## Pravilnik o energetskom certificiranju zgrada

### NN 113/2008 (3.10.2008.), Pravilnik o energetskom certificiranju zgrada

# MINISTARSTVO ZAŠTITE OKOLIŠA, PROSTORNOG UREĐENJA I GRADITELJSTVA

**3293**

Na temelju članka 15. Zakona o prostornom uređenju i gradnji (»Narodne novine«,
76/07) ministrica zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva donosi

## PRAVILNIK

### O ENERGETSKOM CERTIFICIRANJU ZGRADA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuju se:
– zgrade za koje je potrebno izdati energetski certifikat, te izuzeća od
energetskog certificiranja,
– energetski razredi zgrada,
– sadržaj i izgled energetskog certifikata, izdavanje i rok važenja,
– energetsko certificiranje novih zgrada i postojećih zgrada koje se prodaju,
iznajmljuju ili daju na leasing,
– zgrade javne namjene za koje je obvezno javno izlaganje energetskog
certifikata, način izlaganja i energetsko certificiranje,
– obveze investitora odnosno vlasnika zgrade,
– postupak energetskog certificiranja,
– registar izdanih energetskih certifikata zgrada.

Članak 2.

Ovim Pravilnikom implementira se Direktiva 2002/91/EC Europskog parlamenta od
16. prosinca 2002. o energetskim svojstvima zgrada u dijelu koji se odnosi na:
– obvezu vlasnika zgrade da prilikom izgradnje, prodaje ili iznajmljivanja
zgrade predoči budućem vlasniku odnosno potencijalnom kupcu ili najmoprimcu
certifikat o energetskim svojstvima zgrade (u daljenjem tekstu: energetski
certifikat) kojemu rok valjanosti nije duži od deset godina,
– obvezu izdavanja i izlaganja energetskog certifikata ne starijeg od 10 godina
na jasno vidljivom mjestu, za zgrade javne namjene ukupne korisne površine veće
od 1000 m² koje koriste tijela javne vlasti i zgrade institucija koje pružaju
javne usluge velikom broju ljudi (zgrade s velikim prometom ljudi).
Energetski certifikat zgrade iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati
referentne vrijednosti kako bi se potrošačima omogućila usporedba i procjena
energetskih svojstava zgrade, te preporuke za ekonomski povoljno poboljšanje
energetskih svojstava zgrade.

*Značenje pojedinih pojmova u ovom Pravilniku*
Članak 3.

Pojedini pojmovi uporabljeni u ovom Pravilniku imaju u smislu ovoga Pravilnika
slijedeće značenje:
1. *zgrada* jest građevina s krovom i zidovima u kojoj se koristi energija radi
ostvarivanja određenih klimatskih uvjeta, namijenjena boravku ljudi, odnosno
smještaju životinja, biljaka i stvari, a sastoji se od tijela zgrade,
instalacija, ugrađene opreme i prostora zgrade;
2. *nova zgrada* jest izgrađena zgrada prije nego je puštena u pogon, odnosno
prije početka korištenja;
3. *postojeća zgrada* jest izgrađena zgrada na temelju građevinske dozvole ili
drugog odgovarajućeg akta i svaka zgrada koja je prema Zakonu o prostornom
uređenju i gradnji s njom izjednačena a koja je u uporabi i koja se prodaje,
iznajmljuje ili daje na leasing;
4. *stambena zgrada* jest zgrada koja je u cijelosti ili u kojoj je više od 90%
bruto podne površine namijenjeno za stanovanje, odnosno koja nema više od 50 m²
neto podne površine u drugoj namjeni. Stambenom zgradom smatra se i zgrada s
apartmanima u turističkom području;
5. *nestambena zgrada* jest zgrada koja nije stambena;
6. *nestambena zgrada gospodarske namjene* jest zgrada namijenjena za obavljanje
gospodarske proizvodne i poljoprivredne djelatnosti (npr. to su: proizvodne hale
u industrijskoj proizvodnji, proizvodne radionice, skladišta, zgrade namijenjene
poljoprivrednom gospodarstvu i sl.);
7. *zgrada mješovite namjene* jest zgrada koja ima više do 10% neto podne površine
u drugoj namjeni od osnovne (stambene, nestambene ili ostale namjene) kada je
ploština te neto podne površine u drugoj namjeni veća od od 50 m² i zbog čega je
potrebno zgradu podijeliti na zone koje se posebno certificiraju u skladu s
temeljnom klasifikacijom zgrada (npr. stambena, uredska i trgovačka namjena u
jednoj zgradi);
8. *zgrada s više zona* jest zgrada koja ima više dijelova za koje je potrebno
izraditi zasebne energetske certifikate. Zgrada s više zona jest zgrada:
– koja se sastoji od dijelova koji čine zaokružene funkcionalne cjeline koje
imaju različitu namjenu te imaju mogućnost odvojenih sustava grijanja i hlađenja
(stambeni dio u nestambenoj zgradi), ili se razlikuju po unutarnjoj projektnoj
temperaturi za više od 4°C,
– kod koje je 10% i više neto podne površine prostora zgrade u kojem se održava
kontrolirana temperatura u drugoj namjeni od osnovne namjene kada je ploština te
neto podne površine u drugoj namjeni veća od 50 m²,
– kod koje dijelovi zgrade koji su zaokružene funkcionalne cjeline imaju
različiti termotehnički sustav i/ili bitno različite režime korištenja
termotehničkih sustava;
9. *ploština neto podne površine zgrade* jest ukupna ploština zgrade između
elemenata koji ga omeđuju i računa se prema točki 5.1.5. HRN EN ISO 9836:2002;
10. ploština bruto podne površine zgrade jest zbroj ploština poda za sve razine
zgrade i računa se prema točki 5.1.3. HRN EN ISO 9836:2002;
11. *ploština ukupne korisne površine zgrade* jest ukupna neto podna ploština
zgrade koja odgovara namjeni uporabe zgrade i računa se prema točki 5.1.7. HRN
EN ISO 9836:2002;
12. *tehnički sustav zgrade* jest tehnička oprema ugrađena u zgradu koja služi za
njezino grijanje, hlađenje, ventilaciju, klimatizaciju, pripremu tople vode,
osvjetljenje i proizvodnju električne energije;
13. *termotehnički sustav zgrade* jest tehnički sustav u koji nije uključeno
osvjetljenje i proizvodnja električne energije;
14. *pomoćni sustav* jest tehnička oprema koja doprinosi pretvorbi energije za
pokrivanje energetskih potreba zgrade;
15. *ovlaštena osoba* jest osoba koja ima ovlaštenje ministarstva za provođenje energetskh pregleda i/ili izdavanje energetskog certifikata zgrade prema
posebnom propisu;
16. *energetski pregled zgrade (energijski audit)* jest dokumentirani postupak
koji se provodi u cilju utvrđivanja energetskih svojstava zgrade i stupnja
ispunjenosti tih svojstava u odnosu na zahtjeve propisane posebnim propisima i
sadrži prijedlog mjera za ekonomski povoljno poboljšanje energetskih svojstava
zgrade, a provodi ga ovlaštena osoba;
17. *energetski certifikat zgrade* jest dokument koji predočuje energetska
svojstva zgrade i koji ima propisani sadržaj i izgled prema ovome pravilniku, a
izdaje ga ovlaštena osoba.
Vrijednosti koje su istaknute na energetskom certifikatu odražavaju energetska
svojstva zgrade i potrošnju energije izračunatu na temelju pretpostavljenog
režima korištenja zgrade i ne moraju nužno izražavati realnu potrošnju u zgradi
ili njezinoj samostalnoj uporabnoj jedinici jer ona uključuje i ponašanje
korisnika;
18. *energetsko certificiranje zgrade* jest skup radnji i postupaka koji
uključuje: energetski pregled zgrade, vrednovanje radnji energetskog pregleda
zgrade i izdavanje energetskog certifikata s preporukama za ekonomski povoljno
poboljšanje energetskih svojstava zgrade, a provodi ga ovlaštena osoba;
19. *energetski razred zgrade* jest indikator energetskih svojstava zgrade; a
izražen je preko godišnje potrebne toplinske energije za grijanje za referentne
klimatske podatke svedene na jedinicu ploštine korisne ploštine zgrade AK;
20. *referentne vrijednosti* su važećim propisima određene vrijednosti u odnosu na
koje se vrši usporedba izračunatih vrijednosti energetskih svojstava zgrada;
21. *referentni klimatski podaci* jesu skup odabranih klimatskih parametara koji
su karakteristični za neko geografsko područje;
22. *stvarni klimatski podaci* jesu klimatski podaci dobiveni statističkom obradom
prema meteorološkoj postaji najbližoj lokaciji zgrade;
23. *godišnja emisija ugljičnog dioksida, CO2 [kg/a]*, jest masa emitiranog
ugljičnog dioksida u vanjski okoliš tijekom jedne godine koja je posljedica
energetskih potreba zgrade;
24. *godišnja isporučena energija, Edel [kWh/a]*, jest energija dovedena tehničkim
sustavima zgrade tijekom jedne godine za pokrivanje energetskih potreba za
grijanje, hlađenje, ventilaciju, potrošnu toplu vodu, rasvjetu i pogon pomoćnih
sustava;
25. *godišnja potrebna toplinska energija za grijanje QH,nd [kWh/a]*, jest
računski određena količina topline koju sustavom grijanja treba tijekom jedne
godine dovesti u zgradu za održavanje unutarnje projektne temperature u zgradi
tijekom razdoblja grijanja zgrade;
26. *godišnja potrebna toplinska energija za hlađenje, QC,nd [kWh/a]*, jest
računski određena količina topline koju sustavom hlađenja treba tijekom jedne
godine odvesti iz zgrade za održavanje unutarnje projektne temperature u zgradi
tijekom razdoblja hlađenja zgrade;
27. *godišnja potrebna energija za ventilaciju, QVe [kWh/a]*, jest računski
određena količina energije za pripremu zraka sustavom prisilne ventilacije,
djelomične klimatizacije i klimatizacije tijekom jedne godine za održavanje
stupnja ugodnosti prostora u zgradi;
28. *godišnja potrebna energija za rasvjetu, El [kWh/a]*, jest računski određena
količina energije koju treba dovesti zgradi tijekom jedne godine za rasvjetu za
hlađenje i godišnjih gubitaka sustava hlađenja u zgradi;
29. *godišnja potrebna toplinska energija za zagrijavanje potrošne tople vode, QW
[kWh/a]*, jest računski određena količina topline koju sustavom pripreme potrošne
tople vode treba dovesti tijekom jedne godine za zagrijavanje vode;
30. *godišnja potrebna toplinska energija, QH [kWh/a]*, jest zbroj godišnje
potrebne topline i godišnjih toplinskih gubitaka sustava za grijanje i
zagrijavanje potrošne tople vode u zgradi;
31. *godišnja primarna energija, Eprim [kWh/a]*, jest računski određena količina
energije za potrebe zgrade tijekom jedne godine koja nije podvrgnuta nijednom
postupku pretvorbe;
32. *godišnji toplinski gubici sustava grijanja, QH,ls [kWh/a]*, jesu energetski
gubici sustava grijanja tijekom jedne godine koji se ne mogu iskoristiti za
održavanje unutarnje temperature u zgradi;
33. *godišnji gubici sustava hlađenja, QC,ls [kWh/a]*, jesu energetski gubici
sustava hlađenja tijekom jedne godine koji se ne mogu iskoristiti za održavanje
unutarnje temperature u zgradi;
34. *godišnji toplinski gubici sustava za zagrijavanje potrošne tople vode, QW,ls
[kWh/a]*, jesu energetski gubici sustava pripreme potrošne tople vode tijekom
jedne godine koji se ne mogu iskoristiti za zagrijavanje vode;
35. *koeficijent transmisijskog toplinskog gubitka, Htr,ad [W/K]*, jest količnik
između toplinskog toka koji se transmisijom prenosi iz grijane zgrade prema
vanjskom prostoru i razlike između unutarnje projektne temperature grijanja i
vanjske temperature;
36. *prostori zgrade u kojima se održava kontrolirana temperatura* jesu prostori
zgrade koji se griju i/ili hlade;
37. *prostori zgrade u kojima se ne održava kontrolirana temperatura* jesu
prostori zgrade koji su negrijani odnosno nehlađeni prostori zgrade;
38. *obujam grijanog dijela zgrade, Ve [m³]*, jest bruto obujam, obujam grijanog
dijela zgrade kojemu je oplošje A;
39. *oplošje grijanog dijela zgrade, A (m²)*, jest ukupna ploština građevnih
dijelova koji razdvajaju grijani dio zgrade od vanjskog prostora, tla ili
negrijanih dijelova zgrade (omotač grijanog dijela zgrade), određena prema HRN
EN ISO 13789:20XX;
40. *ploština korisne površine zgrade, AK (m²)*, jest ukupna ploština netto podne
ploštine grijanog dijela zgrade. Kod stambenih zgrada se može odrediti prema
približnom izrazu AK = 0,32∙Ve
41. *faktor oblika zgrade, f0 = A/Ve (m-1)*, jest količnik oplošja, A (m²), i
obujma, Ve (m³), grijanog dijela zgrade;
42. *srednja vanjska temperatura, θe [°C]*, jest osrednjena vrijednost temperature
vanjskog zraka u promatranom vremenskom periodu prema meteorološkoj postaji
najbližoj lokaciji zgrade;
43. *unutarnja projektna temperatura, θi [°C]*, jest projektom predviđena
temperatura unutarnjeg zraka svih prostora grijanog dijela zgrade;

*Prilozi Pravilniku*
Članak 4.

Ovaj Pravilnik sadrži sljedeće priloge:
Prilog 1. u kojemu je dan slikovni prikaz energetskog certifikata stambenih
zgrada;
Prilog 2. u kojemu je dan slikovni prikaz energetskog certifikata nestambenih
zgrada;
Prilog 3. u kojemu je dan slikovni prikaz energetskog certifikata za ostale
zgrade koje troše energiju;
Prilog 4. u kojemu je dan pregled dijela mogućih preporuka za povećanje
energetske učinkovitosti zgrada, a koje su obvezni dio energetskog certifikata
postojećih zgrada;
Prilog 5. u kojemu je dan prikaz registra izdanih energetskih certifikata koji
se vodi u Ministarstvu;
Prilog 6.A. u kojemu je dana metodologija energetskog certificiranja stambenih
zgrada;
Prilog 6.B. u kojemu je dana metodologija energetskog certificiranja nestambenih
zgrada;
Prilog 7.A. u kojemu su dani referentni klimatski podaci za kontinentalnu
Hrvatsku;
Prilog 7.B. u kojemu su dani referentni klimatski podaci za primorsku Hrvatsku.

II. ZGRADE ZA KOJE JE POTREBNO IZDATI ENERGETSKI CERTIFIKAT

Članak 5.

Energetski certifikat mora imati svaka nova zgrada, te postojeća zgrada koja se
prodaje, iznajmljuje ili daje na leasing, osim zgrada koje su prema ovome
Pravilniku izuzete od obveze energetskog certificiranja.
Vrste zgrada za koje se izdaje (međusobno usporedivi) energetski certifikat
određene su prema pretežitoj namjeni korištenja i dijele se na:
A stambene zgrade:
1. s jednim stanom i stambene zgrade u nizu (samostojeće stambene kuće s jednim
stanom, kuće s jednim stanom u nizu ili drugačije povezane zgrade s jednim
stanom, kuće do tri stana i kuće u nizu s više stanova po lameli – zgrade kod
kojih se izrađuje zasebni energetski certifikat za svaku stambenu jedinicu),
2. s više stanova (stambene zgrade s tri i više stanova, stambeni blokovi –
zgrade kod kojih se može izraditi zajednički certifikat zgrade ili zasebni
certifikat za svaku stambenu jedinicu).
B nestambene zgrade:
1. uredske, administrativne i druge poslovne zgrade slične pretežite namjene,
2. školske i fakultetske zgrade, vrtići i druge odgojne i obrazovne ustanove,
3. zgrade za kulturno umjetničku djelatnost i zabavu, muzeji i knjižnice,
4. bolnice i ostale zgrade za zdravstvenu zaštitu i zgrade za institucionalnu
skrb,
5. hoteli i slične zgrade za kratkotrajni boravak, zgrade ugostiteljske namjene
(gostionice, restorani i sl.),
6. zgrade za stanovanje zajednica (domovi – đački, studentski, umirovljenički,
radnički, dječji domovi, zatvori, vojarne i sl. zgrade za stanovanje),
7. zgrade za promet i komunikacije (terminali, postaje, zgrade za promet, pošte,
telekomunikacijske zgrade),
8. sportske dvorane,
9. zgrade veleprodaje i maloprodaje (trgovački centri, zgrade s dućanima),
10. ostale vrste zgrada koje troše energiju radi ostvarivanja određenih
mikroklimatskih uvjeta u unutarnjem prostoru.

*Izuzeće od obveznosti energetskog certificiranja*
Članak 6.

Energetski certifikat nije potreban za:
1. nove zgrade i postojeće zgrade koje se prodaju, iznajmljuju ili daju na
leasing, koje imaju uporabnu korisnu površinu manju od 50 m2;
2. zgrade koje imaju predviđeni vijek uporabe ograničen na dvije godine i manje;
3. privremene zgrade izgrađene u okviru pripremnih radova za potrebe
organizacije gradilišta;
4. radionice, proizvodne hale, industrijske zgrade i druge gospodarske zgrade
koje se, u skladu sa svojom namjenom, moraju držati otvorenima više od polovice
radnog vremena ako nemaju ugrađene zračne zavjese;
5. zgrade namijenjene za održavanje vjerskih obreda;
6. jednostavne građevine utvrđene posebnim propisom;
7. postojeće zgrade koje se prodaju ili se pravo vlasništva prenosi u stečajnom
postupku u slučaju prisilne prodaje ili ovrhe;
8. postojeće zgrade koje se prodaju ili iznajmljuju bračnom drugu ili članovima
uže obitelji;
9. zgrade koje su po posebnom zakonu upisane u Registar kulturnih dobara
Republike Hrvatske i zgrade koje imaju posebnu ambijentalnu vrijednost a kod
kojih bi ispunjenje zahtjeva energetske učinkovitosti značilo neprihvatljivu
promjenu njihovog karaktera ili njihovog vanjskog izgleda u skladu s predviđenom
spomeničkom zaštitom zgrade.
10. zgrade koje se ne griju ili se griju na temperaturu do +12 °C

III. ENERGETSKI RAZREDI ZGRADA

Članak 7.

Stambene i nestambene zgrade svrstavaju se u osam energetskih razreda prema
energetskoj ljestvici od A+ do G, s time da A+ označava energetski
najpovoljniji, a G energetski najnepovoljniji razred.
Energetski razredi se iskazuju za referentne klimatske podatke.
Referentni klimatski podaci iz stavka 2. ovoga članka određeni su posebno za
kontinentalnu i za primorsku Hrvatsku u odnosu na broj stupanj dana grijanja.
Za gradove i mjesta koji imaju 2200 i više stupanj dana grijanja godišnje,
proračun energetskih potreba se vrši prema referentnim klimatskim podacima za
kontinentalnu Hrvatsku.
Za gradove i mjesta koji imaju manje od 2200 stupanj dana grijanja godišnje,
proračun energetskih potreba se vrši prema referentnim klimatskim podacima za
primorsku Hrvatsku.
Referentni broj stupanj dana grijanja iz stavka 3. ovoga članka utvrđen je uz
uvjet da je unutarnja temperatura u zgradi 20 ˚C i da sezona grijanja započinje
s padom vanjske temperature u tri uzastopna dana ispod 12 ˚C te da sezona
grijanja završava s porastom vanjske temperature u tri uzastopna dana iznad 12
˚C i iznosi:
– 2900 za kontinentalnu Hrvatsku i
– 1600 za primorsku Hrvatsku.

Energetski razredi zgrada

Članak 8.

Energetski razredi zgrada iz članka 7. stavka 2. ovoga Pravilnika utvrđeni su
prema sljedećoj tablici:

|  |  |
| --- | --- |
| Energetski razred | *Q*H,nd,ref – specifična godišnja potrebna toplinska energija za grijanje u kWh/(m²a) |
| A+ | ≤ 15 |
| A | ≤ 25 |
| B | ≤ 50 |
| C | ≤ 100 |
| D | ≤ 150 |
| E | ≤ 200 |
| F | ≤ 250 |
| G | > 250 |

Energetski razred grafički se prikazuje na energetskom certifikatu zgrade
strelicom s podatkom o specifičnoj godišnjoj potrebnoj toplinskoj energiji za
grijanje izraženoj u kWh/(m²a) na sljedeći način:

![](dodatni/348629.gif)

Energetski razred zgrade određuje se prema metodologiji danoj u Prilozima 6.A. i
6.B. ovoga Pravilnika.

IV. SADRŽAJ ENERGETSKOG CERTIFIKATA ZGRADE, IZDAVANJE I ROK VAŽENJA

*Sadržaj energetskog certifikata*
Članak 9.

Energetski certifikat zgrade uključuje određivanje energetskog razreda zgrade
prema njezinim energetskim svojstvima određenim na osnovu izračunate potrebne
godišnje specifične toplinske energije za grijanje ze referentne klimatske
podatke i omogućuje usporedbu zgrada u odnosu na njihova energetska svojstva,
učinkovitost njihovih energetskih sustava, te kvalitetu i svojstava ovojnice
zgrade.
Energetski certifikat zgrade sadrži opće podatke o zgradi, energetski razred
zgrade, podatke o osobi koja je izdala energetski certifikat, podatke o
termotehničkim sustavima, klimatske podatke, podatke o potrebnoj energiji i
referentne vrijednosti, objašnjenja tehničkih pojmova, opis primijenjenih
propisa i normi, te preporuke za ekonomski povoljno poboljšanje energetskih
svojstava zgrade, ako ovim propisom nije što drugo određeno.
Nove zgrade koje se certificiraju ne sadrže preporuke za ekonomski povoljno
poboljšanje energetskih svojstava zgrade.
Za zgrade koje su određene kao »ostale vrste zgrada koje troše energiju« iz
članka 5. stavka 2. podstavka B točka 10. ovoga Pravilnika ne određuje se
energetski razred, već se u energetskom certifikatu navode koeficijenti prolaska
topline za određene građevne dijelove zgrade i uspoređuju se s dopuštenim
vrijednostima. Energetski certifikat ovih zgrada ne sadrži podatke o potrebnoj
energiji kao niti preporuke za ekonomski povoljno poboljšanje energetskih
svojstava zgrade.

Članak 10.

Energetski certifikat zgrade izrađuje se unošenjem potrebnih podataka na
slikovnim prikazima danim u prilozima 1., 2. i 3. ovoga Pravilnika isključivo
elektronskim putem, osim potpisa ovlaštene osobe.

*Energetski certifikat stambenih zgrada*
Članak 11.

Energetski certifikat stambenih zgrada sadrži pet stranica sljedećeg sadržaja:
**1. Prva stranica energetskog certifikata zgrade sadrži:**1.1. opće podatke o zgradi:
1.1.1. vrsta zgrade (prema podjeli iz članka 5. stavka 2. ovoga Pravilnika),
1.1.2. lokacija zgrade (katastarska čestica, ulica, kućni broj, mjesto s
poštanskim brojem),
1.1.3. ime i prezime vlasnika odnosno investitora zgrade,
1.1.4. naziv izvođača radova,
1.1.5. godina završetka izgradnje,
1.2. energetski razred zgrade na skali od A+ do G,
1.3. podatke o osobi koja je izdala energetski certifikat zgrade:
1.3.1. ime i prezime ovlaštene fizičke odnosno naziv ovlaštene pravne osobe koja
je izdala energetski certifikat zgrade, te ime i prezime imenovane osobe u
ovlaštenoj pravnoj osobi,
1.3.2. registarski broj ovlaštene osobe
1.3.3. broj energetskog certifikata zgrade,
1.3.4. datum izdavanja energetskog certifikata zgrade i datum važenja,
1.3.5. potpis ovlaštene fizičke osobe odnosno imenovane osobe u ovlaštenoj
pravnoj osobi,
1.4. podatke o zgradi:
1.4.1. ploština korisne površine zgrade AK [m2],
1.4.2. obujam grijanog dijela zgrade Ve [m3],
1.4.3. faktor oblika f0 [m-1],
1.4.4. koeficijent transmisijskog toplinskog gubitka (po jedinici oplošja
grijanog dijela zgrade) HT’ [W/(m2K)].
**2. Druga stranica energetskog certifikata zgrade sadrži:**2.1. klimatske podatke:
2.1.1. klimatski podaci (kontinentalna ili primorska Hrvatska),
2.1.2. broj stupanj dana grijanja SD [Kd/a],
2.1.3. broj dana sezone grijanja Z [d],
2.1.4. srednja vanjska temperatura u sezoni grijanja θe [oC],
2.1.5. unutarnja projektna temperatura u sezoni grijanja θi [oC],
2.2. podatke o termotehničkim sustavima zgrade:
2.2.1. način grijanja (lokalno, etažno, centralno, daljinski izvor),
2.2.2. izvori energije koji se koriste za grijanje i pripremu potrošne tople
vode,
2.2.3. način hlađenja (lokalno, etažno, centralno, daljinski izvor),
2.2.4. izvori energije koji se koriste za hlađenje,
2.2.5. vrsta ventilacije (prirodna, prisilna bez povrata topline, prisilna s
povratom topline),
2.2.6. vrsta i namjena korištenja sustava s obnovljivim izvorima energije,
2.2.7. udio obnovljivih izvora energije u potrebnoj toplinskoj energiji za
grijanje [%],
2.3. podatke o potrebnoj energiji:
2.3.1. godišnja potrebna toplinska energija za grijanje za definirani profil
korištenja za referentne klimatske podatke, QH,nd,reff] i specifična, QH,nd,ref
[kWh/(m2a)],
2.3.2. godišnja potrebna toplinska energija za grijanje za definirani profil
korištenja za stvarne klimatske podatke, QH,nd [kWh/a], specifična, QH,nd
[kWh/(m2a)] i najveća dopuštena vrijednost Q’’H,nd, [kWh/a],
2.3.3. godišnja potrebna toplinska energija za zagrijavanje potrošne tople vode
za stvarne klimatske podatke, QW u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.4. godišnji toplinski gubici sustava grijanja za stvarne klimatske podatke
QH,ls u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.5.godišnji toplinski gubici sustava za zagrijavanje potrošne tople vode za
stvarne klimatske podatke QW,ls u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.6. godišnja potrebna toplinska energija za stvarne klimatske podatke QH u
[kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.7. godišnja isporučena energija građevini za stvarne klimatske podatke Edel
u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.8. godišnja primarna energija za stvarne klimatske podatke Eprim u [kWh/a] i
[kWh/(m2a)],
2.3.9. godišnja emisija CO2 za stvarne klimatske podatke u [kg/a] i [kg/(m2a)],
2.4. podatke o koeficijentu prolaska topline za određene građevne dijelove
zgrade:
2.4.1. tablica (U) vrijednosti koeficijenata prolaska topline za pojedine
građevne dijelove zgrade [W/(m2K)],
2.4.2. tablicu najvećih dopuštenih (Umax) vrijednosti koeficijenata prolaska
topline za pojedine građevne dijelove zgrade [W/(m2K)].
**3. Treća stranica energetskog certifikata zgrade** sadrži prijedlog mjera za
poboljšanje energetskih svojstava zgrade koje su ekonomski opravdane.
**4. Četvrta stranica energetskog certifikata zgrade** sadrži objašnjenje tehničkih
pojmova.
**5. Peta stranica energetskog certifikata zgrade** sadrži detaljan opis propisa,
normi i proračunskih postupaka za određivanje podataka navedenih u energetskom
certifikatu.
Izgled i sadržaj energetskog certifikata stambenih zgrada dan je u.Prilogu 1.
ovoga Pravilnika.

*Energetski certifikat nestambenih zgrada*
Članak 12.

Energetski certifikat nestambenih zgrada sadrži pet stranica slijedećeg
sadržaja:
**1. Prva stranica energetskog certifikata zgrade sadrži:**1.1. opće podatke o zgradi:
1.1.1. vrsta zgrade (prema podjeli iz. članka 5. stavka 2. ovoga Pravilnika),
1.1.2. lokacija zgrade (katastarska čestica, ulica, kućni broj, mjesto s
poštanskim brojem),
1.1.3. ime i prezime vlasnika odnosno investitora zgrade,
1.1.4. naziv izvođača radova,
1.1.5. godina završetka izgradnje,
1.2. energetski razred zgrade na skali od A+ do G,
1.3. podatke o osobi koja je izdala energetski certifikat zgrade:
1.3.1. ime i prezime ovlaštene fizičke odnosno naziv ovlaštene pravne osobe koja
je izdala energetski certifikat zgrade, te ime i prezime imenovane osobe u
ovlaštenoj pravnoj osobi,
1.3.2. registarski broj ovlaštene osobe,
1.3.3. broj energetskog certifikata zgrade,
1.3.4. datum izdavanja energetskog certifikata zgrade i važenje,
1.3.5. potpis odgovorne osobe,
1.4. podatke o zgradi:
1.4.1. ploština korisne površine zgrade AK [m2],
1.4.2. obujam grijanog dijela zgrade Ve [m3],
1.4.3. faktor oblika f0 [m-1],
1.4.4. koeficijent transmisijskog toplinskog gubitka (po jedinici oplošja
grijanog dijela zgrade) HT’ [W/(m2K)].
**2. Druga stranica energetskog certifikata sadrži:**2.1. klimatske podatke:
2.1.1. klimatski podaci (kontinentalna ili primorska Hrvatska),
2.1.2. broj stupanj dana grijanja SD [Kd/a],
2.1.3. broj dana sezone grijanja Z [d],
2.1.4. srednja vanjska temperatura u sezoni grijanja *θe* [oC],
2.1.5. unutarnja projektna temperatura u sezoni grijanja *θi* [oC],
2.2. podatke o termotehničkim sustavima zgrade:
2.2.1. način grijanja (lokalno, etažno, centralno, daljinski izvor),
2.2.2. izvori energije koji se koriste za grijanje i pripremu potrošne tople
vode,
2.2.3. način hlađenja (lokalno, etažno, centralno, daljinski izvor),
2.2.4. izvori energije koji se koriste za hlađenje,
2.2.5. vrsta ventilacije (prirodna, prisilna bez povrata topline, prisilna s
povratom topline),
2.2.6. vrsta i namjena korištenja sustava s obnovljivim izvorima energije,
2.2.7. udio obnovljivih izvora energije u potrebnoj toplinskoj energiji za
grijanje [%],
2.3. podatke o potrebnoj energiji:
2.3.1. godišnja potrebna toplinska energija za grijanje za definirani profil
korištenja za referentne klimatske podatke, QH,nd,ref [kWh/a] i specifična, QH,nd,ref
[kWh/(m2a)],
2.3.2. godišnja potrebna toplinska energija za grijanje za definirani profil
korištenja za stvarne klimatske podatke, QH,nd [kWh/a], specifična, QH,nd
[kWh/(m2a)] i najveća dopuštena vrijednost Q’’H,nd, [kWh/a],
2.3.3. godišnja potrebna toplinska energija za zagrijavanje potrošne tople vode
za stvarne klimatske podatke i za definirani profil korištenja QW, u [kWh/a] i
[kWh/(m2a)],
2.3.4. godišnji toplinski gubici sustava grijanja za stvarne klimatske podatke
za definirani profil korištenja QH,ls u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.5. godišnji toplinski gubici sustava za zagrijavanje potrošne tople vode za
stvarne klimatske podatke za definirani profil korištenja QW,ls u [kWh/a] i
[kWh/(m2a)],
2.3.6. godišnja potrebna toplinska energija za stvarne klimatske podatke za
definirani profil korištenja QH u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.7. godišnja potrebna toplinska energija za hlađenje za definirani profil
korištenja za stvarne klimatske podatke QC,nd u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.8. godišnji gubici sustava hlađenja za stvarne klimatske podatke za
definirani profil korištenja QC,ls u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.9. godišnja potrebna energija za hlađenje za stvarne klimatske podatke za
definirani profil korištenja QC u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.10. godišnja potrebna energija za ventilaciju u sustavu prisilne
ventilacije, djelomične klimatizacije i klimatizacije za stvarne klimatske
podatke za definirani profil korištenja QVe u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.11. godišnja potrebna energija za rasvjetu za stvarne klimatske podatke za
definirani profil korištenja El u [kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.12. godišnja isporučena energija za definirani profil korištenja Edel u
[kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.13. godišnja primarna energija za definirani profil korištenja Eprim u
[kWh/a] i [kWh/(m2a)],
2.3.14. godišnja emisija CO2 za definirani profil korištenja u [kg/a] i
[kg/(m2a)],
2.4. podatke o koeficijentu prolaska topline za određene građevne dijelove
zgrade:
2.4.1. tablica (U) vrijednosti koeficijenata prolaska topline za pojedine
građevne dijelove zgrade [W/(m2K)],
2.4.2. tablicu najvećih dopuštenih (Umax) vrijednosti koeficijenata prolaska
topline za pojedine građevne dijelove zgrade [W/(mK)].
**3. Treća stranica energetskog certifikata zgrade** sadrži prijedlog mjera za
poboljšanje energetskih svojstava zgrade koje su ekonomski opravdane.
**4. Četvrta stranica energetskog certifikata zgrade** sadrži objašnjenje tehničkih
pojmova.
**5. Peta stranica enegijskog certifikata zgrade** sadrži detaljan opis propisa,
normi i proračunskih postupaka za određivanje podataka navedenih u enih u skom
certifikatu.
Izgled i sadržaj energetskog certifikata nestambenih zgrada dan je u Prilogu 2.
ovoga Pravilnika.

*Energetski certifikat ostalih zgrada koje troše energiju*
Članak 13.

Energetski certifikat ostalih zgrada koje troše energiju sadrži dvije stranice
sljedećeg sadržaja:
**1. Prva stranica energetskog certifikata zgrade sadrži:**1.1 opće podatke o zgradi:
1.1.1. naziv zgrade,
1.1.2. lokacija zgrade (katastarska čestica, ulica, kućni broj, mjesto s
poštanskim brojem),
1.1.3. ime i prezime vlasnika odnosno investitora zgrade,
1.1.4. naziv izvođača radova,
1.1.5. godina završetka izgradnje,
1.2. podatke o osobi koja je izdala energetski certifikat zgrade:
1.2.1. ime i prezime ovlaštene fizičke osobe,odnosno naziv ovlaštene pravne
osobe koja je izdala energetski certifikat zgrade te ime i prezime imenovane
osobe u ovlaštenoj pravnoj osobi,
1.2.2. registarski broj ovlaštene osobe,
1.2.3. broj energetskog certifikata zgrade,
1.2.4. datum izdavanja energetskog certifikata zgrade i rok važenja,
1.2.5. potpis odgovorne osobe,
1.3. podatke o zgradi:
1.3.1. ploština korisne površine građevine AK [m2],
1.3.2. obujam grijanog dijela građevine Ve [m3],
1.3.3. faktor oblika f0 [m-1],
1.3.4. koeficijent transmisijskog toplinskog gubitka (po jedinici oplošja
grijanog dijela zgrade) HT’ [W/(m2K)].
2. Druga stranica energetskog certifikata zgrade sadrži:
2.1. klimatske podatke:
2.1.1. klimatski podaci (kontinentalna ili primorska Hrvatska),
2.1.2. broj stupanj dana grijanja SD [Kd/a],
2.1.3. broj dana sezone grijanja Z [d],
2.1.4. srednja vanjska temperatura u sezoni grijanja *θe* [oC],
2.1.5. unutarnja projektna temperatura u sezoni grijanja *θi* [oC],
2.2.podatke o termotehničkim sustavima zgrade:
2.2.1. način grijanja (lokalno, etažno, centralno, daljinski izvor),
2.2.2. izvori energije koji se koriste za grijanje i pripremu potrošne tople
vode,
2.2.3. način hlađenja (lokalno, etažno, centralno, daljinski izvor),
2.2.4. izvori energije koji se koriste za hlađenje,
2.2.5. vrsta ventilacije (prirodna, prisilna bez povrata topline, prisilna s
povratom topline),
2.2.6. vrsta i namjena korištenja sustava s obnovljivim izvorima energije,
2.2.7. udio obnovljivih izvora energije u potrebnoj toplinskoj energiji za
grijanje [%],
2.3. podatke o koeficijentu prolaska topline za određene građevne dijelove
zgrade:
2.3.1. tablica (U) vrijednosti koeficijenata prolaska topline za pojedine
građevne dijelove zgrade [W/(m2K)],
2.3.2. tablicu najvećih dopuštenih (Umax) vrijednosti koeficijenata prolaska
topline za pojedine građevne dijelove zgrade [W/(m2K)].
Izgled i sadržaj energetskog certifikata za ostale zgrade koje troše energiju
dan je u Prilogu 3. ovoga Pravilnika.

Članak 14.

Unos navedenih podataka iz članaka 11., 12. i 13. ovoga Pravilnika u energetske
certifikate obvezan je:
– za stambene zgrade u točkama 1.1. do 2.2., 2.3.1. do 2.3.6., 2.4., 3., 4. i 5.
članka 11. ovoga Pravilnika;
– za nestambene zgrade u točkama 1.1. do 2.2., 2.3.1. do 2.3.6., 2.4., 3., 4. i
5. članka 12. ovoga Pravilnika;
– za ostale zgrade koje troše energiju u svim točkama članka 13. ovoga
Pravilnika.

*Izdavanje i važenje energetskog certifikata zgrade*
Članak 15.

Energetski certifikat izdaje se za cijelu zgradu.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka energetski certifikat obvezno se izdaje za
dijelove zgrade kada se radi o zgradi koja je prema ovome Pravilniku definirana
kao »zgrada s više zona«.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka za postojeće zgrade koje se prodaju,
iznajmljuju ili daju na leasing, energetski certifikat se može izdati i za dio
zgrade koji čini samostalnu uporabnu cjelinu zgrade kao što je na primjer ured,
stan ili slično.
Energetski certifikat se izrađuje na osnovu izračunatih energetskih potreba i
energetskog pregleda.
Zgrada ili njezina samostalna uporabna cjelina može imati samo jedan važeći
energetski certifikat.
Rok važenja energetskog certifikata zgrade je 10 godina.

V. CERTIFICIRANJE NOVIH ZGRADA I POSTOJEĆIH ZGRADA KOJE SE PRODAJU, IZNAJMLJUJU
ILI DAJU NA LEASING

*Certificiranje novih zgrada*
Članak 16.

Investitor nove zgrade dužan je osigurati energetski certifikat zgrade prije
obavljanja tehničkog pregleda. Energetski certifikat se prilaže zahtjevu za
izdavanje uporabne dozvole.

Članak 17.

Kod zgrada čija građevinska (bruto) površina nije veća od 400 m2 i zgrada za
obavljanje isključivo poljoprivrednih djelatnosti čija građevinska (bruto)
površina nije veća od 600 m2, a koje podliježu obvezi energetskog certificiranja
prema ovome Pravilniku, investitor je dužan osigurati energetski certifikat
zgrade prije izdavanja završnog izvješća nadzornog inženjera o izvedbi zgrade.
Energetski certifikat zgrade iz stavka 1. ovoga članka uz završno izvješće
nadzornog inženjera investitor dostavlja tijelu koje mu je izdalo akt na temelju
kojega se je pristupilo građenju te zgrade prije početka uporabe zgrade odnosno
puštanja u pogon.

Članak 18.

Ako se nova zgrada ili njezin dio koji čini samostalnu uporabnu cjelinu, prodaje
u tijeku građenja, tada je vlasnik koji je kupio zgradu odnosno njezin uporabni
dio (novi investitor), dužan ishoditi energetski certifikat prije početka
uporabe odnosno puštanja u pogon te zgrade odnosno njezinog dijela.

*Certificiranje postojećih zgrada koje se prodaju, iznajmljuju ili daju na
leasing*
Članak 19.

Vlasnik zgrade dužan je prilikom prodaje ili iznajmljivanja zgrade u cjelini ili
njezinog dijela koji je samostalna uporabna cjelina (pojedini stan, pojedinačni
uredski prostor i sl.), odnosno leasinga, osigurati energetski certifikat zgrade
odnosno njezinog dijela i dati ga na uvid potencijalnom kupcu ili unajmljivaču
zgrade.
Kod prodaje zgrade ili njezinog dijela koji je samostalna uporabna cjelina,
energetski certifikat mora biti na uvidu prilikom sklapanja ugovora o
kupoprodaji i sastavni je njegov dio.

Članak 20.

Za nove i postojeće stambene zgrade energetski razredi određuju se prema
metodologiji danoj u prilogu 6.A. ovoga Pravilnika.
Za nove i postojeće nestambene zgrade energetski razredi određuju se prema
metodologiji danoj u prilogu 6.B. ovoga Pravilnika.

*Obveza čuvanja energetskog certifikata*
Članak 21.

Energetski certifikat zgrade ili njezine samostalne uporabne cjeline odnosno
dijela zgrade, dužan je čuvati vlasnik (odnosno investitor) zgrade ili njezine
samostalne uporabne cjeline odnosno dijela zgrade i tijelo koje je izdalo
uporabnu dozvolu odnosno akt na temelju kojega se može graditi najmanje u roku
važenja tog energetskog certifikata.

VI. ZGRADE JAVNE NAMJENE ZA KOJE JE OBVEZNO JAVNO IZLAGANJE ENERGETSKOG
CERTIFIKATA, NAČIN IZLAGANJA I CERTIFICIRANJE

*Zgrade javne namjene*
Članak 22.

Zgrade javne namjene određene prema ovome Pravilniku jesu poglavito nestambene
zgrade koje koriste tijela vlasti i zgrade institucija koje pružaju javne
usluge, te zgrade drugih namjena koje pružaju usluge velikom broju ljudi.
Zgrade iz stavka 1. ovoga članka dijele se na:
1. poslovne zgrade za obavljanje administrativnih poslova pravnih i fizičkih
osoba,
2. zgrade državnih upravn upravnugih tijela, tijela lokalne (područne) uprave,
3. zgrade pravnih osoba s javnim ovlastima,
4. zgrade sudova, zatvora, vojarni,
5. zgrade međunarodnih institucija, komora, gospodarskih asocijacija,
6. zgrade banaka, štedionica i drugih financijskih organizacija,
7. zgrade trgovina, restorana, hotela,
8. putničkih agencija, marina, drugih uslužnih i turističkih djelatnosti,
9. zgrade željezničkog, cestovnog, zračnog i vodenog prometa, zgrade pošta,
telekomunikacijskih centara i sl.,
10. zgrade visokih učilišta i sl., zgrade škola, vrtića, jaslica, studentskih i
đačkih domova i sl., zgrade domova za starije osobe i sl,
11. zgrade sportskih udruga i organizacija, zgrade sportskih objekata,
12. zgrade kulturnih namjena: kina, kazališta, muzeja i sl.,
13. zgrade bolnica i drugih ustanova namijenjenih zdravstveno-socijalnoj i
rehabilitacijskoj namjeni.

*Izlaganje energetskog certifikata*
Članak 23.

Zgrade javne namjene iz članka 22. ovoga Pravilnika koje imaju ukupnu korisnu
površinu veću od 1000 m2 moraju imati energetski certifikat izložen na mjestu
jasno vidljivom posjetiteljima zgrade.
Ukoliko zgrada javne namjene iz članka 22. ovoga Pravilnika ima više ulaza, tada
se energetski certifikat izlaže na jasno vidljivom mjestu uz glavni ulaz zgrade.
Energetski certifikat se izrađuje prema prilogu 2. ovoga Pravilnika, uvećan na
format A3, zaštićen od eventualnih oštećenja i pričvršćen na siguran način.
Javno se izlaže prva strana energetskog certifikata koja sadrži osnovne podatke
o zgradi i skalu energetskih razreda, te treća strana certifikata koja sadrži
preporuke za poboljšanje energetskih svojstava zgrade.

*Certificiranje zgrada javne namjene*
Članak 24.

Energetski razredi za postojeće zgrade javne namjene određuju se prema
metodologiji danoj u Prilogu 6.B. ovoga Pravilnika.
Energetski certifikat zgrada iz stavka 1. ovoga članka sadrži podatke iz članka
12. ovoga Pravilnika i izdaje prema slikovnom prikazu iz Priloga 2. ovoga
Pravilnika.
Za određivanje energetskog razreda zgrada iz stavka 1. ovoga članka dodatno se
mogu rabiti i podaci o energetskoj potrošnji zgrade.
Za dodatno određivanje energetskog razreda na osnovu energetske potrošnje iz
stavka 3. ovoga članka, vlasnik odnosno korisnik javne zgrade dužan je osigurati
račune o potrošnji energije prema namjeni potrošnje (grijanje, hlađenje, i sl.)
i vrsti izvora energije za period od najmanje tri protekle uzastopne godine.
Energetski certifikat zgrade iz stavka 3. ovoga članka izdaje se prema slikovnom
prikazu iz Priloga 2. ovoga Pravilnika i sadrži energetski razred određen na
temelju izračuna prema metodologiji danoj u Prilogu 6.b. ovoga Pravilnika i
energetski razred određen na temelju energetske potrošnje.

Članak 25.

Za izradu i javno izlaganje energetskog certifikata zgrada javne namjene za koje
je propisana obveza izlaganja energetskog certifikata odgovoran je vlasnik
zgrade.
Korisnik zgrade javne namjene za koju je obvezno javno izlaganje energetskog
certifikata dužan je omogućiti izradu energetskog certifikata zgrade i njegovo
javno izlaganje.

VII. OBVEZE INVESTITORA ODNOSNO VLASNIKA ZGRADE KOD PROVOĐENJA ENERGETSKOG
CERTIFICIRANJA ZGRADE

Članak 26.

Investitor odnosno vlasnik zgrade dužni su:
– osigurati energetski certifikat zgrade kada je prema ovome Pravilniku
propisana obveza njegovog izdavanja,
– poslove provođenja energetskog pregleda i energetskog certificiranja zgrade
povjeriti za to ovlaštenim osobama,
– na zahtjev ovlaštene osobe dati na uvid bilo koji dokument nužan za provođenje
energetskog pregleda i energetskog certificiranja zgrade,
– za potrebe provođenja energetskog pregleda ili energetskog certificiranja
zgrade omogućiti pristup ovlaštenoj osobi u sve dijelove zgrade koja je predmet
energetskog pregleda ili energetskog certificiranja,
– na dobro vidljivom mjestu istaknuti energetski certifikat zgrade javne namjene
za koju je izlaganje energetskog certifikata obvezno prema ovom Pravilniku.
Za potrebe provođenja energetskog pregleda i/ili energetskog certificiranja
dijela zgrade koji čini samostalnu uporabnu cjelinu, vlasnici odnosno korisnici
drugih dijelova te zgrade dužni su omogućiti ovlaštenim osobama provođenje
energetskog pregleda i energetskog certificiranja zgrade, te im omogućiti
pristup u sve dijelove zgrade i dati na uvid dokumente potrebne za provođenje
energetskog pregleda i energetskog certificiranja tog dijela zgrade.
Ministrica može posebnom odlukom propisati najveće cijene koštanja provođenja
energetskih pregleda i izdavanja energetskih certifikata za pojedine vrste
zgrada.
Odluka iz stavka 3. ovoga članka objavljuje se na službenim internetskim
stranicama Ministarstva.

VIII. POSTUPAK ENERGETSKOG CERTIFICIRANJA ZGRADE

Članak 27.

Postupak energetskog certificiranja zgrade sastoji se od:
– energetskog pregleda zgrade,
– vrednovanja i/ili završnog ocjenjivanja radnji energetskog pregleda zgrade,
– izdavanja energetskog certifikata zgrade.

*Energetski pregled zgrade*
Članak 28.

Energetski pregled zgrade obvezno uključuje:
1. analizu građevinskih karakteristika zgrade u smislu toplinske zaštite
(analizu toplinskih karakteristika vanjske ovojnice zgrade),
2. analizu energetskih svojstava sustava grijanja i hlađenja,
3. analizu energetskih svojstava sustava klimatizacije i ventilacije,
4. analizu energetskih svojstava sustava za pripremu potrošne tople vode,
5. analizu energetskih svojstava sustava elektroinstalacija, rasvjete, kućanskih
aparata i drugih potrošača energije,
6. analizu upravljanja svim tehničkim sustavima zgrade,
7. potrebna mjerenja gdje je to nužno za ustanovljavanje energetskog stanja i
/ili svojstava,
8. analizu mogućnosti promjene izvora energije,
9. analizu mogućnosti korištenja obnovljivih izvora energije i učinkovitih
sustava,
10. prijedlog ekonomski povoljnih mjera poboljšanja energetskih svojstava
zgrade, ostvarive uštede, procjenu investicije i period povrata,
11. izvještaj s preporukama za optimalni zahvat i redoslijed prioritetnih mjera
koje će se implementirati kroz jednu ili više faza.
Energetski pregled zgrade osim navedenog u stavku 1. ovoga članka može
uključivati i druge radnje ovisno o vrsti zgrade.
Energetski pregled zgrade provodi se u skladu s načelima iz metodologije za
provođenje energetskih pregleda i pravilima struke.
Metodologiju za provođenje energetskih pregleda iz stavka 3. ovoga članka
utvrđuje Ministrica posebnom Odlukom.
Odluka i Metodologija iz stavka 4. ovoga člakna objavljuju se na službenim
internetskim stranicama ministarstva.

*Izdavanje energetskog certifikata zgrade*
Članak 29.

Izdavanje energetskog certifikata podrazumijeva:
– određivanje energetskog razreda zgrade,
– izradu energetskog certifikata zgrade s popisom preporuka za ekonomski
povoljno poboljšanje energetskih svojstava zgrade i s izračunatim razdobljem
povrata investicije.
Izračunato razdoblje povrata investicija iz stavka 1. alineje 2 ovoga članka
izražava se u odnosu na cijene u trenutku izračuna i ne uključuje predviđene
promjene cijena u planiranom razdoblju povrata investicija.
Pregled dijela mogućih preporuka za ekonomski povoljno poboljšanje energetskih
svojstava zgrade naveden je Prilogu 4. ovoga Pravilnika.

IX. REGISTAR IZDANIH ENERGETSKIH CERTIFIKATA ZGRADA

Članak 30.

Ministarstvo vodi registar izdanih energetskih certifikata zgrada.
Podatke koji e koji e u registar izdanih energetskih certifikata zgrada
dostavlja ovlaštena osoba koja je izdala energetski certifikat.
Ovlaštena osoba dužna je potrebne podatke unijeti u roku od najviše 8 dana od
izdavanja energetskog certifikata.
Ministrica posebnom Odlukom propisuje obrazac za dostavljanje podataka o izdanim
energetskim certifikatima zgrada prema kojemu ovlaštene osobe elektronskim putem
dostavljaju propisane podatke.
Odluka iz stavka 4. ovoga članka objavljuju se na službenim internetskim
stranicama Ministarstva.

X. NADZOR NAD PROVEDBOM PRAVILNIKA

Članak 31.

Nadzor nad provedbom odredbi ovoga Pravilnika obavlja Ministarstvo.
Ministarstvo u provedbi nadzora može:
– provoditi povremene kontrole ispravnosti izdanih energetskih certifikata
zgrada,
– zahtijevati da sve zgrade koje podliježu obvezi certificiranja prema ovome
Pravilniku imaju propisani energetski certifikat.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 32.

Sve nove zgrade za koje se nakon 1. rujna 2009. godine podnosi zahtjev za
izdavanje akta temeljem kojega se može graditi (građevinske dozvole ili potvrde
glavnog projekta) moraju imati energetski certifikat izdan na način sukladno
odredbama ovoga Pravilnika.
Sve zgrade čija građevinska (bruto) površina nije veća od 400 m2 i zgrade za
obavljanje isključivo poljoprivrednih djelatnosti čija građevinska (bruto)
površina nije veća od 600 m2 i koje nisu izuzete od obveze energetskog
certificiranja prema ovome Pravilniku, za koje je prijavljen početak građenja
nakon 1. rujna 2009. godine, moraju imati energetski certifikat izdan na način
sukladno odredbama ovoga Pravilnika.
Sve zgrade javne namjene za koje je obvezno javno izlaganje energetskog
certifikata prema ovome Pravilniku moraju imati izrađen i javno izložen
energetski certifikat u roku od najdulje 36 mjeseci od donošenja metodologije za
provođenje energetskih pregleda.
Sve postojeće zgrade koje se prodaju, iznajmljuju ili daju na leasing mo­raju
imati energetski certifikat dostupan na uvid kupcu ili najmoprimcu najkasnije
danom pristupanja Republike Hrvatske u članstvo EU.

Članak 33.

Slikovni prikazi energetskih certifikata namijenjeni za popunjavanje
elektroničkim putem i objavljuju se na službenim internetskim stranicam
Ministarstva.

Članak 34.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osam dana od objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 360-01/08-04/6
Urbroj: 531-01-08-1
Zagreb, 30. rujna 2008.

Ministrica
**Marina Matulović Dropulić, dipl. ing. arh.**, v. r.

**[PRILOG 1.](dodatni/377670.pdf)**[IZGLED I SADRŽAJ ENERGETSKOG CERTIFIKATA STAMBENIH ZGRADA (PRVA STRANICA)](dodatni/377670.pdf)

**[PRILOG 2.](dodatni/377672.pdf)**[IZGLED I SADRŽAJ ENERGETSKOG CERTIFIKATA NESTAMBENIH ZGRADA S OPCIJSKOM SKALOM
ZA ODREĐIVANJE ENERGETSKOG RAZREDA ZGRADE PREMA POTROŠNJI ENERGIJE
(PRVA STRANICA)](dodatni/377672.pdf)

**[PRILOG 3.](dodatni/377674.pdf)**[IZGLED I SADRŽAJ ENERGETSKOG CERTIFIKATA OSTALIH ZGRADA KOJE TROŠE ENERGIJU
(PRVA STRANICA)](dodatni/377674.pdf)

**PRILOG 4.**PREGLED DIJELA MOGUĆIH MJERA ZA EKONOMSKI POVOLJNO POBOLJŠANJE ENERGETSKIH
SVOJSTAVA ZGRADE

aditi i prijedlog mjera za ekonomski povoljno poboljšanje
energetskih svojstava zgrade.
Mjere koje se predlažu obuhvaćaju na primjer sljedeće:
– poboljšanje toplinskih karakteristika vanjske ovojnice primjenom toplinske
izolacije,
– zamjenu ili poboljšanje sustava grijanja i povećanje učinkovitosti,
– zamjenu ili poboljšanje sustava klimatizacije i povećanje učinkovitosti,
– zamjenu ili poboljšanje sustava pripreme tople vode,
– promjenu izvora energije gdje je to ekonomski i ekološki isplativo,
– uvođenje obnovljivih izvora energije (sunčeva, geotermalna, biomasa i dr.),
– poboljšanje učinkovitosti sustava elektroinstalacija i kućanskih uređaja,
– racionalno korištenje vode,
– upravljanje energetikom općenito.
Mjere za poboljšanje energetskih svojstava zgrade u odnosu na troškove za
njihovo provođenje i vrijeme povrata investicija navode se u energetskom
certifikatu od najjeftinijih s brzim povratom investicije do mjera koje daju
najveći učinak glede energetske učinkovitosti ali uz najduži rok povrata
uloženih investicija.
1. Mjere za poboljšanje energetskih svojstava zgrade uz male troškove i brzi
povrat investicije (do 3 godine i 5000 kn/100 m2) jesu:
– brtvljenje prozora i vanjskih vrata, zamjena ostakljenja s dvostrukim IZO
niskoemisijskim ostakljenjem (preporuka U ostakljenja < 1,1 W/m2K),
– provjera i popravak okova na prozorima i vratima,
– izoliranje niša za radijatore i kutije za rolete,
– toplinski izoliranje postojećeg kosog krova ili stropa prema negrijanom tavanu
debljim slojem toplinske izolacije,
– reduciranje gubitaka topline kroz prozore ugradnjom roleta, postavom zavjesa i
sl.,
– ugradnja termostatskih ventila na radijatore,
– izoliranje cijevi za toplu vodu i spremnike tople vode,
– hidraulički uravnoteženje sustava centralnog toplovodnog grijanja,
– redovito servisiranje i podešavanje sustava grijanja i hlađenja,
– ugradnja automatske regulacije, kontrole i nadzora energetike zgrade,
– ugradnja štednih žarulja u rasvjetna tijela,
– zamjena trošila energetski efikasnijima – energetskog razreda A,
– uporaba štedne armature na trošilima za vodu (smart-shower sustavi,
niskoprotočni vodokotlići, senzorske slavine i pisoari),
– kompenziranje jalove energije ugradnjom kompenzatorskih baterija,
– regulacija i kontrola rada sustava rasvjete (day-light) i klimatizacije (termosenzori),
– odabir učinkovitijih trošila.
2. Mjere za poboljšanje energetskih svojstava zgrade uz nešto veće troškove i
duži period povrata investicije (više od 3 godine i preko 5000 kn/100m2)
jesu:
– zamjena prozora i vanjskih vrata toplinski kvalitetnijim prozorima – preporuka
U prozora 1,1-1,8 W/(m2K),
– na prozore ugradnja mikroprekidača koji isključuju konvektorsko grijanje i
hlađenje pri otvaranju prozora,
– toplinsko izoliranje neizolirane zgrade ili povećanje toplinske izolacije
izolirane zgrade kod cijele vanjske ovojnice zgrade, (zidovi, podovi, krov te
plohe prema negrijanim prostorima minimalno u skladu sa zahtjevima iz posebnog
propisa),
– izgraditi vjetrobran na ulazu u kuću,
– saniranje i obnova dimnjaka,
– centraliziranje sustava grijanja i pripreme potrošne tople vode,
– analiziranje sustava grijanja i hlađenja u kući i po potrebi zamjena
energetski učinkovitijim sustavom (modernizacija postojećeg kotla, ugradnja
novog kotla, promjena izvora energije) te ga kombinirati s obnovljivim izvorima
energije (sunčeva energija, biomasa, geotermalna energija),
– rekuperacija otpadne topline, vode i sl.,
– ugradnja centralnog nadzornog i upravljačkog sustava,
– ugradnja sunčevog sustava za zagrijavanje vode – ukoliko se zagrijavanje vode
vrši konvencionalnim izvorima energije ugraditi sustav sa sunčanim kolektorima,
– ugradnja fotonaponskog sustava za dobivanje električne energije: ugraditi
sustav s fotonaponskim ćelijama (ukoliko je moguća povoljna orijentacija
ćelija).

**PRILOG 5.**REGISTAR IZDANIH ENERGETSKIH CERTIFIKATA ZGRADA

|  |  |
| --- | --- |
| Redni broj |  |
| Vrsta zgrade |  |
| Adresa i katastarska čestica |  |
| Klimatski podaci (kontinentalna/primorska Hrvatska) |  |
| Ploština korisne površine *A*k[m2] |  |
| Obujam grijanog dijela zgrade *V*e [m3] |  |
| Koeficijent transmisijskog toplinskog gubitka *H*tr,adj [W/(m2K)] |  |
| Način grijanja zgrade |  |
| Energetski razred zgrade |  |
| Godišnja potrebna toplinska energija za grijanje za referentne klimatske podatke  *Q*H,nd,ref[kWh/(m2a)] i [kWh/a] |  |
| Godišnja potrebna toplinska energija za grijanje za stvarne klimatske podatke *Q*H,nd[kWh/(m2a)] i [kWh/a] |  |
| Godišnji toplinski gubici sustava grijanja za stvarne klimatske podatke *Q*H,ls[kWh/a] |  |
| Godišnja potrebna toplinska energija za zagrijavanje potrošne tople vode za stvarne klimatske podatke *Q*W,nd [kWh/a] |  |
| Godišnji toplinski gubici sustava za zagrijavanje potrošne tople vode za stvarne klimatske podatke QW,ls [kWh/a] |  |
| Godišnja potrebna toplinska energija za stvarne klimatske podatke *Q*H[kWh/a] |  |
| Godišnja potrebna toplinska energija za hlađenje za stvarne klimatske podatke *Q*C,nd[kWh/a] |  |
| Godišnji gubici sustava hlađenja za stvarne klimatske podatke *Q*C,ls[kWh/a] |  |
| Godišnja potrebna energija za hlađenje za stvarne klimatske podatke *Q*C[kWh/a] |  |
| Godišnja potrebna energija za ventilaciju za stvarne klimatske podatke *Q*Ve[kWh/a] |  |
| Godišnja potrebna energija za rasvjetu za stvarne klimatske podatke *E*l[kWh/a] |  |
| Godišnja isporučena energija građevini za stvarne klimatske podatke *E*del[kWh/a] |  |
| Godišnja primarna energija za stvarne klimatske podatke *E*prim[kWh/a] |  |
| Godišnja emisija CO2 za stvarne klimatske podatke [kg/a] |  |
| Ime i prezime ovlaštene osobe ili naziv tvrtke, identifikacijski broj |  |
| Broj energetskog certifikata |  |
| Datum izdavanja energetskog certifikata |  |
| Svrha izdavanja energetskog certifikata: nova / prodaja / iznajmljivanje |  |

**PRILOG 6.A.**METODOLOGIJA ODREĐIVANJA ENERGETSKOG RAZREDA ZA STAMBENE ZGRADE

![](dodatni/348630.gif)
![](dodatni/348631.gif)
![](dodatni/348632.gif)

**PRILOG 6.B.**METODOLOGIJA ODREĐIVANJA ENERGETSKOG RAZREDA ZA NESTAMBENE ZGRADE

![](dodatni/348633.gif)

![](dodatni/348634.gif)

![](dodatni/348635.gif)

![](dodatni/348636.gif)

**PRILOG 7.A.**REFERENTNI KLIMATSKI PODACI ZA KONTINENTALNU HRVATSKU

**REFERENTNI KLIMATSKI PODACI ZA KONTINENTALNU HRVATSKU SIJEČANJ – PROSINAC
 (I. – XII.)**

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | I. | II. | III. | IV. | V. | VI. |
| Temperatura | 0,3°C | 3,2°C | 7,5°C | 11,8°C | 15,9°C | 19,2°C |
| Ozračenost | 31,94 kWh/m2 | 48,61 kWh/m2 | 94,44 kWh/m2 | 128,06 kWh/m2 | 170,00 kWh/m2 | 181,11 kWh/m2 |
|  | I. | II. | III. | IV. | V. | VI. |
| J | 43,61 kWh/m2 | 57,78 kWh/m2 | 86,11 kWh/m2 | 83,61 kWh/m2 | 87,78 kWh/m2 | 83,61 kWh/m2 |
| I, Z | 23,61 kWh/m2 | 35,56 kWh/m2 | 66,94 kWh/m2 | 86,39 kWh/m2 | 110,56 kWh/m2 | 116,11 kWh/m2 |
| S | 14,17 kWh/m2 | 20,00 kWh/m2 | 35,00 kWh/m2 | 45,28 kWh/m2 | 57,78 kWh/m2 | 59,44 kWh/m2 |
|  |  |  |  |  |  |  |
| SD = 2900 | 607 | 467 | 385 | 234 | 0 | 0 |

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | VII. | VIII. | IX. | X. | XI. | XII. |
| Temperatura | 21,1°C | 20,1°C | 16,4°C | 11,7°C | 6,5°C | 1,8°C |
| Ozračenost | 187,78 kWh/m2 | 159,44 kWh/m2 | 118,61 kWh/m2 | 74,44 kWh/m2 | 34,72 kWh/m2 | 24,17 kWh/m2 |
|  | VII. | VIII. | IX. | X. | XI. | XII. |
| J | 90,28 kWh/m2 | 94,17 kWh/m2 | 99,72 kWh/m2 | 88,06 kWh/m2 | 45,56 kWh/m2 | 32,22 kWh/m2 |
| I, Z | 121,94 kWh/m2 | 106,94 kWh/m2 | 84,72 kWh/m2 | 55,56 kWh/m2 | 25,56 kWh/m2 | 17,22 kWh/m2 |
| S | 59,44 kWh/m2 | 51,67 kWh/m2 | 37,78 kWh/m2 | 26,67 kWh/m2 | 15,28 kWh/m2 | 11,39 kWh/m2 |
|  |  |  |  |  |  |  |
| SD = 2900 | 0 | 0 | 0 | 245 | 401 | 561 |

 Broj dana u sezoni grijanja: Z = 180
Unutarnja temperatura u zgradi (srednja): *θi*=20°C
Temperatura početka i završetka sezone grijanja: *θeg*=12°C
Vanjska projektna temperaturaeratura: *θe*=-12°C

**PRILOG 7.B.

font size="4">REFERENTNI KLIMATSKI PODACI ZA PRIMORSKU HRVATSKU

**REFERENTNI KLIMATSKI PODACI ZA PRIMORSKU HRVATSKU SIJEČANJ – PROSINAC
 (I. – XII.)****

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | I. | II. | III. | IV. | V. | VI. |
| Temperatura | 7,2°C | 8,1°C | 10,6°C | 13,4°C | 18,0°C | 21,6°C |
| Ozračenost | 50,28 kWh/m2 | 73,06 kWh/m2 | 121,39 kWh/m2 | 156,39 kWh/m2 | 192,78 kWh/m2 | 206,94 kWh/m2 |
|  | I. | II. | III. | IV. | V. | VI. |
| J | 85,83 kWh/m2 | 103,06 kWh/m2 | 116,39 kWh/m2 | 100,28 kWh/m2 | 93,61 kWh/m2 | 87,78 kWh/m2 |
| I, Z | 40,00 kWh/m2 | 88,06 kWh/m2 | 106,39 kWh/m2 | 125,56 kWh/m2 | 132,50 kWh/m2 |
| S | 17,78 kWh/m2 | 22,50 kWh/m2 | 36,94 kWh/m2 | 46,39 kWh/m2 | 57,78 kWh/m2 | 58,89 kWh/m2 |
|  |  |  |  |  |  |  |
| SD = 1600 | 393 | 330 | 286 | 0 | 0 | 0 |

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | VII. | VIII. | IX. | X. | XI. | XII. |
| Temperatura | 24,5°C | 24,0°C | 20,5°C | 16,2°C | 11,8°C | 8,5°C |
| Ozračenost | 213,89 kWh/m2 | 183,61 kWh/m2 | 140,28 kWh/m2 | 103,33 kWh/m2 | 56,67 kWh/m2 | 43,33 kWh/m2 |
|  | VII. | VIII. | IX. | X. | XI. | XII. |
| J | 94,72 kWh/m2 | 104,44 kWh/m2 | 118,33 kWh/m2 | 134,72 kWh/m2 | 95,00 kWh/m2 | 80,28 kWh/m2 |
| I, Z | 138,89 kWh/m2 | 123,33 kWh/m2 | 100,83 kWh/m2 | 79,72 kWh/m2 | 45,28 kWh/m2 | 35,00 kWh/m2 |
| S | 58,33 kWh/m2 | 51,67 kWh/m2 | 38,61 kWh/m2 | 28,61 kWh/m2 | 18,61 kWh/m2 | 15,56 kWh/m2 |
|  |  |

   |  |  |  |

| SD = 1600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 239 | 352 |

Broj dana u sezoni grijanja: Z = 135
Unutarnja temperatura u zgradi (srednja): *θi* = 20°C
Temperatura početka i završetka sezone grijanja: *θeg*=12°C
Vanjska projektna temperatura: *θe* = -4°C

Pravilnik, NN 113/2008-3293
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)