim uvjetima rada ne rasporedi zaposlenik
za kojeg na propisani način nije utvrđeno da ispunjava tražene uvjete,
odnosno da se zaposlenik koji tražene uvjete više ne ispunjava ne zadrži
na poslovima s posebnim uvjetima za rad,

- da se malodobnicima, ženama i zaposlenicima sa smanjenom radnom sposobnošću
ne dozvoli rad na poslovima koji bi mogli na njih štetno utjecati,

- da isključi iz uporabe strojeve i uređaje te osobna zaštitna sredstva
koja nisu ispravna,

- da zaposlenici rade sukladno odredbama ovoga Zakona, propisa donesenih
na temelju njega, drugih propisa zaštite na radu, uputa poslodavca, odnosno
proizvođača strojeva i uređaja, osobnih zaštitnih sredstava i radnih tvari,
te da koriste propisana osobna zaštitna sredstva,

- da zaposleniku zabrani rad ako ga obavlja suprotno odredbi iz prethodnog
podstavka,

- da osigura potreban broj zaposlenika osposobljenih za evakuaciju i
spašavanje kao i za pružanje prve pomoći te da im stavi na raspolaganje
svu potrebnu opremu,

- da osigura da se za vrijeme rada ne piju alkoholna pića te uzimaju
druga sredstva ovisnosti, odnosno da zabrani rad zaposlenicma koji su na
radu pod utjecajem alkohola i drugih sredstava ovisnosti te da ih udalji
s rada.

18. ISPRAVA I EVIDENCIJE

Članak 74.

(1) Poslodavac je dužan čuvati:

- tehničku dokumentaciju iz koje je vidljiva primjena osnovnih pravila
zaštite na radu za objekt ili dio objekta koji koristi za radne i pomoćne
prostorije tako dugo dok ih koristi,

- upute o načinu korištenja strojeva i uređaja s povećanim opasnostima
dok te strojeve i uređaje koristi,

- planove uređenja privremenih radilišta dok ta radilišta koristi,

- isprave o obavljenim ispitivanjima iz članka 53. ovoga Zakona,

- dokaze o ispravnosti instalacija.

(2) Poslodavac je dužan voditi evidencije o:

- zaposlenicima osposobljenim za rad na siguran način,

- zaposlenicima raspoređenim na poslove s posebnim uvjetima rada,

- opasnim tvarima koje proizvodi, prerađuje ili koristi,

- ozljedama na radu, slučajevima profesionalnih bolesti i poremećajima
u tehnološkom procesu koji su izazvali ili su mogli izazvati štetne posljedice
po sigurnost i zdravlje zaposlenika.

Članak 75.

(1) Poslodavac je dužan voditi knjigu nadzora u koju upisuje svoje odluke:

- ovlaštenici poslodavca,

- stručnjak za zaštitu na radu iz članka 20. i 21 ovoga Zakona,

- ovlaštena fizička ili pravna osoba iz članka 91. i 92. ovoga Zakona,

- inspektor rada.

(2) Poslodavac je dužan podnijeti godišnje izvješće o ozljedama i slučajevima
profesionalnih bolesti inspekciji rada, ako je takvih ozljeda odnosno slučajeva
profesionalnih bolesti bilo.

(3) Ministar nadležan za rad propisuje način čuvanja isprava i vođenja
evidencija iz prethodnog članka, sadržaj i način vođenja knjige nadzora
kao i sadržaj godišnjeg izvješća o ozljedama na radu i slučajevima profesionalnih
bolesti i rok do kojeg ga poslodavac treba podnijeti.

III. OBVEZE I PRAVA ZAPOSLENIKA

Članak 76.

(1) Zaposlenik je dužan osposobiti se za rad na siguran način kada ga
na osposobljavanje uputi poslodavac.

(2) Prije rasporeda na poslove s posebnim uvjetima rada i tijekom obavljanja
takvih poslova zaposlenik je dužan pristupiti pregledu na koji ga uputi
poslodavac.

(3) Prije rasporeda na poslove iz stavka 2. ovoga članka kao i tijekom
obavljanja takvih poslova zaposlenik je dužan obavijestiti liječnika o
bolesti ili drugoj okolnosti koja ga onemogućuje ili ometa u izvršenju
obveza iz ugovora o radu ili koja ugrožava život i zdravlje drugih zaposlenika.

Članak 77.

(1) Zaposlenik je dužan obavljati poslove dužnom pozornošću sukladno
pravilima zaštite na radu propisanim odredbama ovoga Zakona, propisima
donesenim na temelju njega, drugim propisima, uputama poslodavca, odnosno
njegovih ovlaštenika i uputama proizvođača strojeva i uređaja, osobnih
zaštitnih sredstava i radnih tvari.

(2) Zaposlenik je dužan pri radu koristiti propisana osobna zaštitna
sredstva.

(3) Smatra se da zaposlenik radi dužnom pozornošću kada poslove obavlja
po sljedećem postupku:

- prije početka rada pregleda mjesto rada te o eventualno uočenim nedostacima
izvijesti poslodavca ili njegovog ovlaštenika,

- posao obavlja sukladno pravilima struke, uputama proizvođača strojeva
i uređaja, osobnih zaštitnih sredstava i radnih tvari te uputama poslodavca
ili njegovog ovlaštenika,

- pri radu koristi propisana osobna zaštitna sredstva i opremu,

- prije napuštanja mjesta rada ostavi sredstva rada u takvom stanju
da ne ugrožavaju druge zaposlenike i sredstva rada.

Članak 78.

(1) Zaposlenik je dužan surađivati s poslodavcem ili njegovim ovlaštenikom
te s povjerenikom zaduženim za zaštitu na radu u rješavanju svih pitanja
zaštite na radu.

(2) Zaposlenik je dužan odmah izvjestiti poslodavca ili njegovog ovlaštenika
te svojeg povjerenika o svakoj činjenici za koju opravdano smatra da predstavlja
neposrednu opasnost po sigurnost i zdravlje kao i o bilo kojem nedostatku
u sustavu zaštite na radu.

Članak 79.

(1) Zaposlenik mora biti obaviješten o svim promjenama u radnom procesu
koje utječu na njegovu sigurnost i zdravlje.

(2) Zaposlenik ima pravo odbiti rad ako mu neposredno prijeti opasnost
za život i zdravlje zbog toga što nisu primijenjena propisana pravila zaštite
na radu.

(3) U slučaju iz prethodnog stavka zaposlenik je dužan obavijestiti
poslodavca ili njegovog ovlaštenika te svojeg povjerenika za zaštitu na
radu.

(4) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka poslodavac ili njegov ovlaštenik,
odnosno zaposlenik ili njegov povjerenik dužni su neodložno izvijestiti
inspektora rada, koji je dužan u roku od 48 sati utvrditi činjenično stanje
i osnovanost navoda zaposlenika.

(5) Prava zaposlenika glede primjene odredbe stavka 2. ovoga članka
uređuju se Zakonom o radu.

IV. DJELATNOST U SVEZI SA ZAŠTITOM NA RADU

1. OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE IZ ZAŠTITE NA RADU

Članak 80.

(1) Programi osnovnog obrazovanja obuhvaćaju osnovne sadržaje zaštite
na radu.

(2) Programi srednjoškolskog obrazovanja, programi prekvalifikacije,
osposobljavanja i usavršavanja za obavljanje određenih poslova obuhvaćaju
i posebne sadržaje o zaštiti na radu u opsegu koji odgovara potrebi struke
za koju se provodi obrazovanje, prekvalifikacija, osposobljavanje ili usavršavanje.

(3) Programi višeg i visokog obrazovanja obuhvaćaju specifične sadržaje
iz zaštite na radu u opsegu koji odgovara potrebi odgovarajućeg studija,
usmjerenja, odnosno predmetnog područja.

(4) Najmanje sadržaje programa iz stavka 1. do 3. ovoga članka propisuje
ministar prosvjete i športa u suradnji i na prijedlog ministra rada.

2. SLUŽBA MEDICINE RADA

Članak 81.

(1) Poslodavac je dužan osigurati zaposlenicima usluge službe medicine
rada kako bi se osigurao zdravstveni nadzor primjeren opasnostima i štetnostima
za zdravlje i sigurnost kojima su zaposlenici izloženi.

(2) Poslodavac može obavljanje poslova medicine rada ugovarati sa zdravstvenom
ustanovom koja obavlja djelatnost medicine rada, odnosno sa specijalistom
medicine rada u privatnoj praksi.

(3) Poslodavac je dužan djelatnicima službe medicine rada osigurati
pristup u sve radne prostorije i prostore.

(4) Služba medicine rada dužna je surađivati s ostalim službama poslodavca.

(5) Djelatnici službe medicine rada imaju potpunu profesionalnu neovisnost
u odnosu na poslodavca i njegove ovlaštenike te zaposlenike i njihove povjerenike.

Članak 82.

Zadaće službe medicine rada su osobito:

- utvrđivanje i procjena rizika od štetnosti za zdravlje na mjestu rada,

- praćenje činitelja u radnom okolišu i radnom procesu koji mogu ugroziti
zdravlje zaposlenika, uključujući njihov smještaj i prehranu,

- savjetovanje poslodavca o planiranju i organizaciji rada, uključujući
oblikovanje radnog mjesta, o izboru, održavanju i stanju strojeva i uređaja
te o tvarima koje se koriste pri radu,

- sudjelovanje u izradi programa unapređivanja načina rada te u ispitivanju
i procjeni nove opreme sa zdravstvenog stajališta,

- savjetovanje poslodavca o unapređivanju zaštite zdravlja, sigurnosti,
higijene rada, ergonomiji te osobnim i skupnim zaštitnim sredstvima,

- praćenje zdravstvenog stanja zaposlenika u odnosu na rad, a posebno
zaposlenika na poslovima s posebnim uvjetima rada, mladeži, žena i zaposlenika
sa smanjenim radnim sposobnostima,

- trajno unapređivanje prilagođenosti rada zaposlenicima,

- sudjelovanje u mjerama stručne rehabilitacije,

- suradnja u obavještavanju, stručnom osposobljavanju i obrazovanju
u oblasti medicine rada, higijene rada i ergonomije,

- sudjelovanje u analizi ozljeda na radu i profesionalnih bolesti,

- suradnja s tijelima nadzora glede provedbe zadaća iz prethodnih točaka.

Članak 83.

(1) Poslodavac i njegov ovlaštenik te zaposlenici i njihovi povjerenici
dužni su izvijestiti službu medicine rada o svim čimbenicima na mjestu
rada i u radnom okolišu za koje znaju ili pretpostavljaju da se mogu nepovoljno
odraziti na zdravlje zaposlenika.

(2) Služba medicine rada mora biti obaviještena o učestalosti obolijevanja
među zaposlenicima i izostancima s posla iz zdravstvenih razloga, kako
bi bila u mogućnosti utvrditi vezu između uzroka bolesti ili odsutnosti
s posla i štetnosti za zdravlje koje mogu biti prisutne na mjestu rada.

(3) Služba medicine rada mora izvijestiti tijela nadzora o svakom slučaju
za koji se osnovano sumnja da se radi o profesionalnoj bolesti.

Članak 84.

Kada prema odredbama ovoga Zakona određene poslove mogu obavljati zaposlenici
koji ispunjavaju posebne uvjete glede zdravstvenog stanja, isprave kojima
se dokazuje da te uvjete ispunjavaju, izdaju ovlaštene ustanove, odnosno
specijalisti medicine rada u privatnoj praksi koji po propisima o zdravstvu
obavljaju djelatnost medicine rada.

Članak 85.

Psihičke sposobnosti zaposlenika dokazuju se ispravom koju izdaje zdravstvena
ustanova koja po propisima o zdravstvu obavlja djelatnost medicine rada,
odnosno specijalist medicine rada u privatnoj praksi uz prethodnu konzultaciju
psihologa.

Članak 86.

Nadležno tijelo određeno propisima o zdravstvu dužno je na prijedlog
nadležnog tijela inspekcije rada odrediti da se izvrši nadzor nad stručnim
radom djelatnika, odnosno zdravstvene ustanove koja je izdala ispravu o
sposobnosti za obavljanje poslova s posebnim uvjetima rada glede zdravstvenog
stanja, odnosno psihičkih sposobnosti.

3. USTANOVE I TRGOVAČKA DRUŠTVA ZA ZAŠTITU NA RADU

Članak 87.

Određene poslove u svezi s provedbom i unapređenjem zaštite na radu
obavlja Zavod za zaštitu na radu pri Ministarstvu rada i socijalne skrbi
te druge ustanove i trgovačka društva koja te poslove obavljaju kao sastavni
dio svoje djelatnosti.

Članak 88.

U svrhu praćenja stanja i unapređenja zaštite na radu u sastavu Ministarstva
rada i socijalne skrbi osniva se Zavod za zaštitu na radu.

Članak 89.

(1) Zadaće Zavoda za zaštitu na radu su naročito:

- stvaranje sustava za praćenje stanja zaštite na radu, a naročito glede
broja i vrste ozljeda na radu i profesionalnih bolesti,

- istraživanje rizika glede ozljeda na radu i profesionalnih bolesti,
utvrđivanje kriterija i postupaka u svezi s organizacijom rada prilagođenom
zaposlenicima,

- davanje prijedloga Nacionalnom vijeću za zaštitu na radu glede unapređenja
zaštite na radu,

- izrada stručnih podloga za ministra na područjima za koja je ovlašten,
naročito pri izradi propisa i suradnji na europskoj razini,

- suradnja s međunarodnim i nacionalnim organizacijama i ustanovama
za zaštitu na radu te praćenje stranih propisa s područja zaštite na radu,

- suradnja pri izradi hrvatskih normi iz zaštite na radu,

- izrada stručnih mišljenja s područja zaštite na radu za različite
subjekte,

- izrada metoda ispitivanja te modela za rješavanje problema u svezi
sa zaštitom na radu na temelju podataka dobivenih istraživanjima,

- izrada programa namijenjenih stručnjacima zaštite na radu, poslodavcima
i njihovim ovlaštenicima te sudjelovanje u provjeri njihovog znanja,

- izrada stručnih podloga glede zaštite na radu za izradu nastavnih
programa i planova za osposobljavanje, usavršavanje i školovanje te stalno
osposobljavanje.

(2) Zavod za zaštitu na radu pruža stručnu pomoć udruženjima poslodavaca,
sindikatima, ustanovama i trgovačkim društvima i fizičkim osobama ovlaštenima
za obavljanje poslova zaštite na radu kao i tijelima uprave glede podataka
iz svog djelokruga.

(3) U svrhu promicanja zaštite na radu zadaće Zavoda su naročito:

- vođenje stručne knjižnice i dokumentacijskog središta otvorenih za
javnost,

- tiskanje letaka i drugih promidžbenih materijala, provedba akcija
s pojedinih područja zaštite na radu,

- objavljivanje stručnih radova te održavanje savjetovanja i izložbi
s područja zaštite na radu.

Članak 90.

Sredstva za financiranje rada Zavoda osiguravaju se iz državnog proračuna.

Članak 91.

(1) Ovlaštene ustanove i trgovačka društva registrirana za obavljanje
poslova zaštite na radu mogu na zahtjev poslodavca izrađivati procjene
opasnosti (članak 18.), obavljati osposobljavanje za rad na siguran način
(članak 27.), ispitivanja strojeva i uređaja s povećanim opasnostima (članak
52.), i ispitivanja u radnom okolišu (članak 50.) te izdavati isprave o
provedenim ispitivanjima (članak 53.).

(2) Pravne osobe iz prethodnog stavka mogu na temelju ovlaštenja nadležnog
tijela inspekcije rada sudjelovati u postupku izdavanja građevinske dozvole
(članak 94.) i radu povjerenstva za tehnički pregled izgrađenog objekta
namijenjenog za rad (članak 95.).

(3) Pravne osobe iz stavka 1. mogu na zahtjev proizvođača, odnosno uvoznika
obavljati provjeru strojeva i uređaja, osobnih zaštitnih sredstava i opreme
te izdavati isprave da su ista proizvedena sukladno međunarodnim konvencijama,
propisima zaštite na radu odnosno odgovarajućim standardima.

(4) Ministar nadležan za rad propisat će uvjete pod kojima pravne osobe
registrirane za obavljanje poslova zaštite na radu mogu obavljati poslove
navedene u stavku 1. ovoga članka. (stručna sprema zaposlenika, radno iskustvo,
iskustvo na poslovima zaštite na radu, potrebna oprema)

Članak 92.

(1) Određene poslove zaštite na radu kod poslodavca mogu obavljati fizičke
osobe, kao stručnjaci za zaštitu na radu.

(2) Ministar nadležan za rad propisati će za koje poslove i pod kojim
uvjetima fizičke osobe mogu dobiti suglasnost za obavljanje poslova zaštite
na radu.

V. IZGRADNJA OBJEKATA NAMIJENJENIH ZA RAD, PROIZVODNJA STROJEVA I UREĐAJA
I OSOBNIH ZAŠTITNIH              SREDSTAVA

1. PROJEKTIRANJE I IZGRADNJA OBJEKATA NAMIJENJENIH ZA RAD

Članak 93.

(1) Pri projektiranju objekata namijenjenih za rad projektant je obvezan
u glavnom projektu primijeniti odgovarajuće propise zaštite na radu.

(2) Projektant je obvezan u posebnom dijelu glavnog projekta izraditi
prikaz tehničkih rješenja za primjenu propisa zaštite na radu.

(3) Prikaz tehničkih rješenja sadrži naročito:

- opasnosti i štetnosti koje proizlaze iz procesa rada i način na koji
se te opasnosti otklanjaju,

- primijenjene propise zaštite na radu koji se odnose na lokaciju objekta,
odstranjivanje štetnih otpadaka, prometnice, radni prostor, pomoćne prostorije
i drugo,

- predvidiv broj zaposlenika prema spolu,

- čimbenike ergonomske prilagodbe objekta za rad i mjesta za rad, ukoliko
se predviđa rad invalida u tom objektu,

- radne postupke koji imaju utjecaja na stanje u radnom i životnom okolišu,

- popis opasnih radnih tvari štetnih po zdravlje koje se u procesu rada
koriste, prerađuju ili nastaju te njihove karakteristike,

- popis propisa i naznaku odredaba o zaštiti na radu koje su primijenjene
u tehničkoj dokumentaciji.

(4) Projektant nakon pregleda tehničke dokumentacije izjavom potvrđuje
da su u glavnom projektu primijenjena tehnička rješenja za primjenu pravila
zaštite na radu.

Članak 94.

(1) Inspekcija rada, odnosno njezin ovlašteni stručni predstavnik nakon
provedenog postupka, odnosno pregleda glavnog projekta, ako su u projektu
primijenjeni propisi zaštite na radu izdaje suglasnost.

(2) Tijelo nadležno za izdavanje građevinske dozvole za objekt namijenjen
za rad ne može istu izdati prije nego je u prethodnom postupku inspekcija
rada odnosno njen ovlašteni stručni predstavnik utvrdio da su u projektnoj
dokumentaciji primijenjeni propisi zaštite na radu.

(3) Inspekcija rada, odnosno njen ovlašteni stručni predstavnik prilikom
pregleda dokumentacije dužni su posebnu pozornost obratiti na radne postupke
i opasne radne tvari koje se koriste, prerađuju ili nastaju, a koje bi
mogle štetno utjecati na stanje u radnom i životnom okolišu.

(4) Inspekcija rada može u određenim slučajevima ovlastiti stručnu ustanovu,
odnosno trgovačko društvo da sudjeluje u postupku utvrđivanja da su u projektu
primijenjeni propisi zaštite na radu.

Članak 95.

(1) U povjerenstvu za tehnički pregled izgrađenog objekta namijenjenog
za rad sudjeluje inspekcija rada, odnosno njen ovlašteni stručni predstavnik.

(2) Tijelo nadležno za izdavanje uporabne dozvole ne može izdati istu
ukoliko nije u prethodnom postupku inspekcija rada, odnosno njen ovlašteni
predstavnik utvrdio da je objekt izgrađen u skladu s glavnim projektom
i da su na istom primijenjeni propisi zaštite na radu naročito glede radnih
postupaka i radnih tvari koji bi mogli štetno utjecati na stanje u radnom
i životnom okolišu.

(3) Inspekcija rada može u određenim slučajevima ovlastiti stručnu ustanovu,
odnosno trgovačko društvo da sudjeluje u radu povjerenstva za tehnički
pregled izgrađenog objekta.

Članak 96.

(1) Ministar nadležan za rad propisati će vrstu objekata namijenjenih
za rad za koje inspekcija rada sudjeluje u postupku utvrđivanja da li su
u glavnom projektu primijenjeni propisi zaštite na radu i radu povjerenstva
za tehnički pregled izgrađenog objekta.

(2) Ministar nadležan za rad propisat će pod kojim uvjetima može inspekcija
rada ovlastiti stručne ustanove, trgovačka društva, odnosno fizičke osobe
da umjesto nje sudjeluju u postupku utvrđivanja da li su u glavnom projektu
primijenjeni propisi zaštite na radu i u radu povjerenstva za tehnički
pregled (članak 95.) te koje uvjete moraju ispunjavati stručne ustanove,
trgovačka društva ili fizičke osobe za obavljanje poslova iz članka 94.
i 95. ovoga Zakona.

5. PROJEKTIRANJE, PROIZVODNJA I UVOZ STROJEVA, UREĐAJA TE OSOBNIH
ZAŠTITNIH SREDSTAVA I OPREME

Članak 97.

Projektant ili konstruktor strojeva i uređaja obvezan je prilikom projektiranja
primijeniti propise zaštite na radu uz poštivanje odgovarajućih ergonomskih
načela.

Članak 98.

(1) Proizvođač strojeva i uređaja obvezan je ista izraditi u skladu
s propisima zaštite na radu tako da se opasnosti i štetnosti koje postoje
pri njegovom korištenju otklone ili smanje na najmanju moguću mjeru.

(2) Proizvođač je dužan pribaviti ispravu od ovlaštene ustanove, odnosno
trgovačkog društva kojom se potvrđuje da je stroj ili uređaj proizveden
u skladu s propisima zaštite na radu, ako zakonom nije utvrđeno da se stroj
ili uređaj za rad može staviti u uporabu samo na temelju odobrenja nadležnog
tijela ili na temelju druge isprave.

Članak 99.

(1) Proizvođač strojeva i uređaja s povećanim opasnostima dužan je osim
obveza iz prethodnog članka izdati i tehničke upute i upute za uporabu
u skladu s odredbama zakona.

(2) Uvoznik, odnosno trgovačko društvo koje stavlja u promet uvozne
strojeve i uređaje s povećanim opasnostima dužno je osigurati upute iz
stavka 1. ovoga članka na hrvatskom jeziku te od ovlaštene ustanove ili
trgovačkog društva pribaviti ispravu da je stroj, odnosno uređaj proizveden
u skladu s međunarodnim konvencijama, stranim propisima, odnosno normama
iz područja zaštite na radu.

(3) Isprave izdane u inozemstvu priznat će se pod uvjetima utvrđenim
zakonom.

(4) Ministar nadležan za rad propisat će način provjere strojeva i uređaja
te izdavanja isprava glede primjene propisa zaštite na radu.

Članak 100.

(1) Proizvođač osobnih zaštitnih sredstava i opreme dužan je prilikom
proizvodnje primjeniti propise zaštite na radu uz poštivanje odgovarajućih
ergonomskih načela.

(2) Proizvođač osobnih zaštitnih sredstava i opreme dužan je od ovlaštene
ustanove, odnosno trgovačkog društva pribaviti ispravu da je osobno zaštitno
sredstvo, odnosno oprema izrađena u skladu s propisima zaštite na radu,
ako zakonom nije utvrđeno da se isto može staviti u uporabu samo na temelju
odobrenja nadležnog tijela ili na temelju druge isprave.

(3) Ministar nadležan za rad propisat će način provjere novoizrađenih
osobnih zaštitnih sredstava i opreme i izdavanja isprave glede primjene
propisa zaštite na radu.

Članak 101.

(1) Proizvođač osobnoga zaštitnog sredstva i opreme dužan je uz osobno
zaštitno sredstvo i opremu izdati tehničke upute i upute za uporabu u skladu
sa zakonom.

(2) Uvoznik, odnosno trgovačko društvo koje stavlja u promet osobno
zaštitno sredstvo i opremu dužno je osigurati upute iz stavka 1. ovoga
članka na hrvatskom jeziku te od ovlaštene ustanove, odnosno trgovačkog
društva pribaviti ispravu da je osobno zaštitno sredstvo, odnosno oprema
proizvedeno u skladu s međunarodnim konvencijama, propisima o zaštiti na
radu, odnosno odgovarajućim normama.

(3) Isprave izdane u inozemstvu priznat će se pod uvjetima utvrđenim
zakonom.

VI. NADZOR

Članak 102.

Nadzor nad provedbom odredaba ovoga Zakona, propisa donesenih na temelju
njega i pravila zaštite na radu obavljaju tijela uprave nadležna za poslove
inspekcije rada, ako zakonom nije određeno da provedbu tih propisa u određenim
djelatnostima nadziru druga tijela.

VII. KAZNENE ODREDBE

Članak 103.

(1) Novčanom kaznom od 20.000 do 90.000 kuna kaznit će se za gospodarski
prijestup trgovačko društvo:

- ako izradi projektnu dokumentaciju za objekte namijenjene za rad bez
da primijeni odgovarajuće propise zaštite na radu (članak 93. stavak 1.),

- ako u posebnom dijelu projektne dokumentacije ne izradi prikaz tehničkih
rješenja za primjenu propisa zaštite na radu ili ako ga ne izradi na propisani
način (članak 93. stavak 2. i 3.),

- ako prilikom projektiranja strojeva i uređaja ne primijeni propis
zaštite na radu uz poštivanje ergonomskih načela (članak 97.),

- ako prilikom projektiranja osobnih zaštitnih sredstava i opreme ne
primijeni propise zaštite na radu uz poštivanje ergonomskih načela (članak
100. stavak 1.)

(2) Za gospodarski prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
novčanom kaznom od 5.000 do 15.000 kuna i odgovorna osoba pravne osobe.

Članak 104.

(1) Novčanom kaznom od 20.000 do 90.000 kuna kaznit će se za gospodarski
prijestup proizvođač:

- ako stroj ili uređaj ne izradi u skladu s propisima zaštite na radu
(članak 98. stavak 1.),

- ako ne pribavi ispravu kojom se potvrđuje da je stroj ili uređaj proizveden
u skladu s propisima zaštite na radu (članak 98. stavak 2.),

- ako uz stroj ili uređaj s povećanim opasnostima ne izda tehničke upute
i upute za uporabu (članak 99. stavak 1.),

- ako prilikom proizvodnje osobnih zaštitnih sredstava i opreme ne primjeni
propise zaštite na radu (članak 100. stavak 1.),

- ako uz osobno zaštitno sredstvo i opremu ne izda tehničke upute i
upute za uporabu (članak 101. stavak 1.).

(2) Za gospodarski prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
novčanom kaznom od 5.000 do 15.000 kuna i odgovorna osoba pravne osobe.

Članak 105.

(1) Novčanom kaznom od 20.000 do 90.000 kuna kaznit će se za gospodarski
prijestup uvoznik odnosno trgovačko društvo koje stavlja u promet:

- ako ne osigura upute na hrvatskom jeziku ili ako ne pribavi ispravu
da je stroj ili uređaj s povećanim opasnostima proizveden sukladno međunarodnim
konvencijama, propisima zaštite na radu odnosno odgovarajućim standardima
(članak 99. stavak 2.),

- ako za osobno zaštitno sredstvo i opremu ne osigura upute iz članka
101. stavka 1. ovoga Zakona na hrvatskom jeziku, odnosno ne pribavi ispravu
da je osobno zaštitno sredstvo, odnosno oprema proizvedena sukladno međunarodnim
konvencijama, propisima o zaštiti na radu, odnosno odgovarajućim standardima
(članak 101. stavak 2).

(2) Za gospodarski prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
novčanom kaznom od 5.000 do 15.000 kuna i odgovorna osoba pravne osobe.

Članak 106.

(1) Novčanom kaznom od 20.000 do 90.000 kuna kaznit će se za gospodarski
prijestup:

- ustanova, odnosno trgovačko društvo za zaštitu na radu ako obavlja
poslove zaštite na radu na temelju ovlaštenja suprotno odredbama ovoga
Zakona i propisa donesenih na temelju njega (članak 91. stavak 4.).

(2) Za prijestupe iz stavka 1. ovoga članka počinjene drugi put kaznit
će se ustanova, odnosno trgovačko društvo za zaštitu na radu i zabranom
obavljanja djelatnosti u trajanju do 6 mjeseci, a za navedene prijestupe
počinjene treći put kaznit će se pored novčane kazne i trajnim oduzimanjem
ovlaštenja za obavljanje djelatnosti iz područja zaštite na radu.

(3) Za gospodarski prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
novčanom kaznom od 5.000 do 15.000 kuna odgovorna osoba pravne osobe.

Članak 107.

(1) Novčanom kaznom od 20.000 do 90.000 kuna kaznit će se za gospodarski
prijestup:

- ustanova, odnosno trgovačko društvo koje obavlja poslove zaštite na
radu bez propisanog ovlaštenja, odnosno ustanova, odnosno trgovačko društvo
koje obavlja poslove zaštite na radu, a ne ispunjava propisane uvjete (članak
91. stavak 4.).

(2) Za prijestupe iz stavka 1. ovoga članka ustanova, odnosno trgovačko
društvo iz točke 1. kaznit će se i trajnim oduzimanjem ovlaštenja za obavljanje
djelatnosti.

(3) Za gospodarski prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
novčanom kaznom od 5.000 do 15.000 kuna odgovorna osoba pravne osobe.

Članak 108.

(1) Novčanom kaznom od 10.000 do 40.000 kuna kaznit će se za prekršaj
poslodavac:

- ako od zaposlenika zahtijeva sudjelovanje u troškovima provođenja
zaštite na radu (članak 16.),

- ako ne izradi pisanu procjenu opasnosti i štetnosti i ako je ne dostavi
na potvrdu inspekciji rada (članak 18. stavak 1.),

- ako u pisanom obliku ne utvrdi organizaciju provedbe zaštite na radu
(članak 18. stavak 2.),

- ako ne izradi pisane upute za provedbu procesa rada sukladno pravilima
zaštite na radu i ako ih ne istakne na vidljivo mjesto radi korištenja
(članak 18. stavak 5. i 6.),

- ako on ili njegov ovlaštenik nisu osposobljeni za obavljanje poslova
zaštite na radu (članak 19. stavak 2.),

- ako ne zaposli potreban broj stručnjaka za zaštitu na radu (članak
20. stavak 1.),

- ako ne ustroji službu zaštite na radu sukladno broju zaposlenika te
stupnju opasnosti i štetnosti (članak 21. stavak 1.),

- ako ne osigura potrebne uvjete za rad stručnjaka za zaštitu na radu
ili službe zaštite na radu (članak 22. stavak 1.),

- ako dovodi u nepovoljniji položaj stručnjaka za zaštitu na radu dok
postupa sukladno propisima zaštite na radu (članak 22. stavak 2.),

- ako ne osigura osposobljavanje iz članka 26. ovoga Zakona,

- ako dozvoli samostalno obavljanje poslova zaposleniku koji prethodno
nije osposobljen za rad na siguran način, a priroda posla je takva da postoje
opasnosti i štetnosti po život i zdravlje zaposlenika (članak 27. stavak
1.),

- ako ne provede osposobljavanje zaposlenika za rad na siguran način
u slučajevima utvrđenim člankom 28. stavkom 1. ovoga Zakona,

- ako ne osigura osposobljavanje za povjerenike zaposlenika za zaštitu
na radu (članak 30.),

- ako zaposlenicima ne daje odgovarajuće obavijesti i pisane upute (članak
31. stavak 1.),

- ako ne postavi znakove sigurnosti i znakove općih obavijesti sukladno
propisima (članak 32. stavak 1.),

- ako u propisanim rokovima ne izvijesti povjerenike zaposlenika i zaposleničko
vijeće o mjerama koje će poduzeti radi unapređivanja sigurnosti i zaštite
zdravlja (članak 33. stavak 1.),

- ako rasporedi zaposlenika na poslove s posebnim uvjetima rada, ako
prethodno na propisani način nije utvrđeno da zaposlenik ispunjava potrebne
uvjete (članak 34. stavak 2.),

- ako dozvoli rad na poslovima s posebnim uvjetima rada zaposleniku
koji više ne ispunjava uvjete za obavljanje tih poslova ili ukoliko je
protekao rok u kojem je zaposlenik morao biti upućen na ponovni pregled
(članak 36. stavak 2.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom
od 5.000 do 15.000 kuna odgovorna osoba pravne osobe.

(3) U slučaju ponavljanja prekršaja kaznit će se poslodavac i odgovorna
osoba pravne osobe novčanom kaznom u dvostrukom iznosu.

Članak 109.

(1) Novčanom kaznom od 10.000 do 40.000 kuna kaznit će se za prekršaj
poslodavac:

- ako dozvoli da žena obavlja radove pod zemljom i pod vodom ili da
obavlja osobito teške poslove (članak 38.),

- ako dozvoli da žena za vrijeme trudnoće obavlja poslove iz članka
39. stavka 1. ili da žena za vrijeme dojenja djeteta obavlja poslove iz
članka 39. stavka 2. ovoga Zakona,

- ako malodobniku dozvoli obavljanje poslova s posebnim uvjetima rada,
rad noću ili prekovremeni rad osim u slučajevima utvrđenim Zakonom o radu
(članak 40.),

- ako zaposleniku s umanjenim radnim sposobnostima dozvoli da obavlja
poslove na kojima postoji opasnost od daljnjeg umanjenja njegove radne
sposobnosti (članak 41.),

- ako obavlja rad u objektima u kojima postoji opasnost po sigurnost
i zdravlje zaposlenika (članak 42. stavak 2.),

- ako zaposlenicima ne osigura odgovarajuća osobna zaštitna sredstva
i ako ne osigura da ih zaposlenici koriste pri radu (članak 43. stavak
1.),

- ako ne osigura da strojevi i uređaji i osobna zaštitna sredstva koja
se koriste budu u ispravnom stanju (članak 43. stavak 2. do 4.),

- ako ne razradi tehnologiju rada tako da radni postupci štetno ne utječu
na sigurnost i zdravlje zaposlenika (članak 44. stavak 1. i 2.),

- ako pri radu s opasnim radnim tvarima ne primijeni pravila zaštite
na radu i ako ne osigura da su u svakom trenutku označene na propisani
način (članak 45. stavak 2.),

- ako ne poduzeme propisane mjere nakon što se mjerenjem utvrdi da je
koncentracija po zdravlje štetnih tvari veća od maksimalno dopustive (članak
48. stavak 2.),

- ako na privremenom radilištu ne osigura da se radovi obavljaju sukladno
pravilima zaštite na radu (članak 55. stavak 1.),

- ako prije početka radova na privremenom radilištu ne dostavi tijelu
inspekcije rada obavijest sa svim propisanim podacima i plan uređenja radilišta
te ako ne izradi plan uređenja radilišta u skladu s propisima (članak 56.
stavak 1. i 2.),

- ako na zajedničkom privremenom radilištu ne osigura primjenu pravila
zaštite na radu radi zaštite svojih zaposlenika i zaposlenika drugih poslodavaca
(članak 57. stavak 1. i 2.),

- ako ugovorom ne utvrdi način ostvarivanja zaštite na zajedničkom radilištu
i ako ne vodi dnevnu evidenciju poslodavaca izvoditelja i njihovih zaposlenika
(članak 57. stavak 3. do 5.),

- ako ne čuva na radilištu svu dokumentaciju propisanu člankom 58. ovoga
Zakona,

- ako privremeno ne udalji s mjesta rada zaposlenika koji je pod utjecajem
alkohola ili drugih sredstava ovisnosti (članak 65.),

- ako tijelima inspekcije rada ne daje obavještenja i podatke ili im
onemogući obavljanje nadzora (članak 71. stavak 1. i 2.),

- ako odmah ne izvijesti tijelo inspekcije rada o smrtnoj, skupnoj ili
težoj ozljedi zaposlenika ili ako u propisanom roku ne dostavi pismeno
izvješće o ozljedi (članak 72. stavak 1.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom
od 5.000 do 15.000 kuna odgovorna osoba pravne osobe.

(3) U slučaju ponavljanja prekršaja kaznit će se poslodavac i odgovorna
osoba pravne osobe novčanom kaznom u dvostrukom iznosu.

Članak 110.

(1) Novčanom kaznom od 10.000 do 20.000 kuna kaznit će se za prekršaj
poslodavac:

- ako za opasne radne tvari ne osigura da su propisano pakirane i označene,
da su dani podaci o pravilima zaštite na radu pri njihovom korištenju i
da je osigurana primjena pravila zaštite na radu pri njihovom skladištenju
(članak 49. stavak 1. do 3.),

- ako ne obavlja ispitivanja u radnom okolišu ili ako ih ne obavi na
propisani način ili u propisanim rokovima (članak 50.),

- ako ne obavlja redovito preglede svih strojeva i uređaja i osobnih
zaštitnih sredstava koja koristi (članak 51.),

- ako ne obavlja ispitivanje strojeva i uređaja s povećanim opasnostima
ili ako ih ne obavi na propisani način ili u propisanim rokovima (članak
52.),

- ako ne organizira i ne osigura evakuaciju i spašavanje zaposlenika
za slučaj iznenadnog događaja, ako ne odredi osobe za provedbu i ako ne
osigura potrebnu opremu (članak 60.),

- ako ne utvrdi plan evakuacije i spašavanja zaposlenika i ako ne provede
praktičnu vježbu u propisanom roku (članak 61. stavak 1. i 2.),

- ako na propisani način ne organizira i ne osigura pružanje prve pomoći
i medicinske pomoći (članak 62.),

- ako na propisani način ne osigura zabranu pušenja i ako ne utvrdi
i ne označi u kojim je prostorijama i prostorima pušenje iznimno dozvoljeno
(članak 63.),

- ako ne spriječi uzimanje alkoholnih pića i drugih sredstava ovisnosti
tijekom rada i njihovo unošenje u radne prostorije i prostore (članak 64.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom
od 3.000 do 10.000 kuna odgovorna osoba pravne osobe.

(3) U slučaju ponavljanja prekršaja kaznit će se poslodavac te odgovorna
osoba pravne osobe u dvostrukom iznosu.

Članak 111.

(1) Novčanom kaznom od 10.000 do 20.000 kuna kaznit će se za prekršaj
poslodavac:

- ako ne osigura osnivanje odbora za zaštitu na radu (članak 66.) ili
ne osigura sjednice odbora u propisanom roku (članak 68.),

- ako povjerenika zaposlenika za zaštitu na radu dovodi u nepovoljniji
položaj zbog obavljanja njegovih dužnosti (članak 70.),

- ako u propisanom roku ne izvijesti tijelo inspekcije rada o izvršenju
rješenja ili o razlozima zbog kojih rješenje nije izvršeno (članak 71.
stavak 4.),

- ako ne izvijesti tijelo inspekcije rada o slučaju profesionalne bolesti
odmah nakon što ga utvrdi nadležni organ (članak 72. stavak 2.),

- ako ne čuva propisanu dokumentaciju ili ne vodi propisane evidencije
(članak 74. stavak 1. i 2.),

- ako ne vodi knjigu nadzora ili ako ne podnese izvješće o ozljedama
na radu i slučajevima profesionalnih bolesti, ako je istih bilo (članak
75. stavak 1. i 2.),

- ako u slučaju iz članka 79. stavka 4. ovoga Zakona ne izvijesti inspekciju
rada ili ne osigura zaposleniku prava na temelju odredaba Zakona o radu.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom
od 3.000 do 10.000 kuna odgovorna osoba pravne osobe.

Članak 112.

Novčanom kaznom od 100 do 300 kuna kaznit će se za prekršaj na licu
mjesta zaposlenik:

- ako puši u prostorijama i prostorima u kojima je pušenje zabranjeno
(članak 63. stavak 2. i 3.),

- ako unosi i uživa alkohol za vrijeme rada ili ako obavlja rad dok
je pod utjecajem alkohola i drugih sredstava ovisnosti (članak 64.),

- ako ne omogući da se utvrdi da li je pod utjecajem alkohola (članak
65. stavak 2.),

- ako ne obavlja poslove dužnom pozornošću sukladno pravilima zaštite
na radu (članak 77. stavak 1.),

- ako pri radu ne koristi propisana osobna zaštitna sredstva (članak
77. stavak 2.),

- ako odmah ne izvijesti poslodavca ili njegovog ovlaštenika o neposrednoj
opasnosti po sigurnost i zdravlje (članak 78. stavak 2.),

- ako ne obavijesti poslodavca ili njegovog ovlaštenika da odbija rad
jer mu neposredno prijeti opasnost za život ili zdravlje, zbog toga što
nisu primijenjena propisana pravila zaštite na radu (članak 79. stavak
3.).

VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 113.

(1) Ako ovaj Zakon ovlašćuje ministra za donošenje propisa za provedbu
ovoga Zakona, ministar će donijeti te propise u roku od godine dana od
dana njegova stupanja na snagu.

(2) Do stupanja na snagu propisa iz članka 1. ovoga članka primjenjivat
će se provedbeni propisi doneseni na temelju Zakona o zaštiti na radu ("Narodne
novine", br. 19/83., 17/86., 46/92., 26/93. i 29/94.) koji nisu u
suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

Članak 114.

(1) Odredbe propisa koji su doneseni na temelju članka 52. Osnovnog
zakona o zaštiti na radu ("Narodne novine", br. 52/71. i 52/73.)
i odredbe propisa koji su navedeni u članku 125. toga Zakona, a koje su
do dana stupanja na snagu Zakona o zaštiti na radu ("Narodne novine",
br. 54/74.) bile na snazi, primjenjivat će se kao pravna pravila, ukoliko
nisu u suprotnosti sa zakonima Republike Hrvatske i propisima donesenima
na temelju zakona.

(2) Pravna pravila primjenjivat će se do stupanja na snagu provedbenih
propisa koje će na temelju ovlasti iz ovoga Zakona donijeti ministar u
roku iz članka 113. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 115.

(1) Ministar rada dužan je propisati način izrade i sadržaj procjene
opasnosti iz članka 18. ovoga Zakona u roku od tri mjeseca od stupanja
na snagu ovoga Zakona.

(2) Poslodavci koji ispunjavaju uvjete za procjenu opasnosti i koji
te procjene imaju izrađene prema odredbama Zakona o zaštiti na radu ("Narodne
novine", br. 19/83., 17/86., 46/92., 26/93. i 29/94.) mogu ih, uz
podloge na temelju kojih su izrađene, podnijeti na odobrenje inspekciji
rada odmah po stupanju na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka, ako
su u procjenama i njihovima podlogama sadržani svi propisani podaci.

(3) Poslodavci koji nemaju izrađenu procjenu opasnosti dužni su je izraditi
i uz podloge na kojoj je izrađena podnijeti na potvrdu inspekciji rada
u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 116.

(1) Poslodavci su dužni svoje opće akte uskladiti s odredbama ovoga
Zakona i potvrđenom procjenom opasnosti u roku od tri mjeseca od dana potvrde
procjene, a najkasnije u roku od godinu dana od stupanja na snagu ovoga
Zakona.

(2) Neovisno od odredbe iz prethodnog stavka poslodavci su dužni odredbe
članka 20. i 21. ovoga Zakona početi primjenjivati najkasnije u roku od
godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 117.

Postupci započeti prije stupanja na snagu ovoga Zakona dovršiti će se
po odredbama propisa po kojima su započeti.

Članak 118.

Vlada Republike Hrvatske osnovat će Nacionalno vijeće za zaštitu na
radu iz članka 3. stavka 2. ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Članak 119.

Do donošenja propisa iz članka 116. stavak 2. ovoga Zakona, smatrat
će se da ustanove, odnosno trgovačka društva koja obavljaju poslove zaštite
na radu ispunjavaju propisane uvjete za rad, ako su prije stupanja na snagu
ovoga Zakona imala rješenje ovlaštenog tijela državne uprave o ispunjavanju
tih uvjeta.

Članak 120.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o zaštiti
na radu ("Narodne novine", br. 19/83., 17/86., 46/92., 26/93.
i 29/94.).

Članak 121.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama" a primjenjuje se od 1. siječnja 1997.

Klasa: 115-02/96-01/01
Zagreb, 28. lipnja 1996.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA
REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
Zastupničkog doma Sabora
**akademik Vlatko Pavletić**, v. r.

Zakon, NN 59/1996-1183