### NN 127/2022 (31.10.2022.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-3772/2022 od 29. rujna 2022.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1934

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Ingrid Antičević Marinović, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Snježana Bagić, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić i Miroslav Šumanović, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio Robert Šepec iz Zagreba, kojeg zastupa Sebastian Miše, odvjetnik u Odvjetničkom društvu Miše & Pavić d.o.o. u Zagrebu, na sjednici održanoj 29. rujna 2022. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski građanski sud u Zagrebu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem P-2425/2017 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Robertu Šepecu iz Zagreba, Žabanjska 1, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 11.000,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Robert Šepec iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositelj) kojeg zastupa Sebastian Miše, odvjetnik u Odvjetničkom društvu Miše & Pavić d.o.o. u Zagrebu podnio je 20. lipnja 2022. ustavnu tužbu smatrajući da mu je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu pod brojem P-2425/2017, odnosno Županijskim sudom u Rijeci pod brojem Gž-1647/2021, povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljeni su spisi Općinskog građanskog suda u Zagrebu broj: P-2425/2017 i Županijskog suda u Rijeci broj: Gž-1647/2021.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Parnični postupak pokrenut je 26. travnja 2017. pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) tužbom podnositelja podnesenom protiv Hypo Steiermark Kraftfahrzeug und Maschinenleasing GmbH, sa sjedištem u u Austriji, radi proglašenja ovrhe nedopuštenom.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 27. travnja 2017. pozvan je podnositelj da izvrši prijevod tužbe na njemački jezik po ovlaštenom sudskom tumaču.

Podnositelj je dostavio prijevod tužbe 12. svibnja 2017.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 18. svibnja 2017. tuženiku je dostavljena tužba na odgovor.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 18. svibnja 2017. pozvan je podnositelj da izvrši prijevod rješenja za davanje odgovora na tužbu na njemački jezik.

Podnositelj je postupio po navedenom rješenju 1. lipnja 2017.

Tuženik je 13. srpnja 2017. dostavio odgovor na tužbu.

Pripremno ročište održano je 10. listopada 2017.

Iduća ročišta održana su 3. srpnja 2018. i 3. listopada 2018.

Dopisom prvostupanjskog suda od 31. listopada 2018. zatražena je od Ministarstva unutarnjih poslova dostava potrebnih podataka.

Ministarstvo unutarnjih poslova dostavilo je potrebne podatke 12. studenoga 2018.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 2. siječnja 2019. određeno je da će se izvesti dokaz grafološkim vještačenjem te je vještakinja obvezana podnijeti nalaz i mišljenje u roku od 30 dana.

Vještakinja je dostavila svoj nalaz i mišljenje 21. siječnja 2019.

Podnositelj je 20. veljače 2019. podnio prijedlog radi izdavanja privremene mjere.

Tuženik se podneskom od 6. ožujka 2019. očitovao na prijedlog podnositelja.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 12. travnja 2019. naloženo je podnositelju očitovati se na podnesak tuženika od 6. ožujka 2019.

Podnositelj se 17. svibnja 2019. očitovao na podnesak tuženika.

Tuženik je prvostupanjskom sudu dostavio podnesak 30. svibnja 2019.

Podnescima od 2. listopada 2019. i 9. listopada 2019. podnositelj je požurio postupanje suda u pogledu njegovog prijedloga za određivanje privremene mjere.

Podneskom od 23. listopada 2019. tuženik je predložio odbaciti navedeni prijedlog podnositelja.

Na ročištu održanom 12. prosinca 2019. prvostupanjski sud je naložio tuženiku da u roku od 30 dana dostavi potrebnu dokumentaciju radi izrade dopunskog nalaza i mišljenja.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 3. siječnja 2020. tuženik je pozvan postupiti po rješenju od 12. prosinca 2019.

Podneskom od 3. siječnja 2020. tuženik je zatražio produljenje roka za dostavu zatražene dokumentacije.

Podneskom od 14. siječnja 2020. tuženik je dostavio zatraženu dokumentaciju.

Vještakinja je 28. siječnja 2020. dostavila dopunu svog nalaza i mišljenja.

Podneskom od 13. veljače 2020. tuženik se očitovao na dopunu nalaza i mišljenja.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 6. lipnja 2020. pozvan je podnositelj u roku od 15 dana očitovati se na dopunski nalaz i mišljenje vještakinje.

Podneskom od 24. lipnja 2020. podnositelj se očitovao na dopunski nalaz i mišljenje.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 10. rujna 2020. pozvan je tuženik u roku od 15 dana očitovati se na podnesak podnositelja od 24. lipnja 2020.

Podneskom od 15. rujna 2020. tuženik je postupio po navedenom rješenju prvostupanjskog suda.

Podneskom od 14. listopada 2020. podnositelj je požurio postupanje suda.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: Ovr-698/2019-2 od 23. listopada 2020. odbijen je prijedlog podnositelja za izdavanje privremene mjere.

Na ročištu koje je održano 19. travnja 2021. zaključena je glavna rasprava.

Presudom prvostupanjskog suda broj: P-2425/17-47 od 31. svibnja 2021. odbijen je tužbeni zahtjev podnositelja.

Podnositelj je protiv navedene presude 15. lipnja 2021. izjavio žalbu.

Spis je uz povratno izvješće dostavljen Županijskom sudu u Rijeci na odlučivanje 22. srpnja 2021. te je zaprimljen pod brojem Gž-1647/2021.

Podnositelj je 30. ožujka 2022. podnio zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Podneskom od 22. travnja 2022. punomoćnik tuženika je obavijestio prvostupanjski sud da je tuženik brisan iz sudskog registra.

Navedeni podnesak je prvostupanjski sud dostavio Županijskom sudu u Rijeci 16. svibnja 2022.

Rješenjem predsjednika Županijskog suda u Rijeci broj: Su-Gzp I-3/2022-4 od 20. svibnja 2022. određen je rok od 6 mjeseci u kojem je uređujući sudac dužan riješiti predmet koji se vodi pod brojem: Gž-1647/2021.

Navedeno rješenje je dopunjeno dopunskim rješenjem predsjednika Županijskog suda u Rijeci broj: Su-Gzp I-3/2022-6 od 27. svibnja 2022. na način da se rok koji je uređujućem sucu određen za rješavanje predmeta broj: Gž-1647/2021 računa od dana ponovne dostave predmeta prvostupanjskog suda broj: P-2425/17 Županijskom sudu u Rijeci.

Dopisom od 2. lipnja 2022. Županijski sud u Rijeci je vratio predmet prvostupanjskom sudu radi donošenja rješenja o prekidu postupka.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom «Zaštita prava na suđenje u razumnom roku» propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: ­U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6.1. U konkretnom slučaju podnositelj je koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju na temelju ZoSud-a/13, odnosno 30. ožujka 2022. je podnio zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Odlučujući o zahtjevu podnositelja predsjednik Županijskog suda u Rijeci je rješenjem broj: Su-Gzp I-3/2022-4 od 20. svibnja 2022. odredio rok od 6 mjeseci u kojem je uređujući sudac dužan riješiti predmet.

S obzirom da je tuženik brisan iz sudskog registra pa je predmet vraćen prvostupanjskom sudu, dopunskim rješenjem predsjednika Županijskog suda u Rijeci broj: Su-Gzp I-3/2022-6 od 27. svibnja 2022. određeno je da se rok od 6 mjeseci koji je uređujućem sucu određen za rješavanje predmeta računa od dana ponovne dostave predmeta Županijskom sudu u Rijeci.

7. Budući da je podnositelj koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

8. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja od 26. travnja 2017. do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

9. Parnični postupak pokrenut je tužbom podnositelja od 26. travnja 2017.

Prvostupanjski sud je presudom od 31. svibnja 2021. odbio tužbeni zahtjev podnositelja.

Nakon što je predmet dostavljen Županijskom sudom u Rijeci radi odlučivanja o žalbi podnositelja tuženik je prestao postojati.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi predmet je remisorno vraćen prvostupanjskom sudu radi donošenja odluke o prekidu postupka.

Ustavni sud utvrđuje da postupak u konkretnom slučaju od dana kada je podnositelj podnio tužbu (26. travnja 2017.) do donošenja ove odluke (29. rujna 2022.) traje ukupno pet (5) godina, pet (5) mjeseci i tri (3) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

10. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju radi o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

11. Valja ukazati na neaktivnost prvostupanjskog suda, koja je doprinijela duljini ovog postupka.

Od dana kada je podnositelj podnio tužbu (26. travnja 2017.) do održavanja pripremnog ročišta (10. listopada 2017.) prošlo je više od pet mjeseci.

Od dana kada je održano pripremno ročište (10. listopada 2017.) do dana kada je održano iduće ročište (3. srpnja 2018.) prošlo je skoro devet mjeseci. Nadalje, od održavanja ročišta 3. listopada 2018. do ročišta koje je održano 12. prosinca 2019., prošlo je godinu dana i dva mjeseca.

Nakon što je podnositelj podnio prijedlog radi izdavanja privremene mjere (20. veljače 2019.) do dana donošenja rješenja kojim je odbijen njegov prijedlog (23. listopada 2020.) prošlo je više od godine i osam mjeseci.

Predmet se trenutno nalazi na prvostupanjskom sudu radi donošenja odluke o prekidu postupka i postupak nije okončan.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

12. Ustavni sud utvrđuje da podnositelj u razmatranom razdoblju nije pridonio duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

13. U konkretnom slučaju riječ je o postupku koji traje preko pet (5) godina. Imajući u vidu ukupno trajanje postupka, da se radi o postupku radi proglašenja ovrhe nedopuštenom, doprinos prvostupanjskog suda u trajanju postupka te posebice činjenicu da postupak nije okončan, Ustavni sud ocjenjuje da je povrijeđeno pravo podnositelja da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, koje je pravo zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

14. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Općinskog građanskog suda u Zagrebu dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

15. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju uzeo je u obzir da postupak još nije okončan.

16. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-3772/2022

Zagreb, 29. rujna 2022.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
 Ingrid Antičević Marinović, v. r.