## Statut Hrvatskoga Crvenog križa

### NN 68/2002 (12.6.2002.), Statut Hrvatskoga Crvenog križa

# HRVATSKI CRVENI KRIŽ

1160

Na osnovu članka 4. Zakona o Hrvatskom
Crvenom križu (»Narodne novine« 92/2001) i članka 11. Zakona o udrugama
(»Narodne novine« 88/2001), Skupština Hrvatskoga Crvenog križa 18. saziva na
sjednici održanoj 26. travnja 2002. godine donijela je

## STATUT

### Hrvatskoga crvenog križa

OpĆe odredbe

Članak
1.

Hrvatski
Crveni križ je nacionalni, humanitarni i dobrovoljni savez zajednica udruga županijskih
društava Crvenog križa i udruga gradskih i općinskih društava Crvenog križa,
koji djeluje na osnovi načela međunarodnog pokreta Crvenog križa i Crvenog
polumjeseca i uživa posebnu zaštitu i skrb Republike Hrvatske.

Savez
djeluje na području Republike Hrvatske u svrhu promicanja humanitarnih ciljeva
i provedbe akcija od opće koristi.

Savez
nosi naziv: »Hrvatski Crveni križ«.

Skraćeni
naziv glasi »HCK«.

Sjedište
Hrvatskoga Crvenog križa je u Zagrebu, Ulica Crvenog križa broj 14/1.

Hrvatski
Crveni križ je neprofitnapravna osoba.

Članak 2.

Znak Hrvatskog Crvenog križa je crveni križ
na bijelom polju, koji se koristi u skladu sa Zakonom o Hrvatskom Crvenom križu,
Zakonom o zaštiti znaka i naziva Crvenog križa i Ženev­skim konvencijama o zaštiti
žrtava rata od 12. kolovoza 1949. i Dopunskim protokolima I. i II. od 8. lipnja
1977. (u daljnjem tekstu: Ženevske konvencije).

Zastava
Hrvatskoga Crvenog križa je bijele boje pravokutnog ili kvadratnog oblika sa
znakom crvenog križa u sredini. Znak crvenog križa je veličine razmjerne veličini
zastave.

Pečat
Hrvatskog Crvenog križa je okrugla oblika sa znakom crvenog križa u sredini, a
uz rubni dio pečata je natpis: » Hrvatski Crveni križ – Zagreb – Ul. Crvenog
križa 14«.

Djelatnosti
HrvatskogA Crvenog kriŽa

Članak 3.

Hrvatski
Crveni križ provodi djelatnosti koje proizlaze iz Ženevskih konvencija i
Dopunskih protokola, Statuta Međuna­rod­nog pokreta Crvenog križa i Crvenog
polumjeseca i zaključa­ka međunarodnih konferencija Crvenoga križa i Crvenoga
polumjeseca prenijetih na nacionalna društva Crvenog križa. Hrvatski Crveni križ
obavlja javne ovlasti i poslove ustanovljene Zakonom o Hrvatskom Crvenom križu,
Zakonom o zaštiti znaka i naziva Crvenog križa i drugim propisima i to:

1.
izvršava obveze Republike Hrvatske kao potpisnice Ženev­skih konvencija u dijelu
međunarodnih poslova koji su mu povjereni;

2.
zastupa i promiče ideje i načela Međunarodnog pokreta Crvenog križa i Crvenog
polumjeseca kao i međunarodnog humanitarnog prava te nadzire njihovu primjenu u
oružanim sukobima, zalaže se za zaštitu svih žrtava i zaštitu ljudskih prava,
te kontinuirano provodi upoznavanje građana s navedenim međuna­rodnim
odredbama;

3.
razvija svijest članstva o potrebi svjetskog mira i prak­tičnim akcijama i
djelatnostima pridonosi tom idealu;

4.
organizira i vodi Službu traženja i kao nositelj te javne ovlasti vodi posebnu
skrb o žrtvama oružanih sukoba i drugih izvanrednih situacija; stvara uvjete i
osigurava razvoj, kadrovski i materijalno osposobljava Službu i poduzima mjere
za redovito obavljanje poslova i zadaća Službe traženja i njezino pripremanje
za punu funkciju u slučaju oružanih sukoba i izvanrednih prilika u skladu sa
Zakonom;

5.
traži, prima i raspoređuje humanitarnu pomoć međuna­rodnih humanitarnih
organizacija i drugih donatora, te nacionalnih društava Crvenog križa i Crvenog
polumjeseca za potrebe na području Republike Hrvatske;

6.
pokreće, organizira i provodi ili sudjeluje u redovnim i izvanrednim akcijama
solidarnosti u Republici Hrvatskoj za pomoć osobama u potrebi i žrtvama velikih
prirodnih, ekoloških i drugih nesreća, s posljedicama masovnih stradanja,
epidemija i oružanih sukoba u zemlji i svijetu te osigurava čuvanje određenih
količina materijalnih dobara za te potrebe;

7.
sudjeluje u akcijama međunarodne pomoći i solidarnosti žrtvama velikih
prirodnih, ekoloških i drugih nesreća, s posljedicama masovnih stradanja,
epidemija i oružanih sukoba u zemlji i svijetu u suradnji s Međunarodnim
odborom Crvenog križa i Međunarodnom federacijom društava Crvenog križa i
Crvenog polumjeseca. Pomoć žrtvama organizira se uvijek u skladu s osnovnim načelima
Međunarodnog pokreta Crvenog križa i Crvenog polumjeseca;

8.
sudjeluje u prihvatu, smještaju i drugim mjerama koje pridonose zbrinjavanju
ugroženog i nastradalog pučanstva, osobito izbjeglica, raseljenih osoba, stranih
državljana i osoba koje traže utočište;

9.
organizira razne oblike međusobnog pomaganja građana u duhu humanizma i
solidarnosti te humanističkim odgojem djece i mladeži razvija solidarnost,
nepristranost, poštovanje ljudskog bića i života u međusobnom miru i suradnji;

10.
podizanjem i unapređenjem zdravstvene kulture pučanst­va sudjeluje u unapređenju
zaštite zdravlja i u tu svrhu organizira: zdravstveni odgoj, tečajeve prve pomoći,
tečajeve za njegu bolesnih, starih i hendikepiranih osoba, sudjeluje u
organiziranju higijensko-epidemiološke zaštite, osmišljava i provodi
preventivne djelatnosti u svrhu poboljšanja zdravstvenog stanja pučanstva i u
skladu sa svojim mogućnostima sudjeluje u zdravstvenim i socijalnim nacionalnim
programima i organizira zaštitne jedinice;

11.
popularizira, potiče, organizira i provodi dobrovoljno davanje krvi, okuplja
dobrovoljne davatelje krvi, vodi o njima evidenciju i ustanovljuje kriterije i
priznanja za dobrovoljne davatelje krvi;

Izvješćuje
građane o važnosti i korisnosti ustupanja organa i tkiva za transplantaciju,
popularizira, razvija i potiče svijest građana za potrebom darivanja organa;

12.
obavlja socijalnu skrb i uzajamno pomaganje građana, razvijajući pri tomu
svijest o potrebi međusobnog pomaganja. Naglašava značenje opće solidarnosti za
rješavanje i zadovoljavanje niza osobnih i zajedničkih potreba, sprečava i
uklanja uzroke i uvjete negativnih socijalnih utjecaja, te brine o zaštiti
specifičnih kategorija pučanstva (bolesnici, invalidi, iznemogli starci, djeca
i dr.);

13.
osposobljava članstvo i građane za njihovu samozaštitnu funkciju u oružanim
sukobima i drugim izvanrednim situacijama i ustrojava, obučava i oprema ekipe
za izvršavanje zadaća u slučaju velikih prirodnih, ekoloških i drugih nesreća,
s posljedicama masovnih stradanja, epidemija i oružanih sukoba za akcije pomoći
u zemlji i inozemstvu i to ekipe za: prvu pomoć, higijensko-epidemiološku zaštitu,
njegu povrijeđenih i oboljelih, socijalni rad, psihološku pomoć pučanstvu,
tehničku pomoć i prevencije sekundarnih stradanja te pomoć u prometu. Obavlja
druge zadaće koje su mu povjerene u vezi sa spašavanjem, zaštitom i pomoći
civilnom pučanstvu postradalom u oružanim sukobima i izvanrednim situacijama;

14.
provodi stručno usavršavanje predavača iz nastavnog predmeta pružanja prve pomoći
osobama ozlijeđenima u prometnoj nezgodi, vodi evidenciju i izdaje odgovarajuća
uvjerenja, te organizira obnavljanje znanja predavača svake pete godine. Usklađuje
nacionalni program prve pomoći za vozače. Provodi osposobljavanje kandidata za
vozače iz nastavnog predmeta pružanja prve pomoći osobama ozlijeđenim u
prometnoj nezgodi, provodi ispite prve pomoći za vozače, vodi evidenciju i
izdaje odgovarajuća uvjerenja o položenom ispitu;

15.
provodi osposobljavanje za pružanje prve pomoći na radu sukladno Zakonu o zaštiti
na radu;

16.
potiče njegu i pomoć u kući, razvija susjedsku pomoć i organizira službu za
njegu i pomoć bolesnih i nemoćnih u kući, osposobljava djelatnike za rad u službi
te obučava članove obitelji za njegu bolesnog člana;

17. osniva i vodi domove, odmarališta te
druge specijalizirane ustanove u suradnji s mjerodavnim ministarstvima, pruža
usluge smještaja i prehrane osobama kojima je takav oblik pomoći potreban iz
zdravstvenih, socijalnih i drugih razloga (kuhinje Crvenog križa, dostava hrane
u kuću, odmarališta Crvenog križa i drugo) te usluge istog tipa za članove
Hrvatskoga Crvenog križa. Pružanje navedenih usluga smještaja i prehrane ne
smatra se ugostiteljskom ni turističkom djelatnošću;

18. promiče očuvanje čovjekova životnog
okoliša; organizira i vodi ljetne kampove za mladež;

19. organizira Službu spašavanja života na
vodi i ekološke zaštite priobalja i okoliša, osposobljava spasioce za rad u službi,
vodi evidenciju i izdaje im uvjerenja o osposobljenosti te organizira
obnavljanje znanja i provjeru fizičke sposobnost spasioca svake treće godine;

20. provodi kontinuirano informiranje i
obučavanje pučanst­va, a posebno djece i mladeži o opasnosti od mina i drugih
eksplozivnih naprava;

21. organizira i provodi prijevoz robe u
humanitarne i druge svrhe i osoba s posebnim potrebama-invalida, starih,
bolesnih, nemoćnih i slično, te dobrovoljnih davatelja krvi i članova
Hrvatskoga Crvenog križa;

22. organizira pružanje pomoći prijevoza
alkoholiziranih vozača u dane vikenda (blagdana) s ciljem smanjivanja broja
prometnih nesreća;

23. putem mobilnih timova provodi programe
pomoći u lokalnim zajednicama starim i nemoćnim osobama;

24. izdaje publikacije o svojim
djelatnostima, obavješćuje članstvo i pučanstvo o radu, idejama i djelovanju Međunarodnog
pokreta Crvenog križa i Crvenog polumjeseca;

25. radi na povećanju članstva, širenju i
jačanju svojih društava i osposobljava ih za izvršavanje navedenih programskih
djelatnosti.

26. obavlja i druge poslove temeljem kojih
stječe prihod sukladno zakonu, a koji isključivo služi za obavljanje
djelatnosti utvrđenih ovim Statutom.

Hrvatski Crveni križ kao članica Međunarodnog
pokreta Crvenog križa i Crvenog polumjeseca ostvaruje navedene programske
djelatnosti po zadanim osnovnim područjima i sukladno strategiji Međunarodne
federacije društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca.

Programske djelatnosti Hrvatski Crveni križ
provodi za opće dobro, a dobit koja se ostvari koristi se isključivo za
obavljanje i unapređenje djelatnosti Hrvatskog Crvenog križa u skladu s ovim
Statutom.

Članak 4.

Hrvatski Crveni križ ostvaruje neposrednu
suradnju i ima pravo, ali i obvezu zastupati članstvo i njegove interese pri Međunarodnom
odboru Crvenog križa i Međunarodnoj federaciji društava Crvenog križa i Crvenog
polumjeseca, nacionalnim društvima i ostalim humanitarnim međunarodnim i
nacionalnim organizacijama i ustanovama.

Hrvatski Crveni križ je član Međunarodne
federacije društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca i kao priznato
Nacionalno društvo punopravni subjekt u Međunarodnom pokretu Crvenog križa i
Crvenog polumjeseca, a može se udruživati i u druge međunarodne udruge.

Članak
5.

U
javnom životu Republike Hrvatske, Hrvatski Crveni križ zastupa ideje pokreta
Crvenog križa i Crvenog polumjeseca surađuje s državnim tijelima Republike
Hrvatske, udrugama i institucijama koje idejno i programski slijede slične
ciljeve, a osobito s ustanovama na području zdravstvene zaštite, socijalne
skrbi, odgoja i obrazovanja, obrane, civilne zaštite i s drugima.

Članak
6.

Rad
Hrvatskog Crvenog križa i njegovih tijela je javan.

Javnost
rada osigurava se kontinuiranim internim izvješći­vanjem članstva (na
sjednicama tijela, pisanim izvješćima, neposrednim susretima i drugo) i izvješćivanjem
šire javnosti putem sredstava javnog priopćavanja o radu Hrvatskog Crvenog križa.

Iznimno
sjednice određenih tijela mogu biti zatvorene, kad se raspravlja o osobnim
podacima za pojedine članove, a koji bi tim članovima mogli nanijeti moralnu i
materijalnu štetu. Isključenje javnosti može također biti u slučaju razmatranja
predmeta Službe traženja.

Članstvo

Članak 7.

Članovi
Hrvatskoga Crvenog križa mogu biti:

–
aktivni,

–
potporni (pomažući) i

–
počasni članovi.

Članstvo
je dobrovoljno.

Sva
društva Crvenog križa dužna su voditi popis svojih članova.

Aktivni
članovi Hrvatskoga Crvenog križa mogu biti poslovno sposobni državljani
Republike Hrvatske koji imaju stalno prebivalište na području Republike
Hrvatske, koji su prihvatili Statut Hrvatskoga Crvenog križa, načela i
programske zadaće, spremni su raditi u društvu i plaćati članarinu. Dobrovoljni
davatelji krvi aktivni su članovi bez obveze plaćanja članarine.

Aktivni
- mladi članovi Hrvatskoga Crvenog križa, do 26 godina starosti su nominalni članovi.
To su učenici, studenti, odnosno mladi građani koji djeluju u društvima Crvenog
križa (u daljnjem tekstu: mladež Hrvatskog Crvenog križa Crvenog križa).

Potporni
članovi Hrvatskoga Crvenog križa mogu biti hrvat­ski i strani državljani i
pravne osobe koje se obvežu pomagati Hrvatskom Crvenom križu u njegovu
humanitarnom djelovanju (kroz pokroviteljstvo ili drugi oblik pomoći).

Počasni
članovi su osobe iz javnog života koje su dobrotvornim radom i osobitim
zaslugama pridonijele općem razvoju Hrvatskoga Crvenog križa i Republike
Hrvatske.

Članak
8.

Učlanjenje
aktivnih članova Hrvatskoga Crvenog križa obav­ljaju općinska i gradska društva
Crvenoga križa sa svojstvom pravne osobe i izdaju im članske iskaznice.

Potporne
članove učlanjuju općinska, gradska i županijska društva, a na nacionalnoj
razini Hrvatski Crveni križ i izdaju im iskaznicu o potpornom članstvu.

Počasne članove - na prijedlog odbora društava
Crvenog križa imenuje Glavni odbor Hrvatskoga Crvenog križa i izdaje im
iskaznicu o počasnom članstvu.

Članak
9.

Aktivni,
potporni i počasni članovi Hrvatskog Crvenog križa imaju ova prava i dužnosti:

–
aktivno i pasivno pravo izbora,

–
pravo govora u sklopu dnevnog reda na skupštini i drugim tijelima Crvenog križa
i pravo predlaganja,

–
neposredan utjecaj na program rada i razvitka društva,

–
dužnost zaštite interesa društva,

–
dužnost osobnog osposobljavanja za izvršavanje zadaća i neposrednog
sudjelovanja u djelatnostima i akcijama Crvenog križa,

–
dužnost unapređenja i širenja ideja pokreta Crvenog križa i Crvenog
polumjeseca,

–
dužnost podmirivanja ustanovljenog članskog doprinosa.

Članak
10.

Mladež
Hrvatskoga Crvenog križa ima ova prava i dužnosti:

–
prema svojim mogućnostima sudjeluje u svim djelatnostima Crvenog križa i
humanitarnim akcijama, a posebno akciji solidarnosti i pružanja konkretne pomoći
starim, bolesnim i invalid­nim osobama, akcijama usmjerenim na očuvanje
prirodnog okoliša i promicanju zdravog načina života;

–
redovno se osposobljavaju za pomaganje u ostvarenju zadaća Crvenog križa i razvoju
humanih osjećaja uzajamnosti i solidarnosti.

Članak
11.

Članstvo
u Hrvatskom Crvenom križu prestaje:

–
istupom iz članstva po osobnoj volji,

–
smrću člana,

–
nepodmirivanjem članskog doprinosa tijekom kalendarske godine unatoč pismenoj
opomeni,

–
isključenjem zbog štetnog ponašanja i ponašanja suprotnog odredbama Statuta
Hrvatskoga Crvenog križa.

Isključeni
članovi gube sva prava vezana uz članstvo Hrvatskoga Crvenog križa.

Uplaćeni
iznosi i prilozi se ne vraćaju.

O
isključenju člana odlučuje odbor društva u koje je učla­njen.

Na
odluku o isključenju član ima pravo žalbe skupštini društva. Odluka skupštine
društva je konačna.

Unutarnji ustroj HrvatskogA Crvenog kriŽa

Članak 12.

Udruge društava Crvenog križa, odnosno
zajednice udruga, mogu se osnivati za područja jedinica lokalne samouprave i
područne (regionalne) samouprave, a savez udruga Hrvatskog Crvenog križa za
teritorij Republike Hrvatske.

Iznimno udruge društava Crvenog križa mogu
se osnivati za dvije ili više jedinica lokalne samouprave i područne
(regionalne) samouprave.

Naziv udruge društava Crvenog križa u općinama
je »Hrvat­ski Crveni križ - Općinsko društvo Crvenog križa -----«, u gradovima
»Hrvatski Crveni križ - Gradsko društvo Crvenog križa -----«, a u županijama
»Hrvatski Crveni križ - Zajednica udruga društvo Crvenog križa ----- županije«.

Udruge
društava Crvenog križa u općinama i gradovima kao i zajednice udruga u županijama
pravne su osobe.

Broj
i naziv općinskih i gradskih udruga društava Crvenog križa i zajednica udruga županijskih
društava Crvenog križa (u daljnjem tekstu: društva Crvenog križa) sa svojstvom
pravne osobe utvrđuje se Odlukom Skupštine Hrvatskog Crvenog križa, na
prijedlog Glavnog odbora Hrvatskoga Crvenog križa.

Sadržaj
rada i djelovanja općinskih, gradskih i županijskih društava Crvenog križa uređuje
se statutom u skladu sa Zakonom i ovim Statutom.

Članak
13.

Društva
Crvenog križa mogu imati ustrojstvene oblike bez pravne osobnosti (gradska, općinska,
mjesna, osnovna i područna društva Crvenog križa, aktive, klubove, skupine,
sekcije, terenske jedinice) koji djeluju tamo gdje žive, rade ili se školuju
njezini članovi. Ustrojstveni oblici društava Crvenog križa ne moraju imati
Statutom propisanu formalnu ustrojbenu strukturu, osim predsjednika, kao osobu
ovlaštenu za predstavljanje.

Članak
14.

U
gradu Zagrebu osniva se udruga Crvenog križa i nosi naziv »Hrvatski Crveni križ
– Gradsko društvo Crvenog križa Zagreb«.

Gradsko
društvo Crvenog križa Zagreb ima položaj županijskog društva i pravna je osoba.

Sadržaj
rada i djelovanje Gradskog društva Crvenog križa Zagreb uređuje se Statutom u
skladu sa Zakonom i ovim Statutom.

Članak
15.

Mladež
Hrvatskoga Crvenog križa posebno se organizira po školama, višim i visokim učilištima
u osnovna društva Crvenog križa mladih. Osnovna društva Crvenog križa mladih
tvore ogranci članova nižih i viših razreda Osnovnih škola, odnosno ogranci
razreda Srednjih škola a na višim i visokim učilištima ogranci pojedinih godina
studija.

Mladež
svojom djelatnošću sudjeluje i pri drugim ustrojstvenim oblicima, odnosno u
radu mjesnog, područnog, općinskog ili gradskog društva Crvenog križa.

Sadržaj
rada i djelovanja Mladeži Hrvatskoga Crvenog križa regulira se pravilima, koja
donosi Glavni odbor.

Članak
16.

Odnosi
unutar Hrvatskoga Crvenog križa kao nacionalnog društva temelje se na međusobnoj
suradnji, vertikalnoj povezanosti i odgovornosti za ostvarivanje ustanovljenih
programa i djelatnosti.

Hrvatski
Crveni križ obavlja savjetodavnu funkciju i nadzor nad radom svih ustrojstvenih
oblika.

Svrha
tako ustanovljenog odnosa je očuvanje jedinstva Hrvat­skoga Crvenog križa i
njegovog programskog djelovanja, te kadrovsko i materijalno jačanje.

Članak 17.

Općinska, gradska i županijska društva
Crvenog križa imaju prava i dužnosti kao članice u savezu udruga Hrvatskoga
Crvenog križa, a članstvo im prestaje iz razloga propisanih Zakonom.

Izuzetno odluku o prestanku članstva društava
Crvenog križa kao članice u Savezu udruga Hrvatskoga Crvenog križa može
donijeti Glavni odbor, a po žalbi rješava Skupština Hrvatskoga Crvenog križa.

Članak 18.

Prema utvrđenom unutarnjem ustroju
Hrvatskoga Crvenog križa, programske djelatnosti i zadaće navedene u članku 3
ovog Statuta, neposredno se ostvaruju kroz rad općinskih i gradskih društava
Crvenog križa.

Županijska društva Crvenog križa
prioritetno, kao zajednica udruga općinskih i gradskih društava obavljaju:
unapređenje razvoja društava Crvenog križa i koordinaciju njihovog rada na
području županije; edukaciju djelatnika i volontera Crvenog križa za sve
djelatnosti; pripremu, edukaciju i opremanje za djelovanje u katastrofama i
drugim izvanrednim stanjima; rad s mladeži u dijelu provođenja zdravstveno -
odgojnih programa i natjecanja prve pomoći, programa prevencije bolesti
ovisnosti i dr.; rješavanje pitanja od zajedničkog interesa kroz ciljane
programe i zajedničke akcije u suradnji s mjerodavnim subjektima na razini županije.

Hrvatski Crveni križ na nacionalnoj razini
uz provedbu programa i djelatnosti iz članka 3, posebno brine o zaštiti znaka
Crvenog križa i statusu Hrvatskoga Crvenog križa u cjelini, međunarodnoj
suradnji s nacionalnim i međunarodnim subjektima, zakonskoj regulativi,
ostvaruje suradnju s nadležnim subjektima na državnoj razini i vodi razvojnu
politiku Hrvatskog Crvenog križa u duhu Međunarodnog pokreta Crvenog križa i
Crvenog polumjeseca i stvarnih potreba građana u Republici Hrvatskoj.

Članak 19.

Društva Crvenog križa imaju ova tijela:

– skupštinu,

– predsjednika i potpredsjednike,

– odbor,

– ravnatelja,

– nadzorni odbor.

Djelokrug navedenih tijela ustanovljuje se
statutom društva, kojeg donosi skupština društva natpolovičnom većinom glasova.

Sastav i broj članova skupštine i način
izbora utvrđuje skupština prije početka izbora za skupštinu u novom mandatnom
razdoblju.

U navedena tijela mogu biti birani samo članovi
Hrvatskoga Crvenog križa.

Sastav i broj članova ostalih tijela iz
ovog članka utvrđuje se odlukom skupštine za tekući mandat.

Mandatno razdoblje za sva navedena tijela
je četiri godine.

Članak 20.

Skupština je najviše tijelo svakog društva
Crvenog križa i održava se najmanje jedanput u dvije godine.

U skupštini, članovi svakog društva
Crvenog križa upravljaju putem izabranih predstavnika - zastupnika.

Članak 21.

Skupština radi na sjednicama koje saziva
predsjednik.

Izvanredno
sazivanje skupštine može pokrenuti predsjednik te skupštine, odnosno jedna trećina
zastupnika u skupštini ili Glav­ni odbor Hrvatskoga Crvenog križa.

Način
rada skupštine ustanovljuje se poslovnikom.

Članak
22.

Predsjednik
predstavlja društvo prema vani, saziva i predsjedava sjednicama skupštine i
odbora i potpisuje odluke i druge dokumente koje donose ova tijela.

Predsjednik
je počasna dobrovoljna funkcija na koju se bira na mandatno razdoblje od 4
godine.

U
odsutnosti predsjednika zamjenjuje ga jedan od potpred­sjed­nika sa svim
ovlastima.

Predsjednika
i potpredsjednika (u pravilu se biraju dva pot­pred­sjednika) bira se iz redova
zastupnika skupštine na konstitui­rajućoj sjednici.

Predsjednik
obavlja i druge poslove ustanovljene poslovni­kom ili koje mu povjeri skupština
i odbor.

Članak
23.

Odbor
je izvršno tijelo skupštine, sastaje se po potrebi i brine o provođenju opće
politike društva i operativno rješava sva pitanja tijekom poslovne godine u
skladu s odlukama, zaključcima i preporukama skupštine.

Članak
24.

Nadzorni
odbor je tijelo koje nadzire financijsko-materijalno poslovanje društva i brine
o izvorima prihoda, ostvarenju financijskih odluka i namjenskoj uporabi
sredstava društva.

Sastaje
se po potrebi i o svom radu izvješćuje odbor i skupštinu.

Članak
25.

Skupština
i odbor društava Crvenog križa mogu za obav­ljanje određenih poslova i zadaća
osnivati stalna i povremena radna, savjetodavna i stručna tijela (savjete,
komisije, sekcije, klubove i dr.).

Stalna
tijela skupštine su:

–
za obavljanje zadaća na području zdravstveno - socijalnih djelatnosti i pomoći
(prva pomoć, dobrovoljno davanje krvi i dr.);

–
za promicanje znanja o Ženevskim konvencijama, međuna­rod­nom humanitarnom
pravu i ljudskim pravima, te Službi traženja;

–
za rad s mladeži;

–
za pripremu i djelovanje u katastrofama i drugim masovnim nesrećama i oružanim
sukobima;

–
za razvoj društva u cjelini (organizacijski ustroj, članstvo, razvojni programi
i dr.);

–
za međuopćinsku, međugradsku, međužupanijsku, odnosno međunarodnu suradnju.

Odlukom
skupštine o osnutku radnih tijela određuju se njihov sastav, djelokrug, način
rada i obveze.

Članak
26.

Ravnatelj
društva Crvenog križa obnaša funkciju profesionalno, na mandatno razdoblje od četiri
godine i protekom mandata podliježe reimenovanju.

Postupak imenovanja ravnatelja provodi
odbor društva po obavljenom javnom natječaju i prethodno pribavljenoj
suglasnosti Glavnog odbora Hrvatskoga Crvenog križa. Odbor društva također
obavlja postupak razrješenja odnosno opoziva.

Ravnatelj zastupa i potpisuje u ime društva,
naredbodavac je za ostvarenje financijskog plana i za svoj rad odgovoran je
odboru i skupštini svog društva i Glavnom odboru Hrvatskoga Crvenog križa .

Glavni odbor Hrvatskoga Crvenog križa
izuzetno, može donijeti odluku o obnašanju funkcije predstojnika, odnosno
ravnatelja, profesionalno za kraće razdoblje kao vršitelja dužnosti na 6
mjeseci, ili na drugi način (volonterski).

Članak 27.

Za obavljanje stručnih,
administrativno-tehničkih i pomoćnih poslova općinskih, gradskih i županijskih
društava i njihovih organa i tijela, mogu se osnovati stručne službe, zasnivati
radni odnos ugovorom o radu sa zaposlenicima pojedincima ili osigurati
obavljanje poslova na drugi način.

Radom stručne službe, odnosno
zaposlenicima pojedincima, rukovodi ravnatelj.

Tijela
HrvatskogA Crvenog kriŽa

Visoki
pokrovitelj

Članak 28.

Hrvatski Crveni križ za rad i djelovanje u
svojoj humanitarnoj misiji može imati Visokog pokrovitelja.

Visoki pokrovitelj Hrvatskoga Crvenog križa
je osoba od najvišeg ugleda i časti s posebnim zaslugama za Republiku Hrvat­sku.

SkupŠtina

Članak 29.

Skupština je najviše tijelo Hrvatskoga
Crvenog križa čiji se rad odvija na sjednicama i to najmanje jedanput u dvije
godine.

Mandat članova Skupštine traje četiri
godine s pravom ponovnog izbora.

Članak 30.

Sjednice Skupštine saziva predsjednik
Hrvatskoga Crvenog križa.

Izvanredno sazivanje Skupštine može
inicirati predsjednik, Glavni odbor ili jedna trećina zastupnika u Skupštini.

Skupština može odlučivati kad je sjednici
prisutna natpolo­vič­na većina zastupnika Skupštine, a pravovaljane odluke
donosi većinom glasova prisutnih zastupnika.

Izuzetno, u slučajevima propisanim ovim
Statutom za pojedine odluke utvrđuje se kvalificirana većina.

Članak 31.

Skupština, kao najviše tijelo, u sklopu
svoga djelokruga rada:

•   donosi Statut Hrvatskoga Crvenog križa i
njegove izmjene i dopune,

•   donosi programsku orijentaciju i razvojne
programe,

•   razmatra i usvaja izvješća o radu i
poslovanju za mandatno i za kraća razdoblja,

•   donosi odluku o sastavu i broju članova za
Skupštinu budućeg mandata,

•   donosi odluku o sastavu i broju članova
Glavnog odbora i Nad­zornog odbora za tekući mandat,

•   bira i razrješuje predsjednika i dva
potpredsjednika Hrvatskog Crvenog križa i članove Glavnog odbora i Nadzornog
odbora,

•   donosi odluke o statusnim i drugim pitanjima
unutarnjeg ustroja, rada i djelovanja,

•   donosi odluku o načinu rada Hrvatskoga
Crvenog križa u oružanom sukobu i drugim izvanrednim situacijama,

•   donosi odluke o fondovima Hrvatskoga Crvenog
križa i prati njihovu funkciju i namjensko korištenje,

•   donosi Pravilnik o priznanjima Hrvatskoga
Crvenog križa, Pravilnik o Službi traženja i Pravilnik o Službi spašavanja života
na vodi i druge normative akte,

•   donosi odluku o osnivanju središnje Stručne
službe Hrvatskoga Crvenog križa,

•   donosi Poslovnik o radu Skupštine i druge
dokumente.

Predsjednik

Članak 32.

Predsjednik Hrvatskoga Crvenog križa je počasna
dobrovoljna funkcija na koju se bira na mandatno razdoblje od četiri godine.

Predsjednik
se bira iz redova zastupnika Skupštine na konsti­tu­irajućoj sjednici.

Predsjednik
predstavlja Hrvatski Crveni križ, saziva i predsjedava sjednicama Skupštine,
Glavnog odbora, potpisuje odluke i druge dokumente koje donose ova tijela te
obavlja i druge poslove koje mu povjeri Skupština i Glavni odbor.

U
slučaju odsutnosti ili spriječenosti predsjednika zamjenjuje ga jedan od
potpredsjednika sa svim ovlastima.

Odredbe
o izboru predsjednika primjenjuju se i na izbor potpredsjednika.

Glavni odbor

Članak 33.

Glavni
odbor je izvršno tijelo Skupštine odgovorno za rad između sjednica Skupštine,
koje rješava sva pitanja u tijeku poslovne godine u skladu s odlukama, zaključcima
i preporukama Skupštine.

Članove
Glavnog odbora bira Skupština na konstituirajućoj sjednici iz redova zastupnika
Skupštine na mandatno razdoblje od četiri godine.

Članak
34.

Glavni
odbor saziva predsjednik Hrvatskoga Crvenog križa, prema potrebi ili na zahtjev
jedne trećine članova Glavnog odbora.

Glavni
odbor odlučuje ukoliko sjednici prisustvuje natpo­lovič­na većina članova, a
odluke i zaključke donosi većinom glasova prisutnih članova Glavnog odbora.

Za
svoj rad Glavni odbor je odgovoran Skupštini.

Članak
35.

Glavni odbor, kao izvršno tijelo Skupštine,
provodi:

•   odluke, zaključke i preporuke Skupštine,

•   razmatra i usvaja godišnje programe,
financijske planove i brine se o njihovu izvršenju, te izvješća o radu i
poslovanju,

•   donosi odluku o zajedničkim akcijama
Hrvatskoga Crvenog križa,

•   donosi odluku o visini članarine,

•   donosi odluku o osnivanju i vođenju domova,
odmarališta, i drugih oblika socijalno - humanitarnih ustanova Hrvatskoga
Crvenog križa, te pratećih službi i poduzeća;

•   donosi odluku o uvjetima korištenja fondova,
praćenju i nadzoru namjenskog trošenja,

•   brine o radu i izvršenju programa rada
stalnih i povremenih radnih tijela i prema potrebi usklađuje njihov rad,

•   predlaže i imenuje počasne članove Hrvatskoga
Crvenog križa,

•   imenuje i opoziva predstojnika Hrvatskoga
Crvenog križa,

•   odlučuje o nabavi osnovnih sredstava,

•   odlučuje o korištenju i raspolaže sredstvima
u skladu s financijskim planom, donosi odluku o otvaranju i zatvaranju žiro -
računa i drugih računa za redovno poslovanje,

•   razmatra aktualna pitanja iz rada pojedinih
društava i Hrvat­skoga Crvenog križa u cjelini, zauzima stavove te donosi
preporuke, zaključke, smjernice i upute za rad društava (savjetodavna nadzorna
funkcija) i pravila rada za pojedine djelatnosti,

•   ocjenjuje stanje i djelatnosti društava
Crvenog križa i saziva njihova tijela za rješavanje konkretnih pitanja i
izuzetno po prijedlogu povjerenstva za etiku rješava o statusu nosioca funkcija
u tim tijelima,

•   daje suglasnost za imenovanje i opoziv
ravnatelja društava Crvenog križa,

•   bira predstavnike i delegate za druga međunarodna
i nacionalna tijela,

•   donosi normativne akte o sistematizaciji,
radnim odnosima i plaćama zaposlenih u središnjoj Stručnoj službi Hrvatskoga
Crvenog križa,

•   izvješćuje i odgovara za svoj rad Skupštini,

•   rješava i druga pitanja organizacije i rada.

Predstojnik
HrvatskogA Crvenog kriŽa

Članak 36.

Glavni odbor imenuje predstojnika
Hrvatskoga Crvenog križa nakon provedenog javnog natječajana
mandatno razdoblje od četiri (4) godine. Funkciju obnaša profesionalno, a
protekom mandata podliježe reimenovanju.

Predstojnik
zastupa i potpisuje Hrvatski Crveni križ, naredbodavac je za ostvarenje
financijskog plana i rukovodi središnjom Stručnom službom Hrvatskoga Crvenog
križa.

Predstojnik
Hrvatskoga Crvenog križa odlučuje o svim stvarima poslovanja ako hitnost
situacije to zahtijeva. O hitnosti odlučuje sam i povratno izvješćuje Glavni
odbor o svojoj odluci na prvoj sljedećoj sjednici.

Predstojnik
Hrvatskoga Crvenog križa imenuje dva zamjenika i potrebni broj pomoćnika za
pojedine djelatnosti, a posebno vodi brigu o profesionalnim kadrovima, te usklađuje
i prati rad svih ravnatelja društava.

Zamjenici predstojnika su osobe s posebnim
ovlaštenjima, koje zamjenjuju predstojnika sa svim ovlastima u slučaju njegove
odsutnosti ili spriječenosti, ili u dijelu poslova koje im predstojnik povjeri.

Za
svoje djelovanje predstojnik odgovara Glavnom odboru i Skupštini.

Članak 37.

U Hrvatskom Crvenom križu osniva se središnja
Stručna služba za obavljanje programskih, savjetodavno – stručnih,
koordinacijskih, edukacijskih, administrativno – tehničkih, nadzornih i drugih
poslova.

Nadzorni odbor
HrvatskogA Crvenog krŽa

Članak 38.

Nadzorni odbor bira Skupština na mandatno
razdoblje od četiri godine, imajući pritom u vidu udjel financijskih stručnjaka,
osobito predstavnika Ministarstva financija i Ministarstva zdravstva.

Nadzorni
odbor između svojih članova bira predsjednika.

Osnovna
funkcija i zadaća Nadzornog odbora je nadzor financijsko-materijalnog
poslovanja, pregled godišnjeg obračuna poslovanja i praćenje korištenja
sredstava u sklopu financijskog plana.

Nadzorni
odbor Hrvatskoga Crvenog križa ima pravo uvida u financijsko-materijalno
poslovanje svih društava Hrvatskoga Crvenog križa, posebice nadzor namjenskog
trošenja sredstava i raspodjele humanitarne pomoći. U tu svrhu surađuje i pomaže
nadzornim odborima svih društava Hrvatskoga Crvenog križa.

O
radu izvješćuje Glavni odbor i Skupštinu.

Imovina i
financiranje

Članak 39.

Prihodi
i rashodi Hrvatskoga Crvenog križa ustanovljuju se financijskim planom.

Financijski
plan svake godine donosi Glavni odbor temeljem godišnjeg programa rada prije početka
godine u kojoj će se financijski plan primjenjivati.

Izuzetno,
ako se ne donese financijski plan prije početka godine, može se izvršiti
privremeno financiranje temeljem financijskog plana iz prethodne godine, ali
najdulje tri mjeseca.

Izmjene
i dopune financijskog plana donose se na način propisan za njegovo donošenje.

Po
završetku godine donosi se godišnji obračun kojim se ustanovljuju rezultati
financijskog poslovanja.

Glavni
odbor Hrvatskoga Crvenog križa dužan je osigurati vođenje knjigovodstva i
evidencije o financijskom poslovanju Hrvatskog Crvenog križa i njegovih tijela
u skladu sa zakonom.

Članak
40.

Za
ostvarivanje ciljeva i izvršavanje djelatnosti, Hrvatski Crveni križ stječe
imovinu temeljem Zakona o Hrvatskom Crvenom križu i Zakona o udrugama te drugih
propisa.

Financijsko
poslovanje obavlja putem žiroračuna Hrvatskoga Crvenog križa i ostalih računa
propisanih zakonom.

Članak 41.

Hrvatski Crveni križ može imati u vlasništvu
nekretnine i pokretnine.

Imovinu
Hrvatskoga Crvenog križa čine i novčana sredstva koja Hrvatski Crveni križ stječe
na osnovu Zakona o Hrvatskom Crvenom križu.

Način
uporabe financijskih sredstava, raspolaganja imovinom i druga pitanja vezana uz
financijsko-materijalno poslovanje uređuju se u skladu s općim propisima i
temeljem odluka Skupštine i Glavnog odbora.

Odluku
o otuđivanju nepokretne imovine Hrvatskoga Crvenog križa donosi Skupština
dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika.

ArbitraŽa

Članak 42.

Za rješavanje sporova među društvima
Crvenoga križa odre­đuje se tzv. arbitražni postupak.

Arbitraža (izabrani sud) sastavlja se na
način da suprotstav­ljeni imenuju po jednog člana koji dogovorno imenuju trećeg
- predsjedavajućeg arbitraže. Ako ne dođe do suglasja, predsjeda­vaju­ćeg
imenuje predstojnik Hrvatskog Crvenog križa.

Prilikom arbitražnog postupka vrijede
odredbe civilnog parničnog postupka.

Prestanak rada

Članak 43.

Hrvatski Crveni križ prestaje radom kad
nastupi koji od uvjeta ustanovljenih zakonom i kad Skupština donese dvotrećin­skom
većinom glasova svih zastupnika odluku o prestanku rada.

Prestanak
rada Hrvatskog Crvenog križa, pitanje njegove imovine i obaveza rješavat će se
u skladu s postojećim pozitivnim propisima.

Ostatak
novčane vrijednosti isključivo će se dodjeljivati u svrhu namjena za opća dobra
u smislu Ženevskih konvencija i zaključaka međunarodnih konferencija Crvenog
križa i Crvenog polumjeseca, koje odgovaraju ideji Crvenog križa.

Arhivsko
gradivo Hrvatskoga Crvenog križa zbog svoje važnosti i nedjeljivosti u
cijelosti će pripasti Hrvatskom državnom arhivu Zagreb, odnosno pravnom
slijedniku navedene institucije, na način sukladan postojećem pozitivnom zakonu
o arhivskom gradivu i arhivima i provedbenim aktima tog zakona.

Prijelazne i
zavrŠne odredbe

Članak 44.

Glavni odbor Hrvatskoga Crvenog križa
imenuje Statutarnu komisiju za izradu Statuta i upućuje Nacrt statuta na
razmatranje županijskim društvima.

Županijska
društva - odbori organiziraju i koordiniraju javnu raspravu svih odbora općinskih
i gradskih društava s pravnom osobnošću na svom području. Javna rasprava se
provodi u roku 30 dana, a rezultate javne rasprave županijski odbori upućuju
Statutarnoj komisiji Hrvatskoga Crvenog križa.

Statutarna
komisija sažima primjedbe i prijedloge javne rasprave županijskih društava i
iznosi ih Glavnom odboru koji utvrđuje Prijedlog statuta za donošenje na Skupštini.

Statut donosi Skupština natpolovičnom većinom
glasova svih zastupnika.

Izmjene
i dopune Statuta donose se na način i po postupku ustanovljenom za njegovo donošenje.

Članak
45.

Statut
stupa na snagu osmi dan od dana objave u »Narodnim novinama«, a objavljuje se
nakon što Hrvatski sabor na isti da suglasnost.

Njegovim
donošenjem prestaje vrijediti Statut Hrvatskoga Crvenog križa od 19. prosinca
1997. godine.

Sva
društva Hrvatskoga Crvenog križa dužna su uskladiti svoje statute s ovim
Statutom u roku 6 mjeseci.

Zagreb,
26. travnja 2002.

Predsjednik
Hrvatskoga Crvenog križa
**dr. sc. Jadranko Crnić,** v. r.

Ostalo, NN 68/2002-1160