### NN 116/2020 (23.10.2020.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-4910/2017 od 17. rujna 2020.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2285

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Ingrid Antičević Marinović, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Snježana Bagić, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić i Miroslav Šumanović, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo Jadranko Katavić iz Imotskog, kojeg zastupa Marija Jerončić Mandić, odvjetnica u Splitu, na sjednici održanoj 17. rujna 2020. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Splitu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Gž-1140/20 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Jadranku Kataviću iz Imotskog, Ivana Gorana Kovačića 16, određuje se primjerena naknada zbog povrede ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 18.000,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz Državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Jadranko Katavić iz Imotskog (u daljnjem tekstu: podnositelj), kojeg zastupa Marija Jerončić Mandić, odvjetnica u Splitu, podnio je 28. studenoga 2017. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), navodeći da mu je trajanjem parničnog postupka koji se u trenutku podnošenja ustavne tužbe vodio na Općinskom sudu u Splitu pod brojem: Pn-1078/2015, povrijeđeno ustavno pravo na donošenje odluke u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava. Podnositelj je također naveo da su mu rješenjem Vrhovnog suda Republike Hrvatske broj: Gžzp-II-36/17-3 od 28. rujna 2017., kojim je pravomoćno odlučeno o visini naknade određene povodom njegovog zahtjeva za suđenje u razumnom roku, povrijeđena ustavna prava zajamčena člancima 14. stavkom 2. i 29. stavkom 1. Ustava.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona, Ustavnom sudu dostavljena je 10. lipnja 2020. preslika spisa Općinskog suda u Splitu broj: Pn-1078/2015.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Parnični postupak pred Općinskim sudom u Splitu pokrenut je 21. prosinca 2009. tužbom podnositelja protiv tuženice Republike Hrvatske radi naknade neimovinske štete zbog pogoršanja zdravlja i povrede prava osobnosti, kao i materijalne štete po osnovi tuđe njege i pomoći, troškova liječenja i odlazaka na kontrole i preglede. Šteta koju je podnositelj pretrpio proizlazi iz vremena služenja vojne obveze 1982. godine u Nišu i 1989. godine u Novom Sadu.

3.1. Prvo ročište na Općinskom sudu u Splitu održano je 14. veljače 2011.

Podneskom od 2. studenoga 2011. podnositelj je zatražio da sud odredi ročište.

Nakon toga, održano je 13 ročišta (1. veljače 2012., 17. travnja 2012., 30. svibnja 2012., 13. lipnja 2012., 19. rujna 2012., 14. studenoga 2012., 7. veljače 2013., 11. ožujka 2013., 19. travnja 2013., 2. srpnja 2013., 20. rujna 2013., 13. studenoga 2013., 10. prosinca 2013.). U postupku provedeno je ukupno osam vještačenja (po specijalistu ortopedu, specijalistu internistu, tri vještačenja po specijalistima psihijatrima i tri vještačenja po specijalistima neuropsihijatrima).

3.2. Općinski sud u Splitu je presudom i rješenjem broj: P2-10703/09 24. siječnja 2014. odbio podnositeljev tužbeni zahtjev, kao i njegov prijedlog za oslobođenje od plaćanja sudskih pristojbi, te ga je obvezao naknaditi troškove parničnog postupka.

Rješenjem o pristojbi broj: P2-10703/09 od 24. siječnja 2014. podnositelj je pozvan na plaćanje pristojbe na odluku u iznosu od 2.960,00 kuna.

Protiv tog rješenja podnositelj je 5. veljače 2014. podnio prigovor.

Podnositelj je 10. veljače 2014. izjavio žalbu protiv prvostupanjske presude i rješenja od 24. siječnja 2014.

Općinski sud u Splitu je 11. veljače 2014. donio rješenje o pristojbi, kojim je pozvao podnositelja na plaćanje pristojbe na odluku u visini od 5.290,00 kuna. Podnositelj je 17. veljače 2014. podnio prigovor na navedeno rješenje o pristojbi.

Općinski sud u Splitu je rješenjem broj: P2-10703/09 od 17. veljače 2014. riješio da se ispravlja rješenje toga suda o pristojbi od 11. veljače 2014., na način da u izreci umjesto riječi »platiti pristojbu na odluku« treba pisati »platiti pristojbu na žalbu«.

Spis je 15. svibnja 2014. povodom žalbe na presudu dostavljen Županijskom sudu u Splitu.

3.3. Presudom i rješenjem Županijskog suda u Splitu broj: Gžnš-131/14 od 3. lipnja 2015. ukinuta je prvostupanjska presuda Općinskog suda u Splitu od 24. siječnja 2014. te je predmet vraćen tom sudu na ponovno suđenje.

4. U ponovnom suđenju predmet se na Općinskom sudu u Splitu vodio pod brojem Pn-1078/2015.

4.1. Na ročištu održanom 24. svibnja 2016. odlučeno je o provođenju psihijatrijskog vještačenja po dr. Sanji Batini. Na ročištu održanom 26. rujna 2016. dr. Sanja Batina izjavila je da za izradu nalaza i mišljenja treba raniju dokumentaciju o psihijatrijskom liječenju podnositelja, kao i spis koji se vodio na Općinskom sudu u Imotskom pod brojem P-1240/05 te je stoga naloženo pribaviti iste. Iduće ročište određeno je za 30. studenog 2016.

Dopisom od 3. listopada 2016. Općinski sud u Splitu, Stalna služba u Imotskom izvijestila je Općinski sud u Splitu da nije u mogućnosti dostaviti spis broj: P-1240/05, jer je isti već dostavljen tom sudu za potrebe spisa broj: P-3246/10.

Ročište određeno za 8. veljače 2017. odgođeno je zbog nedolaska vještakinje dr. Sanje Batine.

Navedena vještakinja ispitana je na ročištu održanom 30. ožujka 2017.

4.2. Na ročištu određenom 15. svibnja 2017. određeno je da će se pribaviti spis broj: P-3246/10 te da će se provesti vještačenje po dr. Goranu Dodigu.

Na ročištu 3. srpnja 2017. utvrđeno je da je pribavljen spis broj: P-3246/10 te je vještaku dr. Goranu Dodigu naloženo da, zbog obilne medicinske dokumentacije, izradi pisani nalaz i mišljenje.

Na ročištu održanom 6. studenoga 2017. utvrđeno je da je sudski vještak dr. Goran Dodig vratio sudu spis izjavivši da zbog bolesti nije u mogućnosti izraditi nalaz i mišljenje. Stoga je određeno da će biti pozvan dr. Nikola Silić da izradi nalaz i mišljenje.

4.3. U podnesku od 13. prosinca 2017. podnositelj je naveo da do tada dr. Goran Dodig nije izradio pisani nalaz i mišljenje, a da je podnositelj u međuvremenu obavio dodatne liječničke preglede te da se obratio stalnom sudskom vještaku dr. Borbenu Urliću radi izrade neuropsihijatrijskog vještačenja, koje dostavlja u privitku, te moli sud da navedenu dokumentaciju dostavi dr. Goranu Dodigu radi vještačenja.

4.4. Dr. Nikola Silić dostavio je sudu 22. siječnja 2019. svoj pisani nalaz i mišljenje.

Na ročištu održanom 20. svibnja 2019. određeno je da će vještak dr. Nikola Silić preuzeti sudski spis radi očitovanja na primjedbe podnositelja i tuženika, koje su oni u međuvremenu dostavili u spis.

Na ročištu održanom 18. srpnja 2019. punomoćniku tuženika određen je rok od trideset dana za dostavu očitovanja na nalaz i mišljenje vještaka dr. Nikole Silića

5. Na ročištu održanom 21. listopada 2019. rasprava je zaključena, a na ročištu održanom 5. prosinca 2019. objavljena je presuda broj: Pn-1078/2015, kojom je tužbeni zahtjev podnositelja odbijen te je podnositelj obvezan tuženici naknaditi troškove parničnog postupka.

Tuženica je protiv presude i rješenja broj: Pn-1078/2015 od 5. prosinca 2019., u dijelu koji se odnosi na naknadu troškova parničnog postupka, 18. prosinca 2019. izjavila žalbu.

Podnositelj je protiv presude i rješenja broj: Pn-1078/2015 od 5. prosinca 2019. izjavio žalbu 17. siječnja 2020.

6. Spis je radi postupanja po navedenim žalbama 3. srpnja 2020. dostavljen Županijskom sudu u Splitu gdje se vodi pod brojem Gž-1140/20.

III. MJERODAVNO PRAVO

7. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

8. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

9. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

10. Podnositelj je 14. ožujka 2016. predsjedniku Općinskog suda u Splitu podnio zahtjev za suđenje u razumnom roku.

10.1. Rješenjem predsjednika Općinskog suda u Splitu broj: Su-Gzp I-27/2016 od 4. travnja 2016. utvrđeno je da je podnositelju povrijeđeno pravo na suđenje u razumnom roku u predmetu koji se vodi na tom sudu pod brojem: Pn-1078/2015 (točka I. izreke), naloženo je sucu toga suda riješiti navedeni predmet u najkraćem mogućem roku, a najkasnije u roku od osam mjeseci od dana primitka toga rješenja (točka II. izreke) te je određeno da je sudac, ukoliko ne riješi predmet u roku iz točke II. izreke, dužan u roku od petnaest dana od isteka roka o razlozima nerješavanja dostaviti pisano izvješće predsjedniku suda.

Navedeno rješenje uredujućem sucu dostavljeno je 7. travnja 2016. Slijedom navedenog, rok od osam mjeseci u kojem je predmet trebao biti riješen, istekao je 7. prosinca 2016.

10.2. Predsjednik Općinskog suda u Splitu je dopisom broj: Su-Gzp I-27/2016 od 23. prosinca 2016. zatražio od uredujućeg suca u predmetu broj: Pn-1078/2015 da se očituje o tome je li postupak dovršen, odnosno o razlozima zbog kojih nije dovršen.

U očitovanju od 23. siječnja 2017. uredujući sudac naveo je da predmet nije dovršen, da je određeno vještačenje te da je iduće ročište određeno za 8. veljače 2017.

10.3. Podnositelj je 9. veljače 2017. Županijskom sudu u Splitu podnio zahtjev za isplatu primjerene naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Općinskog suda u Splitu koji se vodi pod brojem Pn-1078/2015.

10.4. Rješenjem Županijskog suda u Splitu broj: Gzp II-1/17 od 4. srpnja 2017. prihvaćen je podnositeljev zahtjev (točka I. izreke), naloženo je Općinskom sudu u Splitu da u roku od šest mjeseci od dana dostave tog rješenja uredujućem sudu donese odluku u predmetu koji se vodi pod brojem Pn-1078/2015 (točka II. izreke), te je određeno da je predsjednik suda, ako predmet ne bude riješen u roku iz točke II. izreke, dužan o tome dostaviti izvješće predsjedniku Županijskog suda u Splitu i Ministarstvu pravosuđa Republike Hrvatske. Nadalje, podnositelju je određena primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku u iznosu od 400,00 kuna (točka IV. izreke) te je naloženo Republici Hrvatskoj isplatiti primjerenu naknadu iz točke IV. izreke tog rješenja u roku od tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva stranke Ministarstvu pravosuđa Republike Hrvatske za njegovu isplatu (točka V. izreke).

10.5. Podnositelj je podnio žalbu protiv dijela navedenog rješenja od 4. srpnja 2017. pod točkom IV. izreke, kojom je određena primjerena naknada u iznosu od 400,00 kuna, zbog pogrešne primjene materijalnog prava te je zatražio da žalbeni sud uvaži žalbu i preinači pobijano rješenje te mu dosudi primjerenu naknadu u iznosu od 17.000,00 kuna.

10.6. Predsjednik Općinskog suda u Splitu je dopisom broj: Su-Gzp I-27/2016 od 27. rujna 2018. od uredujućeg suca zatražio očitovanje o predmetu broj: Pn-1078/2015.

10.7. Rješenjem Vrhovnog suda broj: Gžzp II-36/17-3 od 28. rujna 2017. podnositeljeva žalba uvažena je kao djelomično osnovana, preinačeno je rješenje Županijskog suda broj: Gzp II-1/17 od 4. srpnja 2017. u dijelu pod točkom IV. izreke te je riješeno da se podnositelju pored dosuđenog iznosa od 400,00 kuna na ime primjerene naknade određuje i daljnji iznos od 600,00 kuna.

10.8. U konkretnom slučaju podnositelj je koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju na temelju ZoSud-a/13, a u trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak pred Općinskim sudom u Splitu okončan je donošenjem presude broj: Pn-1078/2015 od 5. prosinca 2019. te se po žalbi nalazi na odlučivanju na Županijskom sudu u Splitu.

Budući da je podnositelj koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

11. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud posebno razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja od 21. prosinca 2009. (podnošenje tužbe) do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

12. U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak pred Općinskim sudom u Splitu okončan je donošenjem presude broj: Pn-1078/2015 od 5. prosinca 2019. (u daljnjem tekstu: prvostupanjska presuda).

Podnositelj je protiv prvostupanjske presude podnio žalbu 17. siječnja 2020.

Spis je 3. srpnja 2020. po žalbi dostavljen Županijskom sudu u Splitu pred kojim se postupak vodi pod brojem Gž-1140/20, te u trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi nije dovršen.

13. Ustavni sud utvrđuje da parnični postupak u konkretnom slučaju od podnošenja tužbe 21. prosinca 2009. do donošenja ove odluke traje ukupno deset (10) godina, osam (8) mjeseci i dvadeset i sedam (27) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

14. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju radi o složenijem predmetu.

Riječ je o parničnom postupku u kojem je podnositelj tražio naknadu neimovinske štete zbog pogoršanja zdravlja i povrede prava osobnosti, kao i materijalne štete po osnovi tuđe njege i pomoći, troškova liječenja i odlazaka na kontrole i preglede. Šteta koju je podnositelj pretrpio proizlazi iz vremena služenja vojne obveze 1982. godine u Nišu i 1989. godine u Novom Sadu.

U postupku su provedena brojna vještačenja po različitim specijalistima (po specijalistu ortopedu, specijalistu internistu, tri vještačenja po specijalistima psihijatrima i tri vještačenja po specijalistima neuropsihijatrima). Navedena vještačenja bila su složena s obzirom na postojanje obimne medicinske dokumentacije za podnositelja, odnosno njegova brojna oboljenja i oštećenja zdravlja, kao i protek vremena od nastanka događaja iz kojega šteta proistječe (1982. i 1989. godina).

3) Postupanje nadležnih sudova

15. Ustavni sud utvrdio je da se postupak u razmatranom razdoblju vodio na Općinskom sudu u Splitu koji je presudom broj: Pn-1078/2015 od 5. prosinca 2019. odlučio o tužbenom zahtjevu, a po žalbi je 3. srpnja 2020. dostavljen Županijskom sudu u Splitu, gdje se postupak vodi pod brojem: Gž-1140/20.

15.1. Ročišta pred Općinskim sudom u Splitu određivana su u neredovitim intervalima. Od podnošenja tužbe (21. prosinca 2009.) do održavanja prvoga ročišta (14. veljače 2011.) protekla je jedna (1) godina, jedan (1) mjesec i dvadeset i četiri (24) dana. Nakon toga, iduće ročište održano je ponovno nakon skoro godinu dana (1. veljače 2012.), i to nakon što je podnositelj podneskom od 2. studenoga 2011. zatražio da sud odredi ročište.

15.2. Ustavni sud, nadalje, primjećuje da Općinski sud u Splitu, unatoč slaboj procesnoj disciplini pojedinih vještaka, koja se ogleda u izostanku s ročišta bez navođenja opravdanog razloga za izostanak te u prekoračenju roka za izradu vještačkog nalaza i mišljenja, a da za takvo postupanje u spisu nema očitovanja kojim bi vještak prekoračenje opravdao, nije koristio procesna ovlaštenja predviđena Zakonom o parničnom postupku (»Narodne novine« broj 53/91., 91/92., 112/99., 88/01. – članak 50. Zakona o arbitraži, 117/03., 88/05. – članak 129. Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, 2/07. – odluka USRH broj: U-I-1569/2004 i dr., 84/08., 96/08. – odluka USRH broj: U-I-1569/2004 i dr., 123/08. – ispravak, 57/11., 148/11. – pročišćeni tekst, 25/13., 28/13. – članak 145. Zakona o sudovima i 89/14. – odluka USRH broj: U-I-885/2013), kojim bi utjecao na takva ponašanja vještaka.

16. Slijedom svega navedenog, takvo postupanje, po ocjeni Ustavnog suda, ne udovoljava zahtjevu suđenja u razumnom roku.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

17. Ustavni sud ocjenjuje da podnositelj nije pridonio duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

18. Ustavni sud uzeo je u obzir da je ustavna tužba podnesena zbog duljine postupka o čijoj je duljini već odlučeno, da je nakon podnošenja ustavne tužbe, a prije donošenja odluke Ustavnog suda, Općinski sud u Splitu donio presudu broj: Pn-1078/2015 od 5. prosinca 2019., kojom je odlučio o tužbenom zahtjevu te da se spis trenutno nalazi na odlučivanju o žalbi na Županijskom sudu u Splitu.

Imajući u vidu ukupno trajanje postupka, okolnost da postupak još uvijek nije okončan, da je postupak u prvom stupnju trajao više od deset (10) godina, a da podnositelj svojim postupanjem nije pridonio duljini postupka, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1) Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

19. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Županijskog suda u Splitu dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

20. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

U konkretnom slučaju Ustavni sud uzeo je u obzir da je podnositelju rješenjem Županijskog suda u Splitu broj: Gzp II-1/17 od 4. srpnja 2017. dosuđena pravična novčana naknada u iznosu od 400,00 kuna, te da je rješenjem Vrhovnog suda broj: Gžzp II-36/17-3 od 28. rujna 2017. podnositelju pored dosuđenog iznosa od 400,00 kuna na ime primjerene naknade određen i daljnji iznos od 600,00 kuna.

21. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-4910/2017

Zagreb, 17. rujna 2020.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
 Ingrid Antičević Marinović, v. r.