## Kolektivni ugovor za djelatnost socijalne skrbi

### NN 35/2008 (28.3.2008.), Kolektivni ugovor za djelatnost socijalne skrbi

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**1220**

Vlada Republike Hrvatske i
1. Sindikat zaposlenika u djelatnosti socijalne skrbi Hrvatske
2. Samostalni sindikat zdravstva i socijalne skrbi Hrvatske
3. Sindikat zdravstva, socijalne zaštite i mirovinsko-invalidskog osiguranja
Hrvatske
sklopili su dana 4. ožujka 2008. godine sljedeći

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DJELATNOST SOCIJALNE SKRBI

I. OBVEZNI DIO

1. TEMELJNE ODREDBE

*Predmet ugovora*

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor) utvrđuju se prava i obveze
iz rada i po osnovi rada radnika u ustanovama socijalne skrbi u Republici
Hrvatskoj na koje se primjenjuje Zakon o plaćama u javnim službama.

*Vremensko važenje*

Članak 2.

Ugovor stupa na snagu 1. travnja 2008. godine, a primjenjuje se do 31. srpnja
2010. godine.
Ugovorne strane se obvezuju započeti pregovore o obnovi Ugovora najkasnije 3
mjeseca prije isteka roka na koji je ovaj Ugovor zaključen.

*Temeljna načela primjene ugovora*
Članak 3.

Ugovorne strane suglasne su u primjeni Ugovora zalagati se i rukovoditi:
– načelom primjene u dobroj vjeri
– načelom promicanja socijalnog partnerstva i kolektivnog pregovaranja
– načelom mirnog rješavanja sporova.

*Načelo primjene ugovora u dobroj vjeri*
Članak 4.

Ugovorne strane obvezuju se primjenjivati ovaj Ugovor u dobroj vjeri.
Ako zbog promjene okolnosti koje nisu postojale ili nisu bile poznate u trenutku
sklapanja Ugovora ugovorna strana ne bi mogla, ili bi joj bilo znatno otežano
izvršavati neke od odredbi Ugovora, obvezuje se da neće jednostrano prekršiti
ugovor, nego da će drugoj strani predložiti izmjenu Ugovora.

*Obveza konzultiranja sindikata*
Članak 5.

Vlada Republike Hrvatske, odnosno ministarstvo nadležno za poslove socijalne
skrbi, obvezuje se zatražiti putem Ureda za socijalno partnerstvo prijedloge i
mišljenje sindikata, potpisnika ovog Ugovora, na nacrte i prijedloge zakona i
drugih propisa i akata iz područja socijalne skrbi koji se izravno ili neizravno
odnose na radnopravni status radnika u djelatnosti socijalne skrbi.

2. MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA

*Mirenje*
Članak 6.

Ako nastane kolektivni radni spor koji bi mogao dovesti do štrajka, provest će
se postupak mirenja.
Postupak mirenja provest će se u skladu s odredbama Zakona o radu i Temeljnog
kolektivnog ugovora za službenike i namještenike u javnim službama.

3. ŠTRAJK
 *Suzdržavanje od štrajka i uvjeti za dopuštenje štrajka*
Članak 7.

Za vrijeme važenja ovoga Ugovora sindikati neće štrajkati radi pitanja koja su
ovim Ugovorom uređena.
Suzdržavanje od štrajka iz stavka 1. ovoga članka ne isključuje pravo na štrajk
za sva druga neriješena pitanja te za slučaj spora oko izmjene ili dopune ovoga
Ugovora.
Sindikati imaju pravo organizirati štrajk solidarnosti s drugim sindikatima uz
najavu prema odredbama Temeljnog kolektivnog ugovora za službenike i
namještenike u javnim službama.

*Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka*
Članak 8.

Pri određivanju poslova koji se ne smiju prekidati valja voditi računa da se tim
poslovima obuhvati najmanji mogući broj radnika potrebnih za učinkovito
izvršenje posla, ali da se zaštite život i zdravlje korisnika.
Utvrđuje se da su poslovi koji se ne smiju prekidati u domu socijalne skrbi oni
poslovi koji se obavljaju kao u dane blagdana, a u centru za socijalnu skrb i
podružnici, odnosno uredima, ravnatelj je dužan osigurati rad jednog dežurnog
stručnog radnika po objektu u kojem centar obavlja djelatnost.
Pri određivanju poslova iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ravnatelj mora dobiti
suglasnost sindikalnih povjerenika onih sindikata koji su organizirali štrajk.

Članak 9.

Za sva ostala pitanja u vezi štrajka primjenjuju se odredbe Zakona o radu i
Temeljnog kolektivnog ugovora za službenike i namještenike u javnim službama.

4. TUMAČENJE UGOVORA

*Osnivanje i ovlasti Komisije za tumačenje*
Članak 10.

Ugovorne strane osnivaju zajedničku Komisiju za tumačenje Ugovora u koju svrhu
svaka imenuje po tri predstavnika i njihove zamjenike.
Članovi Komisije svake godine između sebe biraju koordinatora, koji organizira
rad Komisije.
Sjedište Komisije je u mjestu rada koordinatora Komisije.
Komisija za tumačenje Ugovora:
– daje obvezatna tumačenja odredaba Ugovora
– prati primjenu i izvršavanje odredaba Ugovora
– obavještava ugovorne strane o kršenjima Ugovora
– obavlja druge poslove određene Ugovorom.

*Način rada Komisije*
Članak 11.

Komisija donosi odluku većinom glasova svih članova.
Ako se Komisija ne može složiti oko tumačenja odredbi ovog Ugovora, u roku od 15
dana povjerit će tumačenje neutralnom struč­njaku.
Ako se članovi Komisije ne mogu dogovoriti oko izbora stručnjaka u roku od 5
dana nakon što takav prijedlog da jedna ugovorna strana, stručnjaka će odrediti
Predstojnik Ureda za socijalno partnerstvo Vlade Republike Hrvatske.
Neutralni stručnjak ima pravo na naknadu koju zajednički podmiruju ugovorne
strane.
Tumačenje neutralnog stručnjaka Komisija je obvezna prihvatiti kao svoje i kao
takvo ga predočiti ugovornim stranama.
Tumačenja Komisije, uključujući i tumačenje neutralnog struč­njaka, smatra se
vjerodostojnim tumačenjem, te u tom smislu obvezuju ugovorne strane, a
dostavljaju se podnositelju, te svim poslodavcima na koje se odnose.

*Rokovi za tumačenje*
Članak 12.

Na zahtjev ugovornih strana ili poslodavca Komisija je dužna dati tumačenje
Ugovora najkasnije u roku od 30 dana od dana primitka zahtjeva.
Neutralni stručnjak dužan je dati tumačenje u roku od 15 dana od dana primitka
zahtjeva Komisije za tumačenje.

5. IZMJENA, OTKAZ I OBNOVA UGOVORA

*Izmjene i dopune Ugovora*
Članak 13.

Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune Ugovora.
Ovlaštenje za podnošenje prijedloga za izmjenu i dopunu Ugovora u ime sindikata
ima pregovarački odbor sindikata potpisnika.
Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovog Ugovora mora se
pisano očitovati u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga, te mora
pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku 30 dana od
primitka prijedloga.
U ponašanju protivnom odredbi stavka 3. ovog članka stekli su se uvjeti za
primjenu odredaba o mirenju.

*Otkaz Ugovora*
Članak 14.

Ovaj Ugovor može se pisano otkazati s otkaznim rokom od 3 mjeseca.
Ovaj Ugovor mogu otkazati obje strane u slučaju bitno promijenjenih gospodarskih
okolnosti.
Prije otkazivanja Ugovora, strana koja Ugovor otkazuje obvezna je drugoj strani
predložiti izmjene i dopune Ugovora.

II. NORMATIVNI DIO

*Zasnivanje radnog odnosa*
Članak 15.

Za zasnivanje radnog odnosa za sva upražnjena radna mjesta u ustanovi raspisuje
se javni natječaj.
Javni natječaj objavljuje se u općeinformativnom tisku koji izlazi na području
ili objavljuje kroniku područja na kojem se nalazi javna ustanova koja natječaj
objavljuje, na oglasnoj ploči ustanove i oglasnoj ploči područne službe
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje.
Javni natječaj nije potreban u slučajevima rada na određeno vrijeme radi zamjene
odsutnog radnika ili privremenog povećanja opsega poslova.

1. RADNO VRIJEME

*Radni tjedan*
Članak 16.

Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.
Tjedno radno vrijeme raspoređeno je na 5 dana u tjednu, od ponedjeljka do petka.
Za poslove koji se obavljaju u smjenskom radu, odnosno poslove koji zahtijevaju
drugačiji raspored radnog vremena, ustanove u dogovoru sa sindikalnim
povjerenikom mogu odrediti drugačiji dnevni ili tjedni raspored radnog vremena,
ali isključivo u petodnevnom radnom tjednu.
Dnevno radno vrijeme obavlja se isključivo u jednoj smjeni, a iznimno, ako je to
nužno zbog poslova poput kotlovničara ili sl. može se odrediti dvokratni rad, o
čemu poslodavac treba dobiti suglasnost radničkog vijeća odnosno sindikalnog
povjerenika koji ga zamjenjuje.

*Rad u nepunom radnom vremenu*
Članak 17.

Ako radnik radi u nepunom radnom vremenu u dvije ili više ustanova, prilikom
donošenja odluke o godišnjem odmoru, obje odnosno sve ustanove, dužne su
uskladiti rješenja o korištenju godišnjeg odmora kako bi ga radnik koristio
istovremeno u svakoj ustanovi.
Radnik koji radi u nepunom radnom vremenu u dvije ili više ustanova, dužan je
raditi prekovremeno u svakoj ustanovi proporcionalno vremenu za koje je sklopio
ugovor o radu u toj ustanovi u odnosu na puno radno vrijeme. Također radnik nije
dužan raditi prekovremeno ako zbog prekovremenog rada u jednoj ustanovi ne bi
mogao raditi u redovnom radnom vremenu u drugoj ustanovi.
Ako se neko pravo ostvaruje samo kod jednog poslodavca, radnik će to pravo
ostvariti kod onoga poslodavca kod kojeg radi veći fond sati, a ako kod oba radi
isti broj sati, onda kod onoga poslodavca kod kojega je prije zasnovao radni
odnos.
Razdoblje rada s nepunim radnim vremenom jednako je razdoblju rada s punim
radnim vremenom u pogledu prava na otpremninu, otkazni rok, jubilarnu nagradu i
sva druga prava za čije je stjecanje važno prethodno trajanje radnog odnosa.

2. ODMORI I DOPUSTI

*Stanka*
Članak 18.

Ako priroda posla ne omogućuje stanku, poslodavac mora radniku omogućiti da radi
dnevno toliko kraće, ili mu to vrijeme preraspodijeliti te omogućiti mu da ga
koristi kao slobodne dane uz naknadu plaće, o čemu odlučuje radnik.
Radnik može koristiti stanku i izvan ustanove.

*Godišnji odmor – trajanje*
Članak 19.

Trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se tako da se na 18 dana godišnjeg odmora
dodaju dani godišnjeg odmora prema sljedećim kriterijima:

a) prema dužini radnog staža:
– od 1 do 5 godina                         1 dan
– od 5 do 10 godina                       2 dana
– od 10 do 15 godina                     3 dana
– od 15 do 20 godina                     4 dana
– od 20 do 25 godina                     5 dana
– od 25 do 30 godina                     6 dana
– od 30 do 35 godina                     7 dana
– više od 35 godina                        8 dana

b) prema složenosti poslova:
– poslovi VSS                                5 dana
– poslovi VŠS                                4 dana
– poslovi SSS, VKV i KV             3 dana
– ostali poslovi                               2 dana

c) prema posebnim socijalnim uvjetima:
– roditelji, posvojitelji ili staratelji
– za jedno malodobno dijete           2 dana
– za dvoje i više malodobne djece   3 dana
– roditelji, posvojitelji ili staratelji
   djeteta s posebnim potrebama      3 dana
– radnici s najmanje 70% tjelesnog
   oštećenja                                     2 dana
– branitelji                                      1 dan

d) prema postotku povećanja
plaća s osnova uvjeta rada:
– 10% ili 12,5%                             2 dana
– 15% –                                         3 dana
– 17% ili 20%                                4 dana
– 25%                                            5 dana.
Ukupno trajanje godišnjeg odmora ne može iznositi više od 30 radnih dana.

4. DOPUSTI

*Plaćeni dopusti*
Članak 20.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne kalendarske godine do ukupno
najviše 10 radnih dana u sljedećim slučajevima:
– sklapanja braka                                  5 radnih dana
– rođenja djeteta                                   5 radnih dana
– smrti supružnika, djeteta, roditelja,
   posvojenika, posvojitelja, očuha,
   maćehe
i unuka                                   5 radnih dana
– smrti brata ili sestre, djeda ili bake
   te roditelja supružnika                         2 radna dana
– selidbe u istom mjestu stanovanja        1 radni dan
– selidbe u drugo mjesto stanovanja       2 radna dana
– teške bolesti roditelja ili djeteta izvan
   mjesta stanovanja                                2 radna dana
– nastupanja u kulturnim i športskim
   priredbama                                          1 radni dan
– sudjelovanja na sindikalnim susretima,
   seminarima, obrazovanje za sindikalne

   aktivnosti i dr.                                     3 radna dana
– elementarne nepogode                        5 radnih dana
– dobrovoljni davatelji krvi                     2 radna dana za svako darivanje.
Radnik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj naveden u stavku 1.
ovoga članka, neovisno o broju dana koje je tijekom iste godine iskoristio po
drugim osnovama.

Članak 21.

Za vrijeme općeg ili stručnog školovanja, osposobljavanja ili usavršavanja za
vlastite potrebe, ako je vezano za obavljanje poslova radnog mjesta odnosno
djelatnosti, radniku će se odobriti u jednoj kalendarskoj godini plaćeni dopust
do 10 dana godišnje, a za polaganje završnog ispita još pet dana.
Radnik koji je upućen na školovanje, stručno osposobljavanje ili usavršavanje
ima pravo na plaćeni dopust do 15 radnih dana u jednoj kalendarskoj godini za
pripremanje i polaganje ispita, a za polaganje završnog ispita još pet dana.
Za polaganje stručnog ispita radnik ima pravo na plaćeni dopust i to:
– pet radnih dana za radna mjesta sa SSS
– sedam radnih dana za radna mjesta sa VŠS
– deset radnih dana za radna mjesta sa VSS.

*Neplaćeni dopust*
Članak 22.

Radnik ima pravo u jednoj kalendarskoj godini na neplaćeni dopust za potrebe
općeg ili stručnog školovanja, osposobljavanja ili usavršavanja za vlastite
potrebe, i to:
– za pripremanje i polaganje ispita u srednjoj školi                 5 radnih dana
– za polaganje ispita na višoj školi ili fakultetu                      10 radnih dana
– za prisustvovanje stručnim seminarima i savjetovanjima       5 radnih dana
– za pripremanje i polaganje ispita radi stjecanja posebnih znanja i vještina
(informatičko školovanje, učenje stranih jezika i sl.) 2 radna dana.
Ako to okolnosti zahtijevaju poslodavac može radniku dati neplaćeni dopust i u
duljem trajanju, ako je školovanje u vezi s poslovima koje radnik obavlja u
ustanovi ili njegovom profesijom, odnosno djelatnošću ustanove.

5. NAKNADA ŠTETE

*Unaprijed određen iznos naknade štete*
Članak 23.

Poslodavac ne može pravilnikom o radu odrediti unaprijed određene iznose naknade
štete.

III. PRESTANAK UGOVORA O RADU

*Zabrana otkaza bez prethodne suglasnosti sindikalnog povjerenika odnosno
radničkog vijeća*
Članak 24.

Bez prethodne suglasnosti sindikalnog povjerenika radniku se ne može ponuditi
sklapanje ugovora o radu pod izmijenjenim uvjetima (otkaz s ponudom izmijenjenog
ugovora), kojim se radnik upućuje izvan sjedišta ustanove na udaljenosti većoj
od 30 km i to:
– radniku nakon 20 godina staža kod istog poslodavca i 55 godina života
– trudnici, odnosno ženi koja doji dijete
– majci djeteta do 7 godina
– roditelju djeteta s poteškoćama u razvoju
– roditelju s troje ili više djece do 15 godina i samohranom roditelju
malodobnog djeteta do 15 godina života.
Ako se sindikalni povjerenik u roku od 8 dana ne izjasni o davanju otkaza s
ponudom izmijenjenog ugovora, smatra se da je suglasan s odlukom o otkazu
ugovora o radu.

*Otkazni rok i staž kod istog poslodavca*
Članak 25.

Za vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo uz naknadu plaće odsustvovati s rada 8
sati tjedno radi traženja novog zaposlenja.
Kad otkazuje radnik otkazni rok iznosi najviše mjesec dana ako se radnik i
poslodavac drugačije ne dogovore, a kad otkazuje poslodavac, otkazni rokovi
utvrđuju se sukladno Zakonu o radu.

Članak 26.

Kao staž kod istog poslodavca računa se ukupni radni staž proveden na poslovima
u javnim službama bez obzira na promjenu poslodavca.

Članak 27.

Svakome radniku kojemu poslodavac otkazuje, a razlog otkaza nije skrivljeno
ponašanje radnika pripada otpremnina u skladu sa Zakonom o radu.
Iznimno od odredbi stavka 1. radniku s 30 i više godina staža kod istog
poslodavca, isplaćuje se otpremnina u visini najmanje 65% prosječne mjesečne
bruto-plaće isplaćene radniku u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, za
svaku navršenu godinu rada.
Ako radniku u posljednja tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu nije
isplaćivana plaća već naknada plaće prema posebnim propisima, ili mu je
isplaćivana umanjivana plaća uz naknadu preostalog dijela plaće prema posebnim
propisima, za izračun pripadajuće otpremnine uzet će se plaća koju bi radnik
ostvario da je radio u punom radnom vremenu.
Otpremnine se isplaćuju najkasnije 30 dana po prestanku radnog odnosa.

IV. ZDRAVLJE I SIGURNOST NA RADU

*Zaštita na radu*
Članak 28.

Poslodavac je dužan primjenjivati propise s područja zaštite na radu i osigurati
nužne uvjete za zdravlje i sigurnost na radu, uključujući mjere za sprječavanje
rizika u radu.
Poslodavac je dužan poduzeti sve mjere nužne za zaštitu života te sigurnost i
zdravlje radnika, osposobljavati i organizirati provedbu osposobljavanja radnika
za rad na siguran način, te skrbiti za potrebnu organizaciju i sredstva.
Poslodavac je dužan informirati radnike o zaštiti na radu pružanjem informacija,
primjenjivati propise o korištenju sredstava za rad i osobnih zaštitnih
sredstava, provoditi ispitivanja istih, provoditi zaštitu od požara te
evakuaciju i spašavanje, organizirati pružanje prve pomoći i medicinske pomoći
te raditi na zaštiti nepušača.
U cilju prilagođavanja tehničkom napretku poslodavac je obvezan planirati
tehnološki i organizacijski razvoj radnog procesa na način da opasne i štetne
tehnologije ukloni iz radnog procesa, zamjenjujući ih manje opasnim ili
neopasnim.
Pri uvođenju novih tehnologija poslodavac je obvezan informirati radnike i
njihove sindikalne povjerenike o tehnološkim karakteristikama i mogućim
utjecajima i posljedicama tih tehnologija na zdravlje, sigurnost, ekološku i
radnu sredinu.
Poslodavac je dužan osigurati dodatne uvjete sigurnosti za rad invalida u skladu
s posebnim propisima.
Sindikalni povjerenik ima pravo podnositi prijedloge o zaštiti na radu na koje
je ravnatelj dužan očitovati se u roku od 30 dana.

*Pisane upute o sigurnosti*
Članak 29.

Poslodavac je dužan postaviti pisane upute o uvjetima i načinu korištenja
prostora, prostorija, sredstava za rad, opasnih tvari i opreme i osigurati da su
ista u svakom trenutku ispravna.
Obavijest o opasnostima i štetnostima, te mjerama koje je poduzeo i koje će
poduzeti radi unapređenja prevencije, profesionalnih rizika i njihovih štetnih
posljedica, ravnatelj je dužan najmanje svaka tri mjeseca davati sindikalnom
povjereniku.

*Poduzimanje potrebnih mjera*
Članak 30.

Poslodavac je dužan poduzeti sve potrebne mjere određene propisima o zaštitu na
radu i ovim Ugovorom u cilju zaštite i sigurnosti radnika.

*Osiguranje fizičke i tehničke zaštite*
Članak 31.

Svaki centar za socijalnu skrb mora imati osobu zaduženu za sigurnost radnika.
Ostale ustanove socijalne skrbi sukladno procjeni opasnosti pitanje zaštite
riješit će ugovorom o hitnim intervencijama s nekom od zaštitarskih tvrtki.
Sukladno procjeni opasnosti u ustanovi mora biti osigurana tehnička zaštita (npr.
alarmi, narukvice s alarmom, kamere npr. u jednoj prostoriji, panik tipkalo,
zvono, službeni mobitel, direktni telefon, voki-toki i sl.).

*Ozljeda na radu*
Članak 32.

Napad korisnika neovisno gdje se i u koje vrijeme dogodio, te svaki napad treće
osobe učinjen na radu i za vrijeme rada smatra se ozljedom na radu.
Napad od kojega radnik nije imao fizičke ozljede, a radilo se o ozbiljnoj
prijetnji, učestalom uznemiravanju, onemogućavanju kretanja, i sl. a što je
prouzročilo reakcije koje proizlaze iz osjećaja straha i osobne ugroženosti,
također se smatraju ozljedom na radu u smislu obveza poslodavca za naknadu
štete.

Članak 33.

U slučaju smrti radnika zbog ozljede na radu njegova djeca imaju pravo na
mjesečnu isplatu pomoći.
U slučaju smrti radnika zbog ozljede na radu njegovo dijete/ca imaju pravo na
mjesečnu isplatu pomoći i to:
– za dijete/cu predškolskog uzrasta 50% prosječno isplaćene neto plaće u
gospodarstvu RH u prethodnoj godini;
– za dijete/cu do završenog osmog razreda osnovne škole 70% prosječno isplaćene
neto plaće u gospodarstvu RH u prethodnoj godini;
– za dijete/cu do završene škole odnosno redovnog studenta 90% prosječno
isplaćene neto plaće u gospodarstvu RH u prethodnoj godini.
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, za dvoje djece i više djece različitog
uzrasta, djeci se isplaćuje naknada prema dobi djeteta za koju ostvaruju najveći
iznos naknade.

*Pravna pomoć*
Članak 34.

U slučaju kada je od strane korisnika ili treće osobe pokrenut spor pred sudom
protiv radnika koji je u vezi s radom, ravnatelj je na zahtjev radnika obvezan
zatražiti suglasnost osnivača radi osiguranja obrane radnika od strane
odvjetnika.

*Sistematski pregledi*
Članak 35.

Svi radnici imaju jednom u tri godine pravo na sistematski pregled u vrijednosti
od 500 kuna, po cijenama zdravstvenih usluga iz obveznog zdravstvenog
osiguranja, organizirano putem ministarstva nadležnog za zdravstvo, a koje će se
obavljati u zdravstvenim ustanovama iz osnovne mreže zdravstvene djelatnosti, u
pravilu prema mjestu rada.
Pravo iz stavka 1. ovoga članka počet će se primjenjivati od 2008. godine, na
način i u dinamici sukladno mogućnostima Državnog proračuna Republike Hrvatske.

*Zaštita dostojanstva radnika*
Članak 36.

Kao uznemiravanje iz Zakona o radu, osobito se smatra vrijeđanje radnika,
vikanje, omalovažanje, podcjenjivanje, nejednaki tretman, te uskraćivanja i
umanjivanja prava i sl.
Kao preventivne mjere iz Zakona o radu za zaštitu dostojanstva, poslodavac će
upoznati sve radnike, a osobito rukovoditelje, s obvezom korektnog međusobnog
ponašanja, te osigurati poštivanje svih potrebnih propisa.
U svim ustanovama na koje se primjenjuje ovaj Kolektivni ugovor izabrat će se
osobe ovlaštene primati i rješavati pritužbe radnika vezane za zaštitu
dostojanstva radnika.
Osobu iz stavka 1. ovoga članka imenuje ravnatelj uz prethodnu suglasnost
radničkog vijeća odnosno sindikalnog povjerenika koji ga zamjenjuje.
Ovlaštena osoba iz stavka 1. ovoga članka treba učiniti sve da riješi problem
uznemiravanja, uključujući obraćanje upravnom vijeću, kao i predlaganje postupka
otkazivanja ugovora o radu osobi koja uznemirava radnika.

*Odgovornost za uznemiravanje i spolno uznemiravanje*
Članak 37.

U slučaju ustanovljenja uznemiravanja, ravnatelj je obvezan protiv radnika koji
uznemirava ili spolno uznemirava drugog radnika, ili je to činio, pokrenuti
postupak otkazivanja ugovora o radu.
U slučaju uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja učinjenog od strane
ravnatelja, upravno vijeće će pokrenuti postupak razrješenja ravnatelja.

Članak 38.

Ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi obvezuje se jednom u tri godine
organizirati edukaciju ravnatelja u vezi primjene mjera zaštite i sigurnosti na
radu i zaštite dostojanstva radnika.
Sindikati se obvezuju organizirati edukaciju sindikalnih povjerenika u vezi
primjene mjera zaštite i sigurnosti na radu i zaštite dostojanstva radnika.

*Obveze sindikalnog povjerenika*
Članak 39.

U odnosu na provođenje mjera zaštite na radu sindikalni povjerenik ima pravo i
obvezu osobito:
– sudjelovati u planiranju i unapređivanju uvjeta rada, uvođenja novih
tehnologija, projekata, programa i radnih procesa te njihovoj provedbi
– biti informiran o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje radnika,
primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provedbu mjera zaštite na radu
– biti nazočan inspekcijskim pregledima i izvijestiti inspektora zaštite na radu
o svojim i zapažanjima radnika, kao i pozvati inspektora kada ocijeni da su
ugroženi život i zdravlje radnika, a poslodavac to propušta ili odbija učiniti
– obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
znanja te prikupljati informacije odgovarajuće za rad na siguran način
– stavljati prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje
– svojim djelovanjem poticati ostale radnike za rad na siguran način, planirati
i osposobljavati radnike za zaštitu na radu, te raditi na promicanju i
unapređivanju sigurnosne, zdravstvene, ekološke i estetske kulture u ustanovi
– slobodnog pristupa mjestima radi utvrđivanja uvjeta rada
– informirati radnike i radničko vijeće o poduzetim mjerama zaštite na radu
najmanje svaka tri mjeseca.

*Povjerenik za zaštitu na radu*
Članak 40.

Radnici u ustanovama s više od 20 radnika obvezno biraju povjerenika za zaštitu
na radu kod poslodavca.
Izbor i imenovanje povjerenika kao i broj povjerenika, obavlja se u skladu s
odredbama Zakona o radu kojima su uređena pitanja radničkog vijeća.
Bez obzira na broj radnika, povjerenik mora biti izabran svagdje gdje to
zahtijevaju uvjeti rada (radionički prostor, kotlovnice, kuhinje i sl.).
Povjerenika za zaštitu na radu radnici biraju na vrijeme na koje je sklopljen
Kolektivni ugovor, bez ograničavanja ponovnog izbora.
Poslodavac je dužan osigurati povjereniku zaštite na radu uvjete za nesmetano
obavljanje dužnosti, davati sve potrebne obavijesti i omogućiti uvid u sve
propise i isprave u svezi sa zaštitom na radu i ne smije ga tijekom obavljanja
dužnosti i deset mjeseci nakon isteka iste, bez pristanka Radničkog vijeća
odnosno sindikalnog povjerenika, rasporediti na drugo radno mjesto ili drugom
poslodavcu, raskinuti s njim radni odnos ili ga na drugi način dovoditi u
nepovoljniji položaj, niti protiv njega pokrenuti postupak za naknadu štete
ukoliko je povjerenik postupao sukladno svojim ovlastima.
Ukoliko nije izabran povjerenik zaštite na radu, sva prava i obveze utvrđene
odredbama ovog ugovora u odnosu na zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu ima
sindikalni povjerenik.
Naknada za rad povjerenika za zaštitu na radu iznosi najmanje 4 radna sata
tjedno uz naknadu plaće tijekom svake kalendarske godine u tijeku trajanja
mandata.

*Zaštita na radu i dužnosti radnika*
Članak 41.

Dužnost je svakog radnika brinuti se o vlastitoj sigurnosti i zdravlju, kao i
sigurnosti i zdravlju drugih radnika, te osoba na koje utječu njegovi postupci
tijekom rada u skladu s osposobljenošću i uputama koje mu je osigurao
poslodavac.
Radnik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće i neizbježne opasnosti napusti svoje
radno mjesto ili opasno područje, ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj
zbog takvog svog postupka u odnosu na druge radnike i može uživati zaštitu od
bilo kakvih neposrednih posljedica, osim ako je po posebnim propisima ili
pravilima struke bio dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i
zdravlja ljudi i imovine.

V. PLAĆE I NAKNADA PLAĆE

*Isplata plaće*
Članak 42.

Radnik ima pravo birati banku preko koje će dobivati plaću.

*Uvećanja plaće*
Članak 43.

Osnovna plaća radnika uvećat će se:
– za rad noću                    40%
– za prekovremeni rad      50%
– za rad subotom              25%
– za rad nedjeljom            35%
– za dvokratni rad            10%
– za smjenski rad             10%
Smjena (smjenski rad) je svakodnevni rad radnika prema utvrđenom radnom vremenu
poslodavca koji radnik obavlja u prijepodnevnom (prva smjena), poslijepodnevnom
(druga smjena) ili noćnom dijelu dana (noćna smjena) tijekom radnog tjedna.
Rad u smjenama je rad radnika koji mijenja smjene ili naizmjenično obavlja
poslove u prvoj i drugoj smjeni tijekom jednog mjeseca.
Rad u smjeni je rad radnika koji naizmjenično ili najmanje dva radna dana u
tjednu obavlja poslove u prvoj i drugoj smjeni.
Naknada za rad u smjenama iz stavka 3. i 4. ovog članka isplaćuje se za
obavljanje poslova u drugoj smjeni.
Noćni rad je u pravilu rad radnika u vremenu između 22 sata uvečer i 6 sati
ujutro idućeg dana.
Za rad u dane blagdana, neradnih dana utvrđenih zakonom i rad na dane Uskrsa
radnik ima pravo na plaću uvećanu za 150%.
Dodaci iz ovoga članka međusobno se ne isključuju.

*Korištenja prekovremenog rada*
Članak 44.

Prekovremenim radom smatra se svaki sat rada duži od predviđenog rada utvrđenog
dnevnim rasporedom rada, kao i svaki sat rada duži od redovnog mjesečnog fonda
radnih sati. Redovni mjesečni fond radnih sati su sati koje radnik treba
odraditi u tekućem mjesecu. Mjesečni fond radnih sati tvori umnožak radnih dana
u tekućem mjesecu s 8 sati. Umjesto uvećanja plaće po osnovi prekovremenog rada,
poslodavac može predložiti radniku korištenje slobodnih dana prema ostvarenim
satima prekovremenog rada u omjeru 1:1,5 (1 sat prekovremenog rada = 1 sat i 30
minuta za utvrđivanje ukupnog broja sati i slobodnih dana).
Rad po pozivu može se odobriti u slučajevima kada se radi o sprječavanju
nastanka veće štete, ugrožavanja života radnika ili korisnika, teškog poremećaja
u radu ustanove i drugim naročito opravdanim i neodgodivim slučajevima kada je
potrebno pozvati nekog određenog radnika, ili njih više, izvan radnog vremena.
U rad po pozivu, uz efektivni rad, u radno vrijeme koje se računa kao
prekovremeni rad, uključeno je i vrijeme potrebno za dolazak na posao i povratak
kući.
Poslodavac je dužan voditi posebnu evidenciju o radu po pozivu.

*Uvećanje osnovne plaće s osnova uvjeta rada*
Članak 45.

Osnovna plaća uvećat će se radnicima koji rade na sljedećim poslovima:
1.
a) njega teško i teže mentalno retardiranih te duševno bolesnih osoba i teško
invalidnih osoba u ustanovama za smještaj djece i odraslih osoba 25%,
b) medicinske sestre u domovima za teško i teže mentalno retardirane osobe,
teško invalidne osobe, osobe s višestrukim smetnjama i psihički bolesne osobe
25%,
c) neposredni stručni rad u domovima za smještaj djece s poremećajem u ponašanju
25%;
2.
a) neposredni stručni rad u domovima za smještaj tjelesno i mentalno oštećenih i
psihički bolesnih osoba 25%,
b) njega u stacionaru u domovima za smještaj starih i nemoćnih, u
izvaninstitucionalnoj skrbi i u domovima za smještaj osoba s lakom i umjerenom
mentalnom retardacijom i tjelesno invalidnih osoba 20%
c) medicinske sestre u domovima za smještaj starih i nemoć­nih, u
izvaninstitucionalnoj skrbi i u domovima za smještaj osoba s lakom i umjerenom
mentalnom retardacijom i tjelesno invalidnih osoba 20%;
3.
a) neposredni stručni rad s korisnicima centra za socijalnu skrb 20%,
b) njega korisnika u domovima za smještaj djece bez primjerene roditeljske skrbi
(djeca do 3 godine) i neposredni stručni rad odgajatelja u domovima za smještaj
djece bez primjerene roditeljske skrbi 20%,
c) neposredni stručni rad u ustanovama za smještaj djece s poremećajima u
ponašanju – produženi stručni postupak 20%;
4.
a) neposredni stručni rad u domovima za smještaj djece bez primjerene
roditeljske skrbi 17%,
b) neposredni stručni rad u domovima za smještaj starijih i nemoćnih (socijalni
radnici, fizioterapeuti i radni terapeuti) 17%,
c) noćni odgajatelji 12,5%;
5.
a) ravnatelji – 20%,
b) predstojnici podružnica – 15%;
6. računovodstveni, administrativni, pomoćno-tehnički i drugi poslovi – 10%.
Svaki radnik može ostvariti pravo na uvećanje plaće po osnovu uvjeta rada, samo
po jednom osnovu, tj. uvjeti rada se ne kumuliraju.

Članak 46.

Pravo na uvećanje plaće s osnove uvjeta rada imaju radnici koji su u ustanovama
socijalne skrbi ostvarile radni staž i to:
– od 20 do 30 godina           4%
– preko 30 do 35 godina      8%
– preko 35 i više godina     10%,
a osnovicu za izračun uvećanja plaća iz ovog članka čini osnovna plaća, te
dodatak s osnova uvjeta rada iz članka 37. ovoga Ugovora.

*Naknada za vrijeme bolovanja*
Članak 47.

Ako je radnik odsutan s rada zbog bolovanja do 42 dana, pripada mu naknada plaće
od 85% od njegove plaće ostvarene u prethodna tri mjeseca neposredno prije nego
je započeo bolovanje.
Naknada u 100% iznosu njegove plaće u prethodna tri mjeseca neposredno prije
nego je započeo bolovanje, pripada radniku kada je na bolovanju zbog
profesionalne bolesti ili ozljede na radu.

*Naknada za pripravnost*
Članak 48.

Pripravnost postoji kada radnik ne mora biti prisutan u ustanovi, ali mora biti
dostupan radi obavljanja hitnih poslova.
Naknada za pasivnu pripravnost plaća se u paušalnom iznosu i to za:
– pripravnost u vrijeme dnevnog odmora između dva radna dana i u dane tjednog
odmora 1% od osnovne plaće radnika
– pripravnost u dane blagdana, spomen dana i neradnih dana 2% od osnovne plaće
radnika.
Pripravnost može biti aktivna ako je radnik pozvan da sudjeluje u obavljanju
hitnih poslova, uključujući i ako te poslove obavlja telefonom i sl.
Naknada za aktivnu pripravnost iznosi 2% od osnovne plaće i uvećava se prema
stvarnom vremenu rada, što uključuje i sve pripadajuće dodatke (popodnevni rad,
noćni rad, rad subotom i nedjeljom, rad blagdanom), te naknadu stvarnih troškova
prijevoza.
Umjesto naknade za aktivnu pripravnost, radnik može odabrati pravo na korištenje
slobodnih dana sukladno članku 43. stavku 1. ovoga Ugovora.

*Prava radnika na poslovima odgoja i obrazovanja*
Članak 49.

Prava radnika koji rade na poslovima odgoja, obrazovanja i osposobljavanja po
programu odobrenom od tijela nadležnog za odgoj i obrazovanje, a koja se odnose
na radno vrijeme, raspored radnog vremena i nastavnu normu i radni uvjeti
određuju se sukladno pravima radnika u predškolskom odgoju, osnovnom i srednjem
obrazovanju.

*Dnevnica i naknada troškova putovanja*
Članak 50.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji, pripada mu puna naknada
troškova prijevoza, dnevnica i naknada punog iznosa troškova smještaja, sukladno
Uredbi Vlade Republike Hrvatske.
Iznos dnevnice utvrđuje se sukladno odredbama Temeljnog kolektivnog ugovora za
službenike i namještenike u javnim službama.
Radnik ima pravo na puno dnevnicu ako putovanje traje više od 12 sati, a pola
dnevnice ako putovanje traje više od 8 sati, a manje od 12 sati.
Ako radnik ima plaćen smještaj tj. spavanje i prehranu, pripada mu 30% od
dnevnice.
Ako dođe do promjene poreznih propisa kojima se neoporezivi iznos dnevnice
povećava, od dana primjena toga propisa toliko se povećava iznos dnevnice iz
ovoga članka.
Dnevnica za putne troškove u inozemstvo obračunava se na način kao što to
pripada zaposlenima u državnoj upravi.
Ako je radnik upućen na službeno putovanje s korisnicima (ljetovanje, zimovanje,
organizirani odmor i dr.) koje traje najmanje 8 sati, bez obzira na osiguranu
prehranu i smještaj, isplaćuje mu se iznos pune dnevnice.
Ukoliko to radnik zatraži, ustanova je dužna isplatiti predujam prije polaska na
službeno putovanje.

*Zaštita radnika*
Članak 51.

U slučaju kada tijekom radnog vijeka radnika dođe do smanjenja njegove radne
sposobnosti utvrđene rješenjem nadležnog tijela i jednog od sljedećih uvjeta:
– starosti – 5 godina pred starosnu mirovinu; ili
– profesionalne bolesti; ili
– ozljede na radu, poslodavac je dužan radniku osigurati povoljniju normu i to
bez smanjenja njegove plaće koju je ostvario u vremenu prije nastupa spomenutih
okolnosti.
Pod plaćom iz stavka 1. ovoga članka računa se osnovna plaća i dodaci na plaću.
Radnike 5 godina pred starosnu mirovinu, majke s malim djetetom do tri godine
starosti i samohranog roditelja ne može se rasporediti na rad noću, dežurstvo i
pripravnost bez njihovog pristanka.

*Zaštita radnika sa smanjenom radnom sposobnosti*
Članak 52.

Ustanova je dužna radniku koji radi skraćeno radno vrijeme zbog smanjene radne
sposobnosti, nastale ozljedom na radu bez njegove krivnje ili profesionalnog
oboljenja, isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike
između invalidske mirovine koju ostvaruje po propisima mirovinskog osiguranja i
plaća radnog mjesta na koje je postavljen odnosno raspoređen, osim ako štetu
nastalu zbog smanjenja radne sposobnosti nije ostvario po drugom osnovu (npr.
naknada štete i sl.).

VI. PRAVA, OBVEZE I OVLASTI SINDIKATA I SINDIKALNIH POVJERENIKA

*Prava sindikalnih predstavnika i povjerenika*
Članak 53.

Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku omogućiti
neophodan pristup radnim mjestima u svrhu obavljanja njegove dužnosti, te radi
omogućavanja uvida u podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem i zaštitom prava
radnika u vrijeme i na način koji ne ometa redovito poslovanje.
Poslodavac također treba sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku,
osigurati informacije koje su bitne za gospodarski položaj radnika kao što su
prijedlozi odluka i pravilnika o radu kojima se reguliraju prava i obveze iz
radnog odnosa, prijedlozi razvojnih odluka koje utječu na ekonomski i socijalni
položaj radnika.
Poslodavac je dužan primiti na razgovor sindikalnog povjerenika odnosno
sindikalnog predstavnika, po mogućnosti odmah, ali najkasnije u roku tri dana.
Poslodavac je dužan u pisanoj formi odgovoriti na svaki dopis sindikalnog
povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika.
Sindikalni predstavnik, odnosno povjerenik ne smije biti spriječen ili ometan u
obavljanju svoje dužnosti ako djeluje u skladu sa zakonom i ovim Ugovorom.
Prava iz prethodnih stavaka ovoga članka pripadaju jednako sindikalnom
povjereniku kao i sindikalnim predstavnicima koji nisu zaposleni kod tog
poslodavca.
Sindikalni predstavnik dužan se pred poslodavcem predstaviti odgovarajućom
punomoći ili iskaznicom.
Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja dužnosti člana radničkog
vijeća i službenog puta u svezi te dužnosti, smatra se ozljedom na radu kod
poslodavca.

*Predstavnici radnika i sindikata u upravnim tijelima*
Članak 54.

Predstavnika radnika s pravom glasa u upravnom vijeću ustanova imenuje se i
opoziva odnosno bira sukladno odredbama Zakonu o radu i Zakona o socijalnoj
skrbi.
Ako predstavnik radnika kojeg imenuje radničko vijeće nije član sindikata,
sindikati imaju pravo imenovati jednog predstavnika koji će sudjelovati u radu
upravnog vijeća, ali bez prava glasa.

*Sindikalne aktivnosti i sastanci*
Članak 55.

Poslodavac je sindikalnom predstavniku odnosno sindikalnom povjereniku ili
članovima povjereništva dužan omogućiti da sindikalne aktivnosti obavlja u radno
vrijeme na način i u opsegu koji ovisi o veličini i organizaciji rada ustanove,
a koji ne šteti obavljanju službe.
Članovi povjereništva sindikata imaju pravo održavati sindikalne sastanke u
radno vrijeme ustanove, vodeći računa da se sastanci organiziraju u vrijeme i na
način koji ne šteti redovnom poslovanju ustanove.
Svi članovi sindikata ustanove imaju pravo dva puta godišnje održati sindikalni
skup svih članova sindikata u radno vrijeme ustanove, o čemu trebaju
obavijestiti poslodavca, pazeći da se sastanak organizira u vrijeme i na način
koji najmanje narušava redovno poslovanje ustanove.
U slučaju iz stavaka 2. i 3. ovog članka, sindikat ima pravo sastanak, odnosno
skup, sazvati najkasnije dva sata prije isteka radnog vremena.
Sindikalni povjerenik odnosno članovi sindikalnog povjereništva imaju pravo na
plaćeni dopust za sindikalne tečajeve, seminare, kongrese i konferencije u
trajanju do ukupno 10 dana godišnje.

*Uvjeti za rad sindikata*
Članak 56.

Poslodavac je dužan bez naknade osigurati za rad sindikata najmanje sljedeće
uvjete:
– jednu prostoriju za rad sindikata u pravilu odvojenu od mjesta rada i
odgovarajući prostor za održavanje sastanaka, neovisno o broju sindikata koji
djeluju u ustanovi, a raspored korištenja prostorije određuje se sukladno broju
plaćenih sati rada na koje pojedini sindikat ima pravo u radničkom vijeću
– pravo na korištenje telefona, telefaksa, i drugih tehničkih sredstava i opreme
te pristup internetu, u mjeri nužnoj za ostvarivanje sindikalne aktivnosti
– slobodu podjele tiska, sindikalnog izvješćivanja i oglašavanja na oglasnim
pločama sindikata za redovne sindikalne aktivnosti, u vrijeme i na način koji ne
šteti obavljanju službe
– slobodu podjele tiska, izvješćivanja i oglašavanja i na drugim mjestima u
vrijeme štrajka, odnosno provođenja drugih sredstava pritiska
– oglasne ploče o svom trošku na mjestu dostupnom najvećem broju radnika
– obračun sindikalne članarine i drugih obustava preko isplatnih lista prilikom
obračuna plaća i doznačivanja članarine na račun sindikata, a temeljem pisane
izjave člana sindikata.
U slučaju kad sindikalni povjerenik obavlja sindikalne aktivnosti u punom radnom
vremenu, a zbog prirode njegova posla te aktivnosti nije moguće obavljati na
njegovom mjestu rada, poslodavac će mu u pravilu osigurati drugi odgovarajući
prostor za obavljanje sindikalne aktivnosti.
Poslodavac će se suzdržati od svakog činjenja ili propuštanja činjenja kojim bi
pojedini sindikat u ustanovi bio doveden u povlašteni ili podređeni položaj.
U slučaju spora o korištenju uvjeta za rad sindikata nužnih za ostvarivanje
sindikalnih aktivnosti, spor će biti povjeren arbitraži posredovanjem GSV-a,
odnosno Ureda za socijalno partnerstvo.
U ustanovama u kojima je izabrano radničko vijeće, a sindikalni povjerenik nije
njegov član, sindikalni povjerenik ima pravo na 2 sata tjedno uz naknadu plaće
za obavljanje sindikalnih aktivnosti.
Pravo iz prethodnog članka pripada svakom povjereniku koji ima najmanje 20
članova do 50 članova, a na svakih 50 članova još po dva sata, što može
koristiti jedan ili više povjerenika.

*Zaštita sindikalnog povjerenika*
Članak 57.

Sindikalnog povjerenika bez suglasnosti sindikata poslodavac ne smije otpustiti,
premjestiti na nepovoljnije mjesto rada, premjestiti ga u sklopu iste ili druge
ustanove, niti na bilo koji drugi način staviti u nepovoljniji položaj.
Najveći broj sindikalnih povjerenika koji uživa zaštitu iz Zakona o radu i ovog
Ugovora, određuje se:
– prema broju članova sindikata – u slučaju kada je u ustanovi izabrano radničko
vijeće,
– prema ukupnom broju radnika u ustanovi – u slučaju kada radničko vijeće nije
izabrano.
Suglasnost za otkaz iz stavka 1. ovog članka daje osoba određena Statutom
sindikata, a ako nije određena onda predsjednik Sindikata ili osoba koju on
ovlasti.

*Zamjena radničkih vijeća sindikatom*
Članak 58.

Ako radničko vijeće nije izabrano, sindikat preuzima sva njegova prava i ovlasti
u skladu sa Zakonom.
Sindikalnog povjerenika koji ima ovlasti radničkog vijeća može u dijelu tih
ovlasti zamijeniti predstavnik koji nije zaposlen u ustanovi pod uvjetom da je
sindikat obavijestio poslodavca o toj osobi i da joj je povjerenik prenio u
pisanoj formi određenu ovlast radničkog vijeća.
Kada zamjenjuju radničko vijeće sindikalni povjerenik odnosno drugi članovi tako
ustrojenog radničkog vijeća, imaju pravo na naknadu plaće u skladu sa Zakonom o
radu, koja se utvrđuje prema broju članova koje bi imalo radničko vijeće da je
bilo izabrano, s tim da uvjeti i način naknade plaće mogu biti pobliže određeni
posebnim sporazumom sa Sindikatom.
U ustanovi s manje od 20 zaposlenih, samo sindikalni povjerenik
najreprezentativnijeg sindikata ima pravo na 2 sata rada tjedno uz naknadu
plaće.

*Povrat na rad*
Članak 59.

Čelnik sindikata koji je na tu funkciju izabran iz radnog odnosa kod poslodavca,
a koju obavlja profesionalno, ima se pravo nakon prestanka te funkcije vratiti
na rad na iste poslove, a ako tih poslova više nema, onda na odgovarajuće
poslove u okviru njegove stručne spreme.
O namjeni povratka na rad, osoba iz stavka 1. ovog članka mora obavijestiti
poslodavca u roku 30 dana od prestanka funkcije.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 60.

Ako nakon 3 mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Ugovora nastupe okolnosti
koje bi otežale provedbu ovog Ugovora, ugovorne strane su suglasne da će
pristupiti izradi prijedloga izmjena i dopuna ovoga Ugovora.

Članak 61.

Vlada Republike Hrvatske obvezuje se izraditi i usvojiti protokol o postupanju u
vezi sigurnosti i zaštite na radu u socijalnoj skrbi.

*Protokol treba sadržavati:*

– način utvrđivanja osoba koje mogu predstavljati potencijalnu opasnost za
ostale korisnike i zaposlene radnike te o načinu upoznavanja radnika koji s
opasnom osobom dolaze u kontakt, te načinu davanja uputa za postupanje u skladu
s protokolom
– način preventivnog postupanja – dobivanje stručnih uputa od psihologa,
socijalnog radnika i drugog stručnog radnika, i sl., kao npr. sudjelovanja dviju
ili više osoba pri radu s potencijalno opasnom osobom ili na terenu koji se
smatra potencijalno opasnim, rad u prostoriji u kojim ima tehničko zaštitno
sredstvo (kamera, signalni uređaj, panik tipkalo, zvono, službeni mobitel, i sl.)
– način postupanja u kriznoj situaciji (stručne upute, način signaliziranja,
služba za pomoć i sl.)
– obveza poslodavca u zaštiti radnika
– obveze poslodavca u informiranju i edukaciji radnika.
Protokol se mora donijeti u rok od šest mjeseci od dana stupanja na snagu
Ugovora.
U izradi protokola ravnopravno sudjeluju i sindikati potpisnici ovoga Ugovora.

Članak 62.

Vlada Republike Hrvatske, odnosno ministarstvo nadležno za poslove socijalne
skrbi, obvezuje se u roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu Ugovora
donijeti izmjene i dopune podzakonskih akata kojima se uređuju uvjeti glede
prostora, opreme, stručnih i drugih radnika radi utvrđivanja strukture i
trajanja neposrednog stručnog rada u ustanovama socijalne skrbi.

|  |  |
| --- | --- |
| ZA VLADU | ZA SINDIKATE |
| REPUBLIKE HRVATSKE  Ministar zdravstva  i socijalne skrbi  **mr. Darko Milinović, dr. med.,** v. r. | Sindikat zaposlenika  u djelatnosti  socijalne skrbi Hrvatske  predsjednica  **Jadranka Ivezić,** v. r.  Samostalni sindikat  zdravstva i socijalne  skrbi Hrvatske  predsjednica  **Spomenka Avberšek,** v. r.  Sindikat zdravstva,  socijalne zaštite i  mirovinsko-invalidskog osiguranja Hrvatske  predsjednica  **Ljiljana Oštrić Anić,  dr. med.,** v. r. |

Kolektivni ugovor, NN 35/2008-1220
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)