## Zakon o športu

### NN 59/1990 (31.12.1990.), Zakon o športu

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske a u svezi članka 6.
i 7. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o športu

Proglašavam Zakon o športu kojeg je Sabor Republike Hrvatske donio na
sjednicama Vijeća udruženog rada, Vijeća općina i Društveno-političkog
vijeća 28. prosinca 1990. godine.

Klasa: 011-01/90-02/57

Urbroj : 71-90-1

Zagreb, 29. prosinca 1990.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o športu

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Šport je organizirano područje društvenih djelatnosti, a obuhvaća: dio
tjelesne i zdravstvene kulture djece i omladine; trening i natjecanje športaša;
individualne i organizirane oblike športsko-rekreativnih aktivnosti građana.

Djelatnosti u području športa od posebnog su društvenog interesa.

Članak 2.

Djelatnosti u području športa obavljaju društvene športske organizacije
(u daljnjem tekstu: športske orgnizacije), poduzeća u području športa i
građani samostalnim osobnim radom, te druge pravne osobe pod uvjetima utvrđenim
zakonom.

Program tjelesne i zdravstvene kulture djece i omladine kao dio svakodnevnog
programa odgoja i obrazovanja provode osnovne škole i organizacije usmjerenog
obrazovanja.

Športsko-rekreativne aktivnosti za potrebe svojih radnika i članova
njihovih obitelji mogu organizirati i provoditi i druge organizacije, poduzeća
i zajednice.

Članak 3.

Šport je važan činitelj gospodarskog razvoja društva, socio-kulturnog
života stanovništva, te zdravstva, odgoja i obrazovanja.

Razvitak vrhunskog športa zahtijeva prihvačanje dostignuča iz suvremenog-svijeta,
a osobito tržišnu orijentaciju i profesionalizaciju.

Planski i organizirani razvoj i unapređenje športa te usklađivanje u
obavljanju djelatnosti i provođenju športskih programa ostvaruje se u športskim
savezima općine, grada i Republike.

Članak 4.

Sredstva u području športa osiguravaju se:

1. iz budžeta društveno-političkih zajednica;

2. prodajom usluga poduzeća u području športa i drugih poduzeća koje
obavljaju djelatnosti športa, usluga športskih organizacija i osoba koje
obavljaju samostalnu djelatnost osobnim radom;

3. na teret materijalnih troškova radnih organizacija i poduzeća;

4. iz sredstava ostvarenih priređivanjem igara na sreću i zabavnih igara;

5. iz sredstsva ostvarenih obavljanjem privrednih i drugih djelatnosti
športskih organizacija;

6. iz izvora određenih drugim zakonima, te i iz drugih izvora.

Članak 5.

U smislu ovog zakona:

- Tjelesno i zdravstveno odgojno-obrazovno područje osnova je cjelokupnog
razvoja športa, a obuhvaća: programe tjelesne i zdravstvene kulture u sustavu
predškolskog odgoja, osnovnog obrazovanja, usmjerenog obrazovanja, izvannastavne
i izvanškolske aktivnosti učenika i studenata i dio aktivnosti športskih
organizacija i poduzeća u području športa.

- Športska rekreacija obuhvaća aktivnosti građana koje omagućavaju podizanje
radnih sposobnosti, očuvanje i unapređenje zdravlja, osmišljeno korištenje
odmora i slobodnog vremena i predstavlja oblik djelovanja športskih organizacija,
poduzeća u području športa, drugih organizacija i poduzeća i osoba koje
samostalno obavljaju djelatnosti športa osobnim radom.

- Trening i natjecanja športaša, uključujući razvoj vrhunskog športa,
obuhvaća amaterske i profesionalne športske aktivnosti koje provode športske
organizacije, poduzeća u području športa, vrhunski športaši i osobe koje
samostalno obavljaju djelatnosti športa osobnim radom.

II. POTREBE I INTERESI DRUŠTVA U PODRUČJU ŠPORTA I SREDSTVA
ZA NJIHOVO OSTVARIVANJE

Članak 6.

Potrebe i interesi društva u području športa za koje se sredstva osiguravaju
u budžetu općine, odnosno grada jesu, u skladu s odredbom stavka 2. ovoga
članka, prihvaćeni dijelovi programa:

- aktivnosti djece predškolskog uzrasta, izvanškolskih aktivnosti tjelesne
i zdravstvene kulture učenika i studenata,

- športsko-rekreativnih aktivnosti gradana, specifičnih aktivnosti tjelesne
kulture i športske rekreacije osoba oštećena zdravlja,

- treninga i natjecanja športaša,

- športskih priredbi i manifestacija,

- zdravstvene zaštite sudionika u športu,

- športskog saveza i udruženih športskih organizacija u općini odnosno
gradu,

- izrada mreže športskih objekata, izgradnja, obnova i održavanje športskih
objekata važnih za razvoj športa u općini odnosno gradu,

- međunarodne športske suradnje.

Sadržaj, opseg i način zadovoljavanja potreba i interesa društva iz
stavka 1. ovoga članka utvrđuju organi uprave općina, odnosno grada, nadležni
za poslove športa na prijedlog športskog saveza općine, odnosno grada.

Članak 7.

Potrebe i interesi društva u području športa za koje se sredstva osiguravaju
u proračunu Republike jesu, u skladu s odredbom stavka 2. ovoga članka,
prihvaćeni dijelovi programa :

- vrhunskog športa,

- omasovljenja športa,

- djelovanje republičkih granskih saveza i udruženja i Hrvatskog športskog
saveza,

- izgradnje, obnove i održavanja športskih objekata republičkog značenja,

- znanstvenoistraživaćkog i stručnog rada, informatičke i izdavačke
djelatnosti,

- prvenstava Republike Hrvatske,

- športa od značenja za širu zajednicu i međunarodne športske suradnje,

- stručnog usavršavanja i osposobljavanja kadrova u športu,

- aktivnosti športskih organizacija građana s teritorija Republike Hrvatske
na radu u inozemstvu, nacionalnih manjina i iseljeništva,

- sudjelovanja u ostvarivanju velikih međunarodnih športskih priredaba
od interesa i značenja za Republiku,

- dodjeljivanje republičke nagrade športa,

- obavljanja poslova stručnog nadzora u području športa.

Sadržaj, opseg i način zadovoljavanja potreba i interesa iz stavka 1.
ovoga članka utvrđuje ministarstvo nadležno za poslove športa na prijedlog
Hrvatskog športskog saveza:

Člana 8.

U budžetu općine odnosno grada osiguravaju se sredstva za ostvarivanje
potreba i interesa društva iz članka 6 ovoga zakona.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka izdvajaju se na račun općinskog odnosno
gradskog fonda športa i njima upravlja i raspolaže općinski odnosno gradski
organ uprave nadležan za poslove športa.

Članak 9.

U proračunu Republike osiguravaju se sredstva za ostvarivanje potreba
i interesa društva iz članka 7. ovoga zakona.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka izdvajaju se na račun Republičkog
fonda športa i njima upravlja i raspolaže Ministarstvo prosvjete i kulture.

Članak 10.

Sredstva općinskog odnosno gradskog fonda športa i Republičkog fonda
športa raspoređuju se na osnovi utvrđenih kriterija i mjerila za dodjelu
sredstava i za ocjenjivanje ostvarenih programa korisnika sredstava.

Kriterije i mjerila iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju organi uprave
općine odnosno grada nadležni za poslove športa, te Ministarstvo prosvjete
i kulture, a na prijedlog odgovarajućih granskih športskih saveza i športskih
saveza

Članak 11.

Sredstva općinskog odnosno gradskog fonda športa i Republičkog fonda
športa mogu koristiti športske organizacije, njihova udruženja i savezi,
športski savezi, poduzeća u području športa, osobe koje samostalno obavljaju
djelatnosti športa osobnim radom, te druge organizacije, poduzeća i zajednice
za programe kojima se ostvaruju potrebe i interesi društva u športu utvrđene
ovim zakonom.

Programi iz stavka 1. ovoga članka izrađuju se prema utvrđenoj metodologiji
koju donosi Hrvatski športski savez.

Članak 12.

Programi za ostvarivanje potreba i interesa društva u športu dostavljaju
se športskim savezima, ukoliko nema granskih saveza.

Granski športski savezi valoriziraju programe i predlažu ih odgovarajućim
športskim savezima.

Športski savezi objedinjuju sve programe, te ih s prijedlogom za financiranje
dostavljaju organima uprave općine odnosno grada nadležnim za poslove športa
i Ministarstvu prosvjete i kulture.

Članak 13.

Sredstva općinskog odnosno gradskog fonda športa i Republičkog fonda
športa dodjeljuju se, na osnovi prihvaćenih programa i sklopljenih ugovora
odgovarajućem savezu iz stavka 1. članka 12. ovoga zakona za realizaciju
tih programa u obliku akontacije, prema utvrđenoj dinamici potreba.

Savezi iz stavka 1. ovoga članka usmjeravaju sredstva neposrebnim realizatorima
programa na osnovi ugovora.

Članak 14.

Sredstva općinskog odnosno gradskog fonda športa i Republičkog fonda
športa strogo su namjenska sredstva i u druge se svrhe ne mogu koristiti.

Savezi iz članka 13. ovoga zakona dužni su najmanje jednom godišnje
nadležnom organu uprave općine ili grada, odnosno Ministarstvu prosvjete
i kulture podnijeti izvještaj o ostvarivanju programa i namjenskom korištenju
sredstava.

Članak 15.

Kao savjetodavno tijelo u upravljanju sredstvima fonda i odlučivanju
o njihovom raspoređivanju u organu uprave općine odnosno grada nadležnom
za poslove športa i Ministarstva prosvjete i kulture osniva se odbor.

Djelokrug i ovlaštenja odbora određuje i njegove članove imenuje i razrješava
izvršno vijeće skupštine društveno-političke zajednice odnosno Ministarstvo
prosvjete i kulture.

Članak 16.

Stručne, administrativne, pravne, financijske i njima slične poslove
općinskog, gradskog odnosno Republičkog fonda športa obavlja općinski i
gradski organ uprave nadležan za poslove športa odnosno Ministarstvo prosvjete
i kulture.

Dio poslova iz stavka 1. ovoga članka može se povjeriti športskom savezu
ili stručnoj službi druge organizacije.

Članak 17.

Sadržaj, opseg i razina zadovoljavanja športsko-rekreativnih aktivnosti
radnika koji neposredno služe očuvanju i unapređenju zdravlja, psihičkih
i radnih sposobnosti radnika, te podizanju njihovog standarda utvrđuju
se u poduzeću, odnosno drugoj radnoj organizaciji i radnoj zajednici i
zadovoljavanju na teret materijalnih troškova, sredstva za zajedničku potrošnju
i iz drugih izvora u skladu sa zakonom.

III. OBAVLJANJE DJELATNOSTI ŠPORTA

1. Športske organizacije

Članak 18.

Športske organizacije oblik su slobodnog udruživanja građana radi ostvarivanja
i usklađivanja njihovih interesa i razvijanja raznovrsnih aktivnosti u
području športa.

Športske organizacije osnivaju se i prestaju raditi u skladu s odredbama
propisa kojima se uređuje udruživanje u društvene organizacije, ako ovim
zakonom nije drugačije određeno.

Osnivači i članovi športske organizacije mogu biti i zainteresirane
fizičke i pravne osobe.

Članak 19.

Športske organizacije mogu, radi stjecanja sredstava za izvršavanje
svojih zadaća neposredno proizvoditi i stavljati u promet športsku opremu
i rekvizite i mogu obavljati i druge privredne i društvene djelatnosti
određene drugim zakonima.

Športske organizacije mogu, u sklopu svojih djelatnosti izvoditi izvannastavne
i izvanškolske programe odgoja i obrazovanja učenika i studenata, a na
temelju posebno zaključenih ugovora s osnovnim školama, odnosno organizacijama
usmjerenog obrazovanja.

Članak 20.

Športske organizacije iz iste športske grane udružuju se u granske športske
saveze.

Granski savezi mogu se udruživati u odgovarajuće športske saveze općine,
grada odnosno Republike.

Športske organizacije iz različitih športskih grana mogu se udruživati
u športska društva.

Članak 21.

Športske organizacije dužne su svojom programskom orijentacijom i ukupnom
aktivnošću etički i moralno odgojno djelovati na svoje članstvo.

2. Poduzeća u području športa

Članak 22.

U području športa mogu se osnivati poduzeća (u daljnjem tekstu: poduzeća)
radi obavljanja djelatnosti športa, održavanja, korištenja i upravljanja
športskim objektima i organiziranja aktivnosti na tim objektima.

Poduzeća iz stavka 1. ovoga članka mogu osnovati pod uvjetima utvrđenim
zakonom pravne i fizičke osobe.

Članak 23.

Uvjete u pogledu prostora i opreme te stručne spreme za obavljanje stručnih
poslova u športu, potrebne da bi poduzeće moglo započeti s radom i obavljati
djelatnosti, propisuje Ministarstvo prosvjete i kulture.

Članak 24.

U poduzeću se osniva savjet kao organ upravtjanja radom i poslovanjem.

U odlučivanju o poslovima od posebnog društvenog interesa u poduzeću
sudjeluju predstavnici društvene zajednice.

Predstavnike društvene zajednice određuje odlukom skupština općine na
području koje je sjedište poduzeća.

Predstavnici društvene zajednice sudjeluju s radnicima poduzeća u odlučivanju
o planu razvoja, o obavljanju djelatnosti, o osnovnoj namjeni korištenja
sredstava, o osnovnim uvjetima stjecanja dohotka i poslovanja.

Predstavnici društvene zajednice suodlučuju i u utvrđivanju i donošenju
statuta.

Odluke iz stavka 3. i 4. ovoga članka donose se većinom glasova predstavnika
radnika poduzeća i većinom glasova predstavnika društvene zajednice u savjetu
poduzeća.

Članak 25.

Skupština općine na području koje je sjedište poduzeća daje suglasnost
na odredbe statuta poduzeća važne za ostvarivanje posebnog društvenog interessi
u obavljanju djelatnosti poduzeća.

Članak 26.

Poduzeće može biti ukinuto:

1. ako ne ispunjava uvjete za obavljanje djelatnosti,

2. ako više ne postoji društvena potreba za obavljanje djelatnosti,

3. ako ne može ispunjavati obveze koje se podmiruju iz rezultata poslovanja.

Ukidanje poduzeća mogu predložiti organi koji obavljaju nadzor nad njegovim
radom, športski savezi ili izvršno vijeće skupštine općine na području
koje je sjedište poduzeća.

Odluku o ukidanju donosi skupština općine na području koje je sjedište
poduzeća.

Članak 27.

Dio obrazovnih programa tjelesne i zdravstvene kulture osnovne škole
i organizacije usmjerenog obrazovanja mogu povjeriti i poduzećima na osnovi
ugovora.

Članak 28.

Poduzeća koja obavljaju ugostiteljsku ili turističku djelatnost, radne
organizacije za organizirani odmor, radne organizacije zdravstva i druge
organizacije i zajednice mogu obavljati djelatnosti športa ukoliko ispunjavaju
uvjete iz članka 23. ovoga zakona.

3. Samostalno obavljanje djelatnosti športa osobnim radom

Članak 29.

Pod uvjetima utvrđenim ovim zakonom djelatnosti športa samostalno osobnim
radom (u daljem tekstu: samostalna djelatnost) mogu obavljati:

1. vrhunski športaši i

2. osobe koje imaju odgovarajuću stručnu spremu odnosno koje su stručno
osposobljene za obavljanje stručnih poslova u športu.

Članak 30.

Stručnu spremu odnosno stručnu osposobljenost koja je potrebna za samostalno
obavljanje stručnih poslova u športu (članak 29. točka 2.) propisuje Ministarstvo
prosvjete i kulture.

Članak 31.

Vrhunski športaš i osoba koja ima stručnu sprernu odnosno stručnu osposobljenost
za obavljanje stručnih poslova u športu mogu samostalno obavljati djelatnosti
pod uvjetima:

1. da su navršili 18 godina,

2. da imaju opću zdravstvenu sposobnost,

3. da nisu u radnom odnosu,

4. da nisu pravomoćno osuđeni za kaznena djela koja ih čine nedostojnim
za samostalno obavljanje športsko-odgojne djelatnosti, odnosno da protiv
njih nije otvorena istraga ili se ne vodi kazneni postupak za ta djela,
ili da im nije izrečena mjera sigurnosti ili zaštitna mjera zabrane obavljanja
poslova u okviru djelatnosti športa ili djelatnosti odgoja i obrazovanja,

5. da nisu kažnjeni po odredbi članka 93. točke 2 ovoga zakona.

Ministarstvo prosvjete i kulture propisuje koji se poslovi mogu obavljati
samo sezonski.

Članak 32.

Vrhunski športaš može, radi natjecanja, obavljati samostalnu djelatnost
samo u športu u kojem je, prema kriterijima jedinstvene kategorizacije
vrhunskih športaša u SFR Jugoslaviji, prethodno ostvario športske rezultate
na temelju kojih je stekao status vrhunskog športaša.

Vrhunski športaš stječe pravo na samostalno obavljanje djelatnosti upisom
u registar Hrvatskog športskog saveza.

Članak 33.

Vrhunski športaš koji obavlja samostalnu djelatnost može sudjelovati
na športskim natjecanjima kao član športske organizacije ili športske reprezentacije
i to pod uvjetima koji se utvrđuju aktom športske organizacije ili odgovarajućeg
granskog športskog saveza i u skladu s međunarodnim športskim pravilima.

Članak 34.

Osoba koja ima stručnu spremu odnosno stručnu osposobljenost za obavljanje
stručnih poslova u športu može u samostalnoj djelatnosti:

1. podučavati i osposobljavati građane u športskim znanjima i vještinama,

2. voditi športsko-rekreativne aktivnosti građana.

3. voditi trening športaša,

4. dijagnosticirati i kontrolirati motoričke i funkcionalne sposobnosti
građana.

Članak 35.

Osoba koja ima stručnu spremu odnosno stručnu osposobljenost za obavljanje
stručnih poslova u športu može u obavljanju samostalne djelatnosti zaposliti
radnike koji moraju ispunjavati uvjete iz članka 31. točke 2 - 4. ovoga
zakona i biti stariji od 15 godina.

Članak 36.

Uvjete u pogledu prostora i opreme potrebne za obavljanje samostalne
djelatnosti, a po potrebi i stručne spreme radnika koje zapošljava osoba
koja obavlja samostalnu djelatnost, propisuje Ministarstvo prosvjete i
kulture na prijedlog odgovarajućeg granskog športskog saveza.

Članak 37.

Osoba koja će obavljati samostalnu djelatnost dužna je prijaviti početak
obavljanja samostalne djelatnosti s podacima o vrsti poslova, poslovnom
prostoru, radnicima, nazivu tvrtke pod kojim će se djelatnost obavljati,
organu uprave nadležnom za poslove športa općine na području gdje ćeje
obavljati, a ako djelatnost obavlja na području više općina, organu uprave
nadležnorn za poslove športa u općini svog prebivališta.

Članak 38.

Pravo na obavljanje samostalne djelatnosti prestaje:

1. odjavom,

2. posili zakona,

3. rješenjem nadležnog organa.

Članak 39.

Pravo na obavljanje samostalne djelanosti prestaje po sili zakona ako
osoba:

1. umre,

2. izgubi potpuno ili djelomično poslovnu sposobnost,

3. izgubi opću zdravstvenu sposobnost,

4. zasnuje radni odnos,

5. bude pravomoćno osuđena za kaznena djela iz članka 31. točke 4. i
5. ovoga zakona ili joj bude izrečena mjera sigurnosti ili zaštitna mjera
zabrane obavljanja poslova.

Organ uprave nadležan za poslove športa općine u kojoj je prijavljeno
obavljanje djelatnosti rješenjem utvrđuje prestanak obavljanja samostalne
djelatnosti.

Članak 40.

Organ uprave nadležan za poslove športa općine u kojoj je prijavljeno
obavljanje djelatnosti donosi rješenje o prestanku prava na obavljanje
samostalne djelatnosti ako se utvrđeni nedostaci u obavljanju poslova ne
otklone u roku utvrđenom rješenjem nadležnog organa.

Organ uprave nadležan za poslove športa općine u kojoj je prijavljeno
obavljanje djelatnosti može donijeti rješenje o prestanku prava na obavljanje
samostalne djelatnosti osobi koja:

1. koristi rad drugih osoba bez prijave njihovog zapošljavanja ili protivno
odredbi članka 35. ovoga zakone,

2. prestane s radom ili djelatnost obavlja protivno odredbama ovoga
zakona,

3. započne rad, a nije prijavila obavljanje djelatnosti, ili ako je
započela rad a ne ispunjava uvjete iz ovoga zakona.

Članak 41.

Osoba koja obavlja samostalnu djelatnost može privremeno obustaviti
obavljanje djelatnosti za vrijeme:

1. bolesti, koja predstavlja razlog spriječenosti za rad,

2. vojne obaveze, vojne vježbe ili poziva državnih organa,

3. korištenja godišnjeg odmora do 30 (trideset) radnih dana,

4. drugih potreba (npr. preuređenja prostorija u kojima se obavlja djelatnost,
popravak sredstava rada, specijalizacija, stručno usavršavanje, doškolovanje
i sl.).

O privremenoj obustavi obavljanja djelatnosti osoba koja obavlja djelatnost
dužna je pismeno obavijestiti organ uprave nadležan za poslove športa općine
u kojoj je prijavljeno obavljanje djelatnosti najmanje dan prije početka
obustave obavljanja djelatnosti.

Članak 42.

U slučajevima bolesti, vojne obaveze, specijalizacije, stručnogusavršavanja
i osposobljavanja ili zbog drugih sličnih razloga, osoba: koja samostalno
obavlja djelatnost

osobnim radom može nastaviti s obavljanjem djelatnosti preko radrtika
koji ispunjava propisane uvjete u pogledu stručne spreme i drugih uvjeta
utvrđenih ovim zakonom za obavljanje samostalne djelatnosti.

Članak 43.

U slučaju smrti ili gubitka poslovne sposobnosti osobe koja obavlja
samostalnu djelatnost osobnim radom, njen nezaposleni bračni drug ili maloljetno
dijete mogu nastaviti obavljanje djelatnosti preko radnika koji ispunjava
propisane uvjete u pogledu stručne spreme i drugih uvjeta utvrđenih ovim
zakonom za obavljanje samostalne djelatnosti.

Članak 44.

Kada nadležni organ u obavljanju stručnog ili zdravstvenog nadzora ocijeni
da se opravdano može pretpostaviti da je osobi koja obavlja samostalnu
djelatnost psihičko ili fizičko zdravlje narušeno u mjeri koja bitno smanjuje
njenu sposobnost za obavljanje poslova, može donijeti akt o njenom upućivanju
na liječnički pregled radi utvrđivanja zdravstvenog stanja.

Ako je stručnim nalazom i mišljenjem liječničke komisije utvrđeno da
je fizičko ili psihičko zdravlje osobe iz stavka 1. ovoga članka bitno
narušeno i time bitno umanjena sposobnost za obavljanje poslova, organ
uprave nadležan za poslove športa općine u kojoj je prijavljeno obavljanje
djelatnosti rješenjem će utvrditi prestanak prava na obavljanje samostalne
djelatnosti.

Odredbe stavka 1. i 2. ovog članka shodno se primjenjuju i na radnike
zaposlene kod osobe koja obavlja samostalnu djelatnost.

IV. ŠPORTSKI SAVEZI

Članak 45.

Športske organizacije, granski športski savezi, drugi savezi i udruženja
udružuju se u športske saveze općine odnosno grada.

Republički granski športski savezi, drugi savezi i udruženja udružuju
se u Hrvatski športski savez.

Članak 46.

Športski savezi općine, odnosno grada i Hrvatski športski savez u ostvarivanju
potreba interesa društva, te ostvarivanju ukupnih aktivnosti u području
športa:

- koordiniraju i usklađuju programsku aktivnost udruženih organizacija,

- koordiniraju i usklađuju programsku aktivnost drugih organizacija
i zajednica te osoba koje samostalno obavljaju djelatnost kada koriste
sredstva za utvrđene potrebe i interese društva,

- sudjeluju u utvrđivanju politike razvoja športa u općini, gradu i
Republici,

- djeluju na unapređenje stručnog rada u športu i brinu o osposobljavanju
stručnih kadrova,

- koordiniraju rad organizacija koje obavljaju djelatnost športa u postupku
izrade i donošenja planova i programa,

- usklađuju mrežu športskih organizacija,

- djeluju na omasovljenju i unapređenju športa,

- obavljaju i druge poslove koji su im povjereni zakonom i određeni
njihovim statutima.

Na osnovi utvrđene politike razvoja športa u Republici, Hrvatski športski
savez, koordinira i usklađuje programske aktivnosti općinskih i gradskih
športskih saveza.

Članak 47.

Športskim savezima upravlja skupština. Skupštinu općinskog odnosno gradskog
športskog saveza čine predstavnici udruženih organizacija.

Skupštinu Hrvatskog športskog saveza čine predstavnci republičkih granskih
športskih saveza i udruženja te fakulteta za fizičku kulturu Sveučilišta
u Zagrebu.

Broj članova skupštine, način izbora i opoziva predstavnika u skupštinu
športskih saveza i trajanje njihovog mandata uređuju se statutom športskih
saveza.

Članak 48.

Osim pitanja utvrđenih u članku 47. ovoga zakona statutom saveza uređuju
se i pitanja u vezi s: djeloknlgom saveza, ovlaštenjima i odgovornostima
skupštine i drugih organa saveza i načinom njihova odlučivanja; načinom
stjecanja sredstava za utvrđene potrebe i interese društva; odnosima udruženih
organizacija i saveza; te druga pitanja određena zakonom ili važna za ostvarivanje
djelatnosti.

V. SUDIONICI U AKTIVNOSTIMA ŠPORTA

Članak 49.

Sudionici u aktivnostima šport jesu osobe koje sudjeluju u:

- aktivnostima tjelesne i zdravstvene kulture,

- športskim aktivnostima - trening i natjecanja,

- športsko-rekreativnim aktivnostima

Članak 50.

Aktivnosti športa obavljaju se dobrovoljno, amaterski ili profesionalno.

Športske organizacije i poduzeća mogu sudionicima koji aktivnosti športa
obavljaju amaterski osigurati besplatno korištenje objekata, opreme i rekvizita,
te nadoknaditizgubljeni osobni dohodak, putne troškove i troškove smještaja
i prehrane za vrijeme športskih priprema i natjecanja.

Izuzetno od stavka 2. ovoga članka sudionicirna u športskim natjecanjima
određenog ranga mogu se davati novčane i druge naknade za ostvarene športske
rezultate odnosno za obavljanje športske djelatnosti.

Hrvatski športski savez utvrđuje rang natjecanja i krug sudionika (športaša,
trenera, fizioterapeuta i sl.) koji mogu ostvaritivati prava iz stavka
2. i 3. ovog članka, te uvjete, opseg, način i kontrolu ostvarivanja tih
prava.

Članak 51.

Športaši i drugi sudionici u športskim natjecanjima određenog ranga
mogu zasnovati sa športskim organizacijama i poduzećima radni odnos, na
određeno ili neodređeno vrijeme, radi obavljanja športske djelatnosti.

Organizacije iz stavka 1. ovoga članka mogu zasnovati radni odnos sa
športašem ili drugim sudionikom u športskim natjecanjima određenog ranga
bez oglašavanja i prijavljivanja slobodnog radnog mjesta organizaciji nadležnoj
za zapošljavanje.

Organizacije iz stavka 1. ovoga članka i športaš, odnosno drugi sudionik
u športskim natjecanjima određenog ranga zaključuju ugovor o zapošljavanju
u pisanom obliku kojim reguliraju međusobna prava, obveze i odgovornosti
u skladu sa zakonom, kolektivnim ugovorom i aktima odgovarajućeg športskog
saveza.

Članak 52.

Hrvatski športski savez, na prijedlog pojedinog granskog saveza, utvrđuje
kriterije za utvrdivanje statusa i kategorizacije vrhunskih športaša.

Ako vrhunski športaš obavlja športskuaktivnost amaterski, športska orgranizacija
koje je on član, zaključuje s poduzećem, odnosno drugom radnom organizacijom,
radnom zajednicom ili poslodvcem gdje je zaposlen vrhunski športaš, ugovor
kojim s uređuju prava i obveze vrhunskog športaša u vezi s obavljanem njegove
športske aktivnosti

Članak 53.

Vrhunskim sportašima koji športsku aktivnost obavljaju amaterski, osiguravaju
se prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja i pravu na zdravstvenu
zaštitu u skladu s propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju i zdravstvenoj
zaštiti i zdravstvenom osiguranju.

Doprinos za mirovinsko i invalidsko osiguranje vrhunskih športaša mogu
plaćati športske organizacije iz sredstava koja ostvare svojom djelatnošću.

VI. ZDRAVSTVENA ZAŠTITA SUDIONIKA

Članak 54.

Športske organizacije, poduzeća u području športa osobe koje obavljaju
samostalnu djelatnost i granski odnosno športski savezi dužni su osigurati
uvjete za zdravstvenu zaštitu sudionika.

Organizacije i osobe iz stavka 1. ovoga članka dužni su osigurati utvrđivanje
opće i posebne zdravstvene sposobnosti sudionika na način utvrđen propisima
granskih saveza, a u skladu s pravilnikom koji donosi Ministarstvo zdravstva
u suglasnosti s Ministarstvom prosvjete i kulture.

Članak 55.

Sudionika se ne smije obvezivati da trenira ili sudjeluje u športskom
natjecanju za vrijeme bolesti ili ozljede kada bi takva aktivnost mogla
pogoršati njegovo zdravstvenc stanje.

Članak 56.

Sudionicima je zabranjeno davati, niti oni smiju uzimati, stimulativna
sredstva za koja je propisana takva zabrana.

Organizatori aktivnosti u športu i nadležni zdravstveni i športski organi
imaju dužnost : pravo kontrolirati davanje i uzimanje stimulativnih sredstava
(doping kontrola) na način utvrđen propisima i općim aktima granskih športskih
saveza i Hrvatskog športskog saveza, a u skladu s međunarodnim konvencijama.

Organizatori i športski organi iz stavka 2. ovoga članka dužni su provoditi
doping kontrolu i na zahtjev međunarodnih športskih organizacija i Međunarodnog
olimpijskog komiteta.

Članak 57.

Organizator aktivnosti u športu ili športsko-rekreativne priredbe dužan
je za vrijeme natjecanja, odnospriredbe osigurati uvjete za pružanje medicinske
pomoći sudionicima i gledaocima.

Članak 58.

Za pružanje zdravstvene zaštite športašima i drugim sudionicima mogu
se osnovati zavodi za športsku medicinu i organizirati ordinacije športske
medicine u radnim organizacijarna zdravstva, ako za to postoje uvjeti koje
utvrđuje Ministarstvo zdravstva, a po prethodno pribavljenom mišljenju
Ministarstva prostvjete i kulture.

Članak 59.

Način organiziranja i pružanja posebnih zdravstvenih usluga športašima
i drugim sudionicima u športskim aktivnostima: provođenje mjera njihove
zdravstvene zaštite, vrsta, opseg i kvaliteta zdravstvene zaštite i uvjeti
za ostvarivanje zdravstvene zaštite mogu se urediti ugovorom između športskih
odnosno granskih saveza, odnosno organizacija koje provode aktivnosti športa
i radnih organizacija zdravstva.

VII. ŠPORTSKA NATJECANJA I PRIREDBE

Članak 60.

Športske organizacije, poduzeća, granki športski savezi i športski savezi
mogu organizirati športska natjecanja i športske priredbe, a društveno-političke
zajednice i druge društveno-pravne osobe športske priredbe.

Uvjete za organiziranje športskih natjecanja utvrđuje Hrvatski športski
savez.

Sustav, uvjete i organizaciju športskih natjecanja u pojedinoj športskoj
grani na teritoriju Republike utvrđuje Hrvatski športski savez na prijedlog
republičkih granskih športskih saveza, a u skladu s pravilima športa i
normama republičkih, saveznih i međunarodnih športskih udruženja, te propisima
o sigurnosti.

Odluku o organizaciji športskih natjecanja na području jedne ili više
općina donose športski savezi osnovani za ta područja.

Odluku o sudjelovanju športskih organizacija u natjecanjima koja se
organiziraju za teritorij više republika i pokrajina (natjecanja saveznog
ranga) donosi Hrvatski športski savez.

Članak 61.

Pri svakoj promjeni sustava natjecanja ili pri organiziranju novog sustava
natjecanja, te pri utvrđivanju obaveza koje moraju ispunjavati športske
organizacije i poduzeća u pogledu objekata, opreme i drugih uvjeta za sudjelovanje
u natjecanju, granski športski savez kao organizator natjecanja donosi,
uz suglasnost Hrvatskog športskog saveza, elaborat koji sadrži analizu
i ocjenu športskih i ekonomskih promjena u natjecanju i podatke o materijalnim
obvezama sudionika u natjecanju.

Članak 62.

Međunarodna športska natjecanja i športske priredbe, organizirau se
u skladu s dogovorom kojim se uređuju uvjeti organiziranja međunarodnih
športskih natjecanja koja se održavaju u SFR Jugoslaviji.

Članak 63.

Organizacije iz članka 60. stavka 1. ovoga zakona dužne su osigurati
normalno i neometano održavanje natjecanja i športskih priredbi uz primjenu
mjera sigurnosti, te su odgovorne za održavanje reda na športskim objektima
za vrijeme natjecanja i športskih priredbi.

VIII. STRUČNI POSLOVI U ŠPORTU

Članak 64.

Stručnim poslovima u športu smatraju se:

- poduka u športskim školama,

- programiranje i vođenje treninga športaša,

- programiranje i vođenje športsko-rekreativnih aktivnosti,

- podučavanje i osposobljavanje građana za ovladavanje športskim znanjima
i vještinama,

- dijagnosticiranje i kontrola psihofizičkih sposobnosti sudionika u
športskim i športsko-rekreativnim aktivnostima

Ministarstvo prosvjete i kulture propisat će stručnu spremu, odnosno
stručnu osposobljenost potrebnu za obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 65.

Osposobljavanje kadrova za obavljanje stručnih posluva u športu mogu
obavljati organizacije koje izvode obrazovne programe za stjecanje stručne
spreme potrebne za obavljanje stručnih poslova u športu.

Ministarstvo prosvjete i kulture propisat će programe osposobljavanja
za obavljanje stručnih poslova i način njihovog izvođenja, način utvrđivanja
osposobljenosti za obavljanje stručnih poslova (ispit) i sadržaj i oblik
uvjerenja o položenom ispitu i osposobljenosti za obavljanje stručnih poslova
u športu, po pribavljenom mišljenju republičkih granskih športskih saveza,
Hrvatskog športskog saveza i Fakulteta za fizičku kulturu Zagreba.

IX. ŠPORTSKI OBJEKTI

Članak 66.

Športskim objektima, prema odredbama ovog zakona, smatraju se uređene
i opremljene površine i objekti koji udovoljavaju uvjetima za obavljanje
djelatnosti športa, (u daljnjem tekstu: objekti).

Ministarstvo prosvjete i kulture u slučaju dvojbe utvrđuje da li se
neka površina ili objekt smatra športskim objektom prema ovom zakonu.

Odredbe ovoga zakona ne odnose se na objekte namijenjene potrebama ili
kojima upravlja Jugoslavenska narodna armija, te na objekte namijenjene
potrebama ili kojima upravljaju organi unutrašnjih poslova.

Članak 67.

Radi planske izgradnje objekata i razvoja športa na određenom području
utvrđuje se mreža športskih objekata (u daljnjem tekstu: mreža objekata),
kao stručna i dokumentacijska osnova za:

- prostorno planiranje objekata,

- donošenje programa izgadnje i obnove objekata,

- izgradnju i obnovu objekata.

Članak 68.

Mreža objekata sadrži vrstu, broj, veličinu, odnosno kapacitet i razmještaj
postojećih objekata kao i objekata koje je potrebno izgraditi odnosno urediti
na određenom području.

Mreža objekata je sastavni dio prostornih planova društveno-političkih
zajednica.

Postupak izrade mreže objekata provodi se prema odredbama Zakona o prostornom
planiranju i uređenju prostora.

Članak 69.

Mrežu objekata obavezno donosi skupština općine, odnosno grada za svoje
područje.

Dvije ili više općina mogu se sporazumjeti da zajednički utvrde mrežu
objekata.

Članak 70.

Ministarstvo prosvjete i kulture uz suglasnost Ministarstva zaštite
okoliša, prostornog planiranja i graditeljstva propisat će prostorne standarde
i normative te urbanističko-tehničke uvjete za planiranje mreže objekata.

Članak 71.

Sabor Republike Hrvatske utvrđuje na prijedlog Vlade Republike Hrvatske
objekte od značenja za Republiku.

Objekti koji su važni za razvoj športa u općini ili gradu utvrđuju se
odlukom o mreži objekata.

Članak 72.

Prigodom planiranja i izgradnje stambenih naselja obavezno se kao dio
infrastruktkrre planira izgradnja objekata odnosno obnova postojećih objekata
namijenjenih potrebama djece i omladine u procesu odgoja i obrazovanja
te za športske i športsko-rekreativne potrebe građana.

Planiranje i izgradnja, odnosno obnova objekata iz stavka 1. ovoga članka
obavlja se u skladu s odredbom iz članka 70. i 74. stavka 2. ovoga zakona
i u skladu s utvrđenom mrežom objekata.

Članak 73.

Skupština općine, odnosno grada planira objekte za izgradnju kojih se
koriste sredstva općinskog odnosno gradskog fonda.

Članak 74.

Prigodom projektiranja izgradnje i održavanja objekata primjenjuju se
urbanistički uvjeti, tehnički normativi i standardi te posebni uvjeti građenja,
odnosno uređenja i opremanja objekata.

Posebne uvjete građenja i opremanja objekata utvrđuje Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva u suglasnosti s Ministarstvom
prosvjete i kulture, a po pribavljenom mišljenju Hrvatskog športskog saveza.

Za skijališta i kupališta pored uvjeta iz stavka 2. ovoga članka, Ministarstvo
prosvjete i kulture propisat će dodatne uvjete koji se odnose na sigurnost
korisnika tih objekata.

Članak 75.

Kada se objekti grade udruživanjem sredstava organizacija odnosno osoba,
ugovorom se utvrđujke međusobni odnosi i obveze u pogledu korištenja i
upravljanja objektom.

Kada u osiguranju sredstava za izgradnju ili održavanje objekata sudjeluju
građani sredstvima samodoprinosa ili sredstvima udruženim u mjesnoj zajednici,
a objektom ne upravlja mjesna zajednica, sudionik ugovora o korištenju
i upravljanju objektom je mjesna zajednica.

Članak 76.

Objektom upravljaju na način utvrđen ovim zakonom, športski odnosno
granski savezi te poduzeća u području športa, odgojno-obrazovne i druge
organizacije koje na ili u objektu obavljaju osnovnu djelatnost, športske
organizacije, mjesne zajednice i građani.

Održavanje i korištenje objekata, te upravljanje njimaje od posebnog
je društvenog interesa.

Poseban društveni interes u upravljanju objektima iz članka 71. ovoga
zakona ostvaruje se na način utvrđen člankorn 24. ovoga zakona.

Skupština općine, odnosno grada daje suglasnost na odredbe akta organizacija
kojima se propisuje naičin upravljanja, održavanja i korištenja objekata.

Članak 77.

Objekti su, u pravilu, dostupni radi korištenja građanima pod jednakim
uvjetima.

Općim aktom organizacije ili zajednice koja upravlja objektom utvrđuju
se prava prvenstva u korištenju objekta za:

- provođenje programa tjelesne i zdravstvene kulture djece i omladine
u procesu odgoja i obraovanja,

- radnike i članove njihovih obitelji koji su sredstva za izgradnju
ili održavanje objekta osigurali iz svojih sredstava ili sredstava svojih
organizacija i zajednica,

- organiziranje športskih natjecanja,

- ostvarivanje vrhunskog športa.

Članak 78.

Organizacija odnosno zajednica koja upravlja objektom donosi godišnji
program korištenja kapaciteta objekta.

Organizacija odnosno zajednica, te osoba koja upravIja objektom u kojem
se realiziraju potrebe i interesi društva u području športa utvrđuje u
zajednici sa granskim odnosno športskim savezom raspored i opseg prava
korištenja kapaciteta objekta, a u skladu sa člankom 77. ovoga zakona.

Organizacija kojoj je povjereno upravljanje objektom izgrađenim društvenim
sredstvima odnosno sredstvima fondova športa ne može mijenjati namjenu
tog objekta bez suglasnosti nadležnog organa uprave i odgovarajućeg granskog
odnosno športskog saveza.

X. NADZOR

Članak 79.

Nadzor nad stručnim radom u športu je sustavno i organizirano praćenje
stručnog rada u športskim organizacijama, poduzećima i drugim organizacijama
koje obavljaju djelatnost športa i osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost.

Sadržaj, program i osobe koje provode nadzor nad stručnim radom u športu
utvrđuje Ministarstvo prosvjete i kulture u Hrvatski športski savez.

Članak 80.

Nadzor nad zakonitošću rada športskih organizacija i drugih organizacija
koje obavljaju djelatnost športa, općinskih granskih športskih saveza,
športskih saveza i osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost obavlja organ
uprave nadležan za poslove športa općine na području na kojem je sjedište
organizacije, saveza ili osoba.

Nadzor nad zakonitošću rada gradskog športskog saveza obavlja nadležni
organ uprave grada na području na kojem je sjedište saveza

Nadzor nad zakonitošću rada Hrvatskog športskog saveza i republičkih
granskih športskih saveza i organizacija koje upravljaju objektima od značenja
za Republiku obavIja Ministarstvo prosvjete i kulture.

Članak 81.

Ako se na osnovi izvještaja o obavljenom nadzoru utvrdi da nisu ispunjeni
zakonski i drugi uvjeti utvrđeni za obavljanje djelatnosti, organ uprave
nadležan za poslove športa utvrdit će rok za otklanjanje utvrđenih nedostataka,
a ako nedostaci ne budu otklonjeni donijet će rješenje o prestanku obavljanja
djelatnosti.

XI. EVIDENCIJE U PODRUČJU ŠPORTA

Članak 82.

Radi organiziranog praćenja stanja i razvoja športa, te vođenja dugoročne
poiltike u športu uspostavljaju se slijedeće evidencije:

- športskih organizacija,

- poduzeća u području športa,

- osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost,

- športaša i drugih članova športskih organizacija,

- stručnih kadrova,

- objekata,

- sustava športskih natjecanja,

- međunarodnih športskih aktivnosti,

- vrhunskih športaša,

- velikih športskih priredaba,

- znanstveno - istraživačkog i stručnog rada.

Postupak prikupljanja podataka, sadržaj evidencija, organizacije i zajednice,
odnosno organe koji vode evidencije u području športa utvrđuje Ministarstvo
prosvjete i kulture na prijedlog Hrvatskog športskog saveza.

XII. REPUBLIČKA NAGRADA ŠPORTA "DR. FRANJO BUČAR"

Članak 83.

Republička nagrada športa "Dr. Franjo Bučar" (u daljnjem tekstu:
Nagrada) dodjeljuje se svake godine za dostignuća i doprinos od značenja
za razvoj športa uRepublici Hrvatskoj.

Članak 84.

Nagrada se dodjeljuje:

- stručnim i javnim radnicima u športu za značajne ostvarenja na području
znanstvenog, stručnog i pedagoškog rada, za postignute rezultate u društvenom
radu na unapređenju športa, kao i za doprinos ukupnom razvoju športa u
Republici,

- športašima za ostvarena izuzetna športska dostignuća,

- športskim organizacijama za djelatnost na unapređenju tjelesne i zdravstvene
kulture djece i omladine i športsko-rekreativnih aktivnosti, ostvarene
izuzetne športske rezultate, kao i značajan doprinos razvoju pojedinog
športa ili području u cjelini,

- odgojno-obrazovnim i drugim organizacijama, mjesnim zajednicama, jedinicama
Jugoslavenske narodne armije i drugim organizacijama i zajednicama za kontinuiranu
djelatnost i postignute rezultate u području športa.

Članak 85.

Nagrada se dodjeljuje kao godišnja nagrada i kao nagrada za životno
djelo.

Svake godine može se dodijeliti u pravilu samo jedna nagrada za životno
djelo.

Broj godišnjih nagrada utvrđuje Odbor za dodjelu Republičke nagrade
športa "Dr. Franjo Bučar".

Članak 86.

Godišnja nagrada dodjeljuje se u pravilu za kontinuiranu višegodišnju
djelatnost u području športa, a može se dodijeliti i za pojedino značajno
znanstveno, stručno, pedagoško ili športsko ostvarenje.

Nagrada za životno djelo dodjeljuje se istaknutim pojedincima zatrajan
doprinos stvaralaštvu i razvoju športa.

Članak 87.

Nagrada se dodjeljuje u obliku posebnog priznanja i u novcu. Visinu
novčanog iznosa Nagrade utvrđuje Odbor. Nagrada se dodjeljuje svake godine
u svibnju.

Članak 88.

Odbor ima devet članova.

Predsjednika i članove Odbora imenuje Sabor Republike Hrvatske.

Predsjednik i članovi Odbora imenuju se na vrijeme od četiri godine.

Članak 89.

Odbor dodjeljuje Nagradu na prijedlog komisije koja se osniva za pojedine
djelatnosti.

Odbor donosi poslovnik o radu kojim se uređuje osnivanje i način rada
komisije te uvjeti i način dodjeljivanja Nagrade. Poslovnik Odbora potvrđuje
Vlada Republike Hrvatske.

Članak 90.

Sredstva za dodjeljivanje Nagrade osiguravaju se svake godine u proračunu
Republike.

Stručne i računovodstvene poslove Odbora obavlja Ministarstvo prosvjete
i kulture.

XIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 91.

Novčanom kaznom od 50.000,00 do 500.000,00 dinara kaznit će se za prekršaj
športska organizacija ili druga organizacija ako:

1. sudionicima u aktivnostima športa isplaćuje novčane i druge naknade
protivno odredbi članka 50. ovoga zakona,

2. na športskoj priredbi ne osigura uvjete za pružanje medicinske pomoći
(članak 57),

3. ne osigura normalno i neometano održavanje športskih natjecanja i
športskih priredbi (članak 63),

4. za obavljanje stručnih poslova u športu raspoređenu osobu koja nema
potrebnu stručnu spremu odnosno oposobljenost (članak 64),

5. koristi športske objekte protivno odredbi članka 78. stavka 2. ovoga
zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 dinara.

Članak 92.

Novčanom kaznom od 50.000,00 dinara kaznit će se za prekršaj organizacije
odnosno osobe iz članka 11. ovoga zakona ako sredstva općinskog, gradskog,
odnosno Republičkog fonda športa koriste nenamjenski.

Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 dinara.

Članak 93.

Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 dinara kaznit će se za prekršaj
:

1. osoba koja obavezuje sudionika u aktivnosti športa da povrijeđen
ili bolestan trenira ili sudjeluje na natjecanju (članak 55),

2. osoba koja daje i osoba koja uzima stimulativna sredstva za koja
je propisana takva zabrana (članak 56).

XIV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 94.

Organizacije koje provode djelatnost športa uskladit će svoju organizaciju
i akte s odredbama ovoga zakona u roku 30 dana od dana stupanja na snagu
ovoga zakona.

Članak 95.

Savezi za fizičku kulturu organizirat će se kao športski savezi u skladu
s odredbama ovoga zakona u roku 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga
zakona.

Članak 96.

Samoupravne interesne zajednice fizičke kulture, koje su osnovane i
djeluju prema odredbama Zakona o fizičkoj kulturi ("Narodne novine",
br. 22/87 i 19/88), prestaju s radom najkasnije u roku 30 dana od dana
stupanja na snagu ovoga zakona.

Poslove, prava, obveze, sredstva i radnike samoupravnih interesnih zajednica
iz stavka 1. ovoga članka preuzimaju športski savezi općine, grada odnosno
Republike u skladu s ovim zakonom.

Članak 97.

Samoupravne interesne zajednice fizičke kulture iz članke 96. stavka
1. ovoga zakona dužne su izvršiti svoje financijske obveze za 1990. godinu
prema Republičkoj samoupravnoj interesnoj zajednici fizičke kulture Hrvatske,
doznakom sredstava u visini od 6% od ostvarenih sredstava s osnova doprinosa
iz osobnog dohotka u 1990. godini za fizičku kulturu najkasnije u roku
15 dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Članak 98.

Ministarstvo prosvjete i kulture, Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva i Ministarstvo zdravstva donijet će propise za
donošenje kojih su ovlašteni ovim zakonom u roku 60 dana od dana stupanja
na snagu ovoga zakona.

Hrvatski športski savez donijet će akte za donošenje kojih je ovlašten
ovim zakonom u roku 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Skupštine općina, odnosno grada donijet će akte o mreži športskih objekata
u roku godine dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Članak 99.

Do donošenja propisa iz članka 98. ovoga zakona ostaju na snazi propisi
i akti doneseni temeljem odredbi Zakona o fizičkoj kulturi ("Narodne
novine", broj 22/87 i 19/88) i Zakona o objektima fizičke kulture
("Narodne novine", broj 46/79).

Članak 100.

Radnici koji obavljaju stručne poslove u športu, a nemaju propisanu
stručnu spremu, dužni su steći tu spremu u roku 3 godine od dana stupanja
na snagu ovoga zakona.

Nakon isteka roka iz stavka 1. ovoga članka radnicima koji nisu stekli
potrebnu stručnu spremu za obavljanje stručnih poslova u športu prestaje
radni odnos.

Članak 101.

Danom stupanja na snagu ovoga zakona prestaje važiti Zakon o fizičkoj
kulturi ("Narodne novine" broj 22/87 i 19/88), Zakon o objektima
fizičke kulture ("Narodne novine", broj 46/79) i Zakon o nagradi
fizičke kulture ("Narodne novine" broj 14/78).

Član 102.

Ovaj zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 620-01/90-01/02

Zagreb, 28. prosinca 1990.

SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Slavko Degoricija, v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Ivan Vekić, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

Zakon, NN 59/1990-1160