## Metodološke upute - popis stanovništva, kućanstava i stanova 31. ožujka 2001.

### NN 26/2001 (29.3.2001.), Metodološke upute - popis stanovništva, kućanstava i stanova 31. ožujka 2001.

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

469

Na temelju članka 16.
Zakona o popisu stanovništva, kućan­stava i stanova 2001. (»Narodne novine«,
br. 64/00), ravnatelj Držav­nog zavoda za statistiku donosi

## METODOLOŠKE UPUTE

UVOD

Popisi se prema
međunarodnim preporukama provode u razdoblju od 10 godina. Zemlje koje imaju
potrebu za češćim provođenjem popisa provode popis u petogodišnjem razdoblju
(npr. Kanada). Međutim, ako to financijska sredstva ne dozvoljavaju, iako
postoje potrebe, popis se provodi rjeđe, odnosno barem svakih deset godina.

Popis je najsloženija
i najopsežnija statistička akcija koja zahtijeva velika financijska sredstva,
posebnu organizaciju (izvan okvira redovnih statističkih istraživanja) za
pripremu i provođenje popisa.

Ovo istraživanje
metodološki i organizacijski provode sta­tistička tijela, dok je za njegovo
neposredno provođenje potrebno angažirati oko 25 000 popisivača, kontrolora i
instruktora, odnosno članova povjerenstava za Popis u županijama.

Popis, kao dio općeg
društvenog sustava informiranja, zasniva se na: jedinstvenoj koncepciji i
metodologiji, društveno utvrđenom i od strane korisnika verificiranom sadržaju
podataka, preporukama UN-a za popis gdje je definiran sadržaj i okvirne
definicije, koje Republika Hrvatska, kao članica Ujedinjenih naroda, mora
prihvatiti, te obradi, iskazivanju i dostupnosti podataka.

Za popis 2001.
relevantne su zajedničke Preporuke Ekonomske komisije UN-a za Europu i
Statističkog ureda Europske unije Eurostata (“Recommendations for the 2000
Censuses of Population and Housing in the ECE region” jointly prepared by the
United Nations Economic Commission for Europe and the Statistical Office of the
European Communities - New York and Geneva, 1998). Njihov je cilj “olakšati i
poboljšati međunarodnu usporedivost podataka usklađivanjem definicija i
klasifikacija”.

Navedene Preporuke
vrlo potanko i precizno daju definicije jedinica popisa, obilježja i
modaliteta, propisujući ih kao obvezne ili fakultativne.

Svaka zemlja provodi
popis prvenstveno za vlastite potrebe, no ako želi svoje rezultate uspoređivati
s drugim zemljama ili želi da njezini podaci budu objavljivani u publikacijama
UN-a ili Eurostata, mora se pridržavati Preporuka.

Isto tako svaka
zemlja kod metodoloških priprema za popis nastoji osigurati metodološki kontinuitet
s prethodnim popisom, jer samo tako može, osim stanja, ustanoviti promjene koje
su se dogodile.

Najveći dio podataka koji se dobiva popisom nije
moguće prikupiti na drugi način. Prednost je rezultata popisa što obuhvaća sve
stanovništvo na cijelom području države, sva kućanstva i stanove u istom času,
a podaci se izrađuju za najmanje teritorijalne jedinice (naselja, mjesnu
samoupravu). Povezivanjem osnovnih jedinica u logičke cjeline u kojima osnovna
jedinica nosi i podatke drugih jedinica, fond se informacija mnogostruko
povećava.

Popis se obavlja istovremeno na cijelom području, dok
se jedinice popisa definiraju prema tzv. kritičnom trenutku, tj. stanju na dan
31. ožujka (uobičajen datum zbog najmanje pokretljivosti stanovništva) u 24.00
sata. Svi su sudionici podučeni na jedinstven način, uz primjenu jedinstvene
Metodologije.

Što je to popis

Popis je proces
prikupljanja, obrade i objavljivanja demografskih, ekonomskih, obrazovnih i
socijalnih podataka, koji se odnose na cijelu populaciju zemlje u određeno
vrijeme.

Popis je jedinstven statistički događaj, u kojemu se
obavlja prebrojavanje svake pojedine osobe, odnosno svake jedinice popisa prema
određenim obilježjima.

Značenje popisa

Popis je najveće i
najvažnije statističko istraživanje radi svog značenja, tradicije, ozbiljnosti
priprema i izvođenja, sveobuhvatnosti rezultata i njihovog karaktera.

Podaci prikupljeni popisom koriste se isključivo u
statističke svrhe, osim podataka koji se koriste za izradu, uvođenje odnosno
ažuriranje (tamo gdje postoje) Registra stanovništva sukladno posebnim
zakonima.

Popis je najbogatiji izvor podataka o stanovništvu,
kućan­stvima, obiteljima, stanovima, i to ne samo podataka o pojedinim
jedinicama popisa, već i mnogo drugih informacija dobivenih iz međusobnog povezivanja
jedinica popisa.

Popisom se dobivaju i podaci o broju i sastavu
aktivnog, poljoprivrednog i zaposlenog stanovništva, odnosno njegove osnovne
ekonomske karakteristike.

Podaci dobiveni popisom odnose se i na kućanstvo, ne
samo kao ekonomsku zajednicu prema sastavu, broju članova i njihovoj
aktivnosti, već i kao biološku zajednicu, tj. obiteljsku zajednicu prema
raznovrsnim karakteristikama.

Osnovne značajke
popisa

Tri su osnovne
značajke popisa:

1. Podaci popisa odražavaju sliku, osnovno saznanje o pojedinoj
zemlji i njenim građanima.

2. Budući da se koriste međunarodne preporuke o
jedinstvenosti glavnog sadržaja i jednoobraznosti definicija, podaci popisa
omogućuju usporedivost podataka jedne zemlje s podacima drugih zemalja,
susjednima i sl.

3. Podaci popisa koriste se pri donošenju
društveno-političkih odluka u poboljšanju standarda stanovanja, školstva,
socijalne skrbi, zapošljavanja i sl.

Temeljni principi
popisa

- U popisu se
postavljaju ona pitanja koja su zaista neophodna, koja će dati odgovarajuće
informacije i koje se na drugi način ne mogu prikupiti.

- Tajnost podataka mora biti zajamčena na svim
razinama, od prikupljanja i obrade podataka do objavljivanja rezultata.

- Rezultati trebaju biti dostupni što je moguće prije
i na raspolaganju svima koji su za njih zainteresirani.

- Broj popisnih jedinica, njihov sadržaj, način
organizacije prikupljanja, obrade i objavljivanja, moraju biti u granicama
ekonomskih, tj. financijskih mogućnosti.

1. POPIS 2001.

1.1. Cilj popisa

Cilj je svakog
popisa, pa tako i Popisa 2001. godine, u prvom redu, da se osiguraju neophodni
podaci o stanovništvu, njihovom broju, teritorijalnom rasporedu i sastavu, i
tako registriraju pro­mjene u proteklom desetogodišnjem razdoblju.

Popis je jedan od glavnih izvora dobrih statističkih
podataka. Procjena buduće populacije, ali i njene dobno-spolne i druge
strukture, osnovica su za različita planiranja.

Kao posljedica ratnih događanja na području Republike
Hrvatske, pored značajnih promjena u strukturi stanovništva, došlo je do promjena
i u teritorijalnoj raspoređenosti. Podaci dobiveni budućim popisom ukazat će na
posljedice migracije u odnosu na Popis 1991.

Popis je jedini način kojim se mogu ustanoviti
promjene nastale na nekom području u razdoblju od prethodnog popisa, pogotovo
na području Republike Hrvatske gdje su bila velika ratna djelovanja i
razaranja, te kao posljedica svega toga velike unutarnje i vanjske migracije.

Osim podataka o strukturi i teritorijalnoj
raspoređenosti stanovništva, cilj je popisa i dobivanje podataka o kućanstvima
i obiteljima, ne samo kao ekonomskim, već i biološkim zajednicama, gdje je
došlo do znatnih promjena, kako u broju, tako i u strukturi i sastavu nakon
Domovinskog rata, te u povećanju jednoroditeljskih (nepotpunih) obitelji, tj.
obitelji tipa “majka s djecom”, “otac s djecom”.

Osim navedenog, cilj je popisa i dobivanje drugih
relevantnih podataka koji će omogućiti ispitivanje socio-ekonomske strukture
prema vitalnim, etničkim, obrazovnim i drugim obilježjima.

Kao osnovica za ocjenu i analizu stambene situacije i
standarda stanovanja, uz podatke o ukupnom broju stanovnika i njegovoj
raspoređenosti, kao i pripadnosti kućanstvima i obiteljima, cilj je popisa u
dobivanju podataka o broju stanova, vlasništvu, njihovoj veličini,
opremljenosti, kvaliteti i starosti stambenog fonda i sl.

1.2. Jedinice
Popisa

Na temelju čl. 2.
Zakona o Popisu 2001. popisom će se obuhvatiti sljedeće jedinice popisa:
stanovnici (osobe), kućanstva i stanovi i druge nastanjene prostorije.

**a) stanovnici
(osobe)**

Popisom će se
obuhvatiti osobe, tj. državljani Republike Hrvatske, strani državljani i osobe
bez državljanstva koje imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj, bez obzira na
to jesu li u “kritičnom trenutku” bile u Republici Hrvatskoj ili inozemstvu, te
osobe koje u “kritičnom trenutku” u Republici Hrvatskoj imaju boravište.

**b) kućanstva**

Popisom će se obuhvatiti kućanstva (osoba pod a.), tj.
svaka obiteljska ili druga zajednica osoba koje zajedno stanuju i troše svoje
prihode za podmirivanje osnovnih životnih potreba (stanovanje, prehrana i sl.),
odnosno osoba koja u naselju popisa živi sama i nema kućanstvo u drugom naselju
Hrvatske ili inozemstvu (samačko kućanstvo).

**c) stanovi i druge nastanjene prostorije**

Popisom će se također obuhvatiti svi stanovi na
području Republike Hrvatske, bez obzira na to koriste li se za stalno ili
povremeno stanovanje (za odmor ili rekreaciju, u vrijeme sezonskih radova), ili
su privremeno nenastanjeni ili napušteni.

Stan se definira kao
građevinski povezana cjelina namije­njena za stanovanje, koja se sastoji od
jedne ili više soba s odgovarajućim pomoćnim prostorijama (kuhinja, smočnica,
predsoblje, kupaonica, zahod i sl.) ili bez pomoćnih prostorija, i ima svoj
posebni ulaz.

U popisu će se
obuhvatiti i ostale prostorije i objekti koji nisu stanovi u smislu navedene
definicije, ali se u vrijeme popisa koriste za stanovanje.

Svaka od navedenih
jedinica popisa bit će u nastavku Uputa detaljno obrađena.

1.3. Koga i što
popisivač ne popisuje

Popisom se na temelju
čl. 3. Zakona neće obuhvatiti:

- diplomatsko osoblje stranih diplomatskih i
konzularnih predstavništava i predstavnici međunarodnih organizacija i tijela,
kao ni članovi njihovih obitelji koji s njima borave u Republici Hrvatskoj i

- stanovi u vlasništvu stranih država.

Razlog je tome tzv. eksteritorijalnost diplomatskih
predstav­ništava, ali i međunarodni reciprocitet. Ne radi se o stanovnicima
Republike Hrvatske, a niti se predstavnici Republike Hrvatske obuhvaćaju
popisima u stranim zemljama (popisivač neće ulaziti u zgrade stranih veleposlanstava,
rezidencija i sl.).

Popisom se također neće obuhvatiti:

- nenastanjeni (prazni) stanovi koji su iseljeni radi
njihovog rušenja i izgradnje novih objekata, ili su dotrajali, kao i oni koji,
zbog velikih oštećenja (npr. u ratu) nisu upotrebljivi za stanovanje,

- stanovi na selu koji se u cijelosti koriste za
smještaj poljoprivrednih oruđa i alata, poljoprivrednih proizvoda, ogrjeva i
sl. ili se koriste za preradu poljoprivrednih proizvoda i

- stanovi koji se koriste isključivo za obavljanje
ugostiteljske djelatnosti (apartmani, vile, bungalovi i sl.), a u vlasništvu su
poslovnih subjekata (pravnih osoba i obrtnika).

Popisivači neće ulaziti niti u objekte Ministarstva
obrane, Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva pravosuđa, uprave i
lokalne samouprave.

Osobe koje žive u takvim objektima bit će popisane
prema posebnim uputama (čl. 23. Zakona).

1.4. Kritični
trenutak

Kroz cijelo vrijeme
popisivanja odgovori će se tražiti prema stanju na dan 31. ožujka u 24.00 sata
(čl. 1. Zakona), tj. u ponoć između 31. ožujka i 1. travnja 2001. Ta se, vrlo
kratka vremenska točka, zove kritični trenutak popisa. Zbog promjena koje se
događaju jedinicama popisa neophodno je odrediti taj trenutak. Nitko neće
diplomirati u ponoć 31. ožujka 2001., doseliti se u neko naselje, ili useliti u
stan, završiti kuću i sl., ali se to može dogoditi u razdoblju popisivanja.
Tada bi imali jednu kuću više, osobu na dvije adrese stanovanja, čak u dva
naselja ili jednog diplomanta više i sl. Kod npr. rođenja ili smrti taj je kratki
trenutak još važniji.

Treba dakle popisati sve osobe (bez obzira na njihov
uzrast) koje su bile u životu u kritičnom trenutku popisa.

Prema tome, ako je neka osoba umrla poslije kritičnog
trenut­ka, tj. u razdoblju od 1. travnja 2001. (u 0.00 sati) do dolaska
popisivača u kućanstvo kojem je ta osoba pripadala, treba je popisati, jer je
bila živa u kritičnom trenutku popisa.

Međutim, ako je neka
osoba umrla neposredno prije kritičnog trenutka popisa (31. ožujka 2001. u
24.00 sata), tu se osobu neće popisati, odnosno o njoj se neće prikupljati
podatke.

Također se neće
popisati ni djecu rođenu poslije kritičnog trenutka popisa, tj. rođenu u
razdoblju od 1. travnja 2001. u 0.00 sati do dolaska popisivača.

1.5. Vrijeme
popisivanja

Odredbom Zakona u čl.
1. propisano je da će se u Republici Hrvatskoj provesti u razdoblju od 1. do
15. travnja 2001., Popis (...). Ovom je odredbom Zakon naredio tijelima i svim
sudionicima da u navedenom razdoblju moraju obaviti popisivanje. Istom je
odredbom propisano svim osobama iz čl. 2. da su tijekom navedenog razdoblja
“dužne na sva pitanja u popisnim obrascima dati točne i potpune odgovore”
popisivačima, odnosno da su dužne dati tražene podatke u nadležnom popisnom
centru (čl. 5. Zakona).

Vrijeme popisivanja
ne znači i vrijeme rada pojedinog popisivača. Ocjenjuje se da za prosječni
popisni krug, koji sadrži oko 100 kućanstava, popisivaču treba 10 - 12 dana za
popisivanje. To znači da će za manji popisni krug trebati manje, a za veći
nekoliko dana više za popisivanje.

Kod trajanja
popisivanja treba voditi računa o tome da je 15. travnja 2001. Uskrs i tog dana
popisivanje treba izbjeći. Izuzetno, uz raniji dogovor, mogu se popisati osobe
koje su iz inozemstva “u zadnji tren” došle kući za blagdan. Da se izbjegne rad
na Uskrs, pa čak i na Veliku subotu, treba popisivačima, za koje se vidi da
neće završiti na vrijeme, dati za pomoć popisivača koji je ranije završio
popisivanje u svojem popisnom krugu, ili u popisivanje uključiti i kontrolora.

1.6. Prethodno
popisivanje

Iznimno, radi poboljšanja
obuhvata i kvalitete podataka o pojedinim kategorijama stanovništva, a prema
čl. 19. - 22., te Provedbenog akta navedenog u članku 23. Zakona, organizirat
će se prethodno ispunjavanje popisnih obrazaca za određene kategorije osoba.

Prethodno će popisati:

*Ministarstvo vanjskih poslova*

1. državljane Republike Hrvatske na radu u
diplomatsko-konzularnim predstavništvima Republike Hrvatske i među­narodnim
organizacijama, kao i članove njihovih obitelji koji s njima borave u
inozemstvu,

2. državljane Republike Hrvatske s prebivalištem u
Republici Hrvatskoj, a na radu u inozemstvu, i članove njihovih obitelji koji s
njima borave;

*Ministarstvo unutarnjih poslova*

1. djelatnike koji stanuju u objektima Ministarstva, a
imaju kućanstvo u drugom naselju Republike Hrvatske,

2. polaznike obrazovnih ustanova smještenih u
objektima Ministarstva;

*Ministarstvo obrane*

1. osobe na odsluženju vojnog roka,

2. polaznike vojnih škola,

3. osobe koje stanuju u vojnim objektima Ministarstva,
a imaju kućanstvo u drugom naselju Republike Hrvatske i to:

a) djelatne vojne
osobe,

b) vojne službenike i vojne namještenike, te ostale
osobe smještene u vojnim objektima;

*Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave*

osobe na izdržavanju:

1. kazne zatvora,

2. kazne maloljetničkog zatvora,

3. kazne zatvora izrečene u prekršajnom postupku,

4. supletorne kazne zatvora,

5. mjere pritvora,

6. mjere upućivanja u odgojni zavod.

Ispunjavanje popisnih obrazaca u navedenim
ministarstvima, obavit će se prema Uputama za popisivače.

1.7. Popisni
obrasci

Na temelju čl. 16.
Zakona, ravnatelj Državnog zavoda za statistiku propisuje sadržaj i izgled
osnovnih, kao i pomoćnih popisnih obrazaca. Osnovni popisni obrasci su
Popisnica (obrazac P-1), Upitnik za stan i kućanstvo (obrazac P-2), dok su
pomoćni popisni obrasci Omotnica (obrazac P-OM), te Kontrolnik (obrazac P-3).
Ovi se obrasci koriste za neposredno popisivanje jedinica popisa.

Osim navedenih osnovnih i pomoćnih obrazaca, za
prethodno ispunjavanje popisnih obrazaca za određene kategorije osoba, koristi
se Prethodna popisnica (obrazac P-1/1), te Pomoćna popisnica (obrazac P-1/IN).

U *Popisnicu* (obrazac P-1) upisuju se podaci za
svaku osobu koja se popisuje (kao dio Popisnice, u mapu popisivača uložen je
obrazac P-1/M, s popisom modaliteta odgovora - šifara, koje se upisuju u
Popisnicu).

U *Upitnik za stan i kućanstvo* (obrazac P-2)
upisuju se podaci za svaku stambenu jedinicu i za svako kućanstvo koje se
popisuje.

U *Omotnicu* (obrazac P-OM) upisuju se svi
članovi kućan­stva (Lista 1), te privremeno prisutne osobe (Lista 2).

U *Kontrolnik* (obrazac P-3) evidentiraju se sve
popisne jedinice u popisnom krugu, odnosno njihovi redni brojevi (koji se
upisuju na osnovne obrasce kao identifikacija), upisuju se adrese, broj
popisanih jedinica, kao i pregled rezultata po kućanstvima, a ujedno se daju i
prvi rezultati za popisni krug.

U *Prethodnu popisnicu* (obrazac P-1/1) upisuju
se podaci za državljane Republike Hrvatske u objektima Ministarstva unutarnjih
poslova, Ministarstva obrane i Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne
samouprave s prebivalištem u Republici Hrvatskoj.

U *Pomoćnu popisnicu* (obrazac P-1/IN) upisuju se
podaci za građane Republike Hrvatske na radu ili boravku u inozemstvu s
prebivalištem u Republici Hrvatskoj.

*Prethodne* i *Pomoćne popisnice* koje su pristigle na adresu Povjerenstva za
Popis, treba rasporediti u grad/općinu, odnosno popisni krug prema adresi na
tim popisnicama. Ovi se obrasci, zajedno s ostalim popisnim potrepštinama,
predaju popisivaču koji će popisivati u tom popisnom krugu.

1.8. Kontrola
obuhvata i kvalitete podataka Popisa

U st. 3. čl. 1.
Zakona određuje se da će se neposredno nakon provedenog Popisa provesti
Kontrolni popis radi ocjene obuhvata jedinica popisa i kvalitete podataka
prikupljenih popisom. Taj će se Kontrolni popis provesti na popisnim krugovima
koji su izabrani metodom slučajnog izbora, a osiguravaju reprezentativni
uzorak.

Kontrolni popis se
provodi ponovnim popisivanjem jedinica popisa prema posebnoj Metodologiji za
kontrolu obuhvata i kvalitete podataka (čl. 15. st. 4. Zakona) i posebnim
osnovnim popisnim obrascima.

1.9. Tijela koja
organiziraju i provode Popis

Zakon o popisu je
glavu III. posvetio organizaciji popisa, a u čl. 15. odredio da Popis
organizira Državni zavod za statistiku, a provode ga tijela određena Zakonom.

U Organizacijskim su
uputama navedena tijela koja organiziraju i provode Popis, kao i sudionici
Popisa s detaljnim obrazlo­ženjem zadaća u skladu s odredbama Zakona.

*Državni zavod za statistiku* organizira Popis, izrađuje Metodologiju za
organiziranje i provedbu Popisa, obrađuje i publicira rezultate Popisa.

*Ministarstvo vanjskih poslova* provodi Popis prema čl. 19. Zakona, a
njihovi su zadaci navedeni u poglavlju 1.6. ovih Uputa.

*Ministarstvo unutarnjih poslova* provodi, prema čl. 20. i 23. Zakona, prethodno
popisivanje (zadaci navedeni u poglavlju 1.6. ovih Uputa), te redoviti popis
osoba koje stanuju u policijskim postajama i ostalim objektima Ministarstva
unutarnjih poslova, a koje nemaju kućanstvo u drugom naselju u Republici
Hrvatskoj.

*Ministarstvo obrane* provodi, prema čl. 21. i 23. Zakona, prethodno
popisivanje (zadaci navedeni u poglavlju 1.6. ovih Uputa), te redoviti popis
djelatnih vojnih osoba, vojnih službenika i vojnih namještenika koje stanuju u
vojnim objektima, kao i ostalih osoba smještenih u vojnim objektima, a koje
nemaju kućanstvo u drugom naselju u Republici Hrvatskoj.

*Ministarstvo pravosuđa, uprave i lokalne samouprave* provodi, prema čl. 22. i 23. Zakona,
prethodno popisivanje (zadaci navedeni u poglavlju 1.6. ovih Uputa), te redoviti
popis zaposlenika koji stanuju u smještajnim prostorima kaznenih tijela, a koji
nemaju kućanstvo u drugom naselju u Republici Hrvatskoj. Ujedno se redovitim
popisom obuhvaćaju osobe koje izdržavaju kaznu zatvora ili mjeru pritvora koja
31. ožujka 2001. traje 12 ili više mjeseci.

*Povjerenstvo za Popis 2001.,* koje je na temelju čl. 24., a radi
priprema, organizacije i provedbe popisa na području županije, osnovalo
županijsko poglavarstvo, odnosno Poglavarstvo Grada Zagreba, te imenovalo
članove Povjerenstva za Popis 2001. na području županije, odnosno Grada
Zagreba.

U skladu sa čl. 25. Zakona Povjerenstvo županije,
odnosno Grad Zagreb, osnovalo je svoje ispostave, te popisne centre za
neposrednu provedbu popisa u gradovima i gravitirajućim općinama uz suglasnost
Državnog zavoda za statistiku.

1.10. Sudionici
Popisa

*Sudionici popisa:* koordinatori i njihovi zamjenici,
instruktori i prema potrebi njihovi pomoćnici, kontrolori i popisivači, kao i
njihove zadaće, navedene su u poglavlju 3., te njihov rad u poglavlju 5.
Organizacijskih uputa. Ovdje se navode samo neke osnovne zadaće.

*Koordinatori i njihovi zamjenici* djelatnici su Državnog zavoda za
statistiku, oni usklađuju i koordiniraju pripremne radove Po­pisa za županiju,
odnosno Grad Zagreb, obavljaju poduku instruktora i članova povjerenstava,
zatim nadgledaju poduku ostalih sudionika Popisa, te provedbu Popisa, daju
potrebna tumačenja Me­to­dologije, nadgledaju razdiobu popisnog materijala kao
i koncentraciju popisne građe, izradu Prvih rezultata i sl.

*Instruktori* su zaduženi za provedbu Popisa u
ispostavama. Njihov je zadatak poduka kontrolora i članova ispostava i popisnih
centara, nadziranje rada popisivača, kontrola popisne građe i sl.

*Kontrolorima* je zadatak poduka popisivača za neposrednu
provedbu Popisa u skladu s Metodološkim uputama i Uputama za popisivače. Oni
nadgledaju rad popisivača, pregledavaju i kontroliraju popisnu građu i Prve
rezultate za svaki popisni krug. Nakon što su svojim potpisom na Kontrolniku
potvrdili ispravnost preuzete popisne građe (od popisivača), za popisne krugove
za koje su bili u Popisu zaduženi, predaju je predsjedniku Popisnog centra.

Kako o popisivačima,
ovisi uspjeh Popisa, njihovi zadaci, ob­veze, način obraćanja građanima, način
ispunjavanja i sređi­vanja popisnih obrazaca, osim u Organizacijskim uputama,
detaljno su razrađeni u poglavlju 4. ovih Uputa.

1.11. Poduka
sudionika u Popisu

Radi osiguranja
jedinstvenog postupka u tumačenju i primjeni Metodologije za Popis 2001., prema
čl. 30. Zakona, svi se sudionici u popisu trebaju podučiti za obavljanje
poslova i zadataka u skladu s propisanim uputama.

Poduka se organizira
postupno za odgovarajuću razinu sudionika, pri čemu treba voditi računa da broj
sudionika bude prilagođen konkretnim uvjetima. Grupa veća od 25 sudionika nije
preporučljiva.

Trajanje poduke na
odgovarajućoj razini ovisi o materiji koju treba, ne samo površno upoznati, već
u potpunosti usvojiti. Državni zavod za statistiku izradit će, za svaku razinu
poduke, vrlo precizan sadržaj i vremensko trajanje pojedinog dijela. Odredit će
se vrijeme za izlaganje, za praktično vježbanje primjera, za raspravu i,
eventualno, za dodatna obrazloženja, i na kraju će se provesti završni test,
jedinstven za cijelu državu. Osim navedenog, Programi poduka će opisivati i
korištenje svih pomoćnih sredstava, npr. uvećanih obrazaca, audio snimki s
primjerima za vježbanje sudionika. Na poduci će svaki sudionik dobiti i
odgovarajuće Upute (Upute za popisivače, Upute za instruktore i kontrolore,
Organizacijske upute, itd.).

Poduka koordinatora bit će kontinuirana kroz više
mjeseci, a na kraju, kao rekapitulacija, višednevna pred sam Popis.

Poduka članova povjerenstava bit će prilagođena
njihovim zadaćama, s naglaskom na organizacijske probleme i način rješa­vanja,
na postupke i načine nadgledanja podređenih tijela i svih sudionika u Popisu.
Ovu poduku vodi koordinator za županiju.

Poduka instruktora i članova ispostava trajat će pet
(5) dana, a izvodi je koordinator i njegov zamjenik.

Poduku kontrolora, koja traje četiri (4) dana, izvodi
instruktor i njegov pomoćnik, uz povremenu prisutnost koordinatora.

Poduku popisivača vode kontrolori, također uz
povremenu prisutnost koordinatora i instruktora. Ova poduka traje tri (3) da­na.
Ovisno o broju popisivača i raspršenosti terena, preporuča se da dva (ili tri)
kontrolora objedine poduku za svoje popisivače. Tako mogu kvalitetnije izlagati
građu, ili dok jedan izlaže propisanu materiju, drugi analizira i ispravlja
ranije ispunjene obrasce za vježbu.

Veličina grupe za poduku ovisi o broju kontrolora čiji
se popisivači osposobljavaju zajedno.

Za uspjeh poduke za
svaku od navedenih razina, neophodne su odgovarajuće prostorije sa stolovima i
stolcima, pogodna bi bila i (školska) ploča za eventualno pisanje ili
pokazivanje uvećanih popisnih obrazaca. Potreban je i radio kazetofon.

1.12. Što građani
trebaju znati i koje su njihove obveze

Zakon je u čl. 5.
obvezao sve osobe “... da su dužne na sva pitanja u popisnim obrascima dati
točne i potpune odgovore.” Izuzetak su odgovori o narodnosnoj i vjerskoj pripadnosti
koje mogu uskratiti. Zakonska odredba o tom pravu građanina tiskana je na
Popisnici, a i popisivač je dužan upozoriti na to pravo. Za odbijanje davanja
podataka popisivaču Zakon predviđa novčanu kaznu za prekršaj, ako se osoba ne
odazove na pisanu “Obavijest o dužnosti davanja podataka” u Popisnom centru. Tu
obavijest je popisivač ostavio kada pri ponovljenom dolasku u kućanstvo nije
našao osobu koja bi mu, u skladu s odredbama Zakona, mogla dati podatke o
osobama koje se popisuju.

Građani su obvezani Zakonom sudjelovati u Popisu
davanjem točnih i potpunih odgovora popisivaču.

Za punu suradnju, svakog je građanina potrebno
upoznati s tim da su rezultati Popisa neophodni, a podaci koje daje su
zaštićeni i Zakonom o Popisu 2001. i Zakonom o državnoj statistici. Oba zakona
predviđaju korištenje podataka samo u statističke svrhe, a to znači njihovo
objavljivanje samo kao zbroj na određenoj razini obrade.

Pripadnike nacionalnih manjina popisivač mora
upozoriti na to da prilikom popisivanja mogu dobiti na uvid osnovne popisne
obrasce (P-1 i P-2) na jeziku i pismu svoje nacionalne manjine, a koje je
popisivač dobio, kao zaseban uvez, zajedno s ostalim popisnim potrepštinama.

Podaci koje je građanin dao popisivaču zaštićeni su,
jer ih on, ali i svi drugi sudionici koji su ih saznali, moraju trajno čuvati
kao službenu tajnu, pod prijetnjom kaznenih odredbi Zakona. Popisivač će
također biti prekršajno kažnjen (i isključen iz Popisa), ako u popisne obrasce
upisuje podatke različite od iskaza građana.

Da opravda povjerenje koje su građani dali prilikom
popisivanja, Državni zavod za statistiku, organizator Popisa 2001., Zakonom je,
ali i svim mogućim mjerama u organizaciji i provedbi Popisa, osigurao punu
zaštitu njihovih odgovora.

Podaci su zaštićeni i tijekom obrade u Državnom zavodu
za statistiku, jer i obrađivači su “osobe koje sudjeluju u Popisu”.

U članku 8. Zakona određeno je da “osobe koje
sudjeluju u Popisu ili obavljaju druge poslove u vezi s Popisom, dužne su
trajno čuvati kao službenu tajnu sve podatke prikupljene od pojedinaca koji se
odnose na njihove osobne, obiteljske ili imovinske prilike”. U čl. 41. Zakona
određena je novčana kazna od 2. 000,00 do 10. 000,00 kuna za te osobe
“ako se ne pridržavaju odredaba o čuvanju i zaštiti podataka iz čl. 8. ovog
Zakona”.

U čl. 42. Zakon predviđa za prekršaj novčanu kaznu od
2. 000,00 do 10. 000,00 kuna za “osobu koja objavi pojedinačne
(individualne) podatke dobivene od osoba navedenih u članku 8. ovog Zakona”.
Osobe iz čl. 8. Zakona su, kako je već navedeno, sve osobe koje sudjeluju u
Popisu, ili obavljaju druge poslove u vezi Popisa.

Nakon svih kontrola i osnovnih faza obrade, popisna se
građa, tj. popisni obrasci, komisijski uništavaju prema postupku koji Naredbom
propisuje ravnatelj Državnog zavoda za statistiku (čl. 42. Zakona).

Postupak čuvanja
podataka na računalnim medijima u Državnom zavodu za statistiku i pristup
datotekama s rezultatima Popisa, reguliran je odgovarajućim Pravilnikom, na
temelju Zakona o Popisu 2001. (čl. 9.) i Zakona o državnoj statistici.

2. ZADACI
POPISIVAČA

Popisivači su
neposredni izvršitelji Popisa, te o njihovim sposobnostima, zalaganju i načinu
ophođenja s osobama od kojih pri­ku­pljaju podatke, u velikoj mjeri ovisi
uspjeh Popisa.

2.1. Poduka
popisivača

Voditelji poduke za
popisivače su kontrolori, uz povremeni nadzor instruktora i njegovog pomoćnika.

Popisivači se sa
sadržajem i predviđenim postupcima u Popisu susreću prvi put na poduci.
Predviđeno je da poduka popisivača traje tri dana i da se odvija dvokratno.
Program obuke je strogo utvrđen. Cijeli je sadržaj podijeljen po danima i svaki
sat je raz­rađen. Time se želi postići da svaki segment sadržaja poduke bude
optimalno obrađen. Poduka je koncipirana na postupnom usvaja­nju sadržaja, koji
će se odmah i provjeravati praktičnim popunjavanjem (dijela) obrazaca. I
primjeri koji će se koristiti bit će jedinstveni, pripremljeni u Državnom
zavodu za statistiku.

Ovime se želi
osigurati kvalitetno osposobljavanje popi­sivača za konkretan posao, i jednaka,
ali i zadovoljavajuća razina usvoje­ne građe koja će se izlagati. Ovo ne
isključuje mogućnost da organizatori poduke, za svoje područje izrade dodatne,
specifične primjere prilagođene tom području.

Tijekom trodnevne
poduke kandidati će usvojiti predviđeni dio Metodologije, definicije, sadržaj
obrazaca i postupke, ali i vjež­bati rješavanjem predviđenih primjera. Tijekom
poduke popunjeni praktični primjeri popisivača će se analizirati, a propusti
ponovno objasniti. Na kraju poduke popisivači popunjavaju (za cijelu državu
identičan) završni test. Ovisno o rezultatu određuju se djelatni i rezervni
popisivači. Prvi dobivaju područje na kojem će popisivati, tzv. popisni krug,
potrebne materijale i Ovlaštenje za Popis (čl. 26. Zakona). Pri popisivanju će
se strogo pridržavati Uputa za Popisivače, koje su odgovarajući dio
Metodologije.

Nakon uspješno
završene poduke popisivaču se predaje komplet obrazaca i ostalih potrepština za
Popis. Među njima je i tzv. tehnička dokumentacija popisnoga kruga. To je
preslika zemljopisne karte (skica popisnog kruga) u mjerilu pogodnom za uvid u
sadržaj, s ucrtanim granicama popisnog kruga. Također će na obrascu PK “Sadržaj
popisnog kruga”, dobiti upisan sadržaj popisnoga kruga, ulice i kućne brojeve
zgrada.

2.2. Obveze
popisivača prije popisivanja

Prije popisivanja
popisivač treba zajedno s kontrolorom obići svoj popisni krug i provjeriti
njegove granice prema dobivenoj dokumentaciji, odnosno usporediti stanje na
terenu sa skicom (preslika zemljopisne karte) i Sadržajem popisnog kruga
(obrazac PK). Granice popisnog kruga i njegov sadržaj moraju biti nedvosmisleno
određeni. Sve eventualne razlike ili točke koje su nedvosmisleno određene,
treba kontrolor riješiti zajedno s instruktorom u skladu s Organizacijskim
uputama.

Kad upozna granice
popisnog kruga, popisivač izrađuje plan kretanja i popisivanja unutar popisnog
kruga, vodeći pritom raču­na da se ne ispuste niti jedna od jedinica popisa. U
naseljima u kojima su popisni krugovi određeni prema blokovima kuća, popisivač
treba najprije obići granične ulice svog popisnog kruga, a zatim unutar tog
kruga. U ulicama u kojima popisuje obje strane, popisivač se treba kretati
najprije jednom stranom ulice, a zatim drugom stranom. Dakle, popisivač
popisuje najprije u jednoj ulici, a nakon toga prelazi u drugu ulicu.

Popisivač treba ići
redom od kuće do kuće, a u kućama od stana do stana, kako bi utvrdio da li se u
jednoj zgradi nalazi jedan ili više stanova, ali treba također utvrditi živi li
u pojedinom stanu jedno ili više kućanstava, odnosno stanuju li tu privremeno prisutne
osobe.

Kako će jedan
kontrolor nadgledati rad 8 do 10 popisivača, popisivač treba plan obilaska
popisnoga kruga pri popisivanju predati kontroloru, kako bi ga on mogao lakše
naći tijekom popisivanja.

Popisivač neće
ulaziti u vojne objekte, objekte Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva
pravosuđa, uprave i lokalne samouprave i strana veleposlanstva.

2.3. Obraćanje
popisivača građanima

Prije ulaska u kuću
ili stan popisivač će se predstaviti i pokazati Ovlaštenje za popisivača u
Popisu 2001.

Iako će o popisu većina građana biti unaprijed
obaviještena pre­ko sredstava javnog priopćavanja, dužnost je popisivača, da,
nakon što se predstavi i pokaže Ovlaštenje, objasni cilj svoje posjete.

Popisivač treba stalno imati na umu da uspjeh popisa
ovisi u velikoj mjeri od toga kako će on postaviti i objasniti pojedina
pitanja, kako bi dobio potpune i pravilne odgovore. To je razlog da popisivač
bude strpljiv u razgovoru s osobama koje mu daju poda­t­ke. Zadatak je
popisivača da tijekom popisivanja u kućanstvu uspostaviti odnos povjerenja i
razumijevanja.

Popisivač treba upozoriti građane da su prema Zakonu o
Popisu 2001. obvezatni davati točne i potpune podatke, ali je pritom važno
naglasiti da se podaci prikupljaju u statističke svrhe, te da je zajamčena tajnost
podataka, od razine popisivanja, pa sve do obrade i objavljivanja.

Također je potrebno naglasiti da je izuzetak obveze
davanja podataka odgovor o narodnosnoj i vjerskoj pripadnosti (čl. 5. Zakona),
i pritom popisivač mora upisati točno onakav odgovor kako se popisivana osoba
izjasnila. Ukoliko se osoba na jedno od ova dva pitanja, ili na oba, ne želi
izjasniti, popisivač je dužan upisati “Nije se izjasnio/izjasnila”.

Popisivač treba upozoriti pripadnike nacionalnih
manjina da mogu dobiti na uvid osnovne popisne obrasce (P-1 i P-2) na jeziku i
pismu svoje nacionalne manjine, ali će u skladu s odredbama Zakona (čl. 6.)
odgovore upisivati na hrvatskom jeziku i latinič­nom pismu.

Nastup popisivača će svakako ovisiti o sugovorniku i
prema njegovim pitanjima ili odgovorima treba prilagoditi svoje odgovore i
objašnjenja. O tome će biti više riječi na poduci.

2.4. Tko daje
podatke popisivaču

Za Popis bi bilo
idealno da su kod popisivanja prisutni svi čla­novi kućanstva i da imaju dosta
raspoloživog vremena za razgovor s popisivačem.

To se u praksi,
nažalost, neće često ostvariti. Popisivač će za razgovor odabrati odraslu,
punoljetnu osobu, koja može dati podatke i za ostale članove kućanstva. Ako se
tijekom popisivanja ustanovi da osoba koja daje podatke, na mnoga pitanja o
ostalim članovima kućanstva nije sigurna u odgovore ili ih uopće ne zna,
popisivač će dogovoriti vrijeme kada će neposredno moći razgovarati s tim
osobama, te će morati ponovno doći u to kućanstvo. Dogovorenog se vremena
popisivač mora pridržavati.

Jednako će postupiti
kada je zatekao samo djecu ili odrasle osobe koje ne mogu dati tražene podatke
za Popis.

U slučaju da u kući
ili stanu nije zatekao nikoga, ostavit će “Obavijest o dužnosti davanja
podataka” (obrazac P-6) s naznakom vremena kada će doći. Ako je moguće od
susjeda saznati u koje su vrijeme članovi tog kućanstva kod kuće, onda će u
Obavijest upisati to vrijeme. Popisivač će adrese i vrijeme za ostavljene
Obavijesti evidentirati u “Popisu adresa na kojima je ostavljena Obavijest” (obrazac
P-7).

Postupak s Obavijesti
treba ponoviti, ako nije bilo uspjeha u prvom pokušaju. Ako ni tada nije
zatekao nikoga, popisivač upisuje na Obavijesti adresu i radno vrijeme Popisnog
centra, gdje osoba kojoj su najbolje poznati podaci o članovima kućanstva,
treba dati tražene podatke. Ova zakonska obveza davanja podataka vrijedi i u
slučaju ako građani nisu primili Obavijest, jer su npr. podstanari.

Ako popisivač od
susjeda dobije obavijest da je cijelo kućanstvo odsutno iz tog naselja i da se
neće vratiti do kraja popisa, ispunjava popisne obrasce na osnovi izjave
najbližih susjeda, pritom upisujući što je moguće više podataka. Tako će npr.
pri popunjavanju Upitnika za stan i kućanstvo, upisati podatke za stan koji je,
ako se radi o višekatnoj zgradi, u pravilu identičan stanovima ispod ili iznad
njega.

Ukoliko prilikom
popisa nisu upisani svi odgovori, ili nije odgovoreno na dio pitanja u nekom od
obrazaca, popisivač treba u Kontrolniku, u stupcu “Napomena” upisati npr.
“Cijelo kućanstvo na putu” ili “Cijelo kućanstvo u inozemstvu” i sl. Ovu će
bilješku ujedno napisati i na poleđini Omotnice, u prostoru predviđenom upravo
za pisanje napomene, kojom će objasniti konkretan slučaj.

2.5. Što popisivač
utvrđuje prije popisivanja

Kada je uspostavio
kontakt s osobom koja daje podatke, popisivač mora u razgovoru utvrditi koliko
osoba živi u tom stanu, jesu li sve osobe članovi jednog kućanstva ili u tom
stanu živi više kućanstava, je li iz tog stana možda odsutno cijelo kućanstvo
koje je u inozemstvu radi zaposlenja ili ostalih razloga, radi li se o
prognanicima ili izbjeglicama, ili se radi o osobama koje su samo privremeno u
naselju u kojem se popisuje, jesu li u “kritičnom trenutku” bile prisutne još
neke osobe itd.

Popisivač će, zajedno sa svim popisnim potrepštinama,
dobiti i prethodno ispunjene obrasce koji su pristigli u Povjerenstvo za Popis,
i to:

*Prethodnu popisnicu* (obrazac P-1/1) u koju su upisani podaci za
državljane Republike Hrvatske u objektima Ministarstva unutarnjih poslova,
Ministarstva obrane i Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave s
prebivalištem u Republici Hrvat­skoj, te

*Pomoćnu popisnicu* (obrazac P-1/IN) u koju su upisani podaci za građane
Republike Hrvatske na radu ili boravku u inozemstvu s prebivalištem u Republici
Hrvatskoj, a odnose se na osobe čije je prebivalište na područje tog popisnog
kruga. Ove osobe nemaju svoje kućanstvo na navedenoj adresi, već je to adresa
njihovog prebivališta.

Popisivač treba upitati osobu koja mu daje podatke je
li netko od članova kućanstva odsutan npr. u vojsci ili na izdržavanju kazne,
ili na radu ili boravku u inozemstvu, te jesu li u kućanstvo pristigle
prethodne popisnice.

Prethodno ispunjene popisnice popisivač obavezno
prepisuje u redovne popisne obrasce, te uz Popisnicu (obrazac P-1) popunjava i
Upitnik za stan i kućanstvo (obrazac P-2) i Omotnicu (obrazac P-OM) za odsutno
kućanstvo, služeći se, po mogućnosti obavijestima koje mogu dati susjedi i
druge osobe.

Ako nije uspio sa sigurnošću utvrditi tražene elemente
za početak popisivanja, popisivač će dogovoriti vrijeme ponovnog dolaska u taj
stan, jer osoba s kojom je razgovarao nije sigurna u odgovorima.

2.6. Način
upisivanja odgovora u popisne obrasce

Osnovni popisni obrasci su kreirani tako da zadovolje
različite kombinacije odgovora. Ima pitanja na koje odgovaraju sve osobe ili se
odgovara za svako kućanstvo ili stan, no, postoje pitanja na koje se odgovara
samo potvrdno, ako pojava postoji. Tako na primjer na pitanje “Odakle se osoba
doselila”, odgovaraju samo osobe koje su se doselile u naselje popisa; ili npr.
o uzgoju vrsta poljoprivrednih proizvoda i površini zemljišta odgovaraju samo
kućanstva koja su u protekloj godini uzgajala jednu ili više vrsta
poljoprivrednih proizvoda, odnosno koja su u kritičnom trenutku raspolagala
zemljištem.

Kod dijela pitanja odgovori su ponuđeni na obrascu, a
za dio pitanja koja su na Popisnici upisana u okvir (u obliku strelice),
predviđen je prostor za upis odgovarajuće šifre. Te su šifre, uz ponuđene
odgovore, zbog njihove brojnosti tiskane na posebnom obrascu (Obrazac P-1/M).
Ovaj je obrazac umetnut u mapu popisivača. Kod ponuđenih se odgovora u pravilu
koristi (prema pretežnosti) samo jedan, a jedino kod pitanja “Glavni izvori
sredstava za život” moguća su dva odgovora.

Da se izbjegne sumnja da je popisivač “preskočio” koje
pitanje, kod pitanja o narodnosti i vjeri, gdje osoba ima mogućnost uskratiti
odgovor, popisivač će upisati “nije se izjasnio”.

U Kontrolnik (obrazac P-3) i Omotnicu (obrazac P-OM)
tekstovi se pišu uredno, čitljivim rukopisom.

U osnovne popisne obrasce, Popisnicu (obrazac P-1) i u
Upitnik za stan i kućanstvo (obrazac P-2) odgovori se upisuju:

- upisivanjem brojki ili velikih slova u omeđene
pravokutnike;

- upisivanjem znaka “X” u kvadratić kod ponuđenog
odgovora.

2.7. Redoslijed popunjavanja
obrazaca

Način upisivanja
podataka u pojedine popisne obrasce bit će zasebno obrađen za svaki od tih
obrazaca, dok je u ovom dijelu dan samo redoslijed ispunjavanja obrazaca.

Kada je popisivač u razgovoru utvrdio koliko
kućanstava živi u stanu (kući), popisivač će im u Kontrolniku dodijeliti redne
brojeve (stupci 2 - 4).

Za svako se kućanstvo popunjava posebna Omotnica
(obrazac P-OM). Prvo se iz Kontrolnika prepisuju identifikacijske šifre, i to:
matični broj grada/općine i redni brojevi popisnoga kruga, stana, kućanstva i
zgrade, a zatim, također iz Kontrolnika, prezime i ime na koju se vodi
kućanstvo (nositelj kućanstva), ime naselja, odnosno dio naselja, ulica i kućni
broj i dodatak kućnom broju (ako ga ima).

Nakon toga se
popunjava unutarnja stranica Omotnice, tj. Lista 1, stupci 1 - 4 i Liste 2,
stupci 1 - 3 i stupac 6, u skladu s uputama za popunjavanje Omotnice.

Iza Omotnice
popunjava se Upitnik za stan i kućanstvo (obrazac P-2) za svaki stan.

Ako je u stanu više
kućanstava, za prvo se kućanstvo popunjava cijeli obrazac P-2, a za svako
sljedeće samo dio: Podaci za kućanstvo. Oba dijela tog obrasca popunjavaju se u
skladu s odgovarajućim dijelom Uputa. Na Upitnik za stan i kućanstvo (obrazac
P-2) prvo se prenose identifikacijske šifre s Omotnice, a zatim se upisuju
traženi odgovori.

Nakon popunjavanja
obrasca P-2 prelazi se na popunjavanje Popisnica, za svaku osobu upisanu u
Listu 1 ili Listu 2 Omotnice. U Popisnicu se prvo upisuju identifikacijske
šifre, a zatim sadržaj, u skladu s odgovarajućim dijelom Uputa.

Iza popisivanja, kod
kuće, popisivač treba pregledati građu popisanu toga dana i završiti
popunjavanje unutarnje stranice Omotnice, upisivanjem podataka u stupce 5 - 8
Liste 1, te u stupce 4 i 5 Liste 2. Nakon toga slijedi izrada Prvih rezultata
za kućanstvo na prvoj stranici Omotnice.

Na kraju se podaci iz
tablica Prvih rezultata za kućanstvo na Omotnici, obrazac P-OM upisuju u
odgovarajuće stupce Kontrolnika, u “... pregled rezultata po kućanstvima”.

2.8. Sređivanje
popisne građe

Osnovni popisni
obrasci, tj. Upitnik za stan i kućanstvo i Popisnice, ulažu se u “njihovu”
Omotnicu s istim identifikacijskim šiframa.

Na početku je Upitnik za stan i kućanstvo (obrazac
P-2), popunjen u cijelosti ili samo dio “Podaci o stanu”, odnosno dio “Podaci o
kućanstvu”. Slijede Popisnice složene po rednim brojevima kako su upisane u
Listu 1, a zatim Popisnice složene po rednim brojevima kako su upisane u Listu
2 Omotnice.

U Omotnicu se također ulažu i prethodno ispunjene
popisnice, Prethodna popisnica (obrazac P-1/1) ili Pomoćna popisnica (obrazac
P-1/IN), nakon što ih je popisivač prepisao na Popisnicu za optički unos
podataka (obrazac P-1), te popunio prema potrebi i Upitnik za stan i kućanstvo
(obrazac P-2), bez obzira na to je li ih popisivač dobio od kontrolora ili od
članova kućanstva koje je popisao.

Omotnice se slažu prema rednom broju upisa u
Kontrolnik.

Nakon što je izradio Prve rezultate za popisni krug,
upisao osobne podatke i potpisao se na naslovnoj stranici Kontrolnika,
popisivač predaje popisnu građu kontroloru, zajedno s tehničkom dokumentacijom
(skica i obrazac PK).

3. KONTROLNIK
(Obrazac P-3)

Kontrolnik je pomoćni
obrazac koji ima višestruku namjenu, pa ga zato treba ispunjavati uredno i
strogo se pridržavati ovih Uputa.

Za svaki popisni krug
popunjava se u pravilu samo jedan Kontrolnik.

Ako je jedan
popisivač određen obaviti popis u dva ili više (manjih) popisnih krugova, za
svaki će popisni krug voditi zasebni Kontrolnik.

Kad je za obavljanje
popisa u jednom popisnom krugu određeno dva ili više popisivača, svaki će od
njih voditi poseban Kontrolnik za onaj dio popisnog kruga koji mu je
dodijeljen. U ovakvim slučajevima, ispod šifre popisnog kruga na naslovnoj
stranici Kontrolnika upisuje se oznaka I. dio, II. dio itd.

3.1. Sadržaj kontrolnika

a) *Identifikacijski
podaci* sadrže ime naselja, ime grada/općine, matični broj grada/općine i
redni broj popisnoga kruga.

b) *“Prvi rezultati
za popisni krug”* služe da se u vrlo kratkom roku, nakon završetka
popisivanja, utvrdi ukupan broj popisanih osoba, broj stanovnika i privremeno
prisutnih osoba, broj kućan­stava i broj stanova za stalno stanovanje.

Prve rezultate za
popisni krug popisivač ispunjava nakon završetka popisivanja u zadanom popisnom
krugu, prema objaš­nje­njima danim u nastavku ovih Uputa, kao i objašnjenjima
uz tablice.

c) *“Popis adresa i
popisanih jedinica i pregled rezultata po kućanstvima”* služe da popisivač
(a također i kontrolor kao i sve druge osobe koje će raditi s popisnom građom),
može:

- utvrditi je li
popis obavljen na svakoj adresi koja je obuh­vaćena u obrascu PK “Podaci o
popisnom krugu” (obrazac PK popisivač dobiva zajedno s ostalim popisnim
materijalom), odnosno skicom popisnog kruga;

- srediti popisni
materijal prema redoslijedu upisa u Kontrolnik;

- izraditi Prve
rezultate za popisni krug, a kontrolor provjeriti točnost prvih rezultata
izračunatih za popisni krug.

d) Na naslovnoj
stranici popisivač upisuje svoje *prezime, ime i adresu stanovanja* i
treba se potpisati prije predaje popisne građe kontroloru. Kontrolor svojim potpisom
potvrđuje ispravnost popisne građe.

e) *Definicija
stana za stalno stanovanje,* koja se nalazi na poleđini Kontrolnika, treba
pomoći popisivaču prilikom ispunjavanja stupca 16 na unutarnjoj strani
Kontrolnika.

3.2. Ispunjavanje
identifikacijskih podataka na naslovnoj stranici Kontrolnika

Prije početka rada na
popisivanju, kontrolor treba s obrasca P-8, na naslovnu stranicu Kontrolnika
prepisati: ime naselja u kojem se obavlja popis, ime grada ili općine kojem to
naselje pripada, matični broj grada odnosno općine, kao i redni broj popisnog
kruga u gradu/općini.

Matični broj grada/općine i šifra popisnog kruga
prenose se na odgovarajuća mjesta u svim obrascima tog popisnoga kruga, tj. na
Omotnice (obrasci P-OM), Upitnike za stan i kućanstvo (obrasci P-2) i Popisnice
(obrasci P-1).

3.3. Ispunjavanje
unutarnje stranice Kontrolnika “Popis adresa i popisanih jedinica i pregled
rezultata po kućanstvima”

Unutarnje stranice
Kontrolnika, s nazivom “Popis adresa i popisanih jedinica i pregled rezultata
po kućanstvima”, sadrže redove za upis odgovarajućih podataka određenih
sadržajem zaglavlja pojedinog stupca.

Unutarnje stranice
Kontrolnika popisivač popunjava u dva odvojena “koraka”.

Prvo, kod popisivanja
popunjava “Popis adresa i popisanih jedinica”, koji čine stupac (a), stupci 1 -
5 i prema potrebi stupac 17 (napomena).

Stupce od 6 -16
“pregled rezultata po kućanstvima” popisivač popunjava kod kuće.

Potrebno je označiti
i redni broj popunjene stranice Kontrolnika, i to tako da se na desnom donjem
rubu stranice u tiskani kružić na prvoj stranici upiše 1, na drugoj stranici 2
itd.

Ako (uvezani) broj
stranica Kontrolnika nije dovoljan za upis jedinica koje se moraju popisati u
popisnom krugu, kontrolor će popisivaču dati potreban broj praznih listova,
koji se dodaju na kraj, iza uvezanih stranica, i popisivač nastavlja
numeriranje i upis.

3.3.1. Redni broj - stupac (a)

U stupcu (a) tiskani
su samo brojevi na mjestu jedinice. Ove će brojeve popisivač dopunjavati
dodavanjem (jedne ili više) znamenki s lijeve strane, tako da dobije tekuće
redne brojeve, od 1 do onog broja koliko će redova ukupno popuniti. To znači,
da na prvoj stranici u redovima 1 - 9 ne treba dopisivati brojeve, u redovima
koji slijede, 0 - 9 treba dodati jedinicu (1) da se dobije 10 - 19, a kod sljedeće
dekade, tj. 0, treba dodati 2, da se dobije 20. Stranice koje slijede dobivaju
znamenke 2, 3 i 4 itd.

Ovaj redni broj se ne
ispravlja ni u slučaju kada popisivač (u skladu s ovim Uputama) precrta podatke
upisane u jedan ili više redova Kontrolnika.

3.3.2. Adresa -
stupac 1

U ovaj stupac upisuju
se nazivi ulica i kućni brojevi zgrada, onako kako su upisani u obrazac PK
(Podaci o popisnom krugu), koji je popisivač također dobio.

Za naselja koja
nemaju ulični sustav, u ovaj se stupac upisuje naziv naselja i kućni broj.

Ovo je vrlo važno jer
se službeni nazivi naselja i ulica nalaze u odgovarajućem Registru, prema
kojemu se popisna građa uspo­re­đuje i kontrolira.

Redoslijed ulica i
zgrada kojim će popisivač obavljati popisivanje, pa i upisivati u Kontrolnik,
ovisi o “Planu obilaska” koji je dogovorio s kontrolorom.

U ovaj stupac
popisivač upisuje ulicu i kućni broj:

- za svaku zgradu u kojoj ima stanova ili drugih
nastanjenih prostorija (garaža, spremište i sl.);

- za svaku zgradu koja nije nastanjena (skladište,
prodavaonica, tvornica, crkva ili dr.);

- za zgradu za privremeni boravak (hotel, odmaralište,
bolnica i sl.);

- za zgradu u izgradnji;

- za prazno gradilište koje se nalazi između stambenih
zgrada i koje po pravilu zauzima jedan ili više kućnih brojeva;

- za nastanjene pokretne i druge objekte (prikolice,
vagone, šlepove, šatore, straćare, daščare i sl.).

Popisivač također upisuje odgovarajuću oznaku kada
nema kućnog broja (npr. “iza” ili “kod kućnog broja 5”). Ove se oznake upi­suju
u prostor za adresu ili u Napomenu (stupac 17).

Prema takvim upisima moguće je naknadno ustanoviti je
li popisivač obišao cijelo područje popisnoga kruga, te postoji li razlika
između popisa adresa u obrascu PK i u Kontrolniku.

Popisivač neće ulaziti u vojne objekte, objekte
Ministarstva unutrašnjih poslova i Ministarstva pravosuđa, strana
veleposlanstva, ali će takve objekte evidentirati u Kontrolniku (upisuje se
adresa i u napomeni - stupac 17 se upisuje vrsta objekta).

3.3.3. Određivanje
rednog broja stana i rednog broja kućanstva - stupci 2 i 3

U Kontrolnik se
upisuju tekući redni brojevi po redoslijedu popisivanja za:

- svaki nastanjen
stan ili drugu nastanjenu prostoriju

- svako kućanstvo,
bilo da je samačko, višečlano ili institucionalno

- svaki prazan stan.

Da bi popisivač
pravilno odredio redni broj stana i kućanstva treba znati definicije stana i
kućanstva, koje se ovdje ne navode, jer su definicije i objašnjenja tih dviju
jedinica Popisa dani u dijelu Uputa za ispunjavanje Omotnice i Upitnika za stan
i kućanstvo.

Pravilno određivanje
rednih brojeva je neophodno, jer se oni (sa šiframa za grad/općinu i rednim
brojem popisnoga kruga) prenose na osnovne popisne obrasce kao identifikacija
za obradu podataka.

U redovima u kojima
je zabilježena samo adresa, a nema jedinica popisa (stanova ili drugih
nastanjenih prostorija, kućan­stava) u ove se stupce upisuje crtica (-).

Redni brojevi stana
(stupac 2) i kućanstva (stupac 3) su troznamenkasti, a treba ih popuniti prema
mjesnim vrijednostima rednog broja (1,10,100), ali i dopuniti nulama, tj. 001,
010.

Redni broj će
popisivač dodijeliti svakoj stambenoj jedinici koja je prema definiciji predmet
popisa kao stan, ali i drugim nastanjenim prostorijama i objektima koji nisu
stan u smislu definicije i svakom kućanstvu.

Redni brojevi stana i
kućanstva dodjeljuju se kontinuirano od “001” do rednog broja posljednjeg
popisanog stana i kućanstva u popisnom krugu.

Redni broj stana
dodjeljuje se na isti način i za prostorije i objekte (nastanjene iz nužde),
koje nisu stanovi u smislu definicije dane kod uputa za popunjavanje Upitnika
za stan i kućanstvo (Podaci o stanu).

Ako je, zbog veličine
nekog popisnog kruga, određeno da na istom popisnom krugu popisivanje provode
dva ili više po­pi­siva­ča, onda popisivač koji popisuje na I. dijelu popisnog
kruga po­činje numeraciju prvog stana, kućanstva i zgrade u tom dijelu s rednim
brojem 001; popisivač na II. dijelu prvom stanu, kućanstvu i zgradi dodjeljuje
redni broj 201, drugom 202 i dalje nastavlja te­kućim rednim brojevima, a
popisivač na III. dijelu redne brojeve stana, kućanstva i zgrade počinje s 401
i dalje do zadnjeg stana i kućanstva u svom dijelu popisnog kruga.

U daljem se tekstu
daju objašnjenja kako treba postupiti u pojedinačnim slučajevima:

1.) Ako u prvom stanu
koji se popisuje u popisnom krugu živi jedno kućanstvo, stan će dobiti redni
broj “001” i kućanstvo redni broj “001”.

![](dodatni/359979.gif)

2.) Ako u jednom
stanu žive dva ili više kućanstava popisivač će svakom kućanstvu dodijeliti
tekući redni broj i upisati ga u stupac 3, a u stupac 2 gdje je upisano prvo
kućanstvo dodijelit će redni broj stana koji slijedi, a kod drugog i sljedećih
kućanstava redni broj stana će ponoviti.

Ako u stanu žive dva
kućanstva (nastavak na prethodni primjer), u Kontrolniku bi to izgledalo ovako:

![](dodatni/359980.gif)

3.) Ako jedno
kućanstvo koristi dva ili više stanova koji se nalaze na istoj adresi (istoj
zgradi ili drugoj zgradi u istom dvorištu, s istim kućnim brojem ili bez
njega), popisivač će svakom stanu dodijeliti novi redni broj i upisati u stupac
2, a u stupac 3 kod prvog upisanog stana tog kućanstva dodijelit će tekući
redni broj kućanstva, a uz ostale stanove koje koristi kućanstvo upisat će
redni broj kućanstva “000” (jer kućanstvo ne može biti popisano u dva stana).

U navedenom slučaju,
prvi redni broj treba dodijeliti najvećem i najkvalitetnijem stanu uz koji će
se upisati i redni broj kućanstva, a onda se dodjeljuju redni brojevi ostalim
stanovima.

Na primjer, ako
četvrto kućanstvo u popisnom krugu (nastavak prethodnih primjera) koristi na
istoj adresi 3 stana, u stupac 1 treba upisati (istu) adresu u tri reda, u
stupac 2 redni broj stana i to u prvom redu “003”, u drugom redu “004” i u
trećem redu “005” kao redne brojeve triju stanova. U stupac 3, kao redni broj
kućanstva u prvi red treba upisati “004”, a u 2 i 3 red za redni broj kućanstva
upisuje se “000”.

To bi u Kontrolniku
izgledalo ovako:

![](dodatni/359981.gif)

4.) Ako u stanu ne
stanuje niti jedno kućanstvo, stan može biti korišten:

- za stanovanje
privremeno prisutnih osoba (npr. studenti - podstanari) koje nisu kućanstvo u
naselju popisa (upisani u Listu 2 Omotnice);

- prazan stan (još
neuseljen, privremeno nenastanjen ili napušten i drugo);

- povremeno, u
vrijeme sezonskih radova u poljoprivredi;

- povremeno, za odmor
i rekreaciju i

- isključivo za obavljanje
djelatnosti.

U svim ovim
slučajevima popisivač će stanu dodijeliti tekući redni broj i upisati ga u
stupac 2, a u stupac 3 za redni broj kućanstva (jer ga nema) upisati “000”. U
stupac 17 (napomena) treba upisati o kakvom se “praznom” stanu radi. Ako se
ovaj primjer nastavi na prethodne, to bi u Kontrolniku izgledalo ovako:

![](dodatni/359982.gif)

5.) Obratno od
prethodnog primjera postupit će se u dodjeljivanju rednih brojeva kućanstvu
čiji se svi članovi nalaze u inozemstvu, a za koje je popisivač dobio u
popisnom centru ispunjene Pomoćne popisnice (obrazac P-1/IN). Ako je popisivač
utvrdio da na adresi navedenoj na Pomoćnoj popisnici, na kojoj je stanovalo
kućanstvo prije odlaska u inozemstvo, to kućanstvo više nema stan, tada se u
stupac 2 upisuje “000” (jer to kućanstvo nema stan u Republici Hrvatskoj), a u
stupac 3 tekući redni broj kućanstva u popisnom krugu. U stupac 17 “Napomena”
upisuje “kućanstvo nema stan u Republici Hrvatskoj”.

Prognanici u
organiziranom smještaju u hotelu ili baraci (prognaničko naselje) popisuju se
kao privatna kućanstva bez stana u Republici Hrvatskoj. U stupac 2 za redni
broj stana upisuje se “000”, a u stupac 3 tekući redni broj kućanstva.

Ako nastavimo na
prethodne primjere, ova dva slučaja u Kontrolniku bi izgledala ovako:

![](dodatni/359983.gif)

3.3.4. Određivanje
rednog broja zgrade (stupac 4)

Redni broj dodjeljuje
se svakoj zgradi u kojoj se nalazi barem jedan nastanjen ili nenastanjen stan,
ili neka druga nastanjena prostorija, koja se ne smatra stanom, ali se u
vrijeme popisa koristi za stanovanje (npr. nastanjena skladišna ili uredska
prostorija, garaža i sl.).

Da bi popisivač pravilno odredio redni broj zgrade
mora voditi računa o sljedećoj definiciji zgrade:

*Zasebnom zgradom* se smatra:

- svaka građevina koja ima četiri samostalna vanjska
zida i krovište, te jedan ili više ulaza (s jednim ili više kućnih brojeva), a
sagrađena je da bi se u njoj stanovalo, obavljala neka djelatnost ili čuvala
materijalna dobra;

- svaka građevina koja ne ispunjava navedene
građevinske uvjete (npr. nema četiri samostalna zida), ali ima oblik zgrade i
namijenjena je za stanovanje, obavljanje djelatnosti itd. To je, na primjer,
zgrada prislonjena na drugu zgradu čije zidove koristi kao svoj treći i/ili
četvrti zid; zgrada prislonjena ili djelomično ugrađena u zemljanu kosinu ili
stijenu i sl., kao i

- svaki ulaz tzv. obiteljske kuće u nizu koje imaju po
dva zajednička zida i zajednički krov, a na svakom se ulazu nalazi jedan stan,
koji ima poseban kućni broj.

Ako se u dvije zgrade nalaze stambene prostorije koje
koristi jedno kućanstvo, a te se prostorije popisuju kao jedan stan, redni broj
dobiva samo zgrada u kojoj se nalaze glavne prostorije stana. Ovo je slučaj kad
jedno kućanstvo koristi preko cijele godine sobu ili kuhinju koja je
građevinski odvojena od glavnih prostorija stana (nalazi se u drugoj zgradi na
istom kućnom broju, ili u istoj zgradi, ali ima poseban ulaz), pa se ova soba,
odnosno kuhinja popisuje u sastavu stana, a ne kao poseban stan.

Redni broj zgrade također se upisuje i za nastanjene
pokretne ili nepokretne objekte, kao što su npr.: šlep, stari vagon, zemunica,
prikolica, šator, straćara i drugi improvizirani objekti, iako to nisu stanovi
ni zgrade prema definiciji.

Redni broj daje se i zgradi u izgradnji koja ima
potpuno ili djelomično završen i useljen barem jedan stan.

Redni brojevi zgrada
daju se rastućim redom od 001 pa dalje redom do posljednje popisane zgrade u
popisnom krugu. Redni broj zgrade upisuje se u ovaj stupac na način koji je
opisan kod stana i kućanstva.

Umjesto tekućeg rednog broja zgrade, u stupac 4
Kontrolnika upisuje se “000”:

- kad se popisuju prognanička kućanstva u
organiziranom smještaju u hotelu ili baraci;

- kad se cijelo kućanstvo nalazi u inozemstvu, a više
nema stan na adresi gdje je stanovalo prije odlaska (na toj je adresi stanovalo
kao zakupac ili podstanar).

Podsjećamo da u takvim slučajevima i u stupcu 2 za
redni broj stana treba upisati “000”.

Dodjeljivanje rednog broja zgradi u slučaju kada se
popisni krug dijeli (više popisivača popisuje u jednom popisnom krugu),
objašnjeno u potpoglavlju 3.3.3. ovih Uputa.

U slučaju kada su dva ili više popisivača određena da
popisuju u jednoj zgradi (neboder ili višekatnica s nekoliko ulaza), po
prethodnom dogovoru s kontrolorom, upisuju isti redni broj zgrade, a redne
brojeve stanovima i kućanstvima dodjeljuju njihovim slijedom prema uputama u potpoglavlju
3.3.3. (redni broj stana i kućanstva za I. dio započinje s “001”, za II. dio
započinje s “201” itd.)

Svi stanovi (i druge nastanjene prostorije koje nisu
stanovi) koji se nalaze u istoj zgradi moraju imati isti redni broj zgrade, pa
i u slučaju kada je u međuvremenu došlo do prekida popisivanja u jednoj zgradi
i nastavljeno je u drugim zgradama. To će se dogoditi u slučaju ako u jednoj
zgradi popisivač nije mogao završiti popisivanje jer nije nikoga bilo u jednom
ili više stanova, pa je ostavljena Obavijest o ponovnom dolasku popisivača.
Objašnjenje o dodjeljivanju rednih brojeva u takvim i sličnim slučajevima
objašnjeno je u potpoglavlju 3.3.7. “Naknadno upisivanje i ispravljanje
podataka...”

Za hotele, odmarališta, tvornice, škole i druge objekte
u popisnom krugu u kojima nema popisnih jedinica, u stupac 4 upisuje se crtica
(-).

3.3.5. Određivanje
rednog broja za kolektivni stan, institucionalno kućanstvo i zgradu

Kada popisivač u svom
popisnom krugu naiđe na kolektivni stan, odnosno institucionalno kućanstvo,
također upisuje troznamenkasti redni broj stana, kućanstva i zgrade. Redni broj
kolektiv­nog stana i institucionalnog kućanstva upisuje se prema tipu stana i
kućanstva za svaki tip iz određenog intervala kako je u nastavku opisano.

Prema tipu
institucionalnog kućanstva, kolektivnog stana i zgrade, dodjeljuju se u okviru
popisnog kruga redni brojevi iz sljedećih intervala:

Obrazovne institucije
900-919

Zdravstvene i
institucije za skrb 920-929

Institucije za
umirovljenike ili starije osobe 930-939

Vojne institucije
940-949

Vjerske institucije
950-959

Ostale institucije
960-969.

Popisivač dodjeljuje
isti redni broj kolektivnom stanu, institucionalnom kućanstvu i zgradi prema
tipu iz pripadajućeg intervala. Ako u kolektivnom stanu ne živi institucionalno
kućanstvo za redni broj kućanstva upisat će “000”.

Redni broj 900-919
dodijelit će se kolektivnom stanu, institucionalnom kućanstvu i zgradi kada se
radi o “Obrazovnim institucijama”. U ovu se grupu uključuju studentski i đački
domovi, domovi vjerskih škola (sjemeništa, bogoslovije) i slično, tj. stambeni
objekti u koje su smješteni studenti ili đaci koji u naselju popisa borave na
školovanju, a kućanstvo im živi u drugom naselju u Republici Hrvatskoj. Te su
osobe privremeno prisutne te se tako i popisuju, osim studenata bogoslovije
koji se popisuju kao institucionalno kućanstvo u naselju školovanja.

Redni brojevi 920-929
dodijelit će se kolektivnom stanu, institucionalnom kućanstvu i zgradi kada se
radi o “Zdravstvenim i institucijama za skrb”. U ovu se grupu uključuju domovi
za djecu bez roditeljske skrbi, domovi za djecu oštećenu u tjelesnom ili
mentalnom razvoju, zavodi za socijalno-zdravstvenu skrb bolesnih i nemoćnih
osoba i slično.

Redni brojevi 930-939 dodijelit će se kolektivnom
stanu, institucionalnom kućanstvu i zgradi kada se radi o “Institucijama za
umirovljene ili starije osobe”. U ovu se grupu uključuju domovi za
umirovljenike, centri za društvenu brigu o starijim osobama i drugi oblici
zbrinjavanja starih i bolesnih osoba i slično.

Ako je u nekom privatnom kućanstvu na stalnom
smještaju više od 10 korisnika prava na skrb izvan vlastite obitelji, te osobe
smatraju se institucionalnim kućanstvom ovoga tipa, a članovi kućanstva koji se
brinu o tim osobama (udomiteljska obitelj) popisuju se kao privatno kućanstvo.

Redni brojevi 940-949 dodijelit će se kolektivnom
stanu, institucionalnom kućanstvu i zgradi kada se radi o “Vojnim
institucijama”. U ovu se grupu uključuju vojni domovi, baze i slično u kojima
stanuju djelatne vojne osobe koje nemaju kućanstvo u drugom naselju Republike
Hrvatske.

Redni brojevi 950-959 dodijelit će se kolektivnom
stanu, institucionalnom kućanstvu i zgradi kada se radi o “Vjerskim
institucijama”. U ovu se grupu uključuju samostani i slične institucije koje se
koriste za stalno stanovanje npr. redovnica i redovnika ili pripadnika drugih
vjerskih zajednica.

Redni brojevi 960-969 dodijelit će se kolektivnom
stanu, institucionalnom kućanstvu i zgradi kada se radi o tipu “Ostale
institucije”. U ovu se grupu uključuju: samački hoteli, kazneni zavodi,
institucije u kojima su osobe na izdržavanju kazne, odgojne ustanove za
maloljetnike, prihvatilišta za beskućnike, barake za smještaj radnika (na
gradilištima i drugdje), zgrade Ministarstva unutarnjih poslova koje su namijenjene
za smještaj njihovih djelatnika, izbjeglički kampovi i svi drugi organizacijski
oblici koji se ne mogu svrstati u naprijed navedene tipove.

Ukoliko se u jednom popisnom krugu nalaze dva
kolektivna stana ili institucionalna kućanstva istog tipa, oba takva stana ili
kućanstva ne smiju dobiti iste redne brojeve. Zato je i “rezerviran” interval s
više rednih brojeva u istom tipu kolektivnog stana, institucionalnog kućanstva
i zgrade.

Prije početka popisivanja popisivač treba utvrditi
postoje li u zgradi u kojoj se nalazi kolektivni stan, samo prostorije
namijenjene korisnicima usluga ili se u njoj nalazi jedan ili više stanova koji
odgovaraju definiciji stana, a koji su namijenjeni za stanovanje upravitelja,
čuvara i sl., ili u nekim prostorijama kolektivnog stana (koje, prema
definiciji, nisu stan) stanuje neko kućanstvo koje nije korisnik usluga.

Ako u kolektivnom
stanu stanuje samačko ili višečlano (privatno) kućanstvo u prostorijama koje
odgovaraju definiciji stana ili u prostoriji koja ne odgovara definiciji stana
(nastanjenoj iz nužde), redni broj stana i kućanstva dodjeljuje se kako je
ranije opisano kod privatnih kućanstava, stanova i ostalih nastanjenih
prostorija, a zgradi se dodjeljuje redni broj prema tipu kolektivnog stana.

Ukoliko u kolektivnom
stanu, kao korisnici usluga, žive samačka ili obiteljska kućanstva (hotel za
samce), tada ta kućanstva dobivaju tekući redni broj, a redni brojevi
kolektivnog stana (stupac 2) i zgrade (stupac 4) se ponavljaju.

Ukoliko u kolektivnom
stanu, kao korisnici usluga, stanuju samo osobe čiji članovi kućanstva žive u
drugom naselju Republike Hrvatske (đaci i studenti u domovima, radnici u
barakama), tada se kao redni broj kućanstva upisuje “000”.

Na primjer, kada
popisivač popisuje studentski (đački) dom u kojem stanuju studenti (đaci)
dodjeljuje redni broj stana “900”, a budući da to nije institucionalno
kućanstvo (već samo osobe koje tu privremeno stanuju u vrijeme školovanja),
redni broj kućanstva je “000”, a redni broj zgrade je “900”.

Ako popisivač na
svojem popisnom krugu naiđe na institucionalno kućanstvo (objašnjeno uz
definiciju kućanstva), npr. samostan časnih sestara, i to je prvo kućanstvo u
popisnom krugu koje pripada tipu “Vjerske institucije”, redni broj kućanstva je
“950”, redni broj stana “950” i redni broj zgrade “950”.

Ova dva primjera u
Kontrolniku bi izgledala ovako:

![](dodatni/359984.gif)

Ako npr. časne sestre
stanuju u stanu u stambenoj zgradi, budući da pripadaju institucionalnom
kućanstvu, tako će se i popisati. U ovom će slučaju institucionalno kućanstvo
dobiti redni broj iz intervala “ 950-959”, a stan i zgrada tekući redni broj.

Ako se ovaj primjer
nastavi na prethodne, to bi u Kontrolniku izgledalo ovako:

![](dodatni/359985.gif)

Redni brojevi za
kolektivni stan, institucionalno kućanstvo i zgradu dodjeljuju se prema tipu iz
točno navedenog intervala i ne remete kontinuitet rednog broja privatnih
kućanstava, stanova i zgrada.

Kada kontrolor
ustanovi da se u popisnom krugu nalazi kolektivni stan u kojem živi
institucionalno kućanstvo koje ima preko 499 članova, mora takvo kućanstvo
podijeliti na dva ili više dijelova (zavisno od broja članova institucionalnog
kućanstva). Svaki “dio” može imati najviše 499 osoba i svaki takav dio
institucionalnog kućanstva popisat će se kao zasebno kućanstvo (ispunjava se
više Omotnica). Redni broj stana i zgrade dodjeljuje se iz odgovarajućeg
intervala rednih brojeva i ponavlja se onoliko puta na koliko je dijelova
podijeljeno institucionalno kućanstvo, a redni broj institucionalnog kućanstva
određuje se tekuće iz odgova­rajućeg intervala.

Kada kontrolor
ustanovi da se u popisnom krugu nalazi kolektivni stan u kojem stanuje više od
498 privremeno prisutnih osoba, bez obzira na to je li kolektivni stan smješten
u jednoj ili više zgrada (npr. studentski dom), mora te privremeno prisutne
osobe (kolektivni stan) podijeliti na dva ili više dijelova. Svaki “dio” može
imati najviše 498 osoba i mora se popisati kao zasebni stan (ako je kolektivni
stan smješten u više zgrada, svaka će se zgrada popisati kao zasebni kolektivni
stan). Redni brojevi stana u stupcu 2 dodjeljuju se tekuće iz odgovarajućeg
intervala rednih brojeva za kolektivni stan, a u stupac 3 za redni broj
kućanstva upisuje se “000”. Redni broj zgrade se ponavlja onoliko puta koliko
je dodijeljeno rednih brojeva za stanove.

3.3.6. Prezime i
ime osobe na koju se vodi kućanstvo - stupac 5

Za svako kućanstvo
kojem je dodijeljen redni broj, u stupac 5 upisuje se prezime i ime osobe na
koju se vodi kućanstvo (nositelj kućanstva), a prema izjavi osobe koja
popisivaču daje podatke. Prezime i ime osobe na koju se vodi kućanstvo
prepisuje se u Omotnicu u prvi red Liste 1.

Ako u stanu ne stanuje niti jedno kućanstvo, tj. kada
je u stupac 3 upisano “000”, popisivač u stupac 5 upisuje crticu ( - ).

Za kućanstva koja borave u inozemstvu, a za koja je
popisivač dobio ispunjene Pomoćne popisnice (obrazac P-1/IN) upisuje prezime i
ime osobe koja je navedena kao nositelj kućanstva u tablici “Popis članova
kućanstva na radu ili boravku u inozemstvu”. Ako na Pomoćnoj popisnici nije
naveden nositelj kućanstva upisuje se prezime i ime najstarijeg člana tog
kućanstva.

Za kolektivne stanove, bez obzira na to žive li u
njima institucionalna kućanstva ili u njima privremeno stanuju, kao korisnici
usluga, osobe koje su stanovnici drugih naselja, odnosno čija kućanstva stanuju
u drugom naselju, umjesto prezimena i imena popisivač će upisati naziv te
institucije, npr. Studentski dom “S. Radić”, “Konstruktor”, baraka za smještaj
radnika itd.

Za hotele, odmarališta, bolnice i druge objekte za
privremeni smještaj, kao i za svaku zgradu i druge objekte (skladište, tvornič­ka
zgrada itd.) ili prazno gradilište koje zauzima jedan ili više kućnih brojeva,
umjesto prezimena i imena upisuje se odgova­raju­ći naziv, na primjer Hotel
“Park”, Dječje odmaralište “Vladimir Nazor”, Ortopedska klinika, prazno
gradilište, Osnovna škola “Ma­tija Gubec”.

Međutim, ako je u nekom od ovih objekata stalno
nastanjeno neko samačko ili obiteljsko kućanstvo (na primjer u Hotelu “Park”
ili u školi stanuje kućanstvo domara ili prognanici u organiziranom smještaju u
hotelu), u stupac 5 se ne upisuje naziv ustanove, nego prezime i ime osobe na
koju se vodi popisano kućanstvo.

3.3.7. Naknadno
upisivanje i ispravljanje podataka u “Popisu adresa i popisanih jedinica...”

Ako je popisivač
propustio popisati ili je pogrešno popisao neki stan ili kućanstvo, postupit će
na jedan od opisanih načina:

a) Kada je propustio
popisati cijelu zgradu, stanove i kućanstva u njoj, popisivač će u prve
neispunjene redove “Popisa adresa...” Kontrolnika upisati te jedinice popisa, a
redni brojevi u stupcima 2, 3 i 4 se nastavljaju na redne brojeve upisane u
prethodnom redu;

b) Kada je propustio
popisati jedan ili više stanova i kućanstava u zgradi kojoj je već dodijelio
redni broj upisavši ga u stupac 4 i obavio popisivanje, on će podatke o
naknadno popisanom stanu (i kućanstvu) upisati u prvi slobodni red “Popisa
adresa...”. Redni brojevi stana i kućanstva u stupcima 2 i 3 nastavljaju se na
redne brojeve u prethodnom redu tekućom numeracijom, ali se zgradi ne
dodjeljuje novi redni broj, već se u stupac 4 upisuje redni broj zgrade koji
joj je već dodijeljen;

c) Kada je propustio
popisati drugo (treće itd.) kućanstvo u stanu u kojem je već popisao jedno
kućanstvo, precrtat će sve podatke u redu koji se odnosi na već popisan stan i
kućanstvo i u prvi slobodni red ponoviti upis svih podataka, jer dva (ili više)
kućanstava u istom stanu moraju biti upisana u Kontrolnik jedno iza drugoga.
Podatke o adresi stana, ime i prezime nositelja prvog kućanstva i redni broj
zgrade prepisuje iz precrtanog reda (redni broj zgrade se ne mijenja!), ali
dodjeljuje nove redne brojeve (koji su po redu) tom stanu i prvom popisanom
kućanstvu. Nakon toga u Kontrolnik upisuje podatke o drugom kućanstvu u stanu
(koje je propustio popisati kada je prvi puta došao u stan) koje mora imati
adresne podatke, redni broj stana i zgrade iste kao i prvo popisano kućanstvo,
ali dobiva vlastiti (tekući) redni broj kućanstva. Također treba upisati ime i
prezime nositelja tog drugog kućanstva u stanu;

d) Kada popisivač
primijeti da je u jednom stanu (u dva reda) dodijelio dva redna broja za dva kućanstva,
a naknadno ustanovi da se ne radi o dva, već samo o jednom kućanstvu, treba
precrtati sve podatke u redu koji se odnosi na pogrešno određeno kućanstvo, a u
Napomeni (stupac 17) upisati obrazloženje i ispraviti podatke u stupcima 6 -
16. Redni brojevi dodijeljeni kućanstvima koja slijede se ne mijenjaju;

e) Kada je popisivač
u jednom stanu dodijelio redni broj kućanstvu, za koje naknadno utvrdi da se
radi o osobama koje ne čine kućanstvo u naselju popisa (jer kućanstvo kojem oni
pripadaju živi u drugom naselju), popisivač će u stupcu 3 precrtati redni broj
koji je dodijelio tom “kućanstvu” i iznad upisati “000”, a u stupcu 5 će
također precrtati prethodno upisani podatak (prezime i ime). Podaci u stupcima
6 - 16 se mijenjaju (jer je potrebno mijenjati i upise u Omotnici), pa ih treba
precrtati i iznad njih upisati nove. Ni u ovom slučaju ne treba mijenjati već
dodijeljene redne brojeve kućanstvima koja slijede.

Kod svih intervencija
u Kontrolnik, koje su uvjetovale promjene dodijeljenih rednih brojeva u
stupcima 2, 3 i 4 (koji se prenose na popisne obrasce kao identifikacija),
popisivač je dužan na već popunjenim obrascima obaviti odgovarajuće izmjene
identifikacijskih podataka.

3.3.8. Napomena -
stupac 17

U ovaj stupac
popisivač upisuje kratke napomene koje će mu koristiti pri popunjavanju
osnovnih popisnih obrazaca tj. Popisnice i Upitnika za stan i kućanstvo
(obrasci P-1 i P-2). Napomene će mu trebati kod odgovora na pitanja 1. i 2.
obrasca P-2, dio “Podaci o stanu” (vrsta stambene jedinice i način korištenja),
kao i kod odgovora na pitanje 1. obrasca P-2, dio “Podaci o kućanstvu” (osnova
korištenja stana).

Napomene će poslužiti kao podsjetnik kada treba
popuniti cijeli Upitnik za stan i kućanstvo, a kada samo dio za stan, odnosno
dio za kućanstvo, i koju Listu (1 ili 2) Omotnice treba koristiti za upis osoba
koje stanuju u nekom stanu (vidi primjere za ispunjavanje Kontrolnika).

U nastavku se daju primjeri za popunjavanje ovog
dijela Kontrolnika.

![](dodatni/359969.gif)

[A4
format](dodatni/359970.gif)

![](dodatni/359971.gif)

[A4
format](dodatni/359972.gif)

if !supportEmptyParas endif

3.4. Popunjavanje “...pregled rezultata po
kućanstvima” - stupci 6 - 16

Ovaj dio Kontrolnika
popisivač će popunjavati naknadno, kod kuće, poslije popisivanja.

Nakon što je u stanovima, odnosno kućanstvima koje je
popisao, popunio Omotnice (obrazac P-OM), Upitnike za stan i kućanstvo (obrazac
P-2), cijele ili dio za stan odnosno dio za kućanstvo i pripadajuće Popisnice
(obrazac P-1), treba dovršiti popunjavanje Liste 1 (stupci 5 - 8) i Liste 2
(stupci 4 i 5) Omotnice i izraditi prve rezultate za kućanstvo.

U stupce 6 - 15 Kontrolnika podaci se prenose iz
tablice (Prvi rezultati za kućanstvo) s naslovne strane Omotnice.

Stupci “Prvih rezultata za kućanstvo” na prvoj
stranici Omotnice imaju vlastitu numeraciju, 1 do 10. Uz redne brojeve stupaca
tiskani su u zagradama brojevi koji odgovaraju numeraciji stupaca u Kontrolniku
“...pregled rezultata po kućanstvima”, da se olakša prijenos rezultata s
Omotnice u odgovarajuće stupce Kontrolnika, naravno u redu koji pripada
pojedinom kućanstvu.

Tumačenja postupaka kod popunjavanja Omotnice daju se
u odgovarajućem poglavlju Uputa, pa se ovdje ne ponavljaju.

U stupac 16 Kontrolnika upisuje se odgovor “DA” (stan
za stalno stanovanje), za svaki stan za koji je na “Upitniku za stan i
kućanstvo”, obrazac P-2, dio “Podaci o stanu”, na pitanje 1. (vrsta stambene
jedinice) dan odgovor “stan”, a na pitanje 2. (način korištenja) jedan od
sljedećih odgovora: “samo za stanovanje”, ili “za stanovanje i obavljanje
djelatnosti” ili “privremeno nenastanjen stan” ili “napušten stan” (definicija
stana za stalno stanovanje dana je na poleđini Omotnice).

Ako u jednom stanu žive dva ili više kućanstava, u
stupac 16 se upisuje “DA” samo u red gdje je upisano prvo kućanstvo, a kod
drugih kućanstava upisuje se crtica (-).

3.5. Izrada prvih rezultata za popisni krug

3.5.1. Izrada zbirnog reda u “Popisu adresa i
popisanih jedinica i pregleda rezultata po kućanstvima”

Nakon što je
popisivač izradio pregled rezultata za svako kućanstvo tj. podatke iz svih
Omotnica prenio u odgovarajuće stupce unutarnjih stranica Kontrolnika, mora
zbrajanjem podataka po stupcima dobiti red “Ukupno”, tiskan na dnu svake
stranice.

Preporuča se zbrojeve s pojedinih stranica prepisati
na prvu slobodnu stranicu Kontrolnika kao rekapitulaciju. To znači da će
popisivač na toj slobodnoj stranici numerirati onoliko redova koliko ima
stranica s upisima. Prijenos podataka treba raditi pažljivo i prepisane podatke
provjeriti, kako bi se izbjegle greške.

Zbroj prepisanih zbirnih redova s pojedinih stranica
daje prve rezultate za popisni krug.

3.5.2.
Izračunavanje broja stanova (stupac 2 - Redni broj stana)

Zbroj stupca 2 (ukoliko nije bilo precrtanih redova)
je najveći redni broj stana u popisnom krugu iz intervala 001-899 uvećan za
ukupan broj kolektivnih stanova (redni brojevi stana od 900-969), ako ih je
bilo u popisnom krugu.

Ako ima precrtanih rednih brojeva stana, potrebno je
precrtane redove oduzeti. Međutim, kada je precrtan red u kome se nalazi redni
broj stana koji se više puta ponavlja zato što u tom stanu živi više kućanstava
(npr. popisivač je naknadno ustanovio da sve osobe u stanu čine jedno a ne dva
kućanstva), takav red se ne oduzima.

Ovo općenito pravilo
vrijedi i za izračunavanje zbirnog reda “Ukupno” na prvoj stranici Kontrolnika
“Popis adresa i popisanih jedinica...”.

Na sljedećim stranicama red “Ukupno” izračuna se tako
da se od najvećeg (rednog) broja stana s pojedine stranice oduzme naj­veći
redni broj stana s prethodne stranice i dodaju kolektivni stanovi ako ih ima na
toj stranici, uz već opisane korekcije zbog precrtanih redova ako su potrebne.

Za kontrolu ukupnog zbirnog reda (rekapitulacije) može
se koristiti formula:

Ukupno
   = najveći       - precrtani          +
broj

                redni
broj     redni brojevi     kolektivnih

                    stana            stanova           stanova

3.5.3. Izračunavanje
broja kućanstava (stupac 3 - Redni broj kućanstava)

Podatak u redu
“ukupno” stupca 3 (ukupan broj kućanstava), izra­čunava se na isti način kao i
zbirni red stupca 2.

Za kontrolu ukupnog zbirnog reda (rekapitulaciju) može
se koristiti formula:

Ukupno
   = najveći       - precrtani          +
broj

                redni
broj     redni brojevi   institucionalnih

                kućanstva      kućanstava      kućanstava

Podaci stupaca 4 ( Redni broj zgrade) i stupaca 5
(Prezime i ime osobe na koju se vodi kućanstvo) Kontrolnika se ne obrađuju za
Prve rezultate.

3.5.4.
Izračunavanje zbirnih podataka za stupce 6 - 15 (pregled podataka o kućanstvu)

Podaci upisani u
pojedini red ovih stupaca se zbrajaju, a zbroj se prenosi u red “Ukupno” svake
stranice Kontrolnika. Brojevi u pre­crtanim redovima se zanemaruju. Zbrojevi
podataka s pojedinih stranica se prepisuju u rekapitulaciju, čiji zbroj daje
zbirni red “Ukupno” za popisni krug.

3.5.5.
Izračunavanje broja stanova za stalno stanovanje (stupac 16)

U red “Ukupno” stupca
16 svake stranice Kontrolnika prebrojavaju se (zbrajaju) upisani odgovori “DA”.
Zbrojevi podataka s pojedinih stranica prepisuju se u rekapitulaciju, čiji
zbroj daje zbirni red “Ukupno” tj. ukupan broj stanova za stalno stanovanje za
popisni krug.

3.6. Izrada Prvih
rezultata za popisni krug

Prvi rezultati za
popisni krug iskazuju se u dvije tablice na naslovnoj stranici Kontrolnika i
to: tablica 1 “Broj popisanih osoba” i tablica 2 “Broj popisanih kućanstava i
stambenih jedinica”.

U ovoj se fazi rezultati zbirnog reda “Ukupno” za
popisni krug prepisuju u tablice na prvoj stranici Kontrolnika.

Stupci su u ovim tablicama označeni prema numeraciji
stupaca unutarnjih stranica Kontrolnika “Popis adresa i popisanih jedinica i
pregled rezultata po kućanstvima” kako bi se olakšao pri­jenos podataka. Uz
svaku je tablicu i opis njezina sadržaja.

3.6.1.
Tablica 1. Broj popisanih osoba

Podaci se u ovu
tablicu prenose iz odgovarajućeg stupca zbirnog reda “Ukupno” (rekapitulacije)
i to: u stupac “Ukupan broj popisanih osoba” prenosi se zbirni podatak iz
stupca 6 (sveukupno); u stupac “ukupno Lista 1” prenosi se zbirni podatak iz
stupca 7; u stupac “prisutni prognanici” prenosi se zbirni podatak iz stupca 8;
u stupac “svega odsutni iz naselja popisa” prenosi se zbirni podatak iz stupca
9; u stupac “odsutni godinu i duže u inozemstvu i vraćaju se rjeđe s rada”,
prenosi se zbirni podatak iz stupca 10; u stupac “odsutni godinu i duže u
inozemstvu i vraćaju se rjeđe s boravka”, prenosi se zbirni podatak iz stupca
11; u stupac “izbjeglice odsutne godinu i duže u inozemstvu«, prenosi se zbirni
podatak iz stupca 12; u stupac “odsutni u zemlji godinu i duže i rjeđe se
vraćaju u prebivalište” prenosi se zbirni podatak iz stupca 13; u stupac
“ukupno Lista 2” prenosi se zbirni podatak iz stupca 14; u stupac “prisutni
godinu i duže i rjeđe odlaze u prebivalište” prenosi se zbirni podatak iz
stupca 15.

Stupac “Ukupan broj stanovnika” dobiva se tako da se
podatak iz stupca 7 umanji za zbroj podataka iz stupaca 10, 11, 12 i 13 i doda
podatak iz stupca 15.

Zbroj podataka u stupcima 7 i 14 daje rezultat za
stupac 6 (ukupan broj popisanih osoba).

Ostali podaci u stupcima tablice ne mogu se međusobno
računski kontrolirati metodom zbrajanja ili oduzimanja, pa je zato važno da se
točno prenesu s Omotnice, zbroje na pojedinim unutarnjim stranicama Kontrolnika
i prenesu iz reda “Ukupno” u ovu tablicu.

3.6.2.
Tablica 2. Broj popisanih
kućanstava i stambenih jedinica

Podatak o broju
kućanstava (stupac 3) sastoji se od stupca “svega” (ukupan broj kućanstva s
rednim brojevima od 001 do 899, tzv. privatna kućanstva, i s rednim brojevima
od 900 do 969, tzv. institucionalna kućanstva) i stupca “privatna kućanstva”.
Dakle, ako u popisnom krugu nema institucionalnih kućanstava, u oba će dijela
stupca 3 biti isti podatak. Međutim, ako u popisnom krugu ima institucionalnih
kućanstava, broj privatnih kućanstava dobiva se tako da se od ukupnog broja
kućanstava oduzme broj institucionalnih kućanstava (redni brojevi 900 - 969).

Podatak o broju stambenih jedinica sastoji se od
stupca “svega” (stupac 2), tj. ukupnog broja stambenih jedinica (redni brojevi
od 001 do 899 i od 900 do 969), te stupca “stanovi za stalno stanovanje”, koji
se prepisuje iz stupca 16 Kontrolnika, red “Ukupno”.

3.7. Predaja
kompletne popisne građe za popisni krug kontroloru

Nakon što je izradio
prve rezultate za popisni krug, popisivač predaje kontroloru kompletan popisni
materijal. Kontrolor je dužan obaviti pregled potpunosti i točnosti popisnog
materijala za dotični popisni krug i potpisom na naslovnoj stranici Kontrolnika
jamčiti ispravnost popunjenih popisnih obrazaca, u skladu s objašnjenjima danim
u Metodološkim uputama.

4. OMOTNICA
(obrazac P-OM)

Omotnica (obrazac
P-OM) pomoćni je obrazac popisa, koji služi za upisivanje članova kućanstva
(Lista 1) i privremeno prisutnih osoba (Lista 2). Omotnica služi i za izradu
“Prvih rezultata za kućanstvo”. U Omotnicu se ulažu svi obrasci koji se odnose
na jedno kućanstvo i/ili stan, tj. pripadajući Upitnik za stan i kućanstvo
(obrazac P-2), Popisnice (obrazac P-1) i eventualno Prethodne popisnice (obrazac
P-1/1) ili Pomoćne popisnice (obrazac P-1/IN).

Svaka Omotnica odgovara, po pravilu, jednom redu u
Kontrolniku, tj. svakom redu Kontrolnika u kojemu je upisana bilo koja jedinica
popisa.

4.1. Ispunjavanje
Omotnice

Omotnica se ispunjava
za svako kućanstvo (privatno, institucionalno), za svaki stan u kojemu ne živi
niti jedno kućanstvo ali stanuje jedna ili više privremeno prisutnih osoba, te
za svaki prazan stan.

Kad u stanu stanuje samo jedno kućanstvo, ispunjava se
samo jedna Omotnica, bez obzira na to živi li s tim kućanstvom jedna ili više
privremeno prisutnih osoba. Članovi kućanstva upisuju se u Listu 1, a
privremeno prisutne osobe u Listu 2.

Ako u jednom stanu stanuju dva ili više kućanstva,
ispunjavaju se dvije Omotnice, odnosno onoliko Omotnica koliko ima kućanstava u
stanu. To je često slučaj na primjer, kada u jednom stanu živi više osoba koje
su samačka kućanstva. Privremeno prisutne osobe (ako ih ima) upisuju se u Listu
2 u Omotnici onog kućanstva kod kojeg one stanuju.

Ako s nekim kućanstvom u istom stanu stanuje i
prognaničko ili izbjegličko kućanstvo (samačko ili višečlano), za svako od njih
se ispunjava zasebna Omotnica.

Ako u stanu stanuju samo osobe koje su privremeno
prisutne u naselju popisa, za njih će se ispuniti samo jedna Omotnica. Te se
osobe upisuju u Listu 2, a Lista 1 se ne ispunjava.

Ako je u kućanstvu na stalnom smještaju do 10 osoba
koje su korisnici prava na skrb izvan vlastite obitelji, upisuju se kao članovi
tog kućanstva (udomiteljske obitelji). U ovom se slučaju ispunjava jedna
Omotnica (Lista 1). Korisnici prava na skrb izvan vlastite obitelji mogu biti:
djeca, mladež ili odrasle osobe.

Ako kod neke udomiteljske obitelji na stalnom
smještaju ima 10 i više korisnika prava na skrb izvan vlastite obitelji, te se
osobe popisuju kao institucionalno kućanstvo. U ovom se slučaju ispunjava
Omotnica za kućanstvo udomiteljske obitelji i zasebna Omotnica za
institucionalno kućanstvo (Lista 1).

Kad u kolektivnom stanu (dom umirovljenika, samostan
itd.), stanuje samo jedno institucionalno kućanstvo, ispunjava se jedna
Omotnica, bez obzira na to živi li s tim kućanstvom jedna ili više privremeno
prisutnih osoba.

Kada u kolektivnom stanu stanuje više od 499 članova
institucionalnog kućanstva ili više od 498 privremeno prisutnih osoba, kontrolor
mora takvo kućanstvo, odnosno stan podijeliti na dva ili više dijelova. Za
svaki dio popunjava se zasebna Omotnica. Ovu se podjelu mora izvršiti iz
“tehničkih” razloga kako ne bi došlo do ponavljanja rednog broja osobe (vidi
upute za popunjavanje Kontrolnika).

Kad u kolektivnom stanu osim institucionalnog
kućanstva stanuje i jedno ili više privatnih kućanstava (samačka ili višečlana
kućanstva), ispunjava se jedna Omotnica za institucionalno ku­ćan­stvo i još
onoliko Omotnica koliko ima privatnih kućanstava.

Kad u kolektivnom
stanu (samački hoteli) stanuju osobe kojima je naselje popisa ujedno i
prebivalište, jer nemaju kućanstvo izvan naselja popisa, tj. čine samačko ili
višečlano kućanstvo, za sva­ko se kućanstvo ispunjava zasebna Omotnica.

Kad su u kolektivnom
stanu ili hotelu smješteni prognanici potrebno je za svako prognaničko
kućanstvo (samačko ili višečlano) ispuniti Omotnicu i članove kućanstva upisati
u Listu 1.

Kad u kolektivnom
stanu (npr. studentski dom, baraka za smještaj radnika) stanuju samo osobe koje
su privremeno prisutne u naselju popisa, ispunjava se samo jedna Omotnica.

Popisivač ispunjava dvije Omotnice i u slučaju kada je
cijelo kućanstvo vlasnika odsutno iz naselja popisa (npr. duže vrijeme boravi u
inozemstvu), pa je izdalo stan ili dio stana na korištenje drugom kućanstvu. U
tom slučaju ispunjava jednu Omotnicu za odsutno kućanstvo, a drugu za
podstanarsko kućanstvo.

Kad se popisuju prazni stanovi (privremeno
nenastanjen, napušten, samo za obavljanje djelatnosti, za odmor i rekreaciju,
stan koji se koristi u vrijeme sezonskih radova u poljoprivredi), za svaki
takav stan ispunjava se jedna Omotnica.

Na Omotnicu se upisuju samo identifikacijski podaci,
naselje, ulica i kućni broj. Na crtu koja je predviđena za prezime i ime nositelja
kućanstva treba upisati, na primjer: privremeno nenastanjen stan, vikend-kuća
ili kratko opisati neki drugi oblik korištenja.

4.2. Ispunjavanje
identifikacijskih i adresnih podataka

Prostor za upisivanje
identifikacijskih i adresnih podataka predviđen je na naslovnoj stranici
Omotnice.

Identifikacijski podaci su:

- matični broj grada/općine

- redni broj popisnoga kruga

- redni broj stana

- redni broj kućanstva

- redni broj zgrade.

*Identifikacijske
podatke* na Omotnicu
popisivač prepisuje iz Kontrolnika, i to: matični broj grada/općine i redni
broj popisnoga kruga s naslovne strane, a iz unutarnje stranice Kontrolnika
“Popisa adresa i popisanih jedinica i pregleda rezultata po kućanstvima”:

- redni broj stana iz stupca 2

- redni broj kućanstva iz stupca 3 i

- redni broj zgrade iz stupca 4.

*Adresni podaci,* prezime i ime osobe na koju se vodi
kućanstvo (nositelj kućanstva), naselje, ulica, (odnosno dio naselja) kućni
broj i dodatak kućnom broju (ako ga ima) također se prenose iz Kontrolnika na
naslovnu stranicu Omotnice.

Nakon što je popisivač ispisao identifikacijske i
adresne podatke na naslovnoj stranici Omotnice, ispunjava unutarnju stranicu
tj. Listu 1 i Listu 2.

4.3. Što popisivač
mora utvrditi prije ispunjavanja Liste 1 i Liste 2

Za pravilno ispunjavanje
Liste 1 i Liste 2 popisivač najprije treba utvrditi:

- živi li u stanu jedno ili više kućanstava ili su
osobe koje je za­tekao samo privremeno prisutne;

- ukupan broj članova kućanstva, tj. osoba čije je
prebivalište u naselju popisa bez obzira na to jesu li u kritičnom trenutku
popisa prisutni u naselju popisa ili su iz njega odsutni,

- živi li s kućanstvom u stanu i prognaničko kućanstvo
(sa­mač­ko ili višečlano);

- stanuju li u stanu s kućanstvom i osobe privremeno
prisutne u naselju popisa.

Dakle, popisivač mora utvrditi čine li osobe koje
stanuju u stanu kućanstvo ili ne. Ako te osobe prema definiciji čine kućanstvo
upisuje ih u Listu 1, a ako se radi o privremeno prisutnim osobama u naselju
popisa, upisuje ih u Listu 2.

*4.3.1 Definicija kućanstva*

Prema međunarodnim
preporukama razlikujemo dva tipa kućanstva i to privatno i institucionalno
kućanstvo. U ovim se upu­tama za “privatno kućanstvo” uglavnom koristi naziv
“kućan­stvo”.

Kućanstvom se smatra
svaka obiteljska ili druga zajednica osoba za koje se izjavi da zajedno stanuju
i zajednički troše svoje prihode za podmirivanje osnovnih životnih potreba
(stanovanje, prehrana i sl.), bez obzira na to borave li svi članovi u naselju
gdje je kućanstvo nastanjeno ili neki od njih privremeno borave u drugom naselju
Republike Hrvatske ili u inozemstvu, radi zaposlenja, školovanja, kao
prognanici ili izbjeglice ili su odsutni iz drugih razloga.

Kućanstvom se smatra
i svaka osoba koja u naselju popisa živi sama tzv. samačko kućanstvo i koja
nema svoje kućanstvo u nekom drugom naselju Republike Hrvatske ili u
inozemstvu. Ta osoba može stanovati sama u stanu ili kao podstanar ili u
samačkom hotelu i sl., bez obzira na to stanuje li u istoj sobi s drugim samcem
ili s članovima kućanstva stanodavca, ali s njima ne troši zajednički svoje
prihode.

Kućanstvom u naselju
popisa smatraju se osobe koje se školuju u naselju popisa a žive u bračnoj ili
izvan bračnoj zajednici (npr. studentski brak).

Kućanstvom u naselju
popisa smatraju se i prognanici i izbjeglice koji u naselju popisa žive zbog
ratnih okolnosti, bez obzira na to je li netko od članova kućanstva u kritičnom
trenutku privremeno odsutan (školovanje, zaposlenje i drugo) iz naselja popisa.
Takva kućanstva mogu biti samačka ili višečlana. Ako prognanici i izbjeglice
žive u stanu s nekim kućanstvom (koje nije prognaničko) pa makar to bili
najbliži srodnici (npr. u kućanstvu sina/kćeri, roditelja i sl.), popisuju se
kao zasebno kućanstvo.

Kućanstvom u naselju
popisa smatra se i osoba bez stalne adrese (beskućnici, nomadi) a zatečena je u
kritičnom trenutku u naselju popisa.

Kućanstvom se smatra
i tzv. institucionalno kućanstvo, tj. kućanstvo sastavljeno od osoba koje žive
u ustanovama za trajno zbrinjavanje djece i odraslih, u bolnicama za trajni
smještaj ne­izlječivih bolesnika, samostanima, domovima umirovljenika, ob­jek­tima
vojske, policije, pravosuđa kao i grupa od 10 i više osoba na trajnom smještaju
u udomiteljskoj obitelji i slično.

To su u pravilu
kućanstva koja je osnovala pravna ili fizička osoba radi dugotrajnog
udomljavanja i zbrinjavanja određene skupine ljudi.

Osobe koje su
privremeno prisutne u naselju popisa (detaljne upute uz Listu 2), ne mogu biti
posebno kućanstvo u naselju popisa, bez obzira na njihov broj u nekom stanu i
bez obzira na to je li stan kolektivan ili ne.

*4.3.2. Definicija prebivališta*

Zakonska definicija
prebivališta (NN, broj 53/91) glasi: “prebivalište je mjesto u kojem se
građanin naselio s namjerom da u njemu stalno živi ...”. Ova zakonska odredba
“prebivališta” se određuje s dvije činjenice: nastanjenost u određenom naselju
i namjera da osoba u tom naselju stalno živi.

U ovom popisu prebivalište osobe je ono mjesto
(naselje) koje osoba koja se popisuje ili član kućanstva koji o tome daje
podatke, smatra prebivalištem osobe, bez obzira ima li osoba prijavljeno
prebivalište ili boravište ili nije uopće prijavljena kod Ministarstva
unutarnjih poslova.

Prebivalištem
prognanika i izbjeglica smatra se ono mjesto (naselje) koje su zbog ratnih
okolnosti morale napustiti (vidi objašnjenje za popunjavanje Popisnice).

4.4. Objašnjenje
za ispunjavanje Liste 1 i Liste 2 Omotnice

4.4.1.
Lista 1 - Članovi kućanstva
(stanje 31. ožujka 2001. u 24.00 sata)

U Listu 1 upisuju se:

a) svi članovi
kućanstva koji imaju prijavljeno prebivalište u naselju popisa ili naselje
popisa smatraju svojim prebivalištem, bez obzira na to jesu li u kritičnom
trenutku popisa (31. ožujka 2001. u 24.00 sata) bili prisutni ili su bili kraće
ili duže vrijeme odsutni u drugom naselju u Hrvatskoj ili inozemstvu;

b) sve osobe koje u
naselju popisa borave radi zaposlenja, a nemaju kućanstvo u drugom naselju u
Hrvatskoj niti u inozemstvu, čak i ako su u kritičnom trenutku popisa bile
privremeno odsutne;

c) osobe bez stalne
adrese (nomadi, beskućnici i slično) smatraju se stanovnicima naselja u kojem
su zatečene u kritičnom trenutku popisa.

Napomena: u ovu se
Listu upisuje i kućna pomoćnica ako živi s kućanstvom, kao i osobe koje su na
trajnom smještaju u kućanstvu (udomiteljskoj obitelji).

*Izuzeci:*

a) svi članovi
prognaničkog kućanstva i kućanstva izbjeglica koji žive u naselju popisa zbog
ratnih okolnosti bez obzira na to je li netko od članova kućanstva u kritičnom
trenutku privremeno odsutan iz tog naselja (prognanici i izbjeglice koji borave
u naselju popisa radi zaposlenja, školovanja i drugih razloga, a kućanstvo im
živi u drugom naselju u Republici Hrvatskoj sa statusom prognanika ili
izbjeglice upisuju se u Listu 2).

Prognanici su osobe
koje su zbog ratnih okolnosti napustili ili su protjerane iz svojeg
prebivališta, a nalaze se unutar granica Re­publike Hrvatske, i imaju službeni
status prognanika.

Izbjeglice su osobe
koje su zbog ratnih okolnosti napustile svoje prebivalište i nalaze se izvan
granica svoje države.

b) osobe koje se
školuju u naselju popisa a žive u bračnoj ili izvan bračnoj zajednici (npr.
studentski brak), smatraju se kućan­stvom u naselju školovanja tj. u naselju
popisa. (Ostale osobe koje se školuju izvan svog prebivališta tj. izvan naselja
u kojem im živi kućanstvo, upisuju se u Listu 2, jer su to privremeno prisutne
osobe u naselju popisa).

Stupac (a) - *Redni
broj člana kućanstva*

U ovom su stupcu
otisnuti redni brojevi od 001 do 010. Redni broj popisivač upisuje samo u
slučaju kad kućanstvo ima više od 10 članova, pa za njihovo upisivanje u Listu
1 koristi drugu Omotnicu, na koju će nastaviti upisivati podatke o članovima
kućanstva, upisujući za svakog sljedeći redni broj (011, 012, itd.) u isti ovaj
stupac.

U ovakvom slučaju
popisivač mora pri vrhu naslovne stranice druge Omotnice naznačiti da se radi o
nastavku Liste 1. Identifikacijski se podaci prepisuju s prve Omotnice. Prve
rezultate za kućanstvo popisivač izrađuje samo na prvoj Omotnici, koristeći
podatke svih pripadajućih Popisnica.

Redni broj iz ovog
stupca ujedno je i redni broj osobe koji se prepisuje na Popisnicu (obrazac
P-1).

Ovo pravilo ne važi
za članove institucionalnoga kućanstva kojima će popisivač dodijeliti redni
broj osobe neposredno na Popisnici, od 001 do 499, odnosno onoliko brojeva u
nizu koliko ima članova institucionalnoga kućanstva.

Napomena: kada je jedno institucionalno kućanstvo iz
“teh­nič­kih” razloga podijeljeno na dva ili više dijelova, tada u okviru
svakog uvjetno formiranog institucionalnog kućanstva redni broj osobe započinje
s “001” i dodjeljuje se onoliko rednih brojeva u nizu, koliko u tom
“institucionalnom kućanstvu” ima osoba.

Stupac 1 - *Prezime i ime*

U stupac 1 upisuje se prezime i ime svakog člana
kućanstva, i to ovim redom: u prvi red (redni broj 001 u stupcu (a)) upisuje se
prezime i ime osobe na koju se vodi kućanstvo, tzv. nositelj kućanstva, zatim
slijede članovi njegove uže obitelji (bračni partner i djeca ako ih ima).

Osoba na koju se vodi kućanstvo (nositelj kućanstva)
upisuje se na temelju izjave članova kućanstva, odnosno izjave osobe koja daje
podatke. Prezime i ime nositelja kućanstva prepisuje se iz reda u Kontrolniku u
koji je upisano to kućanstvo.

Kućanstvo se može sastojati od jedne ili više užih
obitelji, a također može imati članove koji ne pripadaju nijednoj obitelji u
kućanstvu koje se popisuje. Isto tako, ima kućanstava u kojima nema nijedne uže
obitelji (samačka kućanstva, kao i kućanstva koja su sastavljena od braće i
sestara, bake, djeda i unuka i sl., kao i nesrodnika koji zajednički troše
prihode za hranu, stanovanje i drugo).

Pod užom obitelji razumijeva se obiteljska zajednica
koja se sastoji samo od bračnog para ili od roditelja (oba ili jednog) i
njihove djece (rođene ili usvojene) koja nisu u braku i koja nemaju vlastitu
djecu, bez obzira na njihovu dob. Bračnim se parom smatra i par koji živi u
izvanbračnoj zajednici.

U skladu s tom definicijom, npr. žena (udana ili
neudana), koja zajedno sa svojim djetetom živi u kućanstvu svojih roditelja,
smatrat će se da čini užu obitelj sa svojim djetetom, dok njezini roditelji
čine drugu užu obitelj u istom kućanstvu.

Članovi jednoobiteljskih kućanstava upisuju se ovim
redom: u prvi se red upisuje prezime i ime osobe na koju se vodi kućanstvo,
zatim slijede imena članova njezine uže obitelji (brač­nog partnera i djece,
ako ih ima). Na kraju se upisuju imena ostalih srodnika i drugih osoba koje se
smatraju članovima kućanstva.

Ako u kućanstvu ima više od jedne uže obitelji, nakon
članova prve obitelji upisuju se redom članovi druge, treće obitelji itd. Na
kraju se upisuju imena ostalih srodnika i drugih osoba koje se smatraju
članovima kućanstva.

Ako kućanstvo čini samo jedna osoba (tzv. samačko
kućan­stvo), ta se osoba obvezno upisuje pod rednim brojem 001.

Kada se popisuju članovi institucionalnog kućanstva,
ne treba upisivati pojedinačno svakog člana tog institucionalnog kućanstva u
Listu 1, nego se u stupac za upis prezimena i imena u prvi red upisuje samo
naziv te ustanove (npr. samostan časnih sestara “Svetoga križa”) i ukupan broj
članova kućanstva, a ostali stupci (stupci 2 - 8) se ne popunjavaju (vidi
primjer na str. 47).

Ako u kolektivnom stanu u kojem je institucionalno
kućan­stvo, stanuje i neko samačko ili višečlano kućanstvo (npr. kućan­stvo
domara) za njih se ispunjava druga Omotnica i u stupac 1 upisuje se ime i
prezime nositelja tog kućanstva, a zatim ostali članovi kućanstva kako je prije
opisano.

Stupac 2 -*Ime jednog roditelja, a za udane i udovice - ime*

*muža*

U ovaj se stupac
upisuje za članove kućanstva ime oca ili majke, a za udane i udovice ime muža
(radi lakšeg međusobnog povezivanja članova uže obitelji).

Stupac 3 - *Odnos
prema osobi na koju se vodi kućanstvo*

U ovaj stupac treba
za svakog člana kućanstva upisati odnos prema osobi na koju se vodi kućanstvo
(nositelju kućanstva), npr. suprug, supruga, nevjenčana supruga, nevjenčani
suprug, sin, kći, pastorak, pastorka, usvojeno dijete, majka, otac, brat,
sestra, baka, djed, snaha, zet, unuk, svekar, svekrva, punica, punac, ujak,
stric, kućna pomoćnica, osoba na skrbi i itd.

Stupac 4 - *Tko je
dao podatke*

Mogući odgovori s
pripadajućim šiframa koje se upisuju u stupac 4 nalaze se na unutrašnjoj strani
Omotnice u posebnom okv­iru naslovljenom: “Tko je dao podatke”.

U ovaj se stupac
upisuje šifra koja označava tko je dao podatke za svaku osobu koja se popisuje,
i to:

- ako popisivaču
podatke daje osoba sama za sebe, upisuje se šifra “1”,

- ako popisivaču
podatke za osobu koju popisuje daje drugi član kućanstva, upisuje se šifra “2”,

- ako popisivaču podatke daje osoba koja nije član
kućanstva, upisuje se šifra “3”,

- ako je popisivač u kućanstvu za odsutne članove
prepisao podatke iz Prethodne popisnice (obrazac P1/1) ili Pomoćne popisnice
(obrazac P-1/IN) na Popisnicu (obrazac P-1), upisuje se šifra “4”.

Stupce 5 - 8 popisivač ispunjava kod kuće na temelju
podataka iz Popisnice (obrazac P-1), i to :

Stupac 5 - *Razlog odsutnosti u zemlji* *(Popisnica,
pitanje 9a.)*

U ovaj se stupac upisuje šifra razloga odsutnosti za
svakog člana kućanstva koji je u kritičnom trenutku popisa odsutan iz
prebivališta i boravi u drugom naselju Republike Hrvatske, tj. prepisuje šifru
razloga odsutnosti koja je upisana na Popisnici kod pitanja 9a., bez obzira na
trajanje odsutnosti.

U ovaj se stupac iznimno za prognane koji se popisuju
izvan prebivališta i izbjeglice koje borave u Republici Hrvatskoj, upisuje
razlog prisutnosti i to “3” za prognanika i “4” za izbjeglicu.

Za članove kućanstva koji su prisutni ili su odsutni u
inozemstvu, u ovaj se stupac upisuje crtica (-).

Stupac
6 -              *Razlog odsutnosti u
inozemstvu*

*(Popisnica,
pitanje 9b.)*

U ovaj se stupac upisuje razlog odsutnosti za svakog
člana kućanstva koji je odsutan iz kućanstva u inozemstvu, bez obzira na
trajanje odsutnosti, tj. treba prepisati razlog odsutnosti koji je upisan na
Popisnici, pitanje 9b. Za članove kućanstva koji su prisutni ili odsutni u
drugom naselju u Hrvatskoj, u ovaj se stupac upisuje crtica (-).

Stupac 7 - *Odsutni godinu i duže (Popisnica,
pitanje 10.)*

Za svaku osobu koja je iz svog kućanstva odsutna
godinu i duže, bilo u drugom naselju u Republici Hrvatskoj ili u inozemstvu u
ovaj se stupac upisuje “DA”. Ta osoba ima upisan jedan od razloga odsutnosti u
stupcu 5 ili 6, odnosno na Popisnici mora imati upisan razlog odsutnosti kod
pitanja 9a) ili 9b), a odgovor o trajanju odsutnosti na pitanje 10. mora biti
jedna godina (01) ili više.

Za članove kućanstva
koji su odsutni iz prebivališta kao prognanici, a popisuju se u prebivalištu, u
stupcu 5 upisano je “3” kao šifra razloga odsutnosti iz prebivališta, tada se u
ovaj stupac upisuje DA.

Za članove kućanstva koji su odsutni iz prebivališta
kao izbjeglice u inozemstvu, u stupcu 6 upisana je šifra razloga odsutnosti “5”
i odgovor o trajanju odsutnosti na pitanje 10. upisano je jedna ili više
godina, u ovaj se stupac također upisuje “DA”.

Za prisutne članove kućanstva ili odsutne do jedne
godine, u ovaj se stupac upisuje crtica (-).

Za članove kućanstva prognanika, koji se popisuju
izvan prebivališta, i izbjeglica u Republici Hrvatskoj, a za koje je u stupcu 5
upisan razlog prisutnosti u naselju popisa, u ovaj se stupac upisuje crtica
(-).

Stupac
8 -              *Odsutni godinu i duže
i vraćaju se “rjeđe” (Popisnica, pitanje 35 “Učestalost vraćanja u naselje
popisa”, dan je odgovor “rjeđe”)*

U ovaj se stupac upisuje “DA” za osobu koja je iz
kućanstva odsutna godinu i duže bilo u zemlji ili inozemstvu (u stupcu 5 ili
stupcu 6 upisana je šifra razloga odsutnosti, a u stupcu 7 upisano je “DA”) i
na Popisnici na pitanje 35. “Učestalost vraćanja u naselje popisa” dan je
odgovor “rjeđe”.

Za sve članove kućanstva koji su: a) prisutni, b)
odsutni do godine dana i c) za osobe koje rade u diplomatskim i drugim
predstavništvima Republike Hrvatske i sličnim službama ili su upućeni preko
domaćih poduzeća, kao i članove njihovih obitelji koji s njima borave, u ovaj
se stupac upisuje crtica (-).

Za osobe koje imaju status prognanika ili izbjeglice u
Hrvat­skoj ili izbjeglice iz Republike Hrvatske u inozemstvu, u ovaj se stupac
također upisuje crtica (-).

Za članove kućanstva koji su odsutni iz kućanstva
godinu i duže u zemlji ili inozemstvu, a na Popisnici na pitanje 35.
“Učestalost vraćanja u naselje popisa” odgovor glasi: tjedno, mje­sečno,
sezonski, u ovaj se stupac također upisuje crtica (-).

Stupci 9 i 10 - *Ispunjava statistika*

Stupce 9 i 10 popisivač ostavlja prazne (ovi će stupci
biti ispunjeni naknadno u obradi).

Primjeri za ispravno
ispunjavanje Liste 1:

**Primjer 1.**

Kućanstvo Ivana
Perića (osoba na koju se vodi kućanstvo) ima 8 članova: supruga Marica, sin
Josip, snaha Vlasta, unuk Miro, majka Đurđa, neoženjeni brat Stjepan i teta
Ljuba Buić. Sin Josip radi 2 godine u drugom naselju u Hrvatskoj i vraća se u
kućanstvo tjedno, neoženjeni brat Stjepan je na radu u inozemstvu deset godina
i dolazi u kućanstvo rjeđe od jednom mjesečno, a majka Đurđa je u gostima kod
sina Stjepana u inozemstvu. Podatke za odsutne članove kućanstva dao je
nositelj kućanstva.

Upisivanje podataka u
Listu 1 treba obaviti na način prikazan na sljedećoj stranici.

Iz primjera se vidi
da se ovo kućanstvo sastoji od tri uže obitelji: Ivan Perić i supruga Marica
(1. uža obitelj); sin Josip, snaha Vlasta i unuk Miro (2. uža obitelj); te
majka Đurđa i brat Stjepan (3. uža obitelj), a teta Ljuba ne pripada niti
jednoj užoj obitelji.

**Primjer 2.**

U samostanu časnih
sestara “Svetoga križa” živi institucionalno kućanstvo koje ima 25 članova.

![](dodatni/359973.gif)

[A4
format](dodatni/359974.gif)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

4.4.2.
Lista 2 - Privremeno prisutne
osobe (stanje 31. ožujka 2001. u 24.00 sata)

Privremeno prisutne
osobe su one osobe koje borave u naselju popisa, a imaju svoje kućanstvo izvan
naselja popisa. Prema tome one ne čine posebno kućanstvo u naselju popisa bez
obzira na status stanovanja. Privremeno prisutne osobe mogu stanovati u
stambenoj jedinici s kućanstvom (podstanar), same kao zakupac stana ili u
kolektivnom stanu, ili u vlastitom stanu ili u stanu srodnika.

U Listu 2 upisuju se:

- osobe koje borave u
naselju popisa radi zaposlenja (na određeno ili neodređeno vrijeme) ili ovdje
imaju obrtničku, ugostiteljsku ili drugu radnju, odvjetničku pisarnicu i slično
ili zato jer u ovom naselju obavljaju sezonske poslove, ili ih je radna
organizacija uputila na rad u ovo naselje radi izvođenja građevinskih, mon­tažnih
ili drugih poslova, a kućanstvo im živi u drugom naselju Republike Hrvatske ili
inozemstvu;

- osobe koje u naselju
popisa borave radi školovanja (đaci i studenti), a imaju kućanstvo u drugom
naselju Republike Hrvatske ili u inozemstvu.

Izuzetak su osobe
koje se školuju, a žive u braku ili izvanbračnoj zajednici (studentski brak), i
upisuju se u Listu 1;

- osobe koje su u kritičnom trenutku popisa bile u
gostima, na liječenju, osobe koje borave u kući za odmor i rekreaciju i slično;

- član prognaničkog kućanstva ili član kućanstva
izbjeglica koji boravi u naselju popisa radi zaposlenja, školovanja ili ostalih
razloga, a kućanstvo mu u statusu prognanika ili izbjeglice živi u drugom
naselju Hrvatske.

Stupac (a) - *Redni broj osobe*

U ovom su stupcu otisnuti redni brojevi osoba od 501
do 505. Redni broj osobe popisivač dopisuje samo u slučaju kad u stanu ima više
od 5 privremeno prisutnih osoba, pa za njihovo upisivanje u Listu 2 koristi
dodatnu Omotnicu na kojoj će nastaviti upisivati privremeno prisutne osobe
dopisujući za svakog sljedeći redni broj (506, 507 itd.).

U ovakvom slučaju popisivač mora pri vrhu naslovne
stranice dodatne Omotnice naznačiti da se radi o nastavku Liste 2.
Identifikacijski se podaci prepisuju s prve Omotnice.

Prve rezultate za kućanstvo popisivač izrađuje samo na
prvoj Omotnici, koristeći podatke svih pripadajućih Popisnica.

Redni broj iz ovog
stupca je ujedno i redni broj osobe koji se prepisuje na Popisnicu.

Privremeno prisutnim osobama koje stanuju u
kolektivnom stanu, popisivač će dodijeliti redni broj osobe neposredno na
njihovoj Popisnici (od 501 do 998), odnosno onoliko brojeva u nizu koliko ima
privremeno prisutnih osoba u kolektivnom stanu.

Napomena: kada je jedan kolektivni stan iz “tehničkih”
razloga podijeljen na dva ili više dijelova, tada u okviru svakog uvjetno
formiranog kolektivnog stana, redni broj osobe započinje s 501 i dodjeljuje se
onoliko rednih brojeva u nizu koliko ima osoba u tom “kolektivnom stanu”.

Stupac 1 - *Prezime i ime*

U stupac 1 upisuje se prezime i ime svake privremeno
prisutne osobe.

Kada se popisuju privremeno prisutne osobe u
kolektivnom stanu (đaci, studenti i sl.), ne treba upisivati pojedinačno
prezime i ime za svaku osobu u Listu 2, nego se u stupac za upis prezimena i
imena upisuje u prvi red samo naziv te ustanove (npr. studentski dom “Stjepan
Radić”) i ukupan broj privremeno prisutnih osoba koje stanuju u tom kolektivnom
stanu. Ostali stupci (stupci 2 - 6) se ne popunjavaju (vidi primjer na str.
50).

Stupac 2 - *Ime jednog roditelja*

U ovaj stupac upisuje se ime jednog od roditelja.

Stupac 3 -*Tko je dao podatke*

Mogući odgovori s pripadajućim šiframa koje se upisuju
u stupac 3 nalaze se na unutrašnjoj strani Omotnice u posebnom okviru
naslovljenom: “Tko je dao podatke”.

U ovaj se stupac upisuje šifra koja označava tko daje
podatke za svaku osobu koja se popisuje, i to:

- ako popisivaču podatke daje osoba sama za sebe,
upisuje se šifra “1”;

- ako popisivaču podatke daje neka druga osoba,
upisuje se šifra “3”

Podatke u stupce 4 i 5 ove Liste popisivač ispunjava
kod kuće tj. prepisuje ih iz Popisnice.

Stupac 4 - *Razlog prisutnosti (Popisnica, pitanje
9a.)*

U ovaj se stupac upisuje razlog prisutnosti u naselju
popisa za sve osobe koje su upisane u ovu listu, bez obzira na vremensko
trajanje prisutnosti, tj. prepisuje se odgovor dan kod pitanja 9a. na
Popisnici.

Stupac 5 - *Prisutni
godinu i duže (Popisnica, pitanje 10.)*

U ovaj se stupac
upisuje “DA” za sve osobe koje u naselju popisa borave godinu i duže, tj. za
osobe koje su na pitanje 10. na Popisnici dale odgovor “jedna (01) godina i
više”.

U ovaj se stupac
upisuje crtica (-) za osobe koje su u naselju popisa prisutne manje od jedne
godine, tj. odgovor na pitanje 10. na Popisnici je “manje od jedne (01)
godine”.

Za sobe koje se
školuju bez obzira na dužinu školovanja u naselju popisa (vidi upute za
ispunjavanje pitanja 10. na Popisnici) u ovaj se stupac upisuje crtica (-).

Za člana prognaničkog
ili izbjegličkog kućanstva koji boravi u naselju popisa radi zaposlenja,
školovanja ili ostalih razloga a kućanstvo mu živi u statusu prognanika ili
izbjeglice u drugom naselju Republike Hrvatske, u ovaj se stupac upisuje crtica
(-).

Stupac 6 - *Učestalost
odlazaka u prebivalište*

Mogući odgovori s
pripadajućim šiframa koje se upisuju u stupac 6 nalaze se na unutrašnjoj strani
Omotnice u posebnom okviru naslovljeni: “Učestalost odlazaka u prebivalište”.

U ovaj se stupac
upisuje šifra koja označava učestalost odlazaka osobe u prebivalište gdje joj
živi kućanstvo, i to:

- za osobu koja
odlazi u prebivalište najmanje jednom tjedno, upisuje se šifra “1”;

- za osobu koja
odlazi u prebivalište najmanje jednom mjesečno, upisuje se šifra “2”;

- za osobu koja
odlazi u prebivalište nakon završetka sezonskih radova, upisuje se šifra “3”;

- za osobu koja
odlazi u prebivalište rjeđe nego jednom mjesečno (u nekoliko mjeseci jednom),
upisuje se šifra “4”.

Za osobe koje su se
zatekle u gostima, liječenju i slično u ovaj se stupac upisuje crtica (-).

Primjeri za pravilno
ispunjavanje Liste 2:

**Primjer 1** (ispunjavanje Liste 2 za privremeno
prisutne osobe):

U stanu je u
kritičnom trenutku Popisa boravilo 5 privremeno prisutnih osoba koje imaju
kućanstvo izvan naselja popisa i to: Jukić Petar je student treće godine
Pravnog fakulteta u prebivalište odlazi mjesečno, Antić Josip i Petrović Dado
rade i žive u naselju popisa 3 godine. Antić Josip odlazi u svoje kućanstvo
mjesečno, a Petrović Dado tri puta godišnje. Livojević Zoran radi i živi 8
mjeseci u naselju popisa, a u prebivalište odlazi tjedno, a Jukić Stipe se u
kritičnom trenutku zatekao u gostima.

![](dodatni/359975.gif)

[A4
format](dodatni/359976.gif)

if !supportEmptyParas endif

**Primjer 2** (ispunjavanje Liste 2 kada se popisuju
privremeno prisutne osobe u kolektivnom stanu):

U studentskom domu
“Stjepan Radić” stanuje 400 studenata.

![](dodatni/359977.gif)

[A4
format](dodatni/359978.gif)

if !supportEmptyParas endif

4.5. Izrada prvih
rezultata za kućanstvo

Prve rezultate za
kućanstvo na naslovnoj stranici Omotnice popisivač izrađuje kod kuće nakon što
je ispunio stupce 5, 6, 7 i 8 u Listi 1 i stupce 4 i 5 u Listi 2 Omotnice.

Prve rezultate za kućanstvo popisivač izrađuje na
temelju podataka upisanih u Listu 1 i Listu 2 i to:

Stupac 1 *(Sveukupno)*

U ovaj se stupac upisuje ukupan broj osoba upisanih u
Listu 1 i Listu 2, tj. upisuje se ukupan broj ispunjenih Popisnica u kućanstvu.

Stupac 2 *(ukupno - Lista 1)*

U ovaj se stupac upisuje ukupan broj osoba upisanih u
Listu 1.

Stupac 3 *(prisutni prognanici)*

U ovaj se stupac upisuje ukupan broj osoba koje u
stupcu 5 imaju upisan razlog prisutnosti “3”, a u svim ostalim stupcima (stupci
6 - 8) upisana je crtica (-).

Stupac 4 *(odsutni iz naselja popisa bilo u zemlji
ili u inozemstvu - svega)*

U ovaj se stupac upisuje ukupan broj osoba koje su
odsutne iz kućanstva, tj. ukupan broj osoba koje imaju upisan razlog odsutnosti
u stupcu 5 ili 6.

U ovaj se stupac (svega - odsutni iz naselja popisa)
ne uključuju osobe koje u stupcu 5 imaju upisan razlog prisutnosti prognanika
“3” i izbjeglica “4”, a u svim preostalim stupcima upisana je crtica (-).

Stupac 5 *(odsutni u inozemstvu godinu i duže, a
vraćaju se “rjeđe” s rada, razlog “1”).*

U ovaj se stupac upisuje broj osoba koje u stupcu 6
imaju razlog odsutnosti “1” a u stupcima 7 i 8 upisano “DA”.

Stupac 6 *(odsutni u inozemstvu godinu i duže a
vraćaju se rjeđe s boravka, razlog “2”).*

U ovaj se stupac treba upisati ukupan broj osoba koje
u stupcu 6 imaju razlog odsutnosti “2” a u stupcima 7 i 8 upisano “DA”.

Stupac 7 *(odsutni
u inozemstvu godinu i duže kao izbjeglica, razlog odsutnosti “5”)*

U ovaj se stupac
treba upisati ukupan broj osoba koje u stupcu 6 imaju razlog odsutnosti “5”, a
u stupcu 7 upisano “DA”.

Stupac 8 *(odsutni
godinu i duže u zemlji rjeđe se vraćaju u prebivalište)*

U ovaj se stupac
upisuje broj osoba u kućanstvu koje u stupcu 5 imaju upisan razlog odsutnosti
(moguće šifre “2”, “5”, “6”) a u stupcima 7 i 8 upisano “DA”.

Stupac 9 *(ukupno -
Lista 2 )*

U ovaj se stupac
upisuje ukupan broj osoba koje su upisane u Listu 2.

Stupac 10 *(prisutni
godinu i duže i rjeđe odlaze u pre­biva­lište)*

U ovaj se stupac
upisuje ukupan broj osoba koje u stupcu 5, Liste 2, imaju upisano “DA” i u
stupcu 6 za učestalost odlazaka u prebivalište šifru “4”.

Prve rezultate za
kućanstvo (Broj popisanih osoba) s naslovne stranice Omotnice prenosi se u
Kontrolnik, u isti red u koji je upisano to kućanstvo u “Popis adresa i
popisanih jedinica i pregled rezultata po kućanstvima”.

U tablici “Broj
popisanih osoba” na Omotnici uz redni broj stupca upisan je u zagradi i redni
broj stupca iz Kontrolnika u koji se prenosi podatak.

**Napomena
popisivača**

Na poleđini Omotnice
pored definicije kućanstva, uže obitelji i nositelja kućanstva nalazi se i
“Napomena popisivača”.

Ovdje popisivač
upisuje konkretne sporne slučajeve, npr. raspoložive podatke i kako je postupio
u tom slučaju. Napomena pomaže popisivaču, kontroloru ili u obradi popisne
građe.

5. ISPUNJAVANJE
UPITNIKA ZA STAN
I KUĆANSTVO (obrazac P-2)

Upitnik za stan i
kućanstvo, obrazac P-2, ispunjava se za svaku stambenu jedinicu i za svako
kućanstvo.

1. Upisivanje
identifikacijskih podataka i adrese stambene jedinice.

Identifikacijske
podatke i adresu stambene jedinice treba obvezno upisati na svaki obrazac P-2,
bez obzira na to ispunjava li se cijeli upitnik ili samo njegovi dijelovi.

Matični broj grada/općine, redni broj popisnoga kruga
u gradu/općini, redni brojevi stana, kućanstva i zgrade, te adresa (ulica,
kućni broj i dodatak kućnom broju) prepisuju se s prve stranice Omotnice,
obrazac P-OM.

2. Kada se ispunjava cijeli obrazac P-2, a kada samo
pojedini njegovi dijelovi:

a) U STAmbenoj
jedinici STANUJE SAMO JEDNO kuĆanstvo

Þ ispunjava se jedan obrazac P-2, i to oba
dijela “Podaci o stanu” i “Podaci o kućanstvu”.

b) U STAmbenoj
jedinici STANUJE VIŠE KU­ĆANSTAVA

Þ ispunjava se onoliko obrazaca P-2 koliko
ima kućanstava.

Na prvom obrascu P-2 ispunjava se dio “Podaci o stanu”
i dio “Podaci o kućanstvu” za prvo kućanstvo u stanu.

Podatke o kućanstvu vlasnika (suvlasnika) ili
najmoprimca sa zaštićenom najamninom, obavezno treba upisati na (prvi) obrazac
P-2 na kojem su popunjeni i podaci o stanu.

Na drugom i svim ostalim obrascima P-2 (čiji broj
zavisi od broja kućanstava u stanu) ispunjava se samo dio “Podaci o ku­ćanstvu”.

Smatrat će se da je u stanu više kućanstava i u
slučaju kada je cijelo kućanstvo vlasnika (koji nema drugi stan) odsutno iz
naselja popisa (npr. duže vrijeme boravi u inozemstvu, privremeno boravi u
svojoj kući za odmor u zemlji), pa je izdalo stan ili dio stana na korištenje
drugom kućanstvu. U tom slučaju treba u istom stanu popisati privremeno odsutno
kućanstvo vlasnika (ili zaštićenog najmoprimca) i podstanarsko kućanstvo.

c) JEDNO KUĆANSTVO KORISTI VIŠE STANOVA na istoj adresi

Þ ispunjava se onoliko obrazaca P-2 koliko
kućanstvo koristi stanova na istoj adresi (u istoj zgradi ili istom dvorištu)
pod uvjetom da drugi (treći itd.) stan nije dan na korištenje nekom drugom
kućanstvu.

Na prvom obrascu P-2 ispunjavaju se “Podaci o stanu”
(za najveći i najkvalitetniji stan) i “Podaci o kućanstvu”.

Na svim ostalim obrascima P-2 (čiji broj zavisi od
broja stanova koje koristi to kućanstvo) ispunjavaju se samo “Podaci o stanu”.
Za drugi (treći itd.) stan kućanstva na istoj adresi, redni broj kućanstva je
“000” (vidi upute za ispunjavanje Kontrolnika).

d) U STANU NE STANUJE NIJEDNO KUĆANSTVO

Þ ispunjava se jedan obrazac P-2, samo dio
“Podaci o stanu”, i to:

- za privremeno nenastanjen stan;

- za napušten stan;

- za stan koji se koristi samo u vrijeme sezonskih
radova u poljoprivredi;

- za stan koji se koristi za odmor i rekreaciju;

- za stan koji se u cijelosti koristi za obavljanje
neke djelatnosti;

- za stan u kojem stanuju samo osobe kojima je
prebivalište u drugom naselju (i tamo imaju svoje kućanstvo), a u naselju
popisa se nalaze privremeno radi školovanja, rada ili drugih razloga (osobe
upisane u Listu 2 Omotnice).

e) PROGNANIČKO
KUĆANSTVO STANUJE U ORGANIZIRANOM SMJEŠTAJU U HOTELU ILI DRUGOM OBJEK­TU za smjeŠtaj prognanika

Þ
za svako prognaničko kućanstvo ispunjava se zaseban obrazac P-2, samo dio
“Podaci o kućanstvu”.

Ovako će se ispuniti
podaci za prognanička kućanstva samo ako se radi o organiziranom smještaju
prognanika, u objekte koji nisu stanovi prema definiciji (hotelske sobe,
barake, prognanička naselja). Upute o dodjeljivanju rednih brojeva stana i
kućanstva dane su u uputama za ispunjavanje Kontrolnika.

Ukoliko prognaničko
kućanstvo stanuje u stanu (ili nekoj drugoj prostoriji ili objektu koji nije
stan po definiciji, npr. u vagonu, garaži, prikolici i sl.), tada se za njega
(kao i za ostala privatna kućanstva) ispunjava cijeli upitnik P-2, tj. dio
“Podaci o stanu” i dio “Podaci o kućanstvu”.

f) CIJELO KUĆANSTVO se NALAZI U INOZEMSTVU i NEMA STAN U ZEMLJI

Þ
ispunjava se jedan obrazac P-2, samo dio “Podaci o kućanstvu”.

Ovako će se ispuniti
podaci za kućanstvo koje je prije odlaska u inozemstvo stanovalo na nekoj
adresi u popisnom krugu (npr. kao najmoprimac ili podstanar), a u vrijeme
popisa više nema stan u Republici Hrvatskoj (vidi poglavlje 5.2. Podaci o
kućanstvu).

g) U KOLEKTIVNOM
STANU se nalazi institucionalno KUĆANSTVO

(npr. samostani,
ustanove za trajni smještaj starih i nemoćnih osoba ili osoba s psihofizičkim i
dr. bolestima, dom za zbrinjavanje djece i mladeži i sl.)

Þ
ispunjava se jedan obrazac P-2 i to dio “Podaci o stanu” i dio “Podaci o
kućanstvu”.

Međutim, ako u nekom
institucionalnom kućanstvu ima više od 499 članova, izuzetno će se (iz
“tehničkih” razloga) ispuniti dva ili više obrasca P-2 (zbog ograničenog
raspona raspoloživih rednih brojeva osoba od 001 do 499), kao da se radi o više
institucionalnih kućanstava u istom kolektivnom stanu (vidi upute za
ispunjavanje Kontrolnika). Na prvom obrascu P-2 popunit će se dio “Podaci o
stanu” (prema uputi za popisivanje kolektivnog stana) i dio “Podaci o
(institucionalnom) kućanstvu”.

Na drugom obrascu
P-2, uz podatke o identifikaciji, popunit će se samo dio “Podaci o kućanstvu” tj.
na pitanje 1. “Osnova korištenja stana” upisat će se znak “X” u kvadratić
pokraj odgovora “ostalo”.

h) U KOLEKTIVNOM
STANU se nalaze samo privremeno prisutne OSOBE KOJE NE Čine INSTITUCIONALNO KUĆANSTVO

(npr. studentski ili đački dom, radničke barake)

Þ ispunjava se jedan obrazac P-2 i to samo
dio “Podaci o stanu”.

Međutim, ako u nekom kolektivnom stanu ima više od 498
korisnika usluga, izuzetno će se (iz “tehničkih” razloga) ispuniti dva ili više
upitnika P-2 (zbog ograničenog raspona raspoloživih rednih brojeva za
privremeno prisutne osobe od 501 do 998), kao da se radi o više kolektivnih
stanova u istoj zgradi (i u slučaju ako se doista radi o više zgrada, tzv.
paviljona).

Osim
identifikacijskih podataka, na svim obrascima P-2, popunit će se samo dio “Podaci
o stanu” i to: na prvom popunjenom obrascu P-2 dat će se odgovor na sva pitanja
(1, 2 i 7-11) prema uputama za kolektivni stan; na drugom (trećem) obrascu P-2
odgovorit će se samo na pitanje 1., tj. upisat će se znak “X” u kvadratić
pokraj odgovora “kolektivni stan”, i na pitanje 2. treba upisati znak “X” u
kvadratić pokraj odgovora “samo za stanovanje”.

i) U KOLEKTIVNOM
STANU se nalaze SAMO privatna (samaČka ili viŠeČlana) kuĆanstva
koja su korisnici usluGa

(npr. samački hotel)

Þ
ispunjava se onoliko obrazaca P-2 koliko ima privatnih kućanstava i to:

- na prvom obrascu
P-2 ispunit će se dio “Podaci o stanu” (za kolektivni stan) i dio “Podaci o
kućanstvu” za prvo popisano privatno kućanstvo u kolektivnom stanu

- na drugom i svim
ostalim obrascima P-2 ispunjava se samo dio “Podaci o kućanstvu” za ostala
privatna kućanstva.

j) U zgradi KOLEKTIVNOg STANa stanuje privatno
kuĆanstvo koje nije korisnik usluga

Þ
ispunjava se jedan obrazac P-2 i to dio “Podaci o stanu” i dio “Podaci o
kućanstvu”.

Ovako će se popuniti
obrazac P-2 za kućanstvo domara ili drugog zaposlenika koji stanuje u zgradi
kolektivnog stana u zasebnom stanu (ili u nekim drugim prostorijama koje ne
odgovaraju definiciji stana); podaci o stanu se popunjavaju samo za stambene
prostorije koje isključivo koristi to privatno kućanstvo koje nije korisnik
usluga kolektivnog stana.

Kolektivni stan i
institucionalno kućanstvo (ili drugi korisnici usluga) popisuju se prema
uputama u točkama g), h) ili i).

k) INSTITUCIONALNO
KUĆANSTVO U (PRAVOM) STA­NU

Þ
ispunjava se jedan obrazac P-2 i to dio “Podaci o stanu” i dio “Podaci o
kućanstvu”.

Ovako će se popuniti
obrazac P-2 za institucionalno ku­ćanstvo (npr. časne sestre) koje ne stanuju u
zasebnoj zgradi s kolektivnim stanom (npr. u samostanu) već u “običnom” stanu u
stambenoj zgradi u kojoj stanuju i drugi stanari, tj. privatna ku­ćanstva (vidi
upute za ispunjavanje Kontrolnika).

**5.1. Podaci o stanu**

(pitanja od 1. do 14.)

Podaci o stanu
upisuju se na temelju izjave osoba koje u njemu stanuju, odnosno na temelju
raspoloživih dokumenata o stanu. Ukoliko osobe zatečene u stanu ne znaju točne
podatke, a nisu raspoloživi ni dokumenti iz kojih bi se mogli preuzeti takvi
podaci, popisivač upisuje podatke na temelju istih stanova u zgradi ili sam
izračunava, odnosno procjenjuje podatke o površini i ostale podatke o stanu.

Ukoliko u zgradi s
jednim ili više stanova nitko ne stanuje, popisivač procjenjuje podatke na
temelju izjave susjeda ili usporedbom sa stanovima u istim takvim ili sličnim
susjednim zgradama.

**1. Vrsta stambene
jedinice**

Popisivač mora
najprije utvrditi je li jedinica koju popisuje stan, tj. građevinski povezana
cjelina koja odgovara definiciji stana (dane u nastavku Uputa), ili je to neka
druga vrsta prostorije (skup prostorija) ili pokretni ili nepokretni objekt
koji ne odgovara definiciji stana, ali se u trenutku popisa koristi za
stanovanje. O utvrđenoj vrsti stambene jedinice ovisi daljnje popunjavanje
upitnika o stanu.

Na pitanje se
odgovara upisivanjem znaka “x” u
kvadratić pokraj jednog od ponuđenih odgovora.

Stan    ![](dodatni/359966.gif)

Ovaj se odgovor daje
za svaku nastanjenu ili nenastanjenu stambenu jedinicu koja odgovara definiciji
stana.

Stan je građevinski
povezana cjelina namijenjena za stanovanje, koja se sastoji od jedne ili više
soba s odgovarajućim pomoćnim prostorijama (kuhinja, smočnica, predsoblje,
kupaonica, zahod i sl.) ili bez pomoćnih prostorija, i koja ima svoj zaseban
ulaz izravno s hodnika, stubišta, dvorišta ili ulice.

Jedinica popisa koja
odgovara definiciji stana popisuje se bez obzira na to koristi li se u trenutku
popisa samo za stanovanje, za stanovanje i obavljanje neke djelatnosti, za
stanovanje u vrijeme sezonskih radova u poljoprivredi, za odmor i rekreaciju,
samo za obavljanje djelatnosti, ili se radi o privremeno nenastanjenom ili
napuštenom, ali građevinski ispravnom stanu.

Popisom se, po pravilu, obuhvaćaju samo završeni
stanovi. Stan se smatra završenim ako su na njemu završeni svi predviđeni
građevinski radovi, tako da je u cjelini osposobljen za stanovanje. Završen
stan može se nalaziti i u zgradi koja nije potpuno zavr­šena, npr. u zgradi u
kojoj ima i nezavršenih stanova.

Popisom se iznimno obuhvaća i nezavršen stan, ako ga
neko kućanstvo koristi za stanovanje u vrijeme popisa, jer nema drugi stan. U
obrazac P-2 unose se podaci samo za onaj dio stana koji se koristi, bez obzira
na to do kojeg je stupnja završen.

Kad jedno kućanstvo preko cijele godine koristi još
jednu sobu ili kuhinju koja je građevinski odvojena od glavnih prostorija stana
(nalazi se u drugoj zgradi na istoj adresi ili u istoj zgradi, ali ima poseban
ulaz), odstupa se od definicije stana, pa se ova soba, odnosno kuhinja popisuje
u sastavu stana, a ne kao poseban stan.

U sastavu stana ne iskazuju se građevinski odvojene
pomoć­ne prostorije (ljetna kuhinja, smočnica, kupaonica, zahod i sl.).
Iznimno, ako se zbog posebnog, tradicionalnog načina gradnje u sobe ulazi
neposredno s trijema, verande ili iz dvorišta, sve sobe koje koristi jedno
kućanstvo bit će popisane kao jedan stan, uključujući kuhinju i ostale pomoćne
prostorije.

Kod popisivanja stanova u obiteljskim kućama, osobito
onima s dvije ili više etaža, popisivač treba odrediti kada se zapravo radi o
jednom stanu na dvije ili više etaža, a kada o dva ili više stanova.

Dva se stana u istoj zgradi mogu nalaziti na dvije
etaže od kojih se jedan nalazi u prizemlju a drugi na katu, ili može svaki od
njih zauzimati po dio prizemlja i dio kata. U oba slučaja stanovi moraju imati
potpuno odvojene ulaze sa stubišta, dvorišta ili ulice.

Međutim, ako zgrada ima prizemlje i kat, ali se u
prostorije koje se nalaze na katu ulazi sa stepenica koje vode iz neke
prostorije u prizemlju (predsoblje, dnevna soba i sl.), neće se smatrati da
kućanstvo ima dva stana, već jedan stan koji zauzima dvije etaže.

Dva se stana u istoj zgradi mogu nalaziti i na istoj
etaži (npr. u prizemlju), ali svaki stan mora imati poseban ulaz i ne smiju
biti međusobno povezani (vratima ili nekim zajedničkim prostorijama).

Ne popisuju se stanovi u starim kućama u kojima više
nitko ne stanuje, već se koriste isključivo za čuvanje poljoprivrednih
proizvoda, alata i sl.

Ukoliko popisivač
utvrdi da stambena jedinica odgovara definiciji stana, treba upisati odgovore na
sva pitanja od 1. do 14.

Ostale nastanjene
prostorije i objekti koji nisu stanovi ![](dodatni/359966.gif)Ovaj
se odgovor daje za prostorije i objekte koji u građevin­skom smislu nisu
stanovi, a u vrijeme popisa služe nekom kućan­stvu za stanovanje.

To mogu biti prostorije u zgradama, npr. nastanjen
podrum, spre­mište, garaža, nastanjena poslovna prostorija (skladišna
prostorija, uredska, hotelska ili bolnička soba), te neki pokretni ili
nepokretni objekt, kao npr. vagon, šlep, brod, šator, prikolica, ze­mu­nica,
straćara, privremeni zaklon i drugi improvizirani objekti napravljeni od raznih
neobrađenih i otpadnih materijala (pruća, blata, ljepenke, limova, dasaka i
sl.).

U ovu vrstu stambenih jedinica spadaju i nastanjene
prostorije kolektivnog stana (npr. soba u studentskom ili umi­rovljeni­čkom
domu i dr.) u kojima stanuje višečlano ili samačko kućan­stvo koje nije
korisnik usluga tog kolektivnog stana, već tu stanuje stjecajem drugih
okolnosti, npr. kao domar zgrade.

U obrazac P-2 unose se podaci samo o prostorijama koje
koristi kućanstvo, ali ne i o prostorijama (kupaonica, zahod) koje kućanstvo
koristi zajedno s ostalim stanarima u zgradi ili korisnicima usluga kolektivnog
stana, hotelskim gostima itd.

Međutim, ako prostorije u zgradi kolektivnog stana,
hotela ili bolnice ili u nekoj drugoj zgradi, u kojima stanuje kućanstvo domara
ili druge osobe odgovaraju definiciji stana, popisat će se kao “stan”, a ne kao
“ostale nastanjene prostorije i objekti koji nisu stanovi”.

Ukoliko popisivač utvrdi da stambena jedinica odgovara
definiciji “ostalih nastanjenih prostorija i objekata koji nisu stanovi”, treba
u dijelu “Podaci o stanu” odgovoriti na pitanja 1., 2 . i od 7. do 11.

U dijelu “Podaci o kućanstvu” treba na pitanje 1.
upisati oznaku “X” u kvadratić pokraj odgovora “ostalo”, te odgovoriti na
pitanja 2., 4., 5. i 6.

Kolektivni stan
(domovi, samostani i sl.)   ![](dodatni/359966.gif)

Kolektivni stan je skup prostorija koje se koriste za
organizirani smještaj veće grupe osoba. Ovaj odgovor daje se za kolektiv­ne
stanove u kojima stanuju institucionalna kućanstva ili privremeno prisutne
osobe. To su npr. studentski i đački domovi, domovi umirovljenika, domovi za
zbrinjavanje djece i mladeži, ustanove za trajnu skrb i smještaj osoba s
psihofizičkim i drugim bolestima, samostani, zatvori, vojarne i sl.

Za kolektivni stan
treba u dijelu “Podaci o stanu” odgovoriti na pitanja 1., 2. i od 7. do 11., a
za institucionalno kućanstvo u dijelu “Podaci o kućanstvu” treba odgovoriti na
pitanje 1., tj. upisati oznaku “X” u kvadratić pokraj odgovora “ostalo”, te
odgovoriti na pitanja 4., 5. i 6.

2. Način korištenja stambene jedinice

Ako je na pitanje 1.
dan odgovor “stan”, kod ovog pitanja treba upisati oznaku “X” pokraj jednog od
deset ponuđenih odgovora.

Treba napomenuti da za nastanjene stanove (stanove u
kojima stanuje kućanstvo), nastanjene prostorije i objekte koji nisu stanovi i
za kolektivne stanove, odgovor na ovo pitanje mora biti “samo za stanovanje”
ili “za stanovanje i obavljanje djelatnosti”.

if !supportEmptyParas endif

Samo za
stanovanje   ![](dodatni/359966.gif)

Ovaj se odgovor daje
za nastanjen stan ili neku drugu nastanjenu stambenu jedinicu koja se preko
cijele godine koristi za stanovanje jednog ili više kućanstava, bez obzira na
osnovu po kojoj kućanstvo koristi stan.

Ovaj se odgovor također daje za stan kućanstva kojemu
se svi članovi nalaze u inozemstvu zbog rada ili drugih razloga, bez obzira na
to što u kritičnom trenutku popisa nitko od članova tog kućanstva nije bio
“prisutan” u stanu.

if !supportEmptyParas endif

Za stanovanje i obavljanje djelatnosti   ![](dodatni/359966.gif)

Ovaj se odgovor daje ako se u dijelu stana u kojem
stanuje jedno ili više kućanstva, obavlja i neka djelatnost (npr. krojačka,
frizerska ili obućarska djelatnost, izdavanje sobe turistima, odvjetnički ured,
atelje, zubna ordinacija, predstavništvo neke tvrtke i sl.).

Međutim ako se u trenutku popisa cijeli stan koristi
za obav­ljanje neke djelatnosti, na pitanje 2. dat će se jedan od modaliteta
odgovora “samo za obavljanje djelatnosti”.

if !supportEmptyParas endif

Privremeno nenastanjen stan   ![](dodatni/359966.gif)

Ovaj odgovor daje se za stan koji je nenastanjen
(prazan) iz jednog od sljedećih razloga:

- neuseljen stan u novoj zgradi u koju je dozvoljeno
useljavanje

- stan se treba iznajmiti ili prodati

- stan je ispražnjen zbog preseljenja, izvođenja
građevinskih radova (rekonstrukcije, popravaka) i .…sl.

Kao privremeno nenastanjen popisuje se i stan čiji
vlasnik stanuje u drugom stanu na istoj ili drugoj adresi u istom naselju ili
drugom naselju, a ovaj stan u trenutku popisa ne iznajmljuje niti ga koristi za
odmor već je stan izgrađen ili kupljen npr. za djecu ili mu još nije određena
namjena.

Ako kućanstvo na istoj adresi koristi dva ili više
stanova (u istoj zgradi ili jedan stan u novoj, a drugi u staroj kući i sl.),
onda to kućanstvo treba popisati u najvećem i najkvalitetnijem stanu, a ostali
stanovi se popisuju kao “privremeno nenastanjeni”.

if !supportEmptyParas endif

Napušten stan   ![](dodatni/359966.gif)

Ovaj se odgovor daje za stan koji se duže vrijeme ne
koristi jer se vlasnik iselio (ili preselio) u drugo mjesto, a stan više ne
koristi ni povremeno niti ga iznajmljuje ili je vlasnik umro, a nasljednici ne
iznajmljuju stan niti ga povremeno koriste (npr. kao kuću za odmor).

Napušteni se stanovi popisuju samo ako su građevinski
ispravni ili se, s relativno malim popravcima, mogu osposobiti za upotrebu.

Ne treba popisati napuštene stanove u oronulim i jako
ošte­ćenim kućama (npr. u ratu) i stanove iseljene zbog klizišta, potresa i sl.

if !supportEmptyParas endif

U vrijeme sezonskih
radova u poljoprivredi   ![](dodatni/359966.gif)

Ovaj se odgovor daje
za stambene prostorije koje odgovaraju definiciji stana, a koriste se samo u
vrijeme sezonskih radova u poljoprivredi (kao salaš, pastirska, vinogradarska
kuća i sl.). Ako dio takve zgrade služi za smještaj poljoprivrednih proizvoda i
alata, držanje stoke i sl., popisuje se samo dio koji se koristi za stanovanje
u vrijeme poljoprivrednih radova.

Ne popisuju se
poljoprivredne zgrade, npr. klijeti u vinogradima koje služe samo za smještaj
poljoprivrednih proizvoda i alata, a u kojima nema stambenih prostorija.

Za odmor i rekreaciju:

u
vikend-kući
![](dodatni/359966.gif)

u obiteljskoj
kući                 ![](dodatni/359966.gif)

u drugoj vrsti
zgrade          ![](dodatni/359966.gif)

Stan za odmor i
rekreaciju u svemu odgovara definiciji stana, a koristi se isključivo za odmor
i rekreaciju, bilo povremeno ili više mjeseci u godini.

Stan za odmor se može
nalaziti u zasebnoj kući, vili i sličnom tipu zgrade izgrađenoj samo za
korištenje kao “vikend-kuća”, odnosno kuća za odmor, zatim u naslijeđenoj
obiteljskoj kući ili u višestambenoj zgradi u kojoj se mogu nalaziti i stanovi
koji se koriste za odmor.

Ako se stan izgrađen
za odmor i rekreaciju u vrijeme popisa koristi za stanovanje nekog kućanstva
koje nema drugi stan (na temelju ugovora o najmu i sl.), za takav se stan daje
odgovor “samo za stanovanje”.

**- u vikend-kući**

Ovaj se odgovor daje
za stanove u zgradama izgrađenim ili kupljenim da bi se koristili samo za odmor
i rekreaciju (vikend-
-kuće, vile, ljetnikovci, planinske i lovačke kuće i sl.).

**- u obiteljskoj
kući**

Ovaj se odgovor daje
za stanove koji su se prije koristili za stanovanje nekog kućanstva, ali se
zbog preseljenja kućanstva vlasnika ili nasljednika u drugo mjesto koriste
povremeno, tj. za odmor i rekreaciju.

**- u drugoj vrsti
zgrade**

Ovaj se odgovor daje
za stanove koji se koriste samo za odmor i rekreaciju, a nalaze se u
višestambenim zgradama, u kojima se mogu nalaziti i stanovi u kojima neka
kućanstva stanuju preko cijele godine.

Stanovi za odmor u
takvom tipu zgrade nalaze se uglavnom u primorskim mjestima i u mjestima s
termalnim kupalištima.

Samo za obavljanje
djelatnosti

iznajmljivanje
turistima         ![](dodatni/359966.gif)

 ostale
djelatnosti                ![](dodatni/359966.gif)

Ovaj odgovor daje se
za stan koji u svemu odgovara definiciji stana, ali u kojemu nitko ne stanuje,
nego se u cjelini koristi za obavljanje neke djelatnosti.

Ne popisuju se, dakle, stanovi na kojima su zbog nove,
poslovne namjene, izvršeni takvi rekonstrukcijski radovi da se bez ponovnih
građevinskih preinaka ne mogu koristiti za stanovanje.

**- iznajmljivanje turistima**

Ovaj se odgovor daje za stanove (kuće ili apartmane) u
privatnom vlasništvu građana koje kućanstva isključivo iznajmljuju turistima.

Ne popisuju se stanovi (apartmani) za iznajmljivanje
turistima koji su u vlasništvu poslovnih subjekata (pravnih osoba ili obrtnika)
odnosno u zgradama na kojima je istaknuto ime i vrsta ugostiteljskog objekta.

**- ostale djelatnosti**

Ovaj se odgovor daje za ostale slučajeve kada u stanu
nitko ne stanuje i čitav se stan koristi za obavljanje neke djelatnosti (npr.
odvjetnički ured, zubarska ordinacija, kozmetički ili krojački salon,
predstavništvo tvrtke itd.).

Ovakvi se stanovi u
pravilu nalaze u zgradama s više stanova od kojih su samo neki iznajmljeni ili
prodani da bi se u njima obavljala djelatnost.

Ovi se stanovi
popisuju bez obzira na to što je na njima istaknuto ime tvrtke, osim ako je,
radi poslovne namjene, izvršena takva građevinska rekonstrukcija prostorija, da
se bez ponovnih građevinskih preinaka ne bi više mogle koristiti kao stan.

Ako je popisivač
ustanovio da u stanu doista nitko ne stanuje već se koristi samo za obavljanje
djelatnosti, može ovakav stan popisati i na temelju usporedbe s istim ili
sličnim stanovima u istoj zgradi.

3. Vlasništvo stana    privatno ![](dodatni/359966.gif)      ostalo
   ![](dodatni/359966.gif)

Na pitanje se
odgovara upisivanjem znaka “x” u
kvadratić pokraj jednog od ponuđenih odgovora.

Odgovor “privatno”
daje se za stanove u privatnom vlasni­št­vu građana (bez obzira po kojoj osnovi
taj stan koristi kućanstvo ko­je u njemu stanuje).

Odgovor “ostalo” daje
se za stanove koji su vlasništvo pravnih osoba, npr. države, grada, općine,
vjerskih zajednica, trgovač­kih društava, poduzeća i drugih pravnih osoba.

4. Površina stana, m2ٱڤڤ

Odgovor na ovo
pitanje daje se upisivanjem ukupne korisne površine cijelog stana u predviđene
kućice, s tim što se površina iskazuje zaokružena na cijeli broj.

Korisna površina stana je podna površina mjerena
unutar zidova stana.

Ukupna korisna površina cijelog stana je zbroj podnih
površina svih soba, kuhinje, kupaonice, zahoda, hodnika i ostalih pomoćnih
prostorija u sastavu stana, uključujući jednim dijelom površinu: lođa (75%
ukupne podne površine), pokrivenih terasa (50% ukupne podne površine), balkona
i otvorenih terasa (25% ukupne podne površine).

U površinu stana također se uključuje:

- površina soba ili kuhinje koje su, u građevinskom
smislu, odvojene od glavnih prostorija stana (nalaze se u istoj zgradi ili u
drugoj zgradi na istoj adresi, ali imaju odvojen ulaz), a koje kućanstvo
koristi preko cijele godine;

- površina sobe koja se koristi za obavljanje poslovne
djelatnosti (npr. za krojačku radionicu, odvjetnički ured i sl.).

U površinu stana se ne uključuju:

- građevinski odvojene pomoćne prostorije kao što su
ljetna kuhinja, kupaonica, zahod ili smočnica;

- podrumi i tavani u obiteljskim kućama ako nisu
uređeni za stanovanje;

- stubišta kojima se dolazi do glavnog ulaza u stan,
posebne prostorije s uređajima za centralno grijanje, spremišta, drvarnice i
garaže.

Za stan koji koriste dva ili više kućanstava, podaci o
površini cijelog stana (kao i ostali podaci o stanu) daju se samo na jednom
(prvom) obrascu P-2 jer se ti podaci odnose na stan kao gra­đevinsku cjelinu, a
ne na dijelove koje koriste pojedina kućanstva.

Podatak o površini stana uzima se iz nekog dokumenta o
osno­vi korištenja stana (npr. ugovor o kupnji stana, najmu, rje­šenje o
dodjeli stana), iz projekta za izgradnju zgrade koji je sastavni dio građevne
dozvole ili nekog drugog dokumenta. Ako osoba koja daje podatke ne raspolože ni
jednim dokumentom, podatak o površini stana upisuje se prema njezinoj izjavi.
Kada osoba koja daje podatke nije u stanju odgovoriti na ovo pitanje, podatak
treba izračunati popisivač na osnovi dužine i širine svake prostorije i zbrajanjem
površina svih prostorija u sastavu stana ili treba upisati podatak na temelju
istih takvih popisanih stanova u zgradi.

Za nenastanjene stanove popisivač procjenjuje ovaj
podatak na temelju usporedbe s jednakim ili sličnim stanovima u istoj zgradi ili
susjednim zgradama ili prema izjavi susjeda. Ukoliko ne­ma nikakav pomoćni
“izvor” podataka, npr. o stanu u obitelj­skoj kući, popisivač treba sam
procijeniti podatak na temelju du­žine i širine zgrade i broju etaža. Pritom
treba od tako grubo izra­čunate površine stana odbiti najmanje 20% koliko
približno otpada na debljinu zidova, zajednička stubišta, garaže i dr.

5. Broj soba u stanu   ٱڤ

Odgovor se daje
upisivanjem ukupnog broja soba u stanu, s površinom poda od najmanje 4 m2
u za to predviđene kućice.

Soba je prostorija namijenjena za stanovanje, koja je
od drugih prostorija stana odvojena stalnim zidovima, visine najmanje 2 m u
odnosu na pretežnu površinu stropa, ima izravnu dnevnu svjetlost i čija
površina poda iznosi najmanje 4 m2, odnosno treba biti najmanje 2 m
široka (duga), tako da se u nju može smjestiti ležaj za odraslu osobu.

Izravnim dnevnim svjetlom smatra se svjetlo koje se
dobiva kroz prozor ili vrata na samoj prostoriji, a dolazi s otvorenog prostora
(s ulice ili dvorišta), balkona, svjetlarnika i sl.

U broj soba se uključuje i soba koja je odvojena od
glavnih prostorija stana (nalazi se u drugoj zgradi na istoj adresi ili u istoj
zgradi ali ima poseban ulaz), ako je kućanstvo koristi preko cijele godine kao
dio svojeg stana.

U broj soba uključuje se i tzv. “pola” sobe (npr. u
jedno i pol sobnom stanu) kao i prolazna soba, ukoliko zadovoljava navedene
uvjete.

Sobe koje ne zadovoljavaju navedene uvjete ne iskazuju
se u ukupnom broju soba, iako se njihova površina uračunava u ukupnu površinu
stana.

Kuhinja se ne računa u broj soba, međutim, ako stan
ima samo jednu prostoriju u kojoj se spava, boravi i kuha, ta se prostorija
popisuje kao soba, a ne kao kuhinja, tj. smatra se da takav stan nema kuhinje.

6. Površina kuhinje, m2 ٱڤ

Ako stan ima posebnu
prostoriju namijenjenu za kuhanje, bez obzira na to je li već prilikom
izgradnje stana ili naknadnom preinakom namijenjena za kuhinju, njezina se
površina upisuje u ku­ćice, s time što se podatak iskazuje zaokruženim cijelim
brojem.

Kuhinjom se smatra i
tzv. čajna kuhinja (kuhinja manja od 4 m2), kao i kuhinja
građevinski odvojena od stana (u istoj zgradi ili dvorištu), ukoliko se koristi
preko cijele godine.

Ako se kuhinja
sastoji od dva dijela, i to od dijela koji se koristi kao blagovaonica i radnog
dijela u kojem se kuha, a koji nisu odvojeni cijelim zidom, površina cijele
prostorije upisuje se kao površina kuhinje. Međutim, ako se uz kuhinju nalazi
još i soba za dnevni boravak koja od kuhinje nije odvojena cijelim zidom, tada
ta dva dijela treba odvojeno popisati, tj. površinu dijela u kojem se kuha
treba upisati kao odgovor o površini kuhinje, a dio koji služi kao dnevni
boravak treba uračunati u broj soba.

Na ovo se pitanje ne daje odgovor ukoliko kućanstvo
stanuje u jednoj sobi u kojoj se i kuha, ili ukoliko u stanu ne postoji posebna
prostorija namijenjena za kuhinju, već se kuha u nekoj od pomoćnih prostorija
(npr. u hodniku, kupaonici ili smočnici).

7. Kupaonica u stanu (kada ili tuš) ima   ![](dodatni/359966.gif) nema    ![](dodatni/359966.gif)

Na pitanje se
odgovara upisivanjem znaka “x” u
kvadratić pokraj jednog od ponuđenih odgovora.

Smatra se da stan ima kupaonicu ukoliko ima prostoriju
u kojoj se nalazi kada ili tuš i u kojoj su uvedene instalacije vodovoda i
kanalizacije.

Ukoliko se osobe koje stanuju u stanu koriste
kupaonicom (tj. kadom ili tušem) koja se nalazi u istoj zgradi, ali izvan
stana, smatra se da stan nema kupaonice.

8. Zahod u stanu
  na
ispiranje (vodokotlić
![](dodatni/359966.gif)bez ispiranja   ![](dodatni/359966.gif)nema zahoda
![](dodatni/359966.gif) pod pritiskom)                                                     u stanu

Na pitanje se
odgovara upisivanjem znaka “x” u
kvadratić pokraj jednog od ponuđenih odgovora.

Stan ima zahod ako se takav sanitarni uređaj nalazi u
posebnoj prostoriji unutar stana ili u kupaonici.

Odgovor “na ispiranje” daje se ukoliko se zahod ispire
teku­ćom vodom pod pritiskom (vodokotlić ili sl. uređaj). U takvim sta­novima
moraju postojati vodovodne cijevi i kanalizacijske cijevi (instalacije) za
odvodnju.

Odgovor “bez ispiranja” daje se ukoliko se u stanu
nalazi za­hod, ali nema uređaja za ispiranje, odnosno zahod se ne ispire
tekućom vodom pod pritiskom, što je slučaj kada u stanu nema vodovodnih
instalacija ili one nisu povezane s odgovarajućim uređajem za opskrbu vodom. U
tom bi slučaju stan trebao imati kanalizacijske cijevi za odvodnju u javnu
kanalizaciju, septičku jamu, crnu jamu ili izravno u okoliš.

Odgovor “nema zahod u stanu” upisuje se ako u stanu
nema zahoda ili se zahod nalazi izvan stana u istoj zgradi ili dvorištu.

9. Instalacije u stanu

a) vodovod javna mreža   ![](dodatni/359966.gif)hidrofor i
sl.    ![](dodatni/359966.gif)nema   ![](dodatni/359966.gif)
b)kanalizacija javna mreža    ![](dodatni/359966.gif)septička, crna jama i sl   ![](dodatni/359966.gif)
ispust u okoliš   ![](dodatni/359966.gif)nema   ![](dodatni/359966.gif)

c) električna struja ima   ![](dodatni/359966.gif)nema
![](dodatni/359966.gif)
d) centralno grijanje ima   ![](dodatni/359966.gif)nema
![](dodatni/359966.gif)

Stan ima instalacije
vodovoda, kanalizacije, električne struje i centralnog grijanja ako najmanje u
jednoj od prostorija stana postoje odgovarajuće instalacije.

Na pitanje se odgovara
upisivanjem znaka “x” u kvadratić
pokraj jednog od ponuđenih odgovora pod a), b), c) i d).

**a) Vodovod**

Odgovor “javna mreža”
daje se kada u stanu postoje vodo­vod­ne cijevi, priključene na javni vodovod.

Odgovor “hidrofor i
sl.” upisuje se kad postoje vodovodne cijevi koje su priključene na hidrofor i
slične specijalne crpke ili se voda dovodi slobodnim padom.

Odgovor “nema” daje
se kada u stanu nisu postavljene vodovodne cijevi.

Ukoliko su u stanu
postavljene vodovodne cijevi, ali u trenut­ku popisa još nisu povezane s javnom
vodovodnom mrežom ili nekim vodoopskrbnim kućnim uređajem (tj. vodovod u stanu
nije još u upotrebi), upisuje se odgovor prema tome kako se namjerava izvesti
priključak.

**b) Kanalizacija**

Odgovor “javna mreža”
daje se ukoliko postoje kanalizacij­ske cijevi, priključene na javnu
kanalizacijsku mrežu.

Odgovor “septička, crna jama i sl.” upisuje se ako u
stanu po­stoje kanalizacijske cijevi koje su vezane za samostalni kućni ure­đaj
za odvodnju, odnosno za prihvat otpadne vode (septičku jamu, tzv. “crnu jamu”,
suhi zahod).

Odgovor “ispust u okoliš“ daje se kad postoje
kanalizacijske cijevi u stanu, a sadržaj iz kanalizacijskih cijevi izlijeva se
izravno u rijeku, ponor, otvoreni kanal i sl.

Odgovor “nema” daje se kada u stanu nema kanalizacijskih
cije­vi.

Ukoliko su u stanu postavljene kanalizacijske cijevi,
ali u trenutku popisa nisu povezane s javnom kanalizacijskom mrežom ili nekim
drugi uređajem ili načinom odvodnje (tj. kanalizacija u stanu nije u upotrebi),
upisuje se odgovor prema tome kako se na­mjerava izvesti priključak.

**c) Električna
struja**

Odgovor “ima” daje se
ako u barem jednoj od prostorija stana postoje instalacije električne struje,
bez obzira na to je su li pri­klju­čene na javnu mrežu ili privatni uređaj za
proizvodnju elek­trične energije. Ovaj se odgovor daje i u slučaju ako
instalacije električne struje postoje u stanu, ali se u vrijeme popisa ne
koriste jer je npr. potrošač privremeno isključen iz javne mreže.

Odgovor “nema” daje se ako ni u jednoj prostoriji stana
ne postoje instalacije električne struje.

**d) Centralno
grijanje**

Odgovor “ima” daje se
za stanove s instalacijama centralnoga gri­janja čitave zgrade (iz mjesne
kotlovnice ili kotlovnice u zgradi), kao i za etažno centralno grijanje stana.

Ovaj se odgovor daje
i u slučaju kada u stanu postoje instalacije grijanja, ali se nisu koristile u
posljednjoj ogrjevnoj sezoni.

Odgovor “nema” daje
se za stanove bez instalacija centralnoga grijanja.

10. Način grijanja stana

a)centralno grijanje iz                                  b) centralno grijanje
       mjesnog centra za
grijanje   ![](dodatni/359966.gif) iz
uređaja ugrađenog u zgradu ili stan   ![](dodatni/359966.gif)

c) grijanje
na peći i sl  ![](dodatni/359966.gif) d)
stan nije grijan   ![](dodatni/359966.gif)

if !supportEmptyParas endif

Na ovo se pitanje
odgovor daje samo za nastanjene stanove (tj. ako je na pitanje 2. dan odgovor
“samo za stanovanje” ili “za stanovanje i obavljanje djelatnosti”) i to prema
stvarnom načinu grijanja stana u zadnjoj ogrjevnoj sezoni. Smatra se da se stan
grije ako se u zadnjoj ogrjevnoj sezoni grijala stalno ili povremeno barem
jedna prostorija u stanu.

Na pitanje se
odgovara upisivanjem znaka “x” u
kvadratić pokraj jednog od ponuđenih odgovora.

Odgovor a) “centralno
grijanje iz mjesnog centra za grijanje” daje se ukoliko u naselju postoji
toplana koja grije više zgrada u naselju. Vlasnik topline (tople vode) u
pravilu je javno poduzeće, a korisnici stanova plaćaju račun za isporučenu
toplinu, a ne za gorivo. U takvim zgradama svi nastanjeni stanovi trebaju imati
isti odgovor na ovo pitanje.

Odgovor b) “centralno grijanje iz uređaja ugrađenog u
zgradu ili stan” daje se ukoliko se takav uređaj (kotlovnica, bojler) nalazi u
posebnoj prostoriji u zgradi i zagrijava jedan ili više stanova u toj zgradi i
eventualno u susjednim zgradama.

Isti se odgovor daje ako se uređaj za centralno
grijanje nalazi u jednoj od prostorija stana i služi za zagrijavanje samo tog
stana.

U ovim slučajevima korisnici grijanja plaćaju račun za
utro­šene energente (npr. plin, mazut, lož ulje), a ne za isporučenu toplinu.

Ukoliko se u zgradi nalazi samo toplinska podstanica,
a ko­tlovnica i ostali uređaji se nalaze u mjesnom centru za grijanje, treba
dati odgovor ponuđen u točki a).

Odgovor c) “grijanje na peći i sl.” daje se u slučaju
grijanja stana pomoću peći, štednjaka (na drva, ugljen, struju, plin), kamina
ili ognjišta.

Odgovor d) “stan nije grijan” daje se u slučaju ako se
u zad­njoj ogrjevnoj sezoni nije grijala, stalno ili povremeno, ni jedna
prostorija u stanu.

11. Vrsta energenta

drva   ![](dodatni/359966.gif)ugljen   ![](dodatni/359966.gif)mazut
![](dodatni/359966.gif)loživo
ulje   ![](dodatni/359966.gif)petrolej   ![](dodatni/359966.gif)plin   ![](dodatni/359966.gif)ostala goriva   ![](dodatni/359966.gif)električna
energija   ![](dodatni/359966.gif)solarna energija   ![](dodatni/359966.gif)

Na ovo se pitanje
također odgovara samo za nastanjene stanove, i to ako je na pitanje 10. dan
odgovor b) “centralno grijanje iz uređaja ugrađenog u zgradu ili stan” ili c)
“grijanje na peći i sl.”.

Odgovara se upisivanjem znaka “x” u kvadratić pokraj jednog od ponuđenih odgovora (drva,
ugljen, mazut, loživo ulje, petrolej, plin, ostala goriva, električna energija,
solarna energija).

Ako se stan zagrijavao na više načina (npr. peći na
drva i ugljen i električna grijalica) odgovor se daje prema energiji, odnosno
gorivu pomoću kojeg se grijala pretežna površina stana u posljednoj ogrjevnoj
sezoni.

12. Vrsta zgrade u kojoj se stan nalazi

if !supportListsa)
endifisključivo
ili pretežno stambena zgrada:
s 1 stanom    ![](dodatni/359966.gif)s 2 stana   ![](dodatni/359966.gif)s 3 stana i više   ![](dodatni/359966.gif)

 b) pretežno nestambena zgrada   ![](dodatni/359966.gif)
c) stan u zgradi domova, samostana i sl.   ![](dodatni/359966.gif)

if !supportEmptyParas endif

Na pitanje se
odgovara upisivanjem znaka “x” u
kvadratić pokraj jednog od ponuđenih odgovora.

a) Stan se nalazi u “isključivo ili pretežno stambenoj
zgradi” ukoliko je 50% ili više ukupne korisne površine zgrade namijenjeno
stanovanju. Stambenom površinom zgrade smatra se i površina dijelova zgrade
kojima se zajednički koriste stanari zgrade, a koja nije sastavni dio pojedinih
stanova kao što su npr. stubišta i hodnici, prostorije za odlaganje smeća,
spremišta za bicikle, drvarnice i druge zajedničke prostorije kao i garaže koje
koriste samo stanari zgrade, odnosno korisnici stanova.

Ako popisivač ustanovi da se stan nalazi u isključivo
ili pretežno stambenoj zgradi, treba odrediti vrstu zgrade prema ukupnom broju
stanova u zgradi i upisati znak “X” u kvadratić pokraj jednog od ponuđenih
odgovora:

- s 1 stanom

- s 2 stana

- s 3 stana i više.

U broj stanova u
zgradi računaju se samo stanovi koji odgovaraju definiciji stana, ali ne i
“ostale nastanjene prostorije” (nastanjen podrum ili garaža), bez obzira što i
oni dobivaju tekući redni broj stana i redni broj te iste zgrade, kao i pravi
stanovi.

b) Stan se nalazi u
“pretežno nestambenoj zgradi” ukoliko je više od 50% korisne površine zgrade
nestambene namjene (npr. trgovine, ugostiteljski objekti, prostorije banke, pošte,
kinodvorane, liječničke ordinacije, poslovna predstavništva itd.).

c) Odgovor “stan u
zgradi domova, samostana i sl.” daje se ukoliko se u takvim zgradama nalazi
zaseban skup prostorija koje odgovaraju definiciji stana, a u kojima stanuje
npr. domar zgrade ili neko drugo samačko ili višečlano kućanstvo koje ne
pripada institu­cionalnom kućanstvu, odnosno nije korisnik usluga kolek­tiv­nog
stana.

13. Položaj stana u zgradi

podrum   ![](dodatni/359966.gif)suteren
![](dodatni/359966.gif)prizemlje
![](dodatni/359966.gif)

kat  ٱڤ potkrovlje    ![](dodatni/359966.gif)stan na
dvije etaže i više   ![](dodatni/359966.gif)

Na pitanje se
odgovara upisivanjem znaka “x” u
kvadratić pokraj jednog od ponuđenih odgovora.

Odgovor “podrum” daje
se ako se pod stana nalazi više od 1 m ispod razine zemljišta koje okružuje
zgradu.

Odgovor “suteren”
daje se ako se pod stana nalazi manje od 1 m ispod razine zemljišta koje
okružuje zgradu.

Prizemlje je prva
etaža u zgradi, iznad podruma i suterena ili iznad razine okolnog zemljišta
(ako zgrada nema podrum ni suteren), u kojem se nalaze izgrađene stambene ili
poslovne prostorije. Međukat koji se nalazi između prizemlja i prvog kata,
treba računati kao prizemlje (obično je to slučaj kada su u dijelu prizemlja
smješteni lokali).

Katovi se upisuju
(broje) za etaže koje se nalaze iznad prizemlja. Prema tome, za stan koji se
nalazi na prvom katu, upisuje se u kućice broj 01, za stan na drugom katu broj
02, za stan na trećem katu broj 03 itd.

Stanom u potkrovlju
(“mansarda”) smatraju se stambene prostorije koje su izgrađene unutar krovne
konstrukcije zgrade.

Stanom na dvije ili
više etaža smatra se stan koji ima (po pravilu) jedan ulaz, a prostorije su
raspoređene na više razina koje su spojene vlastitim stepenicama unutar stana.
Ovaj se odgovor daje samo za stanove koji se nalaze u obiteljskim kućama,
vilama i sl. u kojima svi stanovi u zgradi imaju vlastiti ulaz izravno s razine
okolnog zemljišta, tj. s dvorišta, ulice i sl.

Međutim, za stanove
čije su prostorije smještene u dvije ili više etaža, ali se u stanove ulazi sa
stubišta na različitim katovima (obično su to zgrade s više katova i stanova) u
kućice se upisuje broj kata s kojega se ulazi u stan.

14. Godina
izgradnje zgrade u kojoj se
nalazi stan    ٱڤٱڤ

U predviđene se
kućice upisuje godina završetka izgradnje zgrade u kojoj se stan nalazi.
Ukoliko nije poznata točna godina, treba upisati približnu godinu završetka izgradnje.

Za završen stan koji
se nalazi u nezavršenoj zgradi, upisuje se godina završetka izgradnje stana.

Za stan koji je dograđen kao nova stambena cjelina ili
je u cijelosti izgrađen prenamjenom nestambenog prostora u stambeni, upisuje se
godina dogradnje, odnosno prenamjene.

Ako je stan samo proširen (npr. dograđena je pojedina
prostorija) upisuje se godina prvobitne izgradnje zgrade, a ne proširenja
stana.

Za obnovljene kuće koje su imale oštećenja u ratu
(npr. uništena krovišta, prozore, vrata, dio zidova i sl.) upisuje se godina
prvobitne izgradnje, a ne obnove.

Za zgrade koje su u većem dijelu ili potpuno porušene
(npr. u ratu, potresima, klizištima, požaru) pa su kasnije rekonstruirane ili
ponovno izgrađene, upisuje se godina rekonstrukcije ili ponovne izgradnje, a ne
godina prvobitne izgradnje.

Za zgrade izgrađene 1900 i prije, treba upisati
“1900”.

Za nezavršen, a nastanjen stan upisuje se broj “3333”.

5.2. Podaci o
kućanstvu

(pitanja od 1. do 6.)

1. Osnova korištenja stana

privatno vlasništvo                    najmoprimac
sa slobodno
ili suvlasništvo   ![](dodatni/359966.gif)                  ugovorenom
najamninom   ![](dodatni/359966.gif)

srodstvo s vlasnikom                 najmoprimac
sa
ili najmoprimcem stana   ![](dodatni/359966.gif) zaštićenom
najamninom   ![](dodatni/359966.gif)
najam dijela stana (podstanar   ![](dodatni/359966.gif)       ostalo   ![](dodatni/359966.gif)

     Na pitanje se odgovara upisivanjem
znaka “x” u kvadratić pokraj
jednog od ponuđenih odgovora.

**- privatno vlasništvo ili suvlasništvo**

Ovaj se odgovor daje ukoliko je jedan od članova
kućanstva vlasnik ili suvlasnik stana, bez obzira na to je li kućanstvo drugog
suvlasnika (odnosno kućanstva drugih suvlasnika, ako ih ima više) stanuje u tom
stanu ili ne stanuje.

Ukoliko i kućanstvo drugog suvlasnika stanuje u tom
istom stanu, na obrascu Upitnik za stan i kućanstvo, dio “Podaci o kućanstvu”
koji se ispunjava za to drugo kućanstvo, treba također dati isti odgovor na ovo
pitanje.

Napominjemo da u slučaju dva suvlasnička kućanstva u
istom stanu, podatke o stanu treba upisati samo na prvi obrazac P-2, koji se
ispunjava za prvo kućanstvo u stanu, jer se podaci o stanu odnose na cijeli
stan, kao jedinstvenu građevinsku cjelinu, a ne na pojedine, suvlasničke
dijelove.

**- najmoprimac sa zaštićenom najamninom**

Ovaj se odgovor daje ukoliko kućanstvo koristi stan na
osnovi toga što jedan od njegovih članova ima ugovor o najmu stana prema kojem
se plaća zaštićena najamnina (bivši nositelj stanarskog prava ili drugi
najmoprimac sa zaštićenom najamninom).

Ovaj se dogovor daje i za kućanstva koja koriste
službeni stan na osnovi obavljanja zanimanja domara, upravitelja i sl. u
zgradama u kojima se nalazi neki kolektivni stan (dječji domovi, studentski i
đački domovi, samački hoteli itd.) ili u drugim zgradama.

Za kućanstva prognanika i izbjeglica koji privremeno
stanuju u tuđim stanovima (kućama) u privatnom vlasništvu a na temelju rješenja
državnih ili lokalnih tijela uprave, također se upisuje ovaj odgovor bez obzira
na to plaćaju li stvarno zaštićenu najamninu ili su oslobođeni plaćanja.

Ovaj se odgovor o
osnovi korištenja stana može pojaviti bez obzira na to je li stan u privatnom
vlasništvu građana ili je vlasnik stana pravna osoba.

**- najmoprimac sa
slobodno ugovorenom najamninom**

Ovaj se odgovor daje
za kućanstva koja koriste cijeli stan na osnovi pismenog ugovora ili usmenog
sporazuma s vlasnikom stana ili s najmoprimcem sa zaštićenom najamninom.

**- najam dijela
stana (podstanar)**

Ovaj se odgovor daje
ako kućanstvo koristi dio stana na osnovi ugovora (sporazuma) s vlasnikom
stana, odnosno s najmoprimcem koji plaća zaštićenu ili slobodnu najamninu.

Iznimno, ovaj se
odgovor daje i za kućanstvo koje je iznajmilo cijeli stan od kućanstva čiji se
svi članovi nalaze na radu ili boravku u inozemstvu. U tom slučaju u istom se
stanu popisuju oba kućanstva.

**- srodstvo s
vlasnikom ili najmoprimcem stana**

Ovaj se odgovor daje
ako kućanstvo stanuje u stanu na osnovi srodstva s vlasnikom, odnosno
najmoprimcem stana, bez obzira na to stanuje li srodnik koji je vlasnik ili
najmoprimac tog stana sa svojim kućanstvom u tom istom stanu ili ne.

Tako će se npr. ovaj odgovor dati za kućanstvo
oženjenog sina, odnosno udane kćeri ukoliko stanuju u stanu s kućanstvom
roditelja koji su vlasnici ili najmoprimci stana.

**- ostalo**

Ovaj se odgovor daje u sljedećim slučajevima:

- za sva kućanstva nastanjena u prostorijama i
objektima koji nisu stanovi prema definiciji stana tj. koji u građevinskom
smislu nisu stan;

- za samačka i obiteljska kućanstva koja su stalno
nastanjena u zgradama za kolektivno stanovanje kao korisnici usluga i sl. (npr.
hoteli za samce);

- za samačka i obiteljska kućanstva prognanika, koja
se nalaze u organiziranom smještaju (hotel, baraka i sl.);

- za institucionalna kućanstva u kolektivnim stanovima
(domovi za zbrinjavanje djece i mladeži, ustanove za trajno zbrinjavanje osoba
s psihofizičkim i drugim bolestima, samostani itd.);

- za institucionalna kućanstva u “običnim” stanovima u
stambenim zgradama;

- za kućanstva bez stana u zemlji koja se nalaze na
radu ili boravku u inozemstvu;

- za kućanstva izbjeglica, prognanika i drugih osoba,
koje nemaju pismenu suglasnost nadležnog tijela o (privremenom) korištenju
stana ili pismenu ili usmenu suglasnost vlasnika stana (fizičke ili pravne
osobe).

2. Nositelj
kućanstva

Nositelj kućanstva je
osoba koja je na Listu 1 Omotnice upisana u prvi red, tj. pod rednim brojem
001.

Popisivač na ovo pitanje odgovara tako da kod
potpitanja a) na crtu upiše prezime i ime nositelja kućanstva, a kod potpitanja
b) upisuje njegov redni broj, tj. “001”.

Za institucionalno kućanstvo upisuje se pod a) crtica
(-), a kućice pod b) ostaju prazne.

3. Vlasnik/suvlasnik ili najmoprimac
sa zaštićenom najamninom

Ako je na pitanje 1.
“Podaci o kućanstvu”, dan odgovor “privatno vlasništvo ili suvlasništvo” ili
“najmoprimac sa zaštićenom najamninom”, na ovo se pitanje odgovara tako da se
kod potpitanja a) na crtu upiše ime i prezime vlasnika (suvlasnika) ili
najmoprimca stana sa zaštićenom najamninom, a kod potpitanja b) u kućice se
upisuje redni broj te osobe iz stupca (a), Liste 1 Omotnice.

Ime i prezime
vlasnika, odnosno najmoprimca, upisuje se samo ako vlasnik/suvlasnik ili
najmoprimac, stanuje kao član kućanstva u tom stanu.

Treba napomenuti da
vlasnik, odnosno najmoprimac, ne mora biti ista osoba kao i nositelj kućanstva.
Tako npr., ukućani mogu izjaviti da je suprug nositelj kućanstva te dobiva u
Listi 1 redni broj 001, a vlasnik stana ili najmoprimac je supruga koja je
upisana pod rednim brojem 002.

Ukoliko su u stanu
dva suvlasnika (obično suprug i supruga), popisivač upisuje osobu prema
njihovoj izjavi ili osobu koja ima manji redni broj u Listi 1.

4. Raspoloživa površina zemljišta
kućanstva - stanje 31. 3. 2001.

(vlastito + uzeto u
zakup + dobiveno od drugih bez naknade - dano u zakup - ustupljeno drugima bez
naknade)

Popisuje se površina
ukupnog i poljoprivrednog zemljišta kojim raspolažu članovi kućanstva u
kritičnom trenutku Popisa, bez obzira na to je li u vrijeme Popisa obrađeno ili
ne.

**+ vlastito
zemljište**

Površina vlastitog
zemljišta je zbroj površina zemljišta u vlasništvu svih članova kućanstva za
koje postoje izvaci iz zemljišnih knjiga.

**+ uzeto u
zakup/dobiveno od drugih bez naknade**

Uzete u zakup su
površine zemljišta koje je kućanstvo uzelo u zakup ili njima raspolaže na
temelju dobivene koncesije od drugih fizičkih ili pravnih osoba, zbraja se.
Površine pod zakupom ili koncesijom kojim kućanstvo raspolaže na temelju zakupa
ili koncesije popisuje se bez obzira na to temelji li se na pismenoj ili
usmenoj pogodbi i bez obzira na način plaćanja naknade, odnosno daje li
kućanstvo naknadu u novcu, poljoprivrednim proizvodima, poljoprivrednim radovima
i slično. Ovdje popisivači trebaju zbro­ji­ti i površine zemljišta kućanstva
dobivene bez naknade, kao npr. plodouživanje za branitelje domovinskog rata,
socijalno ugroženih kategorija građana i dr.

**- dano u zakup/ustupljeno drugima bez naknade**

Dano u zakup su površine zemljišta koje su članovi
kućanstva dali u zakup ili ustupili drugima bez naknade, oduzima se, bez obzira
na to temelji li se to pravo raspolaganja odnosno korištenja dano drugima, na
pismenoj ili usmenoj pogodbi, te bez obzira na to daje li se za zakup zemljišta
članovima kućanstva naknada u novcu, poljoprivrednim proizvodima,
poljoprivrednim radovima i slič­no. Ovdje popisivači oduzimaju i površine
zemljišta koje je kućanstvo ustupilo na korištenje drugima bez naknade. Dakle,
zemljište u vlasništvu članova kućanstva dano u zakup ili ustuplje­no drugima
bez naknade ne smatra se raspoloživim zemljištem ku­ćanstva, te ga treba
popisati kod kućanstva čiji članovi njim raspolažu.

Popisivač pri popisivanju raspoložive površine treba
utvrditi stanje raspolaganja zemljišta od strane članova kućanstva na temelju
ostvarivanja prava na raspolaganje odnosno korištenje od­ređene površine
zemljišta, na temelju pisanih dokumenata ili usmenog dogovora tj. bez obzira na
status vlasništva nad tim zemlji­štem.

Površina ukupnog zemljišta i poljoprivrednog zemljišta
iska­zuje se u hektarima (ha) i arima (ara) i upisuje se u za to pred­viđene
kućice. Ukoliko članovi kućanstva odnosno osoba koja daje podatke o površini
zemljišta ne zna podatak u traženim mjernim jedinicama (ha i ari), popisivač ih
treba preračunati u hektare i are koristeći “Tablicu za preračunavanje površine
zemlje” i upisati u predviđene kućice.

UKUPNO
(poljoprivredno + nepoljoprivredno
zemljište)
  ٱڤڤha
 ڤڤ ara

n Ukupna površina
zemljišta sastoji se od poljoprivrednog i ostalog (nepoljoprivrednog)
zemljišta, a sadrži sljedeće potkategorije zemljišta:

**Oranice** su zemljišta koja se redovito obrađuju i kultiviraju i na­laze se pod
sistemom plodoreda. Ovdje su obuhvaćena djetelini­š­ta i lucerništa, površine
pod ugarima, te ostali višegodišnji usjevi (hmeljarnici, vrbici i dr.).

**Voćnjaci** su zemljišta na kojima su zasađena voćna stabla ili bobičasto voće
(npr. ribizli, kupine i sl.), bez obzira na uređenost nasada, upotrebu
agrotehnike te mehanizirane obrade i njege. To su, dakle, plantažni voćnjaci
kao i seoski poluintenzivni ili ekstenzivni voćni nasadi pretežno starih sorti.

**Vinogradi** su zemljišta zasađena trsovima vinove loze na uobičajenoj udaljenosti,
bez obzira na vrstu loze, uređenost nasada, te bez obzira na to jesu li mladi i
još nerodni ili su rodni vino­gradi.

**Maslinici** su zemljišta zasađena maslinama, bez obzira na uređenost nasada,
upotrebu agrotehnike te mehanizirane obrade i njege. To su plantažni maslinici
kao i poluintenzivni ili ekstenzivni nasadi pretežno starih sorti.

**Rasadnici** su zemljišta na kojima se uzgajaju voćne i lozne sadnice, sadnice
ukrasnog bilja i grmlja te šumske sadnice. Isključuju se rasadnici na kojima se
uzgajaju šumske sadnice, a nalaze se unutar šumskih površina.

**Livade** su zemljišta koja se ne kultiviraju najmanje 5 godina, obrasla travom
koja je posijana ili je samonikla i koristi se za proizvodnju sijena ili
silaže.

**Pašnjaci** su zemljišta koja se koriste za ispašu stoke; uključene su sve vrste
pašnjaka: nizinski, planinski i brdski.

**Povrtnjaci** (vrtovi) su zemljišta odvojena od ostalog
poljoprivrednog zemljišta (okućnica), radi uzgoja poljoprivrednih proizvoda
koji su namijenjeni za potrošnju osobama koje žive u kućanstvu i uglavnom nisu
namijenjena za prodaju.

**Staklenici** obuhvaćaju zemljišta koja se nalaze pod staklenim ili
drugim visokim pokrovom (plastenici).

**Ostalo (nepoljoprivredno) zemljište** obuhvaća zemljište pod šumom, ribnjacima,
trsticima, barama i ostale neplodne povr­šine (npr. površine pod zgradama,
putovima, dvorištima, kamenjari) kao i zemljište prikladno za poljoprivrednu
proizvodnju koje se iz ekonomskih, socijalnih ili drugih razloga duži niz
godina nije obrađivalo.

- od toga: POLJOPRIVREDNO ZEMLJIŠTE

(oranice + voćnjaci + vinogradi +
maslinici + rasadnici + livade + ڤڤڤ ha   ڤڤ ara
pašnjaci + povrtnjaci + staklenici)

n Poljoprivredno zemljište obuhvaća sve
potkategorije zem­ljišta osim ostalog (nepoljoprivrednog) zemljišta, tj.
poljoprivredno zemljište definirano je zbrojem sljedećih potkategorija ze­mljišta:
(oranice + voćnjaci + vinogradi + maslinici + rasadnici + li­vade + pašnjaci +
povrtnjaci + staklenici). Dakle, za popisivanje po­ljoprivrednog zemljišta, od
ukupne površine zemljišta svih čla­no­va kućanstva treba oduzeti površine
ostalog (nepoljoprivrednog) zemljišta, prema definiciji ostalog zemljišta iz
prethodnog odlomka ovih uputa.

5. Je li se
kućanstvo u razdoblju od 1. 4. 2000. do 31. 3. 2001. bavilo uzgojem:

**a) žitarica, industrijskog bilja i krmnog
bilja**    ![](dodatni/359966.gif)

Obuhvaća se
proizvodnja žitarica, uljanog bilja, predivog bilja, duhana, šećerne repe,
bilja za uporabu u parfumeriji i farmaciji, krmnog bilja (uključuju se
jednogodišnje i višegodišnje kulture), hmelja i dr.

**b) povrća, cvijeća, ukrasnog bilja, gljiva,
sjemenja i sadnog materijala**   ![](dodatni/359966.gif)

Obuhvaća se
proizvodnja krumpira, sušenog mahunastog povrća i ostalog svježeg povrća,
cvijeća i ukrasnog bilja, gljiva te sadnog materijala.
**c) voća, grožđa i maslina**   ![](dodatni/359966.gif)

Obuhvaća se
proizvodnja voća (stolnog i za preradu), grožđa (stolnog i vinskog) i maslina
(stolnih i za proizvodnju ulja).

**d) puževa, kunića, fazana, činčila i
dr.**   ![](dodatni/359966.gif)

Obuhvaća se uzgoj
puževa, kunića, činčila i ostalih krznaša, dudovog svilca, fazana, nojeva i
drugo.

**e) riba**   ![](dodatni/359966.gif)

Obuhvaća se uzgoj
morskih i slatkovodnih riba, rakova, školjaka i ostalih vodenih organizama u
ribnjacima, kao i riblje mlađi u mrjestilištima.

**f) uzgojem i iskorištavanjem šuma**   ![](dodatni/359966.gif)

Obuhvaća se uzgoj
šumskih stabala, te sječa u komercijalne svrhe ili za vlastitu potrošnju (npr.
ogrjevno drvo, božićna drvca i sl.).

Na ovo pitanje
odgovaraju samo ona kućanstva koja su se u navedenom razdoblju od 1. 4. 2000.
do 31. 3. 2001. bavila uzgojem poljoprivrednih usjeva pod a) do c), uzgojem
ostalih životinja pod d), uzgojem riba u ribogojilištima pod e) ili uzgojem i
iskorištavanjem šuma pod f) odnosno prema grupiranim vrstama proizvoda od a) do
f).

Popisivač upisuje
odgovor na temelju izjave nositelja kućan­stva odnosno člana kućanstva koji
daje podatke upisivanjem znaka “X” u predviđeni kvadratić za potvrdan odgovor,
uz odgovarajuću vrstu uzgoja proizvoda. Za jedno kućanstvo može se upisati više
potvrdnih odgovora ukoliko se u navedenom razdoblju kućanstvo bavilo uzgojem
više vrsta grupiranih proizvoda.

6. Broj
stoke, peradi i košnica pčela - stanje
31. 3. 2001.

Stoka, perad i
košnice pčela popisuju se kod kućanstva koje je vlasnik stoke, peradi ili
košnica pčela sa stanjem 31. 3. 2001. Ako se stoka, perad ili košnice pčela, u
vlasništvu članova kućan­stva na dan popisa zateknu kod drugog kućanstva (u
istom ili ne­kom drugom gradu/općini), popisuju se kod kućanstva koje je
vlasnik bez obzira na to koliko se dugo nalaze u nekom drugom ku­ćanstvu. Ne
popisuje se stoka, perad ili košnice pčela koje se za­tek­nu u kućanstvu na
tovu, čuvanju ili slično, a koje su u vlas­ništvu drugih fizičkih ili pravnih
osoba, sa stanjem na dan 31. 3. 2001.

Za odgovore pod a) do e) upisuje se broj stoke u
vlasništvu kućanstva po vrstama bez obzira na njihov spol, starost ili na­mjenu
uzgoja: mlada, odrasla, ženska i muška grla, a za odgovor pod f) upisuje se
ukupan zbroj svih vrsta peradi (kokoši, patke, gus­ke, pure, biserke) oba spola
u vlasništvu kućanstva, koje su starije od mjesec dana.

Za odgovor pod g) košnice pčela upisuje se ukupan broj
ko­šnica pčela u vlasništvu kućanstva, a ako je u jednoj košnici smješ­teno
više pčelinjih zajednica, svaku pčelinju zajednicu treba popisati kao posebnu
košnicu.

Podaci o brojčanom stanju stoke, peradi i
košnica pčela upisuju se u predviđene kućice za broj stoke (po grupiranim
vrstama sto­ke za: konje; mazge, mule i magarce; goveda; ovce i koze; svi­nje),
peradi i košnica pčela, u vlasništvu svih članova kućanstva za­jedno, i upisuje
ih popisivač uz naziv svake kategorije navedene pod a) do g), sa sljedećim
rasporedom:

a) konja  ڤڤ    b) mazgi, mula i magaraca  ڤڤ    c) goveda   ڤڤڤ

d) ovaca i koza  ڤڤڤڤ    e) svinja  ڤڤڤڤ

f) peradi ڤڤڤڤڤ g) košnica pčela     ڤڤڤ

Odgovor na pitanje 6.
popisivač upisuje na temelju izjave nositelja kućanstva odnosno člana kućanstva
koji daje podatke. Za jedno kućanstvo utvrđuje se brojčano stanje za upis u
predviđene kućice uz onoliko vrsta stoke, peradi ili košnica pčela koji su
razvrstani pod a) do g), koliko je na dan 31. 3. 2001. u vlasništvu svih pojedinačnih
članova kućanstva (zbrojeno).

6. ISPUNJAVANJE
POPISNICE (obrazac P-1)

Popisnica se
ispunjava za sve osobe koje su državljani Repu­b­like Hrvatske, strani
državljani i osobe bez državljanstva koje imaju prebivalište u Republici
Hrvatskoj, bez obzira na to jesu li u vrijeme popisa u Republici Hrvatskoj ili
u inozemstvu, te osobe koje u vrijeme popisa imaju boravište u Republici
Hrvatskoj (čl. 2. Zakona). Drugim riječima, Popisnica se ispunjava za sve osobe
koje su stalni, odnosno privremeni stanovnici naselja u kojemu se obavlja
popisivanje, tj. za osobe upisane bilo u Listi 1 ili Listi 2 Omotnice, obrazac
P-OM (vidi objašnjenje za Omotnicu).

IDENTIFIKACIJSKI
PODACI

Matični broj
grada/općine, redni broj popisnoga kruga u gradu/općini, redni broj stana u
popisnom krugu i redni broj kućan­stva u popisnom krugu popisivač prepisuje s
Omotnice, obrazac P-OM, a redni broj osobe u kućanstvu popisivač prepisuje iz
stupca (a), Lista 1, odnosno Lista 2 istog obrasca.

**1. Prezime i ime**

U predviđene kućice
upisuje se prezime i ime pod kojim se osoba vodi u državnim maticama, osobnoj
iskaznici ili drugim službenim osobnim ispravama.

Ako su u kućanstvu
dvije ili više osoba s istim prezimenom i imenom, za svaku od tih osoba treba
upisati i očevo ili majčino ime, i to tako da se najprije upiše prezime i ime
te osobe, a zatim očevo ili majčino ime.

Za novorođenčad koja
još nisu dobila ime, upisuje se prezime, te umjesto imena treba upisati: sin
ili kći .

Za istu osobu prezime
i ime treba upisati jednako u Popisnicu (obrazac P-1) kako je to upisano u
Listu 1 ili Listu 2, u Omotnici.

**2. Datum rođenja i JMBG**DAN                             MJESEC
                       GODINA                     OSTALIH
6 BROJEVA JMBG-a

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

JMBG (jedinstveni
matični broj građana), odnosno osobni broj građanina popisivač prepisuje iz
osobne iskaznice, domovnice ili iz nekog drugog dokumenta na kojem se nalazi
taj broj.

Ako osoba za koju se
ispunjava Popisnica nije prisutna u stanu tijekom popisivanja, pa popisivač ne
može prepisati matični broj iz njezine osobne iskaznice, prepisuje ga iz njezine
domovnice, zdravstvene iskaznice, putovnice, vozačke dozvole ili iz nekog
drugog dokumenta, na kojima je upisan JMBG.

Pažljivo treba
prepisati svih 13 znamenaka JMBG-a, s tim što se prvih 7 znamenaka (koje
predstavljaju dan, mjesec i godinu rođenja) upisuju u kućice iznad kojih piše
“dan”, “mjesec”, “godina”, dok se ostalih 6 znamenaka upisuje u kućice iznad
kojih piše “ostalih 6 br. JMBG” - a.

Ukoliko osoba koja
daje podatke popisivaču ne može nikako doći do nekog dokumenta s matičnim
brojem, na temelju izjave te osobe, popisivač treba upisati u prvih 7 kućica i
to: dan, mjesec i tri zadnje znamenke godine rođenja osobe, dok će ostalih 6
kućica ostaviti praznima.

Ako se za neku osobu
ne zna datum rođenja, a poznata je godina rođenja, kao i to da je rođena na dan
nekog blagdana, ili na dan nekog događaja, popisivač treba prema datumu tog
blagdana utvrditi dan i mjesec rođenja, te taj datum upisati u predviđene
kućice. Ukoliko nije moguće utvrditi dan rođenja, a može se utvrditi mjesec,
treba upisati u predviđene kućice mjesec i godinu rođenja, a kućice predviđene
za upisivanje dana ostaviti prazne. Ako se ne može utvrditi datum rođenja,
kućice predviđene za dan i mjesec treba ostaviti prazne, i upisati podatak za
godinu rođenja.

Ako se za neku osobu
ne zna ni godina rođenja, a zna se koliko je stara, popisivač treba na osnovi
izjave o starosti (npr. 76 godina) izračunati koje je godine osoba rođena i
upisati taj podatak kao godinu rođenja. Ukoliko osoba izjavi da ima između 74 i
78 godina, popisivač treba uzeti sredinu, tj. 76 i prema tome izračunati godinu
rođenja. Za osobe koje su izjavile da imaju 85 i više godina, tj. rođene su
prije 1916., a ne posjeduju neki dokument iz kojeg je vidljiv datum, ili bar
godina rođenja, popisivač treba provjeriti taj podatak kod nekog od članova
kućanstva kojem je taj podatak poznat, ili usporediti godine rođenja sa
starošću djece, pa tek onda upisati godinu rođenja.

**3. Odnos prema
nositelju kućanstva**

Osobi koja je u
Omotnici u Listi 1 upisana pod rednim brojem “001”, u predviđene se kućice
upisuje šifra “01”. Ostalim se članovima kućanstva upisuje ona šifra koja
odgovara odnosu pojedine osobe i “nositelja kućanstva”, prema modalitetima
odgovora za Popisnicu na obrascu P-1/M, uloženom u mapu popisivača (ovo je
pitanje na Popisnici označeno strelicom).

Nositelj
kućanstva ....................................... 01

Suprug/supruga
........................................... 02

Nevjenčani
suprug/supruga .......................... 03

Zajedničko
dijete ......................................... 04

Dijete
samo nositelja kućanstva .................... 05

Pastorak/pastorka
....................................... 06

Zet/snaha
.................................................... 07

Otac/majka ................................................. 08

Tast/punica .................................................. 09

Svekar/svekrva ........................................... 10

Djed/baka ................................................... 11

Brat/sestra ................................................... 12

Unuk/unuka ................................................. 13

Ostali srodnici ............................................. 14

Nesrodnici .................................................. 15

Nije član kućanstva ..................................... 88

Posvojenom se djetetu
dodjeljuju šifre: “04” ili “05” ili “06” u odnosu na nositelja kućanstva, dok
se dijete - štićenik, odnosno odrasla osoba - štićenik, koji je član kućanstva
smatra “nesrodnikom” (šifra “15”). Ista se šifra (“15”) upisuje i za osobe koje
su članovi kućanstva, a koje nisu “srodnici” niti jednom od članova kućanstva
(npr. kućna pomoćnica, “domaćica”).

Kada se ispunjava
Popisnica za osobu iz Liste 2 Omotnice, kao odgovor na ovo pitanje upisuje se
šifra “88”, tj. “nije član kućanstva”.

**4. Spol**
m         ž

![](dodatni/359966.gif)       ![](dodatni/359966.gif)

Za osobe muškog spola
treba upisati znak “X” u odgo­varajući kvadratić (m), a za osobe ženskog spola
u odgovarajući kvadratić (ž).

**5. Bračno
stanje**

neoženjen/neudana   ![](dodatni/359966.gif)  oženjen/udana     ![](dodatni/359966.gif)

udovac/udovica   ![](dodatni/359966.gif)        rastavljen/rastavljena  ![](dodatni/359966.gif)

if !supportEmptyParas endif

U predviđeni
kvadratić upisuje se znak “X” kod onog modaliteta koji odgovara zakonskom
bračnom stanju osobe koja se popisuje.

*Bračno stanje* definira se kao zakonsko bračno stanje
svake pojedine osobe u odnosu na Obiteljski zakon (»Narodne novine«, br.
168/98).

*Neoženjenim* odnosno *neudanom* smatraju se djeca i sve osobe
koje nikada nisu sklopile brak u smislu važećih propisa.

*Oženjenim* odnosno *udanom* smatraju se osobe koje su sklopile brak pred
nadležnim tijelom ovlaštenim za sklapanje braka u skladu s važećim propisima.

*Udovcem* odnosno *udovicom* smatraju se osobe čija je bračna zajednica
prestala smrću jednog od supružnika, odnosno progla­šenjem nestalog bračnog
supružnika umrlim.

*Rastavljenim* odnosno r*astavljenom* smatraju se osobe čija je
bračna zajednica raskinuta pravomoćnom sudskom presudom.

Za osobe čiji je brak poništen uzima se u obzir
zakonsko bračno stanje kakvo je bilo prije sklapanja braka koji je poništen.

Za osobe koje žive u izvanbračnoj zajednici uzima se u
obzir zakonsko bračno stanje svake od tih osoba, nezavisno od zajednice u kojoj
žive.

Za *djecu do 15 godina,* bez postavljanja
pitanja, smatra se da nisu sklopile brak, tj. daje se odgovor *neoženjen/neudana.*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **6. Broj živorođene djece** (i ona koja nisu živa) | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

Na ovo pitanje
odgovaraju samo ženske osobe, stare 15 i više godina, bez obzira na njihovo
bračno stanje.

U kućice se upisuje
ukupan broj živorođene djece koju je žena rodila, uključujući i djecu koja u
trenutku popisa nisu više na životu.

*Živorođenim* se djetetom smatra svako dijete koje pri
rođenju diše i pokazuje druge znakove života kao što su: kucanje srca,
pulsiranje pupčane vrpce i nedvojbeno kretanje voljnih mišića. Ako dijete ubrzo
nakon poroda umre, smatra se živorođenim i uključuje se u odgovor na ovo
pitanje.

U te se kućice
upisuje podatak prema mjesnoj vrijednosti, ali uz upisivanje “0” u prvu kućici
kada je broj živorođene djece 1 - 9.

Međutim, ako ženska
osoba nije rađala ili je rađala samo mrtvu djecu, u kućice se upisuje “00”.
Prema tome, mrtvorođena djeca, usvojena djeca i djeca iz prijašnjeg braka muža
ne uzimaju se u obzir kod davanja odgovora na ovo pitanje.

Ukoliko je žena
rodila 19 i više živorođene djece, u kućice se upisuje “19”.

Za žensku djecu ispod
15 godina, kao i za muške osobe ove kućice ostaju prazne.

Izuzetno, ako je neka
djevojčica ispod 15 godina rodila živo­rođeno dijete, u predviđene kućice se
upisuje taj podatak, te se na po­leđini Omotnice, u “Napomeni”, potvrđuje upis.

**7. Je li
osoba stalni stanovnik naselja popisa?**

Da   ![](dodatni/359966.gif)   Þ 8   Ne   ![](dodatni/359966.gif)
  Þ 9

Na ovo pitanje
odgovara se upisivanjem znaka “X” u odgovarajući kvadratić, tj. za osobe koje
su stalni stanovnici naselja popisa pokraj odgovora “Da”, a za osobe koji nisu
stalni stanovnici naselja popisa pokraj odgovora “Ne”.

*Stalnim stanovnicima* naselja popisa smatraju se osobe koje imaju
prijavljeno prebivalište - stalno mjesto stanovanja u tom naselju.

Kao stalni stanovnici smatraju se i osobe koje su
izjavile da im je naselje popisa ujedno i prebivalište jer nemaju kućanstvo u
drugom naselju Republike Hrvatske ili u inozemstvu, bez obzira na to što nisu
prijavljene pri Ministarstvu unutarnjih poslova kao stalni stanovnici, nego su
prijavile samo boravište ili uopće nisu prijavljene. Te su osobe upisane u
Listu 1 Omotnice.

U Listu 1 upisane su i osobe bez stalne adrese,
skitnice i sl., koje se također smatraju stalnim stanovnicima naselja popisa -
naselja gdje su popisane (obično te osobe prenoće u posebnim prenoćištima npr.
Crvenom križu, na tavanima, u podrumima ili vežama zgrada, osobito u većim
naseljima).

Nomadi, koji su također upisani u Listu 1, smatraju se
stalnim stanovnicima naselja gdje su zatečeni, odnosno gdje su boravili u
kritičnom trenutku popisa.

Za sve navedene osobe (upisane u Listu 1) kao odgovor
na ovo pitanje upisuje se znak “X” pokraj odgovora “Da”.

Odgovor “Da” odnosi se i na osobe u tzv. “studentskim”
brakovima (bez obzira na to je li riječ o bračnim ili izvanbračnim
zajednicama), ako tako izjave (upisane u Listu 1), koje inače mogu imati isto,
ali i različito prebivalište, koje je obično različito od naselja popisa.

Za osobe koje su članovi institucionalnog
(kolektivnog) kućanstva, također se kao odgovor na ovo pitanje upisuje znak “X”
pokraj odgovora “Da”.

Izuzetak su prognanici i izbjeglice koji se, iako
upisani u Listu 1, ne smatraju stalnim stanovnicima naselja popisa, i za njih
se kao odgovor na ovo pitanje upisuje znak “X” pokraj odgovora “Ne” (vidi objašnjenje
za ispunjavanje Omotnice).

Privremeno prisutnim smatraju se osobe koje borave u
naselju popisa, odnosno koje su privremeno prisutne u naselju popisa zbog
zaposlenja, školovanja, na liječenju, u gostima i sl., a stalni su stanovnici
drugog naselja u Republici Hrvatskoj, odnosno strane države. Te su osobe
upisane u Listu 2 Omotnice (vidi objašnjenje za ispunjavanje Omotnice).

Za sve osobe upisane
u Listu 2 kao odgovor na ovo pitanje upisuje se znak “X” pokraj odgovora “Ne”.

Osobe koje su na ovo
pitanje dale odgovor “Ne”, ne odgovaraju na pitanje 8., već se prelazi na
pitanje 9., na što se upućuje i strelicom označenom na Popisnici.

Ako prilikom
ispunjavanja Popisnice popisivač utvrdi da je neka osoba pogrešno upisana u
Listi 1, a trebala je biti upisana u Listi 2 u Omotnici, ili obratno, podatke
za tu osobu treba precrtati u toj Listi i upisati u odgovarajuću Listu.

**8. Je li osoba
prisutna u naselju u trenutku popisa?**

Da   ![](dodatni/359966.gif)   Þ 12    Ne  ![](dodatni/359966.gif)
  Þ 9

Na ovo pitanje
odgovaraju samo osobe koje su na pitanje 7. dale odgovor “Da”.

Za osobe koje su prisutne u naselju u kritičnom
trenutku popisa, tj. 31. ožujka 2001. u 24.00 sati, upisuje se znak “X” pokraj
odgovora “Da”, dok se za sve osobe koje su u trenutku popisa odsutne iz tog
naselja upisuje znak “X” pokraj odgovora “Ne”.

Smatra se da osoba nije odsutna iz naselja popisa ako
se svakodnevno vraća u to naselje. Također i osoba koja je zbog prirode posla
bila odsutna u kritičnom trenutku (ima smjenu u trajanju od 24 sata ili 48
sati), ne smatra se odsutnom.

Ovdje treba napomenuti da za sve osobe, za koje, iako
su upisane u Listu 1, naselje popisa nije njihovo i formalno pre­bi­valište
(osobe bez stalne adrese, skitnice, nomadi, “studentski brak” i sl.), bez
obzira na to što možda u kritičnom trenutku nisu bile prisutne u naselju
popisa, kao odgovor na ovo pitanje upisuje se znak “X” pokraj odgovora “Da”.

Izuzetno, za sve osobe koje su odsutne (duže vrijeme)
iz svog prebivališta (na pitanje 7. je dan odgovor “Da”) bilo u zemlji ili u
inozemstvu (rad, školovanje, član obitelji u inozemstvu i sl.) i koje su u
kritičnom trenutku popisa bile prisutne u svom kućanstvu u naselju popisa
(godišnji odmor, posjet obitelji i sl.), smatra se da su odsutne iz naselja
popisa, i kao odgovor na ovo pitanje upisuje se znak “X” pokraj odgovora “Ne”.

Sve osobe koje su na ovo
pitanje dale odgovor “Da”, ne odgovaraju na pitanja 9. - 11., već se prelazi na
pitanje 12. na što se upućuje i strelicom označenom na Popisnici.

**9. Razlog odsutnosti/prisutnosti**

(Vidi obrazac P-1/M;
ovo je pitanje na Popisnici označeno strelicom).

Ovo je pitanje
podijeljeno na dva potpitanja: a) “u zemlji” i b) “u inozemstvu”, ali se
upisuje samo jedan odgovor.

**a) u zemlji:**  1)  ![](dodatni/359966.gif) 2)  ![](dodatni/359966.gif)
3)  ![](dodatni/359966.gif) 4)  ![](dodatni/359966.gif) 5)  ![](dodatni/359966.gif) 6)  ![](dodatni/359966.gif)

if !supportEmptyParas endif

1) Školovanje

2) Rad

3) Prognanik

4) Izbjeglica

5) Obiteljski razlozi

6) Ostalo (u gostima,
liječenje, seminari, turistička putovanja)

**b) u inozemstvu:** 1)   ![](dodatni/359966.gif) 2)  ![](dodatni/359966.gif)
3)  ![](dodatni/359966.gif) 4)  ![](dodatni/359966.gif) 5)  ![](dodatni/359966.gif) 6)  ![](dodatni/359966.gif)
7)  ![](dodatni/359966.gif)

if !supportEmptyParas endif

1) Rad kod stranog
poslodavca ili samostalno

2) Boravi kao član obitelji osobe na radu

3) Rad u diplomatskim i drugim službama,
predstavništvima, upućeni preko domaćih poduzeća i slično

4) Boravi kao član obitelji osobe iz razloga “3”

5) Izbjeglica

6) Školovanje

7) Ostalo (u gostima, liječenje, seminari, turistička
putovanja).

Za osobu koja je na pitanje 7. dala odgovor “Da”, tj.
osoba je stalni stanovnik naselja popisa i popisivač je utvrdio da je osoba u kritičnom
trenutku popisa bila odsutna i na pitanje 8. dala je odgovor “Ne”, kao odgovor
na ovo pitanje treba utvrditi i upisati razlog odsutnosti iz naselja popisa.

Za te se osobe daje odgovor upisivanjem znaka “X” u
predviđeni kvadratić uz broj koji odgovara “Razlogu odsutnosti” u zemlji ili
inozemstvu (vidi obrazac P-1/M).

Odgovor na ovo pitanje daje se također i za osobe koje
nisu stalni stanovnici naselja popisa, tj. koje su na pitanje 7. dale odgovor
“Ne”. Za njih na ovo pitanje treba utvrditi i upisati razlog prisutnosti u
naselju popisa. Za te se osobe daje odgovor upisivanjem znaka “X” u predviđeni
kvadratić uz broj koji odgovara “Razlogu prisutnosti” u zemlji, a odnosi se na
razlog prisutnosti u naselju popisa (vidi obrazac P-1/M).

**a) Razlozi
odsutnosti/prisutnosti u zemlji i pripadajuće šifre**

1) Školovanje

Ovaj se odgovor daje
za svakog učenika ili studenta koji je odsutan iz svog prebivališta, te se u
kritičnom trenutku popisa nalazi u drugom naselju u zemlji radi školovanja,
odnosno studiranja.

Ovaj se odgovor također daje za sve učenike ili
studente koji su u naselju popisa prisutni (upisani u Listu 2) iz istog razloga
(školovanje, odnosno studiranje). Oni na pitanje 7. odgovaraju s “Ne”.

Izuzetno, za sve učenike i studente koji se školuju
izvan svog prebivališta (na pitanje 7. dan je odgovor “Da”, a na pitanje 8.
odgovor “Ne”), i koji su u kritičnom trenutku popisa bili prisutni (vikend) u
svom kućanstvu u naselju popisa (posjet obitelji preko vikenda i sl.), smatra
se da su odsutni iz naselja popisa iz razloga “školovanja”.

Za učenike i studente, koji su privremeno prisutni u
naselju popisa (na pitanje 7. odgovoreno je s “Ne”) radi školovanja (upisani u
Listu 2), a u kritičnom trenutku popisa odsutni su iz naselja popisa (posjet
obitelji i sl.), smatra se kao da su prisutni u naselju popisa, bez obzira na
tzv. “privremenu odsutnost”, i za njih se ispunjava Popisnica, a kao razlog
prisutnosti daje se odgovor “školovanje”.

Za učenike i studente koji se školuju u naselju
popisa, a u isto vrijeme su tu prisutni kao prognanici, kao razlog prisutnosti
se upisuje šifra “3” (prognanik), a ne “1” (školovanje).

2) Rad

Ovaj se odgovor daje
za svaku osobu koja je odsutna iz svog prebivališta, te se u kritičnom trenutku
popisa nalazi u drugom naselju u zemlji, zbog toga što je ondje zaposlena (na
određeno ili neodređeno vrijeme), ili ondje ima poduzeće, obrtničku,
ugostiteljsku ili drugu radnju, odvjetničku pisarnicu i slično, ili zato jer u
tom drugom naselju obavlja sezonske ili neke druge povremene poslove.

Ovaj se odgovor
također daje i za sve osobe koje su u naselju popisa prisutne (upisane u Listu
2) iz istog razloga (rad). Za njih je na pitanje 7. dan odgovor “Ne”.

Izuzetno, kao i za
učenike i studente, isto vrijedi i za osobe koje rade izvan svog prebivališta
(na pitanje 7. dan je odgovor “Da”, a na pitanje 8. odgovor “Ne”), i koje su u
kritičnom trenutku popisa bile prisutne u svom kućanstvu u naselju popisa
(godišnji odmor, posjet obitelji i sl.), smatra se da su odsutne iz naselja
popisa zbog “rada”.

Za osobe koje su
privremeno prisutne u naselju popisa radi posla (upisani u Listu 2), a u
kritičnom trenutku popisa su odsutne iz naselja popisa (godišnji odmor,
službeni put, posjet obitelji i sl.), smatra se kao da su prisutne u naselju
popisa, bez obzira na tzv. “privremenu odsutnost”, i za njih se ispunjava
Popisnica, uz označavanje odgovora “rad” kao razloga prisutnosti.

Osobe koje su odsutne
iz svog prebivališta iz razloga “rada” i istovremeno se školuju, kao razlog
prisutnosti/odsutnosti daje se odgovor “rad”.

3) Prognanik

Ovaj se odgovor daje
za svaku osobu koja je odsutna iz svog prebivališta (upisana u Listi 1, a na
pitanje 7. dan je odgovor “Da”, a na pitanje 8. odgovor “Ne”) i boravi u
kritičnom trenutku popisa u nekom drugom naselju u Republici Hrvatskoj, a
razlog je odsutnosti progonstvo zbog ratnih okolnosti, tj. osobe sa statusom
prognanika.

Međutim, zbog
posljedica ratnih zbivanja, još uvijek je veći broj osoba koje borave u naselju
popisa kao prognanici (nisu se još vratile u svoje prebivalište), i ovaj se
odgovor također daje kao razlog prisutnosti za sve osobe koje u naselju popisa
borave u statusu prognanika. Za njih je na pitanje 7. dan odgovor “Ne”.

Ove su osobe, kao i u
slučaju izbjeglica (što je inače izuzetak) upisane u Listu 1.

Za sve članove
kućanstva koji u naselju popisa borave kao prognanici, a istovremeno rade ili
se školuju u drugom naselju Republike Hrvatske ili u inozemstvu, kao razlog
prisutnosti daje se odgovor “prognanik”. Oni na pitanje 11. daju odgovor o svom
prebivalištu tj. odakle su prognani ili su otišli zbog ratnih okolnosti, na
pitanje 34. daju odgovor o mjestu rada/školovanja, a na pitanje 35. o
“učestalosti vraćanja u naselje popisa” daju odgovor o učestalosti vraćanja u
naselje gdje su popisani kao prognanici.

4) Izbjeglica

Ovaj se odgovor daje
za osobe koje su zbog ratnih okolnosti napustile svoja prebivališta koja su
izvan Republike Hrvatske i prisutne su u naselju popisa, a u kritičnom trenutku
popisa imaju u Republici Hrvatskoj status izbjeglica. Za njih je, iako su
upisane u Listu 1, na pitanje 7. dan odgovor “Ne”.

5) Obiteljski razlozi

Ovaj se odgovor daje
za svaku osobu koja je u kritičnom trenutku popisa odsutna iz prebivališta i
boravi u nekom drugom naselju u Republici Hrvatskoj, a razlog je odsutnosti
obiteljske naravi (boravak kod članova uže ili šire obitelji).

Ovaj se odgovor također daje i za sve osobe koje su
prisutne u naselju popisa (upisani u Listu 2) iz istog razloga (boravak kod
članova uže ili šire obitelji).

6) Ostalo (u gostima,
liječenje, seminari, turistička putovanja)

Ovaj se odgovor daje
za svaku osobu koja je u kritičnom trenutku popisa odsutna iz prebivališta i
boravi u nekom drugom naselju u Republici Hrvatskoj, a razlog je odsutnosti
boravak u gostima, na službenom ili privatnom putu, na odsluženju vojne obveze,
na liječenju, na specijalizaciji ili drugom stručnom usavršavanju, na
izdržavanju kazne zatvora, mjere pritvora ili odgoja, turističkom putovanju i
sl.

Ovaj se odgovor također daje za sve osobe koje su
prisutne u naselju popisa (upisani u Listu 2) iz istog razloga.

**b) Razlozi
odsutnosti u inozemstvu i pripadajuće šifre**

1) Rad kod stranog
poslodavca ili samostalno

Ovaj se odgovor daje
za svaku osobu koja je odsutna iz svog prebivališta, jer se u kritičnom
trenutku popisa nalazila u inozemstvu, odnosno koja radi u inozemstvu kod
stranog poslodavca ili samostalno.

Za te je osobe na pitanje 7. dan odgovor “Da”, a na
pitanje 8. mora biti odgovor “Ne”, pa i onda ako se u vrijeme popisa zateknu u
zemlji. Ova se šifra upisuje i za naše građane koji rade kao članovi posade
stranih brodova i zrakoplova.

Strani poslodavac je strani vlasnik ili poduzeće, kao
i državna i javna ustanova strane države. Isto tako, stranim se poslodavcem
smatra i naš državljanin koji ima registrirano poduzeće, odnosno radnju u
inozemstvu, a u njoj zapošljava i naše radnike.

Samostalan rad u inozemstvu rad je u vlastitom
poduzeću, radnji, uredu, ordinaciji i sl.

2) Boravi kao član
obitelji osobe na radu

Odgovor na ovo
pitanje daje se za svaku osobu koja je odsutna iz svog prebivališta, jer se u
kritičnom trenutku popisa nalazi u inozemstvu, odnosno koja boravi kao član
obitelji osobe na radu u inozemstvu kod stranog poslodavca ili samostalno (kod
osobe sa šifrom “1”).

Za njih je također na
pitanje 7. dan odgovor “Da”, a na pitanje 8. mora biti odgovor “Ne”, pa i onda
ako se u vrijeme popisa zateknu u zemlji (posjet obitelji, godišnji odmor i
sl.).

Osoba može boraviti u
inozemstvu iz ovog razloga, tj. “kao član obitelji osobe na radu”, a da to nije
član njezina kućanstva, već boravi kod nekog od članova šire obitelji.

Ovaj se razlog ne
odnosi na članove kućanstva koji su otišli u inozemstvo u kratki posjet
rođacima ili prijateljima koji tamo rade ili borave (za njih se upisuje šifra
“7”).

Iznimno, ovaj se
odgovor daje za osobe koje u inozemstvu borave (duže vrijeme), a odnosi se na
osobe koje su u inozemstvu radile i tamo stekle mirovinu (sada su
umirovljenici), kao razlog odsutnosti upisuje se odgovor “ borave kao članovi
obitelji osoba na radu” (šifra “2”), a ne odgovor “ostalo” (šifra “7”). Za te
se osobe daje ujedno i na pitanje 35. odgovor o “učestalosti vraćanja u naselje
popisa”.

3) Rad u diplomatskim
i drugim službama, predstavništvima, upućeni preko domaćih poduzeća i slično

Ovaj se odgovor daje
za svaku osobu koja je odsutna iz svog prebivališta, jer se u kritičnom
trenutku popisa nalazi u inozemstvu, odnosno koja radi u našim
diplomatsko-konzularnim i drugim predstavništvima, hrvatskim i mješovitim
poduzećima, podružnicama banaka i drugih financijskih organizacija, osigura­vaju­ćih
i reosiguravajućih društava i sl. Ovaj se razlog odnosi i na one naše građane
koji rade u Organizaciji ujedinjenih naroda i sličnim međunarodnim
organizacijama, kao i na osnovi me­đu­narodne, tehničke i druge suradnje i sl.

Ovaj se odgovor odnosi i na svaku osobu koja je bila
odsutna iz svog prebivališta, jer ju je njezino poduzeće uputilo na rad u
inozemstvo radi izvođenja građevinskih i drugih radova na objektima koje to
poduzeće izvodi po posebnim ugovorima.

4) Boravi kao član
obitelji osobe iz razloga “3”

Ovaj se odgovor daje za svaku osobu koja je odsutna iz
svog prebivališta, jer se u kritičnom trenutku popisa nalazi u inozemstvu,
odnosno koja je boravila kao član obitelji osobe na radu u inozemstvu u našim
diplomatsko-konzularnim i drugim pred­stavni­štvima (kod osobe sa šifrom “3”).

5) Izbjeglica

Ovaj se odgovor daje
za svaku osobu koja je odsutna iz svog prebivališta, jer se u kritičnom
trenutku popisa nalazi u inozemstvu, odnosno koja je napustila svoje
prebivalište u Republici Hrvatskoj zbog ratnih okolnosti i boravi u inozemstvu
kao izbjeglica, čak i ako je na temelju statusa izbjeglice uz dozvolu boravka
dobila i dozvolu rada.

6) Školovanje

Ovaj se odgovor daje
za svakog učenika ili studenta koji je odsutan iz svog prebivališta, te se u
kritičnom trenutku popisa nalazi u inozemstvu radi školovanja, odnosno
studiranja.

Izuzetno, za osobu
koja se školuje u inozemstvu, a ujedno su u inozemstvu na radu i svi članovi
(ili dio) kućanstva ili obitelji, kao razlog odsutnosti upisuje se odgovor
“boravi kao član obitelji osobe na radu” (šifra “2”), a ne “školovanje” (šifra
“6”).

7) Ostalo (u gostima,
liječenje, seminari, turistička putovanja)

Odgovor na ovo
pitanje daje se za svaku osobu koja je odsutna iz svog prebivališta, jer se u
kritičnom trenutku popisa nalazi u inozemstvu na službenom ili privatnom putu,
školovanju, specijalizaciji, stručnom usavršavanju, u gostima, na liječenju, na
turističkom ili drugom putovanju i sl.

Kod osoba koje su
odsutne u inozemstvu iz razloga “ostalo”, treba voditi računa o vremenu
odsutnosti, koje je obično kraće od jedne godine (izuzetak je usavršavanje ili
specijalizacija). Za osobe koje su odsutne duže od jedne godine (pitanje
dozvole boravka u pojedinim zemljama, viza i sl.), potrebno je provjeriti jesu
li ove osobe odsutne u inozemstvu jer tamo “borave kao članovi obitelji osoba
na radu” (šifra “2”).

10. Vrijeme
odsutnosti/prisutnosti

DO 1

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MJESEC | MJESECI | | if !supportEmptyParas endif | GODINA | |
| ![](dodatni/359966.gif) | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |
endif

Za
osobu kod koje je na pitanje 7. dan odgovor “Da”, tj. osoba je stalni stanovnik
naselja popisa i popisivač je utvrdio da je osoba u kritičnom trenutku popisa
tj. 31. ožujka 2001. u 24.00 sata bila odsutna i na pitanje 8. dan je odgovor
“Ne”, treba kod ovog pitanja dati odgovor o vremenu odsutnosti iz prebivališta.

Odgovor na ovo
pitanje daje se također za osobe koje nisu stalni stanovnici naselja popisa,
tj. koje su na pitanje 7. dale odgovor “Ne”. Za njih se na ovo pitanje u
predviđene kućice upisuje vrijeme prisutnosti u naselju popisa.

Odgovor na ovo
pitanje daje se upisivanjem vremena trajanja odsutnosti iz naselja popisa,
odnosno prisutnosti u naselju popisa do trenutka popisa, tj. do 31. ožujka
2001. u 24.00 sata.

Za osobe čije je ukupno
vrijeme odsutnosti/prisutnosti iz/u naselju popisa manje od jednog mjeseca,
upisuje se znak “X” u kvadratić uz odgovor “DO 1 MJESEC”.

Za sve osobe čije je
ukupno vrijeme odsutnosti/prisutnosti iz/u naselju popisa duže od jednog
mjeseca, u predviđene se kućice upisuje broj mjeseci i godina
odsutnosti/prisutnosti.

Međutim, za osobe
koje su odsutne iz prebivališta, ili su privremeno prisutne u naselju popisa 11
mjeseci i 29 dana, u kućice predviđene za upisivanje mjeseci upisuje se “11”.

Za sve osobe koje su
u naselju popisa prisutne, ili su iz prebivališta odsutne kao prognanici,
upisuje se ukupno vrijeme njihovog progonstva, tj. uzima se u obzir sve vrijeme
od početka progonstva do 31. ožujka 2001. (do kritičnog trenutka).

Za osobe koje su u
Republici Hrvatskoj prisutne sa statusom izbjeglice, upisuje se ukupno vrijeme
od trenutka kad im je priznat status izbjeglice do 31. ožujka 2001.

Isto vrijedi i za
osobe koje su odsutne u inozemstvu sa statusom izbjeglice, tj. upisuje se
ukupno vrijeme od trenutka odlaska u inozemstvo do 31. ožujka 2001.

Za učenike i studente
kao odgovor o vremenu odsutnosti/prisutnosti upisuje se ukupno vrijeme od
početka tekuće školske godine do 31. ožujka 2001.

Za osobe koje su
odsutne iz prebivališta, bilo u zemlji ili u inozemstvu, ili su u naselju
popisa privremeno prisutne, a njihov je razlog odsutnosti ili prisutnosti
“rad”, kao i osobe koje u inozemstvu “borave kao članovi obitelji osobe na
radu”, upisuje se ukupno vrijeme odsutnosti iz prebivališta, odnosno
prisutnosti u naselju popisa, ne odbijajući pritom godišnje odmore, posjete
obitelji i sl.

11. Mjesto
odsutnosti/prebivalište

Za osobu kod koje je
na pitanje 7. dan odgovor “Da”, tj. osoba je stalni stanovnik naselja popisa i
popisivač je utvrdio da je osoba u kritičnom trenutku popisa, tj. 31. ožujka
2001. u 24.00 sata bila odsutna, tj. na pitanje 8. dan je odgovor “Ne”, treba u
predviđene kućice upisati ime naselja, ulicu i kućni broj, kao i ime
pripadajućega grada/općine u kojoj se nalazi naselje gdje osoba sada boravi. Ime
grada/općine upisuje se prema političko-teritorijalnoj podjeli koja je na snazi
u trenutku popisa.

Ako odgovor na ovo pitanje daje član kućanstva koji ne
zna sadašnje ime grada/općine, treba upisati ime nekog poznatijeg naselja u
blizini.

Za osobu koja se u kritičnom trenutku nalazi u
inozemstvu, bez obzira na trajanje odsutnosti, upisuje se ime strane države, a
nije potrebno upisati podatak za naselje, kao ni za ulicu i kućni broj.

Odgovor na ovo
pitanje daje se također za svaku osobu koja je na pitanje 7. dala odgovor “Ne”
(osoba nije stalni stanovnik naselja popisa), tj. kod ovog pitanja u predviđene
kućice treba upisati ime naselja, ulicu i kućni broj, kao i ime pripadajućega
grada/općine u kojoj se nalazi naselje gdje osoba ima prebivalište (stalno stanuje).
Ime grada/općine upisuje se prema političko-teritorijalnoj podjeli koja je na
snazi u trenutku popisa.

Za osobu čije se
prebivalište nalazi u inozemstvu, bez obzira na trajanje prisutnosti, upisuje
se ime strane države, a nije potrebno upisati podatak za naselje, kao ni za
ulicu i kućni broj.

Za osobe koje u
naselju popisa borave kao prognanici ili izbje­glice, a istovremeno rade ili se
školuju u drugom naselju Republike Hrvatske ili u inozemstvu, na ovo pitanje
daju odgovor o svom prebivalištu (odakle su prognani ili su otišli zbog ratnih
okolnosti), na pitanje 34. daju odgovor o mjestu rada/školovanja, a na pitanje
35. odgovor o “učestalosti vraćanja u naselje popisa”.

12. Mjesto rođenja
osobe

a) u naselju popisa ![](dodatni/359966.gif)

b) izvan naselja popisa ![](dodatni/359966.gif)
(upisati gdje)

Kao odgovor na ovo
pitanje upisuje se znak “X” u odgovarajući kvadratić, tj. za osobe koje su
rođene u naselju popisa pokraj odgovora a) “u naselju popisa”, a za osobe
rođene izvan naselja popisa, pokraj odgovora b) “izvan naselja popisa”.

Za sve osobe za koje
je dan odgovor “b)”, treba u kućice za upisivanje odgovora upisati sadašnje ime
naselja i grada/općine u kojoj se nalazi naselje u kojem je osoba rođena (prema
političko-teritorijalnoj podjeli koja je na snazi u trenutku popisa). Ako osoba
ne zna sadašnje ime grada/općine, treba navesti ime nekog poznatijeg naselja u
blizini.

Za osobe rođene u
inozemstvu upisuje se ime strane države u kojoj je osoba rođena.

Za osobe rođene u
rodilištu, treba upisati ime naselja u kojem se nalazi rodilište gdje je osoba
rođena.

*Napomena:*

Podaci o mjestu
rođenja osobe upisani su u osobnim dokumentima (za razliku od podatka koji se
daje kao odgovor na pitanje 13.).

13. Prebivalište majke
u vrijeme rođenja osobe

a) u naselju popisa     ![](dodatni/359966.gif)

b) isto kao 12. b)       ![](dodatni/359966.gif)

b) izvan naselja popisa  ![](dodatni/359966.gif)

(upisati gdje)

Kao odgovor na ovo
pitanje upisuje se znak “X” u odgovarajući kvadratić.

Prije upisa odgovora
na ovo pitanje popisivač treba utvrditi gdje je bilo prebivalište majke u
vrijeme rođenja osobe koja se popisuje.

Za osobe čije je
prebivalište majke bilo u naselju popisa odgovor je pod a) “u naselju popisa”,
za prebivalište majke izvan naselja popisa, ali identično naselju upisanom pod
12. b), upisuje se odgovor pod b), tj. “ isto kao 12. b)”, a za ostale osobe,
odgovor je pod c) “izvan naselja popisa”.

Za sve osobe za koje
je dan odgovor “c)”, treba u kućice za upisivanje odgovora upisati sadašnje ime
naselja i grada/općine u kojoj se nalazi naselje u kojem je bilo prebivalište
majke. Ako osoba ne zna sadašnje ime grada/općine, treba navesti ime nekog poznatijeg
naselja u blizini.

Za osobu rođenu u inozemstvu čija je majka imala prebi­valište
u Republici Hrvatskoj u vrijeme rođenja te osobe, ako to nije naselje popisa,
ili naselje pod 12. b), daje se odgovor pod c) i upisuje se sadašnje ime
naselja i grada/općine u kojoj se nalazi naselje u kojem je bilo prebivalište
majke.

Za osobu čija je majka bila stalni stanovnik neke
strane države u kojoj je i sama osoba rođena, odgovor se daje pod b), a
izuzetno pod c) za osobe rođene u inozemstvu kada je prebivalište majke bilo
također u inozemstvu, ali ne u istoj državi. Kada se daje odgovor pod c)
upisuje se i ime strane države u kojoj je majka imala prebivalište.

PRIMJER 1:

Osoba je rođena u rodilištu u Zagrebu i majka je
također u to vrijeme bila stanovnik grada Zagreba. Naselje popisa je Zagreb.
Odgovor na pitanja 12. i 13. treba dati na sljedeći način:

12. Mjesto rođenja
osobe

a) u naselju popisa          ![](dodatni/359967.gif)

b) izvan naselja popisa   ![](dodatni/359966.gif)

(upisati gdje)

13. Prebivalište majke u vrijeme rođenja osobe

a) u naselju popisa           ![](dodatni/359967.gif)

b) isto kao 12. b)           ![](dodatni/359966.gif)

c) izvan naselja popisa    ![](dodatni/359966.gif)

(upisati gdje)

PRIMJER 2:

Osoba je rođena u rodilištu u Zagrebu, a majka je u to
vrijeme bila stalni stanovnik naselja Oroslavje, grad Oroslavje. Naselje popisa
je Sisak. Odgovor na pitanja 12. i 13. treba dati na sljedeći način:

12. Mjesto rođenja osobe

a) u naselju popisa     ![](dodatni/359966.gif)

b) izvan naselja popisa ![](dodatni/359967.gif)

(upisati gdje)                                         NASELJE
ZAGREB
GRAD/OPĆINA
ZAGREB

13. Prebivalište majke u vrijeme rođenja osobe

a) u naselju popisa     ![](dodatni/359966.gif)

b) isto kao 12. b)       ![](dodatni/359966.gif)

c) izvan naselja
popisa     ![](dodatni/359967.gif)
(upisati gdje)                                    NASELJE
                                                       OroslavjE
                                                       GRAD/OPĆINA
                                                       OROSLAVJE

14. Prebivalište osobe
za vrijeme Popisa 1991. (31. ožujka)

*(Na ovo pitanje ne
traži se odgovor za osobe rođene poslije 31. ožujka 1991.)*

a) u naselju popisa     ![](dodatni/359966.gif)

b) izvan naselja popisa ![](dodatni/359967.gif)
(upisati gdje)

Kao odgovor na ovo
pitanje upisuje se znak “X” u odgovarajući kvadratić, tj. za osobe koje su za
vrijeme Popisa 1991. 31. ožujka imale prebivalište u naselju popisa pokraj odgovora
a) “u naselju popisa”, a za osobe čije je prebivalište u to vrijeme bilo izvan
naselja popisa pokraj odgovora b) “izvan naselja popisa”.

Za sve osobe za koje
je dan odgovor “b)”, treba u kućice za upisivanje odgovora upisati sadašnje ime
naselja i grada/općine u kojoj se nalazi naselje u kojem je osoba živjela. Ako
osoba ne zna sadašnje ime grada/općine, treba navesti ime nekog poznatijeg
naselja u blizini.

Za osobe čije je
prebivalište u to vrijeme bilo u inozemstvu upisuje se ime strane države u kojoj
je osoba živjela.

Za osobe koje su u
vrijeme Popisa 1991. živjele na području SRJ, upisuju se nazivi nekadašnjih
pokrajina u Srbiji (Vojvodina, Uža Srbija i Kosovo), odnosno Crna Gora.

15. Prebivalište osobe
31. ožujka 2000.

*(Na ovo pitanje ne
traži se odgovor za djecu rođenu poslije 31. ožujka 2000.)*

a) u naselju popisa                        ![](dodatni/359966.gif)

b) izvan naselja popisa                  ![](dodatni/359966.gif)

(upisati gdje)

Obrazloženje pojma
prebivališta, odnosno mjesta stalnog stanovanja dano je kod pitanja 7. I ovdje
se prebivalištem smatra naselje, uključujući grad/općinu (državu) kojoj to
naselje pripada.

Kao odgovor na ovo
pitanje upisuje se znak “X” u odgo­va­rajući kvadratić, tj. za osobe koje su
31. ožujka 2000. imale pre­bivalište u naselju popisa pokraj odgovora a) “u
naselju popisa”, a za osobe čije je prebivalište u to vrijeme bilo izvan
naselja popisa pokraj odgovora b) “izvan naselja popisa”.

Za sve osobe za koje
je dan odgovor pod “b)”, treba u kućice za upisivanje odgovora upisati sadašnje
ime naselja i grada/općine u kojoj se nalazi naselje u kojem je osoba živjela.
Ako osoba ne zna sadašnje ime grada/općine, treba navesti ime nekog poznatijeg
naselja u blizini.

Za osobe čije je
prebivalište u to vrijeme bilo u inozemstvu upisuje se u predviđene kućice ime
strane države u kojoj je osoba živjela, dok kućice predviđene za upisivanje
naselja ostaju prazne.

16. Živi li osoba
neprekidno od rođenja u prebivalištu?

Da ![](dodatni/359966.gif)Þ 20 Ne ![](dodatni/359966.gif)Þ 17

Za osobe upisane u
Listu 1 (osim za prognanike i izbjeglice prisutne u naselju popisa), najprije
je potrebno utvrditi žive li od rođenja neprekidno u prebivalištu (a to je
ujedno naselje popisa), odnosno jesu li tijekom života mijenjale prebivalište,
tj. jesu li se doselile iz nekog drugog naselja u Republici Hrvatskoj ili iz
strane države.

Na ovo se pitanje
odgovara upisivanjem znaka “X” u odgovarajući kvadratić pokraj odgovora “Da”
ili “Ne”. Za osobe koje nisu mijenjale prebivalište i ujedno su stanovnici
naselja popisa, upisuje se odgovor pod “Da”, a za osobe koje su se doselile u
sadašnje prebivalište, odgovor se daje pod “Ne”.

Ako se osoba više
puta selila, traži se samo posljednje preseljenje.

Ako osoba od rođenja
neprekidno živi u prebivalištu, odnosno nije se nikad selila, i na ovo pitanje
je odgovoreno pod “Da”, ne odgovara na pitanja 17., 18. i 19., na što se
upućuje i strelicom označenom na Popisnici.

Ako osoba ne živi od rođenja u prebivalištu nego se
doselila iz drugog naselja Republike Hrvatske ili strane države i na ovo
pitanje je odgovoreno pod “Ne”, obavezno se odgovara na pitanja 17., 18. i 19.

Ne smatra se preseljenjem:

- ako je osoba rođena izvan naselja u kojem je majka
tada stanovala (npr. u rodilištu, kod rodbine i sl.) i neposredno nakon rođenja
donesena u naselje stalnog stanovanja;

- ako osoba privremeno boravi u nekom naselju u
kritičnom trenutku popisa ili je prije boravila izvan naselja stanovanja radi
rada, školovanja i slično;

- ako je osoba bila prognana iz svog prebivališta
(naselja stalnog stanovanja) u koje se nakon progonstva vratila;

- ako je osoba radila ili boravila u inozemstvu iz
nekog drugog razloga (izbjeglica, školovanje, liječenje i drugo), a pre­biv­a­lište
(naselje stalnog stanovanja) imala je u Republici Hrvatskoj u koje se vratila;

- ako je osoba rođena u inozemstvu, a majka je u to
vrijeme imala prebivalište (naselje stalnog stanovanja) u Republici Hrvatskoj u
kojem sada osoba živi;

- ako je osoba mijenjala adresu stanovanja u okviru
istog naselja ili se preselila iz jednog naselja u drugo (susjedno) naselje, a
ta su naselja naknadno službeno proglašena jednim naseljem, odnosno u trenutku
popisa predstavljaju jedno naselje.

Preseljenjem se smatra promjena mjesta stanovanja.
Prema tome smatra se da je osoba “doselila” u naselje popisa samo ako je prije
toga stanovala u nekom drugom naselju u Republici Hrvatskoj ili u inozemstvu.

Odgovor na ovo pitanje za prognanike i izbjeglice
prisutne u naselju popisa daje se za njihovo prebivalište (upisano kod pitanja
11.). Ukoliko su neprekidno, do trenutka kad su dobili status prognanika,
odnosno izbjeglice, živjeli u svom prebivalištu, na ovo pitanje odgovaraju sa
“Da”, i ne odgovaraju na pitanja 17., 18. i 19.

Ostali, koji su se selili (mijenjali prebivalište), na
ovo pitanje daju odgovor pod “Ne”, i obavezno odgovaraju na pitanja 17., 18. i
19.

Na isti se način odgovara za osobe upisane u Listu 2,
tj. odgovor na ovo pitanje daje se u odnosu na prebivalište (upisano kod
pitanja 11.).

Međutim, osobe koje su se u naselju popisa stalno
nastanile i koje je sada njihovo prebivalište, a prije toga su bile u statusu
prognanika ili izbjeglice, na ovo pitanje daju odgovor pod “Ne”, i odgovaraju
na pitanja 17., 18. i 19. Za njih se upisuje mjesto odakle su se doselile
(naselje, grad/općina ili strana država) u naselje popisa (prebivalište), te
godinu i razlog doseljenja u naselje popisa.

17. Odakle se osoba
doselila?

Na ovo pitanje
odgovaraju samo osobe koje su na prethodno pitanje “Živi li osoba neprekidno od
rođenja u prebivalištu” odgovorile “Ne”.

U kućice predviđene
za upisivanje naselja treba upisati sa­dašnje ime naselja u kojem je osoba
prije stanovala, tj. iz kojeg se doselila u naselje popisa, odnosno u
prebivalište. U kućice pred­viđene za upisivanje “grada/općine - strane države”
upisuje se ime sadašnje grada/općine u kojem se nalazi naselje iz kojeg se
osoba doselila.

Ako osoba ne zna
sadašnje ime grada/općine, treba upisati ime nekog većeg ili poznatijeg naselja
u blizini.

Za osobe koje su doselile iz inozemstva upisuje se
strana dr­žava, a kućice predviđene za upisivanje naselja ostaju prazne.

Za osobu koja se samo jednom selila, odnosno mijenjala
pre­bi­valište do trenutka popisa, smatra se da se doselila iz pre­bivališta
majke u vrijeme rođenja osobe koja se popisuje (pitanje 13.).

Za osobe doseljene iz SRJ, upisuju se nazivi
nekadašnjih po­krajina u Srbiji (Vojvodina, Uža Srbija i Kosovo), odnosno Crna
Gora.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. Godina doseljenja | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

U predviđene kućice
upisuje se godina kada se osoba nastanila u naselju popisa, odnosno u
prebivalištu. U kućice se upisuju sve četiri znamenke godine doseljenja.

Za osobu koja je kao učenik, student, radnik itd.
najprije privremeno boravila u jednom naselju, a poslije se u tom naselju
stalno i nastanila, upisuje se godina u kojoj se stalno nastanila u tom
naselju, a ne godina u kojoj je došla na školovanje, rad, itd., jer se tada
smatrala privremeno prisutnom.

19. Razlog doseljenja

obiteljski ![](dodatni/359966.gif)posao ![](dodatni/359966.gif)školovanje ![](dodatni/359966.gif)

if !supportEmptyParas endif

zdravstveni ![](dodatni/359966.gif)politički ![](dodatni/359966.gif)rat
![](dodatni/359966.gif)ostalo ![](dodatni/359966.gif)

if !supportEmptyParas endif

U predviđeni kvadratić upisuje se znak “X” kod onog
modaliteta koji odgovara razlogu doseljenja osobe u naselje popisa, odnosno u
prebivalište.

Pod obiteljskim se razlozima doseljenja smatra
priključenje obitelji zbog duže razdvojenosti, radi skrbi i pomoći u kućanstvu,
ekonomskih i osobnih probitaka, sklapanja braka i sl.

Posao se kao razlog doseljenja ili seljenja smatra doseljenje
radi zaposlenja na određeno ili neodređeno vrijeme, ili osoba ima u tom naselju
poduzeće, obrtničku, ugostiteljsku ili drugu radnju, odvjetničku pisarnicu i
sl.

Školovanje se kao razlog doseljenja smatra doseljenje
(selje­nje) radi školovanja ili studiranja, a često je razlog doseljenja cijele
obitelji školovanje djece.

Pod zdravstvenim se razlogom doseljenja ili seljenja
smatra doseljenje u neko naselje zbog blizine lječilišta, klimatskih uvjeta i
sl.

Politički razlozi doseljenja mogu biti različiti
oblici političke nes­nošljivosti, pritisaka, nasilja, terorizma, kulturna
netolerancija u ranijem prebivalištu i sl.

Rat kao razlog doseljenja upisuje se za one osobe koje
su napustile prijašnje prebivalište, bilo u Republici Hrvatskoj ili izvan nje, zbog
ratnih okolnosti (Drugi svjetski rat ili Domovinski rat), te su se nastanile u
naselju popisa odnosno u prebivalištu. Ovaj se razlog odnosi i na sve osobe
koje su došle iz inozemstva ka­ko bi se uključile u Domovinski rat, te su se
ili tijekom rata ili na­kon rata stalno nastanile u naselje popisa odnosno u
pre­bi­va­lištu.

U ostale razloge doseljenja u naselje popisa spadaju
svi ostali razlozi koji nisu navedeni.

PRIMJER 1:

Osoba se doselila iz
Rijeke u Remetinec Stupnički 1976. godine, kada je sklopila brak, a iz
Remetinca Stupničkog (zajedno s obitelji) u Zagreb (naselje) 1979. Remetinec
Stupnički je tada bio samostalno naselje. U trenutku popisa (31. ožujka 2001.)
Remetinec Stupnički je sastavni dio naselja Zagreb, jer je u među­vre­menu
(1991.) pripojen naselju Zagreb. Neće se smatrati doselje­njem prelazak iz
Remetinca Stupničkog u Zagreb (gdje se obavlja popis), već će kao naselje iz
kojeg se osoba doselila upisati Rijeku (naselje kao i grad/općinu) i godinu
doseljenja 1976. kada se osoba doselila u Remetinec Stupnički, odnosno sadašnji
Zagreb.

16. Živi li osoba neprekidno od rođenja u naselju
popisa?

Da ![](dodatni/359966.gif)                                   Ne
![](dodatni/359967.gif)

17. Odakle se osoba
doselila ?      NASELJE
RiJEKA
GRAD/OPĆINA
RIJEKA

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. Godina doseljenja | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

19. Razlog doseljenja

obiteljski   ![](dodatni/359967.gif)posao ![](dodatni/359966.gif)školovanje ![](dodatni/359966.gif)

zdravstveni politički
rat ostalo

20. Državljanstvo

Hrvatsko ![](dodatni/359966.gif)Hrvatsko i drugo ![](dodatni/359966.gif)

bez državljanstva ![](dodatni/359966.gif)       strano ![](dodatni/359966.gif)→ UPISATI KOJE

Državljanstvo se
definira kao stalan pravni odnos pojedine osobe s državom, a koja pojedincu
priznaje poseban pravni status.

Hrvatsko se državljanstvo prema Zakonu o hrvatskom
državljanstvu (“Narodne novine”, br. 53/91) i Zakonu o izmjenama i dopunama
Zakona o hrvatskom državljanstvu (“Narodne novine”, br. 28/92) stječe:

a) podrijetlom

b) rođenjem na teritoriju Republike Hrvatske (uz druge
uvjete)

c) prirođenjem
(stranac stariji od 18 godina uz druge uvjete) i

d) po međunarodnim ugovorima.

Prema članku 4. ovog zakona podrijetlom stječe
hrvatsko dr­žavljanstvo dijete:

1. čija su oba roditelja u trenutku njegova rođenja
hrvatski državljani;

2. čiji je jedan od roditelja u trenutku rođenja
djeteta hrvatski državljanin, a dijete je rođeno u Republici Hrvatskoj;

3. čiji je jedan od roditelja u trenutku rođenja
djeteta hrvatski državljanin, a drugi bez državljanstva, ili nepoznatog
državljanstva, a dijete je rođeno u inozemstvu.

Podrijetlom stječe hrvatsko državljanstvo i dijete
stranog drža­vljanina ili osobe bez državljanstva ako su ga prema odredbama
posebnog zakona usvojili hrvatski državljani sa srodničkim učinkom. Takvo se
dijete smatra hrvatskim državljaninom od trenutka rođenja.

Iako se hrvatsko državljanstvo dokazuje važećom
osobnom iskaznicom, domovnicom, putovnicom ili vojnom legitimacijom, popisivač
odgovor na ovo, kao i na sva ostala pitanja, upisuje u Popisnicu na temelju
izjave osobe koja daje podatke.

Na pitanje o državljanstvu popisivač upisuje u
predviđeni kvadratić znak “X” kod onog modaliteta koji odgovara državljanstvu
osobe koja se popisuje.

Ako osoba ima
hrvatsko državljanstvo daje odgovor “Hrvat­sko” (upisuje se znak “X” kod ovog
modaliteta).

Osobe koje imaju dvojno državljanstvo, tj. za osobe
koje uz hrvatsko imaju i neko drugo državljanstvo, daju odgovor “Hrvat­sko i
drugo”.

Osobe koje nemaju nijedno državljanstvo daju odgovor
“bez državljanstva”.

Osobe koje su državljani drugih država daju odgovor
“strano” (upisuje se znak “X” kod ovog modaliteta) i tekstom se upisu­je
državljanstvo u predviđene kućice.

21. Narodnost
*(Na ovo se pitanje osoba ne mora izjasniti)*

Hrvat/Hrvatica Da ![](dodatni/359966.gif)           Ne ![](dodatni/359966.gif)  → UPISATI KOJA

Narodnost je
obilježje koje označava pripadnost pojedinca narodu ili etničkoj skupini.

Narodnost se tumači i
kao osjećaj pripadnosti društvenoj za­jednici (narodu) koju karakterizira
etničko, jezično i kulturno vje­rojatno srodstvo njezinih pripadnika i svijest
o cjelovitosti vlastite zajednice i njezine posebnosti u odnosu prema drugim
takvim za­jednicama.

Pod etničkim entitetom podrazumijeva se jedna ili više
skupina ljudi, zajednica čiji pripadnici dijele zajednički identitet na temelju
iste kulture, religije, jezika, običaja i drugih čimbenika.

Prema članku 15. Ustava Republike Hrvatske u Republici
Hrvat­skoj se jamči ravnopravnost pripadnicima svih nacionalnih manjina.

Pripadnicima svih nacionalnih manjina, prema istom
članku, jamči se i sloboda izražavanja narodnosne pripadnosti.

U skladu s odredbama Ustavnog zakona o ljudskim
pravima i slobodama i o pravima etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina u
Republici Hrvatskoj (»Narodne novine«, br. 105/2000), Republika Hrvatska se u
članku 6. točka e) obvezuje da će pripadnicima svih etničkih i nacionalnih
zajednica ili manjina osigurati pravo odlučivanja kojoj etničkoj i nacionalnoj
zajednici ili manjini građanin ili građanka želi pripadati.

Popisivač na pitanje o nacionalnoj pripadnosti treba
upisati točno onakav odgovor kako se popisivana osoba izjasnila o narod­nosti.

Ako se osoba izjasnila kao Hrvat/Hrvatica, upisuje se
znak “X” u kvadratić pokraj odgovora “Da”.

Ako je osoba izjavila da pripada nekoj drugoj
narodnosti, a ne hrvatskoj, upisuje se znak “X” u kvadratić pokraj odgovora
“Ne”, i tekstom se upisuje u predviđene kućice narodnost za koju se popisivana
osoba izjasnila.

Za djecu do 15 godina odgovor daje jedan od roditelja,
usvo­jitelj ili skrbnik.

Na temelju Zakona o Popisu stanovništva, kućanstava i
stanova, članak 5. drugi stavak, osobe se nisu dužne izjašnjavati o narodnosnoj
pripadnosti, odnosno mogu uskratiti odgovor na ovo pitanje. Pouka o tome
upisana je na samoj Popisnici i popisivač je dužan osobe s time upoznati. U tom
slučaju popisivač upisuje odgovor: “Nije
se izjasnio ili izjasnila”.

Ako se osoba izjasni u smislu regionalne pripadnosti
(Slavonac, Dalmatinac, Istranin itd.), popisivač je dužan upozoriti da to nije
izjašnjavanje na pitanje o narodnosti i da će prilikom obrade podataka biti
iskazan pod modalitetom “nisu se nacionalno izjasnili”. Ako osoba unatoč
upozorenju ostaje kod takvog odgovora, popisivač je dužan i takav odgovor
upisati.

22. Materinski jezik

Hrvatski Da ![](dodatni/359966.gif)               Ne ![](dodatni/359966.gif)  →
UPISATI KOJI

Pod materinskim
jezikom podrazumijeva se jezik koji je neka osoba naučila govoriti u ranom
djetinjstvu, odnosno jezik koji osoba smatra svojim materinskim jezikom, ako se
u kućanstvu govorilo više jezika.

Za djecu do 15 godina
starosti odgovor na ovo pitanje daje jedan od roditelja, usvojitelj ili
skrbnik.

Za nijeme osobe treba
upisati jezik kojim se u njihovoj kući pretežno govori.

Ako je osoba na ovo
pitanje izjavila da joj je materinski jezik “Hrvatski”, tada se upisuje znak
“X” u kvadratić pokraj odgovora “Da”.

Za sve ostale
odgovore upisuje se znak “X” u kvadratić pokraj odgovora “Ne”, i tekstom se
upisuje u predviđene kućice materinski jezik za koji se osoba izjasnila.

23. Vjera  *(Na ovo se pitanje osoba ne mora izjasniti)*

Katolička Da ![](dodatni/359966.gif)           Ne ![](dodatni/359966.gif)  →
UPISATI KOJA

*Vjera* je obilježje koje označava pripadnost
pojedinca određenom vjerskom sustavu, i pritom nije važno je li osoba upisana u
knjigu pripadnika neke vjere, već smatra li se osoba pripadnikom te vjere ili
ne, bez obzira na to je li osoba praktični vjernik ili nije.

Prema članku 40. Ustava Republike Hrvatske u Republici
Hrvatskoj se jamči sloboda savjesti i vjeroispovijedi i slobodno javno
očitovanje vjere ili drugog uvjerenja.

Popisivač je dužan na ovo pitanje upisati točno onakav
odgovor kako se popisivana osoba izjasnila o vjeri.

Ako je osoba izjavila da joj je vjera “Katolička”,
upisuje se znak “X” u kvadratić pokraj odgovora “Da”.

Ako je osoba izjavila da pripada nekoj drugoj vjeri, a
ne katoličkoj, upisuje se znak “X” u kvadratić pokraj odgovora “Ne”, i tekstom
se upisuje u predviđene kućice vjera za koju se popisivana osoba izjasnila.

Kao odgovor na ovo pitanje, ako popisivana osoba tako
izjavi, popisivač upisuje i “Ateist”.

Za djecu mlađu od 15 godina odgovor na ovo pitanje
daje jedan od roditelja, usvojitelj ili skrbnik.

Na temelju Zakona o Popisu stanovništva, kućanstava i
stanova, članak 5., drugi stavak, osobe se nisu dužne izjašnjavati o vjerskoj
pripadnosti, odnosno mogu uskratiti odgovor na ovo pitanje. Pouka o tome
upisana je na samoj Popisnici i popisivač je dužan osobe s time upoznati. U tom
slučaju popisivač upisuje odgovor: “nije
se izjasnio ili izjasnila”.

24. Postignuto
obrazovanje

*(ovo je pitanje na
Popisnici označeno strelicom)*

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **a) Najviša završena škola** | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

U predviđene kućice
upisuju se šifre za razinu najviše završene škole (vidi obrazac P-1/M):

Bez škole  ..........................................................     01

1 - 3 razreda osnovne škole  ..............................     02

4 - 7 razreda osnovne škole  ..............................     03

Osnovna škola  ..................................................     04

Škole za zanimanja u trajanju 1 - 3 god. i škole za

KV i VKV radnike  ...........................................     05

Škole za zanimanje u trajanju od 4 i više godina ..... 06

Gimnazija  ..........................................................     07

Viša škola, I. (VI.) stupanj fakulteta i stručni
studij   08

Fakulteti, umjetničke akademije sveučilišni studij      09

Magisterij  .........................................................     10

Doktorat  ...........................................................     11

Pod najvišom završenom
školom podrazumijeva se vrsta škole čijim je završavanjem osoba stekla najvišu
razinu obrazovanja. Pri tome ne treba praviti razliku je li škola završena u
redovitoj školi ili u školi koja zamjenjuje redovitu (npr. škole za obrazovanje
odraslih), odnosno je li završena polaganjem ispita u redovitoj školi ili
završavanjem tečaja za skraćeno školovanje (npr. tečaj za skraćeno završavanje
osnovne škole itd.) u okviru redovite škole.

Tečajevi organizirani
u pučkim učilištima (prije narodna sveučilišta), raznim agencijama i sl., koji
nisu u sustavu obrazovanja Republike Hrvatske (npr. tečajevi za daktilografe,
tečajevi za rad na osobnom računalu, tečajevi za knjigovođe, daktilografe i
sl.) ne uzimaju se u obzir kao odgovori na ovo pitanje, već se daje odgovor o
prethodno završenoj školi iz sustava obrazovanja.

Završavanje jednog
ili više razreda škole više razine koja nije završena, ne uzima se u obzir. Za
učenike srednjih škola daje se odgovor “Osnovna škola” šifra “04”, a za
studente odgovarajuća srednja škola. Izuzetak čine samo osobe koje nemaju
završeno osnovno obrazovanje, te se odgovori za njih daju razvrstavanjem prema
grupama završenih razreda u prva tri modaliteta odgovora.

Za djecu koja u
vrijeme popisa pohađaju osnovnu školu, upisuje se ona šifra koja odgovara
prethodno završenom broju razreda. Tako se npr. za dijete koje pohađa prvi
razred, upisuje šifra “01”, za dijete koje pohađa drugi, treći i četvrti,
upisuje se šifra “02”, a od petog do osmog razreda osnovne škole upisuje se
šifra “03”.

Šifra “01” za odgovor
“Bez škole” upisuje se za osobe koje nisu išle u školu, još ne idu u školu
(djeca predškolske dobi), te za učenike prvog razreda osnovne škole.

Šifra “02” za odgovor “1 - 3 razreda osnovne škole”
upisuje se za sve osobe koje su završile jedan od tih razreda i za učenike
drugog, trećeg i četvrtog razreda osnovne škole.

Šifra “03” za odgovor “ 4 - 7 razreda osnovne škole”
upisuje se za sve osobe koje su završile jedan od tih razreda i za učenike od
petog do osmog razreda osnovne škole.

Šifra “04” za odgovor “Osnovna škola” upisuje se za
osobe koje su završile osnovnu (osmogodišnju) školu, prijašnju osmoljetku ili
sedmoljetku, prijašnju nižu gimnaziju, odnosno niže razrede gimnazije,
prijašnju građansku školu i ostale slične škole razine “male mature”.

“Srednje škole” (šifre od “05” do “07”) podijeljene su
u tri osnovne grupe:

- škole za zanimanja u trajanju 1 - 3 godine i škole
za KV i VKV radnike (šifra “05”)

- škole za zanimanja u trajanju od 4 i više godina
(šifra “06”)

- gimnazija (šifra “07”)

Šifra “05” za odgovor
“Škole za zanimanja u trajanju 1 - 3 godine i škole za KV (kvalificirane) i VKV
(visokokvalificirane) radnike” upisuje se za osobe koje su završile školu
učenika u privredi, školu s praktičnom obukom, industrijsku i obrtničku školu,
školu za VKV radnike, srednje usmjereno obrazovanje u trajanju kraćem od 4
godine, majstorsku i sličnu školu.

Šifra “06” za odgovor “Škole za zanimanja u trajanju
od 4 i vi­še godina” upisuje se za osobe koje su završile srednju tehničku ili
sličnu školu (npr. ekonomsku, medicinsku, umjetničku i dr.) i prijašnje srednje
usmjereno obrazovanje u trajanju od 4 i više godina.

Šifra “07” za odgovor “Gimnazije” upisuje se za osobe
s polo­ženim ispitom zrelosti - maturom u gimnaziji bilo kojeg usmjerenja,
uključujući i vjerske.

Šifra “08” za odgovor “Viša škola i I. (VI.) stupanj
fakulteta i stručni studij” upisuje se za osobe koje su završile stručni studij
u trajanju 2 do 4 godine ili prijašnji I. (VI). stupanj studija u trajanju od 2
do 3 godine, na višoj školi, visokoj školi (poslije 1991.), veleučilištu ili
fakultetu (prije i na pedagoškim i umjetničkim akademijama).

Šifra “09” za odgovor “Fakulteti i umjetničke
akademije i sve­učilišni studij” upisuje se za osobe koje su završile
sveučilišni ili umjetnički studij (prijašnji VII. stupanj studija), na
fakultetu, umjetničkoj akademiji ili visokoj školi (prije 1990.) u trajanju od
4 i više godina.

Šifra “10” za odgovor “Magisterij” upisuje se za osobe
koje su završile poslijediplomski studij i stekle naziv magistra.

Šifra “11” za odgovora “Doktorat “ upisuje se za osobe
koje su obranile doktorsku disertaciju i stekle naziv doktora znanosti.

Za osobe koje su završile neku školu u inozemstvu
upisuje se šifra (odgovor) one škole koja odgovara razini škole u našoj zemlji.

**b) Naziv najviše
završene škole**

Kao odgovor na ovo
pitanje upisuje se u predviđene kućice vrsta i naziv najviše završene škole te
smjer ili struka (ako postoji).

Ako je za razinu najviše završene škole kod potpitanja
a) upisana jedna od šifara “01” - “04”, na potpitanja b) se ne odgovara i te
kućice ostaju prazne.

Kada je za razinu najviše završene škole kod
potpitanja a) upisana jedna od šifara “05” - “11”, kao odgovor na ovo
potpitanje u predviđene se kućice upisuje vrsta i naziv najviše završene škole
i smjer ili struka (ako postoji). Naziv smjera ili struke navodi se tamo gdje
postoji, npr. “Ekonomska škola”, smjer “računo­vodstvo” ili “Škola učenika u
privredi drvne struke”, smjer: “drvotokar” ili “Poljoprivredna škola”, smjer
“ratarski” ili “Klasična gimnazija” ili “Majstorska škola za urare” (smjer nije
upisan jer ga nije bilo).

Smjer ili struku obvezatno treba navesti kod osoba
koje su završile prijašnje srednje usmjereno obrazovanje (CUO ili SUO), npr.
“Centar usmjerenog obrazovanja”; smjer ili struka: “peda­goška”, “Srednje
usmjereno obrazovanje”; smjer ili struka. “stro­jar­sko - brodograđevna”.

Kod naziva škole ne piše se ime škole, npr. ne treba
pisati CUO “Braća Ribar” ili Opća gimnazija “Vladimir Nazor” nego samo “Centar
usmjerenog obrazovanja” ili “Opća gimnazija”.

Također se ne upisuje naselje u kojem se nalazi škola,
npr. ne treba pisati “Poljoprivredna škola u Križevcima”, nego samo “Poljo­privredna
škola” itd.

Za osobe koje u
vrijeme popisa pohađaju visoko učilište, u kućice predviđene za odgovor upisuje
se naziv i vrsta, kao i smjer ili struka (ako postoji) prethodno završene
srednje škole.

Za osobe koje u
vrijeme popisa pohađaju poslijediplomski studij ili već imaju stupanj magistra
ili doktora znanosti (pod a) je upisana šifra “10” ili “11”), treba upisati
naziv prethodno zavr­šenog fakulteta/akademije, a ne npr. “doktor znanosti” ili
“magistar”.

Za osobe koje su
završile I. (VI.) stupanj studija na fakultetu koji ima ili je imao stupnjeve
prema tada važećim propisima i posjeduje diplomu o završenom I. (VI.) stupnju,
upisuje se stupanj i naziv fakulteta, npr. “VI. stupanj pravnog fakulteta”.

Za djelatne vojne
osobe koje su završile neku vojnu školu upisuje se samo razina završene škole:
srednja, viša, I. (VI.) stupanj fakulteta ili fakultet.

Za osobe koje su
završile neku školu u inozemstvu kao odgovor treba navesti naziv i vrstu
odgovarajuće škole u zemlji. Ukoliko to nije moguće, treba za vrstu i naziv
škole upisati samo: srednja, viša, I. (VI.) stupanj fakulteta ili fakultet.

**25. Pismenost**     **Da**   ![](dodatni/359966.gif)       **Ne**![](dodatni/359966.gif)

if !supportEmptyParas endif

Odgovor na ovo
pitanje daje se upisivanjem znaka “X” u odgovarajući kvadratić, tj. za osobe
koje su pismene pokraj odgovora “Da”, a za nepismene pokraj odgovora “Ne”.

Pismenom se osobom
smatra osoba bez škole ili sa 1 - 3 razreda osnovne škole ukoliko može
pročitati i napisati sastavak u vezi sa svakidašnjim životom, odnosno, pročitati
i napisati pismo, bez obzira na kojem jeziku ili pismu može čitati, odnosno
pisati.

Pitanje se postavlja
samo osobama bez škole ili sa završenim 1 - 3 razreda osnovne škole (na pitanje
24. pod a) upisana je šifra “01” ili “02”). Sve ostale osobe, uključujući i
djecu koja pohađaju osnovnu školu, bez obzira na razred koji pohađaju, pa i
prva tri razreda, smatraju se pismenima i upisuje se odgovor “Da”.

Odgovor “Da” upisuje
se i za sve ostale đake i studente, bez postavljanja pitanja o pismenosti.
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **26. Pohađanje škole** | **Da** ![](dodatni/359966.gif)**koje** | if !supportEmptyParas endif | **Ne**   ![](dodatni/359966.gif) |

if !supportEmptyParas endif

Ovo se pitanje odnosi
na sve osobe koje u vrijeme Popisa redovito ili izvanredno pohađaju školu:
osnovnu, srednju školu ili visoko učilište u zemlji ili inozemstvu.

Odgovor se daje i za osobe koje su privremeno
prekinule školovanje zbog bolesti, služenja vojnog roka, izdržavanja kazne i
sl. U tom slučaju treba upisati šifru za razinu škole koju je osoba pohađala u
trenutku prekida.

Za sve osobe koje pohađaju neku školu, upisuje se znak
“X” u odgovarajući kvadratić pokraj odgovora “Da”, a u predviđenu kućicu
upisuje se šifra koja predstavlja mogući odgovor za razinu škole koja se pohađa
(vidi obrazac P-1/M, ovo je pitanje na Popisnici označeno strelicom):

1. - 4. razred osnovne škole  ................................1

5. - 8. razred osnovne škole  ................................2

Industrijske i obrtničke srednje škole  ...................3

Tehničke i srodne srednje škole  ...........................4

Gimnazija  ............................................................5

Stručni studij  .......................................................6

Sveučilišni studij  ..................................................7

Poslijediplomski studij - magistarski  .....................8

Poslijediplomski studij - doktorski  .......................9

Odgovor se daje
upisivanjem šifara 1- 9 za odgovarajuću razinu škole koju osoba pohađa. Ako
osoba pohađa jedan od prva četiri razreda osnovne škole, upisuje se šifra “1”,
ako pohađa peti do osmi razred osnovne škole šifra “2”, ako pohađa
“Industrijsku i obrtničku srednju školu” šifra “3” itd.

Za osobe koje se ne
školuju, tj. za osobe koje još nisu počele školovanje ili su se prestale
školovati, daje se odgovor “Ne”.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 27. Aktivnost | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

Odgovori svih osoba
razvrstavaju se u ponuđene modalitete koji označavaju moguće statuse osoba
prema aktivnosti u vrijeme popisa ili pretežito tijekom 12 mjeseci prije Popisa
(vidi obrazac P-1/M ).

Za svaku osobu daje
se odgovor upisivanjem samo jedne šifre u predviđene kućice.

Radi kod poslodavca u bilo kojem sektoru vlasništva
……..            01

Samostalno obavlja djelatnost u vlastitom poduzeću,

obrtu ili slobodnom zanimanju i ne zapošljava radnike

(bez zaposlenika)  ...........................................……………….       02

Samostalno obavlja djelatnost na svom poljoprivrednom

gospodarstvu i ne zapošljava radnike (bez zaposlenika)
…….          03

Samostalno obavlja djelatnost u vlastitom poduzeću,

obrtu, slobodnom zanimanju i zapošljava radnike

(sa zaposlenicima) - poslodavac  .........…………..….............         04

Samostalno obavlja djelatnost na svom poljoprivrednom

gospodarstvu i zapošljava radnike (sa zaposlenicima)

- poslodavac  ............................................……….......……..         05

Radi samo po ugovoru o djelu, autorskom ugovoru ili

prema drugomugovornom odnosu  ............……………..........        06

Pomažući član obitelji u poduzeću, obrtu i sl. nekog

od članova kućanstva  ...................................……………......        07

Pomažući član obitelji na poljoprivrednom gospodarstvu
….…        08

Nezaposlen, traži prvo zaposlenje  ..........………..….......……        09

Nezaposlen, traži ponovno zaposlenje  ................ ..........……         10

Prekinuo rad radi služenja vojnog roka, izdržavanja

kazne zatvora ili mjere pritvora, odgoja i sl.  ................………         11

*(Ako je dan jedan od odgovora od 01 do 11, treba kod
pitanja 28. upisati puni naziv zanimanja.)*

Kućanica  ................................................………..........
……        12

Dijete, učenik ili student  .........................................................         13

Umirovljenik  ....................................................
.......... ..........        14

Nesposoban za rad  ........................................... ...........……         15

Ostalo (ne može se razvrstati u navedene
odgovore) ……….          16

Modaliteti odgovora obuhvaćaju tri moguća statusa
ekonomske aktivnosti, zaposlenost, nezaposlenost i neaktivnost i unutar njih
nekoliko podjela, podstatusa koji omogućavaju pobliže svrstavanje svake osobe
prema ekonomskoj aktivnosti.

U smislu zaposlenosti ekonomska aktivnost se definira
kao rad kojega obavljaju osobe u proizvodnji proizvoda i pružanju usluga,
neovisno o namjeni proizvoda i usluga (isporuka drugim jedinicama za daljnju
proizvodnju, za konačnu potrošnju drugih jedinica i osoba, ili ih sam
proizvođač koristi za vlastitu potroš­nju), neovisno također, o formalnom
pravnom statusu osobe koja obavlja taj rad (zaposlenik s ili bez radnog odnosa,
poduzetnik koji zapošljava ili ne zapošljava zaposlenike, osoba koja radi
temeljem ugovora o djelu, autorskog ugovora i sl., poljoprivrednik na vlastitom
gospodarstvu koji proizvodi samo za svoje potrebe i/ili za prodaju na tržištu,
pomažući član, i sl.) i neovisno o obliku naknade koja je za taj rad ostvarena
(plaća od nesamostalnog ili sa­mostalnog rada, isplata na ruke ili temeljem
ugovornog odnosa, poduzetnički dohodak ili korist u naturi u proizvodima i
uslugama za potrošnju u kućanstvu i sl.). Zajednička je karakteristika svih
oblika rada da su obavljeni u svrhu ostvarenja zarade, a bez obzira je li
ostvarena naknada u novcu ili naturi i je li posao obavljen u zemlji ili
inozemstvu.

Za svaku se osobu,
ovim pitanjem utvrđuje je li u vrijeme popisa ili pretežito tijekom 12 mjeseci
prije popisa, obavljala neki posao u svrhu stjecanja sredstava za život. Za
osobe koje obavljaju ili su obavljale posao, kao i za osobe koje imaju posao a
bile su odsutne s posla, ponuđeni su odgovori sa šiframa od “01” do “08” ovisno
o njihovom statusu i kriterijima koji definiraju njihov odnos prema poslu koji
obavljaju. Za osobe koje su nezaposlene, traže prvo ili ponovno zaposlenje,
ponuđeni su modaliteti “09 i 10”, a za osobe koje su prekinule rad zbog
odsluženja vojne obveze, izdržavanja kazne zatvora ili mjere pritvora, odgoja i
sl. po­nuđen je modalitet “11”. Za sve ostale osobe koje nisu obavljale posao,
ponuđeni su odgovori od “12” do “15” ovisno o njihovom sta­tusu prema kojem se
svrstavaju u jednu od četiri neaktivne kategorije.

Za osobe koje se nisu
mogle razvrstati u 15 definiranih modaliteta odgovora ponuđen je modalitet
“16”, u koji se mogu svrstati sasvim posebni slučajevi koje nije moguće
predvidjeti, uključujući i one koji obavljaju neku aktivnost ali zbog
specifičnosti njihova statusa nisu se mogli preciznije razvrstati.

Za osobe čiji status
prema aktivnosti nije dovoljno jasan ili nije jednoznačno određen, u
razvrstavanju će se primijeniti slje­de­ći kriteriji:

àza osobe
koje imaju posao a nisu ga obavljale, zbog oso­bnih ili drugih razloga vezanih
uz rad, a nakon prestanka sprije­čenosti vratit će se na posao, jednako se
tretiraju kao i osobe ko­je su radile, tj. smatraju se ekonomski aktivnim i
određuju se prema poslu koji bi obavljale da su radile.

à za osobe koje mogu imati dva različita
statusa, najčešće u kombinaciji aktivnosti i neaktivnosti, daje se odgovor
prema kriteriju prioriteta prema kojem aktivnost uvijek ima prednost pred
neaktivnošću a zaposlenost pred nezaposlenošću, što istovremeno znači da
odgovor s manjim brojem (šifrom) modaliteta ima prednost pred odgovorom s većim
brojem. Najčešći takvi slučajevi su kad osoba obavlja neku aktivnost koja nije
formalno definirana a njezin status nezaposlenosti ili neaktivnosti je formalno
definiran, u ovom će slučaju osoba biti sklonija izjasniti se za formalan
status nezaposlenosti ili neaktivnosti, stoga je važno da popisivač u takvim
slučajevima primjeni pravilo prioriteta. Tako npr. ako je umirovljena osoba
obavljala neku aktivnost kojom je uglavnom osiguravala sredstva za podmirenje
životnih potreba, bez obzira je li status umirovljenja i formalno pasivizirala,
treba se razvrstati u jednu od kategorija aktivnih osoba, a ne u modalitet “14”
umirovljenik. Jednako tako, ženska osoba stara 15 i više godina koja pretežno
obavlja poljoprivredne poslove, a osim tih poslova obavlja i poslove kućanice,
razvrstat će se u jedan od modaliteta “03”, “ 05” ili “07”, ovisno o poslu koji
obavlja i o karakteristikama ko­je određuju ove modalitete, a ne u modalitet
“12” kućanica, jer njena poljoprivredna aktivnost u značajnijoj mjeri doprinosi
ostvarenju sredstava za podmirenje životnih potreba.

à za osobe koje nemaju stalne poslove, a
koje su tijekom 12 mjeseci prije popisa obavljale poslove koje povremeno
pronalaze (čišćenje stubišta, šivanje, spremanje ogrjeva, berba poljoprivrednih
plodova, građevinski radovi i sl.) i kojima si osiguravaju sred­stva za život,
smatrat će se aktivnima bez obzira na to obavljaju li ili ne te poslove u vrijeme
Popisa, te će se svrstati u modalitet koji najviše odgovara karakteristikama
njihova posla.

à za osobe koje su u vrijeme popisa ili
tijekom 12 mjeseci prije popisa, obavljale više vrsta poslova u kojima su mogle
imati isti ili sasvim različit status prema aktivnosti, potrebno je da se kod
ovog pitanja, kao i kod drugih pitanja koja se vežu uz pitanje aktivnosti
(zanimanje, djelatnost, radno vrijeme i sati rada), odrede za jedan glavni
posao kojega biraju prema duljini vremena utrošenog za njegovo obavljanje.
Najčešći slučajevi odnosit će se na osobe koje su u statusu zaposlenika u nekom
poduzeću a istovremeno obavljaju aktivnost i na svom poljoprivrednom
gospodarstvu, zatim na slučajeve kada osobe uz aktivnost na poljoprivrednom
gospodarstvu obavljaju i ugostiteljsku djelatnost tj. pružaju usluge smještaja
i prehrane turista.

à za osobe koje su formalno vezane uz posao
a u vrijeme popisa ili dio godine koja je prethodila popisu nisu radile zbog
većeg nedostatka posla u poduzeću, obrtu i sl., upućene su na čekanje ili su
prekinule obavljanje aktivnosti, a poslovni subjekt nije odjavljen, smatrat će
se aktivnima, bez obzira radi li se o zaposlenicima ili o osobama koje
obavljaju aktivnost u vlastitom poduzeću ili obrtu.

if !supportEmptyParas endif

OBJAŠNJENJA
POJEDINIH MODALITETA

Šifra “01” - za odgovor “Radi kod poslodavca u bilo kojem sektoru
vlasništva”

Zaposlenici su sve
osobe koje prema formalnom ili neformalnom, po pravilu dobrovoljnom ugovoru,
dogovoru s poslodavcem (domaćim ili inozemnim), rade u zemlji ili inozemstvu,
za protunaknadu u obliku nadnice, plaće, provizije, isplate prema učinku, u
novcu ili naturi.

 Ovaj se odgovor odnosi:

- na osobe koje
su u vrijeme popisa u radnom odnosu, tj. osobe koje imaju ugovor o radu s
poslodavcem (radnici, zaposlenici ili posloprimci) na neodređeno ili određeno
vrijeme kod pravnih ili fizičkih osoba, u poduzećima, ustanovama, bankama,
tijelima državne i lokalne vlasti i uprave, udrugama, obrtničkim radnjama, kod
slobodnih zanimanja, u humanitarnim, vjerskim i drugim organizacijama ili kod
bilo koje druge vrste poslovnih subjekata. Ovdje se uključuju i menadžeri,
direktori i drugi posebno plaćeni rukovoditelji koji rade u bilo kojem obliku
pravne osobe, neovisno o njihovom vlasničkom statusu u subjektu gdje rade;

- na osobe koje
rade u vojsci ili policiji bez obzira na to oba­vljaju li građanska ili vojna
zanimanja (liječnik u vojarni, časnik, policajac i sl.);

- na osobe koje
obavljaju poslove duhovnih zvanja, kao i na druge osobe sa ili bez radnog
odnosa na službi u vjerskim zajednicama koje taj posao obavljaju u svrhu
stjecanja sredstava za život, a ne na humanitarnoj ili dobrovoljnoj osnovi
(svećenik, župnik, knjižničar u biblioteci vjerske zajednice i sl.);

- na osobe koje
nemaju zasnovan radni odnos, a rade na temelju druge vrste dogovora s
poslodavcem, za naknadu u naturi ili novcu, tzv. rad na crno (konobarica u
caffe-baru, prodavačica u butiku, čistačica i sl.);

- na osobe koje
su članovi kućanstva i rade u poduzeću, obrtničkoj radnji ili kod osobe koja
obavlja slobodno zanimanje, u vlasništvu nekog od članova kućanstva i koji za
svoj rad primaju plaću, redovitu naknadu i/ili za koje se uplaćuju doprinosi,
te su po svom statusu izjednačene s ostalim zaposlenicima (član obitelji
postolara, krojača, pekara, odvjetnika i sl.);

- na osobe s
radnim odnosom ili bez radnog odnosa koje po tuđim kućama obavljaju poslove
njege, čuvanja, čišćenja i sl. poslove, npr. kućne pomoćnice kojima je to
redovan rad koji predstavlja njihovo osnovno zanimanje kojim stječu sredstva za
život (osoba koja čisti stubište, osoba koja čuva djecu, osoba koja cijepa drva
za ogrjev i sl.);

- na osobe koje
nisu u radnom odnosu, ali su kao svoju glav­nu aktivnost pretežni dio godine
koja je prethodila popisu obavljale sezonske, poljoprivredne ili druge
povremene poslove po dogovoru, radi stjecanja sredstava za život, npr.
nadničari koji obavljaju različite najčešće teške fizičke poslove, koje sami
pronalaze u sredini gdje žive ali i izvan te sredine odlazeći za poslom
(sezonski radnici na berbi voća i povrća, građevinski pomoćni radnici i sl.).

Šifra “02” - za odgovor “Samostalno
obavlja dje­lat­nost u vlastitom poduzeću, obrtu, slobodnom za­ni­ma­nju i ne
zapošljava radnike (bez zaposlenika)”

To su osobe koje u
svom poduzeću, obrtu ili slobodnom zanimanju samostalno obavljaju posao i koji
ne zapošljavaju zaposlenike, a u obavljanju posla mogu koristiti manju ili
neredovitu pomoć članova svoga kućanstva, (npr. obućar, krojač, urar,
kozmetičar, odvjetnik, javni bilježnik i sl.).

Ovaj se odgovor odnosi i na osobe koje nemaju
poduzeće, obrtničku radnju, slobodno zanimanje ili neki drugi oblik
registrirane djelatnosti, ali samostalno pronalaze i obavljaju poslove, (npr.
prodavači na ulici, tržnici, čistači cipela, ili bilo koja druga vrsta
jednostavnih uslužnih djelatnosti). Ovdje se uključuju i osobe koje su kao
svoju jedinu aktivnost tijekom godine koja je prethodila popisu obavljale u
svojoj kući poslove uslužnih sezonskih djelatnosti kao npr. usluge smještaja
i/ili prehrane turista i sl.

U tumačenju ovog modaliteta, vlasnikom koji samostalno
obavlja djelatnost ne smatra se:

- osoba koja je uložila vlastita sredstva u
poduzeće, radnju, slobodno zanimanje i sl., ukoliko ta osoba ne sudjeluje
aktivno u upravljanju ili organiziranju poslovanja poduzeća, nego samo
sudjeluje u raspodjeli dobiti poduzeća (dividenda i sl.) razmjerno uloženim
sredstvima (dioničari s kontrolnim udjelom dionica u nekom poduzeću);

- osoba koja je samo vlasnik lokala, poslovnog
prostora, koji je dala u zakup drugoj osobi koja u tom prostoru obavlja svoju
djelatnost (npr. osoba koja samo prima najamninu za prostor kojeg iznajmljuje
poduzetniku koji vodi caffe- bar);

- osoba koja je u stalnom radnom odnosu u nekom
poduzeću, radnji i sl., a istovremeno je uložila sredstva u poslovanje nekog
drugog poduzeća, radnje, radi ostvarenja dobiti (mali dioničari).

Šifra “03” - za odgovor “Samostalno
obavlja dje­latnost na svom poljoprivrednom gospodarstvu i ne za­po­šljava
radnike (bez zaposlenika)”

Ovaj se odgovor
odnosi na osobe koje su u vrijeme popisa, ili pretežni dio godine koja je
prethodila popisu, samostalno ili uz manju pomoć članova svoga kućanstva, ali
bez sudjelovanja drugih zaposlenika, obavljale aktivnost na svom ili
unajmljenom poljoprivrednom gospodarstvu, bez obzira jesu li proizvodi i usluge
namijenjeni potrošnji u vlastitom kućanstvu i/ili prodaji na tržištu
(poljoprivrednik koji radi na svom gospodarstvu).

 Ukoliko uz
vlasnika poljoprivrednog gospodarstva i neki drugi član kućanstva, najčešće
supruga, podjednako sudjeluje u obavljanju poslova, tada se i ta osoba svrstava
u ovaj modalitet.

Šifra “04” - za odgovor “Samostalno
obavlja dje­lat­nost u vlastitom poduzeću, obrtu, slobodnom zanima­nju i
zapošljava radnike (sa zaposlenicima) – poslo­davac”

Poslodavci su osobe
koje radeći u vlastitom poduzeću, obrtu, slobodnom zanimanju (sami ili s jednim
ili više partnera, suvlasnika), obavljaju posao ili samo upravljaju i vode
poslovanje, i koji trajnije, uključujući i vrijeme popisa, odnosno 12 mjeseci
prije popisa, zapošljavaju jednu ili više osoba koje kod njih rade kao
zaposlenici (npr. poduzetnici u vlastitoj trgovini, knjigovodstvenom servisu,
poduzeću za savjetovanje i pribavljanje računala, hardvera i softvera,
građevinski poduzetnici i sl., koji zapošljavaju jednog ili više zaposlenika).

**Šifra “05”** - za odgovor **“Samostalno obavlja
djelatnost na svom poljoprivrednom gospodarstvu i zapošlja­va radnike (sa
zaposlenicima) - poslodavac”**

Ovaj se odgovor
odnosi na osobe koje u vrijeme popisa ili trajnije, uključujući i 12 mjeseci
prije popisa, uz sudjelovanje drugih osoba kao zaposlenika, ili članova
kućanstva kojima daju naknadu za rad i/ili uplaćuju doprinose tj. u statusu su
izjednačeni sa zaposlenicima, obavljaju aktivnost ili samo upravljaju i vode
poslove na svom poljoprivrednom gospodarstvu, tj. osobe koje redovito kao svoju
glavnu aktivnost obavljaju poslove na svom poljoprivrednom gospodarstvu,
koristeći pri tome rad drugih osoba kao zaposlenika (npr. poljoprivrednik koji
se u sklopu poljoprivrednog gospodarstva bavi uzgojem peradi i zapošljava jednog
ili više radnika).

**Šifra “06”** - za odgovor **“Radi samo po ugovoru o
djelu, autorskom ugovoru ili prema drugom ugovornom odnosu”**

Ovaj se odgovor
odnosi na osobe, koje u vrijeme popisa ili pretežito tijekom 12 mjeseci prije
popisa, kao svoju glavnu aktivnost, u vlastitom domu ili izvan njega, obavljaju
posao vezan uz njihovu profesiju ili zvanje, koji je definiran ugovornim
odnosom sa naručiteljem posla, a naknadu dobivaju na temelju ugovora o djelu,
autorskog ugovora ili prema nekoj drugoj vrsti ugovornog odnosa (npr. vještaci,
suci porotnici, sportski treneri, novinari, pre­voditelji, lektori, akviziteri
i sl.).

**Šifra “07”** - za odgovor **“Pomažući član obitelji u
po­d­u­­zeću, obrtu i sl. nekog od članova kućanstva”**

Ovaj se odgovor
odnosi na osobe koje u vrijeme popisa ili pretežito u tijeku 12 mjeseci prije
popisa uglavnom redovito rade u poduzeću, obrtu, slobodnom zanimanju i sl. u
vlasništvu nekog od članova njihova kućanstva, a za taj rad ne dobivaju naknadu
niti se za njih uplaćuju doprinosi (npr. član obitelji pekara, slastičara,
trgovca, odvjetnika i sl.).

**Šifra “08”** - za odgovor **“Pomažući član obitelji na
poljo­privrednom gospodarstvu”**

Ovaj se odgovor
odnosi na osobe, članove kućanstva koje u vrijeme popisa ili pretežito, tijekom
12 mjeseci prije popisa, redovito rade na poljoprivrednom gospodarstvu u
vlasništvu nekog od članova kućanstva i za taj rad ne dobivaju naknadu niti se
za njih uplaćuju doprinosi.

**Šifra “09”** - za odgovor **“Nezaposlen, traži prvo
zaposlenje”**

Odgovor se odnosi na
osobe stare 15 i više godina koje nikada nisu radile i koje u vrijeme popisa
traže prvo zaposlenje, bez obzira jesu li prijavljene službama za
zapošljavanje. Traženje zaposlenja uključuje sve oblike aktivnosti koje je
osoba poduzimala da bi našla posao, u statusu zaposlenika (prijave službama ili
privatnim agencijama za zapošljavanje, podnošenje ponuda, praćenje oglasa,
natječaja, obilazak i propitivanje u poduzećima, i sl.) ili u statusu
samozaposlene osobe (osnivanje vlastitog poduzeća, obrta, pribavljanje
financijskih sredstava, traženje dozvola, rješenja i sl.).

**Šifra “10”** - za odgovor **“Nezaposlen, traži ponovno
za­poslenje”**

Odgovor se odnosi na osobe koje u vrijeme popisa nisu
radile, jer su prekinule rad ili ostale bez posla na prijašnjem radnom mjestu i
traže ponovno zaposlenje, bez obzira jesu li prijavljene službama za
zapošljavanje. Objašnjenje o postupcima traženja posla navedeno za prethodni
modalitet, jednako se primjenjuju i za osobe koje traže ponovno zaposlenje.

Osobe bez posla koje se duže vremena pokušavaju zaposliti
i koje su zbog dugotrajne nezaposlenosti izgubile nadu u pronalazak zaposlenja,
treba smatrati nezaposlenima i u slučaju kada u vrijeme popisa nisu poduzimale
aktivnosti za traženje posla.

**Šifra “11”** - za odgovor **“Prekinuo rad radi
služenja vojnog roka, izdržavanja kazne zatvora ili mjere pritvora, odgoja i
sl.”**

Odgovor se odnosi na
osobe koje se u vrijeme popisa nalaze na odsluženju vojnog roka, izdržavanju
kazne zatvora ili mjere pritvora, odgoja i sl. zbog čega su prije odlaska
prekinule rad na poslu koji su obavljale.

**Šifra “12”** - za odgovor **“Kućanica”**

Odgovor se odnosi na osobe stare 15 i više godina koje
u vrijeme popisa ne obavljaju nikakav posao radi zarade i koje isključivo ili
najveći dio vremena provode u obavljanju kućanskih poslova za potrebe vlastitog
kućanstva, kao što su: spremanje stana, pripremanje hrane, odgoj djece i sl.

Ovaj se odgovor ne odnosi:

- na osobe stare 15 i više godina koje veći dio
vremena obav­ljaju poljoprivredne poslove na obiteljskom gospodarstvu, poslove
izrade predmeta domaće radinosti radi prodaje, poslove u obrtni­čkoj,
ugostiteljskoj ili drugoj radnji nekog od članova kućanstva, jer se smatraju
aktivnim osobama koje obavljaju zanimanje i svrstavaju u modalitet odgovora
prema vrsti posla koji ta osoba obavlja (šifra “07” ili “08”);

- na ženske osobe stare 15 i više godina koje po tuđim
kućama obavljaju razne kućanske poslove (kućne pomoćnice i sl.) za koje
ostvaruju naknadu, jer se smatraju aktivnim osobama koje obavljaju zanimanje i
svrstavaju se u modalitet odgovora “01” kao zaposlenici.

**Šifra “13”** - za odgovor **“Dijete, učenik ili
student”**

Odgovor se odnosi:

- na djecu koja ne
pohađaju školu i koja u vrijeme popisa nisu navršila 15 godina života (djeca
predškolskog uzrasta i ostala djeca mlađa od 15 godina koja ne pohađaju školu);

- na učenike i
studente koji redovito ili izvanredno pohađaju neku školu (osnovnu, srednju,
višu, fakultet ili akademiju) i u vrijeme popisa ne obavljaju nikakav posao
radi zarade i ne traže posao;

- na studente koji
zbog nepoloženih ispita nisu ispunili uvjete za upis semestra, ali su nastavili
studirati;

- na osobe koje se u
vrijeme popisa nalaze na služenju vojnog roka, izdržavanju kazne zatvora ili
mjere pritvora, odgoja i sl. i koje su zbog toga privremeno prekinule
školovanje odnosno studij ili su prije odlaska završile neku školu i upisale se
u neku drugu školu ili fakultet i nisu tražile posao.

**Šifra “14”** - za odgovor **“Umirovljenik”**

Odgovor se odnosi na
osobe koje u vrijeme popisa ne obav­ljaju posao u svrhu zarade, i koje primaju osobnu
starosnu, invalidsku, ili obiteljsku mirovinu, tj. osobe na čije ime glasi
rješenje o mirovini.

Ovaj se odgovor ne
odnosi na osobe koje su umirovljene ali u vrijeme popisa ili pretežno tijekom
godine koja je prethodila popisu, obavljaju posao u samostalnoj aktivnosti ili
kod poslodav­ca, jer se smatraju aktivnima i svojom aktivnošću u većoj mjeri
stječu sredstva za život, neovisno o tome jesu li status umirovljenika i
formalno stavile u mirovanje (npr. poljoprivredni umirovljenik koji radom na
vlastitom gospodarstvu stječe sredstva za život, umirovljenik koji radi poslove
svoje struke, npr. knjigovodstvene poslove za mala poduzeća ili druge subjekte
i dobiva isplatu na temelju ugovora o djelu i sl.).

**Šifra “15”** - za odgovor **“Nesposoban za rad”**

Odgovor se odnosi na
osobe koje su stare 15 ili više godina i koje zbog bolesti, invalidnosti ili
starosti ne obavljaju poslove radi zarade.

**Šifra “16”** - za odgovor **“Ostalo”**

Odgovor se odnosi na
osobe stare 15 i više godina koje nisu mogle biti razvrstane ni u jednu od
prethodnih kategorija, kao što su npr. osobe koje ne obavljaju nikakvo
zanimanje, ali su uložile vlastita sredstva u nekretnine, u poslovanje nekog
poduzeća, obrta, i ne sudjeluju aktivno u upravljanu ili organiziranju rada u
tom poduzeću, odnosno radnji, nego samo ubiru najamninu ili sudjeluju u
raspodjeli dobiti (dividenda, prihod od davanja lokala u zakup, stana ili kuće
i sl.) razmjerno uloženim sredstvima.

U ovu se skupinu također uključuju i osobe koje
obavljaju takav posao prema kojem se nisu mogle razvrstati ni u jednu od
prethodnih kategorija.

I uz navedena objašnjenja za neke se kategorije osoba
mogu javiti dileme kod svrstavanja prema aktivnosti. Stoga navodimo primjere
koji mogu biti nejasni kod razvrstavanja:

PRIPRAVNICI - Pripravnici, vježbenici, i sl. (osim
naučnič­ke prakse koja je sastavni dio obrazovnog procesa), koji imaju prava
kao i ostali zaposlenici, smatraju se zaposlenicima i svrstavaju u modalitet
“01”.

Pripravnici u medicinskoj struci (srednja stručna
sprema - medicinske sestre; visoka stručna sprema – liječnici) koji imaju
volonterski ugovor sa zdravstvenom ustanovom na temelju kojega ostvaruju prava
koja proizlaze iz radnog odnosa (pravo na novčanu naknadu koja se u određenom
roku obično u prvih 3 do 6 mjeseci i ne isplaćuje, mirovinsko i zdravstveno
osiguranje) ekonomski su aktivni i svrstavaju se u modalitet ”01”.

Pripravnici u pravnoj
struci:

- osoba koja
odrađuje pripravnički staž u svojstvu vježbenika u odvjetničkoj kancelariji i
ostvaruje prava koja proizlaze iz radnog odnosa smatra se aktivnom i svrstava u
modalitet “01”

- osoba koja
odrađuje pripravnički staž na sudu u svojstvu vježbenika u radnom odnosu i
ostvaruje prava koja iz njega proizlaze, smatra se aktivnom i svrstava u
modalitet “01”

- osoba koja na
vlastitu inicijativu na sudu stječe iskustvo kao volonter, nema nikakav
formalan ugovor sa sudom i ne ostvaruje nikakva prava, ne smatra se aktivnom i
svrstat će se ili u nezaposlene ako traži posao ili u neaktivne, ukoliko nema
neki drugi oblik ekonomske aktivnosti.

RAD U SEZONI

- Sezonski
radnici, osobe koje u vrijeme popisa ne rade, a očekuju da će u sezoni raditi,
bez obzira da li imaju formalni ugovor s poslodavcem ili ne, smatraju se
ekonomski aktivnima (modalitet “01”).

- Osobe koje
ostvaruju prihod iznajmljivanjem soba, apartmana i sl. smatraju se ekonomski
aktivnima jer u toku sezone ostvaruju prihod za podmirenje životnih potreba, a
izvan sezone obavljaju pripremu za sezonu (modaliteti “02” ili “04”).

OSTALI SLUČAJEVI

- Pomorci koji u
vrijeme popisa ne plove jer im je istekao ugovor s tvrtkom i prijavljeni su
agenciji koja za njih traži novi angažman, u vrijeme popisa su dakle
nezaposleni (modalitet “10”). Slijed kasnijih pitanja može djelovati nelogično,
jer će se ova osoba izjasniti kao neuzdržavana, imat će prihode od imovine koji
uključuju štednju stečenu ranijim radom, a može biti i uzdržavatelj za članove
svoje obitelji, tj. bit će “uzdržavatelj je osoba s osobnim prihodom”, u koje
spadaju i prihodi od imovine.

- Umirovljenici koji primaju poljoprivrednu
mirovinu i istovremeno obavljaju aktivnost na vlastitom poljoprivrednom
gospodarstvu smatraju se ekonomski aktivnima ( modaliteti “03” ili “05” ovisno
o tome da li zapošljavaju radnike ili ne).

- U slučajevima kada se kućanstvo bavi
poljoprivrednom proizvodnjom i ukoliko se samo jedan član kućanstva izjasni da
radi na vlastitom poljoprivrednom gospodarstvu, ta se osoba smatra
samozaposlenom (modalitet “03” ili “05” ovisno o zapošlja­vanju radnika), a ne
pomažućim članom (modalitet “08”), bez ob­zira je li osoba nositelj kućanstva
ili ne.

- Student koji se izjasni kao samostalno
kućanstvo, jedno­člano ili npr. u slučaju studentskog braka dvočlano, i koji se
sam uzdržava, tj. na temelju svoje aktivnosti ostvaruje sredstva za život,
smatra se ekonomski aktivnim i razvrstava se prema statusu u aktivnosti (u
modalitet “01”).

- Žene koje koriste pravo na neplaćeni porodni
dopust u trajanju duljem od godine dana i imaju formalni ugovor s poslodavcem
tj. siguran povrataka na posao, ubrajaju se u ekonomski aktivno stanovništvo
(modalitet “01”) bez obzira što ne primaju nikakvu naknadu. U odnosu na ovaj
modalitet, slijed odgovora na pitanja o izvorima prihoda i uzdržavanju kod ovih
je osoba nelogičan, takve će osobe biti “uzdržavane”.

- Osoba stara 15 i više godina koja nema
odgovarajući posao i prijavljena je službi za zapošljavanje, ali obavlja
poslove koje samostalno pronalazi i ostvarenom zaradom se sama uzdržava, smatra
se aktivnom i svrstat će se u modalitet koji odgovara poslu kojega obavlja.

- Osobe stare 15
i više godina koje ne rade, ne traže posao i ne žele raditi tj. ekonomski su
neaktivne i svrstat će se u modalitet “16” – ostalo.

28.
Zanimanje

Za osobe za koje je
kod pitanja 27. upisana jedna od šifara “01” – “11”, kod ovog se pitanja u
predviđene kućice upisuje naziv zanimanja.

Ukoliko je osoba
obavljala neki posao a na pitanju 27. se nije mogla razvrstati u odgovore od
“01” do “11” već je svrstana u modalitet “16”, i za te se osobe na ovom pitanju
upisuje naziv zanimanja koje su obavljale.

Zanimanje osobe je skup poslova i radnih zadaća koji
su sadržajno i organizacijski srodni i povezani, a za njihovo obavljanje
potrebna su znanja, sposobnosti i vještine. Odgovori o zanimanju trebaju biti
potpuni i precizni, tako da sadrže opis glavnog posla (naziv radnog mjesta)
kojeg osoba obavlja. Opis glavnog posla ili naziv radnog mjesta najčešće se
daje prema sadržaju rada (vodoinstalater, pletač košara, knjigovođa zaliha,
prometnik vlakova) ili rezultatima rada (ribar, kuhar, zidar) ili mjestu
obavljanja rada (skladištar, vrtlarski radnik, recepcionar) ili sredstvima rada
(rukovatelj postrojenjem za punjenje boca, rukovatelj uređajima za proizvodnju
nafte i plina, rukovatelj kružnom pilom, rukovatelj šivaćim strojem za obuću)
ili složenosti zanimanja (agronom zaštite bilja, magistar farmacije na
ispitivanju i kontroli lijekova, profesor mehanike). Zanimanje osobe daje se
dakle, prema vrsti posla koju obavlja, a ne (isključivo) prema školskoj spremi
ili zvanju stečenom obrazovanjem, tako npr. osoba koja je završila školu za
automehaničara, a radi kao vozač taksija po zanimanju je vozač taksija; osoba s
diplomom nastavnika njemačkog jezika koja obavlja poslove recepcionara po
zanimanju je recepcionar; osoba koja je završila pravni fakultet može biti
profesor fakulteta, sudac vrhovnog suda, odvjetnik, novinar itd. Isto tako, ako
osoba sa završenim pravnim fakultetom stječe sredstva za život obavljanjem
nekog zanimanja za koje nije potrebna visoka stručna sprema, upisuje se naziv
tog zanimanja (npr. konobar, taksist i sl.).

Ovisno o modalitetima odgovora na pitanju 27.,
zanimanje se utvrđuje na sljedeći način:

à za osobe za koje je odgovorima od
“01” do “08” kod pitanja 27. utvrđeno da su obavljale posao, kod ovog pitanja
naziv zanimanja određuje se prije svega prema vrsti poslova, tj. glavnih radnih
zadataka koje su obavljale, a za osobe koje su bile odsutne s posla naziv
zanimanja se opisuje prema poslovima koje bi obavljale da su radile.

à za osobe razvrstane u odgovor “09”
kod pitanja 27., tj. osobe koje su nezaposlene i traže prvi posao, kao i za sve
druge osobe bez prethodnog radnog iskustva, zanimanje se određuje prema
osposobljenosti za rad, tj. prema nazivu zvanja (završenom obrazovnom programu)
za koje su se osposobile školovanjem, podukom ili na drugi način, a ukoliko se
nisu osposobile za neki posao, odnosno zanimanje, treba upisati naziv fizičkih
poslova jednostavnih zanimanja za koje se osoba sama izjasni.

à za osobe razvrstane u odgovore “10” i
“11” kod pitanja 27., tj. za osobe koje traže ponovno zaposlenje, i osobe koje
su prekinule rad radi služenja vojnog roka ili izdržavanja kazne zatvora ili
mjere pritvora, odgoja i sl., kod ovog se pitanju upisuje naziv zanimanja koje
su obavljale prije prekida, tj. prema posljednjem poslu koji su obavljale.

Zanimanje osoba koje
su mijenjale status u aktivnosti ili su obavljale specifične poslove, utvrđuje
se prema sljedećim kriterijima:

à Ako
osoba nema stalni posao, već je tijekom godine obavljala različite sezonske ili
neke druge poslove (poljoprivredni, ugostiteljski i sl. poslovi) ili ukoliko
osoba redovito obavlja dva ili više različitih poslova, zanimanje treba
odrediti prema poslovima na koje je ta osoba utrošila najveći dio radnog
vremena u godini koja prethodi popisu.

à Ako
je za neku osobu teško utvrditi naziv zanimanja koji odgovara poslu koji
obavlja, u odgovoru treba što preciznije opisati posao koji ta osoba radi
(raznosi mlijeko po kućama, odvozi cigle iz ciglarske peći, prodaje mliječne
proizvode na tržnici, pegla i čisti po kućama i sl.).

à Za
osobe koje u institucijama obrane ili u drugim službama vezanim uz obranu
zemlje, obavljaju poslove “civilnih” zanimanja, treba upisati naziv tog
zanimanja, a za sve ostale osobe koje obavljaju vojne poslove upisati “VOJNO
ZANIMANJE”.

à Na isti se način postupa i za osobe
koje u institucijama unutarnjih poslova ili u drugim službama zaduženim za
javnu sigurnost, očuvanje javnog reda i mira, obavljaju poslove “civilnih”
zanimanja, a za sasvim specifične poslove javne sigurnosti, javnog reda i mira
upisat će se jedan od tri predviđena naziva zanimanja: policajac, kriminalist i
diplomirani kriminalist u ovisnosti o razini radnog mjesta na kojem osoba
obavlja posao.

Tako je npr.:

- za srednju stručnu spremu (završena Srednja
policijska škola ili prekvalifikacija na Tečaju za policajce - vježbenike)
upisuje u predviđene kućice “POLICAJAC”;

- za osobe koje su završile Visoku policijsku školu -
program “kriminalist” u predviđene kućice za zanimanje upisuje se
“KRIMINALIST”;

- za osobe koje su završile Visoku policijsku školu -
program “diplomirani kriminalist”, u predviđene kućice za zanimanje upisuje se
“DIPLOMIRANI KRIMINALIST”.

Za osobe za koje je na pitanju 27. upisan jedan od
odgovora “12” - “15”, ali i za “16” kada te osobe ne obavljaju nikakvo
zanimanje, kućice za upisivanje naziva zanimanja ostaju prazne.

PRIMJERI ZANIMANJA
NAVEDENI PO OSNOVNOJ PODJELI NA RODOVE PREMA NACIONALNOJ KLASIFIKACIJI
ZANIMANJA

ROD 1. ČELNICI I
ČLANOVI ZAKONODAVNIH TIJELA, ČELNICI I DUŽNOSNICI DRŽAVNIH TIJELA I DIREKTORI –
kod čelnika se zanimanje opisuje prema nazivu funkcije koju obavlja, a kod
direktora prema nazivu djelatnosti koju obavlja poduzeće i prema veličini
poduzeća (mali subjekti imaju manje od 10 zaposlenih). Po istom se kriteriju
opisuju i zanimanja direktora sektora, područja ili službi tj. dijelova
poduzeća, npr. ministar, župan, tajnik vlade, predsjednik Visokog trgovačkog
suda, ravnatelj upravne organizacije, direktor poslovanja ugostiteljskog podu­zeća,
direktor pravne kadrovske i opće službe, direktor nabave, direktor malog
poduzeća za financijske poslove, direktor komercijalne službe, direktor pošte,
ravnatelj škole i sl.

NAPOMENA: Za osobe koje obavljaju posao u vlastitom
podu­zeću, obrtu, slobodnom zanimanju i sl. samostalno tj. bez drugih
zaposlenika, u određivanju zanimanja prioritet treba dati vrsti posla koju
obavljaju povezano s njihovom strukom, a ne dijelu njihovih poslova koji se
odnose na organiziranje i upravljanje, npr. postolar koji ne zapošljava
zaposlenike i sam obavlja posao po zanimanju je postolar a ne vlasnik
postolarske radnje.

ROD 2. STRUČNJACI I
ZNANSTVENICI – njihovo zanimanje određuje obrazovna razina (diplomirani) ali i
naziv struke primijenjen i povezan s poslom koji obavljaju, npr. diplomirani
kemičar polimera, diplomirani programer za računalne mreže, diplomirani
elektroinženjer za plovila, diplomirani tehnolog prerade mlije­ka i mliječnih
prerađevina; u visokom obrazovanju - predavač strojarstva, sveučilišni asistent
matematike; u srednjem obrazovanju - profesor povijesti, profesor biologije u
osnovno­škol­skom – učitelj zemljopisa, učitelj hrvatskog jezika, u zdravstvu
do­ktor medicine pedijatar, doktor medicine radiolog i sl.

ROD 3. INŽENJERI,
TEHNIČARI I SRODNA ZANIMANJA- njihovo zanimanje određuje stečeno zvanje
inženjer ili teh­ničar povezano sa poslovima koje obavlja, npr. inženjer naftne
geologije, geodetski tehničar za katastar, konstruktor alatnih stro­jeva; ovdje
dolaze i poslovođe i predradnici ali precizno navedeni - predradnik obućarstva,
poslovođa za parkove i nasade, poslo­vođa u šumarstvu, voditelj obrade
podataka, fotografski tehničar, brodostrojar, časnik lučke kapetanije,
kontrolor leta, vinogradarski tehničar, terapeut za govor i gluhoću, medicinska
sestra, nastavnik fizike, strukovni učitelj strojne obrade metala, učitelj
razredne nastave, porezni službenik, upravni službenik za dozvole, spiker,
socijalni radnik, matičar, knjigovođa bilancist, statističar, špediter i sl.

ROD 4. UREDSKI I
ŠALTERSKI SLUŽBENICI – njihovo zanimanje određuje konkretna vrsta posla vezana
uz aktivnosti bilježenja, pohranjivanja, organiziranja, računanja, pronalaženja
i davanja informacija korisnicima, npr. likvidator, kreditni službenik,
skladištar, poštar, administrativni službenik, blagajnik, operater za unos
podataka, konter, bankovni šalterski službenik, recep­cionar, videotekar,
službenik općih poslova, mjenjač novca, službenik nabave, blagajnik, prodavač
autobusnih karata, telefonist i sl.

ROD 5. TRGOVAČKA I
SRODNA ZANIMANJA - njihovo zanimanje određuje sadržaj posla kojega obavljaju u
djelatnosti trgovine i osobnih usluga, npr. željeznički kondukter, domaćica
zrako­plova, hotelska domaćica, kuhar, konobar, frizer, kozme­tičar, bolničar,
policajac, trgovac, dostavljač robe, vratar, čuvar, prodavač na tržnici,
maneken, pomoćni kuhar, vatrogasac, prodavač vozila i sl.

ROD 6. POLJOPRIVREDNI
LOVNO-UZGOJNI ŠUMSKI RADNICI I RIBARI - njihovo zanimanje određuje konkretan
sadržaj posla vezan uz navedene djelatnosti, npr. ratar, voćar, ra­sadničar,
vrtlar za parkove, uzgajivač gljiva, stočar, peradar, uzga­ji­vač pasa, šumski
sjekač, ribar na moru, ribnjačar, pilar drva za ogrjev, lovac, seljak i sl.

ROD 7. ZANIMANJA U OBRTU I POJEDINAČNOJ PROIZVODNJI -
njihovo zanimanje određuju znanja vezana uz poznavanje organizacije rada,
materijale i alate koji se upotrebljavaju i poznavanje prirode i namjene
gotovog proizvoda. To su obrtnička zanimanja povezana sa sadržajem poslova u
djelatnosti u kojoj se obavljaju, npr. zidar, armirač, fasader, ali i fasader
majstor, kod mehaničara i montera treba naznačiti i vrstu opreme ili
postrojenja – mehaničar poljoprivredne mehanizacije, strojobravar, mehaničar
tekstilnih strojeva, monter električnih strojeva i opreme, instalater grijanja
i klimatizacije, kovač, bravar, kovinobrusač, glazbalar, draguljar, mesar -
ovdje se svrstavaju i pomoćni mesar i mesar maj­stor, što važi i za druga
zanimanja ovog roda, krojač, krojač majstor, obućar, obućar majstor i sl.

ROD 8. RUKOVATELJI
STROJEVIMA, VOZILIMA I SASTAVLJAČI PROIZVODA - njihovo zanimanje određuju vrste
strojeva, vozila kojima rukuju ili vrsta proizvoda koje sastavljaju. To su
obično poluautomatski i automatski strojevi, proizvodne linije (rad na traci,
linijama za sastavljanje ili pakiranje proizvoda), motorna vozila i sl., npr.
rukovatelj sjekačicom kamena, rukovatelj uređajima za izvlačenje žice, (ovdje
se uključuju i istovrsni pomoćni rukovatelji), pomoćni rukovatelj mlinom za
kemikalije, rukovatelj pećima za staklo, poslužitelj postrojenja za izradu
parketa, rafinerijski punitelj, ložač centralnog grijanja, sastavljač
plastičnih proizvoda, sastavljač motora, elektronamatač, dispečer vuče vlakova,
vozač viličara, vozač teretnog vozila, mornar, vozač strojeva za asfaltiranje,
vozač hitne pomoći i sl.

if !supportEmptyParas endif

PRIMJERI
POGREŠNIH ODGOVORA O ZANIMANJU

|  |  |
| --- | --- |
| à NEPOTPUNI I UOPĆENI ODGOVORI | ♦PRAVILNI ODGOVORI |
| if !supportLineBreakNewLine  endif  if !supportEmptyParas endif  à   Dužnosnik  à   Ravnatelj  if !supportEmptyParas endif   à   Predsjednik  à   Direktor  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Direktor proizvodnje  if !supportEmptyParas endif | if !supportLineBreakNewLine  endif  ♦Zamjenik ministra  ♦Ravnatelj škole  Ravnatelj Hrvatskog zavoda za zapošljavanje  ♦Predsjednik Upravnog suda  Generalni direktor  Izvršni direktor  Direktor male trgovine  ♦Direktor proizvodnje nafte i plina  Direktor operative u građevinskom  poduzeću  Direktor plinare  Direktor proizvodnje obuće |
| if !supportEmptyParas endif  à   Diplomirani inženjer  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Rukovoditelj proizvodnje  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Načelnik  if !supportEmptyParas endif  à   Šef odjela  à   Savjetnik  if !supportEmptyParas endif  à   Liječnik  if !supportEmptyParas endif  à   Profesor  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Predavač  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Sudac  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Inspektor  à   Istraživač  à   Magistar  à   Pripravnik, vježbenik  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  ♦Diplomirani projektant arhitekture  Diplomirani programer  Diplomirani građevinski inženjer  Diplomirani inženjer za transport nafte i plina  ♦Rukovoditelj proizvodnje kancelarijskog namještaja  Rukovoditelj lakirnice  Rukovoditelj voznog parka  ♦Načelnik odjela devizne i vanjskotrgovinske kontrole  Načelnik odjela statistike stanovništva  ♦Šef odjela platnog prometa  Šef maloprodaje  ♦Pravni savjetnik  Savjetnik za uvođenje informatičkih sustava  ♦Doktor medicine rada  Doktor medicine ortoped   ♦Profesor matematike  Profesor povijesti  Učitelj hrvatskog jezika  Učitelj zemljopisa  ♦Predavač psihologije  Predavač kemije  Predavač strojarstva  Sveučilišni profesor šumarstva  ♦Sudac prekršajnog suda  Sudac trgovačkog suda   ♦Veterinarski inspektor  Građevinski inspektor  ♦Istraživač povijesti  Istraživač biologije  ♦Magistar farmacije  ♦Odvjetnički vježbenik  Diplomirani inženjer elektrotehnike, pripravnik |
| à   Tehničar  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Inženjer  if !supportEmptyParas endif | ♦Tehničar za radio i televizijske uređaje  Grafički tehničar  Tehničar proizvodnje piva  ♦Inženjer cestovnog prometa |
| à   Poslovođa  if !supportEmptyParas endif  à   Predradnik  if !supportEmptyParas endif  à   Voditelj  if !supportEmptyParas endif  à   Konstruktor  if !supportEmptyParas endif  à   Tehnolog  if !supportEmptyParas endif  à   Operater  à   Nastavnik, učitelj  if !supportEmptyParas endif | ♦Poslovođa trgovine  Poslovođa u šumarstvu  ♦Predradnik obrade kovina  Predradnik strojarski  ♦Voditelj radova niskogradnje  Voditelj poslovnice nabave   Voditelj ispostave lučke kapetanije  ♦Konstruktor odjeće  Konstruktor plinske mreže  ♦Tehnolog prerade duhana  Tehnolog proizvodnje šećera  Tehnolog proizvodnje vina  ♦Operater na opremi za dijalizu  Operater za pripremu obrade podataka  ♦Nastavnik hrvatskog jezika  Nastavnik fizike  Učitelj razredne nastave |
| à   Službenik  if !supportEmptyParas endif  à   Referent  if !supportEmptyParas endif  à   Kontrolor  if !supportEmptyParas endif  à   Domaćica  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Uzgajivač  if !supportEmptyParas endif  à   Ribar  if !supportEmptyParas endif | ♦Službenik platnog prometa  Šalterski službenik putničke agencije  ♦Referent obračuna plaća  Referent komercijalne operative  ♦Kontrolor tramvajskog i autobusnog prometa  Kontrolor telefonskog prometa  ♦Domaćica aviona  Hotelska domaćica  Hostesa  ♦Uzgajivač goveda  Uzgajivač ribe i školjki  ♦Ribar na moru  Ribar, rječni i jezerski |
| à   Majstor  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Instalater  if !supportEmptyParas endif  à   Mehaničar  if !supportEmptyParas endif  à   Monter  if !supportEmptyParas endif  à  Rukovatelj strojem, pomoćni rukovatelj  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Poslužitelj stroja ili postrojenja  if !supportEmptyParas endif  à   Sastavljač proizvoda  à   Vozač  if !supportEmptyParas endif | ♦Zidar, majstor  Autolimar, majstor  Pekar, majstor  ♦Vodoinstalater   Elektroinstalater  ♦Mehaničar građevinskih strojeva  Mehaničar opreme za grijanje  ♦Monter telekomunikacijskih uređaja  Monter dizala  ♦Rukovatelj strojem za brušenje kovina  Rukovatelj kružnom pilom  Rukovatelj strojem za tkanje  ♦Poslužitelj linije u proizvodnji pića  Poslužitelj stroja u proizvodnji obuće  Poslužitelj uređaja u preradi mlijeka  ♦Sastavljač drvenih proizvoda  Sastavljač kožnih proizvoda  ♦Vozač autobusa  Vozač taksija  Vozač viličara |
| à   Radnik  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Radnik u proizvodnji  if !supportEmptyParas endif | ♦Zidarski radnik  Šumski radnik  Čistač ulica  ♦Tekstilni radnik  Grafički radnik  Radnik u ciglarstvu |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

ROD 9. JEDNOSTAVNA
ZANIMANJA određena su jednostavnim i rutinskim poslovima koji uglavnom
zahtijevaju upotrebu ručnog alata i fizički napor uz naziv posla u opisu se
najčešće navodi mjesto rada ili vrsta djelatnosti u kojoj se obavlja, npr.
čistač obuće, sobarica, ručni perač automobila, čistač ulica, radnik u
kamenolomu, kolodvorski radnik, kožarski radnik, vinogradarski radnik, radnik
betonirac, transportni radnik, skladišni radnik i sl.

29. Glavni
izvori sredstava za život

*(mogu se upisati najviše dva odgovora)*

prihodi od stalnog rada   ![](dodatni/359968.gif)    prihodi od povremenog rada![](dodatni/359968.gif)

mirovina  ![](dodatni/359968.gif)   socijalne naknade![](dodatni/359968.gif)    prihodi
od imovine![](dodatni/359968.gif)

ostali prihodi ![](dodatni/359968.gif) povremena potpora
drugih  ![](dodatni/359968.gif)

bez prihoda ![](dodatni/359968.gif)

Na ovo pitanje
odgovaraju sve osobe, a za svaku je osobu dopuštena mogućnost najviše dva
odgovora, koji se daju prema visini prihoda, birajući dva najveća. Odgovor se
daje upisom znaka “X” u kvadratić kod odgovarajućeg modaliteta.

Ovim se pitanjem za
svaku osobu utvrđuju glavni izvori prihoda kojima podmiruje životne potrebe.
Kako bi se obuhvatili svi ili najveći broj vrsta prihoda koje (stanovništvo)
može imati, utvrđuju se prihodi koje je osoba ostvarivala tijekom godine dana
koja je prethodila popisu. Iz istih se razloga daje mogućnost svakoj osobi da
odgovori s najviše dva modaliteta odgovora, tj. s dvije vrste prihoda ukoliko
ih je imala.

U prihode se
uključuju sve vrste redovitih i povremenih dohodaka i prihoda od rada bez
obzira pod kojim nazivom i u kojem obliku su primici ostvareni, zatim sve vrste
mirovina i dodataka, socijalnih naknada, redovnih i povremenih naknada po
raznim osnovama, prihodi od svih vrsta imovine i imovinskih prava, te povremena
primanja od fizičkih ili pravnih osoba na ime darova, poklona ili bilo koje
vrste pomoći u novčanom ili nenovčanom obliku.

 Prihodi od stalnog rada podrazumijevaju sva
redovita primanja i prihode, koji se ostvaruju radom, odnosno obavljanjem
zanimanja, bez obzira na to jesu li ostvarena u novcu ili naturi. Ovdje spadaju
primanja zaposlenika, tj. plaće od nesamostalnog rada (uključujući i druge
vrste dohodaka vezane uz zaposlenje kao prekovremeni rad, napojnice, dodatne
naknade i sl.), kao i primanja od samostalnog rada neto vlasnički dohodak u
novcu ili naturi koja poslodavci, vlasnici koji samostalno obavljaju
djelatnost, ostvaruju radom u svojim poduzećima, radnjama, slobodnim
zanimanjima, poljoprivrednim gospodarstvima, ali i primanja koja ostvaruju
osobe radeći poslove na temelju ugovora o djelu, autorskog ugovora ili izravnom
pogodbom za neposredno plaćanje. Stalni rad i redovitost ostvarenih prihoda i
primanja od njega, podrazumijeva i rad s povremenim ali kraćim prekidima ili
zastojima u ostvarivanju naknada, najčešće uzrokovani pore­mećajima u poslovanju,
teškoćama u naplati prodane robe i usluga ili nedostatkom sredstava u nabavi
repromaterijala i sl.

Prihodi od povremenog rada podrazumijevaju sve vrste
novčanih ili nenovčanih prihoda ili primanja koji se ostvaruju od rada koji
nema poznatu ili dogovorenu periodiku i trajanje, bez obzira je li takav rad
obavila osoba kao svoju jedinu aktivnost, pa je, prema tome, za takvu je osobu
to i jedini izvor prihoda za život, ili osoba koja takav rad obavlja kao svoj
dodatni posao, pa je takav prihod dodatna, druga vrsta primanja, npr. nadničar,
sezonski radnik kojima je to i jedina aktivnost ili osoba koja obavlja posao u
radnom odnosu, te ima prihod od stalnog rada, dodatno se bavi i povremeno
obavlja poljoprivrednu djelatnost i ostvaruje prihod u naturalnom obliku za
potrebe svoga kućanstva.

 Mirovina
(starosna, invalidska, obiteljska) primanje je koje se odnosi samo na onu osobu
na čije ime glasi rješenje, bez obzira na to je li osoba mirovinu ostvarila u
zemlji ili inozemstvu.

Starosnu mirovinu, prijevremenu ili punu, stječe
osigurana osoba koja je to pravo ostvarila vlastitim radom u propisanom
trajanju i navršenim godinama života.

Invalidsku mirovinu stječe osigurana osoba kod koje je
nastao gubitak radne sposobnosti.

Obiteljsku mirovinu stječu članovi obitelji nakon
smrti nositelja mirovine. Ovaj oblik mirovine mogu imati i djeca do okončanja
redovnog školovanja, a najkasnije do 26 godina starosti u slučaju smrti
roditelja.

 Socijalne
naknade podrazumijevaju novčana primanja koja dobivaju osobe prema raznim
osnovama stjecanja kao što su primanja na ime porodnog dopusta, bolovanja preko
42 dana, tjelesnog oštećenja i tuđe njege, socijalna pomoć, rehabilitacija i
zapošljavanje invalidnih osoba, dječji dodatak, naknade osobama u statusu
prognanika, povratnika i sl.

 Prihodi od
imovine odnose se na prihode koje ostvaruju one osobe na čije ime glasi imovina
i imovinska prava stečena ranijim radom, a uključuju prihode od: najma soba,
stana, kuće, garaže, poslovnog prostora, zemlje, pokretne imovine (auta, broda,
stoke i sl.), zatim prihode od dividendi na dionice ili raspoređene dobiti
poduzeća (tako npr. za osobe koje su uložile sredstva u poslovanje poduzeća ili
obrta i samo sudjeluju u raspodjeli dobiti, smatrat će se da imaju dobit od
imovine), prihode od patenata, licenci, autorskih prava, te štednja i prihodi
od kamata na štedne uloge i kamata na obveznice i druge vrijednosne papire i
sl.

Ostale prihode osoba ostvaruje rješenjem ili ugovorom,
tj. dokumentom koji glasi na ime i na rok, a odnose se na stipendije,
prekvalifikacije, nezaposlenost, ali i na neka sasvim jednokratna primanja kao
što su: nagrade za uspjeh tijekom školovanja, primanja od osiguravajućih zavoda
na ime ozljede, invalidnosti ili smrti, primanja od osiguravajućih zavoda na
ime oštećene ili uništene imovine, primanja za nacionaliziranu ili
ekspropriranu imovinu, alimentacija i sl.

Povremena potpora drugih je neobvezna novčana ili
nenov­čana pomoć koju osoba može dobiti od drugih osoba, srodnika ili nesrodnika
i/ili subjekata kao što su udruge, najčešće humanitarnog ili vjerskog
karaktera, Crvenog križa, Caritasa i sl.

Za osobe koje nemaju ni jedan od navedenih prihoda,
smatra se da su “bez prihoda”.

30. Zanimanje uzdržavatelja

uzdržavatelj
obavlja zanimanje u zemlji ![](dodatni/359968.gif)

*(upisati naziv zanimanja)*

na
radu u inozemstvu ![](dodatni/359968.gif)    osoba s
osobnim prihodom  ![](dodatni/359968.gif)

pravna
osoba  ![](dodatni/359968.gif)        nije
uzdržavana osoba  ![](dodatni/359968.gif)

Uzdržavanom osobom
smatra se svaka osoba koja nema vlastitih sredstava za život, a uzdržavaju je
roditelji, supružnik, rođaci, nesrodnici ili razne državne, humanitarne,
vjerske i sl. institucije.

Na ovo pitanje daje
se odgovor za sve osobe, bez obzira na to jesu li uzdržavane ili se uzdržavaju
same vlastitim radom ili nekom drugom vrstom osobnih prihoda. Odgovor se daje
upisivanjem znaka “X” u kvadratić pored odgovarajućeg modaliteta.

Prva četiri
modaliteta odgovora odnose se na uzdržavanu osobu za koju se ovim pitanjem
utvrđuje status njezinog uzdržavatelja, tj. obavlja li uzdržavatelj zanimanje u
zemlji, je li uzdržavatelj osoba na radu u inozemstvu, osoba s osobnim prihodom
ili je pravna osoba. Peti modalitet se odnosi na osobe koje nisu uzdržavane,
bilo da su aktivne ili imaju osobne prihode, i za njih se daje odgovor “nije
uzdržavana osoba”.

Za osobu za koju je na pitanje 29. dan odgovor “bez prihoda”,
treba obavezno kod ovog pitanja dati odgovor o uzdrža­va­telju.

Iznimno za osobe za koje je kod pitanja 29. utvrđeno
da imaju prihod, samo kada taj prihod nije dovoljan za uzdržavanje, daje se
odgovor o uzdržavatelju.

Ako u uzdržavanju neke osobe sudjeluje više od jednog
uzdr­žavatelja (npr. oba roditelja), uzdržavateljem u smislu odgovora na ovo
pitanje smatrat će se ona osoba koja većim sredstvima sudjeluje u uzdržavanju
ili osoba koju davatelj podataka smatra uzdržavateljem.

Uzdržavatelj ne mora biti član kućanstva u kojem se
nalazi uzdr­žavana osoba.

Ako u jednom kućanstvu ima više uzdržavanih osoba, sve
te osobe mogu imati istog uzdržavatelja, ali mogu imati i različite
uzdržavatelje.

Svi članovi jednog kućanstva mogu biti uzdržavane
osobe (npr. studentski brakovi s djecom ili bez djece).

Modalitet “uzdržavatelj obavlja zanimanje u zemlji”
odnosi se na osobu čiji je uzdržavatelj aktivna osoba koja obavlja zanimanje na
području Republike Hrvatske, što uključuje i uzdr­ža­vatelje koji rade, tj. obavljaju
zanimanje u našim diplomatskim i drugim predstavništvima i sličnim službama u
inozemstvu, zatim uzdržavatelje koji su na rad u inozemstvo upućeni preko naših
po­duzeća koja tamo izvode radove i uzdržavatelje koji rade u Organizaciji
ujedinjenih naroda ili drugim međunarodnim organizacijama.

Ako je dan ovaj odgovor, u predviđene kućice upisuje
se što potpuniji naziv zanimanja koje obavlja uzdržavatelj. U opisu zanimanja
uzdržavatelja treba se pridržavati objašnjenja o zanimanju koja su navedena kod
pitanja 28.

Modalitet “na radu u inozemstvu” odnosi se na
uzdržavanu osobu čiji uzdržavatelj radi u inozemstvu kod stranog poslodavca ili
samostalno.

Modalitet “osoba s osobnim prihodom” odnosi se na uzdr­žavanu
osobu čiji je uzdržavatelj osoba koja ima osobni prihod bilo koje vrste koji se
ne stječe sadašnjim radom, tj. uzdržavatelj je osoba koja nije ekonomski
aktivna, kao npr. umirovljenik, osoba koja ima druga redovita primanja ili
prihode, npr. prihode od najma kuće, stana, zemlje ili druge vrste imovine,
štednje i sl.

Modalitet “pravna osoba” odnosi se na uzdržavanu osobu
koja najčešće u svojstvu štićenika stalno živi u domovima (dom za stare i
iznemogle, dom za socijalno ugroženu djecu i sl.), a o njezinom se uzdržavanju
brine društvo, odnosno određene ustanove i institucije, koje ovdje imaju
zajednički naziv “pravna osoba”. Za polaznike vjerskih, policijskih ili drugih
škola, za koje troškove školovanja, odnosno boravka u internatima snose te
institucije ili neke druge ustanove, smatra se da je uzdržavatelj pravna osoba.

31. Djelatnost *(aktivne osobe ili uzdržavatelja)*

Odgovor na ovo
pitanje daje se za sve osobe koje rade, odnosno obavljaju zanimanje, tj. za
osobe koje su kod pitanja 27. Aktivnost, svrstane u odgovore od “01” do “08”.
Na ovo pitanje odgovor se daje i za uzdržavane osobe čiji uzdržavatelj obavlja
za­nimanje u zemlji, u tom se slučaju odgovor o djelatnosti (kao i naziv
zanimanja kod prethodnog pitanja) odnosi na posao koji obavlja uzdržavatelj.

Djelatnost je
karakteristika ekonomske aktivnosti poduzeća, ustanove, obrtničke radnje,
slobodnog zanimanja, poljoprivrednog gospodarstva ili bilo kojeg drugog oblika
poslovnog subjekta, ali i samostalnog posla, u kojem osoba obavlja svoje
zanimanje radi stjecanja sredstava za život. Odgovor na ovo pitanje u svim
slučajevima treba sadržavati precizan opis ekonomske aktivnosti zbog koje
posluje subjekt u kojem osoba radi, a iskazuje se vrstom proizvoda (proizvodnja
duhanskih proizvoda, proizvodnja piva, proizvodnja tkanina, proizvodnja
proizvoda od gume) ili usluga (usluge pošte, poslovne banke, trgovine na malo
odjećom, trgovine na veliko uredskim strojevima i opremom, trgovine na malo u
nespecijaliziranim prodavaonicama, čišćenje objekata, fotografske usluge i sl.)
ili vrstom proizvodnog procesa (vađenje kamena za gradnju, tiskanje novina,
uzgoj peradi, vinogradarstvo, štavljenje i obrada kože i sl.) ili temeljnim
djelokrugom poslova sadržanim u samom nazivu subjekta koji je ustanovljen
zakonom (zakonodavna, izvršna i druga tijela RH, sudske i pravosudne
djelatnosti, osnovno obrazovanje, djelatnost bolnica i sl.). Važno je istaknuti
da djelatnost subjekta u kojem osoba radi ne ovisi o specifičnom poslu, odnosno
zanimanju kojega osoba obavlja, nego o karakteristikama ekonomske aktivnosti
subjekta koja se najčešće iskazuje vrstom roba i usluga koje subjekt proizvodi
ili pruža.

Pri utvrđivanju
djelatnosti subjekta u kojem osoba radi, primijenit će se sljedeći kriteriji:

à Ako
osoba radi u velikom poslovnom subjektu koji je obično organiziran kao dioničko
društvo koje u svom sastavu ima više pogona koji obavljaju različite
djelatnosti na istoj lokaciji, (npr. proizvodnja lijekova, proizvodnja dječje
hrane, proizvodnja farmaceutskih proizvoda itd.), ili ako radi u velikom javnom
poduzeću (većina javnih poduzeća je također pretvorena u dionička društva),
koje se sastoji od uprava, centara i sl., tada se djelatnost određuje prema
djelatnosti pogona, odnosno organizacijskog dijela u kojem osoba radi.

à Ako osoba
radi u poduzeću (mala poduzeća organizirana najčešće kao društva s ograničenom
odgovornošću) ili u obrtu koji obavlja različite djelatnosti, tada će osoba
prema informacijama i vlastitim saznanjima odabrati djelatnost koja je za to
poduzeće najvažnija, npr. prema najvećem udjelu broja zaposlenih (podatak koji
je uglavnom najpoznatiji) ili prema najvećem udjelu u financijskom rezultatu
ili prihodu, ukoliko osoba raspolaže s takvim informacijama.

à Ako osoba radi u poduzeću koje obavlja više
djelatnosti na različitim lokacijama, dat će opis djelatnosti pogona,
poslovnice, i sl., na lokaciji gdje osoba radi. Ako osoba uglavnom obavlja
poslove na različitim lokacijama (terenski radnici), dati će opis djelatnosti
poduzeća gdje organizacijski pripada njezino radno mjesto.

à Za osobe koje obavljaju posao u obrtničkoj
djelatnosti, u slobodnim zanimanjima ili pojedinačne poslove koje sami
pronalaze, kod ovog je pitanja potrebno također precizno navesti naziv
proizvoda ili usluge, koji će često biti gotovo isti kao i naziv zanimanja kod
pitanja 28., npr. za obrtničke poslove: postolar, autotaksist, parketar,
cestovni prijevoz robe, iznajmljivanje videokaseta, knjigovodstvene usluge,
održavanje i popravak motornih vozila i sl., za slobodna zanimanja: odvjetnik,
liječnik, glazbenik, novinar, kipar i sl. ili pojedinačni poslovi koje osoba
sama pronalazi i obavlja: šivanje, čišćenje, prodaja novina na ulici, čuvanje
djeteta, poduka u učenju i sl.

à Za osobe
koje u bilo kojem statusu vlasnika, zaposlenika, člana kućanstva ili pomažućeg
člana, obavljaju posao na vlastitom ili unajmljenom poljoprivrednom imanju koje
se bavi uzgojem usjeva i uzgojem stoke kao mješovitom poljoprivrednom
djelatnošću, što je i najčešći slučaj u našoj zemlji, kao djelatnost upisat će
se mješovita poljoprivredna proizvodnja, neovisno o tome što osoba može u
vrijeme popisa obavljati samo jednu vrstu poljoprivrednih poslova. Kada je
kućanstvo usmjereno na jednu vrstu proizvodnje, biljnu ili stočnu, koje opet
mogu biti raznovrsne, upisat će se ona vrsta proizvoda koja je financijski
važnija za kućanstvo, npr. uz uzgoj žitarica uzgaja se vinsko grožđe, odabrat
će se proizvodnja koja kućanstvu donosi veći financijski prihod.

à Za osobe
koje su pretežito ili redovito radile po ugovoru o djelu ili autorskom ugovoru,
dakle obavljale su ugovorom definiran posao za bilo koju vrstu pravne ili
fizičke osobe (za poduzeće, ustanovu, tijela vlasti i uprave, udrugu, obrt i
sl.), djelatnost se opisuje prema djelatnosti subjekta za koji su radile, a
kada rade za više subjekata, odabrat će se djelatnost subjekta za koji su
najduže radile u godini koja je prethodila popisu.

à Za osobe
koje svoj posao obavljaju u službama zaduženim za poslove obrane, bez obzira na
to obavljaju li civilna ili vojna zanimanja, opis djelatnost će biti “POSLOVI
OBRANE”. Na isti način će se postupiti za osobe koje u službama unutarnjih
poslova obavljaju svoj posao, za sve njih neovisno o zanimanju opis djelatnosti
će biti “JAVNA SIGURNOST, OČUVANJE JAVNOG RE­DA I MIRA”

à Za osobe
koje rade u inozemstvu kod stranog poslodavca ili samostalno, kao odgovor na
ovo pitanje treba upisati “NA RADU U INOZEMSTVU”.

PRIMJERI DJELATNOSTI NAVEDENI PO
OSNOVNOJ PODJELI NA PODRUČJA DJELATNOSTI, PREMA NACIONALNOJ KLASIFIKACIJI
DJELATNOSTI

POLJOPRIVREDA, LOV I
ŠUMARSTVO - djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- u uzgoju ratarskih, povrtlarskih ili voćarskih
usjeva, upisuje se vrsta proizvoda, npr. uzgoj zrnatih žitarica, uzgoj
krumpira, uzgoj povrća, uzgoj cvijeća, vinogradarstvo, uzgoj voća i sl.;

- u uzgoju stoke ili ostalih životinja, upisuje se
vrsta stoke, npr. uzgoj goveda, uzgoj svinja, uzgoj peradi i sl.;

- uzgoj usjeva i uzgoj stoke, upisuje se kao mješovita
poljoprivredna proizvodnja;

- uslužne se djelatnosti dijele na biljnu i stočarsku
proizvodnju (osim veterinarskih usluga);

- bavljenje lovom, briga o divljači i usluge u lovstvu
iskazuju se kao posebna djelatnost;

- šumarstvo je podijeljeno na uzgoj (proizvodnju
šumskih sadnica) i iskorištavanje (sječu), koje uključuje i usluge u šumarstvu.

RIBARSTVO - djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- u ribarstvu se razlikuje ulov morske od ulova
slatkovodne ribe;

- uzgoj morske ribe i ribljeg mlađa, razlikuje se od
uzgoja slatkovodne ribe;

- usluge se u ribarstvu iskazuju uz pripadajuću vrstu
ulova, odnosno uzgoja.

RUDARSTVO I VAĐENJE -
djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- vrsta energetske
sirovine, minerala (rude) ili uslužna djelatnost vađenja, npr. vađenje sirove
nafte, bušenje bušotina, montaža bušaćeg postrojenja i sl.;

- vrsta rude, kamena
ili proizvodnja soli, npr. vađenje kamena, vađenje šljunka i pijeska, vađenje
gline, proizvodnja soli i sl.

PRERAĐIVAČKA
INDUSTRIJA – djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- vrsta i namjena
proizvoda ili grupe proizvoda, koja u nazivu najčešće sadrži i vrstu sirovine,
npr. proizvodnja mesa, proizvodnja ulja i masti, proizvodnja mlijeka i
mliječnih proizvoda, proiz­vodnja vina, proizvodnja duhanskih proizvoda,
proizvodnja odje­će, proizvodnja rublja, proizvodnja papira i kartona,
proizvodnja naftnih derivata, proizvodnja ravnoga stakla, proizvodnja alata,
proizvodnja električnih aparata za kućanstvo, brodogradnja, pro­izvodnja i
popravak željezničkih i drugih tračničkih vozila, pro­izvodnja žarulja i sl.;

- faza tehnološkog
procesa, vezana uz vrstu proizvoda ili grupu proizvoda, npr. prerada i
konzerviranje ribe i ribljih pro­izvoda, štavljenje i obrada kože, izdavanje
knjiga, proizvodnja plas­tičnih masa, proizvodnja cementa, lijevanje gotovih
ili polugotovih proizvoda od željeza, obrada i presvlačenje metala, reciklaža i
sl.

OPSKRBA ELEKTRIČNOM
ENERGIJOM, PLINOM I VODOM - djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- proizvodnja i
distribucija prema vrsti energije, npr. proizvodnja i distribucija električne
energije, proizvodnja, transport i distribucija plina.

- opskrba parom i
toplom vodom posebno je iskazana djelatnost, kao i skupljanje, pročišćavanje i
distribucija vode i sl.

GRAĐEVINARSTVO -
djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- vrsta građevinskog
objekta, npr. izgradnja zgrada, izgradnja mostova, vijadukata, tunela i sl.;

- faze poslova na
izgradnji objekata, npr. rušenje građevin­skih objekata i zemljani radovi,
pokusno bušenje, sondiranje, podizanje krovnih konstrukcija i sl.;

- vrste
instalacijskih i završnih građevinskih radova, npr. fasadni i štukaturni
radovi, ugradnja stolarije, izolacijski radovi, elektroinstalacijski radovi i
sl.,

- iznajmljivanje
građevinskih strojeva s rukovateljem, posebno je iskazana djelatnost.

TRGOVINA, POPRAVAK
MOTORNIH VOZILA I PREDMETA ZA KUĆANSTVO - djelatnost se opisuje prema
kriterijima:

- oblik prodaje, tj.
prodaja krajnjem korisniku ili prodaja na malo, i prodaja zbog daljnje prodaje
ili prodaja na veliko, koja se veže uz vrstu, odnosno naziv proizvoda ili grupu
proizvoda koji se prodaje, npr. trgovina na veliko hranom, pićima i duhanskim
pro­izvodima, trgovina na veliko tekstilom, trgovina na veliko kozmetikom,
trgovina na malo voćem i povrćem, trgovina na malo odje­vnim predmetima,
trgovina na malo namještajem i sl.;

- trgovačka međudjelatnost posredovanja veže se uz
vrstu proizvoda ili robe kojom se obavlja posrednička usluga, npr. posredovanje
u trgovini građevnim materijalom, posredovanje u trgovini strojevima i opremom,
posredovanje u trgovini raznovrsnim proizvodima i sl.;

- trgovina na malo
izvan prodavaonica iskazuje se prema objektu prodaje, npr. trgovina na malo na
štandovima i tržnicama, trgovina na malo poštom i sl.;

- popravci i održavanje motornih vozila te popravak
predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo, iskazani prema vrsti proizvoda, posebne
su djelatnosti, npr. održavanje i popravak motornih vozila, servisi, popravak
obuće, popravak satova, popravak električnih aparata za kućanstvo i sl.

HOTELI I RESTORANI - djelatnost se opisuje prema
kriterijima:

- vrsta ugostiteljskog objekta vezana uz vrstu ugostiteljske
usluge, npr. hoteli ili moteli s restoranom, hoteli ili moteli bez restorana,
kampovi, planinarski domovi i sl.;

- način pružanja ugostiteljske usluge, npr. restorani,
barovi, kantine, opskrba pripremljenom hranom i sl.;

- usluga smještaja koja nije vezana uz ugostiteljsku
djelatnost, npr. učenički domovi, studentski domovi i sl.

PRIJEVOZ, SKLADIŠTENJE I VEZE - djelatnost se opisuje
prema kriterijima:

- vrsta prometa vezana uz vrstu robe koja se prevozi,
npr. prijevoz putnika u cestovnom prometu, prijevoz robe cestom, željez­nički
prijevoz, prijevoz putnika morem i priobaljem i sl.;

- vrsta prateće ili pomoćne usluge u prometu, npr.
prekrcaj te­reta u lukama, na željezničkim kolodvorima, skladištenje robe, rad
terminalskih objekata, kolodvora, putničke agencije i špedicije i sl.;

- vrsta poštanske usluge koja isključuje
poštansko-financijske poslove, npr. usluge javnih pošta, prikupljanje,
transport i isporuka pisama i paketa koja nije vezana uz javne pošte i sl.

FINANCIJSKO POSREDOVANJE - djelatnost se opisuje prema
kriterijima:

- oblici novčanog posredovanja, npr. banke,
štedionice, davanje u zakup nekretnina i sl.;

- vrste osiguranja i reosiguranja, osim obveznog
osiguranja, npr. osiguranje života, imovine i sl.;

- vrste pomoćnih djelatnosti u financijskom
posredovanju, npr. burza vrijednosnih papira, mjenjačnice, zalagaonice, agenti
i procjenitelji osiguranja i sl.

POSLOVANJE NEKRETNINAMA, IZNAJMLJIVANJE I POSLOVNE
USLUGE - djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- vrsta usluge u ovisnosti o vlasništvu nekretnine,
npr. kupnja i prodaja vlastitih nekretnina, agencije za promet nekretninama,
upravljanje nekretninama i sl.;

- iznajmljivanje prema vrsti strojeva i opreme, bez
rukovatelja, npr. iznajmljivanje automobila, iznajmljivanje plovila, iznaj­mljivanje
strojeva i opreme za građevinarstvo i sl.;

- vrste usluga vezane uz računalne aktivnosti, npr.
obrada po­dataka, izrada baza podataka, pružanje savjeta o računalnoj opremi i
sl.;

- istraživanje i eksperimentalni razvoj prema
područjima znanosti, npr. istraživanje i eksperimentalni razvoj u prirodnim,
teh­ničkim i tehnološkim znanostima i sl.;

- vrste poslovnih usluga prema struci davatelja
usluge, npr. pravne, računovodstvene, revizijske, istraživanje tržišta, projektiranje
ili nadzor nad gradnjom, provođenje promidžbenih aktivnosti i sl.;

- uslužne djelatnosti
prema namjeni, npr. fotografske usluge, tajničke i prevoditeljske usluge,
usluge čišćenja i sl.

JAVNA UPRAVA, OBRANA, OBVEZNO SOCIJALNO OSI­GURANJE -
djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- razina teritorijalnog ustroja za koju je tijelo
nadležno, npr. Sabor i Vlada, tijela županijske uprave ili samouprave, tijela
grad­ske ili općinske uprave i sl.;

- pravni oblik i vrsta usluge koju pruža, npr. ministarstvo,
zavod, pomoćna uslužna djelatnost za vladu,
poslovi obrane, vanjski poslovi, sudska i pravosudna djelatnost, javna
sigurnost, vatrogasna služba i sl.;

- obvezno socijalno i mirovinsko osiguranje posebne su
djelatnosti ovog područja.

OBRAZOVANJE - djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- stupnjevi obrazovanja koji su na nekim razinama
vezani uz obrazovni program, npr. osnovnoškolsko obrazovanje, opće sred­njoškolsko
obrazovanje, tehničko i stručno srednjoškolsko obrazovanje, visokoškolsko
obrazovanje i sl.;

- vozačke škole i profesionalna obuka za dozvole
posebno se iskazuju, kao i obrazovanje odraslih i obrazovanje koje nije u
redovnom obrazovnom sustavu.

ZDRAVSTVENA ZAŠTITA I SOCIJALNA SKRB - djelatnost se
opisuje prema kriterijima:

- oblik i vrsta zdravstvene zaštite, npr. opća ili
specijalizirana bolnica, centri za rehabilitaciju sa smještajem, domovi
zdravlja, ambulante ili drugi oblici zdravstvene zaštite bez smještaja, opća
ili specijalizirana zubarska zaštita te djelatnost paramedicinskih praktičara i
sl.;

- veterinarske su usluge djelatnost koja se posebno
iskazuje, npr. veterinarska stanica;

- oblici pružanja socijalne skrbi u ovisnosti o
mogućnostima smještaja, npr. domovi sa smještajem za djecu i odrasle s teško­ćama
u razvoju, ustanove za resocijalizaciju djece i mladeži, svi ostali vidovi
socijalne skrbi bez smještaja i sl.

OSTALE DRUŠTVENE, SOCIJALNE I OSOBNE USLUŽ­NE
DJELATNOSTI – djelatnost se opisuje prema kriterijima:

- vrsta uslužne djelatnosti vezana uz otklanjanje
otpadnih voda i odvoz smeća, npr. sakupljanje i odvoz otpada, metenje i pranje
ulica, čišćenje snijega i sl.;

- cilj i namjena osnivanja članskih organizacija, npr.
poslovne organizacije, komore, strukovne organizacije, udruge znanstvenika,
pisaca, liječnika, sindikati, vjerske, političke ili druge članske organizacije
i sl.;

- vrsta filmske ili video djelatnosti, npr. snimanje
filmova, distribucija filmova, prikazivanje filmova i sl.;

- radijska i televizijska djelatnost;

- vrsta kulturne ili zabavne djelatnosti, npr. grupe,
orkestri, slobodni umjetnici, knjižnice, arhivi, muzeji, kazališta, plesne
škole, botanički i zoološki vrtovi i sl.;

- vrsta sportskih ili rekreacijskih objekata, npr.
nogometni stadioni, plivački bazeni, atletske staze i tereni, marine, sportski
klubovi, rekreacijske plaže, kockarnice i sl.;

- vrsta osobne usluge, npr. kemijsko čišćenje, pranje,
frizerski saloni, pogrebne usluge, saune, saloni za masažu, astrološke usluge,
usluge pratnje i sl.

PRIVATNA KUĆANSTVA SA ZAPOSLENIM OSOBLJEM - djelatnost
se opisuje prema vrsti posla:

- vrsta posla koju osoba obavlja, npr. poslužitelj,
pralja, vrtlar, vozač, tajnica, učiteljica i čuvateljica djece i sl.

IZVANTERITORIJALNE ORGANIZACIJE I TIJELA – djelatnost
se opisuje:

- nazivom međunarodne
organizacije ili tijela, npr. Europska unija (EU), Međunarodni monetarni fond
(IMF), Svjetska banka (WB) itd.;

if !supportLists-
endifnazivom
stranih diplomatskih i konzularnih predstavništava i misija.

**if !supportEmptyParas endif**

PRIMJERI POGREŠNIH ODGOVORA O DJELATNOSTI

|  |  |
| --- | --- |
| à   NEPOTPUNI I UOPĆENI ODGOVORI | ♦PRAVILNI ODGOVORI |
| if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Poljoprivredna proizvodnja  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Poljoprivredne usluge  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif       U slučaju individualnih poljoprivrednih kućanstava, odgovor “poljoprivredna proizvodnja” ili “mješovita proizvodnja” je pravilan.      Za pravne osobe ili druge vrste subjekata potreban je    pobliži  opis djelatnosti, npr.  ♦Uzgoj žitarica      Vinogradarstvo      Uzgoj peradi  ♦Uslužne djelatnosti u stočarstvu, osim veterinarskih usluga |
| à   Ribarstvo  if !supportEmptyParas endif  à   Ribnjak  if !supportEmptyParas endif | ♦Morski ribolov      Slatkovodni ribolov  ♦Morska mrjestilišta i ribnjaci      Slatkovodna mrjestilišta i ribnjaci |
| à   Vađenje rude  if !supportEmptyParas endif | ♦Vađenje sirove nafte i zemnog plina      Vađenje kamena za gradnju |
| à   Proizvodnja  if !supportEmptyParas endif  à   Prerada  if !supportEmptyParas endif  à   Prehrambena industrija  if !supportEmptyParas endif  à   Tekstilna industrija  if !supportEmptyParas endif  à   Metalna industrija, i sl.  if !supportEmptyParas endif  à   Izdavačka djelatnost  if !supportEmptyParas endif  à   Proizvodnja metalnih proizvoda  à   Proizvodnja strojeva, motora  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  à   Remont industrijskih strojeva ili       popravak strojeva  à   Popravak strojeva  if !supportEmptyParas endif | ♦Proizvodnja šećera      Proizvodnja rublja      Proizvodnja igara i igračaka      Proizvodnja parketa  ♦Prerada mlijeka i proizvodnja sira      Prerada i konzerviranje ribe      Prerada i konzerviranje krumpira  ♦Proizvodnja mlinarskih proizvoda      Proizvodnja začina i dodataka jelima  ♦Proizvodnja gotovih tekstilnih proizvoda za kućanstvo      Proizvodnja radnih odijela  ♦Lijevanje željeza      Proizvodnja aluminija  ♦Izdavanje novina      Tiskanje  ♦Proizvodnja brava i okova  ♦Proizvodnja alatnih strojeva      Proizvodnja traktora      Proizvodnja elektromotora, generatora i transformatora  ♦Popravak i održavanje strojeva prehrambene industrije      Popravak i održavanje tekstilnih  strojeva  ♦Popravak i preinake brodova      Popravak željezničkih lokomotiva i  tračničkih vozila |
| à   Komunalno poduzeće | ♦Opskrba vodom      Proizvodnja i distribucija plina |
| à   Građevinarstvo  if !supportEmptyParas endif  à   Završni radovi   if !supportEmptyParas endif  à   Instalacijski radovi  if !supportEmptyParas endif | ♦Podizanje zgrada (visokogradnja)      Izgradnja hidrograđevinskih objekata  ♦Soboslikarski i staklarski radovi      Postavljanje podnih i zidnih obloga  ♦Elektroinstalacijski radovi      Izolacijski radovi |
| à   Trgovina na veliko  if !supportEmptyParas endif  à   Trgovina na malo  if !supportEmptyParas endif  à   Trgovina i posredovanje  if !supportEmptyParas endif  à   Servis i trgovina na malo  if !supportEmptyParas endif  à   Ugostiteljstvo i trgovina  if !supportEmptyParas endif  à   Servis  if !supportEmptyParas endif | ♦Trgovina na veliko voćem i povrćem      Trgovina na veliko farmaceutskim proizvodima  ♦Trgovina na malo odjećom      Trgovina na malo knjigama, novinama, papirnatom  robom i pisaćim priborom  ♦Posredovanje u trgovini namještajem, proizvodima za  kućanstvo i željeznom  robom  ♦Održavanje i popravak motornih vozila      Popravak satova i nakita  ♦Trgovina na malo u nespecijaliziranim prodavaonicama  pretežito hranom,  pićima i duhanskim proizvodima  ♦Popravak električnih aparata za kućanstvo      Krpanje i prepravljanje odjeće |
| à   Ugostiteljstvo  if !supportEmptyParas endif  à   Ugostiteljsko poduzeće  if !supportEmptyParas endif | ♦Restorani     Barovi  ♦Hoteli i moteli, s restoranom     Kampovi i druge vrste smještaja za kraći boravak |
| à   Prijevoz  if !supportEmptyParas endif  à   Prijevoz putnika  à   Prijevoz robe  à   HŽ  if !supportEmptyParas endif  à   Skladištenje  if !supportEmptyParas endif | ♦Taksi prijevoz      Cjevovodni transport  ♦Pomorski i obalni prijevoz putnika  ♦Cestovni prijevoz robe  ♦Željeznički prijevoz – prijevoz putnika i robe      Vuča vlakova  ♦Prekrcaj tereta u morskim lukama |
| à   Osiguranje  if !supportEmptyParas endif | ♦Osiguranje života      Osiguranje imovine      Mješovito osiguranje (života, imovine i dr. rizika) |
| à   Iznajmljivanje  if !supportEmptyParas endif  à   Informatičke usluge  if !supportEmptyParas endif  à   Istraživanje i razvoj  if !supportEmptyParas endif  à   Projektiranje i građenje  à   Savjetovanje  if !supportEmptyParas endif  à   Poslovna djelatnost  if !supportEmptyParas endif | ♦Iznajmljivanje vlastitih nekretnina      Iznajmljivanje automobila  ♦Savjetovanje i programiranje      Obrada podataka  ♦Istraživanje i eksperimentalni razvoj u  prirodnim  znanostima      Tehničko ispitivanje i analiza  ♦Arhitektonsko projektiranje i savjetovanje  ♦Savjetovanje u vezi s poslovanjem i  upravljanjem      Upravljačke djelatnosti holding-društava  ♦Računovodstveni, knjigovodstveni i  revizijski poslovi;      porezno  savjetovanje      Promidžba (reklama i propaganda) |
| à   Uprava  if !supportEmptyParas endif | ♦Vlada RH      Gradska predstavnička i izvršna tijela      Sudske i pravosudne djelatnosti |
| à   Obrazovanje  if !supportEmptyParas endif  à   Srednjoškolsko obrazovanje  if !supportEmptyParas endif | ♦Predškolsko obrazovanje      Osnovno obrazovanje  ♦Tehničko i stručno obrazovanje      Opće obrazovanje |
| à   Zdravstvo  à   Zdravstvena zaštita  if !supportEmptyParas endif  à   Zavod, dom, centar  if !supportEmptyParas endif | ♦Bolnica  ♦Stomatološka ambulanta      Veterinarska stanica  ♦Dom socijalne skrbi bez smještaja      Dom socijalne skrbi sa smještajem      Dom zdravlja      Privatna ortopedska ambulanta |
| à   Komunalne djelatnosti | ♦Odvoz smeća, kanalizacija i sanitarne djelatnosti |
| à   Udruga  if !supportEmptyParas endif  à   Organizacija  if !supportEmptyParas endif  à   Djelatnost kulture  if !supportEmptyParas endif  à   Uslužne djelatnosti  if !supportEmptyParas endif | ♦Strukovna organizacija  ♦Sindikat      Politička organizacija  ♦Radio i televizija      Knjižnica      Muzej  ♦Pranje i kemijsko čišćenje tekstila i krznenih proizvoda      Frizerski salon |

if !supportEmptyParas endif

**if !supportEmptyParas endif**

32. Uobičajeno radno vrijeme

puno
radno vrijeme ![](dodatni/359968.gif)            nepuno radno vrijeme  ![](dodatni/359968.gif)

skraćeno
radno vrijeme zbog uvjeta rada  ![](dodatni/359968.gif)

skraćeno
radno vrijeme zbog bolesti ili invalidnosti
![](dodatni/359968.gif)

Na ovo pitanje
odgovaraju osobe koje obavljaju posao, odnosno zanimanje, tj. osobe koje su kod
pitanja 27. svrstane u odgovore od “01” do “08”.

U predviđeni kvadratić upisuje se znak “X” kod onog
modaliteta koji odgovara uobičajenom tjednom radnom vremenu.

Uobičajeno radno vrijeme aktivne osobe određuje se
prema tjednom vremenu koje je po duljini trajanja tipično za dulje vremensko
razdoblje, ovdje je to godina dana koja prethodi popisu. Prema ovom objašnjenju
osobe koje su, tijekom godine koja je prethodila popisu, obavljale posao u bilo
kojoj vrsti djelatnosti, ili u više vrsta djelatnosti, kod ovog pitanja svrstat
će se u modalitet radnog vremena koji je bio najčešći tijekom prethodne godine
dana.

Osobe koje su tijekom cijele godine koja prethodi
popisu bile odsutne s posla, na ovo će pitanje odgovoriti prema uobičajenom
radnom vremenu koje bi imale da su radile.

Osobe koje su radile samo dio godine ili koje rade
povremeno s promjenjivim vremenskim trajanjem, na ovo će pitanje odgovoriti u
odnosu na njihovo najčešće vrijeme rada.

 Puno radno
vrijeme odnosi se na osobe čiji je tipičan tjedni broj sati rada 36 i više
sati. Ovdje se uključuju i osobe koje rade kraće od punog radnog vremena, ali
se trajanje njihova rada izjednačava s punim radnim vremenom, npr. rad
prosvjetnog osoblja i sl.

Nepuno radno vrijeme odnosi se na osobe čiji je
tipičan tjedni broj sati rada manji od 36 sati, bez obzira na to radi li osoba
kraće vlastitom, dobrovoljnom odlukom ili stoga što ne može pronaći posao u
punom radnom vremenu.

Skraćeno radno vrijeme zbog uvjeta rada odnosi se na
osobe koje obavljaju poslove na kojima i uz primjenu mjera zaštite na radu nije
moguće zaštititi izvršitelja poslova od štetnih utjecaja.

Skraćeno radno vrijeme zbog bolesti ili invalidnosti
odnosi se na osobe koje rade kraće od punog radnog vremena zbog smanjenih
radnih sposobnosti izazvanih bolešću ili invalidnošću.

33. Tjedni broj
sati rada

Na ovo pitanje, kao i
na prethodno, odgovaraju osobe koje obavljaju posao, odnosno zanimanje. Kako su
se kod prethodnog pitanja svrstali u jedan od ponuđenih odgovora njihova uobi­čajenog
radnog vremena, kod ovog se pitanja određuje uobičajeni tjedni broj sati rada
koji se upisuje u predviđene kućice.

Osobe, koje u godini
koja je prethodila popisu, nisu radile ili su radile samo dio godine, kod ovog
pitanja odgovaraju o broju uobičajenih sati, koje bi imale da su radile ili o
broju uobičajenih tjednih sati u periodu kada su radile.

34. Mjesto rada/školovanja

U naselju popisa  Da ![](dodatni/359968.gif)     Ne   ![](dodatni/359968.gif) **®**
 (upisati gdje)

Odgovor na ovo
pitanje daju samo one osobe koje u vrijeme Popisa rade ili pohađaju školu.

Pod mjestom rada
smatra se naselje u kojem se nalazi radno mjesto osobe koja se popisuje, odnosno
naselje u kojem osoba stvarno obavlja svoje zanimanje, bez obzira na to gdje se
nalazi sjedište poduzeća, poslovne ili druge jedinice u sastavu.

Pod mjestom
školovanja smatra se naselje u kojem se nalazi škola odnosno odjeljenje gdje
učenik ili student koji se popisuje pohađa školu, odnosno studij.

Kao odgovor na ovo
pitanje upisuje se znak “X” pokraj odgovora “Da” za osobe koje rade ili se
školuju u naselju stanovanja, a za osobe koje rade ili se školuju izvan naselja
stanovanja pokraj odgovora “Ne”.

Za osobe koje
istovremeno rade i školuju se, odgovor se daje samo o mjestu rada.

Za osobe koje rade
upisuje se ime mjesta rada, a za osobe koje se školuju ime mjesta u kojem se
školuju. Odgovor se daje na taj način da se u kućice upiše ime naselja i grada/općine
ili strane države.

Za osobe koje je
uputilo poduzeće na rad u drugo naselje u Hrvatskoj, radi izvođenja
građevinskih, montažnih i drugih radova, naseljem rada smatra se ono naselje u
kojem redovito rade, odnosno naselje iz kojeg su upućeni, a ne naselje u koje
su te osobe upućene zbog izvođenja spomenutih radova.

Za osobe koje su
upućene u inozemstvo na rad u naša diplomatsko-konzularna i druga
predstavništva ili na izvođenje radova po posebnim ugovorima, upisuje se naziv
naselja i strane države u kojoj rade.

Ako osoba obavlja
zanimanje koje nije vezano za rad na određenom mjestu (npr. za pilote,
konduktere, posade brodova i drugo prometno osoblje, osobe koje rade na
održavanju pruga i cesta i sl.), kao naselje rada treba upisati naselje gdje je
matična stanica, luka ili sjedište poduzeća u kojoj je osoba zaposlena.

Za trgovačke putnike,
akvizitere i sl., ako svoje zanimanje obavljaju putujući po raznim naseljima,
mjestom rada smatrat će se naselje u kojem osoba stanuje, tj. upisuje se znak
“X” pokraj odgovora “Da”.

Za osobe koje tijekom
godine obavljaju sezonske ili neke druge povremene poslove u više naselja,
treba upisati naselje i grad/općinu ili stranu državu gdje osoba radi u vrijeme
popisa. Ukoliko u vrijeme Popisa ne radi treba upisati naselje i grad/općinu
ili stranu državu gdje je radila najduže vrijeme u proteklih godinu dana.

Za sve osobe za koje
je naselje rada/školovanja Zagreb, u predviđene kućice treba upisati punu
adresu (ulica i kućni broj) poduzeća, ustanove, radionice i sl., odnosno škole
(ako to nije moguće, treba upisati barem dio grada Zagreba gdje se nalazi
poduzeće, ustanova, radnja i sl., odnosno škola ili fakultet).

35. Učestalost vraćanja u naselje popisa

svakodnevno
![](dodatni/359968.gif)   tjedno ![](dodatni/359968.gif)   mjesečno ![](dodatni/359968.gif)   sezonski ![](dodatni/359968.gif)   rjeđe ![](dodatni/359968.gif)

Odgovor na ovo pitanje daju one osobe koje rade ili
pohađaju školu izvan naselja popisa, tj. koje su na pitanje 34. o “Mjestu
rada/školovanja” dale odgovor “Ne”.

U predviđeni kvadratić upisuje se znak “X” kod onog
odgovora koji se odnosi na učestalost vraćanja u naselje popisa.

Odgovor “Svakodnevno” daje se za osobe koje se iz
naselja rada/školovanja vraćaju u naselje popisa svaki dan ili više puta
tijekom tjedna. Smatra se da se osoba svakodnevno vraća i u slučaju kad (zbog
prirode posla) ima smjenu u trajanju od 24 sata ili od 48 sati (npr. u
prometnim ili nekim drugim službama).

Odgovor “Tjedno” daje se za osobe koje se iz naselja
rada/školovanja vraćaju u naselje popisa najmanje jednom tjedno.

Odgovor “Mjesečno” daje se za osobe koje se iz naselja
rada/školovanja vraćaju u naselje popisa, po pravilu, najmanje jednom mjesečno.
Ovaj se odgovor upisuje i onda kada osoba dolazi u naselje popisa i više puta
mjesečno.

 Odgovor
“Sezonski” daje se za osobe koje se iz naselja rada/školovanja vraćaju u
naselje popisa nakon sezonskih poslova.

Ne smatra se da se osoba vraća u naselje popisa
“sezonski”, ukoliko u naselje popisa (ili prebivalište) dolazi samo za vrijeme
godišnjih odmora, školskog raspusta i sl.

Za osobe čiji se odgovor o “učestalosti vraćanja u
naselje popisa” nije mogao razvrstati u prethodne modalitete, daje se odgovor
“rjeđe”.

Ovaj se odgovor upisuje i u slučaju kada osoba dolazi
u naselje popisa ili više puta godišnje, ili jednom godišnje (npr. za vrijeme
godišnjih odmora, školskog raspusta i sl.), ili jednom u dvije, tri godine i
sl.

Iznimno na ovo pitanje daju odgovor i osobe koje
borave u inozemstvu kao članovi obitelji, tj. osobe koje su kod pitanja 9. kao
razlog odsutnosti u inozemstvu označile odgovor pod “2” (boravi kao član
obitelji osobe na radu), a odnosi se na “učestalost dolaska u domovinu - u
prebivalište”, tj. u naselje popisa.

**PRIMJER 1.**

Osoba je stanovnik naselja Sisak (gdje se obavlja
popis), a zaposlena je u Državnom zavodu za statistiku, u Zagrebu, Ilica 3, i
svakodnevne se vraća u prebivalište. Na pitanja 34. i 35. treba dati odgovor na
sljedeći način:

34. Mjesto rada/školovanja

U naselju popisa
Da   ![](dodatni/359968.gif)         Ne   ![](dodatni/359967.gif)

NASELJE

ZAGREB

AKO JE NASELJE RADA/ŠKOLOVANJA ZAGREB,

UPISATI I ADRESU

ULICA                             KUĆNI
BROJ

ILICA                                         3

GRAD/OPĆINA
- STRANA DRŽAVA

ZAGREB

35. Učestalost vraćanja u naselje popisa

Svakodnevno   ![](dodatni/359967.gif)   Tjedno ![](dodatni/359968.gif)  Mjesečno
 ![](dodatni/359968.gif)

Sezonski  ![](dodatni/359968.gif)     Rjeđe  ![](dodatni/359968.gif)

**Primjer** **2.**

Osoba je stalni
stanovnik naselja Zagreb (gdje se obavlja popis), a radi u
diplomatsko-konzularnom predstavništvu u inozemstvu (Bonn, Njemačka) i mjesečno
se vraća u prebivalište. Na pitanja 34. i 35. treba dati odgovor na sljedeći
način:

34. Mjesto rada/školovanja

U naselju popisa
Da    ![](dodatni/359968.gif)        Ne
![](dodatni/359967.gif)

NASELJE

Bonn

GRAD/OPĆINA - STRANA
DRŽAVA

Njemačka

35. Učestalost vraćanja u naselje popisa

Svakodnevno  ![](dodatni/359968.gif)     Tjedno  ![](dodatni/359968.gif) Mjesečno   ![](dodatni/359967.gif)

Sezonski  ![](dodatni/359968.gif)     Rjeđe  ![](dodatni/359968.gif)

36. Invalidnost    Da  ![](dodatni/359968.gif)     Þ   37
Ne ![](dodatni/359968.gif)      Þ    39

Kako se u Republici Hrvatskoj
ne raspolaže s podacima o broju osoba s pojedinim vrstama invaliditeta, Odbor
za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora (a na prijedlog
Hrvatskog saveza udruga tjelesnih invalida), predložio je Hrvatskom Saboru da
se u Popis 2001. uvrsti i pitanje o invaliditetu. Na taj bi se način dobio, ne
samo broj osoba s invaliditetom, već i pojedine vrste invaliditeta, kao i
fizička pokretljivost osoba s invaliditetom.

Ovo je prvi popis
stanovništva u našoj zemlji u kojem se pojavljuju pitanja o invalidnosti, a što
je praksa u nekim razvijenim zemljama. Kako je Zakon o Popisu 2001. bio u
“proceduri donošenja” u Saboru u vrijeme Probnog popisa, tako ovo pitanje nije
ni “testirano”.

U najširem smislu
riječi, invalidnost je stanje organizma nastalo zbog bolesti, ozljede ili
prirođene mane, čije su posljedice trajno, djelomično ili potpuno smanjenje
sposobnosti čovjeka za normalan društveni život, a time i za privređivanje.
Invalidnost je smanjenje ili gubitak određenih sposobnosti koje nastaje zbog trajnih
promjena u zdravstvenom stanju, koje se ne može otkloniti liječenjem ili
mjerama medicinske rehabilitacije.

Osoba s invaliditetom
je osoba koja ima trajno ograničenje, smanjenje ili izostanak sposobnosti
izvršenja neke fizičke aktivnosti ili psihičke funkcije primjerene životnoj
dobi, nastale kao posljedica oštećenja zdravlja.

Odgovor o postojanju
invalidnosti temelji se samo na izjavi, a ne na dokumentaciji jer popisivač
nije kvalificiran za uvid u medicinsku dokumentaciju. Osim toga za neke invaliditete
niti ne postoji dokumentacija, niti je osoba koja se popisuje mora imati.

Na ovo pitanje
odgovara se upisivanjem znaka “X” pokraj odgovora “Da” za osobe s invaliditetom
(prema navedenim objašnjenjima, odnosno objašnjenjima u nastavku), i to prema
izjavi osobe koju se popisuje, ili osobe koja daje podatke popisivaču, dok se
za sve ostale osobe daje odgovor “Ne”.

Popisivač mora voditi
računa o načinu na koji će postaviti pitanja o invaliditetu, što ovisi o tome
tko daje podatke. Najpogodniji je upit da li u kućanstvu neki član ili sama
osoba s kojom se razgovara ima:

- neko trajno
oštećenje zdravlja u smislu invaliditeta ili

- neko trajno
oštećenje zdravlja za koje se smatra da se radi o invaliditetu.

Bolesti i povrede
nastale iz bilo kojeg uzroka mogu prouzrokovati trajno oštećenje zdravlja bilo
u sastavu i izgledu tijela ili u funkciji pojedinih organa i organskih sustava.

Pod trajnim se
oštećenjem zdravlja podrazumijeva i oštećenje za koje se očekuje da će
potrajati najmanje 6 mjeseci.

Trajno oštećenje
zdravlja može postojati već prilikom rođenja (prirođeno stanje) ili nastati u
razvojnoj ili odrasloj dobi života (stečeno stanje). Kada osoba zbog trajnog
oštećenja zdravlja ima ograničenje, smanjenje ili izostanak sposobnosti za
izvođenje neke aktivnosti koju se smatra normalnom za dob i spol osobe - tada
se govori o invaliditetu. Invaliditet je izravna posljedica trajnog oštećenja
zdravlja uslijed bolesti ili povrede, uključujući i starost.

U invalidnost se ne
uključuje alkoholizam, osim ako osoba ima rješenje o invalidskoj mirovini.

U Međunarodnoj
klasifikaciji oštećenja, nesposobnosti i hendikepa (International
Classification of Impairments, Disabilities and Handicaps - ICIDH),
eksperimentalnoj klasifikaciji Svjetske zdravstvene organizacije od 1980.
godine definirani su pojmovi oštećenja, invaliditeta i hendikepa:

Oštećenje zdravlja je
nedostatak, gubitak ili nepravilnost anatomske građe, fiziološke ili psihološke
funkcije.

Oštećenja zdravlja dijele
se na tjelesna i mentalna. Vrste tjelesnih i mentalnih oštećenja su:

1. oštećenja vida
(sljepoća, slabovidnost);

2. oštećenja sluha
(gluhoća, nagluhost);

3. oštećenja
govorno-glasovne komunikacije (nijemost);

4. oštećenja
pokretljivosti (lokomotorni sustav, centralni živčani sustav, periferni živčani
i mišićni sustav), a kao posljedice su:

- za pokretanje
tijela (hodanje, premještanje, ručnu aktivnost) potrebna su određena ortopedska
pomagala (proteze, aparati, štake ili invalidska kolica i dr.);

- nemogućnost
samostalnog održavanja osobne njege (kupanje, oblačenje, obuvanje ili u
obavljanju fizioloških potreba) ili nemogućnost samostalnog pripremanja i
uzimanja hrane;

- nemogućnost
samostalnog pokretanja tijela niti uz pomoć ortopedskih pomagala;

5. oštećenja drugih organa i organskih sustava (dišni,
cirkulacijski, probavni, endokrini, kože i potkožnog tkiva i urogenitalni) tj.
trajno oštećenje u zdravstvenom stanju zbog kojeg osoba ne može samostalno
udovoljiti nekom od osnovnih životnih zahtjeva kao što su:

- samostalno kretanje izvan stana radi nabave osnovnih
životnih potrepština i korištenja zdravstvene zaštite;

- samostalno održavanje osobne njege (kupanje,
oblačenje, svlačenje, obuvanje ili obavljanje fizioloških potreba);

- održavanje života ovisi o korištenju određenog
uređaja ili naprave kao što je: aparat za dijalizu, sonda, gastrostoma,
Pudenzova pumpa, kateter i dr.

6. nedovoljna mentalna razvijenost (retardacija -
nedovoljna mentalna razvijenost je stanje u kojem je značajno otežano uključivanje
u društveni život, a povezano je sa zaustavljenim ili nedovršenim razvojem
intelektualnog funkcioniranja).

7. duševni poremećaji
(izražavaju se promjenama u pona­šanju i u reakcijama, za koje je, na osnovi
medicinske, psihologijske, defektologijske i socijalne ekspertize utvrđeno da
su uzrokovani organskim čimbenikom ili psihozom raznih etiologija);.

8. više vrsta
oštećenja.

Invaliditet je
ograničenje, smanjenje ili izostanak (koje proizlazi iz oštećenja zdravlja)
sposobnosti izvršenja neke fizičke aktivnosti ili psihičke funkcije primjerene
životnoj dobi osobe i odnosi se na sposobnosti, u obliku složenih aktivnosti i
ponašanja, koje su općenito prihvaćene kao bitni sastojci svakodnevnog života.

Hendikep proizlazi iz
nekog oštećenja ili invaliditeta koji ograničavaju ili sprečavaju izvršenje
funkcije koja je normalna u svijetu pojedinca i označava okolnosti u kojima se,
ovisno o dobi, spolu, socijalnim i kulturnim čimbenicima nalazi osoba s
invaliditetom.

Pojedine osobe s
trajnim oštećenjem zdravlja odnosno invaliditetom mogu imati odgovarajuća
rješenja nadležnih tijela organa uprave. Od nadležnih tijela državne uprave to
su:

1. Ministarstvo rada
i socijalne skrbi (Zakon o socijalnoj skrbi - »Narodne novine« br. 73/1997.,
Pravilnik o sastavu i načinu rada tijela vještačenja u postupku ostvarivanja
prava iz socijalne skrbi - »Narodne novine« br. 39/1998) putem:

- Centara za
socijalnu skrb općina, a na temelju Nalaza i mišljenja Prvostupanjskog tijela
vještačenja

- u žalbenom postupku
na temelju Nalaza i mišljenja Drugostupanjskog tijela vještačenja.

2. Županijski uredi
za obrazovanje koji izdaju rješenje o primjerenom obliku školovanja (Zakon o
osnovnom školstvu - »Narodne novine« br. 59/1990., br. 27/1993 i 7/1996.,
Pravilnik o upisu djece u osnovnu školu - »Narodne novine« br. 13/1991. i
Pravilnik o osnovnoškolskom odgoju i obrazovanju učenika s teškoćama u razvoju
- »Narodne novine« br. 23/1991).

3. Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog
rata - za osobe s utvrđenim statusom hrvatskog ratnog vojnog invalida i
mirnodopskog vojnog invalida (Zakon o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata -
»Narodne novine« br. 33/1992. i Pravilnik za utvrđivanje postotka oštećenja
organizma vojnih i civilnih invalida rata - »Narodne novine« br. 62/1992).

4. Od Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje - za
invalide rada nalaz vještaka, odnosno rješenje povjerenstva za reviziju ocjene
invalidnosti (Zakon o mirovinskom osiguranju - »Narodne novine« br. 102/1998).

 Osobe koje su
na ovo pitanje dale odgovor “Ne”, ne odgovaraju na pitanja 37. i 38., već se
prelazi na pitanje 39., na što se upućuje i strelicom označenom na Popisnici.

37. Uzrok invalidnosti

*(ovo je pitanje na Popisnici označeno
strelicom)*

Za osobe koje su na pitanje
36. dale odgovor “Da”, u predviđene kućice treba upisati jednu od predviđenih
šifara koja predstavlja mogući odgovor na ovo pitanje (vidi obrazac P-1/M):

Od rođenja ............................................. 1

Drugi svjetski rat i njegove posljedice ....... 2

Domovinski rat i njegove posljedice ......... 3

Invalid rada ............................................. 4

Bolest ..................................................... 5

Prometna
nesreća .................................... 6

Ostalo ..................................................... 7

Odgovor se daje upisivanjem jedne od šifara “1” - “7”
za odgovarajući uzrok invalidnosti osobe koja se popisuje.

Šifra “1” - za odgovor “Od rođenja” odnosi se na
invalidnost osobe od rođenja (sljepoća, gluhoća, nedovoljna duševna
razvijenost, tjelesne deformacije, oštećenje pri porodu).

Šifra “2” - za odgovor “Drugi svjetski rat i njegove
posljedice” odnosi se na invalidnost osobe (misli se na pripadnike bilo koje
vojske ili civilne osobe) zbog ratnih djelovanja (i ne samo ranjavanja nego i
bolesti) ili posljedica djelovanja zaostalih eksplozivnih naprava nakon rata.

Šifra “3” - za odgovor “Domovinski rat i njegove
posljedice” odnosi se na invalidnost osobe (misli se na posljedice Domovinskog
rata na vojne i civilne osobe) zbog posljedica ranjavanja ili bolesti ili na
posljedice djelovanja zaostalih eksplozivnih naprava nakon rata (osoba može,
ali i ne mora imati rješenje. Rješenje za vojne invalide je od Ministarstva
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, a za civilne osobe od Hrvatskog
zavoda za mirovinsko osiguranje).

Šifra “4” - za odgovor “Invalid rada” odnosi se na
invalidnost osoba za koje je invalidska komisija utvrdila da je invaliditet
uzrokovan radom (mora imati rješenje Povjerenstva za reviziju invaliditeta).

Šifra “5” - za odgovor “Bolest” odnosi se na
invalidnost osobe kao posljedicu bilo koje bolesti.

Šifra “6” - za odgovor “Prometna nesreća” odnosi se na
invalidnost osobe kao posljedicu prometne nesreće.

Prometna nesreća je svaka nesreća koja uključuje
sredstvo namijenjeno ili upotrijebljeno u to vrijeme za prijevoz osoba ili
dobara s jednog mjesta na drugo. U prometne nesreće uključuju se: stradavanja
pješaka, stradavanje u nesreći u željezničkom prometu, u prijevoznom sredstvu,
u prijevozu nemotornih vozila, u prijevozu na vodi i u zračnom prijevozu.

Šifra “7” - za odgovor “Ostalo” odnosi se na
invalidnost osobe kao posljedice nekih drugih nesreća (u kući, u šetnji, športu
i sl.) ili trovanja, a uključene su i posljedice bolesti u starosti.

Ako osoba ima više uzroka invalidnosti upisuje se
šifra za onaj koji se pojavio prvi.

38. Fizička pokretljivost invalidne osobe

1)  ![](dodatni/359968.gif)     2)   ![](dodatni/359968.gif)    3)
![](dodatni/359968.gif)     4)
![](dodatni/359968.gif)

(vidi obrazac P-1/M -
ovo je pitanje na Popisnici označeno strelicom)

Ovo se pitanje odnosi
na fizičku pokretljivost, odnosno fizički status osobe.

1) Sasvim pokretan

2) Trajno ograničeno pokretan
uz pomoć štapa, štaka ili hodalice

3) Trajno ograničeno
pokretan uz pomoć invalidskih kolica

4) Trajno nepokretan

“Sasvim pokretan”
odnosi se na osobu koja se može kretati sama bez ikakvih pomagala.

“Trajno ograničeno
pokretan uz pomoć štapa, štaka ili hodalice” odnosi se na osobu koja se trajno
može ograničeno kretati i to samo uz neko od navedenih pomagala (uključujući i
protezu ruke ili noge) ili pomoć druge osobe.

“Trajno ograničeno pokretan uz pomoć invalidskih
kolica” odnosi se na osobu koja je trajno ograničeno pokretna i može se kretati
samo uz pomoć invalidskih kolica.

“Trajno nepokretan” odnosi se na osobu koja je trajno
nepokretna, ne može se kretati ni uz kakvu pomoć, tj. leži u krevetu bez
mogućnosti samostalnog pokretanja tijela.

39. Za povratnike s rada u inozemstvu

Povratnicima s rada u
inozemstvu smatraju se osobe koje su u razdoblju prije ovog Popisa radile kod
stranog poslodavca ili samostalno, a prije povratka u zemlju prekinule, odnosno
napustile su taj rad, bez obzira na razloge (mirovina, gubitak posla u
inozemstvu, obiteljske prilike i sl.).

Pod radom u inozemstvu smatra se rad u zemljama izvan
granica bivše SFRJ.

Odgovor na ovo pitanje daju i one osobe koje su radile
u inozemstvu, i sa tog su se rada vratile na područje bivše SFRJ, izvan
područja Republike Hrvatske, a nakon toga su se doselile u Republiku Hrvatsku.

Na ovo pitanje ne odgovaraju osobe koje su kao članovi
kućanstva boravile u inozemstvu, ali tamo nisu radile.

A) NAZIV STRANE DRŽAVE

U kućice za
upisivanje odgovora kod ovog se pitanja upisuje ime strane države u kojoj je
osoba radila. Ako je osoba radila u više zemalja, ovdje se upisuje naziv zadnje
strane države u kojoj je osoba radila, odnosno iz koje se vratila u domovinu.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| B) TRAJANJE RADA (GODINA) | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

Ukupna dužina
trajanja rada u inozemstvu zaokružuje se na cijeli broj godina i upisuje u
predviđene kućice.

Na primjer ako je dužina rada 2 godine i 7 mjeseci,
zaokružuje se na 3 godine i u kućice upisuje 03; ukoliko je dužina rada 2
godine i 4 mjeseca, zaokružuje se na 2 godine i u kućice se upisuje 02.

Za osobe koje su radile u inozemstvu manje od godine
dana, u kućice se upisuje 01.

Ako je osoba radila u inozemstvu u više navrata, treba
zbrojiti sva trajanja rada i taj zbroj upisati u kućice, ne računajući
povremene prekide radi boravka u zemlji (na odmoru, u posjetu ili drugom kraćem
boravku i sl.).

Na primjer ako je osoba bila na radu u inozemstvu 4
godine, zatim se vratila u Republiku Hrvatsku, i tu provela 2 godine, poslije
toga opet otišla u inozemstvo i do trenutka povratka provela 3 godine, odgovor
treba biti 07, bez obzira na to je li osoba tih sedam godina provela na radu
samo u jednoj stranoj državi ili u više njih.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C) GODINA POVRATKA | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

U predviđene kućice
upisuje se godina povratka s rada u inozemstvu, odnosno upisuje se kalendarska
godina kada se osoba vratila u Republiku Hrvatsku.

Ako je osoba radila u
inozemstvu u više navrata, treba u kućice upisati kalendarsku godinu
posljednjeg povratka s rada u inozemstvu.

AKTIVNOST U TJEDNU OD
25. DO 31. OŽUJKA 2001. (referentni tjedan)

Na ovo pitanje
odgovaraju osobe stare 15 i više godina.

(Na ovo pitanje ne
odgovaraju osobe na odsluženju vojnog roka, izdržavanju kazne, nesposobni za
rad i osobe u institucionalnim kućanstvima)

Aktivnost u navedenom
tjednu podrazumijeva obavljanje bilo kakvog posla, stalnog ili povremenog
(najmanje jedan sat) radi stjecanja sredstava za život.

Dobna granica od 15 i
više godina kriterij je kojim se definira kategorija radno sposobnog
stanovništva. Uz ovaj kriterij posebno je važna definicija aktivnosti, odnosno
rada, koja podrazumijeva “svaki”, “bilo kakav” rad, odnosno stalni ili
povremeni posao koji je osoba u referentnom tjednu obavljala radi stjecanja
sredstava za život, bez obzira na to je li naknada za obavljeni rad ostvarena u
naturi ili novcu.

Ovakva definicija
aktivnosti izjednačava rad obavljen u bilo kojem statusu osobe (zaposlenik,
poslodavac, samostalna djelatnost, pomažući član kućanstva i sl.) i u bilo
kojem obliku subjekta, registriranog (poduzeće, ustanova, obrt, poljoprivredno
gospodarstvo i sl.) ili neregistriranog (prodaja na ulici, čišćenje po kućama i
sl.) ali i rad pretežno neaktivnih kategorija stanovništva, studenata,
umirovljenika, kućanica i sl. ukoliko su ga obavljali u referentnom tjednu radi
zarade u novcu ili naturi.

40. Je li osoba u navedenom tjednu
obavljala neki posao (barem jedan sat) radi zarade?

Da ![](dodatni/359968.gif)      Ne, ali ima posao na koji će se
vratiti   ![](dodatni/359968.gif)

Ne, jer nema
posao   ![](dodatni/359968.gif)                 Þ   41. – 42.

Odgovor “Da” odnosi
se na sve osobe koje su u referentnom tjednu obavljale bilo kakav posao radi
zarade i stjecanja sredstava za život, što znači da će ovaj odgovor jednako
dati osoba koja npr. s radnim odnosom u vrtiću obavlja posao odgajateljice kao
i osoba koja posao čuvanja i odgoja tuđe djece obavlja u vlastitom stanu. Ovaj
se odgovor odnosi i na one kategorije stanovništva koje su prema svom glavnom
statusu neaktivne, npr. studenti, umirovljenici, kućanice, ukoliko su tijekom
referentnog tjedna obavljale posao radi zarade, kao i na osobe koje su
nezaposlene tj. nemaju odgovarajući posao i traže posao, ukoliko su u navedenom
tjednu obavljale neki posao.

Odgovor “Ne, ali ima posao na koji će se vratiti”
odnosi se na osobe koje imaju posao, ali u referentnom tjednu nisu radile, iz
bilo kojih razloga koji mogu biti osobni (bolovanje, godišnji odmor, plaćeni
dopust i sl.) ili razlozi vezani uz rad (nedostatak posla, stečaj, nepovoljni
vremenski uvjeti i sl.) i vratit će se na posao nakon prestanka razloga
spriječenosti.

Odgovor “Ne, jer nema posao” odnosi se na osobe koje u
referentnom tjednu nisu obavljale posao radi zarade i nemaju posao na koji će
se vratiti.

Osobe koje daju ovaj odgovor, odgovaraju i na sljedeća
dva pitanja.

41. Je li osoba tražila posao?    Da  ![](dodatni/359968.gif)     Ne
 ![](dodatni/359968.gif)

Odgovor “Da” daju
osobe koje su u vrijeme popisa, što uključuje i mjesec dana koji prethodi
popisu, na bilo koji način tražile posao. Traženje posla uključuje aktivnosti
osoba od sasvim neformalnih postupaka praćenja oglasa, preko podnošenja ponuda
do redovitog evidentiranja i kontaktiranja sa službama za zapoš­ljavanje, kao i
poduzimanje bilo kakvih aktivnosti koje će osobi osigurati obavljanje vlastite
djelatnosti, npr. pribavljanje dokumenata za obavljanje obrta, ishođenje
kredita, kupnja ili najam potrebnog prostora i sl.

Odgovor “Ne” odnosi
se na osobe koje iz bilo kojeg razloga nisu tražile posao.

42. Bi li osoba
prihvatila ponuđeni posao?

Da   ![](dodatni/359968.gif)        Ne    ![](dodatni/359968.gif)

Odgovor “Da” daju
osobe koje su spremne prihvatiti ponuđeni posao i u doglednom vremenu koje se
može definirati kao dvotjedno razdoblje koje slijedi nakon popisa započeti obav­ljanje
ponuđenog posla.

Odgovor “Ne” odnosi
se na osobe koje iz bilo kojeg razloga ne mogu prihvatiti ponuđeni posao i ne
mogu ga započeti obavljati u dvotjednom razdoblju koje slijedi nakon popisa.

Klasa:
958-02/01-01/01
Urbroj: 555-01-01-01-1
Zagreb, 22. ožujka 2001.

Ravnatelj
**mr. sc. Ivan Rusan,** v. r.

Uputa, NN 26/2001-469
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)