## Kolektivni ugovor Hrvatske lutrije d.o.o.

### NN 97/2013 (26.7.2013.), Kolektivni ugovor Hrvatske lutrije d.o.o.

KOLEKTIVNI UGOVORI

2212

HRVATSKA LUTRIJA d.o.o., Zagreb, Ulica grada Vukovara 72, koju zastupa predsjednik Uprave Danijel Ferić i član Uprave Dražen Kovač, dipl. iur., (dalje u tekstu: Poslodavac) s jedne strane i

SINDIKAT TRGOVINE HRVATSKE, Zagreb, Trg kralja Petra Krešimira IV. broj 2., zastupan po Zlatici Štulić, predsjednici i REPUBLIČKI SINDIKAT RADNIKA HRVATSKE, Zagreb, Kneza Mislava, 11 zastupan po Ivanu Majdaku, potpredsjedniku (dalje u tekstu: Sindikati) s druge strane,

zaključili su 15. 5. 2013. god.

KOLEKTIVNI UGOVOR

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Kolektivnim ugovorom (dalje u tekstu: Ugovor) uređuju prava i obaveze ugovornih strana, te pitanja iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom.

Članak 2.

Ovaj Ugovor primjenjuje se na članove Sindikata potpisnike ovog Ugovora.

Ovaj Ugovor primjenjuje se na sve radnike Hrvatske lutrije d.o.o. na području Republike Hrvatske, koji imaju zasnovan radni odnos na određeno ili neodređeno vrijeme, s punim, nepunim ili skraćenim radnim vremenom.

Članak 3.

Prema odredbama ovog Ugovora Poslodavac je pravna osoba, za koju radnik u radnom odnosu obavlja određene poslove.

Prema odredbama ovoga Ugovora, radnik je fizička osoba, koja obavlja određene poslove za Poslodavca, na temelju ugovora o radu.

II. SKLAPANJE UGOVORA O RADU

1. Zasnivanje radnog odnosa

Članak 4.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu.

Ugovor o radu je sklopljen kada su se stranke suglasile o bitnim sastojcima ugovora.

Ugovor o radu mora se sklopiti prije početka rada.

Rok za prihvat ugovora o radu ili izmjene ugovora iznosi uvijek najmanje 8 dana.

Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku. Pisani ugovor o radu mora sadržavati odredbe o:

– strankama, njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu, mjesto rada, a ako ne postoji stalno ili glavno mjesto rada, onda napomenu da se rad obavlja na različitim mjestima,

– nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se radnik zapošljava,

– danu otpočinjanja rada,

– očekivanom trajanju ugovora, u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme,

– probnom radu (ako se ugovora),

– pripravništvu (ako se ugovor o radu sklapa s pripravnikom),

– trajanju redovitog radnog dana ili tjedna,

– trajanju plaćenoga godišnjeg odmora na koji radnik ima pravo, odnosno načinu određivanja trajanja tog odmora,

– osnovnoj plaći, dodacima na plaću, te razdoblju isplate primanja na koja radnik ima pravo,

– otkaznim rokovima,

– drugim pravima i obvezama radnika i Poslodavca.

Umjesto pojedinih uglavaka koje predviđa Zakon o radu, može se u ugovoru o radu uputiti na odgovarajuće zakone, druge propise, Kolektivni ugovor grane, odnosno grupacije, ovaj Kolektivni ugovor ili Pravilnik Poslodavca koji uređuje ta pitanja.

2. Uvjeti za sklapanje ugovora o radu

Članak 5.

Poradi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje određenih poslova, poslodavac može prije sklapanja ugovora o radu uputiti na liječnički pregled i osobu koja kao radnik neće raditi na poslovima za obavljanje kojih je po Pravilniku ministra nadležnog za rad potrebno prethodno ispitivanje, odnosno utvrđivanje zdravstvene sposobnosti, a na teret Poslodavca.

Članak 6.

Prije zasnivanja radnog odnosa može se provjeriti sposobnost radnika za obavljanje određenih poslova.

Provjera sposobnosti iz stavka 1. ovoga članka može se obaviti za poslove za koje je posebnim Pravilnikom poslodavca, kao uvjet za zasnivanje radnog odnosa propisano radno iskustvo ili stručna sprema.

Članak 7.

Radnik je dužan stupiti na rad na dan određen Ugovorom o radu.

Prije stupanja na rad radniku se mora omogućiti uvid u pravilnike Poslodavca, odnosno ovaj Kolektivni ugovor, kojima se uređuju prava i obveze iz radnog odnosa.

Članak 8.

Prilikom stupanja na rad radnik se pobliže upoznaje s poslovima i radnim zadacima određenog radnog mjesta, uvjetima rada, neposrednim suradnicima, pravima i obvezama iz radnog odnosa, te zaštitom na radu.

Radnika u rad uvodi neposredni rukovoditelj ili radnik s određenim radnim iskustvom, kojega za to odredi neposredni rukovoditelj.

3. Probni rad

Članak 9.

Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Trajanje probnog rada određuje se ugovorom o radu i ne smije se odrediti duže od šest mjeseci.

Probni rad za radnike koji su zasnovali radni odnos utvrđuje se u sljedećem trajanju:

– četiri mjeseca – SSS

– pet mjeseci – VŠS

– šest mjeseci – VSS.

Članak 10.

Radnik na probnom radu na poslovima za koje je sklopljen ugovor o radu treba pokazati svoje stručne i radne sposobnosti.

Otkazni rok za radnike koji nisu udovoljili za vrijeme probnog rada iznosi sedam dana.

4. Pripravnici

Članak 11.

Radnici koji su završili III., IV., V., VI., VII. i VIII. stupanj stručne spreme, a nemaju radno iskustvo mogu zasnovati radni odnos kao pripravnici.

Dužina pripravničkog staža utvrđuje se u različitom trajanju s obzirom na stupanj stručne spreme, kako slijedi:

– za poslove trećeg i četvrtog stupnja stručne spreme

6 mjeseci,

– za poslove petog i šestog stupnja stručne spreme

9 mjeseci,

– za poslove sedmog i osmog stupnja stručne spreme

12 mjeseci.

Pripravnik zasniva radni odnos na određeno ili neodređeno vrijeme, ovisno o potrebi i odluci Poslodavca.

Članak 12.

Pravilnik o radu regulira način praćenja i ocjenjivanja pripravnika.

Provjeru znanja i sposobnosti pripravnika, u vidu stručnog ispita prije isteka roka pripravničkog staža provodi stručna tročlana komisija, koja se sastoji od dva člana i mentora, a koja imenuje Poslodavac.

Članak 13.

Najmanje jedan član komisije i mentor iz članka 12. ovog Ugovora moraju imati najmanje onaj stupanj stručne spreme određene vrste zanimanja koji ima i pripravnik čije znanje i sposobnosti se provjeravaju.

Pripravnički staž može se na prijedlog mentora uz suglasnost komisije skratiti i to najviše na polovinu vremena utvrđenog ugovorom o radu.

Članak 14.

Pripravnik ne može samostalno obavljati poslove za koje se osposobljava.

Pripravnik ima sva prava i obveze iz radnog odnosa i u svezi s radnim odnosom kao i drugi radnici ako ovim Ugovorom, drugim ugovorom ili ugovorom o radu nije drukčije određeno.

Pripravnik ostvaruje pravo na plaću u visini od 70% od osnovne plaće radnog mjesta za koje se osposobljava.

Članak 15.

Pripravniku koji ne položi stručni ispit Poslodavac može redovito otkazati ugovor o radu.

5. Ugovor o radu na neodređeno vrijeme

Članak 16.

Ugovor o radu sklapa se u pravilu na neodređeno vrijeme.

Ugovor o radu na neodređeno vrijeme obvezuje strane dok ga jedna od njih ne otkaže ili dok ne prestane na neki drugi način određen Zakonom.

Ako ugovorom o radu nije određeno vrijeme na koje je sklopljen, smatra se da je sklopljen na neodređeno vrijeme.

6. Ugovor o radu na određeno vrijeme

Članak 17.

Ugovor o radu može se iznimno sklopiti na određeno vrijeme za zasnivanje radnog odnosa čiji je prestanak unaprijed utvrđen objektivnim razlozima koji su opravdani rokom, izvršenjem određenog posla ili nastupanjem određenog događaja.

Članak 18.

Ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme prestaje istekom roka utvrđenog tim ugovorom.

Članak 19.

Poslodavac ne smije sklopiti jedan ili više uzastopnih ugovora o radu na određeno vrijeme na temelju kojih se radni odnos s istim radnikom zasniva na neprekinuto razdoblje duže od tri godine.

Prekid kraći od dva mjeseca ne smatra se prekidom razdoblja od tri godine iz stavka 1. ovoga članka.

7. Obavljanje drugih poslova

Članak 20.

Ako potreba posla, organizacija rada i druge izvanredne okolnosti zahtijevaju, radnik je dužan na osnovi pisanog naloga Poslodavca obavljati i druge poslove istog stupnja stručne sprema koji bitno ne odstupaju od poslova za koje je zaključio ugovor o radu, a najduže 30 dana.

Iznimno, radnik može pod uvjetima iz stavka 1. ovog članka raditi na drugim poslovima dulje od 30 dana, na temelju pisanog naloga Poslodavca uz istovremenu obavijest Radničkom vijeću.

U slučaju iz prethodnog stavka ovog članka, radnik ima pravo na plaću koja je za njega povoljnija.

III. ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA I DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak 21.

Poslodavac je dužan primjenjivati propise iz područja zaštite na radu i stalno raditi na unapređenju zaštite na radu, te organizirati rad na način koji osigurava zaštitu života i zdravlja radnika.

Poslodavac je obvezan poduzimati mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika, uključujući mjere za sprečavanje rizika na radu, pružanje informacija i osposobljavanje radnika za rad na siguran način.

Svake dvije godine Poslodavac je dužan do iznosa od 600,00 kuna podmiriti sistematski pregled radnika.

Poslodavac je obvezan pri uvođenju novih tehnologija informirati radnike, odnosno povjerenika zaštite na radu o tehnološkim značajkama i mogućim utjecajima tehnologije na zdravlje i sigurnost radnika.

Članak 22.

Radnik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće ili neizbježne opasnosti napusti svoje radno mjesto ili opasno područje, ne smije zbog svoga postupka biti doveden u lošiji položaj i uživa zaštitu od bilo kakvih posljedice, osim ako je po posebnim propisima i pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi ili imovine.

Prava iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuju se u slučaju rata ili neposredne ratne opasnosti, kao ni u slučaju elementarne nepogode ili katastrofe.

Članak 23.

Poslodavac ima na području zaštite na radu prvenstveno sljedeće obveze:

– temeljem procjene opasnosti radnih mjesta osigurati zaštitnu radnu odjeću i obuću radnicima na radnim mjestima na kojima je utvrđena obveza uporabe istih,

– prilagoditi posao svakom radniku izborom sredstava za rad i izborom radnih tehnoloških postupaka, kao i smanjivanjem štetnih utjecaja na zdravlje radnika,

– prilagoditi posao tehničkom napretku i poznavanju napretka struke u zemlji i svijetu,

– zamjenjivati opasne s bezopasnim ili manje štetnim radnim (tehnološkim) postupcima, sredstvima za rad, materijalima i izvorima energije,

– razvijati usklađenu politiku zaštite na radu uključujući tehnologiju, organizaciju rada, socijalne odnose i utjecaj radne okoline,

– osigurati klimatizaciju radnog prostora u ljetnim mjesecima,

– savjetovati se s radnicima odnosno njihovim zastupnicima o pitanjima razvoja i uvođenja novih tehnologija.

Sve mjere u svezi sa zaštitom i osiguranjem zdravlja radnika na radu provode se na trošak Poslodavca.

Svaki radnik obvezan je brinuti o osobnoj zaštiti i zdravlju u skladu sa svojom osposobljenošću, te pisanim usmenim uputama Poslodavca.

Poslodavac je obvezan osigurati radnicima u kiosku korištenje sanitarnog čvora.

Članak 24.

U odnosu na provođenje mjera zaštite na radu, povjerenik radnika ima prava i dužnosti:

– sudjelovati u planiranju unapređivanja uvjeta rada i uvođenju nove tehnologija,

– biti obaviješten o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje radnika,

– primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provođenja mjera zaštite na radu,

– izvijestiti inspektora o svojim zapažanjima i zapažanjima radnika čiji će povjerenik prisustvovati inspekcijskim pregledima i očitovati se na činjenično stanje koje utvrdi inspektor,

– pozvati inspektora u nadzor ako ocijeni da su ugroženi život i zdravlje radnika, a Poslodavac propušta ili odbija otkloniti opasnost,

– obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati znanje, pratiti i prikupljati informacije relevantne za njegov rad,

– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,

– svojom aktivnošću poticati ostale radnike na siguran način rada.

1. Zaštita dostojanstva

Članak 25.

Dostojanstvo radnika štiti se od uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja od strane Poslodavca, nadređenih osoba, suradnika i ostalih osoba s kojima radnik redovito dolazi u doticaj u obavljanju svojih poslova.

Uznemiravanje ili spolno uznemiravanje teža je povreda radne obveze koja za posljedicu ima otkaz ugovora o radu.

Radnik koji smatra da je prema njemu činjeno protivno odredbi stavka 1. ovog članka ima pravo uložiti pritužbu osobi zaduženoj za primanje i rješavanje pritužbi, što može učiniti osobno, preko Radničkog vijeća ili sindikalnog povjerenika, najkasnije u roku od osam dana od dana kada je bio izložen takvom postupanju.

Pritužbe je dužna primati i rješavati osoba koju dogovorno imenuju Poslodavac i sindikati.

Rok za rješavanje pritužbe je najkasnije osam dana od zaprimanja ili saznanja za pritužbu.

Od podnošenja do rješenja pritužbe radnik ima pravo izostati s rada uz naknadu plaće u iznosu kao da je radio, uz suglasnost osobe iz st 4. ovog članka.

Sve osobe koje sudjeluju u postupku primanja i rješavanja pritužbi dužne su čuvati tajnost podataka koje pritom saznaju.

2. Zaštita privatnosti

Članak 26.

Poslodavac je dužan štititi privatnost radnika sukladno Zakonu.

Radnik koji ne dostavi potrebne podatke ili ne prijavi promjenu podataka ili preda neistinite podatke snosi štetne posljedice.

Poslodavac uz prethodnu suglasnost Radničkog vijeća imenuje osobu koja je ovlaštena nadzirati da li se osobni podaci radnika prikupljaju, obrađuju, koriste i dostavljaju trećim osobama u skladu sa Zakonom.

IV. RADNO VRIJEME

1. Tjedno radno vrijeme

Članak 27.

Puno radno vrijeme svih radnika, uključujući i odmor (stanku) iznosi 40 sati tjedno. Nedjelja je u pravilu dan tjednog odmora.

Ako radnik radi u nedjelju, mora mu se u sljedećem tjednu osigurati dan tjednog odmora. Raspored radnog vremena Poslodavac mora u pisanom obliku staviti na uvid radnicima.

Poslodavac je obvezan voditi evidenciju prisutnosti na radu, koja radniku i Radničkom vijeću na njihov zahtjev treba biti predočena na uvid.

Članak 28.

Raspored redovnoga tjednoga radnog vremena na pojedine dane u tjednu, početak i završetak dnevnoga radnog vremena, kao i trajanje i vrijeme odmora utvrđuje Poslodavac nakon savjetovanja s Radničkim vijećem.

40 satni radni tjedan se mora raspodijeliti na odgovarajuću satnicu, zasebno za radnike na prodajnim mjestima i zasebno za radnike u administraciji i ostale radnike.

Pripremne radnje za otvaranje i zatvaranje prodajnih mjesta uključene su u puno dnevno radno vrijeme i ne smiju prelaziti 40–satni radni tjedan. Ako prelaze, vode se i obračunavaju kao prekovremeni rad.

Plan godišnjeg fonda sati izrađuje se u skladu s tjednim fondom sati utvrđenim ovim Ugovorom.

2. Prekovremeni rad

Članak 29.

Svako odstupanje od utvrđenoga radnog vremena, a do kojeg je došlo temeljem pisanog naloga poslodavca i koje nije preraspodjela radnog vremena, predstavlja prekovremeni rad.

Rad koji je obavljen izvan propisanog radnog vremena bez pisanog naloga neposredno nadređenog ne smatra se prekovremenim radom.

Uz suglasnost radnika, umjesto uvećanja osnovne plaće po osnovi prekovremenog rada radnik može koristiti slobodne dane prema ostvarenim satima prekovremenog rada u omjeru 1 sat prekovremenog rada je 1 sat i 30 minuta redovnog rada. Na temelju podataka o ostvarenim satima prekovremenog rada, radniku se izdaje odluka o broju slobodnih dana i razdoblju korištenja istih.

3. Preraspodjela radnog vremena

Članak 30.

Ako priroda posla zahtijeva da tijekom jednog razdoblja radno vrijeme traje duže, a tijekom drugog razdoblja traje kraće od punog radnog vremena, Poslodavac donosi odluku o preraspodjeli radnoga vremena, uz prethodno savjetovanje s Radničkim vijećem, a dostavlja se radniku najmanje osam dana prije preraspodjele.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smije u razdoblju kada traje duže od punog ili nepunog radnog vremena uključujući i prekovremeni rad, trajati duže od četrdeset osam, odnosno pedeset šest sati tjedno.

Preraspodijeljeno radno vrijeme u razdoblju u kojemu traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati šest mjeseci.

4. Noćni rad i rad u smjenama

Članak 31.

Rad u vremenu između 22 sata i 6 sati ujutro sljedećeg dana smatra se noćnim radom.

Poslodavac je pri određivanju dnevnog rasporeda radnog vremena dužan osigurati da rad noćnog radnika ne smije trajati duže od osam sati.

Rad u smjenama (smjenski rad) je organizacija rada prema kojoj dolazi do izmjene radnika na istom radnom mjestu i mjestu rada prema utvrđenom rasporedu, a koji radnik obavlja naizmjenično tijekom tjedna ili mjeseca u prijepodnevnom, poslijepodnevnom ili noćnom dijelu dana uz primjenu propisanog dnevnog fonda sati.

V. ODMORI I DOPUSTI

1. Godišnji odmor

Članak 32.

Pravo na plaćeni godišnji odmor određuje se u trajanju od najmanje četiri tjedna do najviše 30 radnih dana.

U dane godišnjeg odmora ne uračunava se subota i nedjelja, blagdani i neradni dani određeni zakonom i razdoblje privremene nesposobnosti za rad.

Pri utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora smatra se da je radno vrijeme raspoređeno na pet radnih dana.

Za svakog radnika utvrđuje se ukupno trajanje godišnjeg odmora tako da se na baznih osamnaest radnih dana godišnjeg odmora pribrajaju dani godišnjega odmora utvrđeni prema sljedećim kriterijima:

a) na osnovi dužine radnog staža radniku pripada sljedeći broj radnih dana godišnjega odmora:

|  |  |
| --- | --- |
| – od navršene 1 do navršenih 5 godina radnog staža | 1 radni dan |
| – od navršenih 6 do navršenih 10 godina radnog staža | 2 radna dana |
| – od navršenih 11 do navršenih 15 godina radnog staža | 3 radna dana |
| – od navršenih 16 do navršenih 20 godina radnog staža | 4 radna dana |
| – od navršenih 21 do navršenih 25 godina radnog staža | 5 radnih dana |
| – od navršenih 26 do navršenih 30 godina radnog staža | 6 radnih dana |
| – od navršenih 31 do navršenih 35 godina radnog staža | 7 radnih dana |
| – od navršenih 36 godina radnog staža | 8 radnih dana |

b) na osnovi složenosti poslova radniku pripada sljedeći broj radnih dana godišnjeg odmora:

|  |  |
| --- | --- |
| – radniku na poslovima visoke i više stručne spreme | 5 radna dana |
| – radniku na poslovima srednje stručne spreme | 4 radna dana |
| – ostalim radnicima | 3 radna dana |

c) na osnovi zdravstvenoga stanja

– ako je radnik invalid rada ili

– radnik s tjelesnim oštećenjem većim od 70% 3 radna dana

d) na osnovi socijalnih prilika radnika

|  |  |
| --- | --- |
| – roditelju djeteta sa smetnjama u psihofizičkom razvoju | 3 radna dana |
| – samohranom roditelju do završetka redovitog školovanja | 2 radna dana |
| – radniku za svako dijete do petnaest godina starosti | 1 radni dan |

Kriteriji se primjenjuju kumulativno. Ako je utvrđeni broj dana manji od četiri tjedna, radnik ima pravo koristiti godišnji odmor u trajanju od četiri tjedna.

Plan korištenja (raspored) godišnjih odmora utvrđuje Poslodavac uz savjetovanje s Radničkim vijećem.

O rasporedu i trajanju godišnjeg odmora, radnika se mora obavijestiti pisanim putem najmanje 15 dana prije korištenja.

Radnik ima pravo dva dana godišnjeg odmora koristiti kada on to želi, o čemu mora obavijestiti Poslodavca najmanje 3 dana ranije.

2. Plaćeni dopust

Članak 33.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na 7 dana plaćenoga dopusta za važne osobne potrebe, a posebice u svezi:

|  |  |
| --- | --- |
| – zaključenja braka | 5 dana |
| – rođenja djeteta | 5 dana |
| – smrti člana uže obitelji (supružnika, djeteta, roditelja,  očuha, maćehe, posvojenika, posvojitelja i unuka) | 3 dana |
| – smrti člana šire obitelji (brata, sestre, djeda, bake,  roditelja supružnika) | 2 dana |
| – selidba u drugo mjesto | 2 dana |
| – selidbe u istom mjestu | 1 dan |
| – elementarne nepogode | 3 dana |
| – teške bolesti člana uže obitelji (roditelji i djeca)  izvan mjesta stanovanja | 3 dana |
| – dragovoljnog davanja krvi | 2 dana |

Ako se tijekom kalendarske godine ponovi smrtni slučaj člana uže obitelji, ima pravo ponovno odsustvovati s rada uz naknadu plaće, bez obzira na propisano ograničenje iz stavka 1. ovoga članka vezano za maksimalni ukupni broj dana plaćenog dopusta.

3. Neplaćeni dopust

Članak 34.

Radniku se može na njegov zahtjev odobriti neplaćeni dopust do najviše 30 dana u slučajevima:

– njege člana obitelji,

– liječenja na vlastiti trošak,

– obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije na osobni trošak, te u drugim opravdanim slučajevima.

Kada to okolnosti zahtijevaju i dopuštaju, neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog članka, može se odobriti duže od 30 dana.

Za vrijeme neplaćenoga dopusta, koji je odobren duže od 30 dana, prava i obveze iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom miruju.

U okviru predviđenih okolnosti radnik je dužan zahtjev za neplaćeni dopust uputiti Poslodavcu najmanje 15 dana prije početka korištenja neplaćenog dopusta.

VI. PLAĆE I DODACI NA PLAĆU

Članak 35.

Poslodavac je obvezan radniku za obavljeni rad isplatiti plaću, koja se sastoji od:

– Osnovne plaće

– Stimulativnog dijela plaće

– Povećanja plaće temeljem radnog staža

– Povećanja plaće temeljem uvjeta rada težih od normalnih uvjeta vrednovanih u osnovnoj plaći

– Pripadajućih dodataka u plaći (u daljnjem tekstu: dodaci).

Članak 36.

Plaća se isplaćuje jednom mjesečno, najkasnije do petnaestog dana u mjesecu za prethodni mjesec.

Članak 37.

Poslodavac je dužan radniku prilikom isplate plaće uručiti obračun plaće iz kojeg je radniku jasno vidljivo kako je utvrđen iznos plaće, stimulativni dio plaće, povećanje plaće temeljem radnog staža i uvjeta rada težih od normalnih uvjeta vrednovanih u osnovnoj plaći i pripadajući dodaci u plaći.

U slučaju zakašnjenja isplate plaće ili neisplate plaće u cijelosti, Poslodavac je do kraja mjeseca u kojem je dospjela isplata plaće, radniku uručiti obračun iznosa koje je bio dužan isplatiti u obliku vjerodostojne isprave.

Članak 38.

Poslodavac je obvezan omogućiti radniku i sindikalnom povjereniku po pisanom zahtjevu radnika, uvid u dokumentaciju o obračunu i uplati doprinosa za mirovinsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje.

Poslodavac može ovlastiti osobu ili služba za davanje tih podataka.

1. Osnovna plaća

Članak 39.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i nominalni učinak utvrđuje se na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalnih uvjeta rada na tom radnom mjesto, a u skladu s odredbama ovog Ugovora i predstavlja najniži iznos koji je Poslodavac dužan isplatiti radniku.

Članak 40.

Najniža osnovna plaća za najjednostavnije poslove iznosi 3.444,00 kuna (najniža osnovna plaća 2.800,00 kn + 544,00 kn za topli obrok) bruto.

Najniža osnovna plaća utvrđuje se za mogući mjesečni fond sati na bazi 40-satnog radnog tjedna.

Članak 41.

Plaća određenoga radnog mjesta utvrđuje se tako da se osnovna plaća najnižeg stupnja složenosti poslova množi s koeficijentom složenosti utvrđenim za grupu poslova kojoj pripada radno mjesto, odnosno poslovi.

Tako utvrđenoj plaći dodaju se ostali dodaci i stimulativni dio utvrđen odredbama ovog Kolektivnog ugovora da bi se dobio puni iznos bruto plaće određenog radnog mjesta.

U Tarifnom dijelu koji će biti sastavni dio ovog ugovora izvršiti će se razvrstavanja i vrednovanja pojedinih poslova, odnosno radnih mjesta, na osnovi složenosti i normalnih uvjeta rada na tim radnim mjestima, a prema popisu radnih mjesta – bodova.

Svi poslovi, odnosno, radna mjesta, razvrstat će se u najmanje 10 grupa, a odnos između osnovne plaće i najniže i najviše vrednovanoga radnog mjesta, ne može biti manji od 1:6.

Za sve poslove i radna mjesta koja neće biti sadržana u tarifnom dijelu ovog Ugovora, odnosno koja će nakon sklapanja ovog Ugovora biti aktom o organizaciji i sistematizaciji otvorena, Poslodavac će u dogovoru sa sindikatima utvrditi tarifu tih poslova, poštujući pri tome utvrđeni odnos iz stavka 4. ovog članka. Sindikati su dužni očitovati se o prijedlogu Poslodavca u roku od 8 dana.

2. Stimulativni dio plaće

Članak 42.

Stimulativni dio plaće utvrđuje se na osnovi procjene radnog učinka svakog pojedinog radnika.

Sredstva za isplatu stimulativnog dijela plaće mogu iznositi do najviše 30% ukupnih sredstava za plaće za određeni mjesec.

Poslodavac će za vrijeme važenja Kolektivnog ugovora uspostaviti sustav procjene radnog učinka, te će donošenjem istog prestati važenje Pravila za utvrđivanje stimulativnog dijela plaće od 5. 10. 2005. god.

Sindikati će biti pozvani na davanje mišljenja i primjedbi tijekom izrade novog sustava.

3. Dodatak na radni staž

Članak 43.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5 posto.

Pravo na povećanje osnovne plaće prema stavku 1. ovoga članka, pripada za radni staž koji je upisan u radnu knjižicu, uvećan za tekući radni staž kod Poslodavca.

4. Prigodna nagrada radnika

Članak 44.

Radnik ima pravo na pomoć za podmirenje troškova godišnjeg odmora (regres za godišnji odmor) i božićnicu svaki u iznosu od 1.250,00 kuna neto, a u slučaju izmjene neoporezivog iznosa utvrđenog Pravilnikom o porezu na dohodak isplaćuju se utvrđeni dodaci u jednakim omjerima.

Regres za godišnji odmor iz prethodnog stavka isplaćuje se najkasnije do 30. lipnja; a božićnica do 15. prosinca tekuće godine.

Pravo na regres za godišnji odmor radnik ostvaruje kod Poslodavca kod kojeg ostvaruje pravo na prvi dio godišnjeg odmora, a pravo na božićnicu ostvaruju svi radnici zaposleni na dan isplate.

Pravo na naknadu za korištenje godišnjeg odmora i božićnicu primjenjuje se od 1. 1. 2014. god.

5. Povećanje plaće

Članak 45.

Osnovna plaća radnika povećava se najmanje:

– za rad noću                                                     40%

– za prekovremeni rad                                       50%

– za rad nedjeljom                                              50%

– za rad u smjenskom radu u drugoj smjeni           0%

– za dvokratni rad s prekidom dužim od 1 sata i    5%

– za rad u kiosku                                                  5%

Za rad na dane zakonom propisanih blagdana i neradnih dana, te na dan Uskrsa, radnik ima pravo na naknadu plaće koja mu pripada kada ne radi te na plaću uvećanu za 50%.

Ako je prisutno više uvjeta istovremeno, dodaci iz prethodnih stavaka se kumuliraju, osim ako je državni blagdan ili neradni dan utvrđen Zakonom nedjelja.

VII. NAKNADA PLAĆE

Članak 46.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini plaće kao da je radio, u sljedećim slučajevima:

– godišnjeg odmora,

– plaćenoga dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

– za vrijeme prekida rada do kojega je došlo bez krivnje radnika,

– ako radnik odbije raditi zato što nisu provedene propisane mjere zaštite, vojne vježbe, obrazovanja, prekvalifikacije stručnog osposobljavanja u skladu s potrebama Poslodavca

– obrazovanja ili osposobljavanja sindikalnog povjerenika,

– traženja novog zaposlenja u vrijeme otkaznog roka.

Članak 47.

U slučaju odsutnosti radnika s rada zbog bolovanja do 42 dana, radniku pripada naknada plaće najmanje u visini 80 posto od osnovice utvrđene propisima o zdravstvenom osiguranju.

Poslodavac može utvrditi različitu visinu naknade plaće za bolovanje do 42 dana, ovisno o broju dana bolovanja, s time da naknada ni u kojem slučaju ne može iznositi manje od 80% osnovice iz st. 1 ovoga članka.

Članak 48.

Za rad u Radničkom vijeću predstavnici imaju pravo na naknadu plaće kao da su radili za broj sati utvrđen zakonom ili sporazumom Poslodavca i Radničkog vijeća.

VIII. OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

1. Troškovi prijevoza

Članak 49.

Radnik ima pravo na nadoknadu troškova prijevoza na posao i s posla mjesnim i/ili međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka, prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne prijevozne karte one vrste javnog prijevoza koja je najpovoljnija za poslodavca, a sve u skladu s ostalim odredbama ovog članka.

Ako na određenom području odnosno, udaljenosti nema organiziranog prijevoza, naknada troškova prijevoza na posao i s posla utvrđuje se u visini cijene prijevoza koja je utvrđena na približno jednakim udaljenostima na kojima je organiziran prijevoz.

Radnici na radnom mjestu prodavača, čija je adresa stanovanja udaljena od mjesta rada manje od jednog kilometra, nemaju pravo na naknadu troškova prijevoza.

Svi ostali radnici, čija je adresa stanovanja udaljena od mjesta rada manje od dva kilometra, nemaju pravo na naknadu troškova prijevoza.

Na radnika s tjelesnim oštećenjima donjih ekstremiteta utvrđenih općim propisima ne primjenjuje se odredba prethodnog stavka.

Radnik kojemu je mjesto boravišta/prebivališta udaljeno do 50 kilometara od mjesta rada ima pravo na stvarni trošak do maksimalno 800,00 kuna.

Radnik kojemu je mjesto boravišta/prebivališta udaljeno više od 50 kilometara od mjesta rada ima pravo na stvarni trošak.

Udaljenost između adrese stanovanja i adrese mjesta rada utvrđuje se prema planeru putovanja Hrvatskog autokluba.

Radnik je dužan dostaviti dokaz službi za obračun plaće te u roku od 30 dana od nastale promjene dostaviti potvrdu o promjeni cijene prijevoza na pojedinoj lokaciji.

Naknada troškova prijevoza na posao i s posla ne pripada radniku za vrijeme korištenja godišnjeg odmora, rodiljnog dopusta, privremene spriječenosti za rad i za dane kada radnik nije u obvezi dolaska na posao.

Poslodavac može od radnika zatražiti potpisivanje izjave pod punom materijalnom i moralnom odgovornošću o istinitosti podataka dostavljenih Poslodavcu o prijavljenom prebivalištu/boravištu.

2. Dnevnice

Članak 50.

Za vrijeme provedeno na službenom putovanju u zemlji po nalogu Poslodavca, radniku pripada dnevnica u iznosu od 150,00 kuna u 2013. i 2014. god., a u iznosu od 170,00 kuna u 2015. i 2016. godinu.

Dnevnica se obračunava prema trajanju putovanja i to: puna dnevnica od 12 do 24 sata, polovina dnevnice od 8 do 12 sati.

3. Korištenje privatnog automobila u službene svrhe

Članak 51.

Radnik kojemu je odobreno korištenje privatnog automobila u službene svrhe, ima pravo na nadoknadu troškova najviše do neoporezivog iznosa po prijeđenom kilometru sukladno Pravilniku o porazu na dohodak.

Pravo na korištenje privatnog automobila u službene svrhe, određuje Poslodavac.

5. Solidarna pomoć

Članak 52.

Radnik ili njegova obitelj ima pravo na potporu u sljedećim slučajevima:

|  |  |
| --- | --- |
| – smrti radnika potporu u visini | 7.500,00 kn |
| – smrti roditelja, djece i supružnika potporu u visini | 3.000,00 kn |
| – rođenja djeteta | 1.500,00 kn |
| – zbog invalidnosti od 70% na više, potporu u visini     od najmanje godišnje | 2.500,00 kn |
| – zbog bolovanja dužeg od 90 dana potporu u visini     od najmanje godišnje | 2.500,00 kn. |

Članak 53.

Novčana pomoć za školovanje djece umrlih radnika isplaćuje se mjesečno djeci predškolskog uzrasta pa do završetka srednje škole, prema sljedećim kriterijima:

|  |  |
| --- | --- |
| – za djecu predškolskog uzrasta – godinu dana prije škole | 450,00 kn, |
| – za djecu u osmogodišnjoj školi | 810,00 kn, |
| – za djecu u srednjoj školi | 1.170,00 kn, |

a isplata teče od 1. u mjesecu kada je školovanje započeto, odnosno od dana smrti radnika.

Samohranim roditeljima isplaćuje se novčana pomoć za školovanje djece jednom godišnje, a najkasnije do 1. rujna tekućoj godini i to:

– za djecu predškolskog uzrasta godinu dana

prije škole 450,00 kn,

– za djecu u osmogodišnjoj školi 310,00 kn,

– za djecu u srednjoj školi 1.170,00 kn.

Samohranim roditeljem smatra se roditelj:

– izvanbračnog djeteta kojemu otac nije utvrđen,

– izvanbračnog djeteta kojemu je otac utvrđen, a majka ostvaruje pravo na dječji doplatak,

– djeteta razvedenih roditelja, a roditelj kojem je dijete povjereno na čuvanje i odgoj ostvaruje pravo na dječji doplatak

– kojem je bračni drug umro ili je proglašen nestalim.

6. Jubilarne nagrade

Članak 54.

Radnik ima pravo na jubilarnu nagradu za ukupni radni staž ostvaren kod Poslodavca:

– 10 godina radnog staža 1.500,00 kn

– 15 godina radnog staža 2.000,00 kn

– 20 godina radnog staža 2.500,00 kn

– 25 godina radnog staža 3.000,00 kn

– 30 godina radnog staža 3.500,00 kn

– 35 godina radnog staža 4.000,00 kn

– 40 godina radnog staža 5.000,00 kn

U slučaju izmjene propisa isplaćuje se neoporezivi iznos.

7. Otpremnine

Članak 55.

Radniku prigodom odlaska u mirovinu pripada pravo na otpremninu u visini od najmanje šest prosječnih mjesečnih plaća isplaćenih u Društvu u zadnja tri mjeseca koja prethode mjesecu kada radnik odlazi u mirovinu.

Članak 56.

Otpremninu iz članka 60. Poslodavac je dužan isplatiti s posljednjom plaćom.

Članak 57.

Radnik kojemu Poslodavac otkazuje ugovor o radu nakon dvije godine neprekidnog rada u Hrvatskoj lutriji d.o.o., osim u slučaju kada se otkaz daje iz razloga uvjetovanih ponašanjem radnika, ima pravo na otpremninu u iznosu 4.000,00 kn neto za svaku navršenu godinu neprekinutog staža u Hrvatskoj lutriji d.o.o., a maksimalno do 140.000,00 kn neto.

8. Dar djetetu

Članak 56.

Poslodavac je dužan osigurati radniku poklon za djecu do 15 godina starosti, u iznosu od 400,00 kuna.

9. Dar radniku u naravi

Članak 59.

Radnik ima pravo na prigodni dar u naravi u visini od 400,00 neto kuna godišnje s primjenom od 1. 1. 2014.

Članak 60.

Radnik stariji od 60 godina života (muškarac), odnosno 55 godina života (žena), radnik kojem nedostaje 2 godina mirovinskog staža za stjecanje prava na punu mirovinu zadržava plaću koju je ostvario u mjesecu koji je prethodio mjesecu u kojem su nastale spomenute okolnosti, uvećanu razmjerno prosječnom rastu plaće ostalih radnika.

Poslodavac je od trenutka zaprimanja rješenje o utvrđenoj invalidnosti ili utvrđene neposredne opasnosti od nastanka invalidnosti dužan radniku ponuditi sklapanje ugovora o radu za obavljanje poslova koje je s preostalom radnom sposobnošću sposoban obavljati.

Radnik ima pravo zadržavanja plaće radnog mjesta na kojemu je radio u trenutku kada je poslodavac zaprimio rješenje iz stavka 2. ovog članka.

IX. KOLEKTIVNO OSIGURANJE

Članak 61.

Poslodavac je u obvezi kolektivno osigurati radnike za slučaj smrti, profesionalnog oboljenja, nesreće na radu, i to na osnovi 24-satnog osiguranja.

Poslodavac je dužan osigurati radnike za slučaj pretrpljenog straha uzrokovanog napadom, prepadom, orobljavanjem, pljačkom za vrijeme obavljanja poslova radnog mjesta. Poslodavac će sklopiti policu osiguranja tako da radniku po osiguranom slučaju bude isplaćena naknada u minimalnom iznosu od 5.000,00 kuna. Ukoliko bi isplaćena naknada po osiguranom slučaju bila manja od 5.000,00 kuna poslodavac je dužan radniku isplatiti razliku do punog iznosa naknade.

Police osiguranja iz stavka 1. i 2. ovog članka, odnosno lista pokrića osiguranja prilog su ovog Kolektivnog ugovora.

X. SUDJELOVANJE RADNIKA U ODLUČIVANJU

Članak 62.

Radnici imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o pitanjima u svezi s njihovim gospodarskim i socijalnim pravima i interesima, na način i pod uvjetima propisanim Zakonom o radu.

Radnici imaju pravo na jednog člana Nadzornog odbora, kao svog predstavnika, kojeg biraju sukladno odredbama Zakona o radu.

X. ZBRINJAVANJE VIŠKA RADNIKA

Članak 63.

U slučaju nastupanja okolnosti zbrinjavanja viška radnika, Poslodavac će se savjetovati s Radničkim vijećem sukladno odredbama Zakona o radu koje upućuju na zbrinjavanje viška radnika.

XII. DJELOVANJE I UVJETI ZA RAD SINDKATA

Članak 64.

Poslodavac je dužan sindikatima osigurati najmanje sljedeće:

– odgovarajući prostor za rad i održavanje sindikalnih sastanaka,

– stručne, tehničke i administrativne usluge za rad sindikata u mjeri u kojoj je to nužno za ostvarivanje sindikalne aktivnosti,

– obračun i naplatu sindikalne članarine putem isplatne liste uz suglasnost radnika, te istu doznačiti na žiro račun Sindikata,

– mogućnost sindikalnog izvješćivanja, umnožavanja i podjela tiska,

– upotrebu e-pošte Društva i korištenja podataka s interneta,

– trošak mobilnog telefona.

Članak 65.

Sindikati su dužni odluka o izboru, odnosno imenovanju sindikalnog povjerenika dostaviti Poslodavcu.

Sindikalnom povjereniku za vrijeme obavljanja njegove dužnosti i godinu dana nakon prestanka njenog obavljanja ne može se bez prethodne suglasnosti sindikata otkazati ugovor o radu, niti smije biti stavljen u nepovoljniji položaj od drugih radnika.

Članak 66.

Sindikalnom povjereniku Poslodavac mora osigurati uvjete za rad za nesmetano obavljanje aktivnosti koje se odnose na prava i interese članova Sindikata.

Za ostvarivanje prava iz st. 1. ovoga članka Poslodavac je obvezan osigurati pristup podacima i informacijama koje su važne za ostvarivanje toga prava.

Sindikalni povjerenik obvezan je svoju aktivnost obavljati tako da ne šteti djelotvornosti poslovanja Poslodavca.

Poslodavac je obvezan omogućiti odsustvovanje s rada s naknadom plaće članu sindikalnih tijela zbog prisustvovanja sastancima, seminarima, kongresima i sl., prema potrebama posla.

Sindikat je dužan poslodavcu predočit poziv za sastanak, seminar, kongres i sl.

Sindikalni povjerenik i članovi povjereništva dužni su prije obavljanja sindikalnih aktivnosti obavijestiti neposrednog rukovoditelja.

Članak 67.

Pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće sukladno stavku 1. ovoga članka, sindikalni povjerenik ostvaruje ovisno o broja članova Sindikata u Društvu, i to tako da za svakog člana Sindikata ima pravo na tri sata aktivnosti tijekom kalendarske godine.

Ako sindikalna podružnica broji više od 300 članova, sindikalni povjerenik ima pravo svoju funkciju obavljati profesionalno.

XILI. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

1. Socijalni mir

Članak 68.

Sindikati će se suzdržavati od štrajka, ako se sve odredbe iz ovog Ugovora uredno ispunjavaju prema svim radnicima na koje se Ugovor odnosi, kao i svim pitanjima koja su Ugovorom uređena.

Za sva pitanja koja Ugovorom nisu uređena ili se trebaju urediti posebnim propisima ili aktima, Sindikati se ne odriču prava na štrajk.

Obveza socijalnog mira vrijedi do kraja važenja Kolektivnog ugovora.

Izuzetno od st. 1. i 2. ovog članka, dopušten je štrajk solidarnosti, odnosno druge metode sindikalne podrške zahtjevima radnika uz poštovanje zakonskih odredbi o radnoj obvezi.

Članak 69.

Sindikati i Poslodavac u slučaju štrajka dogovaraju koji se nužni poslovi ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

2. Izmjene i dopune Ugovora

Članak 70.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti izmjene i dopune ovog Ugovora. Postupak izmjene ili dopune pokreće se u pisanom obliku.

Ako druga strana u roku od 8 dana od zaprimanja prijedloga ne dostavi pisano očitovanje o prihvaćanju inicijative za pregovore iz stavka 1., smatra se da ne prihvaća prijedlog.

3. Rješavanje kolektivnih radnih sporova

Članak 71.

Za rješavanje kolektivnih radnih sporova između potpisnika ovog Ugovora, koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, pokreće se postupak mirenja. Postupak mirenja pokreće se na pisanu inicijativu jednog od potpisnika ovog Ugovora.

Mirovno vijeće ima predsjednika i četiri člana. Svaki potpisnik Ugovora imenuje po dva člana u Mirovno vijeće.

Članovi Mirovnoga vijeća sporazumno imenuju predsjednika vijeća iz redova uglednih znanstvenih, stručnih i javnih radnika, ili s liste koju utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

Članak 72.

U postupku mirenja ispitat će se navodi i prijedlozi stranaka, a po potrebi prikupit će se i potrebne obavijesti i saslušati ugovorne strane.

Mirovno vijeće će dati pisani prijedlog nagodbe.

Mirenje je uspjelo ako ugovorne strane prihvate pisani prijedlog nagodbe.

Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ima snagu nagodbe zaključene izvan suda (izvansudska nagodba) i pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

Članak 73.

Ako ne uspiju pregovaranje i postupak mirenja, ugovorne strane mogu rješavanje kolektivnog radnog spora povjeriti arbitraži od tri člana.

Članovi arbitraže se za svaki slučaj spora imenuju iz šire liste arbitara koju će suglasno utvrditi potpisnici Ugovora.

Postupak za utvrđivanje kršenja odredaba ovog Ugovora mogu pokrenuti potpisnici ovog Ugovora.

4. Tijelo za tumačenje ugovora

Članak 74.

Ugovorne strane po potrebi imenuju zajedničko tijelo za tumačenje odredaba ovog Ugovora i njegovu primjenu.

Zajedničko tijelo ima šest članova od kojih svaka strana imenuje po tri člana.

Ugovorne strane će imenovati svoje članove u roku od 30 dana od dana sklapanja ovog Ugovora. Tumačenja zajedničkog tijela iz st. 1. ovog članka sastavni su dio ovog Ugovora.

5. Otkaz Ugovora

Članak 75.

Svaka ugovorna strana može otkazati ovaj Ugovor, bez prethodne najave, uz poštivanje otkaznog roka od 90 dana, koji teče od dana zaprimanja otkaza.

Razlozi za otkazivanje ovog ugovora su:

– ako se izmjene posebni propisi kojima su uređena pitanja upravljanja i financiranja poslodavaca,

– ako druga ugovorna strana krši odredbe ovog Ugovora,

– ako se bitno promijene uvjeti poslovanja i materijalni položaj Poslodavca.

Po otkazivanju Ugovora, svaka ugovorna strana može tražiti zaključivanje novoga Ugovora.

XIV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 76.

Odredbe ovoga Ugovora primjenjuju se izravno, ako za primjenu pojedinih odredaba nije potrebna odgovarajuća razrada u općim aktima Poslodavca.

Opći akti Poslodavca moraju biti u skladu sa Zakonom i ovim Ugovorom.

Poslodavac je dužan uskladiti opće akte s odrednicama Ugovora, a najkasnije 120 dana od dana potpisivanja Ugovora, odnosno po dogovoru potpisnika.

Članak 77.

Kolektivni ugovor se zaključuje na određeno vrijeme od tri godine, tj. do 7. 6. 2016., a njegova primjena utvrđuje se od 7. 6. 2013. godine.

|  |  |
| --- | --- |
| ZA SINDIKAT TRGOVINE HRVATSKE  Zlatica Štulić, predsjednica  ZA REPUBLIČKI SINDIKAT RADNIKA HRVATSKE  Ivan Majdak, potpredsjednik | ZA POSLODAVCA  Predsjednik Uprave  Danijel Ferić  ČLAN UPRAVE  Dražen Kovač, dipl. iur. |

97 26.07.2013 Kolektivni ugovor Hrvatske lutrije d.o.o.

Kolektivni ugovor, NN 97/2013-2212