## Kolektivni ugovor sklopljen između Hrvatskih autocesta d.o.o. i Nezavisnog sindikata radnika cesta i autocesta u Republici Hrvatskoj i Sindikata radnika Hrvatskih autocesta

### NN 6/2004 (16.1.2004.), Kolektivni ugovor sklopljen između Hrvatskih autocesta d.o.o. i Nezavisnog sindikata radnika cesta i autocesta u Republici Hrvatskoj i Sindikata radnika Hrvatskih autocesta

# KOLEKTIVNI UGOVOR

224

Na
temelju članka 185. Zakona o radu (»Narodne novine« broj 38/95, 54/95, 65/95,
17/01, 82/01. i 114/03.) HRVATSKE AUTOCESTE d.o.o., Zagreb, Vončinina 3 (u
daljnjem tekstu: Poslodavac) i Nezavisni sindikat radnika cesta i autocesta u
Republici Hrvatskoj, Zagreb, Lučko, Jadranska avenija 6, Sindikat hrvatskih
autocesta, Zagreb, (u daljnjem tekstu: Sindikati) zaključili su u Zagrebu dana
18. prosinca 2003. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim
Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor) utvrđuju se prava i obveze
njegovih potpisnika i uređuju pitanja iz radnih odnosa ili ona u svezi s radnim
odnosima radnika kod Poslodavca.

Članak 2.

Prema odredbama ovog Ugovora poslodavac je trgovačko
društvo HRVATSKE AUTOCESTE d.o.o., Zagreb, za koje radnik u radnom odnosu
obavlja određene poslove.

Prema odredbama ovog Ugovora radnik je fizička osoba
koja obavlja određene poslove za Poslodavca na temelju ugovora o radu.

Članak 3.

Odredbe ovog Ugovora obvezuju i primjenjuju se na
njegove potpisnike i osobe koje prema odredbama Zakona o radu (u daljnjem
tekstu: Zakon) mogu biti stranke Ugovora, a koje mu naknadno pristupe.

Ovaj se Ugovor primjenjuje na području Republike
Hrvat­ske.

Članak 4.

Odredbe kojima se uređuju pitanja iz radnih odnosa
ovog Ugovora primjenjuju se izravno, ako za primjenu pojedinih odredaba nije
potrebna odgovarajuća razrada u općim aktima Poslodav­ca kojima se uređuju
pitanja iz radnih odnosa i u svezi s radnim odnosima.

Ako odredbama ovog Ugovora nije drugačije utvrđeno,
na pojmove iz Ugovora primjenjuju se definicije utvrđene Zakonom.

Ako bi općim aktom Poslodavca kojim se uređuju
pitanja iz radnih odnosa i u svezi s radnim odnosima, pojedino pravo radnika
bilo manje od prava utvrđenog ovim Ugovorom, izravno se primjenjuju odredbe
ovog Ugovora.

Članak 5.

Sklapanjem ovog Ugovora između ugovornih stranaka
potpisnika i osoba na koje se primjenjuje nastaju obvezno-pravni odnosi, koji
se mogu mijenjati samo pod uvjetima utvrđenim ovim Ugovorom.

Stranke potpisnice ovog Ugovora i osobe na koje se
primjenjuje dužne su u dobroj vjeri ispunjavati njegove odredbe.

Zbog
povrede  obveza  iz
ovog  Ugovora,  oštećena
stranka ili osoba  na koju se
primjenjuje, može tražiti naknadu pretrpljene štete sukladno Zakonu.

Članak 6.

Ako se statusnom promjenom ili pravnim poslom na
novog poslodavca prenese poduzeće ili dio poduzeća, na  novog
poslodavca se prenose i svi ugovori o radu  radnika  koji  rade
u podu­zeću  ili dijelu poduzeća
koji je predmet prenošenja, a na radnike se do sklapanja novoga kolektivnog
ugovora, a najdulje godinu dana, nastavlja primjenjivati ovaj Ugovor.

Radnik čiji je ugovor o radu prenesen u svezi sa
stavkom 1. ovoga članka, zadržava u svezi s otkazom, otkaznim rokovima,
otpremninom i svim drugim pitanjima iz radnog odnosa sva prava koja je stekao
do dana prijenosa ugovora o radu.

Članak 7.

U slučaju promjena i u tijeku promjena iz članka 6.
ovog Ugovora, a prije donošenja važnih odluka i njihovo ostvarenje, Poslodavac
se obvezuje pravovremeno o svemu obavijestiti sindikalnog povjerenika, te se o
svim pitanjima s njime prethodno savjetovati, sukladno Zakonu.

II.
ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak 8.

Radni odnos zasniva se pisanim ugovorom o radu između
Poslodavca i izabranog radnika.

Članak 9.

O potrebi novog zapošljavanja Poslodavac će prethodno
pisanim putem obavijestiti sindikalnog povjerenika.

Članak 10.

Ugovor o radu sklapa se u pravilu na neodređeno
vrijeme.

Prilikom sklapanja ugovora o radu ugovara se probni
rad koji traje:

–  mjesec dana za radna mjesta za
koja je uvjet niža stručna sprema ili osnovna škola,

–  dva mjeseca za radna mjesta za
koja je uvjet srednja stručna sprema,

–  četiri mjeseca za radna mjesta
za koja je uvjet viša stručna sprema,

–  šest mjeseci za radna mjesta za
koja je uvjet visoka stručna sprema.

Probni rad može se iznimno produžiti zbog objektivnih
razloga, ako je radnik odsutan više od deset dana  i to za onoliko vremena koliko je bio odsutan.

Kad je ugovoren probni rad, otkazni rok je sedam
dana.

Članak 11.

Ugovor o radu na određeno vrijeme može se zaključiti
pod uvjetima i na način utvrđen Zakonom.

Jedan ili više uzastopnih ugovora o radu iz stavka 1.
ovoga članka može se sklopiti za neprekinuto razdoblje duže od 3 (tri) godine
na istim poslovima koji su vezani za realizaciju projekata izgradnje i
održavanja autocesta, ali ne duže od trajanja projekta, te u drugim slučajevima
utvrđenim Zakonom.

Članak 12.

Ugovor o radu mora se sklopiti u pisanom obliku i
sadržavati sve uglave predviđene Zakonom.

Članak 13.

Poslodavac je obvezan radniku u radnom odnosu
osigurati obavljanje posla za koje je sklopio ugovor o radu, te mu isplatiti
plaću, a radnik je obvezan prema uputama i nalozima Poslodavca, u skladu s
naravi i vrstom rada osobno obavljati preuzeti posao.

Članak 14.

Poslodavac se obvezuje da neće ustupati poslove
drugim prav­nim i fizičkim osobama, čije bi ustupanje moglo izazvati sma­­njenje
broja radnika kod Poslodavca.

III.
RADNO VRIJEME

Puno
radno vrijeme

Članak
15.

Puno
radno vrijeme utvrđuje se u trajanju od 40 (četrdeset) sati tjedno.

Tjedno
radno vrijeme raspoređuje se u pravilu na pet radnih dana.

Nepuno radno vrijeme

Članak 16.

Ugovor o radu može se iznimno sklopiti i za nepuno
radno vrijeme kada priroda i opseg posla, odnosno organizacija rada ne
zahtijeva rad u punom radnom vremenu.

Ako je za stjecanje određenih prava važno prethodno
trajanje radnog odnosa s Poslodavcem, razdoblje rada u nepunom radnom vremenu
smatrat će se radom u punom radnom odnosu.

Skraćeno
radno vrijeme

Članak
17.

Na
poslovima odnosno radnim mjestima koji su procjenom opasnosti radnih mjesta
Poslodavca utvrđeni kao poslovi na kojima se ni uz primjenu mjera zaštite na
radu ne može zaštititi radnika od štetnih utjecaja, radno vrijeme se skraćuje
razmjerno štetnom utjecaju uvjeta rada na zdravlje i radnu sposobnost radnika.

Svaka stranka ovoga Ugovora može ministarstvu
nadležnom za rad predložiti donošenje pravilnika kojim se utvrđuju pitanja iz
stavka 1. ovog članka.

Radnik koji radi na poslovima iz stavka 1. ovog
članka može se rasporediti da do punoga radnog vremena radi na poslovima koji
nisu poslovi iz stavka 1. ovog članka.

Radnik
koji radi skraćeno radno vrijeme kako je utvrđeno ovim člankom, sva prava
ostvaruje kao da radi u punom radnom vremenu.

Prekovremeni rad

Članak 18.

U slučaju više sile, izvanrednog povećanja opsega
posla i u drugim sličnim slučajevima prijeke potrebe, radnik na zahtjev
Poslodavca mora raditi duže od punoga radnog vremena najviše do 10 (deset) sati
tjedno.

Prekovremeni rad se ne može narediti radniku kojemu
je zbog posebnih okolnosti zabranjeno raditi dulje od punoga radnog vremena,
sukladno Zakonu.

Poslodavac je dužan voditi evidenciju o broju sati
obav­ljenog prekovremenog rada, i to iskazati u obračunu plaće. Evidencija mora
biti pisana i dostavljena radniku prvoga radnog dana u sljedećem mjesecu.

Trudnica, majka s djetetom do 3 (tri) godine
starosti, roditelj koji radi polovicu punoga radnog vremena zbog njege djeteta
s težim smetnjama u razvoju, samohrani roditelj s djetetom do 6 (šest) godina
starosti može raditi prekovremeno samo ako da pisani pristanak na prekovremeni
rad.

Preraspodjela
radnog vremena

Članak 19.

Ako narav posla to zahtijeva, puno i nepuno radno
vrijeme može se preraspodijeliti tako da tijekom jednog razdoblja traje duže, a
tijekom drugog razdoblja kraće od punoga radnog vremena, s time da ukupno radno
vrijeme ne prijeđe puno radno vrijeme za to razdoblje.

Ako je radno vrijeme preraspodijeljeno, ono ne smije
biti duže od 52 sata tjedno.

Za poslove sezonske naravi Poslodavac može
preraspodijeliti radno vrijeme i duže od 52 sata, ali ne duže od 60 sati
tjedno, o čemu će dva puta godišnje izvješćivati sindikalnog povjerenika.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se
prekovremenim radom.

Preraspodijeljeno radno vrijeme svodi se na puno
radno vrijeme u siječnju i u srpnju za proteklo razdoblje.

Članak 20.

Odluku o preraspodjeli radnog vremena, sukladno
odredbama Zakona, donosi Poslodavac nakon savjetovanja sa sindikalnim
povjerenikom, a uručuje se radniku najmanje 8 (osam) dana prije preraspodjele.
Radniku na kojeg se odnosi preraspodjela radnog vremena pripadaju prava
utvrđena Zakonom, a plaća u razdoblju u kojem neće raditi isplaćivat će mu se
prema odredbama Pravil­nika o plaćama.

Rad u smjenama

Članak
21.

Smjenskim radom, u smislu ovoga Ugovora, smatra se
rad trajno organiziran u najmanje dvije smjene.

Ako je rad organiziran u dvije smjene, rad u:

–  I. smjeni obavlja se od 7 sati
do 19 sati,

–  II. smjeni obavlja se od 19 sati
do 7 sati idućeg dana.

Rad u dvije smjene organiziran je na način da radnik
jedan dan radi u I. smjeni, jedan dan u II. smjeni nakon čega je dva dana
slobodan.

Ako je
rad organiziran u tri smjene, rad u:

–  I. smjeni obavlja se od 6 sati
do 14 sati,

–  II. smjeni obavlja se od 14 sati
do 22 sata,

–  III. smjeni obavlja se od 22
sata do 6 sati idućeg dana.

Rad u tri smjene organizira se na način da radnik
radi: dva dana u I. smjeni, dva dana u II. smjeni, dva dana u III. smjeni,
nakon čega je dva dana slobodan.

Iznimno zbog potrebe posla, rad na naplati cestarine
može se organizirati i u međusmjenama.

Rad u drugoj smjeni je rad koji se kontinuirano
obavlja od 14 do 22 sata.

Rad u trećoj smjeni je rad koji se kontinuirano
obavlja od 22 sata do 6 sati idućeg dana. Rad u trećoj smjeni smatra se noćnim
radom.

Poslovi
s posebnim i otežanim uvjetima rada

Članak
22.

Rad na
poslovima s posebnim uvjetima smatra se rad za koji radnik, uz zadovoljavanje
općih uvjeta za zasnivanje radnog odnosa, mora udovoljiti propisanim zahtjevima
u pogledu dobi života, spola, stručnih sposobnosti, zdravstvenog stanja i
psihofizičkih sposobnosti.

Poslovi
s posebnim uvjetima rada utvrđuju se procjenom opasnosti radnih mjesta Poslodavca,
koja se donosi na način i pod uvjetima utvrđenim posebnim propisima.

Rad na
poslovima s otežanim uvjetima smatra se rad koji se ne može svrstati pod
poslove s posebnim uvjetima rada, ali kroz duže vremensko razdoblje može
utjecati na zdravlje radnika.

Poslove
s otežanim uvjetima rada utvrđuje Odbor za zaštitu na radu kod Poslodavca.

IV.
ODMORI I DOPUSTI

Stanka

Članak
23.

Radnik koji radi najmanje 6 sati dnevno ima unutar
radnog vremena pravo na odmor (stanku) od
30 (trideset) minuta.

Vrijeme odmora iz stavka 1. ovog članka ubraja se u
radno vrijeme.

Ako se zbog prirode posla radniku ne može
osigurati  stanka u trajanju iz
prethodnih stavaka, Poslodavac je dužan osigurati stanku radniku u dva dijela.

Dnevni
odmor

Članak
24.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na
odmor u trajanju od najmanje 12 sati neprekidno.

Radnik ne smije raditi više od 12 sati neprekidno,
osim u slučaju više sile (nesreće, elementarne nepogode, požara i sl.).

Stanka
za dojenje djeteta

Članak
25.

Radnica
koja doji dijete, a radi u punom radnom vremenu, ima pravo do godine dana
djetetova života na korištenje stanke za dojenje djeteta u trajanju od dva puta
dnevno po sat vremena.

Tjedni
odmor

Članak 26.

Radnik ima pravo na tjedni odmor nedjeljom u trajanju
najmanje 24 (dvadeset četiri) sata neprekidno.

Ako je prijeko potrebno raditi u dane odmora, radniku
će se osigurati odmor u pravilu prvi sljedeći radni dan, a najkasnije tijekom
tjedna.

Ako se tjedni odmor radi potrebe posla ne može
koristiti na način iz stavka 2. ovoga članka, može se koristiti naknadno prema
odluci Poslodavca.

Radniku se u svakom slučaju mora osigurati korištenje
tjednog odmora nakon 14 dana neprekidnog rada.

Godišnji
odmor

Članak 27.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni
godišnji odmor u trajanju od najmanje 18 (osamnaest), a najviše 30 (trideset)
radnih dana.

Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora radniku se
isplaćuje naknada plaće u visini njegove prosječne mjesečne plaće u prethodna
tri mjeseca (računajući tu i odgovarajuću novčanu vrijednost plaće u naravi).

Naknada plaće na koju radnik ostvaruje pravo za
vrijeme korištenja godišnjeg odmora isplaćuje se prilikom isplate plaće za
mjesec u kojem radnik ostvaruje godišnji odmor.

Malodobni radnik ima za svaku kalendarsku godinu
pravo na godišnji odmor u trajanju najmanje
24 radnih dana.

Pravo na godišnji odmor od najmanje 30 (trideset), a
najviše 35 (trideset pet) radnih dana ima radnik:

–  koji ima status slijepe osobe,

–  donator organa u godini
doniranja i narednih godina,

–  koji radi na poslovima gdje, ni
uz primjenu mjera zaštite na radu, nije moguće radnika zaštititi od štetnih
utjecaja.

Članak 28.

Ništavan je sporazum o odricanju prava na godišnji
odmor, odnosno o isplati naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 29.

U dane godišnjeg odmora ne uračunavaju se subota,
nedjelja, blagdani i neradni dani utvrđeni Zakonom.

Članak 30.

Radnik koji se prvi puta zaposli ili ima prekid rada
između dva radna odnosa duži od 8 (osam) dana stječe pravo na godišnji odmor
nakon 6 (šest) mjeseci neprekidnog rada.

Prekid rada zbog privremene nesposobnosti za rad,
vojne službe ili vježbe ili drugog zakonom određenoga opravdanog razloga ne
ubraja se u rok iz stavka 1. ovog članka.

Članak 31.

Radnik ima pravo na dvanaestinu godišnjeg odmora za
svakih navršenih mjesec dana rada u slučajevima utvrđenim Zakonom.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, radnik koji odlazi
u mirovinu prije 1. srpnja ima pravo na puni godišnji odmor.

U izračunavanju trajanja godišnjeg odmora na način iz
stav­ka 1. ovog članka, najmanje polovica dana godišnjeg odmora zaokružuje se
na cijeli dan godišnjeg odmora.

Članak 32.

Godišnji odmor od 18 radnih dana uvećava se prema
pojedinačno određenim mjerilima.

1. S obzirom na dužinu radnog staža:

–  do 2 godine                                                         2
radna dana

–  od 2 do 5 godina                                                 4
radna dana

–  od 5 do 10 godina                                              5
radnih dana

–  od 10 do 15 godina                                            6
radnih dana

–  od 15 do 20 godina                                            8
radnih dana

–  od 20 do 30 godina                                          10
radnih dana

–  od 30 godina na dalje                                        12
radnih dana

2. kada je radnik:

–  osoba s invaliditetom od najmanje 60%
i osoba kod koje je utvrđena profesionalna
nesposobnost za rad                                            4
radna dana

–  majka djeteta do 13 godina starosti                      2
radna dana

–  majka dvoje ili više djece do 13 godina
starosti                                                                4
radna dana

–  samohrani roditelj djeteta do 13 godina               5 radnih dana

–  jedan od roditelja djeteta sa smetnjama
u psihofizičkom razvoju ili utvrđenom
invaliditetu na osnovu nalaza ovlaštene
zdravstvene osobe                                              5
radnih dana

3. S obzirom na uvjete rada:

–  radniku koji radi u smjenskom radu                         1
radni dan

4. S obzirom na složenost poslova:

–  radniku koji radi na poslovima I., II.
i III. grupe složenosti i pripravnicima                       1
radni dan

–  radniku koji radi na poslovima IV., V.
i VI. grupe složenosti                                           2
radna dana

–  radniku koji radi na poslovima VII.,
VIII. i IX. grupe složenosti                                   3
radna dana

Ukupno trajanje godišnjeg odmora određuje se na način
da se 18 radnih dana uveća za zbroj svih dodatnih dana utvrđenih točkama 1. do
4. ovoga članka, s time da tako utvrđen broj dana ne može prijeći maksimalni broj
dana godišnjeg odmora određen člankom 27. ovog Ugovora.

Članak 33.

Plan korištenja godišnjeg odmora utvrđuje Poslodavac
uzi­ma­jući u obzir potrebe organizacije rada i potrebe i mogućnosti  za odmor radnika.

Članak 34.

Rješenje o korištenju godišnjeg odmora obavezno se
dostavlja radniku najkasnije 15 (petnaest) dana prije početka korištenja
godišnjeg odmora.

U slučaju prigovora radnika na rješenje o korištenju
godišnjeg odmora Poslodavac se obvezuje o istom savjetovati sa sindikalnim
povjerenikom.

Članak 35.

Radnik može koristiti godišnji odmor u neprekidnom
trajanju ili u dva dijela.

Ako radnik
koristi  godišnji  odmor u dva dijela,  prvi dio u trajanju  od
najmanje 12 (dvanaest) radnih dana neprekidno, mora iskoristiti tijekom
kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godišnji odmor.

Drugi dio godišnjeg odmora radnik mora iskoristiti
najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Članak 36.

Godišnji odmor, odnosno prvi dio godišnjeg odmora
koji je prekinut ili nije korišten u godini u kojoj je stečen, a zbog bolesti
ili porodnog  dopusta, radnik  ima
pravo  iskoristiti  do 30. lipnja iduće godine, pod uvjetom da
je radio najmanje 6 (šest) mjeseci u godini koja prethodi godini u kojoj se
vratio na rad.

Radnik koji zbog novačenja u Hrvatsku vojsku ili radne
obveze nije koristio godišnji odmor ima pravo koristiti neiskorišteni godišnji
odmor po razvojačenju odnosno prestanku radne obveze.

Članak 37.

Pravo na godišnji odmor nema radnik koji je to pravo
u cijelosti, za tekuću kalendarsku godinu iskoristio kod prethodnog poslodavca.

Prilikom prestanka ugovora o radu Poslodavac je dužan
radniku izdati potvrdu o korištenju godišnjeg odmora.

Radnik u slučaju prestanka radnog odnosa, osim u
slučaju izvanrednog otkaza ugovora o radu, ima pravo iskoristiti godišnji odmor
na koji je stekao pravo kod Poslodavca.

Članak 38.

Radnik ima pravo koristiti do tri dana godišnjeg
odmora kad on to želi uz uvjet da o tome obavijesti Poslodavca najmanje tri
dana prije korištenja, te da se takvim korištenjem ne remeti proces rada.

Plaćeni dopust

Članak 39.

Radnik ima pravo na dopust uz naknadu plaće do
najviše 7 (sedam) radnih dana u jednoj kalendarskoj godini, u sljedećim
slučajevima:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | prilikom sklapanja braka | 5 dana |
| – | prilikom rođenja djeteta | 5 dana |
| – | smrti supružnika, djeteta, posvojitelja, | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | posvojenika, roditelja i unuka | 5 dana |
| – | smrti roditelja supružnika, djedova i baka, | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | braće i sestara | 2 dana |
| – | za polaganje stručnog ispita prvi put | 5 dana |
| – | teške bolesti roditelja i djece izvan mjesta | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | stanovanja | 5 dana |
| – | teške bolesti roditelja, djece i bračnog | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | druga u mjestu stanovanja | 2 dana |
| – | selidbe u istom mjestu | 1 dan |
| – | selidbe u drugo mjesto | 2 dana |
| – | elementarne nepogode do | 5 dana |
| – | kaodobrovoljni davaoci za svako davanje krvi | 2 dana |
| – | za sudjelovanje na sindikalnim seminarima | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | i obrazovanju za sindikalne aktivnosti | 2 dana. |

Iznimno, radnik ima pravo na plaćeni dopust u trajanju i više od ukupno 7
(sedam) radnih dana, ako se u toku iste godine ponove smrtni slučajevi iz  stavka 1. ovog članka.

Članak 40.

Za vrijeme stručnog ili općeg školovanja,
osposobljavanja ili usavršavanja na koje je upućen po nalogu Poslodavca radniku
se može odobriti godišnje do 10 (deset)
radnih dana plaćenog dopusta za pripremanje i polaganje ispita.

Članak
41.

Glede
stjecanja prava iz radnih odnosa ili u svezi s radnim odnosom, razdoblje
plaćenog dopusta smatra se vremenom provedenim na radu.

Neplaćeni
dopust

Članak 42.

Poslodavac može radniku na njegov zahtjev odobriti
dopust bez naknade plaće do 30 dana u tijeku kalendarske godine u sljedećim
slučajevima:

–  njega člana uže obitelji,

–  gradnja ili popravak kuće ili
stana,

–  liječenje na vlastiti trošak,

–  izobrazbe, osposobljavanja,
usavršavanja ili specijalizacije na vlastiti trošak,

–  sudjelovanja u međunarodnim
kulturno-umjetničkim priredbama izvan Republike Hrvatske,

–  sportskim nastupima u
reprezentativnim selekcijama,

–  u drugim opravdanim slučajevima.

Kada to okolnosti zahtijevaju može se odobriti
neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog članka i duži od 30 dana.

Za vrijeme neplaćenog dopusta, prava i obveze iz
radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom miruju, ako Zakonom nije drugačije
određeno.

V.
PLAĆE

Članak
43.

Za
izvršeni rad radnik ima pravo na plaću koja se sastoji od:

–  osnovne plaće radnog mjesta na kojem radnik radi,

–  dodatka na plaću za radni staž,

–  dodatka na plaću za otežane uvjete rada,

–  korekcija plaće po osnovi izvršavanja poslova i radnih zadataka
(stimulativni dio),

–  dodatka na plaću u visini od 400,00 kuna.

U
smislu ovoga Ugovora plaća uključuje i sve zakonom propisane doprinose iz
plaće, porez na dohodak, prirez na porez i dio plaće koji se isplaćuje radniku.

Radnik
može ostvariti pravo na povećanje plaće na osnovi uspješnosti radnog učinka
(stimulativni dio plaće), koji u jednoj godini može iznositi najviše do visine
jedne prosječne plaće radnika koji ostvaruje dodatak, a ne može se ostvariti
kao stalni dodatak uz plaću.

Poslodavac
će sindikalnom povjereniku mjesečno dostavljati popis radnika koji su u
prethodnom mjesecu ostvarili pravo na stimulativni dio plaće iz prethodnog
stavka.

Radnik
ima pravo na naknadu plaće za vrijeme kada ne radi, a u slučajevima koji su
određeni ovim Ugovorom, Pravilnikom o radu i Zakonom.

Isplata
plaće

Članak
44.

Prema
ovom Ugovoru plaćom se smatra brutoplaća radnika.

Radnicima
se plaća isplaćuje unatrag jedanput mjesečno za protekli mjesec i to u pravilu
do 15. u tekućem mjesecu.

Članak 45.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i
uobičajeni radni učinak na poslovima radnog mjesta na kojem radnik radi,
predstavlja umnožak osnovice i koeficijenta složenosti poslova.

Utvrđuje se osnovica za obračun plaće u iznosu od
2.345,00 kuna.

Mjesečna plaća radnika utvrđuje se prema stvarnom mje­seč­nom
fondu sati tako da se pomnoži osnovica od 2.345,00 kuna s pripadajućim
koeficijentom (ugovoreni koeficijent plaće svakog radnika) uvećan za dodatak s
osnove minulog rada iz članka 49. ovoga Ugovora, pribroji dodatak  od
400,00 kuna, te  pridodaju  uvećanja plaće iz članaka 50. ovog Ugovora.

Korekcija osnovice provodit će se sukladno povećanju
troškova života u Republici Hrvatskoj, prema objavljenim podacima Državnog
zavoda za statistiku.

Svaka
strana  ovoga  Ugovora
može  podnijeti  zahtjev za korekciju  osnovice za obračun plaće koju je druga
ugovorna strana dužna razmotriti i ocijeniti te se o prijedlogu pisano očitovati.

Postupak pregovaranja o korekciji osnovice za obračun
plaće mora biti okončan u roku od 30 (trideset) dana od dana dostav­ljanja
prijedloga.

Osnovna plaća utvrđuje se za mogući mjesečni fond
sati na osnovi 40-satnoga radnog tjedna.

Članak 46.

Pravilnikom o plaćama razvrstavaju se i vrednuju
pojedini poslovi, odnosno radna mjesta po grupama i koeficijentima, a na osnovi
složenosti i normalnih uvjeta rada na tim radnim mjestima.

Složenost poslova radnog mjesta uključuje značaj
radnog mjesta u poslovanju, potreban stupanj obrazovanja za obavljanje poslova
toga radnog mjesta, stupanj odgovornosti radnog mjesta, specijalistička znanja,
potrebnu radnu vještinu radnika, te psiho­fizičke osobine i posebne uvjete
potrebne za rad na određenom rad­nom mjestu.

Sva radna mjesta razvrstavaju se u 9 (devet) grupa
složenosti. Predviđeni raspon između najniže i najviše vrednovanog radnog
mjesta je 1 : 9,6.

Članak 47.

Radna mjesta se razvrstavaju
i vrednuju polazeći od slje­de­ćih grupa poslova i koeficijenata:

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Grupa  pos-  lova | Opis grupe | Koeficijent |
| I. | Grupa poslova podrazumijeva jednostavan   rutinski rad koji ne zahtjeva poseb. izobrazbu. | 1,00 do 1,40 |
| II. | Grupa poslova podrazumijeva manje složene   poslove i zadatke, odnosno rad pomoću jed-  nostavnih sredstava za rad za koji su dovoljne   pisane upute. | 1,40 do 1,80 |
| III. | Grupa podrazumijeva srednje složene poslove   i zadatke na kojima se rad ponavlja uz   povremenu pojavu novih poslova | 1,80 do 2,40 |
| IV. | Grupa poslova podrazumijeva složenije i   raznovrsnije poslove i zadatke za čije obav-  ljanje su potrebne konzultacije u njihovom   rješavanju | 2,40 do 3,00 |
| V. | Grupa poslova podrazumijeva složenije i   raznovrsnije poslove i zadatke koji zahtijevaju   veći stupanj samostalnosti u izvršavanju   poslova i zadataka | 3,00 do 3,60 |
| VI. | Grupa poslova koji zahtijevaju samostalnost i   viši stupanj kreativnosti u njihovom   izvršavanju | 3,60 do 4,20 |
| VII. | Grupa poslova podrazumijeva vrlo složene  poslove koji zahtijevaju inicijativu   i kreativnost radnika u projektiranju   poslova i zadataka | 4,20 do 4,80 |
| VIII. | Grupa poslova podrazumijeva vrlo složene   poslove koji zahtijevaju inicijativu i krea-  tivnost radnika te dodatna specijalistička   znanja potrebna za obavljanje tih poslova | 4,80 do 6,00 |
| IX. | Grupa poslova podrazumijeva najsloženije   poslove i zadatke  s najvećim značajem za   vođenje poslovanja, kreativne poslove i   zadatke, istraživački rad, itd. | 6,00 do 9,60 |

if !supportEmptyParas endif

Najkasnije 90 dana od potpisivanja ovoga Ugovora
Poslodavac će uz prethodno savjetovanje sa sindikalnim povjerenikom preispitati
raspored radnih mjesta unutar pojedinih grupa poslova.

Članak 48.

Radniku – pripravniku, ovisno o grupi složenosti i
zahtijevanom stupnju stručne spreme radnog mjesta na kojem radi kao pripravnik,
utvrđuje se minimalna plaća u visini 80% iznosa osnovne plaće za navedeno radno
mjesto.

Dodaci
– uvećanje plaće

Članak 49.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku godinu
radnog staža  iz radnog odnosa ili u
vezi s radom, a upisanog u radnu knjižicu radnika za 0,5%.

Članak 50.

Radniku se uvećava osnovna
plaća prema efektivnim satima provedenim u:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | prekovremenom radu | 50 % |
| – | noćnom radu | 40 % |
| – | radu nedjeljom | 35 % |
| – | smjenskom radu u drugoj smjeni | 15 % |
| – | radu na dane blagdana i neradne dane | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | utvrđene Zakonom te na dan Uskrsa | 50 % |

Radniku koji dežura kod kuće za svakih 10 efektivnih sati provedenih u
dežurstvu uvećat će se broj sati za taj mjesec za 1 sat radnog vremena
provedenog u normalnim uvjetima rada.

Dežurstvo kod kuće određuje se isključivo prema
rasporedu koji odobrava direktor sektora.

Do utvrđivanja poslova s otežanim uvjetima rada u
smislu članka 22. ovog Ugovora obračun dodataka na plaću za otežane uvjete rada
vršit će se prema Pravilniku o plaćama.

U roku od 30 dana od dana donošenja procjene
opasnosti radnih mjesta i utvrđivanja mjesta s otežanim uvjetima rada ugovorne
strane utvrdit će poslove s otežanim uvjetima rada i postotke uvećanja osnovne
plaće za efektivno odrađene sate rada na pojedinim takvim poslovima.

Evidenciju efektivno odrađenih sati rada pod otežanim
uvje­ti­ma rada ovjerava direktor sektora, a isplatu odobrava Uprava
Poslodavca.

Radnik
koji radi u dvije smjene rad u I. smjeni u vremenu od 14 do 19 sati obračunava
se kao rad u drugoj smjeni. Ako radnik radi u II. smjeni, rad od 19 do 22 sata
obračunava se kao rad u drugoj smjeni, vrijeme od 22 sata do 6 sati idućeg dana
kao rad noću, a rad od 6 sati do 7 sati kao redovan rad.

Ako je sukladno članku 21. ovog Ugovora rad
organiziran u međusmjenama, obračun se vrši sukladno vremenu provedenom na radu
u pojedinoj smjeni.

Zaštita
radnika

Članak
51.

U
slučaju kada tijekom radnog vijeka radnika dođe do smanjenja njegove radne
sposobnosti zbog profesionalne nesposobnosti ili ozljede na radu, Poslodavac je
dužan radniku omo­gu­ćiti radno mjesto adekvatno njegovim radnim sposobnostima
i to bez smanjenja njegove plaće koju je ostvario u vremenu prije nastupa
navedenih  okolnosti.

Radnike
5 godina pred starosnu mirovinu, majke s djetetom do tri godine starosti i
samohranog roditelja ne može se rasporediti u rad noću, dežurstvo i pripravnost
bez njihovog pristanka.

VI.
OSTALA MATERIJALNA PRAVA

Naknada
plaće

Članak
52.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kao da je radio u
slučaju:

–  godišnjeg odmora,

–  plaćenog dopusta,

–  blagdana i neradnih dana
utvrđenih zakonom,

–  obnašanja zadaće člana Radničkog
vijeća ili  sindikalnog povjerenika,

–  obrazovanja ili osposobljavanja
prema potrebama Poslodavca,

–  vježbe oružanih snaga i vježbe
civilne zaštite,

–  ako odbije raditi jer nisu
provedene mjere zaštite na radu uslijed čega mu prijeti opasnost za život i
zdravlje,

–  ako dođe na posao, a prethodnog
dana ili ranije nije obaviješten da se toga dana neće raditi,

–  ako dođe do prekida rada, ali ne
krivnjom radnika,

–  obavljanja zadataka povjerenika
radnika za zaštitu na radu.

Naknada
za vrijeme bolovanja

Članak 53.

Naknada plaće u visini 100% osnovice za obračun
pripada radniku u slučaju bolovanja do 42 dana ili liječenja zbog ozljede na
radu, čuvanja trudnoće ili zbog profesionalnog oboljenja.

U slučaju odsutnosti s rada do 42 dana zbog
privremene nesposobnosti prouzročene bolešću, radniku pripada naknada plaće u
visini 85% osnovice za obračun, ako to nije u suprotnosti s posebnim zakonom.

Naknade plaće zbog privremene nesposobnosti za rad
odre­đuje se od osnovice za naknadu koju čini prosječni iznos plaće koja je
radniku isplaćena u posljednjih šest mjeseci prije mjeseca u kojem je nastupio
slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu.

Regres
i božićnica

Članak
54.

Radniku
će se isplatiti jednokratni dodatak na plaću (regres) za korištenje godišnjeg
odmora prilikom obračuna plaće za mjesec lipanj u iznosu od 1.000,00 kuna neto.

Radniku
koji temeljem Pravilnika o radu ostvaruje pravo na razmjerni dio godišnjeg
odmora ostvaruje pravo na isplatu regresa iz prethodnog stavka razmjerno broju
mjeseci provedenih na ra­du kod Poslodavca u godini za koju ostvaruje pravo na
sraz­mjer­ni dio godišnjeg odmora.

Pravo
na isplatu regresa ima radnik, koji kod Poslodavca koristi cijeli godišnji
odmor, kao i radnik iz prethodnog stavka ovog članka.

Radniku
se može isplatiti jednokratni dodatak na plaću povodom božićnih i novogodišnjih
blagdana (božićnica) uz isplatu plaće za mjesec studeni u visini do 50%
prosječne isplaćene bruto plaće svih radnika kod Poslodavca u prethodnoj
godini, sukladno financijskim mogućnostima Poslodavca u tom trenutku.

Pravo
na isplatu božićnice imaju radnici koji su u trenutku isplate u radnom odnosu
kod Poslodavca najmanje 6 mjeseci.

Radniku
se može prilikom blagdana Svetog Nikole isplatiti prigodan dar za svako dijete
do 15 godina starosti u iznosu od 400,00 kuna neto.

Pravo
iz stavka 6. ovoga članka imaju radnici samo za djecu koja se upisana u porezne
kartice radnika kao uzdržavani članovi uže obitelji.

Otpremnina

Članak
55.

Kada
radnik odlazi u mirovinu, pripada mu pravo na otpremninu u iznosu od 8.000,00
kuna neto.

Članak
56.

Pravo
na otpremninu ima svaki radnik nakon dvije godine neprekidnog rada ako mu
Poslodavac otkazuje ugovor o radu, osim ako je otkaz ugovora o radu uvjetovan
ponašanjem radnika.

Otpremnina
se određuje u iznosu od jedne trećine prosječne mjesečne plaće koju je radnik
ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu
rada kod Poslodavca, uključujući i neprekidan rad kod prednika Poslodavca.

Solidarna
pomoć

Članak
57.

Radnik ima pravo na potporu u slučaju:

–  invalidnosti nastaloj na radu ili u vezi
s radom (jednom godišnje, u času

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | nastanka invalidnosti) | 2.500,00 kuna, |
| – | smrti člana uže obitelji | 3.000,00 kuna, |
| – | neprekidnog bolovanja dužeg od | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | 90 dana (jedanput godišnje) | 2.500,00 kuna, |
| – | rođenja djeteta | 3.000,00 kuna. |

if !supportEmptyParas endif

U slučaju smrti radnika, obitelji radnika isplatit će
se potpora u iznosu od 7.500,00 kuna.

Iznosi potpora navedeni u ovom članku su neto iznosi.

Radnik podnosi Poslodavcu zahtjev za isplatu
solidarne pomoći, uz predočenje odgovarajuće dokumentacije.

Dnevnica

Članak 58.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji,
pripada mu dnevnica u visini neoporezivog dijela naknade i naknada prijevoznih
troškova i troškova noćenja u visini stvarnih troškova, na način kako je to
regulirano posebnim propisima u trenutku svake pojedine isplate. Dnevnice su
jednake za sve radnike Poslodavca.

Troškovi dnevnica za službena putovanja u inozemstvo
obračunavaju se na način kako je to regulirano za korisnike državnog proračuna.

Terenski
dodatak

Članak 59.

Kada radnik radi izvan sjedišta ugovorenog mjesta
rada – rad na terenu, pripada mu pravo na terenski dodatak. Nalog za rad na
terenu se izdaje u pisanom obliku. Svim
radnicima  pripada  pod
istim  uvjetima, na istom  terenu
jednaki terenski dodatak. Visina terenskog dodatka ovisi od udaljenosti
mjesta obavljanja posla od sjedišta Uprave Poslodavca ili sjedišta Tehničke
jedinice u kojoj radnik radi, a isplaćuje se na način utvrđen Pravilnikom o
plaćama.

Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isključuju.

Naknada
za odvojeni život

Članak 60.

Radnik ima pravo na naknadu za odvojeni život u
iznosu od 1.500,00 kuna neto.

Pravo na naknadu za odvojeni život ugovara se
ugovorom o radu.

Naknada za odvojeni život i terenski dodatak
međusobno se isključuju.

Naknada za trošak prijevoza

Članak 61.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla u visini stvarnih troškova prijevoza javnim prometom prema
cijeni mjesečne odnosno pojedinačne karte, odnosno ako je to za Poslodavca
povoljnije, u visini godišnje karte javnog prijevoza, koja se isplaćuje
mjesečno u visini jedne dvanaestine cijene godišnje karte, uz plaću za
prethodni mjesec.

Ako se radnik ne može koristiti sredstvima javnog
prijevoza za prijevoz na rad i s rada, ima pravo na naknadu troškova u visini
cijene prijevoza u javnom prijevozu za odgovarajuću uda­lje­nost.

Radnici kojima je odobreno korištenje službenog
vozila Poslodavca naknada troškova prijevoza umanjuje se sukladno broju dana i
načinu korištenja službenog vozila, a radnici kojima je odobreno korištenje
službenog vozila od 0 do 24 sata nemaju pravo na troškove prijevoza.

Naknada
za korištenje privatnog automobila

Članak 62.

Ako radnik ima pravo na korištenje privatnog
automobila za potrebe Poslodavca, odnosno za izvršenje prijevoza radi
obavljanja ugovorenog posla nadoknadit će mu se troškovi u visini od najmanje
30% cijene jedne litre benzina eurosuper 95 po prijeđenom kilometru.

Jubilarna
nagrada

Članak
63.

Radniku
će se isplatiti jubilarna nagrada za ukupni radni staž kod Poslodavca i pravnog
prednika Poslodavca u sljedećim neto iznosima:
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| – | za 10 godina radnog staža | 1.500,00 kuna, |
| – | za 15 godina radnog staža | 2.000,00 kuna, |
| – | za 20 godina radnog staža | 2.500,00 kuna, |
| – | za 25 godina radnog staža | 3.000,00 kuna, |
| – | za 30 godina radnog staža | 3.500,00 kuna, |
| – | za 35 godina radnog staža | 4.000,00 kuna, |
| – | za 40 godina radnog staža | 5.000,00 kuna. |

Jubilarna nagrada isplatit će se sljedeći mjesec nakon mjeseca u kojem je
radnik ostvario pravo na jubilarnu nagradu.

Članak
64.

Učenicima
i studentima koji nemaju potpisan ugovor o radu, a obavljaju učeničku odnosno
studentsku praksu temeljem propisa o školovanju isplatit će se naknada za
izvršeni rad. Iznos nagrade određuje Poslodavac.

Članak
65.

Djeci
umrlih i poginulih radnika i radnika poginulih u Domovinskom ratu za vrijeme
redovitoga školovanja dodjeljuje se stipendija – potpora u mjesečnom iznosu od
1.000,00 kn, neto.

U
slučaju ponavljanja godine školovanja gubi se pravo na stipendiju do ponovnoga
redovnog upisa u viši razred/semestar školovanja. Pravo na stipendiju gubi se u
potpunosti u slučaju ponovnog produžetka školovanja/studija za više od godinu
dana.

Rješavanje
stambenih potreba radnika

Članak
66.

Poslodavac
može sklopiti ugovor s bankom radi rješavanja stambenih potreba radnika.

Osiguranje
radnika

Članak
67.

Poslodavac će s osiguravajućim društvom sklopiti
ugovor o (kolektivnom) osiguranju radnika od posljedica nesretnog slučaja
(nezgode), te radi osiguranja teško bolesnih stanja, za vrijeme rada i u
slobodno vrijeme tijekom 24 sata.

Poslodavac će o sklopljenom ugovoru o osiguranju
izvijestiti sindikalnog povjerenika.

Članak
68.

Poslodavac
će snositi trošak osnovne police dopunskoga zdravstvenog osiguranja radnika i
pripadajuće doprinose. Postupak pribavljanja usluge osiguranja, koji se provodi
u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi, započet će u roku od 30 dana od dana
potpisa ovoga Ugovora.

VII.
ZAŠTITA I SIGURNOST PRI RADU

Članak
69.

Zaštita
i sigurnost na radu i zaštita čovjekovog okoliša utvrđuje se kao temeljno
načelo sigurnog obavljanja poslova radnika.

Radnik
ima pravo na zaštitu i sigurnost pri radu, sukladno Zakonu, propisima donesenim
na temelju Zakona, posebnim propisima u području zaštite i sigurnosti, te
aktima Poslodavca.

Članak
70.

Ugovorne
strane utvrđuju da je pitanje zaštite i sigurnosti pri radu od temeljne
važnosti i da će u provedbi tih mjera surađivati međusobno, kao i s ovlaštenim
tijelima u Republici Hrvatskoj, poštujući pri tome obvezu da se sva neriješena
pitanja u području zaštite i sigurnosti radnika na radu prvenstveno rješavaju
unutar tvrtke Poslodavca.

Članak
71.

Poslodavac
se obvezuje da će u roku od 90 (devedeset) dana od dana potpisivanja ovoga
Ugovora na način i pod uvjetima utvrđenim posebnim propisima izraditi i
donijeti procjenu opasnosti radnih mjesta i pisana pravila zaštite na radu, te
osigurati njihovu primjenu u procesu rada.

Članak
72.

Poslodavac
će osigurati zdravstveni pregled radnika koji
rade na poslovima s posebnim uvjetima rada.

Poslodavac
je dužan osigurati sredstva i opremu za pružanje prve pomoći, te osposobiti
dostatan broj radnika za pružanje prve pomoći radnicima na radu.

Poslodavac
će mjeru iz stavka 1. ovog članka na pojedinim mjestima rada, a prema mišljenju
Odbora za zaštitu na radu, provoditi i izvan razine standarda utvrđenih
posebnim propisima.

Poslodavac
će voditi računa da svi radnici pod jednakim uvjetima ostvaruju prava iz ovoga
članka.

Članak
73.

Radnik
ima pravo odbiti rad na poslu na kojemu postoji opasnost za zdravlje i život
zbog neprovođenja mjera zaštite na radu, te ne smije biti doveden u lošiji
položaj zbog svoga postupka i zaštićen je od bilo kakvih posljedica, osim ako
je posebnim propisima ili pravilima struke dužan se izložiti opasnosti radi
spašavanja života i zdravlja ljudi odnosno imovine.

U
slučaju kada namjerava koristiti pravo iz stavka 1. ovoga članka, radnik je
prethodno dužan obavijestiti odgovornu osobu, stručnjaka zaštite na radu i
povjerenika zaštite na radu.

Članak
74.

Radnik
je dužan rad obavljati sukladno pravilima zaštite i sigurnosti, raditi s dužnom
pozornošću vodeći računa da tijekom izvođenja rada ne ugrožava svoj život i
zdravlje, ali i život i zdrav­lje drugih radnika, sigurnost opreme i uređaja,
te zaštite okoliša.

Članak
75.

Radnicima
koji rade sa štetnim tvarima odnosno u prostorima gdje mogu biti ugroženi
štetnim tvarima ili na poslovima na kojima je obavezno korištenje zaštitne
odjeće zbog prljavštine, neugodnih mirisa, opasnosti od zaraze i slično,
Poslodavac je dužan osigurati odgovarajuće provjetravanje ili ventilaciju
prostora, te uvjete za pranje i čišćenje tijekom radnog vremena.

Članak
76.

Nije
dopušteno ugovaranje i isplata novčanih naknada radnicima koji rade u štetnim i
opasnim uvjetima rada, a kao nadomjestak za neprimjenu mjera zaštite na radu.

Članak
77.

Poslodavac
mora djelovati preventivno radi sprječavanja ozljeda na radu i profesionalnih
oboljenja radnika.

Poslodavac
je obvezatan sukladno posebnom propisu voditi evidenciju o ozljedama na radu i
profesionalnim oboljenjima radnika, te o tome dva puta godišnje izvješćivati
sindikat.

Članak
78.

U
provedbi mjera zaštite pri radu, Poslodavac je dužan izvijestiti sindikat dva
puta godišnje o stanju sigurnosti i zaštite na radu i primati primjedbe radnika
na primjenu propisa i provedbu mjera zaštite pri radu.

Radnici
imaju pravo, sukladno posebnom propisu i pisanim pravilima zaštite na radu
Poslodavca, odrediti povjerenike i koordinatore povjerenika radnika za zaštitu
na radu koji moraju biti obaviješteni o svim promjenama od utjecaja na
sigurnost i zdrav­lje radnika i primati njihove primjedbe na primjenu propisa i
provedbu mjera zaštite na radu.

Članak 79.

Povjerenicima i koordinatorima povjerenika radnika za
zaštitu na radu, izabranim od strane radnika po propisanom postupku, Poslodavac
će na svoj trošak osigurati:

–  nesmetano obnašanje funkcije,
sukladno posebnim propisima,

–  pravo na oslobođenje obveze rada
uz naknadu plaće, 4 sata tjedno za obnašanje funkcije

–  pravo na korištenje prostorija
za rad i sredstava za rad, te administrativno-tehničku pomoć,

–  pravo na korištenje službenog
vozila u obavljanju terenskog dijela posla.

Povjerenici odnosno koordinatori povjerenika radnika
za zaštitu na radu, dužni su o svom radu sačiniti mjesečno izvješće i dostaviti
ga Odboru za zaštitu na radu.

Ozljeda povjerenika i koordinatora povjerenika
radnika za zaštitu na radu, zadobivena prilikom obavljanja ove dužnosti, smatra
se ozljedom na radu kod Poslodavca.

Povjerenicima radnika za zaštitu na radu Poslodavac
ne može otkazati ugovor o radu za vrijeme obnašanja ove dužnosti bez
suglasnosti sindikalnog povjerenika.

VIII.
OTKAZ UGOVORA O RADU

Članak 80.

Ugovorom o radu može se ugovoriti otkazni rok
(redoviti otkaz) u slučajevima kada taj ugovor otkazuje Poslodavac.

Ako ugovorom o radu nije ugovoren otkazni rok,
Poslodavac otkazuje ugovor o radu isključivo u rokovima utvrđenim Zakonom.

Kada radnik otkazuje ugovor o radu, otkazni rok  ne može biti duži od mjesec dana ako radnik
za to ima osobito važan razlog.

Članak 81.

Poslodavac donosi program zbrinjavanja viška radnika
kad zbog tehnoloških, organizacijskih i gospodarskih razloga u razdoblju od 90
dana namjerava otkazati najmanje 20 ugovora o radu.

Prije donošenja programa iz stavka 1. ovog članka,
Poslodavac je dužan savjetovati se sa sindikalnim povjerenikom i nadležnom
službom zapošljavanja, osigurati obvezni sadržaj programa u skladu sa Zakonom
te provesti postupak propisan Zakonom.

Članak 82.

Kada Poslodavac otkazuje ugovore o radu iz poslovnih
razloga, prije se otkazuju, uz iste ostale uvjete, ugovori o radu radnika koji
imaju najmanje radnog staža kod Poslodavca.

Redoslijed otkazivanja ugovora o radu Poslodavac
dostavlja sindikalnom povjereniku.

Članak 83.

Ugovor o radu s radnikom  može  prestati  pod
uvjetima i na načine
utvrđen  Zakonom i ovim Ugovorom.

IX.
ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 84.

Radnik koji smatra da mu je Poslodavac povrijedio neko
pravo iz radnog odnosa može u roku  15
(petnaest) dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo, odnosno
od dana saznanja za povredu prava, zahtijevati od Poslodavca ostvarenje tog
prava.

U odluci o ostvarenju prava Poslodavac je dužan dati
radniku pouku o pravu ulaganja zahtjeva za zaštitu prava.

Ako Poslodavac u roku petnaest dana od dostave
zahtjeva radnika ne udovolji tom zahtjevu ili mu uopće ne odgovori, radnik može
u daljnjem roku od petnaest dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog prava pred
nadležnim sudom.

Zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom ne
može zahtijevati radnik koji prethodno Poslodavcu nije podnio zahtjev iz stavka
1. ovog članka, osim u slučajevima predviđenim Zakonom.

Članak 85.

Radnik kojemu prema propisima o mirovinskom
osiguranju do stjecanja prava na mirovinu nedostaje 5 (pet) godina, a koji zbog
starosti, općega zdravstvenog stanja, profesionalnog obo­lje­nja, nesreće na
radu, invalidnosti,  te u drugim
slučajevima umanjene radne sposobnosti ne može više ostvarivati prosječne
rezultate u izvršavanju radnih zadataka, zadržava do odlaska u mirovinu plaću
koju je ostvarivao do nastanka spomenutih okolnosti, ako je to za njega
povoljnije.

Članak 86.

Radniku kojem prema propisima o mirovinskom
osiguranju do stjecanja prava na starosnu mirovinu nedostaje pet godina, ne
može prestati radni odnos zbog trajnog prestanka potrebe za njegovim radom, a
po programu rješavanja trajnih viškova radnika Poslodavac je dužan tom radniku
ponuditi rad na drugom radnom mjestu na kojem on može obavljati poslove za
potrebe Poslodavca.

X.
ZAŠTITA DOSTOJANSTVA

Članak
87.

Poslodavac
je dužan osigurati radniku rad u okruženju slobodnom od bilo kojeg oblika
ponašanja koje ugrožava dostojanstvo žene i muškarca na poslu.

Ponašanje
radnika koje ugrožava dostojanstvo žene i muš­kar­ca na poslu smatra se osobito
teškom povredom obaveza iz radnog odnosa zbog kojega Poslodavac može dati
izvanredan otkaz ugovora o radu.

XI.
SUDJELOVANJE RADNIKA U ODLUČIVANJU

Članak
88.

Radnici
imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o pitanjima u svezi s njihovim
gospodarskim i socijalnim pravima i interesima na način i pod uvjetima
propisanim Zakonom, ovim Ugovorom i aktima Poslodavca.

Ako kod Poslodavca nije utemeljeno radničko vijeće,
sva prava toga vijeća ima sindikalni povjerenik odnosno sindikalni povjerenici
na način i pod uvjetima propisanim Zakonom.

Članak 89.

Predstavnika radnika u Nadzorni odbor imenuje
radničko vijeće, a ako ono nije utemeljeno, imenuju ga i opozivaju radnici
neposrednim i tajnim glasovanjem, na način propisan Zakonom.

Član Nadzornog odbora iz stavka 1. ovoga članka ima
isti pravni položaj kao i drugi imenovani članovi Nadzornog odbora.

Članak 90.

Poslodavac
se obvezuje da će svoje opće akte za koje je Zakonom propisana objava putem
oglasnih ploča Poslodavca, objaviti na svim oglasnim pločama u svim
organizacijskim jedinicama Poslodavca.

XII.
PRAVA, OBVEZE I OVLASTI SINDIKATA I SINDIKALNIH POVJERENIKA

Djelovanje
Sindikata

Članak
91.

Radnici se imaju pravo organizirati u Sindikate kod Poslo­davca
u skladu s ratificiranim međunarodnim konvencijama, Za­ko­nom, ovim Ugovorom i
statutom Sindikata.

Poslodavac se obvezuje da će osigurati provedbu svih
prava iz područja sindikalnog organiziranja radnika utvrđenih ratificiranim
konvencijama Međunarodne organizacije rada, Zakonom i ovim Ugovorom.

Aktivnost sindikalnog povjerenika ili predstavnika
kod Poslodavca ne smije biti sprječavana niti ometana ako djeluje u skla­du s
ratificiranim konvencijama Međunarodne organizacije ra­da, Zakonom i ovim Ugovorom.

Članak 92.

Kod Poslodavca može djelovati više sindikata.

Sindikati samostalno odlučuju o načinu rada i
zastupanju interesa svojih članova kod Poslodavca.

U odnosima s Upravom Poslodavca Sindikate zastupaju
ovlašteni predstavnici Sindikata koji su stranka potpisnica ovoga Ugovora.

Poslodavac je dužan primiti i saslušati ovlaštene
predstavnike Sindikata koji su stranka potpisnica ovog Ugovora.

Članak 93.

Poslodavac se obvezuje da svojim djelovanjem i
aktivnostima ni na koji način neće onemogućavati sindikalni rad, sindikalno
organiziranje i pravo svakog radnika da postane ili ne postane članom
Sindikata.

Poslodavac će se suzdržati od svakog čina ili
propusta kojim bi pojedini sindikat bio doveden u povlašteni ili podređeni
položaj.

Članak 94.

Stranke ovog Ugovora suglasne su da u dobroj vjeri i
dobroj volji zajednički rješavaju uvjete za rad i djelovanje Sindikata.

Članak 95.

Poslodavac se obvezuje da će za potrebe Sindikata o
svom trošku osigurati sljedeće uvjete:

–  dvije uredske prostorije,
opremljene odgovarajućim na­mje­štajem i opremom za rad (računalo i printer),

–  mogućnost korištenja prostora za
održavanje sastanaka,

–  uporabu telefona i telefaksa,

–  nesmetano i neposredno
korištenje oglasnih ploča Poslodavca,

–  umnožavanje dokumenata koji su nužni
za provedbu sindikalnih aktivnosti i ostvarivanje ili zaštitu prava radnika,

–  ostale stručne ili
tehničko-administrativne usluge koje su Sindikatima potrebne za normalno
obavljanje njegove zadaće, a sve prema mogućnostima Poslodavca,

–  obračun i ubiranje sindikalne
članarine, njeno proslje­đi­va­nje na račun Sindikata, a po potrebi i drugih
davanja radnika na temelju članstva u jednom od Sindikata (sindikalni krediti,
humanitarni fond i sl.), ali samo na temelju pisanog ovlaštenja za uskraćivanje
od plaće koje svaki pojedini radnik, član jednog od Sindikata dostavi
Poslodavcu i to za svaku pojedinu namjenu zbog koje se uskra­ći­va­nje
izvršava,

–  korištenje poslovnih sredstava
prijevoza, prema moguć­nostima Poslodavca.

Poslodavac će za članove Sindikata snositi troškove
(putni nalozi) radi:

–  sudjelovanja na sastancima koje
organizira Poslodavac,

–  prisustvovanja sastancima
pregovaračkih timova Po­s­lodav­ca i Sindikata na izradi kolektivnog ugovora,

–  sudjelovanja na sjednicama
Zajedničkog povjerenstva ko­ja će tumačiti odredbe ovog Ugovora.

Članak 96.

Sindikalni povjerenici, odnosno predstavnici imaju
pravo kod Poslodavca štititi i promicati prava i interese članova sindikata, u
skladu sa Zakonom.

Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku omogućiti
pravodobno i djelotvorno ostvarivanje prava iz stavka 1. ovoga članka te
pristup podacima važnim za ostvarivanje tog prava.

Sindikalni povjerenik, odnosno predstavnik mora svoje
pravo i obvezu na djelovanje ostvarivati tako da ne šteti poslovanju
Poslodavca.

Na zahtjev Poslodavca svaki sindikalni povjerenik,
odnosno predstavnik dužan je identificirati se odgovarajućom punomoći ili
iskaznicom koja sadrži odgovarajuća ovlaštenja.

Članak 97.

Sindikati samostalno određuju svoje povjerenike,
odnosno predstavnike iz redova svojih članova koji će ga zastupati kod
Poslodavca, a u skladu s ovlastima iz Zakona.

Sindikati su dužni pisano izvijestiti Poslodavca o
imenovanju odnosno izboru te opozivu sindikalnog povjerenika, odnosno
predstavnika.

Sindikati se obvezuju u roku od 30 dana od dana
početka primjene ovog Ugovora dostaviti Poslodavcu:

–  podatke o jednom sindikalnom povjereniku, odnosno podatke o
sindikalnom predstavniku, ovlaštenom za zastupanje sindikata pred Upravom
Poslodavca,

–  popis sindikalnih povjerenika
koji uživaju zaštitu sukladno odredbi članka 182. Zakona o radu i koji
ostvaruju pravo na naknadu plaće za vrijeme sindikalnog rada.

Sindikalnim povjerenicima, prema odredbama ovog
članka za vrijeme obavljanja dužnosti i
šest mjeseci nakon  prestanka  obavljanja te dužnosti  Poslodavac
može  otkazati ugovor o radu samo
uz prethodnu suglasnost Sindikata.

Sindikalnog povjerenika, za vrijeme obavljanja te
dužnosti i šest mjeseci nakon prestanka te dužnosti, a bez suglasnosti
Sindikata nije moguće rasporediti na drugo radno mjesto ili ga na drugi način
staviti u nepovoljniji položaj u odnosu na ostale radnike.

Svi sindikalni povjerenici, odnosno predstavnici kod
Poslodavca uživaju punu zaštitu utvrđenu Zakonom.

Sindikalni povjerenik je dužan čuvati poslovnu tajnu
za koju sazna tijekom obnašanja svoje dužnosti i godinu dana nakon isteka
obnašanja iste.

Članak 98.

Sindikati koji su stranka ovoga Ugovora mogu
zajednički imenovati ili izabrati jednoga sindikalnog povjerenika koji će u
punom radnom vremenu obavljati poslove radničkog vijeća.

Osim sindikalnog povjerenika iz prethodnog stavka,
Sindikati mogu zajednički imenovati ili izabrati jednog sindikalnog povjerenika
(profesionalca) za obavljanje sindikalnih aktivnosti.

Sindikalni povjerenici iz stavka 1. i 2. ovoga članka
imaju osnovnu plaću radnog mjesta prema sklopljenom ugovoru o radu, uvećanu za
10%.

Sindikalni povjerenik iz stavka 1. ovoga članka ima
sva ostala materijalna prava iz ovog Ugovora.

Sindikalni povjerenik iz stavka 2. ovoga članka ima
pravo na:

–  1 dnevnicu mjesečno,

–  plaćanje troškova seminara i
stručnog usavršavanja u trajanju od 10 dana godišnje.

Članak 99.

Ozljeda sindikalnog povjerenika, odnosno predstavnika
prilikom obavljanja sindikalne dužnosti, te službenog puta u svezi s tom
dužnosti, smatra se ozljedom na radu kod Poslodavca.

Poslodavac je dužan na zahtjev sindikata, radniku
koji je izabran na profesionalnu sindikalnu dužnost na razini udruge više
razine u Republici Hrvatskoj, omogućiti mirovanje prava i obveza iz radnog
odnosa za vrijeme dok obavlja tu profesionalnu dužnost.

Članak 100.

Svaki sindikat koji je stranka ovoga Ugovora obvezan
je Poslodavcu dostaviti preslik rješenja o svom upisu u registar udruga.

Svaki sindikat koji je stranka ovog Ugovora, a koji
je ujedno i udruga više razine, obvezan je Poslodavcu dostaviti preslik
rješenja o upisu u registar udruga za sve sindikate – članove udruge više
razine.

Članak 101.

Ako za vrijeme važenja ovog Ugovora kod Poslodavca
bude utemeljeno radničko vijeće, sindikalnom povjereniku iz stavka 1. članka
98. ovoga Ugovora prestaju ona prava i obveze utvrđene ovim Ugovorom koje po
Zakonu imaju članovi radničkog vijeća.

Rješavanje
kolektivnih radnih sporova i
načelno socijalnog mira

Članak
102.

Kada rješavanje
sporova među strankama ovog Ugovora nije moguće riješiti međusobnim
pregovaranjem, provest će se postupak mirenja sukladno Zakonu.

Smatra
se da je među strankama došlo do spora ako se one ne sporazume o sklapanju,
izmjeni ili obnovi ovog Ugovora i u drugim slučajevima predviđenim Zakonom.

Članak
103.

Mirovno
vijeće ima 3 (tri) člana. Svaka strana imenuje jednog člana, a trećeg člana s
liste utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

Članak
104.

Postupak
mirenja pokreće se na zahtjev bilo koje strane, a mora se završiti u roku od 5
(pet) dana od pokrenutog postupka. O pitanjima koja nisu riješena ovim
Ugovorom, a vezana su za postupak mirenja, postupak će se provoditi sukladno
odredbama Zakona.

Štrajk

Članak
105.

Radnik
ima pravo sudjelovati u štrajku, organiziranom na način predviđen Zakonom.

Članak
106.

Štrajk
organizira i provodi sindikat u skladu sa Zakonom i sindikalnim pravilima.

Štrajkom
upravlja štrajkački odbor od 3 (tri) člana. Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti
raspoređeni na rad za vrijeme trajanja štrajka.

XIII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Trajanje
i primjena ovog Ugovora

Članak 107.

Ovaj Ugovor se sklapa na određeno vrijeme u trajanju
od 2 (dvije) godine i smatra se sklopljenim kada ga potpišu ovlašteni predstavnici
ugovornih strana.

Svaka ugovorna strana ovlaštena je otkazati ovaj
Ugovor:

–  ako se izmijene posebni propisi
kojima su uređena pitanja upravljanja i financiranja autocesta,

–  ako druga ugovorna strana krši
odredbe ovog Ugovora,

–  ako se bitno promijene uvjeti
poslovanja i materijalni položaj Poslodavca.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka otkazni rok je
dva mjeseca, a počinje teći od dana dostave izjave o otkazu drugoj ugovornoj
strani.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka ugovorne strane
dužne su u roku od dva mjeseca od dana prestanka ovoga Ugovora započeti
pregovore o novom kolektivnom ugovoru.

Članak 108.

Na pitanja koja nisu riješena ovim Ugovorom
primjenjuju se odredbe Zakona i drugih propisa.

Izmjene,
dopuna, obnova

Članak
109.

Svaka
stranka ovog Ugovora ovlaštena je predložiti njegove izmjene i dopune.

Prijedlog
izmjena i dopuna iz stavka 1. ovog članka mora biti podnesen u pisanom obliku
svim strankama i obrazložen.

Stranka
kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu ili dopunu ovog Ugovora mora se o
prijedlogu pisano očitovati predlagatelju u roku od  30 dana od dana primitka prijedloga izmjena i dopuna.

Prijedlog
za izmjenu ili dopunu ovog Ugovora koji je odbijen pisanim putem ne može se
ponoviti prije isteka roka od 1 (jednog) mjeseca od dana primitka očitovanja
kojim se prijedlog odbija.

Završne
odredbe

Članak 110.

Stranke utvrđuju da su Sindikati, koji su stranka
ovog Ugovora, prije njegova potpisivanja Poslodavcu predočili dokumente koji im
daju ovlaštenje da budu stranka ovog Ugovora.

Članak 111.

Stranke su suglasne da će se sve odredbe ovoga
Ugovora primjenjivati i nakon proteka vremena na koje je sklopljen, do
sklapanja novog, ali najduže šest mjeseci.

Članak 112.

Ovaj Ugovor sačinjen je u 8 istovjetnih primjeraka od
kojih Poslodavac zadržava 2 (dva), sindikati 4 (četiri), a 2 (dva) se primjerka
dostavljaju Ministarstvu rada i socijalne skrbi. Za dostavu se obavezuje prva
navedena stranka u ugovoru.

Članak 113.

Ovaj Ugovor bit će javno objavljen u skladu s
odredbama Zakona.

Članak 114.

Tumačenje sadržaja odredbi ovog Ugovora ispravno je
samo iz izvornoga potpisanog teksta ugovora i njegovih dodataka (aneksa).

Članak
115.

Ovaj Ugovor stupa na snagu danom potpisa, a
primjenjuje se od 1. siječnja 2004. godine.

HRVATSKE AUTOCESTE          NEZAVISNI
SINDIKAT
Predsjednik Uprave                        RADNIKA
CESTA I
**Stanko Kovač,** v. r.                       AUTOCESTA
U HRVATSKOJ:

                                                      Predsjednik
Sindikata

                                                      **Mijat
Stanić,** v. r.

                                                      Predsjednik
sindikalne podružnice
                                                      »Hrvatske
autoceste«

                                                      **Goran
Skok,** v. r.

                                                      SINDIKAT
RADNIKA
                                                      HRVATSKIH
AUTOCESTA

                                                      Predsjednik
Sindikata

**Marija
Blažević,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 6/2004-224
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)