## Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike

### NN 42/2000 (20.4.2000.), Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike

# **KOLEKTIVNI UGOVORI**

**996**

Vlada Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada), kao poslodavac
i Sindikat državnih i lokalnih službenika i namještenika Republike Hrvatske
(u daljnjem tekstu: Sindikat), zaključili su dana 5. travnja 2000. godine
sljedeći:

## **KOLEKTIVNI UGOVOR**

### **ZA DRŽAVNE SLUŽBENIKE I NAMJEŠTENIKE**

1. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovaj Kolektivni ugovor zaključuju Vlada Republike Hrvatske i Sindikat
državnih i lokalnih službenika i namještenika Republike Hrvatske u ime
svojih članova.

Ovim se kolektivnim ugovorom na razini Republike Hrvatske utvrđuju međusobna
prava i obveze potpisnika ovoga ugovora.

Ovim ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada državnih
službenika i namještenika zaposlenih u tijelima državne vlasti.

Članak 2.

Ovaj ugovor obvezuje njegove potpisnike kao i sindikate koji mu naknadno
pristupe.

Članak 3.

Pod pojmom državni službenik (u daljnjem tekstu: službenik) i namještenik
u smislu ovoga ugovora razumijevaju se djelatnici utvrđeni u Zakonu o državnim
službenicima i namještenicima i o plaćama nositelja pravosudnih dužnosti
(u daljnjem tekstu: Zakon).

Članak 4.

Odredbe ovoga ugovora primjenjuju se neposredno, osim ako pojedina pitanja
za službenike i namještenike nisu povoljnije uređena drugim propisom ili
općim aktom.

2. PRIJAM U DRŽAVNU SLUŽBU I NA RAD

Članak 5.

Službenici i namještenici primaju se u državnu službu (u daljnjem tekstu:
služba) ili na rad temeljem natječaja odnosno oglasa sukladno Zakonu.

Članak 6.

Namještenicima koji se na rad primaju na neodređeno vrijeme, može se
odrediti probni rad do tri mjeseca sukladno pravilniku o unutarnjem redu
tijela državne vlasti.

Članak 7.

Provjera stručnih sposobnosti i znanja službenika i namještenika za
vrijeme trajanja probnog rada sastoji se u ocjenjivanju sposobnosti za
izvršavanje zadaća i poslova glede načina rada i usvojenog znanja.

Ocjenu rada službenika i namještenika za vrijeme probnog rada utvrđuje
neposredno nadređeni službenik ili namještenik koji prati rad službenika
odnosno namještenika na probnom radu.

Članak 8.

Ako nadređeni službenik odnosno namještenik ocijeni da službenik odnosno
namještenik na probnom radu ne ostvaruje prosječne rezultate rada, tj.
da njegove radne i stručne sposobnosti ne udovoljavaju zahtjevima za obavljanje
poslova i radnih zadaća službenika ili namještenika dostavit će čelniku
tijela državne vlasti prijedlog za prestanak službe odnosno rada otpustom
službenika ili namještenika najkasnije do posljednjeg dana probnog rada.

Članak 9.

Na osnovi prijedloga nadređenog službenika odnosno namještenika čelnik
tijela državne vlasti ili druga osoba koju on ovlasti donosi rješenje o
prestanku službe odnosno rada prvi dan nakon isteka probnog rada.

Ako se rješenje iz stavka 1. ovog članka ne donese u roku od sedam dana
od dana isteka probnog rada, smatrat će se da je službenik ili namještenik
udovoljio zahtjevima službe u vrijeme probnog rada.

Članak 10.

Otpusni rok za službenike i namještenike koji nisu udovoljili zahtjevima
službe odnosno rada u vrijeme probnog rada je 30 dana.

Ako je zadnji dan otpusnog roka neradni dan ili blagdan, otpusni rok
završava protekom prvog sljedećeg radnog dana.

Članak 11.

Ugovor o radu može se zaključiti s namještenikom - pripravnikom koji
se osposobljava za samostalni rad u zanimanju koje je stekao školovanjem.

Pripravnički staž je obvezatan za namještenike koji se zapošljavaju
na radna mjesta za koja se traži srednja i viša stručna sprema.

Članak 12.

Ugovor o radu s namještenikom - pripravnikom zaključuje se na neodređeno
vrijeme uz uvjet polaganja stručnog ispita.

Ugovor o radu s namještenikom - pripravnikom može se zaključiti i na
određeno vrijeme, do polaganja stručnog ispita.

Članak 13.

Pripravnički staž namještenika može trajati najviše:

- do šest mjeseci za radna mjesta za koja se traži srednja stručna sprema,

- do devet mjeseci za radna mjesta za koja se traži viša stručna sprema.

Na zahtjev namještenika - pripravnika pripravnički staž se može skratiti
za jednu trećinu, ako čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba koju
on za to ovlasti ocijeni da se pripravnik osposobio za samostalan rad.

Članak 14.

Za vrijeme pripravničkog staža namješteniku - pripravniku pripada osnovna
plaća najnižeg platnog razreda u koji je razvrstano njegovo radno mjesto.

Članak 15.

Namješteniku - pripravniku mora se odrediti stručna osoba koja će pratiti
njegov rad prema planu i programu osposobljavanja, koji stručnoj osobi
mora biti uručen.

Članak 16.

Namještenik - pripravnik polaže stručni ispit nakon isteka roka iz članka
13. ovoga ugovora.

Članak 17.

Način polaganja stručnog ispita, osnivanje i sastav komisije i dr. određuje
čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba koju on za to ovlasti.

Članak 18.

Stručni ispit se sastoji od općeg i posebnog dijela. Opći dio je zajednički
za sve pripravnike bez obzira na stručnu spremu, a posebni se dio ispita
sastoji od provjere posebnih znanja potrebnih za obavljanje poslova na
pojedinom radnom mjestu.

Članak 19.

Ako namještenik - pripravnik iz opravdanih razloga u roku ne položi
stručni ispit, može ga se i dalje zadržati u istom svojstvu dok ne položi
ispit, ali najduže do tri mjeseca.

Članak 20.

Ako namještenik - pripravnik ne položi stručni ispit u prvom pokušaju
ili ne položi dio ispita, ima pravo ispit ili preostali dio ispita polagati
još jednom i to u roku koji ne može biti kraći od 15 dana.

Članak 21.

Namješteniku - pripravniku koji u roku ne položi stručni ispit, prestaje
radni odnos istekom toga roka.

Članak 22.

Troškovi polaganja stručnog ispita namještenika - pripravnika terete
tijelo državne vlasti koje ga upućuje na polaganje ispita.

Članak 23.

Na namještenika koji u vrijeme zaključenja ugovora o radu ima na odgovarajućem
radnom mjestu navršen radni staž duži od vremena određenog za pripravnički
staž, ali nema položen stručni ispit, ne primjenjuju se odredbe ovoga ugovora
o pripravništvu, ali mora u roku od pet mjeseci od dana stupanja na rad
položiti stručni ispit.

Namješteniku koji ne položi stručni ispit iz stavka 1. ovoga članka
prestaje radni odnos po isteku posljednjeg dana roka za polaganje stručnog
ispita.

Članak 24.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba koju on za to ovlasti može
rješenjem osloboditi namještenika polaganja stručnog ispita, ako na odgovarajućem
radnom mjestu ima navršenih najmanje pet godina radnog staža.

Namještenik koji je oslobođen od obveze polaganja stručnog ispita izjednačen
je s namještenicima koji imaju položen stručni ispit.

Članak 25.

Ako je stručni ispit ili radno iskustvo utvrđeno Zakonom ili drugim
propisom kao uvjet za obavljanje poslova određene struke ili radnog mjesta,
čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba koju on za to ovlasti može
osobu koja je završila školovanje za takvo zanimanje primiti na stručno
osposobljavanje i bez prijma u službu odnosno zasnivanja radnog odnosa
(volonterski rad).

Ugovor o volonterskom radu mora se sklopiti u pisanom obliku.

Razdoblje volonterskog rada može trajati najduže koliko traje vježbenički
odnosno pripravnički staž i radno iskustvo utvrđeno kao uvjet za rad u
određenoj struci ili radnom mjestu.

3. RADNO VRIJEME, ODMORI I DOPUSTI

Članak 26.

Puno radno vrijeme službenika i namještenika je 40 sati tjedno.

Tjedno radno vrijeme raspoređuje se na 5 radnih dana, od ponedjeljka
do petka.

Članak 27.

Sva tijela državne vlasti dužna su raditi u tijeku radnog dana u vremenu
od 9 do 14 sati.

Tijela državne vlasti rade u pravilu dnevno od 8.30 do 16.30 sati.

Izuzetno od stavka 2. ovoga članka čelnici tijela državne vlasti mogu,
ovisno o potrebama određenih službi odnosno mjesnim prilikama, za te službe
odnosno za pojedine službenike i namještenike tih službi, odrediti početak
redovitog radnog vremena između 7 i 9 sati.

Članak 28.

Službenik i namještenik koji radi puno radno vrijeme ima svakoga radnog
dana pravo na odmor (stanku) od 30 minuta, a koristi ga u skladu s rasporedom
koji utvrdi čelnik tijela državne vlasti ili osoba koju on ovlasti.

Službenik i namještenik koji radi u turnusima od 12 sati ima pravo na
odmor u trajanju od 60 minuta.

Vrijeme odmora iz stavka 1. i 2. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme
i ne može se odrediti u prva tri sata nakon početka radnog vremena niti
u zadnja dva sata prije završetka radnog vremena.

Članak 29.

Između dva uzastopna radna dana službenik i namještenik ima pravo na
odmor od najmanje 12 sati neprekidno.

Članak 30.

Službenik i namještenik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od 48 sati
neprekidno.

Dani tjednog odmora su subota i nedjelja.

Ako je prijeko potrebno da službenik ili namještenik radi na dan (dane)
tjednog odmora, osigurava mu se korištenje tjednog odmora tijekom sljedećeg
tjedna.

Ako službenik ili namještenik radi potrebe posla ne može koristiti tjedni
odmor na način iz stavka 3. ovoga članka, može ga koristiti naknadno prema
odluci neposredno nadređenog službenika ili namještenika tijela državne
vlasti.

Članak 31.

Službenik i namještenik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni
godišnji odmor u trajanju od najmanje 18 radnih dana.

Članak 32.

Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora službeniku i namješteniku se
isplaćuje naknada plaće u visini kao da je radio u redovnom radnom vremenu.

Državnom službeniku i namješteniku i namješteniku čija je narav službe
(posla) takva da mora raditi prekovremeno ili noću ili nedjeljom ili blagdanom
odnosno zakonom predviđenim neradnim danom, pripada pravo na naknadu plaće
za godišnji odmor u visini prosječne mjesečne plaće isplaćene mu u prethodna
3 mjeseca.

Članak 33.

Ništavan je sporazum o odricanju od prava na godišnji odmor ili o isplati
naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 34.

Pri utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora ne uračunavaju se subote,
nedjelje, neradni dani i blagdani.

Razdoblje privremene nesposobnosti za rad, koje je utvrdio ovlašteni
liječnik, ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora.

Članak 35.

Službenik i namještenik koji se prvi put zaposlio ili ima prekid službe
odnosno rada između dva radna odnosa duži od 8 dana, stječe pravo na godišnji
odmor nakon šest mjeseci neprekidnoga rada.

Prekid rada zbog privremene nesposobnosti za rad, vojne vježbe ili drugog
zakonom određenog opravdanog razloga ne ubraja se u rok iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 36.

Službenik i namještenik ima pravo na jednu dvanaestinu godišnjeg odmora
za svaki navršeni mjesec dana rada:

- ako u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao radni odnos, nije stekao
pravo na godišnji odmor, jer nije proteklo 6 mjeseci neprekidnog rada,

- ako mu radni odnos prestaje prije nego navrši šest mjeseci neprekidnog
rada,

- ako mu radni odnos prestaje prije prvog srpnja.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, službenik i namještenik koji odlazi
u mirovinu prije prvog srpnja ima pravo na puni godišnji odmor.

Članak 37.

Godišnji odmor od 18 radnih dana uvećava se prema pojedinačno određenim
mjerilima:

1. s obzirom na uvjete rada:

- rad na poslovima s otežanim ili posebnim
uvjetima rada 3 dana

- rad u smjenama ili redovni rad subotom,
nedjeljom, blagdanima i neradnim danima
određenim zakonom 2 dana

2. s obzirom na složenost poslova:

- službenicima I. vrste 4 dana

- službenicima i namještenicima II. vrste 3 dana

- službenicima i namještenicima III. vrste 2 dana

- namještenicima IV. vrste 1 dan

3. s obzirom na dužinu radnog staža:

- od 5 do 15 godina radnog staža 2 dana

- od 15 do 25 godina radnog staža 4 dana

- od 25 do 35 godina radnog staža 5 dana

- od 35 i više godina radnog staža 6 dana

4. s obzirom na posebne socijalne uvjete:

- roditelju, posvojitelju ili skrbniku s jednim
malodobnim djetetom 2 dana

- roditelju, posvojitelju ili skrbniku za svako
daljnje malodobno dijete još po 1 dan

- roditelju, posvojitelju ili skrbniku
hendikepiranog djeteta, bez obzira na
ostalu djecu 3 dana

- invalidu 2 dana

5. s obzirom na ostvarene rezultate rada:

- službeniku ocijenjenom ocjenom

- »naročito uspješan« 3 dana

- »uspješan« 2 dana

- namješteniku koji je ocijenjen ocjenom - »uspješan« 2 dana.

Ukupno trajanje godišnjeg odmora određuje se na način da se 18 radnih
dana uveća za zbroj svih dodatnih dana utvrđenih točkama 1. do 5. stavka
1. ovoga članka.

Članak 38.

Slijepi službenik i namještenik kao i službenik i namještenik koji radi
na poslovima na kojima je priznat staž osiguranja s povećanim trajanjem
ima pravo na najmanje 30 radnih dana godišnjeg odmora.

Članak 39.

Vrijeme korištenja godišnjeg odmora utvrđuje se planom korištenja godišnjeg
odmora.

Plan korištenja godišnjeg odmora donosi čelnik tijela državne vlasti
ili osoba koju on ovlasti, a nakon prethodno pribavljenog mišljenja rukovoditelja
unutarnjih ustrojstvenih jedinica toga tijela državne vlasti vodeći računa
i o pisanoj želji svakoga pojedinog službenika i namještenika.

Plan korištenja godišnjeg odmora iz stavka 2. ovoga članka donosi se
na početku kalendarske godine, a najkasnije do kraja ožujka.

Članak 40.

Plan korištenja godišnjeg odmora sadrži:

- ime i prezime službenika odnosno namještenika,

- službeničko ili radno mjesto,

- ukupno trajanje godišnjeg odmora,

- vrijeme korištenja godišnjeg odmora.

Članak 41.

Na osnovi plana korištenja godišnjeg odmora čelnik tijela državne vlasti
ili osoba koju on ovlasti donosi za svakog službenika i namještenika posebno
rješenje kojim mu utvrđuje trajanje godišnjeg odmora prema mjerilima iz
članka 37. ovoga ugovora, ukupno trajanje godišnjeg odmora te vrijeme korištenja
godišnjeg odmora.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka donosi se najkasnije 15 dana prije
početka korištenja godišnjeg odmora.

Članak 42.

Protiv rješenja o korištenju godišnjeg odmora službenik i namještenik
može osobno ili preko sindikalnog povjerenika uložiti prigovor čelniku
tijela državne vlasti.

Članak 43.

Službenik i namještenik može koristiti godišnji odmor u neprekidnom
trajanju ili u dva dijela.

Ako službenik ili namještenik koristi godišnji odmor u dva dijela, prvi
dio mora biti u trajanju od najmanje 12 radnih dana neprekidno i mora se
koristiti tijekom kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godišnji
odmor.

Drugi dio godišnjeg odmora službenik i namještenik mora iskoristiti
najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Članak 44.

Godišnji odmor odnosno prvi dio godišnjeg odmora, koji je prekinut ili
nije korišten u kalendarskoj godini u kojoj je stečen zbog bolesti ili
porodnog dopusta odnosno zbog vojne vježbe ili drugog opravdanog razloga,
službenik i namještenik ima pravo iskoristiti do 30. lipnja iduće godine
pod uvjetom da je radio najmanje 6 mjeseci u godini koja prethodi godini
u kojoj se vratio na rad.

Vrijeme korištenja godišnjeg odmora iz stavka 1. ovoga članka određuje
čelnik tijela državne vlasti ili osoba koju on za to ovlasti.

Članak 45.

Službenik i namještenik u slučaju prestanka službe odnosno rada zbog
prelaska na rad k drugom poslodavcu ima pravo iskoristiti godišnji odmor
na koji je stekao pravo u tijelu državne vlasti u kojem mu prestaje služba
odnosno radni odnos.

Članak 46.

Službenik i namještenik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg
odmora prema svom zahtjevu i u vrijeme koje sam odredi, ali je o tome dužan
obavijestiti neposredno nadređenog službenika ili namještenika najmanje
jedan dan prije.

Članak 47.

Službeniku i namješteniku može se odgoditi odnosno prekinuti korištenje
godišnjeg odmora radi izvršenja važnih i neodgodivih službenih poslova.

Odluku o odgodi odnosno prekidu korištenja godišnjega odmora iz stavka
1. ovoga članka donosi čelnik tijela državne vlasti ili osoba koju on za
to ovlasti.

Službeniku i namješteniku kojem je odgođeno ili prekinuto korištenje
godišnjeg odmora, mora se omogućiti naknadno korištenje odnosno nastavljanje
korištenja godišnjeg odmora.

Članak 48.

Službenik i namještenik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenih
odgodom odnosno prekidom korištenja godišnjeg odmora.

Troškovima iz stavka 1. ovoga članka smatraju se putni i drugi troškovi.

Putnim troškovima smatraju se stvarni troškovi prijevoza koji je službenik
ili namještenik koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do mjesta
u kojem je koristio godišnji odmor u trenutku prekida, kao i dnevnice u
povratku do mjesta zaposlenja prema propisima o naknadi troškova za službena
putovanja.

Drugim troškovima smatraju se ostali izdaci koji su nastali za službenika
ili namještenika zbog odgode odnosno prekida godišnjeg odmora, što dokazuje
odgovarajućom dokumentacijom.

Članak 49.

Službenik i namještenik ima pravo na dopust uz naknadu plaće (plaćeni
dopust) do ukupno najviše 10 radnih dana u jednoj kalendarskoj godini u
sljedećim slučajevima:

- zaključenje braka 5 radnih dana

- rođenje djeteta 5 radnih dana

- smrti supružnika, djeteta, roditelja i unuka 5 radnih dana

- smrti brata ili sestre, djeda ili bake te
roditelja supružnika 2 radna dana

- selidbe u istom mjestu stanovanja 1 radni dan

- selidbe u drugo mjesto stanovanja 3 radna dana

- kao dobrovoljni davatelj krvi 2 radna dana

- teške bolesti djeteta ili roditelja izvan mjesta
stanovanja 3 radna dana

- polaganja državnog stručnog ispita ili
stručnog ispita za namještenika prvi put 7 radnih dana

- nastupanja u kulturnim i športskim
priredbama 1 radni dan

- sudjelovanja na sindikalnim susretima,
seminarima, obrazovanju za sindikalne
aktivnosti i dr. 2 radna dana

- elementarne nepogode 5 radnih dana.

Službenik i namještenik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni
slučaj naveden u stavku 1. ovoga članka, neovisno o broju dana koje je
tijekom iste godine iskoristio po drugim osnovama.

Članak 50.

Za vrijeme stručnog ili općeg školovanja, osposobljavanja ili usavršavanja,
službeniku i namješteniku može se odobriti godišnje do 7 radnih dana plaćenog
dopusta za pripremanje i polaganje ispita.

Članak 51.

Službenik i namještenik koji je upućen na školovanje, stručno osposobljavanje
ili usavršavanje ima pravo na plaćeni dopust do 15 radnih dana godišnje
za pripremanje i polaganje ispita.

Za pripremanje i polaganje završnog ispita službenik i namještenik,
osim plaćenog dopusta iz stavka 1. ovoga članka, ima pravo na još 5 radnih
dana plaćenog dopusta.

Članak 52.

Službenik i namještenik može koristiti plaćeni dopust isključivo u vrijeme
nastupa okolnosti na osnovi kojih ima pravo na plaćeni dopust.

Ako okolnost iz članka 49. ovoga ugovora nastupi u vrijeme korištenja
godišnjeg odmora ili u vrijeme odsutnosti iz službe odnosno s rada zbog
privremene nesposobnosti za rad (bolovanje), službenik i namještenik ne
može ostvariti pravo na plaćeni dopust za dane kada je koristio godišnji
odmor ili je bio na bolovanju.

Članak 53.

U pogledu stjecanja prava iz službe odnosno radnog odnosa ili u svezi
sa službom ili radnim odnosom, razdoblja plaćenog dopusta smatraju se vremenom
provedenim na radu.

Članak 54.

Službeniku i namješteniku može se odobriti dopust bez naknade plaće
(neplaćeni dopust) do 30 dana u tijeku kalendarske godine pod uvjetom da
je takav dopust opravdan i da neće izazvati teškoće u obavljanju poslova
tijela državne vlasti, a osobito: radi gradnje, popravka ili adaptacije
kuće ili stana, njege člana uže obitelji, liječenja na vlastiti trošak,
sudjelovanja u kulturno-umjetničkim i športskim priredbama, vlastitog školovanja,
doškolovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije i to:

- za pripremanje i polaganje ispita
u srednjoj školi najmanje 5 dana

- za pripremanje i polaganje ispita u
višoj školi ili na fakultetu najmanje 10 dana

- za sudjelovanje na stručnim seminarima
i savjetovanjima najmanje 5 dana

- za pripremanje i polaganje ispita radi
stjecanja posebnih znanja i vještina
(učenje stranih jezika, informatičko
obrazovanje i dr.) najmanje 2 dana.

Kad to okolnosti zahtijevaju može se službeniku i namješteniku neplaćeni
dopust iz stavka 1. ovoga članka odobriti u trajanju duljem od 30 dana.

Članak 55.

Za vrijeme neplaćenog dopusta službeniku i namješteniku miruju prava
i obveze iz službe odnosno radnog odnosa.

Članak 56.

Službenicima i namještenicima koji rade na težim poslovima odnosno poslovima
za koje je priznat staž osiguranja s povećanim trajanjem može se odobriti
plaćeni medicinski odmor, ako su obavljajući takve poslove stekli:

- do 10 godina staža osiguranja 5 radnih dana svake 4 godine

- od 10 do 15 godina staža
osiguranja 5 radnih dana svake 3 godine

- od 15 do 20 godina staža
osiguranja 5 radnih dana svake 2 godine

- od 20 do 30 godina staža
osiguranja 7 radnih dana svake 2 godine

- od 30 godina staža osiguranja
do mirovine 7 radnih dana svake godine.

O plaćenom medicinskom odmoru čelnik tijela državne vlasti odlučuje
na pismeni zahtjev službenika odnosno namještenika s priloženim mišljenjem
izabranog liječnika primarne zdravstvene zaštite ili liječnika specijalista
koji je pregledao ili liječio službenika ili namještenika ili liječničke
komisije, o potrebi medicinskog odmora.

Rješenjem o odobrenju medicinskog odmora odlučuje se o razdoblju upućivanja
na plaćeni medicinski odmor, o pravu na plaćeni dopust za vrijeme trajanja
medicinskog odmora, o objektu u kojem će se koristiti medicinski odmor
te o iznosu troškova smještaja i prijevoza koje snosi tijelo državne vlasti.

4. ZDRAVLJE I SIGURNOST NA RADU

Članak 57.

Tijela državne vlasti dužna su osigurati nužne uvjete za zdravlje i
sigurnost službenika i namještenika u službi odnosno na radu.

Tijela državne vlasti poduzet će sve mjere nužne za zaštitu života te
sigurnost i zdravlje službenika i namještenika uključujući njihovo osposobljavanje
za siguran rad, sprječavanje opasnosti na radu te pružanje informacije
o poduzetim mjerama zaštite na radu.

Tijela državne vlasti dužna su osigurati dodatne uvjete sigurnosti za
rad invalida u skladu s posebnim propisima.

Članak 58.

Dužnost je svakog služenika i namještenika brinuti se o vlastitoj sigurnosti
i zdravlju, kao i sigurnosti i zdravlju drugih službenika i namještenika,
te osoba na koje utječu njegovi postupci tijekom rada u skladu s osposobljenošću
i uputama koje mu je osiguralo tijelo državne vlasti.

Službenik i namještenik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće i neizbježne
opasnosti napusti svoje mjesto službe odnosno radno mjesto ili opasno područje,
ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj zbog takvoga svog postupka
u odnosu na druge službenike i namještenike i mora uživati zaštitu od bilo
kakvih neposrednih posljedica, osim ako je po posebnim propisima ili pravilima
struke bio dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja
ljudi i imovine.

5. PLAĆE I DODACI NA PLAĆE

Članak 59.

Osnovna plaća je zbroj umnoška osnovice i koeficijenta platnog razreda
u koji je razvrstano zvanje u koje je službenik postavljen ili položaj
na koji je imenovan, odnosno platnog razreda u koji je razvrstano radno
mjesto na koje je namještenik raspoređen, i stalnog dodatka.

Stalni dodatak iz stavka 1. ovog članka isplaćuje se službeniku i namješteniku
i u slučajevima naknade plaće (za vrijeme bolovanja, godišnjeg odmora,
plaćenog dopusta i sl.).

Visinu osnovice i stalnog dodatka za izračun plaće dogovorno utvrđuju
ugovorne strane.

Članak 60.

Ugovorne strane sporazumne su da će pregovore o politici plaća otpočeti
najkasnije u vrijeme priprema prijedloga Državnog proračuna za svaku narednu
proračunsku godinu.

Članak 61.

Plaća se isplaćuje unatrag jedanput mjesečno za protekli mjesec.

Od jedne do druge isplate plaće ne smije proći više od 30 dana.

Članak 62.

Poslodavac je dužan na zahtjev službenika ili namještenika izvršiti
uplatu obustava iz plaće (kredit, uzdržavanje i sl.).

Članak 63.

Ugovorne strane konstatiraju da su zvanja i položaji službenika, odnosno
radna mjesta namještenika, razvrstanih u platne razrede s pripadajućim
koeficijentima u Zakonu o državnim službenicima i namještenicima, različito
vrednovani od istih prema zaključenim kolektivnim ugovorima sindikata u
javnim službama.

Ugovorne strane su sporazumne da će zajednički poraditi na usklađivanju
koeficijenata službenika i namještenika u tijelima državne vlasti sa istima
u javnim službama.

Ukoliko se do 1. studenoga 2000. godine ne postigne cjelovito rješenje
na usklađivanju koeficijenata iz stavka 2. ovog članka, Vlada i Sindikat
počet će pregovore o usklađivanju tih koeficijenata.

Članak 64.

Ugovorne strane sporazumne su da će zajednički revidirati sustav dodataka
na plaću za poslove kod kojih postoje posebni uvjeti rada.

Članak 65.

Za ostvarene natprosječne rezultate rada u službi odnosno na radu službeniku
i namješteniku može se isplatiti nagrada:

- službeniku najviše do 30% njegove plaće,

- namješteniku najviše do 20% njegove plaće.

Odluku o isplati nagrade iz stavka 1. ovoga članka i njezinoj visini
donosi čelnik tijela državne vlasti ili osoba koju on ovlasti.

Članak 66.

Osnovna plaća službenika i namještenika uvećat će se:

- za rad noću 40%

- za prekovremeni rad 50%

- za rad subotom odnosno nedjeljom 35%

- za rad u smjenskom radu u drugoj smjeni 10%

- za dvokratni rad s prekidom dužim od 1 sata 10%.

Dodaci iz stavka 1. ovog članka međusobno se ne isključuju.

Ako službenik ili namještenik radi na blagdane, neradne dane utvrđene
zakonom i na Uskrs, ima pravo na plaću uvećanu za 50% i naknadu plaće.

Umjesto uvećanja osnovne plaće po osnovi prekovremenog rada, službenik
ili namještenik može koristiti jedan ili više slobodnih radnih dana prema
ostvarenim satima prekovremenog rada u omjeru 1 : 1,5 (1 sat prekovremenog
rada = 1 sat i 30 min. redovnog sata rada).

Članak 67.

Ako službenik ili namještenik radi na poslovima čija priroda rada ne
dozvoljava prekid rada pa iz tih razloga ne može koristiti dnevni odmor,
ima pravo tražiti da mu se vrijeme dnevnog odmora preraspodijeli i da ga
koristi kao slobodne dane.

Članak 68.

Ako je službenik ili namještenik odsutan iz službe odnosno s rada zbog
bolovanja do 42 dana, pripada mu naknada plaće najmanje u visini 95% od
njegove osnovne plaće ostvarene u mjesecu neposredno pije nego je započeo
s bolovanjem.

Naknada u 100% iznosu osnovne plaće pripada službeniku ili namješteniku
kad je na bolovanju zbog profesionalne bolesti ili ozljede na radu.

6. OSTALA MATERIJALNA PRAVA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 69.

Službeniku i namješteniku pripada pravo na regres za korištenje godišnjeg
odmora koji ne može biti manji od jedne najniže bruto plaće iz ovoga ugovora.

Najniža bruto plaća iz ovog ugovora obračunava se prema koeficijentu
1.

Isplata regresa iz stavka 1. ovoga članka izvršit će se u cijelosti
jednokratno najkasnije do dana početka korištenja godišnjeg odmora.

Odredbe ovoga članka primjenjivat će se pod uvjetom da su za ta prava
osigurana sredstva u državnom proračunu.

Članak 70.

Službeniku i namješteniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu
u visini šest najnižih bruto plaća iz ovoga ugovora.

Članak 71.

Službenik, namještenik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć u slučaju:

- smrti službenika ili namještenika koji izgubi život u obavljanju ili
u povodu obavljanja službe odnosno rada u visini 5 najnižih bruto plaća
iz ovoga ugovora i naknadu troškova pogreba,

- smrti službenika i namještenika u visini 5 najnižih bruto plaća iz
ovoga ugovora,

- smrti supružnika, djeteta i roditelja u visini 2 najniže bruto plaće
iz ovoga ugovora.

Članak 72.

Službenik, namještenik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć u slučaju:

- nastanka teške invalidnosti djece i supružnika službenika i namještenika
u visini 2 najniže bruto plaće iz ovoga ugovora,

- radi nabave prijeko potrebnih medicinskih pomagala odnosno pokrića
participacije pri liječenju odnosno kupnji prijeko potrebnih lijekova u
visini 2 najniže bruto plaće iz ovoga ugovora.

Članak 73.

Kada je službenik ili namještenik upućen na službeno putovanje u zemlji,
pripada mu puna naknada prijevoznih troškova, dnevnice u iznosu od najmanje
123,00 kune dnevno i naknada punog iznosa hotelskog računa za spavanje.

Naknada troškova i dnevnica za službeno putovanje u inozemstvu uređuje
se na način kako je to regulirano za tijela državne vlasti.

Članak 74.

Za vrijeme rada izvan sjedišta tijela državne vlasti i izvan mjesta
njegova stalnog boravka, službenik i namještenik ima pravo na terenski
dodatak u visini koja mu pokriva povećane troškove života zbog boravka
na terenu.

Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li službeniku ili namješteniku
osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

Puni iznos terenskog dodatka iznosi dnevno najmanje 80,00 kuna.

Terenski dodatak se isplaćuje službeniku i namješteniku najkasnije posljednji
radni dan u mjesecu, za idući mjesec.

Dnevnica i terenski dodatak se međusobno isključuju.

Članak 75.

Službeniku i namješteniku pripada naknada za odvojeni život od obitelji
ako zbog mjesta stalnog rada, različitog od prebivališta njegove obitelji,
živi odvojeno od obitelji.

Naknada za odvojeni život od obitelji iznosi najmanje 860,00 kuna mjesečno.

Članak 76.

Službenik i namještenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao
i s posla mjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema cijeni
mjesečne odnosno pojedinačne prijevozne karte.

Službenik i namještenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao
i s posla međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema
cijeni mjesečne odnosno pojedinačne karte.

Ako službenik i namještenik mora sa stanice međumjesnog javnog prijevoza
koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini troškova
mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

Ako od mjesta prebivališta odnosno boravišta službenika i namještenika
do mjesta rada, ili na dijelu te razdaljine, nije organiziran javni prijevoz
koji omogućava službeniku i namješteniku redovit dolazak na posao i odlazak
s posla, službenik odnosno namještenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza
za tu razdaljinu odnosno za dio razdaljine bez javnog prijevoza, a koja
se utvrđuje u visini cijene karte javnog prijevoza za istu udaljenost na
tom području.

Naknada troškova prijevoza iz prethodnih stavaka ovoga članka isplaćuje
se službeniku i namješteniku unaprijed i to najkasnije posljednjeg dana
u mjesecu, za idući mjesec.

Članak 77.

Ako je službeniku ili namješteniku odobreno korištenje privatnog automobila
u službene svrhe, naknadit će mu se troškovi u visini 30% cijene litre
benzina (super-olovni) po prijeđenom kilometru.

Članak 78.

Tijela državne vlasti dužna su isplatiti nagradu učenicima i studentima
za vrijeme prakse u iznosu od najmanje 700,00 kuna mjesečno.

Studenti koji studiraju po ugovoru o stipendiji i koji su nakon završenog
studija u obvezi stupiti u državnu službu odnosno na rad, imaju pravo na
isplatu stipendije u iznosu od najmanje 700,00 kuna mjesečno.

Članak 79.

Službenici i namještenici su kolektivno osigurani od posljedica nesretnog
slučaja za vrijeme obavljanja službe odnosno rada, kao i u slobodnom vremenu,
tijekom 24 sata.

Preslik police osiguranja prilog je i sastavni dio ovoga ugovora.

Članak 80.

Službeniku i namješteniku isplaćuje se jubilarna nagrada za neprekidnu
službu odnosno rad u tijelima državne vlasti ako u vremenu od 1. srpnja
prethodne godine do 30. lipnja tekuće godine navrši:

 5 godina - u visini 1 najniže bruto plaće iz ovog ugovora

10 godina - u visini 1,25 najniže bruto plaće iz ovog ugovora

15 godina - u visini 1,50 najniže bruto plaće iz ovog ugovora

20 godina - u visini 1,75 najniže bruto plaće iz ovog ugovora

25 godina - u visini 2 najniže bruto plaće iz ovog ugovora

30 godina - u visini 2,50 najniže bruto plaće iz ovog ugovora

35 godina - u visini 3 najniže bruto plaće iz ovog ugovora

40 godina - u visini 4 najniže bruto plaće iz ovog ugovora.

Jubilarna nagrada isplaćuje se prigodom Dana državnosti, a najkasnije
do 30. lipnja tekuće godine.

Iznimno ako službeniku i namješteniku prestaje služba odnosno rad u
tijelima državne vlasti, a ostvario je pravo na jubilarnu nagradu, nagrada
će se isplatiti službeniku i namješteniku ili njihovim nasljednicima sljedećeg
mjeseca po prestanku službe ili rada.

Članak 81.

Ugovorne strane sporazumne su da će svakom djetetu službenika i namještenika
do 15 godina starosti osigurati sredstva za dar u prigodi Dana sv. Nikole.

Visinu iznosa sredstava iz stavka 1. ovoga članka ugovorne strane utvrdit
će najkasnije do 1. studenog tekuće godine.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka isplaćuju se roditelju koji ostvaruje
pravo na osobni odbitak za uzdržavanog člana obitelji prema Zakonu o porezu
na dohodak.

Članak 82.

Službeniku i namješteniku pripada godišnja nagrada za božićne blagdane
u jednakom iznosu (božićnica).

Ugovorne strane sporazumne su da najkasnije do 1. studenog tekuće godine
urede način isplate i visinu nagrade iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 83.

Ugovorne strane su sporazumne da će sukladno pozitivnim propisima a
u okviru svojih prava i obveza, razraditi mogućnosti sudjelovanja u zadovoljavanju
stambenih potreba službenika i namještenika.

Članak 84.

Službeniku i namješteniku pripada naknada za izum i tehničko unapređenje.

Posebnim ugovorom zaključenim između službenika i namještenika i tijela
državne vlasti uredit će se ostvarivanje konkretnih prava iz stavka 1.
ovoga članka.

7. ZAŠTITA PRAVA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 85.

Sve odluke o ostvarivanju prava, obveza i odgovornosti službenika i
namještenika obvezatno se u pisanom obliku i s obrazloženjem dostavljaju
službeniku i namješteniku, s poukom o pravnom lijeku.

Članak 86.

Odlučujući o izjavljenom prigovoru službenika ili namještenika na odluku
iz članka 85. ovoga ugovora, čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba
koju on za to ovlasti dužna je prethodno razmotriti mišljenje sindikalnog
povjerenika ili druge ovlaštene osobe Sindikata, ako to zahtijeva službenik
ili namještenik.

Članak 87.

Otkazni i otpusni rokovi za službenike i namještenike traju mjesec dana,
ako se čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba koju on za to ovlasti
i službenik ili namještenik ne sporazumiju o kraćem trajanju otkaznog ili
otpusnog roka.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako je to potrebno radi dovršenja
neodgodivih poslova ili iz drugih opravdanih razloga, čelnik tijela državne
vlasti ili druga osoba koju on za to ovlasti može u rješenju o prestanku
službe odnosno rada otkazni rok produžiti najviše do 3 mjeseca.

Članak 88.

Službenik kojem je služba prestala nakon isteka roka u kojem je bio
na raspolaganju, ima pravo na otpremninu najmanje u visini jedne osnovne
plaće njegova zvanja i platnog razreda, za svaku godinu službe u tijelu
državne vlasti.

Namještenik kojem je prestao radni odnos zbog poslovno ili osobno uvjetovanih
razloga ima pravo na otpremninu u visini jedne osnovne plaće njegova radnog
mjesta, za svaku godinu rada u tijelu državne vlasti.

Otpremnina uz stavka 1. i 2. ovoga članka isplatit će se službeniku
ili namješteniku posljednjeg dana službe odnosno rada.

Kao služba odnosno rad navršen u tijelu državne vlasti smatra se neprekidna
služba odnosno rad navršen u svim tijelima državne vlasti.

Članak 89.

Ako čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba koju on za to ovlasti
zbog tehničkih ili organizacijskih razloga namjerava u razdoblju od šest
mjeseci otkazati ugovor o radu za najmanje petero namještenika, dužan je
izraditi program zbrinjavanja viška namještenika.

Na program zbrinjavanja viška namještenika iz stavka 1. ovoga članka
primjenjuju se odgovarajuće odredbe Zakona o radu.

Prilikom izrade programa zbrinjavanja viška namještenika čelnik tijela
državne vlasti ili druga osoba koju on za to ovlasti dužna se je prethodno
savjetovati sa Sindikatom.

Ako mjerama programa iz stavka 1. ovoga članka u roku od mjesec dana
od dana donošenja programa zbrinjavanja viška namještenika nije moguće
namještenicima osigurati zaposlenje, može se otkazati ugovor o radu.

Članak 90.

Službenik i namještenik za čijim je radom prestala potreba u tijelu
državne vlasti ima u roku do godine dana prvenstvo u ponovnom primanju
u službu odnosno u radni odnos, ako se u tom vremenu ukaže potreba za obavljanje
poslova za čijim je radom prestala potreba u tijelu državne vlasti.

Članak 91.

Službenik i namještenik kome nedostaje najviše 5 godina života ili radnog
staža do ostvarenja uvjeta za starosnu mirovinu, može se staviti na raspolaganje
s tim da do umirovljenja ima pravo na naknadu plaće u visini koju je ostvario
u mjesecu koji je prethodio mjesecu kad je stavljen na raspolaganje.

8. ZAŠTITA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 92.

Ako ovlaštena osoba odnosno tijelo ocijeni da kod službenika odnosno
namještenika postoji smanjena radna sposobnost ili neposredna opasnost
od nastanka invalidnosti čelnik tijela državne vlasti dužan je, uzimajući
u obzir nalaz i mišljenje ovlaštene osobe odnosno tijela, u pisanom obliku
ponuditi službeniku odnosno namješteniku drugo službeničko odnosno radno
mjesto za koje je on sposoban, a koji, što je više moguće, moraju odgovarati
poslovima na kojima je zaposlenik prethodno radio.

Radi osiguranja povoljnijih uvjeta rada čelnik tijela državne vlasti
dužan je prilagoditi poslove službeničkog odnosno radnog mjesta, odnosno
poduzeti sve što je u njegovoj moći da službeniku i namješteniku osigura
povoljnije uvjete rada.

Članak 93.

Službeniku i namješteniku, prijašnjem korisniku prava na rad sa skraćenim
radnim vremenom i na drugom odgovarajućem poslu za vrijeme zaposlenja (čl.
174. st. 3. t. 2. - 4. Zakona o mirovinskom osiguranju), koji je to pravo
stekao zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti prema propisima do
31. 12. 1998. godine, pripada pravo na razliku između plaće koju bi ostvarivao
za puno radno vrijeme za zvanje u koje je postavljen odnosno za radno mjesto
na koje je raspoređen i zbroja invalidske mirovine i plaće koju ostvaruje
za skraćeno radno vrijeme.

9. INFORMIRANJE

Članak 94.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba koju on za to ovlasti dužna
je službeniku i namješteniku odnosno sindikalnom povjereniku osigurati
informacije koje su bitne za socijalni položaj službenika i namještenika,
a posebno:

- o prijedlozima odluka koje utječu na socijalni položaj službenika
i namještenika, a koje ne predstavljaju službenu tajnu,

- o rezultatima rada (periodičnim i godišnjim),

- o prijedlozima odluka i općih akata kojima se u skladu s ovim ugovorom
uređuju osnovna prava i obveze iz službe odnosno iz rada,

- mjesečni obračun plaća službenika i namještenika.

Informacije o rezultatima rada čelnik tijela državne vlasti osigurava
po isteku određenog razdoblja iz stavka 1. ovoga članka, a informacije
o planovima i prijedlozima akata daje na uvid službenicima i namještenicima
prije njihova usvajanja.

10. DJELOVANJE I UVJETI RADA SINDIKATA

Članak 95.

Tijela državne vlasti obvezuju se da će osigurati provedbu svih prava
iz oblasti sindikalnog organiziranja utvrđenih u Ustavu Republike Hrvatske,
konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonima i ovim ugovorom.

Članak 96.

Čelnik tijela državne vlasti obvezuje se da neće svojim djelovanjem
i aktivnostima ni na koji način onemogućiti sindikalni rad, sindikalno
organiziranje i pravo službenika i namještenika da postane članom sindikata.

Povredom prava na sindikalno organiziranje smatrat će se od strane čelnika
državne vlasti ili druge osobe koju on za to ovlasti pritisak na službenike
i namještenike članove sindikata da istupe iz sindikalne organizacije.

Članak 97.

Sindikat se obvezuje da će svoje djelovanje provoditi sukladno Ustavu,
konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonima i ovom ugovoru.

Članak 98.

Sindikat je dužan obavijestiti čelnika tijela državne vlasti o izboru
ili imenovanju sindikalnih povjerenika i drugih sindikalnih predstavnika.

Članak 99.

Aktivnost sindikalnog povjerenika ili predstavnika u tijelu državne
vlasti ne smije biti sprječavana ili ometana ako djeluje u skladu s konvencijama
Međunarodne organizacije rada, zakonima, drugim propisima i ovim ugovorom.

Članak 100.

Sindikalni povjerenik ima pravo na naknadu plaće za obavljanje sindikalnih
aktivnosti i to tri sata po članu sindikata godišnje.

Sindikalni povjerenik ima pravo na naknadu plaće za puno radno vrijeme
na svakih 700 članova Sindikata.

Sindikalnom povjereniku čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba
koju on za to ovlasti dužna je, pored prava iz stavka 1. ovoga članka,
omogućiti i izostanak iz službe odnosno s rada uz naknadu plaće zbog pohađanja
sindikalnih sastanaka, tečajeva, osposobljavanja, seminara, kongresa i
konferencija, kako u zemlji, tako i u inozemstvu.

Članak 101.

Kada sindikalni povjerenik dio svoga radnog vremena u službi i na radnom
mjestu posvećuje sindikalnim zadaćama, a dio svojim redovnim radnim obvezama,
tada se njegove obveze iz službe odnosno radnog odnosa uređuju pismenim
sporazumom zaključenim između Sindikata i čelnika tijela državne vlasti
odnosno druge osobe koju on za to ovlasti.

Članak 102.

Sindikalni povjerenik zbog obavljanja sindikalne aktivnosti ne može
biti pozvan na odgovornost niti doveden u nepovoljniji položaj u odnosu
na druge službenike i namještenike.

Članak 103.

Sindikalnom povjereniku u tijelu državne vlasti za vrijeme obnašanja
dužnosti i šest mjeseci po isteku obnašanja sindikalne dužnosti, ne može
bez suglasnosti Sindikata:

- prestati služba otpustom ili otkazom ugovora o radu;

te ga se ne može:

- premijestiti na druge poslove u okviru istog tijela državne vlasti
bez njegove suglasnosti odnosno u drugo tijelo državne vlasti,

- staviti na raspolaganje osim u slučaju ukidanja tijela državne vlasti,

- premijestiti ga u isto ili u drugo tijelo državne vlasti izvan mjesta
njegova stanovanja,

- pokrenuti protiv njega postupak zbog povrede službene dužnosti.

Članak 104.

Prije donošenja odluka važnih za položaj državnih službenika ili namještenika,
čelnik tijela državne vlasti mora se savjetovati sa sindikalnim povjerenikom
ili drugim ovlaštenim predstavnikom Sindikata o tome i mora mu priopćiti
podatke važne za donošenje odluke i sagledavanje njezina utjecaja na položaj
službenika i namještenika.

Važnim odlukama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se osobito odluke
o:

- donošenju, izmjeni i dopuni akata tijela državne vlasti kojima se
reguliraju prava iz rada i po osnovi rada službenika i namještenika,

- planu zapošljavanja, premještaju i otpustu državnih službenika odnosno
otkazu ugovora o radu namještenika,

- mjerama u svezi sa zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu službenika
odnosno namještenika,

- uvođenju nove tehnologije te promjene u organizaciji i načinu rada,

- planu godišnjih odmora,

- rasporedu radnog vremena,

- noćnom radu,

- nadoknadama za izume i tehničko unapređenje,

- donošenju programa zbrinjavanja viška namještenika i dr.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga osoba koju on za to ovlasti dužna
je razmotriti primjedbe sindikalnog povjerenika prije donošenja odluke
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 105.

Čelnik tijela državne vlasti dužan je razmotriti prijedloge, inicijative,
mišljenja i zahtjeve Sindikata u svezi s ostvarenjem prava, obveza i odgovornosti
iz rada i po osnovi rada i o zauzetim stajalištima dužan je u roku od 8
dana od primitka prijedloga, inicijative, mišljenja i zahtjeva izvijestiti
Sindikat.

Čelnik tijela državne vlasti dužan je primiti na razgovor sindikalnog
povjerenika na njegov zahtjev i s njim razmotriti pitanja sindikalne aktivnosti
i materijalnu problematiku službenika i namještenika.

Članak 106.

Čelnik tijela državne vlasti dužan je, bez naknade, osigurati za rad
Sindikata najmanje sljedeće uvjete:

- prostoriju za rad u pravilu odvojenu od mjesta rada i odgovarajući
prostor za održavanje sindikalnih sastanaka,

- pravo na korištenje telefona, telefaksa te drugih raspoloživih tehničkih
pomagala,

- slobodu sindikalnog izvješćivanja i podjelu tiska,

- obračun i ubiranje sindikalne članarine a po potrebi i drugih davanja
preko isplatnih lista u računovodstvu odnosno prilikom obračuna plaća doznačiti
članarinu na račun Sindikata, a temeljem pisane izjave članova Sindikata
(pristupnica i sl.).

Članak 107.

Sindikalni čelnik koji profesionalno obavlja dužnost predsjednika Sindikata
i kojemu za vrijeme obnašanja dužnosti prestaje služba odnosno radni odnos,
ima se pravo nakon isteka mandata, ako ponovno ne bude imenovan na tu funkciju,
vratiti natrag u službu odnosno u radni odnos u isto zvanje i platni razred
odnosno na isto ili slično radno mjesto koje je imao prije odlaska na sindikalnu
funkciju.

Prestanak službe odnosno radnog odnosa i povrat u službu uređuje se
pismenim sporazumom zaključenim između Sindikata i čelnika tijela državne
vlasti odnosno druge osobe koju on za to ovlasti.

Članak 108.

U provođenju mjera zaštite na radu sindikalni povjerenik ima pravo i
obvezu osobito:

- sudjelovati u planiranju mjera za unapređivanje uvjeta rada,

- biti informiran o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
službenika i namještenika,

- primati primjedbe službenika i namještenika na primjenu propisa i
provođenje mjera zaštite na radu,

- biti nazočan inspekcijskim pregledima i informirati inspektora o svim
zapažanjima službenika i namještenika,

- pozvati inspektora zaštite na radu kada ocijeni da su ugroženi život
i zdravlje službenika i namještenika, a tijelo državne vlasti to propušta
ili odbija učiniti,

- školovati se za obavljanje poslova zaštite na radu, stalno proširivati
i unapređivati svoje znanje, pratiti i prikupljati informacije odgovarajuće
za rad na siguran način,

- staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,

- svojom aktivnošću poticati ostale službenike i namještenike za rad
na siguran način.

11. MIRNO RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH
RADNIH SPOROVA

Članak 109.

Za rješavanje kolektivnih radnih sporova između potpisnika ovoga ugovora
koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, mora se provesti
postupak mirenja.

Članak 110.

Postupak mirenja provodi mirovno vijeće.

Mirovno vijeće ima pet članova.

Svaka ugovorna strana imenuje po dva člana.

Stranke su suglasne da će izbor petog člana mirovnog vijeća kao predsjednika
povjeriti dekanu Pravnog fakulteta u Zagrebu ili osobi koju on ovlasti.

Članak 111.

Postupak mirenja pokreće se na pisani prijedlog jednog od potpisnika
ovoga ugovora, a mora se dovršiti u roku od pet dana od dana pokretanja
postupka mirenja.

Članak 112.

U postupku mirenja mirovno vijeće ispitat će navode i prijedloge ugovornih
strana, a po potrebi prikupit će se i potrebne obavijesti i saslušati stranke.

Mirovno vijeće sastavit će pisani prijedlog nagodbe.

Članak 113.

Mirenje je uspjelo ako obje ugovorne strane prihvate pisani prijedlog
nagodbe.

Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ovoga članka ima pravnu snagu i učinke
kolektivnog ugovora.

12. ŠTRAJK

Članak 114.

Ako postupak mirenja ne uspije, Sindikat ima pravo pozvati na štrajk
i provesti ga sa svrhom zaštite i promicanju socijalnih interesa svojih
članova.

Za organizaciju i provedbu štrajka Sindikat koristi sindikalna pravila
o štrajku.

Članak 115.

Štrajk se mora najaviti drugoj ugovornoj strani najkasnije tri dana
prije početka štrajka.

U pismu u kojem se najavljuje štrajk moraju se naznačiti razlozi za
štrajk, mjesto, dan i vrijeme početka štrajka.

Članak 116.

Pri organiziranju i poduzimanju štrajka, organizator i sudionici štrajka
moraju voditi računa o ostvarivanju Ustavom zajamčenih prava i sloboda
drugih, a osobito o osiguranju života, zdravlja i sigurnosti ljudi i imovine.

Članak 117.

Najkasnije na dan najave štrajka Sindikat mora objaviti pravila o poslovima
na kojima se rad ne smije prekidati za vrijeme trajanja štrajka.

Članak 118.

Na prijedlog Vlade, Sindikat samostalno izrađuje i donosi pravila o
poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

Pravila iz stavka 1. ovoga članka sadrže naročito odredbe o radnim mjestima
i broju službenika i namještenika koji na njima moraju raditi za vrijeme
štrajka, a s ciljem omogućavanja obnavljanja rada nakon završetka štrajka
odnosno s ciljem nastavka obavljanja poslova koji su prijeko potrebni,
osobito radi sprječavanja ugrožavanja života, osobne sigurnosti ili zdravlja
pučanstva.

Članak 119.

Pravila o poslovima koji se ne moraju prekidati za vrijeme štrajka Sindikat
je dužan dostaviti Vladi radi davanja suglasnosti.

Vlada je dužna očitovati se u roku od 15 dana od dana dostavljanja prijedloga.
U protivnom smatrat će se da je suglasna s predloženim pravilima.

Članak 120.

Ako se o pravilima o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme
štrajka ne postigne suglasnost, pravila će utvrditi arbitraža sastav koje
se utvrđuje odgovarajućom primjenom članka 110. ovoga ugovora.

Pravila iz stavka 1. ovoga članka arbitraža je dužna donijeti u roku
od 8 dana od dana dostave prijedloga arbitraži.

Članak 121.

Ako Vlada nije predložila utvrđivanje pravila iz članka 118. ovoga ugovora
do dana početka postupka mirenja, postupak utvrđivanja tih poslova ne može
pokrenuti do dana okončanja štrajka.

Članak 122.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sastavljen od predstavnika organizatora
štrajka koji je dužan na pogodan način očitovati se strani protiv koje
je štrajk organiziran, kako bi se nastavili pregovori u svrhu mirnog rješenja
spora.

Članovi štrajkaškog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme
štrajka.

Članak 123.

Sudioniku štrajka plaća i dodaci na plaću mogu se smanjiti razmjerno
vremenu sudjelovanja u štrajku.

Članak 124.

Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno odredbama
ovoga ugovora ne predstavlja povredu službene odnosno radne dužnosti.

Članak 125.

Službenik i namještenik ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj
u odnosu na druge službenike i namještenike zbog organiziranja ili sudjelovanja
u štrajku organiziranom sukladno odredbama ovoga ugovora, a niti smije
biti ni na koji način prisiljen sudjelovati u štrajku, ako to ne želi.

Članak 126.

Ugovorne strane suglasne su da Vlada može od mjerodavnog suda zahtijevati
zabranu štrajka koji je organiziran protivno odredbama ovoga ugovora.

13. SOCIJALNI MIR

Članak 127.

Ugovorne strane za vrijeme trajanja ovoga ugovora obvezuju se na socijalni
mir.

Izuzetno, dozvoljen je štrajk solidarnosti uz najavu, prema odredbama
ovoga ugovora, ili korištenje drugih metoda davanja sindikalne potpore
zahtjevima zaposlenih u određenoj drugoj djelatnosti.

14. TUMAČENJE I PRAĆENJE PRIMJENE OVOGA UGOVORA

Članak 128.

Za tumačenje odredaba i praćenje primjene ovoga ugovora ugovorne strane
imenuju zajedničku komisiju u roku od 30 dana od dana potpisa ovoga ugovora.

Komisija ima šest članova od kojih svaka ugovorna strana imenuje tri
člana.

Komisija donosi pravilnik o radu.

Sve odluke komisija donosi većinom glasova, a u slučaju podijeljenog
broja glasova odlučuje glas predsjednika komisije.

Ugovorne strane dužne su se pridržavati danog tumačenja.

Sjedište komisije je pri Ministarstvu rada i socijalne skrbi u Zagrebu.

15. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 129.

Smatra se da je ovaj ugovor zaključen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici
ugovornih strana.

Članak 130.

Ovaj ugovor sklapa se na vrijeme od dvije godine.

Članak 131.

Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune ovoga ugovora.

Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga ugovora
mora pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku od
30 dana od dana primitka prijedloga. U protivnom stekli su se uvjeti za
primjenu odredaba ovoga ugovora o postupku mirenja.

Članak 132.

Svaka strana može otkazati ovaj ugovor.

Otkazni rok je tri mjeseca od dana dostave otkaza drugoj strani.

133.

Pregovore o obnovi ovoga ugovora strane će započeti najmanje 30 dana
prije isteka roka na koji je sklopljen.

Članak 134.

Troškove u svezi s primjenom ovoga ugovora ugovorne strane snose solidarno.

Članak 135.

Ovaj ugovor primjenjuje se od 1. travnja 2000. godine.

ZA VLADU ZA SINDIKAT

REPUBLIKE HRVATSKE DRŽAVNIH I LOKALNIH

**dr. sc. Goran Granić**, SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

potpredsjednik, zamjenik REPUBLIKE HRVATSKE

predsjednika Vlade **Ivica Ihas**, predsjednik

Kolektivni ugovor, NN 42/2000-996
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)