## Poslovnik Zastupničkog doma Hrvatskoga državnog sabora

### NN 71/2000 (19.7.2000.), Poslovnik Zastupničkog doma Hrvatskoga državnog sabora

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

1543

Na temelju članka 79. Ustava Republike Hrvatske Zastup­nički dom
Hrvatskoga državnog sabora na sjednici 30. lipnja 2000. donosi

## POSLOVNIK

### ZASTUPNIČKOG DOMA HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

I. UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Unutarnje ustrojstvo i način rada Zastupničkog doma Hrvat­skoga državnog
sabora (u daljnjem tekstu: Zastupnički dom) ure­đuje se ovim Poslovnikom.

Članak 2.

Ovim se Poslovnikom uređuje:

– konstituiranje Zastupničkog doma, početak
obnašanja zas­tup­nič­ke dužnosti, mirovanje i prestanak mandata zastupnika,

– ostvarivanje
prava i dužnosti zastupnika u Zastupničkom domu,

– prava i dužnosti
predsjednika i potpredsjednika Zastup­ničkog doma,

– prava i dužnosti
te način rada Predsjedništva Zastupničkog doma,

– djelokrug,
sastav i način rada radnih tijela Zastupničkog doma,

– odnosi
Zastupničkog doma i Predsjednika Republike Hrvat­ske (u daljnjem tekstu:
Predsjednik Republike),

– odnosi
Zastupničkog doma i Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada),

– odnos
Zastupničkog doma i Županijskog doma,

– postupak
donošenja akata i rasprave o pojedinim pitanjima iz djelokruga Zastupničkog
doma,

– postupak izbora
i imenovanja, razrješenja i opoziva u Zastupničkom domu,

– poslovni red na
sjednicama Zastupničkog doma,

– javnost u radu
Zastupničkog doma,

– obavljanje
stručnih, administrativnih, tehničkih i drugih pos­lova za potrebe Zastupničkog
doma i vođenje tih poslova,

– rad Zastupničkog
doma u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske te ve­likih prirodnih nepogoda.

II. KONSTITUIRANJE ZASTUPNIČKOG DOMA, POČETAK OBNAŠANJA ZASTUPNIČKE DUŽNOSTI,
MIROVANJE I PRESTANAK MANDATA ZASTUPNIKA

Članak 3.

Zastupnički dom saziva na prvu, konstituirajuću sjednicu Pre­d­sjednik
Republike.

Do izbora predsjednika Zastupničkog doma sjednici privremeno predsjeda
predsjednik Zastupničkog doma iz prethodnog saziva.

Predsjedatelj ima do izbora predsjednika Zastupničkog doma sva prava i
dužnosti predsjednika Zastupničkog doma u pogledu predsjedanja sjednicom.

Nakon izbora predsjednika Zastupničkog doma, izabrani pred­­sjednik
Zastupničkog doma preuzima predsjedanje sjednicom.

Članak 4.

Zastupnički dom konstituiran je utvrđivanjem nazočnosti natpolovične
većine svih zastupnika izabranih u Zastupnički dom i izborom predsjednika
Zastupničkog doma na prvoj, konstitui­raju­ćoj sjednici.

Nakon što je Zastupnički dom konstituiran izvodi se himna Republike
Hrvatske »Lijepa naša domovino«.

Članak 5.

Na konstituirajućoj sjednici
Zastupnički dom bira Mandatno--imunitetno povjerenstvo i predsjednika
Zastupničkog doma.

Osim predsjednika
Zastupničkog doma na konstituirajućoj sjednici Zastupnički dom može birati i
potpredsjednike Zastupnič­kog doma, tajnika i zamjenika tajnika Hrvatskoga državnog
sabora (u daljnjem tekstu: Sabor) i Odbor za izbor, imenovanja i upravne
poslove.

Pravo podnošenja prijedloga
odluka iz stavka 1. i 2. ovoga članka, na konstituirajućoj sjednici, imaju
klubovi zastupnika.

Članak 6.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo na konstituirajućoj sjednici podnosi
izvješće Zastupničkom domu o provedenim izborima za Zastupnički dom i imenima
izabranih zastupnika, o podnesenim ostavkama na zastupničku dužnost, o imenima
zastupnika koji obnašaju dužnost nespojivu sa zastupničkom dužnošću pa im zastupnički
mandat miruje, o imenima zastupnika kojima mandat miruje na njihov zahtjev, te
o zamjenicima zastupnika koji umjes­to njih počinju obnašati zastupničku dužnost.

Izabrani zastupnici, koji daju ostavku ili stavljaju mandat u mirovanje,
moraju o tome obavijestiti predsjednika Zastupničkog doma 24 sata prije početka
konstituirajuće sjednice.

Na konstituirajućoj sjednici umjesto zastupnika koji su dali ostavku ili
stavili mandat u mirovanje, nazočni su zamjenici zastupnika određeni sukladno
Zakonu o izborima zastupnika u Hrvatski državni sabor.

Zastupnički dom zaključkom prihvaća izvješće Mandatno-
-imunitetnog povjerenstva.

Članak 7.

Nakon što Zastupnički dom prihvati izvješće Mandatno-
-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima, pred pred­sjedateljem
Zastupničkog doma (u daljnjem tekstu: predsjedatelj), zastupnici daju prisegu.
Tekst prisege glasi:

»Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Zastup­nič­kom domu
Hrvatskoga državnog sabora obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu
držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za
svekoliki napredak Republike Hrvatske.«

Predsjedatelj izgovara tekst prisege i nakon toga proziva poimenično
zastupnike, a zastupnik daje prisegu tako što ustaje i izgovara: »Prisežem«.

Članak 8.

Zastupnik, koji nije bio nazočan konstituirajućoj sjednici Zastupničkog
doma, daje prisegu na idućoj sjednici Zastupničkog doma.

Zastupnik ili zamjenik zastupnika koji nije bio nazočan sjednici kada je
Zastupnički dom donio odluku o početku njegovog mandata, prisegu daje na idućoj
sjednici.

Članak 9.

Danom konstituiranja Zastupničkog doma zastupnik počinje obnašati
zastupničku dužnost i do dana prestanka mandata ima prava i dužnosti zastupnika
utvrđena Ustavom, zakonom i ovim Poslovnikom.

Zamjenik zastupnika počinje obnašati zastupničku dužnost danom kada
Zastupnički dom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta
zamjenjivanja i davanjem prisege.

Odluke iz stavka 2. ovoga članka objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Članak 10.

Zastupniku prestaje
zastupnički mandat:

– ako podnese ostavku,

– ako mu je pravomoćnom
sudskom odlukom oduzeta pos­lov­na sposobnost,

– ako je pravomoćnom sudskom
presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju dužem od 6 mjeseci,

– smrću.

Kada se po odredbama zakona i
ovoga Poslovnika ispune uvjeti za prestanak zastupničkog mandata, zastupnički
mandat prestaje zastupniku danom kada je odluku o prestanku mandata donio
Zastupnički dom.

U slučaju smrti, zastupniku prestaje zastupnički mandat danom smrti.

Članak 11.

Zastupniku miruje zastupnički mandat za vrijeme dok obnaša dužnost za
koju je zakonom određeno da je nespojiva sa zastupničkom dužnošću, odnosno za
vrijeme za koje je stavio zastupnički mandat u mirovanje.

Za vrijeme mirovanja zastupničkog mandata, zastupniku miruju sva prava i
dužnosti, ako zakonom ili ovim Poslovnikom nije drukčije određeno.

Članak 12.

Nakon isteka mandata Zastupničkog doma (raspuštanjem ili istekom
ustavnog roka), zastupnici Zastupničkog doma nastavljaju obnašati svoje dužnosti
i ovlasti do konstituiranja novog saziva Zastupničkog doma.

Danom konstituiranja Zastupničkog doma prestaje mandat zastupnicima
prethodnog saziva Zastupničkog doma. Istoga dana prestaje zastupnicima
prethodnog saziva Zastupničkog doma članstvo u tijelima i organizacijama izvan
Sabora, na koje ih je imenovao Zastupnički dom iz reda zastupnika, ako je
imenovanje uvjetovano obnašanjem dužnosti zastupnika, a toga dana prestaje i
članstvo u radnim tijelima Zastupničkog doma imenovanim članovima.

Članak 13.

Nakon dane prisege zastupnika, izbora predsjednika i pot­pred­sjednika
Zastupničkog doma, tajnika i zamjenika tajnika Sabora te Odbora za izbor,
imenovanja i upravne poslove, Klub zastupnika parlamentarne većine, odnosno
koalicija stranaka parlamentarne većine, predlaže dnevni red radnog dijela
konstituirajuće sjednice.

III. OPĆA PRAVA I DUŽNOSTI ZASTUPNIKA

Opće odredbe

Članak 14.

Zastupnik ima prava i dužnosti:

– sudjelovati na sjednicama
Zastupničkog doma i na njima raspravljati i glasovati,

– podnositi prijedloge i
postavljati pitanja,

– postavljati pitanja
predsjedniku Vlade i članovima Vlade,

– sudjelovati na sjednicama
radnih tijela i na njima govoriti, a u radnim tijelima kojih je član i
glasovati,

– prihvatiti izbor koji mu
svojim odlukama odredi Zastup­nič­ki dom,

– stalnu novčanu naknadu,

– naknadu određenih
materijalnih troškova.

Zastupnik ima i druga prava i
dužnosti utvrđena odredbama Ustava, zakona i ovoga Poslovnika.

Članak 15.

Zastupniku se dostavljaju:

– prijedlozi akata koje
donosi Zastupnički dom,

– »Narodne novine«, službeni
list Republike Hrvatske,

– »Izvješća hrvatskoga
Sabora«, glasilo Sabora,

– izvješća, raščlambe i drugi
materijali o kojima će se ras­prav­ljati u Zastupničkom domu.

Članak 16.

Zastupniku su dostupni svi
službeni materijali, dokumenti i podaci koji se pripremaju ili prikupljaju u
radnim tijelima Zastupničkog doma i Stručnoj službi Sabora, Vladi,
ministarstvima i drugim tijelima državne uprave, a koji se odnose na teme o
kojima se raspravlja u Zastupničkom domu.

Materijali, dokumenti i
podaci iz stavka 1. ovoga članka mogu biti zastupnicima dostupni i putem
Internet stranice ovisno o tehničkim mogućnostima Sabora.

Članak 17.

Predsjednik ili predsjedatelj Zastupničkog doma i predsjednik radnog
tijela dužan je davati zastupniku obavijesti i objašnjenja.

Tajnik Sabora dužan je davati zastupniku obavijesti i objaš­njenja o
radu Stručne službe Sabora.

Članak 18.

Zastupnici su dužni čuvati
podatke koje saznaju u obnašanju zastupničke dužnosti a koji, prema zakonskim
propisima, nose oznaku tajnosti i za to su odgovorni prema zakonu.

Zastupnički dom može donijeti
kodeks o etičkom ponašanju zastupnika.

Članak 19.

Zastupnik može tražiti da mu
Stručna služba Sabora pruži pomoć u obnašanju njegove zastupničke dužnosti,
prvenstveno u izradi prijedloga koje podnosi, u obavljanju poslova i zadaća
koje mu je povjerilo radno tijelo Zastupničkog doma, odnosno da mu osigura
dopunsku dokumentaciju za pojedine teme koje su u dnev­nom redu sjednice
Zastupničkog doma ili radnih tijela, a može tražiti i stručne obavijesti i
objašnjenja.

U Stručnoj službi Sabora
zastupnicima su dostupna tehnička i informatička sredstva i materijali, koji su
im potrebni za obna­ša­nje njihove dužnosti, te se osiguravaju tehnički i drugi
uvjeti za njihov rad.

Članak 20.

Zastupnicima se izdaje
zastupnička iskaznica.

U zastupničkoj iskaznici
navodi se imunitetno pravo zastupnika.

Po prestanku zastupničke dužnosti
i za vrijeme mirovanja zastupničkog mandata, zastupnik je dužan vratiti
zastupničku iskaznicu.

Obrazac zastupničke iskaznice
odlukom utvrđuje Zastup­nički dom na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i
upravne poslove.

O izdavanju zastupničkih
iskaznica i o evidenciji izdanih iskaznica brine se tajnik Zastupničkog doma.

Članak 21.

Zastupnik od dana
konstituiranja Zastupničkog doma, odnosno od početka obnašanja zastupničke dužnosti
do dana konstituiranja novog saziva Zastupničkog doma, odnosno do dana
prestanka obnašanja zastupničke dužnosti, ima pravo na novčana primanja i druga
prava sukladno zakonu.

Članak 22.

Nakon početka obnašanja
zastupničke dužnosti zastupnici su dužni ispuniti upitnik.

Sadržaj i obrazac upitnika iz
stavka 1. ovoga članka utvrđuje Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove.

Zastupnički imunitet

Članak 23.

Zastupnik ima imunitet od
dana konstituiranja Zastupničkog doma do prestanka zastupničkog mandata.

Kad se steknu uvjeti za
pritvor zastupnika ili za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika,
ovlašteno državno tijelo obvezno je prethodno zatražiti za to odobrenje
Zastupničkog doma.

Zahtjev za odobrenje
pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika, ovlašteno
državno tijelo podnosi predsjedniku Zastupničkog doma radi upućivanja
Mandatno-imunitetnom povjerenstvu.

Članak 24.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo dužno je bez odgode raspraviti zahtjev
za odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv
zastupnika, kao i izvješće o pritvoru zastupnika zatečenog u činjenju kaznenog
djela za koje je propisana kazna zatvora u trajanju dužem od pet godina te
podnijeti o tome izvješće Zastupničkom domu na prvoj idućoj sjednici.

Članak 25.

Povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za pokretanje
kaznenog postupka protiv zastupnika, Zastupnički dom odlučuje na osnovi
izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva hoće li dati odobrenje za pritvor,
odnosno odobrenje za pokretanje kaznenog postupka.

Članak 26.

O odluci povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za
pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika, Zastupnički dom izvijestit će
nadležni sud i državnog odvjetnika.

Članak 27.

Između sjednica Zastupničkog doma, odobrenje za lišenje slobode, odnosno
za nastavljanje kaznenog postupka, daje i o primjeni imuniteta zastupnika
odlučuje Mandatno-imunitetno povjerenstvo, uz potvrdu Zastupničkog doma na
prvoj idućoj sjednici.

Zastupnik koji je pozvan na obavijesni razgovor ima pravo ne odazvati se
tom razgovoru.

Članak 28.

Kad Zastupnički dom, odnosno Mandatno-imunitetno povjerenstvo dade
odobrenje za određivanje pritvora zastupnika, odnosno dâ odobrenje za
pokretanje kaznenog postupka, zastupnik može biti pritvoren, odnosno kazneni se
postupak protiv njega može voditi samo za kazneno djelo za koje je dano
odobrenje.

Klubovi zastupnika

Članak 29.

Klub zastupnika u Zastupničkom domu mogu osnovati:

– politička stranka koja ima najmanje tri zastupnika,

– dvije ili više političkih
stranaka koje imaju zajedno najmanje tri zastupnika,

– najmanje tri nezavisna
zastupnika,

– zastupnici iz reda
nacionalnih manjina.

Zastupnik može biti član samo
jednog kluba, a zastupnik iz reda nacionalnih manjina može biti i član kluba
stranke kojoj pripada, uz njezin pristanak.

Predsjednik Kluba zastupnika, u pogledu prava i obveza, ima status
predsjednika radnog tijela Zastupničkog doma.

Članak 30.

Klubovi zastupnika obvezni su o svom osnivanju izvijestiti tajnika
Zastupničkog doma, priložiti svoja pravila rada te podatke o članovima. Tajnik
Zastupničkog doma osigurat će klubovima za­s­­tup­nika, razmjerno broju članova
kluba, prostorne i druge tehničke uvjete za rad (dvoranu za sjednice, prijepis,
umno­ža­va­nje, dostavu materijala i drugo).

Klub zastupnika ima pravo zaposliti djelatnika na poslovima tajnika
kluba, u pravilu iz Stručne službe Sabora. Iznimno, klub zastupnika ima pravo,
na određeno vrijeme, zaposliti djelatnika na poslovima tajnika kluba izvan
djelatnika Stručne službe Sabora a na teret sredstava Hrvatskoga državnog
sabora.

IV. PREDSJEDNIK, POTPREDSJEDNICI, PREDSJEDNIŠTVO, TAJNIK SABORA I
TAJNIK ZASTUPNIČKOG DOMA

Članak 31.

Zastupnički dom ima predsjednika i dva do pet potpredsjednika.

Ako se biraju dva potpredsjednika, jedan se bira na prijedlog
parlamentarne većine a drugi na prijedlog parlamentarne manjine.

Ako se bira pet potpredsjednika, tri potpredsjednika biraju se na
prijedlog parlamentarne većine a dva na prijedlog parlamentarne manjine.

Predsjednik Zastupničkog doma predsjednik je i Sabora.

Potpredsjednici Zastupničkog doma su i potpredsjednici Sabora.

Članak 32.

Predsjednik Zastupničkog doma:

– predstavlja Zastupnički dom i Sabor,

– saziva zajedničku sjednicu Zastupničkog i Županijskog doma kada
Predsjednik Republike upućuje poslanicu Saboru te Saboru podnosi izvješće o
stanju hrvatske države i nacije, kao i u osobito svečanim ili komemorativnim
prigodama,

– saziva i predsjeda
sjednicama Zastupničkog doma,

– upućuje prijedloge
ovlaštenih predlagatelja u propisani postupak,

– predlaže dnevni red
sjednice Zastupničkog doma,

– brine se o postupku
donošenja zakona i drugih akata,

– usklađuje rad radnih
tijela,

– potpisuje zakone i druge
akte koje donosi Zastupnički dom,

– potpisuje akte Sabora,

– upućuje donesene zakone
Predsjedniku Republike radi proglašenja,

– brine se o suradnji
Zastupničkog doma i Vlade,

– prihvaća se pokroviteljstva
u svojstvu predsjednika Sabora,

– daje suglasnost na
putovanja zastupnika izvan države kad mu je u svojstvu zastupnika poziv upućen
od neke državne ili inozemne organizacije,

– usklađuje rad stalnih
izaslanstava Sabora u međunarodnim parlamentarnim i drugim institucijama,

– određuje sastav privremenih
izaslanstava Zastupničkog doma u posjeti stranim predstavničkim tijelima i
organizacijama,

– određuje predstavnike
Zastupničkog doma i Sabora u svečanim i drugim prigodama,

– na prijedlog tajnika Sabora
podnosi zahtjev za osiguranje sredstava za rad domova Sabora i Stručne službe
Sabora,

– brine se o zaštiti prava i o ispunjavanju dužnosti zastupnika,

– prima prisege izabranih i imenovanih dužnosnika, kada je to određeno
zakonom ili ovim Poslovnikom,

– obavlja i druge poslove određene Ustavom Republike Hrvatske, zakonom i
ovim Poslovnikom.

Članak 33.

Potpredsjednici Zastupničkog doma pomažu u radu predsjedniku
Zastupničkog doma te obavljaju poslove iz njegova djelokruga na koje ih on
ovlasti.

U slučaju odsutnosti predsjednika Zastupničkog doma ili spriječenosti u
obnašanju predsjedničke dužnosti, njega zamje­njuje jedan od potpredsjednika
kojeg odredi predsjednik Zastupni­čkog doma biran iz reda zastupnika vladajuće
stranke ili većinske stranke vladajuće koalicije.

Ako predsjednik Zastupničkog doma ne odredi ili ne može odrediti
potpredsjednika, dužnost predsjednika obnaša potpred­sjednik biran iz reda
zastupnika vladajuće stranke ili većinske stranke vladajuće koalicije u
Zastupničkom domu.

Članak 34.

Predsjednik i potpredsjednici Zastupničkog doma čine Pred­sjed­ništvo
Zastupničkog doma.

Članak 35.

Na poziv predsjednika Zastupničkog
doma u radu Pred­sjed­ništva Zastupničkog doma sudjeluje tajnik Sabora.

Predsjednik Zastupničkog doma na sjednicu Predsjedništva Zastup­ničkog
doma može pozvati predsjednike radnih tijela i pred­sjednike klubova
zastupnika.

Članak 36.

Predsjedništvo Zastupničkog doma:

– prihvaća pokroviteljstva u ime Zastupničkog doma ili radnog tijela
Zastupničkog doma,

– utvrđuje Prijedlog
pravilnika o javnosti rada sjednica Za­stup­­ničkog doma i njegovih radnih
tijela, koji donosi Zastupnički dom,

– u skladu sa zakonom i u
suradnji s tajnikom Sabora, odlu­čuje o raspodjeli raspoloživoga radnog
prostora u Saboru i stanova za službene potrebe u Zagrebu,

– obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Predsjedništvo Zastupničkog doma donosi odluke iz svog djelo­kruga
većinom glasova nazočnih članova, ukoliko je sjednici nazočna većina članova.

Članak 37.

Predsjedništvo Zastupničkog doma i predsjednici klubova zastupnika:

– raspravljaju o dnevnom redu predstojeće sjednice Zastupničkog doma,

– raspravljaju o pitanjima važnim
za rad Zastupničkog doma,

– potiču stavljanje određenih
tema na dnevni red sjednice Zastupničkog doma,

– raspravljaju o drugim
pitanjima u skladu s odredbama ovoga Poslovnika.

Članak 38.

Sabor ima tajnika.

Tajnik Sabora pomaže
predsjedniku Zastupničkog doma u pripremanju i organiziranju zajedničke
sjednice Zastupničkog i Županijskog doma, a obavlja i druge poslove utvrđene
ovim Poslovnikom ili koje mu povjeri predsjednik ili Predsjedništvo
Zastupničkog doma.

Tajnik Sabora, prema potrebi, pomaže predsjednicima domova u pripremanju
i organiziranju sjednica domova.

Tajnik Sabora odgovoran je za obavljanje poslova Zastupnič­kom domu te
predsjedniku Zastupničkog doma.

Članak 39.

Tajnik Sabora vodi Stručnu službu Sabora i upravlja njezinim radom, te
donosi Pravilnik o unutarnjem redu Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora priprema prijedlog za osiguravanje sredstava za rad Sabora
i Stručne službe Sabora i nalogodavac je za financijsko i materijalno
poslovanje Sabora i Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora zaključuje
ugovore i obavlja druge pravne poslove Sabora.

Za svoj rad i za rad Stručne
službe Sabora tajnik Sabora odgovoran je Zastupničkom domu.

Članak 40.

Zastupnički dom ima tajnika.

Tajnik Zastupničkog doma
ujedno je zamjenik tajnika Sabora.

Tajnik Zastupničkog doma pomaže
predsjedniku Zastupnič­kog doma u pripremanju i organiziranju sjednica
Zastupničkog doma, a obavlja i druge poslove utvrđene ovim Poslovnikom ili koje
mu povjeri predsjednik i zamjenjuje tajnika Sabora u slučaju njegove odsutnosti
ili spriječenosti.

Za svoj rad tajnik
Zastupničkog doma odgovoran je Zastup­nič­kom domu, a za poslove koje obavlja
dok zamjenjuje tajnika Sabora odgovoran je i njemu.

Članak 41.

Tajnika Sabora i tajnika
Zastupničkog doma imenuje, odnosno razrješuje dužnosti Zastupnički dom, na
prijedlog Pred­sjed­ništva Zastupničkog doma.

Tajnik Sabora i tajnik
Zastupničkog doma imenuju se na vrije­me od četiri godine i mogu se ponovno
imenovati na tu duž­nost.

V. RADNA TIJELA ZASTUPNIČKOG DOMA

Opće odredbe

Članak 42.

Radna tijela Zastupničkog doma su odbori i povjerenstva u skladu s ovim
Poslovnikom.

U radnom tijelu Zastupničkog doma raspravlja se o prijedlozima i
poticajima za donošenje zakona i drugih akata te o drugim pitanjima iz
djelokruga Zastupničkog doma.

Radno tijelo prati, u okviru svog djelokruga, rad Vlade i drugih tijela
čiji rad nadzire Zastupnički dom sukladno Ustavu i zakonu.

Radno tijelo raspravlja o izvješćima tijela i ustanova, koja ona na
temelju zakona podnose Zastupničkom domu.

Radno tijelo Zastupničkog doma, nakon provedene rasprave zauzima
stajalište, odnosno utvrđuje prijedloge akata i o tome izvješćuje Zastupnički
dom.

U radnom tijelu raspravlja se o predstavkama i prijedlozima koje građani
podnose Zastupničkom domu. Ako je predstavka ili prijedlog građana za donošenje
zakona ili drugih akata upućena Zastupničkom domu, predsjednik Zastupničkog
doma će je proslijediti predsjedniku matičnoga radnog tijela koje je dužno
najkasnije u roku od tri mjeseca izvijestiti podnositelja predstavke ili
prijedloga o ishodu predstavke, odnosno prijedloga.

Članak 43.

Radi razmatranja drugih pitanja Zastupnički dom može, uz radna tijela
osnovana ovim Poslovnikom, osnovati i druga radna tijela.

Odlukom o osnivanju drugih
radnih tijela uređuje se njihov naziv, sastav, djelokrug i način rada.

Članak 44.

Radno tijelo Zastupničkog
doma ima predsjednika, potpred­sjednika i određeni broj članova.

Zastupnički dom bira i
razrješuje predsjednika, potpredsjednika i članove radnog tijela iz reda
zastupnika u Zastupničkom domu, ako ovim Poslovnikom nije drukčije određeno.

Sastav radnog tijela u
pravilu odgovara stranačkom sastavu Zastupničkog doma.

Mandat predsjednika,
potpredsjednika i članova radnog tijela traje od dana izbora do dana prestanka
ili nastupa mirovanja zastupničkog mandata, odnosno do dana razrješenja dužnosti
na koju je izabran.

Članak 45.

Predsjednik radnog tijela
Zastupničkog doma usklađuje rad radnog tijela s radom Zastupničkog doma i
drugih radnih tijela, predlaže dnevni red i predsjeda sjednicama radnog tijela.

Predsjednik radnog tijela
Zastupničkog doma surađuje s pred­sjednikom Zastupničkog doma, Predsjedništvom
Zastupnič­kog doma, predsjednicima drugih radnih tijela Zastupničkog doma, te s
ministrima i čelnicima tijela državne uprave u svezi s pitanjima iz djelokruga
radnog tijela.

Predsjednik se radnog tijela
Zastupničkog doma brine o pro­vođenju zaključaka radnog tijela i zaključaka
Zastupničkog doma iz djelokruga radnog tijela te obavlja druge poslove određene
ovim Poslovnikom.

Potpredsjednik radnog tijela
Zastupničkog doma, u slučaju spriječenosti ili odsutnosti predsjednika, ima
njegova prava, obveze i odgovornosti određene ovim Poslovnikom.

U slučaju spriječenosti ili
odsutnosti predsjednika i potpredsjednika, sjednicom radnog tijela predsjeda
član radnog tijela kojeg na to ranije ovlasti predsjednik radnog tijela.

Ukoliko nije određen član
radnog tijela iz prethodnog stavka ovoga članka koji će predsjedati radnim
tijelom, njega će odrediti predsjednik Zastupničkog doma.

Članak 46.

Sjednicu radnog tijela Zastupničkog
doma saziva predsjednik radnog tijela, a dužan ju je sazvati najkasnije u roku
od osam dana na osnovi zaključka Zastupničkog doma, ili ako to zatraži pred­sjednik
Zastupničkog doma, ili trećina članova radnog tijela Zastupni­čkog doma, uz
navođenje pitanja koja treba razmotriti na sjednici.

Ako predsjednik ne sazove
sjednicu kada je to dužan učiniti, sjednicu radnog tijela Zastupničkog doma
sazvat će predsjednik Zastupničkog doma, odnosno zastupnik kojeg predsjednik
odredi.

Članak 47.

Radno tijelo Zastupničkog doma može zauzimati stajališta o pitanjima iz
svog djelokruga samo ako je sjednici nazočna većina članova radnog tijela, a
odluke se donose većinom glasova nazočnih članova.

O radu na sjednici radnog tijela vodi se zapisnik kojeg potpisuje predsjednik
i tajnik radnog tijela Zastupničkog doma, odnosno osobe koje ih zamjenjuju.

Zapisnik s materijalima sjednice čuva tajnik radnog tijela Zastupničkog
doma i nakon isteka mandata Zastupničkog doma pohranjuje ih u pismohranu
Sabora.

Članak 48.

Radna tijela Zastupničkog
doma pokreću razmatranje pitanja iz svog djelokruga, a obvezatna su razmotriti
svako pitanje iz svog djelokruga koje im uputi na razmatranje ili za koje to
traži predsjednik ili Predsjedništvo Zastupničkog doma.

Članak 49.

Radno tijelo Zastupničkog
doma može uključiti znanstvene i druge organizacije i pojedine stručnjake u
pripremanje akata ili razmatranje pojedinog pitanja iz njegova djelokruga, ako
su za to osigurana financijska sredstva, a može predložiti Vladi da se ti
poslovi povjere ministarstvima ili drugim tijelima državne uprave.

Kada poslove iz stavka 1.
ovoga članka valja, prema zaključ­ku radnog tijela, obaviti na temelju ugovora,
ugovor u ime Sabora zaključuje tajnik Sabora.

Članak 50.

Radi razmatranja pojedinih
pitanja iz svog djelokruga i pripreme prijedloga o tim pitanjima, kao i radi
sastavljanja izvješća i nacrta akata koje priprema za Zastupnički dom, radno
tijelo može osnovati pododbore, a njegov predsjednik može osnovati posebnu
radnu skupinu.

Pododbori i radne skupine iz
stavka 1. ovoga članka djeluju isključivo u okviru radnog tijela i njegov su
sastavni dio i ne mogu samostalno istupati i biti nositelji prava i obveza.

Članak 51.

Radno tijelo Zastupničkog
doma obvezno je o svojim primjedbama, mišljenjima, stajalištima i prijedlozima
izvijestiti Zas­tup­nič­ki dom. Radno tijelo može izvijestiti o stajalištu
manjine svojih članova, a mora kad mišljenja ostanu podijeljena u pogledu
prijedloga za rješenje pojedinog pitanja ili kada pojedini član radnog tijela
traži da se posebno izdvoji njegovo mišljenje.

Kad podnosi izvješće ili
prijedlog Zastupničkom domu, radno tijelo određuje izvjestitelja koji će, prema
zaključku radnog tijela, na vlastiti poticaj ili na zahtjev Zastupničkog doma,
na sjednici obrazložiti stajalište ili prijedlog radnog tijela.

Članak 52.

Radna tijela Zastupničkog
doma surađuju međusobno, a mogu održati zajedničku sjednicu te Zastupničkom
domu podnijeti i zajedničko izvješće o temi rasprave.

Članak 53.

Sjednici radnog tijela
Zastupničkog doma treba biti nazočan član Vlade, zamjenik ministra ili pomoćnik
ministra kad se na sjednici razmatra prijedlog ili mišljenje Vlade, a čelnik
tijela državne uprave kad se na sjednici razmatra pitanje iz njihova
djelokruga.

Predsjednik radnog tijela Zastupničkog doma obvezan je pred­stavnike
tijela iz stavka 1. ovoga članka izvijestiti o mjestu i vremenu održavanja
sjednice.

Predstavnik Vlade, odnosno tijela državne uprave ima pravo na sjednici
radnog tijela sudjelovati u raspravi.

Radno tijelo može odlučiti da će o pojedinom prijedlogu provesti
raspravu i bez nazočnosti osoba iz stavka 1. ovoga članka i o tome obvezno
izvješćuje Vladu i Zastupnički dom.

Članak 54.

Radno tijelo Zastupničkog doma može na sjednice pozivati znanstvene,
stručne i javne djelatnike i druge osobe radi pribavlja­nja njihova mišljenja o
pitanjima o kojima se raspravlja na sjednici.

Znanstveni, stručni i javni djelatnici imenovani u Odbor za Ustav,
Poslovnik i politički sustav, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor
za financije i državni proračun, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu, Odbor
za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za rad, socijalnu politiku
i zdravstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu i Odbor za informiranje,
informatizaciju i medije imaju sva prava člana radnog tijela, osim prava
odlučivanja.

Radno tijelo Zastupničkog doma može, u skladu s ovim Poslovnikom,
donijeti poslovnik o svom radu.

Članak 55.

Na rad sjednica radnog tijela Zastupničkog doma odgovaraju­će se
primjenjuju odredbe članka 203., članka 205. stavka 1., članka 206. stavka 1. i
2., članka 207. stavka 2., članka 208. stavka 1., članka 209. stavka 1., članka
210., članka 215. osim točke 3. stavka 2. toga članka, te članka 221., 223.,
225., 248. i 249. ovoga Poslovnika.

Posebne odredbe

Članak 56.

Radna tijela Zastupničkog doma su:

 1. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav,

 2. Odbor za
zakonodavstvo,

 3. Odbor za vanjsku
politiku,

 4. Odbor za unutarnju
politiku i nacionalnu sigurnost,

 5. Odbor za financije i
državni proračun,

 6. Odbor za
gospodarstvo, razvoj i obnovu,

 7. Odbor za turizam,

 8. Odbor za ljudska
prava i prava nacionalnih manjina,

 9. Odbor za pravosuđe,

10. Odbor za rad, socijalnu
politiku i zdravstvo,

11. Odbor za obitelj, mladež
i šport,

12. Odbor za useljeništvo,

13. Odbor za ratne veterane,

14. Odbor za prostorno uređenje
i zaštitu okoliša,

15. Odbor za obrazovanje,
znanost i kulturu,

16. Odbor za poljoprivredu i
šumarstvo,

17. Odbor za pomorstvo,
promet i veze,

18. Odbor za izbor,
imenovanja i upravne poslove,

19. Odbor za predstavke i
pritužbe,

20. Odbor za međuparlamentarnu suradnju,

21. Odbor za europske integracije,

22. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije,

23. Odbor za ravnopravnost spolova,

24. Mandatno-imunitetno povjerenstvo.

*Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav*

Članak 57.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav:

– prati i razmatra provedbu Ustava Republike Hrvatske,

– razmatra načelna pitanja u vezi s usuglašavanjem zakonodavstva s
Ustavom Republike Hrvatske,

– razmatra mišljenja i prijedloge ustavne naravi upućene Zastupničkom
domu,

– u postupku promjene Ustava Republike Hrvatske priprema prijedloge
odgovarajućih akata,

– rješava sporove o djelokrugu radnih tijela Zastupničkog doma,

– prati provedbu Poslovnika Zastupničkog doma,

– predlaže donošenje i promjene Poslovnika Zastupničkog doma.

– razmatra načelna pitanja zaštite i ostvarivanja Ustavom Republike
Hrvatske utvrđenih sloboda i prava čovjeka i građanina te nacionalnih manjina.

U djelokrugu su Odbora za
Ustav, Poslovnik i politički sustav poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja
politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

– udruživanja, okupljanja i
javne prosvjede građana,

– biračko pravo, izbor za
domove Sabora i za tijela lokalne samouprave i uprave, izbor Predsjednika
Republike i referendum,

– pravni položaj vjerskih
zajednica,

– uporabu i zaštitu grba,
zastave i himne Republike Hrvatske i drugih državnih simbola, državne blagdane,
nagrade i druga priznanja,

– opća pitanja ustavnosti i
zakonitosti,

– javno informiranje,

– opća pitanja funkcioniranja
političkog sustava,

– pitanja osnivanja,
ustrojstva, djelokruga i načina rada tijela državne uprave, osim tijela
unutarnje politike i obrane,

– pitanja i odnose iz djelokruga
državne uprave te pitanja ostvarivanja zakonitosti u radu tijela državne
uprave,

– izvješća državnih tijela državne
uprave o primjeni zakona i o općim problemima državne uprave,

– osnivanje, ukidanje,
spajanje jedinica lokalne samouprave i uprave te funkcioniranje predstavničkih
i drugih tijela jedinica lokalne samouprave i uprave,

– temeljna pitanja vlasničkih odnosa,

– ustrojstvo, djelokrug i način rada pučkog pravobranitelja,

– obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 58.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova imenuje se iz
reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika.

Odbor za zakonodavstvo

Članak 59.

Odbor za zakonodavstvo:

– razmatra prijedloge zakona
i drugih akata koje donosi Zastupnički dom u pogledu njihove usklađenosti s
Ustavom Republike Hrvatske i pravnim sustavom te u pogledu njihove pravne
obrade,

– razmatra pitanja
jedinstvene zakonodavne metodologije i druga pitanja bitna za jedinstvenu
pravnu tehniku i terminološku usklađenost akata koje donosi Zastupnički dom,

– daje mišljenje o prijedlogu
da pojedine odredbe zakona imaju povratno djelovanje,

– brine se o jedinstvu
pravnog sustava i daje mišljenje o načelnim pitanjima izgradnje pravnog sustava
ili jedinstvene primjene zakona,

– razmatra akte koje potvrđuje
ili na koje daje suglasnost Zastupnički dom i o tome daje mišljenje,

– utvrđuje i izdaje
pročišćene tekstove zakona i drugih akata koje donosi Zastupnički dom, kad je
tim zakonima ili aktima za to ovlašten ili kada su ti akti najmanje tri puta
izmijenjeni ili dopunjeni,

– razmatra prijedloge za
davanje vjerodostojnog tumačenja zakona ili drugog akta kojeg je donio
Zastupnički dom,

– obavlja i druge poslove
određene ovim Poslovnikom.

Članak 60.

Odbor za zakonodavstvo ima
predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova
Odbora imenuje se iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika.

Odbor za vanjsku politiku

Članak 61.

Odbor za vanjsku politiku:

– razmatra pitanja vanjske
politike i međunarodnih odnosa o kojima raspravlja i odlučuje Zastupnički dom
te priprema prijedloge akata iz nadležnosti Zastupničkog doma koji se odnose na
to područje,

– surađuje s odgovarajućim
odborima parlamenata drugih zemalja,

– može davati mišljenje Vladi
o kandidatima za diplomatske predstavnike u inozemstvu prije upućivanja
prijedloga Predsjedniku Republike,

– razmatra izvješća stalnih
ili privremenih izaslanstava Sabora u međuparlamentarnim institucijama u
suradnji s Odborom za međuparlamentarnu suradnju,

– razmatra međunarodne
ugovore koje Zastupnički dom potvrđuje i iznosi svoje prijedloge i mišljenja
Zastupničkom domu,

– surađuje s tijelima u
Republici koja djeluju na području vanjske politike i međunarodnih odnosa.

Odbor za vanjsku politiku ima
prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u postupku donošenja zakona o potvrđivanju
međunarodnih ugovora.

Članak 62.

Odbor za vanjsku politiku ima
predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost

Članak 63.

U djelokrugu su Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost
poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja
zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u
područjima koja se odnose na:

– ustrojstvo i djelokrug državnih tijela i tijela jedinica lokalne
samouprave i uprave,

– državljanstvo i osobni status građana,

– obranu i zaštitu, državnu i javnu sigurnost, sigurnost prometa,
zaštitu od požara i elementarnih nepogoda,

– nadzor nad zakonitošću rada Ureda za nacionalnu sigurnost i Službe za
zaštitu ustavnog poretka naročito u pogledu ostvarivanja Ustavom Republike
Hrvatske i zakonom utvrđenih prava i sloboda čovjeka i građanina, pravnih
osoba, državnih i drugih tijela, te prava i sloboda utvrđenih normama međunarodnog
prava,

– izvješća državne revizije, financijske policije i krimi­nalističke
policije u dijelu koji se odnosi na nepravilnosti u financijskom poslovanju državnih
tijela,

– druga pitanja unutarnje politike, nacionalne sigurnosti i obrane.

Članak 64.

Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost ima pred­sjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za financije i državni proračun

Članak 65.

U djelokrugu su Odbora za financije i državni proračun poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

– sustav financiranja javnih
potreba u Republici Hrvatskoj,

– državni proračun, završni
račun državnog proračuna i fondove,

– izvješća Državnog ureda za
reviziju o obavljenim revizijama,

– porezni sustav i poreznu
politiku,

– financijske odnose s
inozemstvom,

– devizni sustav,

– kreditne odnose s
inozemstvom,

– carinski sustav,

– kreditni i bankarski
sustav,

– državni trezor i riznicu,

– vrijednosne papire,

– novčani i monetarni sustav,

– Hrvatsku narodnu banku,

– sustav osiguranja imovine i osoba te druga pitanja proračuna i
financija,

– pitanja ustrojstva, djelokruga i načina rada državne revizije,
financijske policije i Zavoda za platni promet.

Članak 66.

Odbor za financije i državni proračun ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora može se imenovati i to:
po jedan iz reda predstavnika sindikata više razine, udruge poslodavaca i
Hrvatske gospodarske komore, te tri predstavnika znanstvenih i stručnih
institucija.

Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu

Članak 67.

U djelokrugu su Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

– koncepciju i strategiju
gospodarskog razvoja Republike Hrvatske,

– osnove gospodarskog sustava
i osiguranje uvjeta za djelovanje tržišta i zaštitu tržišnog natjecanja,

– robne zalihe, tekuća
gospodarska kretanja, gospodarski razvoj svih krajeva Republike Hrvatske, a
posebice onih koji zaostaju u gospodarskom razvoju,

– usklađivanje i unapređivanje
gospodarskog života, obnove i razvoja područja na kojima su se odvijale ratne
operacije ili koja su neposredno pogođena ratnim razaranjima i pustošenjima,

– obnovu ratom razrušenih
gospodarskih objekata,

– elektroprivredu,
brodogradnju i druge industrijske grane,

– restrukturiranje i
vlasničku pretvorbu,

– gospodarske čimbenike,
razvoj poduzetništva, investicijska ulaganja od osobitog značenja za Republiku
Hrvatsku,

– osiguranje uvjeta za
ulaganja stranih partnera i gospodarske odnose s inozemstvom,

– pitanja pojedinih
gospodarskih djelatnosti te druga pitanja gospodarske politike, obnove i
razvoja.

Članak 68.

Odbor za gospodarstvo, razvoj
i obnovu ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a
još 6 članova Odbora može se imenovati i to: po jedan iz reda predstavnika
sindikata više razine, udruge poslodavaca i Hrvatske gospodarske komore, te tri
predstavnika znanstvenih i stručnih institucija.

Odbor za turizam

Članak 69.

U djelokrugu su Odbora za turizam poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja
politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

– koncepciju i strategiju razvoja hrvatskog turizma,

– utvrđivanje i praćenje provedbe politike turističkog razvoja Republike
Hrvatske,

– ugostiteljsku i turističku djelatnost i s njima neposredno vezane
djelatnosti,

– praćenje koncesija u turizmu,

– razvojne programe u turizmu od naročite važnosti za gospodarski razvoj
Republike Hrvatske,

– utvrđivanje i praćenje provedbe politike zaštite i očuvanja kakvoće
turističkog prostora,

– suradnju s odgovarajućim radnim tijelima u Europskom parlamentu i
parlamentima drugih zemalja.

Članak 70.

Odbor za turizam ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina

Članak 71.

U djelokrugu su Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina
poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja
zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u
područjima koja se odnose na:

– provedbu potvrđenih međunarodnih
akata koji uređuju zaštitu ljudskih prava,

– načelna pitanja, prijedloge
i mišljenja u vezi s ostvarivanjem odredbi Ustava Republike Hrvatske o
slobodama, pravima i obvezama čovjeka i građanina,

– ostvarivanje i zaštitu
ljudskih prava i sloboda,

– ostvarivanje prava
nacionalnih manjina utvrđenih Ustavom Republike Hrvatske i zakonima, i
predlaganje mjera za ostvarivanje tih prava,

– pravni i stvarni položaj
hrvatskih manjina u susjednim zemljama i predlaganje mjera za unapređivanje
svekolike suradnje radi očuvanja njihovoga nacionalnog identiteta,

– međudržavne ugovore i
programe međunarodne kulturne, prosvjetne i druge suradnje kada je to od
interesa za pojedine nacionalne manjine,

– financiranje određenih
potreba nacionalnih manjina,

– druge poslove utvrđene ovim
Poslovnikom.

Odbor za ljudska prava i
prava nacionalnih manjina surađuje sa znanstvenim i stručnim, te Vladinim i
nevladinim organizacijama koje djeluju na području zaštite ljudskih i etničkih
prava, s odgovarajućim radnim tijelima parlamenata drugih država te s inozemnim
i međunarodnim tijelima koja djeluju na području zaštite ljudskih i etničkih
prava.

Odbor za ljudska prava i
prava nacionalnih manjina surađuje sa radnim tijelima nadležnim za predstavke i
pritužbe i s drugim radnim tijelima Zastupničkog doma te može razmatrati i
pitanja iz djelokruga tih radnih tijela, ako ocijeni da su značajna za zaštitu
ljudskih ili etničkih prava.

Članak 72.

Odbor za ljudska prava i
prava nacionalnih manjina ima pred­sjednika, potpredsjednika i 13 članova iz reda
zastupnika a još 6 članova može se imenovati i to: dva iz reda predstavnika
vjerskih zajednica, (jedan predstavnik Katoličke crkve i jedan predstavnik svih
drugih vjerskih zajednica), dva predstavnika udruga za zaštitu ljudskih prava
te dva predstavnika interesnih udruga žena i mladih.

U Odboru mora biti najmanje jedan zastupnik izabran iz reda svake
nacionalne manjine, koja ima zastupnika u Zastupničkom domu.

Odbor za pravosuđe

Članak 73.

U djelokrugu su Odbora za pravosuđe poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja
politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

– osnivanje, ustrojstvo, djelokrug i način rada sudova,

– osnivanje, ustrojstvo,
djelokrug i način rada državnog odv­je­t­ništ­va,

– osnivanje, ustrojstvo,
djelokrug i način rada državnog pravobraniteljstva,

– osnivanje, ustrojstvo,
djelokrug i način rada prekršajnih sudova i drugih tijela ovlaštenih za vođenje
prekršajnog postupka,

– ustrojstvo, djelokrug i
način rada Državnoga sudbenog vijeća,

– ustrojstvo, djelokrug i
način rada javnog bilježništva,

– ustrojstvo i način rada
odvjetništva,

– pitanja vlasničkih i drugih
stvarnopravnih odnosa, obveznih i drugih građansko-pravnih odnosa,

– uređivanje kaznenoga materijalnog
i postupovnog prava te prekršajnog prava i izvršavanje kaznenih sankcija,

– pitanja amnestije i
pomilovanja,

– uređivanje sudskih
postupaka,

– druga pitanja pravosuđa.

Članak 74.

Odbor za pravosuđe ima
predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova
Odbora imenuje se iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika.

Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo

Članak 75.

U djelokrugu su Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

– rad i radnopravni status
zaposlenih u javnom i privatnom sekto­ru te zapošljavanje i stambenu politiku,

– socijalnu skrb,

– zdravstvenu zaštitu i
organizaciju zdravstvene službe,

– mirovinsko i invalidsko
osiguranje,

– zaštitu prognanih i
raseljenih osoba,

– zaštitu prava bivših
političkih zatvorenika,

– zaštitu starih i imovinsko
nezbrinutih osoba te druga pitanja socijalne politike i zdravstva.

Članak 76.

Odbor za rad, socijalnu
politiku i zdravstvo ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda
zastupnika, a još 6 članova Odbora može se imenovati i to: dva iz reda
predstavnika sindikata više razine, jedan iz udruge poslodavaca, jedan iz
Hrvatske gospodarske komore, jedan iz Hrvatske obrtničke komore i jedan iz
Hrvatske liječničke komore.

Odbor za obitelj, mladež i šport

Članak 77.

U djelokrugu su Odbora za obitelj, mladež i šport poslovi utvrđivanja i
praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

– brak, obitelj i skrbništvo, posebnu zaštitu djece i materinstva i
mladeži,

– kvalitetu života mladih i njihovo sudjelovanje u svim djelatnostima
društva,

– zaštitu djece i mladeži od svih oblika ovisnosti,

– zaštitu žena na radu,

– planiranje obitelji i demografsku obnovu,

– šport.

Članak 78.

Odbor za obitelj, mladež i šport ima predsjednika, potpred­sjednika i 11
članova.

Odbor za useljeništvo

Članak 79.

U djelokrugu su Odbora za useljeništvo poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na ostvarivanje
programa povratka i stvaranje uvjeta za uključivanje useljeništva u
gospodarski, kulturni i svekoliki razvoj Republike Hrvatske.

Članak 80.

Odbor za useljeništvo ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za ratne veterane

Članak 81.

U djelokrugu su Odbora za ratne veterane poslovi utvrđivanja i praćenja
provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i
dužnosti matičnoga radnog tijela u podru­čjima koja se odnose na:

– zaštitu žrtava velikosrpske agresije i pobune u Republici Hrvatskoj,

– zaštitu prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova
njihovih obitelji,

– zaštitu vojnih i civilnih invalida Domovinskog rata i svih sudionika
domovinskog rata i članova njihovih obitelji,

– zaštitu vojnih i civilnih invalida te veterana II. svjetskog rata,

– zaštitu ostalih žrtava totalitarnih režima.

Članak 82.

Odbor za ratne veterane ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša

Članak 83.

U djelokrugu su Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i
drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja
se odnose na:

– prostorno uređenje i
zaštitu graditeljske baštine,

– usklađivanje djelatnosti
rada zaštite prostornih resursa i usklađivanja regionalnoga prostornog razvoja,

– promicanje uređenja prostora u svrhu učinkovitijeg gospodarenja
prostorom, graditeljstva i usklađivanja izgradnje javnih objekata od posebnog
interesa za Republiku Hrvatsku,

– uređivanje građevinskog
zemljišta i druga pitanja prostornog uređenja,

– temeljna rješenja zaštite i
promicanja sveukupnih djelatnosti zaštite okoliša, sukladno svjetskim
kriterijima,

– mjere praćenja, očuvanja i
unapređivanja biološke i ekološke ravnoteže prirodnih dobara (more, voda, zrak,
tlo, rudno blago, biljni i životinjski svijet) u odnosu na gospodarski
razvitak,

– mjere korištenja i
upravljanja pojedinim dijelovima okoliša, a posebice glede posebno zaštićenih
objekata prirode,

– poticanje mjera za
saniranje postojećeg stanja devastacije okoliša i daljnje sprječavanje
onečišćenja radi promicanja kvalitete življenja i zdravlja ljudi,

– pritužbe upućene
Zastupničkom domu kojima se ukazuje na štetne radnje glede devastacije okoliša
te ispitivanje njihove utemeljenosti.

Članak 84.

Odbor za prostorno uređenje i
zaštitu okoliša ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu

Članak 85.

U djelokrugu su
Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja
politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na:

– predškolski
odgoj, osnovno, srednje, više i visoko obrazovanje,

– znanost, kulturu
i tehničku kulturu,

– međunarodnu
znanstvenu i tehničku suradnju,

– zaštitu i
korištenje kulturnih dobara, povijesne građe i nasljeđa, arhiva i arhivske građe,
spomen-obilježavanja povijesnih događaja i osoba,

– suradnju s
vjerskim zajednicama,

– informatiku te
druga pitanja obrazovanja, znanosti i kulture.

Članak 86.

Odbor za obrazovanje, znanost
i kulturu ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda zastupnika, a
još 6 članova Odbora može se imenovati i to: dva iz područja znanosti, dva iz
područja obrazovanja i dva iz područja kulture.

*Odbor za poljoprivredu i šumarstvo*

Članak 87.

U djelokrugu su Odbora za
poljoprivredu i šumarstvo poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a
u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga
radnog tijela u području poljoprivrede, šumarstva, vodoprivrede, morskog i
slatkovodnog ribarstva, marikulture, veterinarstva, sela i selja-
št­va.

Članak 88.

Odbor za poljoprivredu i
šumarstvo ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za pomorstvo, promet i veze

Članak 89.

U djelokrugu su Odbora za
pomorstvo, promet i veze poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a
u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga
radnog tijela u području pomorstva, prometa i veza te zaštite mora od one­čiš­ćenja
s brodova, obalne straže i gospodarskog i socijalnog raz­voja otoka.

Članak 90.

Odbor za pomorstvo, promet i
veze ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove

Članak 91.

Odbor za izbor, imenovanja i
upravne poslove:

– priprema i podnosi
Zastupničkom domu prijedlog za izbor i razrješenje predsjednika,
potpredsjednika i članova radnih tijela Zastupničkog doma,

– predlaže imenovanje i opoziv
predstavnika Sabora u određena državna i druga tijela i udruge,

– predlaže izbor, imenovanja,
razrješenja i opoziv drugih dužnosnika koje bira, odnosno imenuje Zastupnički
dom, ako zakonom nije drukčije određeno,

– imenuje, na prijedlog
predsjednika, odnosno potpredsjednika Sabora, tajnike kabineta predsjednika,
odnosno potpredsjednika Sabora te savjetnike predsjednika i potpredsjednika
Sabora,

– imenuje, na prijedlog
tajnika Sabora, nadređene državne službenike koji upravljaju unutarnjim
ustrojstvenim jedinicama Stručne službe Sabora osim onih koji obavljaju poslove
za potrebe Županijskog doma Sabora,

– utvrđuje i Zastupničkom
domu podnosi prijedloge propisa o materijalnim pravima zastupnika u Saboru,

– u postupku donošenja zakona
i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u području koje
se odnosi na radne odnose, plaće i druga primanja dužnosnika, državnih i javnih
službenika i namještenika,

– donosi pojedinačna rješenja
o stalnoj novčanoj naknadi i drugim primanjima zastupnika te plaćama dužnosnika
i državnih službenika koje imenuje i razrješuje Sabor i njegova radna tijela,
ako zakonom nije drukčije određeno,

– donosi odluke o mjerilima
za utvrđivanje primanja i naknadama troškova znanstvenim, stručnim i javnim
djelatnicima koji su članovi radnih tijela domova Sabora ili su uključeni u
njihov rad,

– donosi pojedinačna rješenja
o mjesečnoj novčanoj naknadi znanstvenim, stručnim i javnim djelatnicima, koji
su članovi radnih tijela domova Sabora,

– u okviru zakonskih i drugih
ovlaštenja donosi akte kojima se uređuju plaće i druga primanja državnih službenika
i namješ­te­ni­ka u Stručnoj službi Sabora,

– utvrđuje iznos sredstava za
dodatke za uspješnost u radu državnih službenika i namještenika u Stručnoj službi
Sabora kada o tome nije postignuta suglasnost tajnika Sabora i ministra
financija,

– provodi nadzor zakonitosti akata kojima se odlučuje o imenovanju i
postavljenju državnih službenika i raspoređivanju na­mještenika u Stručnoj službi
Sabora, te o njihovim pravima, ob­­­ve­zama i odgovornostima,

– surađuje s tajnikom Sabora u pripremanju prijedloga za osiguranje
sredstava u državnom proračunu za rad Sabora i Stručne službe Sabora,

– obavlja i druge poslove određene zakonom, Odlukom o Struč­noj službi
Sabora i ovim Poslovnikom.

Članak 92.

Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za predstavke i pritužbe

Članak 93.

Odbor za predstavke i pritužbe:

– razmatra predstavke, pritužbe i prijedloge upućene Zastup­ničkom domu
te ukazuje nadležnim tijelima na kršenje zakona i prava građana u postupku pred
državnom upravom i tijelima koja imaju javne ovlasti,

– ukazuje Zastupničkom domu na kršenje zakona i druge štetne pojave od
šireg značenja i predlaže poduzimanje potrebnih mjera za njihovo otklanjanje,

– ispituje, putem ovlaštenih tijela, osnovanost predstavki, pritužbi i
prijedloga te ukazuje ovlaštenim tijelima na potrebu poduzimanja, na zakonu
osnovanih, mjera te o tome izvješćuje podnositelje predstavki i pritužbi,
odnosno prijedloga.

Članak 94.

Odbor za predstavke i pritužbe ima predsjednika, potpred­sjednika i 11
članova.

Odbor za međuparlamentarnu suradnju

Članak 95.

Odbor za međuparlamentarnu
suradnju zajedno s Odborom za vanjsku politiku brine za provedbu vanjske
politike Republike Hrvatske u okvirima međuparlamentarne suradnje s drugim drža­vama
i međunarodnim organizacijama u poslovima od zajed­nič­kog interesa.

Odbor za međuparlamentarnu
suradnju ostvaruje suradnju s predstavničkim tijelima drugih država i međunarodnih
organizacija osnivanjem zajedničkih tijela, skupina prijateljstva, poduzimanjem
zajedničkih akcija, usuglašavanjem stajališta o pitanjima od zajedničkog
interesa, razmjenom iskustava, međusobnim raz­mje­nama programa rada te
dokumentacijskog i informativnog ma­terijala i glasila, zajedničkim sastancima
zastupnika i raz­mjenom izaslanstava.

Odbor za međuparlamentarnu
suradnju zajedno s Odborom za vanjsku politiku razmatra izvješća stalnih ili
privremenih izaslanstava Sabora u međunarodnim parlamentarnim institucijama kao
i izvješća o djelovanju skupina prijateljstva s predstavničkim tije­lima
pojedinih zemalja.

Predsjednika i
potpredsjednika Odbora bira Zastupnički dom iz reda zastupnika koji su izabrani
u stalna izaslanstva Sabora u međunarodnim parlamentarnim institucijama, a
članovi Odbora su svi članovi navedenih izaslanstava.

Odbor za europske integracije

Članak 96.

Odbor za europske
integracije:

– prati usklađivanje pravnog
sustava Republike Hrvatske s pravnim sustavom Europske unije,

– prati izvršavanje prava i
obveza Republike Hrvatske proizašlih iz međunarodnih ugovora koji se odnose na
Vijeće Europe,

– prati programe pomoći i
suradnje Europske unije,

– surađuje i razmjenjuje
iskustva s tijelima u europskim integracijama.

Članak 97.

Odbor za europske integracije
ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za informiranje, informatizaciju i medije

Članak 98.

U djelokrugu su Odbora za
informiranje, informatizaciju i medije poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja
politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti
matičnog radnog tijela u području informiranja, pisanih i elektronskih medija,
a posebice:

– razmatra pitanja
komuniciranja, informiranja i medija o kojima odlučuje Zastupnički dom,

– prati, potiče i sudjeluje u
donošenju zakona o pisanim i elektronskim medijima (tisak, radio, televizija,
Internet),

– poticanje nastanka,
oblikovanja i potpisivanja relevantnih međunarodnih dokumenata o informiranju i
medijima,

– praćenje primjene međunarodnih
dokumenata o informiranju i medijima i praćenje rada odbora za medije i/ili
informiranje drugih zemalja,

– zaštita prava na
informiranje i informaciju, zaštita intelektualnog vlasništva, zaštita
privatnosti na elektronskim medijima.

– poticanje prava na
informiranje, informaciju i komuniciranje novim tehnologijama i sredstvima
elektronskog komuniciranja (Internet, elektronska trgovina, Internet
edukacija),

– promicanje tehničke kulture
i međunarodne tehničke surad­nje glede uporabe računala i računalnog umrežavanja
(Internet),

– usklađivanje, poticanje i
unapređenje gospodarstva temeljenog na informacijskim tehnologijama,

– praćenje postojećih,
predlaganje i poticanje korištenja novih tehnologija informiranja u radu Sabora
i o radu Sabora,

– suradnja s udrugama,
medijima, znanstvenim institucijama, povjerenstvima Vlade i Predsjednika
Republike, koja razmatraju djelatnost komunikacije, informiranja i medija.

Članak 99.

Odbor za informiranje,
informatizaciju i medije ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova iz reda
zastupnika, a još 6 članova Odbora može se imenovati i to: dva iz medija, dva
iz znanosti i dva iz udruga.

Odbor za ravnopravnost spolova

Članak 100.

U djelokrugu su Odbora za ravnopravnost spolova poslovi utvrđivanja i
praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih propisa
ima prava i dužnosti matičnoga radnog tijela u područjima koja se odnose na
poticanje i praćenje primjene načela ravnopravnosti spolova u zakonodavstvu
Republike Hrvatske, a posebice

– poticanje potpisivanja međunarodnih dokumenata o ravnopravnosti
spolova i praćenje primjene tih dokumenata,

– sudjelovanje u izradi, provedbi i analizi ostvarenja Nacionalne
politike za ostvarenje ravnopravnosti spolova u Republici Hrvatskoj,

– suradnju i utvrđivanje mjera i aktivnosti za unapređivanje prava na
ravnopravnost spolova,

– predlaganje programa mjera za uklanjanje diskriminacije po spolu,

– poticanje ravnomjerne
spolne zastupljenosti u sastavu radnih tijela i izaslanstava Sabora,

– sudjelovanje u izradi dokumenata
o integracijskim aktivnostima Republike Hrvatske izmjenom i prilagodbom
zakonodavstva i provedbenih mjera za ostvarenje ravnopravnosti spolova prema
standardima primijenjenim u zakonodavstvu i programima Europske unije,

– utvrđivanje prijedloga
zakona i drugih akata o ravnopravnosti spolova,

– uvođenje načela
ravnopravnosti spolova u obrazovanju, zdravstvu, javnom informiranju,
socijalnoj politici, zapošljavanju, poduzetništvu, procesima odlučivanja,
obiteljskim odnosima i dr.,

– potiče suradnju između
Povjerenstva Vlade za pitanja jednakosti spolova, udruga i drugih institucija.

Članak 101.

Odbor za ravnopravnost
spolova ima predsjednika, potpred­sjednika i 11 članova.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo

Članak 102.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo:

– predlaže Zastupničkom domu odluku o prestanku mandata zastupniku,
odnosno odluku o mirovanju mandata zastupnika, kada se ispune zakonom predviđeni
uvjeti podnosi izvješće Zas­tup­ničkom domu da su ispunjeni zakonski uvjeti za
početak zas­tupničkog mandata zamjeniku zastupnika,

– predlaže Zastupničkom domu donošenje odluke o imunitetu zastupnika, a
kada Zastupnički dom ne zasjeda, odlučuje o imunitetu, time da odluku mora
naknadno potvrditi Zastupnički dom,

– obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom.

Članak 103.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo ima predsjednika, pot-
pred­sjednika i 7 članova.

VI. ODNOS ZASTUPNIČKOG DOMA I PREDSJEDNIKA REPUBLIKE

Članak 104.

Predsjednik Republike može Hrvatskom državnom saboru upućivati
poslanice, a jednom godišnje podnosi mu izvješće o stanju hrvatske države i
nacije. Predsjednik Republike može poslanicu izložiti pred zastupnicima.

O godišnjem izvješću o stanju hrvatske države i nacije vodi se rasprava.

Na temelju podnesenog izvješća i provedene rasprave Zas­tup­nički dom može
donositi akte u skladu s ovim Poslovnikom ko­jima obvezuje Vladu, a
Predsjedniku Republike preporukom izražava svoja stajališta.

Članak 105.

Prijedlog za pokretanje postupka utvrđivanja posebne odgovornosti
Predsjednika Republike može Zastupničkom domu uputiti jedna petina svih
zastupnika Zastupničkog doma.

Prijedlog za pokretanje postupka iz stavka 1. ovoga članka zajedno sa
činjeničnim opisom, pravnom naznakom i dokazima o povredi Ustava koja se
Predsjedniku Republike stavlja na teret, dostavlja se u pisanom obliku
predsjedniku Zastupničkog doma, uz vlastoručne potpise zastupnika, najkasnije
30 dana prije zakazane sjednice Zastupničkog doma na kojoj će se o tome rasprav­ljati.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga
članka dostavit će predsjednik Zastupničkog doma Predsjedniku Republike.

Predsjednik Republike ima se
pravo očitovati u pisanom obli­ku o prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka u roku
od 30 dana od da­na primitka prijedloga.

Prije odlučivanja o
pokretanju postupka za utvrđivanje posebne odgovornosti Predsjednika Republike,
predsjednik Zastup­ničkog doma uputit će Odboru za Ustav, Poslovnik i politički
sustav akte iz stavka 2. ovoga članka radi davanja mišljenja Zastup­ničkom domu
o utemeljenosti prijedloga. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav svoje
će mišljenje dati u roku od tri dana od dana primitka akata iz stavka 2. ovoga
članka.

Odluku o pokretanju postupka
utvrđivanja posebne odgovornosti Predsjednika Republike donosi Zastupnički dom
dvotrećin­skom većinom svih zastupnika u roku od 15 dana od dana očito­vanja
Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.

VII. ODNOS ZASTUPNIČKOG DOMA I VLADE

Predstavljanje Vlade Zastupničkom domu

Članak 106.

Predsjednik Vlade, najkasnije 15 dana pošto je imenovan, predstavlja
Vladu Zastupničkom domu i traži glasovanje o povjerenju Vladi.

Predsjednik Vlade udovoljio
je obvezi iz stavka 1. ovoga članka, ako u roku od 15 dana od dana pošto je
imenovan uputi Zastupničkom domu prijedlog kojim traži glasovanje o povjerenju
Vladi.

Povjerenje je iskazano ako je
za prijedlog glasovala većina svih zastupnika u Zastupničkom domu, a glasuje se
za prijedlog u cjelini.

Ako se naknadno imenuje
pojedini član Vlade, predsjednik Vlade na prvoj idućoj sjednici Zastupničkog
doma predstavlja ga Zastupničkom domu i traži glasovanje o povjerenju tom članu
Vlade.

Uz predstavljanje Vlade predsjednik Vlade je dužan izložiti program
njezina rada.

O programu Vlade vodi se rasprava.

O razrješenju pojedinog člana Vlade predsjednik Vlade izvješćuje
Zastupnički dom u roku od 15 dana od dana razrješenja.

Članak 107.

Nakon glasovanja o iskazivanju povjerenja predsjedniku i članovima
Vlade, predsjednik i članovi Vlade daju svečanu prisegu.

Tekst svečane prisege glasi:

»Prisežem svojom čašću da ću dužnost člana Vlade savjesno obnašati i
držati se Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zalagati za
svekoliki napredak Republike Hrvatske«.

Predsjednik izgovara tekst prisege i nakon toga proziva pojedinačno
članove Vlade, a članovi Vlade daju prisegu tako što ustaju i izgovaraju »Prisežem«.

Član Vlade koji nije bio nazočan davanju svečane prisege, odnosno koji
je naknadno imenovan, daje svečanu prisegu na idućoj sjednici Zastupničkog
doma.

Članak 108.

Vlada određuje člana Vlade i zamjenika ministra, za svog predstavnika u
Zastupničkom domu povodom rasprave o prijedlogu zakona i drugih akata.

Predstavnik Vlade, nazočan sjednicama Zastupničkog doma i radnih tijela
Zastupničkog doma, sudjeluje u njihovu radu, iznosi stajališta Vlade, daje
obavijesti i stručna objašnjenja, izjašnjava se o podnesenim amandmanima ako je
za to ovlašten, te obavještava Vladu o stajalištima i mišljenjima Zastupničkog
doma, odnosno radnih tijela.

Ako na raspravi nije nazočan predstavnik Vlade, Zastupnički dom ili
radno tijelo može smatra li da je nazočnost predstavnika Vla­de nužna, raspravu
prekinuti ili odgoditi. O tome će Zastup­nički dom odlučiti bez rasprave.

U raspravi u Zastupničkom domu i radnim tijelima, osim predstavnika
Vlade, mogu sudjelovati i drugi njezini članovi.

Članak 109.

O sazvanim sjednicama predsjednik
Zastupničkog doma i predsjednici radnih tijela Zastupničkog doma izvješćuju
predsjednika Vlade. O sazvanim sjednicama Zastupničkog doma i radnih tijela
Zastupničkog doma, na kojima će se razmatrati prijedlog ak­ta ili drugi
prijedlog što ga je podnijela Vlada, izvješćuju se i ovlašteni predstavnici
Vlade.

Zatražena mišljenja, stajališta i prijedloge Vlade, u slučaje­vima kada
ona nije predlagatelj, Vlada je obvezna dostaviti Zas­tup­ničkom domu do
početka rasprave u radnim tijelima Zas­tupničkog doma te odrediti svog
predstavnika.

Odgovornost Vlade Zastupničkom domu

Članak 110.

Vlada je obvezna, na zahtjev Zastupničkog doma izvijestiti Zastupnički
dom o svom radu, o politici koju provodi, u cjelini ili u pojedinom području, o
izvršavanju zakona i drugih propisa te o drugim pitanjima iz svog djelokruga.

Vlada može i na vlastiti poticaj podnijeti Zastupničkom domu izvješće o
svom radu i o stanju u pojedinim područjima.

Članak 111.

Vlada je odgovorna Zastupničkom domu za svoj rad i odluke koje donosi.

Vlada je odgovorna Zastupničkom domu za rad ministarstava i drugih
tijela državne uprave.

Ministar je odgovoran Zastupničkom domu za svoj rad i rad ministarstva
na čijem je čelu a osobno je odgovoran za svoje područje rada.

Članak 112.

Na prijedlog najmanje jedne desetine ukupnog broja zastupnika u
Zastupničkom domu može se pokrenuti pitanje povjerenja predsjedniku Vlade,
pojedinom njezinom članu ili Vladi u cjelini.

Glasovanje o povjerenju Vladi može zahtijevati i njezin pred­sjednik.

Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom
njezinom članu ili Vladi u cjelini, uvrštava se odmah u dnevni red, bez
odlučivanja.

Ne može se glasovati o povjerenju prije nego proteknu tri dana od dana
dostave prijedloga Zastupničkom domu.

Vlada je dužna očitovati se o prijedlogu najkasnije u roku od 8 dana od
dana uvrštavanja prijedloga u dnevni red.

Zastupnički dom će o povjerenju glasovati najkasnije u roku od 15 dana
od očitovanja Vlade o prijedlogu.

Članak 113.

Ako Zastupnički dom odbije prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Vladi,
odnosno pojedinom njenom članu, zastupnici koji su ga postavili ne mogu ponovno
podnijeti isti prijedlog prije isteka roka od tri mjeseca.

Ako se izglasa nepovjerenje predsjedniku Vlade ili Vladi u cjelini,
predsjednik Vlade podnijet će ostavku Predsjedniku Re­pub­like, a on će
raspustiti Vladu.

Ako se izglasa nepovjerenje pojedinom članu Vlade, pred­sjednik Vlade može
podnijeti ostavku ili predložiti Predsjedniku Republike da razriješi dužnosti
člana Vlade kojemu je izglasano nepovjerenje.

Članak 114.

Zastupnički dom, odnosno njegova radna tijela mogu tražiti izvješće i
podatke od ministara i dužnosnika koji rukovode radom drugih tijela državne
uprave, a oni su na postavljeni zahtjev obvezni:

– izvijestiti o pitanjima i pojavama u djelokrugu ministarstva, odnosno
drugog tijela državne uprave,

– podnijeti izvješće o izvršavanju i provođenju zakona i drugih akata,
odnosno zadaća za čije su izvršavanje odgovorni,

– dostaviti podatke kojima raspolažu, ili koje su u svom djelokrugu
obvezni prikupljati i evidentirati te spise i drugo potrebno za rad
Zastupničkog doma ili radnog tijela,

– odgovoriti na upućena pitanja.

VIII. ODNOS ZASTUPNIČKOG I ŽUPANIJSKOG DOMA

Članak 115.

Predsjednik Zastupničkog doma izvješćuje predsjednika Županijskog doma o
sazvanim sjednicama Zastupničkog doma te o dopunama dnevnog reda Zastupničkog
doma tijekom sjednice.

Članak 116.

Predsjednik Zastupničkog doma izvješćuje Zastupnički dom o mišljenju,
odnosno prethodnom mišljenju Županijskog doma iz članka 81. Ustava Republike
Hrvatske.

Zastupnički dom ne može odlučivati o konačnom prijedlogu zakona ako Županijski
dom ne dostavi prethodno mišljenje iz članka 81. Ustava Republike Hrvatske do
okončanja rasprave.

Ako mišljenje, odnosno prethodno mišljenje Županijskog doma sadrži
prijedlog za izmjenu i dopunu konačnog prijedloga zakona u obliku amandmana
postupa se sukladno odredbama članka 165. do 172. ovoga Poslovnika.

Članak 117.

Kada Županijski dom u roku od 15 dana od dana izglasavanja zakona u
Zastupničkom domu, uz obrazloženo mišljenje vrati zakon na ponovno odlučivanje
Zastupničkom domu, predsjednik Zastupničkog doma uputit će zahtjev Županijskog
doma svim zastupnicima, Odboru za zakonodavstvo, matičnom radnom tijelu i
predlagatelju zakona, te Vladi ako ona nije predlagatelj.

Predlagatelj i navedena radna tijela dužna su najkasnije u roku od osam
dana od dana dostave zakona na ponovno odlučivanje, o zahtjevu Županijskog doma
podnijeti izvješće Zastupničkom domu.

U postupku ponovnog odlučivanja o zakonu iz stavka 1. ovoga članka
primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika o hitnom postupku.

Članak 118.

Predstavnik Odbora za zakonodavstvo, matičnog radnog tije­la i
predlagatelja zakona, iznijet će stajališta radnih tijela, odnosno
predlagatelja, na sjednici Zastupničkog doma prije ponovnog odlučivanja o
zakonu.

Ako tijekom rasprave i prije ponovnog odlučivanja o zakonu Zastupnički
dom odluči da bi u zakonu trebalo izvršiti izmjene ili dopune zakona, odlučit
će da se sa zahtjevom Županijskog doma postupi na način određen za drugo
čitanje zakona.

Ako Zastupnički dom odluči da ne postupi po odredbi stavka 2. ovoga
članka, o zakonu se ponovno odlučuje. Ako je za zakon glasovala natpolovična
većina svih zastupnika, zakon ostaje u tekstu u kojem je bio izglasovan.

Ako zakon prilikom ponovnog odlučivanja ne dobije natpo­lovičnu većinu
svih zastupnika, neće se objaviti u »Narodnim novinama«.

IX. AKTI ZASTUPNIČKOG DOMA

Opće odredbe

Članak 119.

Zastupnički dom, na temelju prava i ovlaštenja utvrđenih Ustavom
Republike Hrvatske i ovim Poslovnikom, donosi Ustav, zakone, državni proračun,
odluke, deklaracije, rezolucije, povelje, preporuke i zaključke, te daje
vjerodostojna tumačenja zakona.

Članak 120.

Zastupnički dom može odlukom,
poveljom, zahvalnicom ili drugim aktom domaćem ili stranom državljaninu ili
organizaciji odati priznanje za njihov rad koji je od osobitog interesa za Re­pub­liku
Hrvatsku. Prijedlog priznanja Zastupničkog doma podnosi predsjednik
Zastupničkog doma.

Članak 121.

Odluka se donosi kao akt uređivanja unutarnjeg ustrojstva, načina rada i
odnosa u Zastupničkom domu.

Odlukom, kao aktom
ostvarivanja prava Zastupničkog doma, odlučuje se o izboru, odnosno imenovanju,
razrješenju i opozivu, o imenovanju u određena tijela, o potvrdi akata
organizacija i zaje­d­nica ili o davanju suglasnosti na takve akte kad je to
određeno zakonom te obavljaju druga Ustavom Republike Hrvatske i zakonom utvrđena
prava.

Članak 122.

Akti, kojima se uređuje
unutarnje ustrojstvo, način rada i odnosi u Zastupničkom domu ili obavljaju druga
opća ovlaštenja donose se u obliku odluke, poslovnika ili pravilnika.

Članak 123.

Deklaracijom se izražava opće
stajalište Zastupničkog doma o pitanjima unutarnje ili vanjske politike te o
drugim bitnim pitanjima važnim za državu.

Članak 124.

Rezolucijom Zastupnički dom
ukazuje na stanje i probleme u određenom području i na mjere koje bi trebalo
provoditi u tom području.

Preporukom se ukazuje na
podnesene predstavke i pritužbe o nepravilnostima u radu tijela koja imaju
javne ovlasti s prijedlogom za njihovo razrješenje.

Članak 125.

Zaključcima Zastupnički dom
utvrđuje stajališta o određenim događajima i pojavama.

Na osnovi ocjene stanja u
pojedinoj oblasti zaključcima se mogu zauzimati stajališta, izražavati
mišljenja ili utvrđivati obveze Vlade, ministarstava i drugih tijela državne
uprave.

Članak 126.

Radna tijela Zastupničkog
doma mogu, u okviru svojega djelokruga, donositi zaključke o svojem radu i o
radu Stručne služ­be Sabora, kojima zauzimaju stajališta, izražavaju mišljenja
i pod­nose prijedloge.

Radna tijela Zastupničkog
doma donose i druge akte u okviru ovlaštenja utvrđenih zakonom i drugim
propisom.

Članak 127.

Tekst zakona potpisuje
predsjednik Zastupničkog doma.

Akte Sabora potpisuje
predsjednik Zastupničkog doma.

Zaključke i druge akte koje
donose radna tijela Zastupničkog doma potpisuje predsjednik tijela koje je
donijelo zaključke i druge akte.

Članak 128.

Na izvornike zakona i drugih
propisa i općih akata Zastup­ničkog doma stavlja se pečat Sabora.

Pod izvornikom zakona,
odnosno drugog propisa i općeg akta Zastupničkog doma, razumijeva se onaj tekst
zakona, odnosno dru­gog propisa i općeg akta, koji je donesen na sjednici
Zastup­ničkog doma.

Izvornici akata Zastupničkog
doma čuvaju se u Saboru.

O izradi izvornika akata
Zastupničkog doma, o stavljanju pečata na izvornike tih akata, o čuvanju
izvornika i o njihovoj eviden­ciji brine se tajnik Sabora.

Članak 129.

Ustav, zakoni i drugi propisi
te akti Zastupničkog doma, vjero­dostojno tumačenje zakona, odluke o izboru,
odnosno imenovanju, razrješenju i opozivu dužnosnika koje bira ili imenuje
Zastup­nički dom, odluka o obrascu zastupničke iskaznice, deklaracije i
rezolucije objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Zaključci kojima se zauzimaju
stavovi, izražavaju mišljenja i utvrđuju obveze tijela Republike u pogledu
izvršavanja zakona, objavljuju se u glasilu Sabora, a po odluci Zastupničkog
doma u »Narodnim novinama«. Ostali zaključci dostavljaju se tijelima i
organizacijama na koje se odnose.

Akt o potvrđivanju međunarodnog
ugovora s tekstom ugovora objavljuje se u »Narodnim novinama«.

O objavljivanju akata
Zastupničkog doma brine se tajnik Sabora.

Tajnik Sabora daje, na osnovi
izvornika akta Zastupničkog doma, ispravke pogrešaka u objavljenom tekstu toga
akta.

Članak 130.

Ako predsjednik Zastupničkog
doma ustanovi da podneseni prijedlog akta Zastupničkom domu, odnosno raščlamba,
izvješće ili drugi akt nije sastavljen u skladu s odredbama ovoga Poslovnika,
zatražit će od predlagatelja da u određenom roku postupi i uskladi prijedlog
akta s odredbama ovoga Poslovnika.

Za vrijeme dok predlagatelj
ne otkloni nedostatke akta, ne teku rokovi za razmatranje akata utvrđeni ovim
Poslovnikom, a ako nedostaci akta ne budu otklonjeni u roku od 15 dana od
poziva da se prijedlog akta uskladi, smatrat će se da akt i nije podnesen
Zastupničkom domu.

Postupak donošenja akata Zastupničkog doma

A. POSTUPAK DONOŠENJA ZAKONA

*a) Pokretanje postupka*

Članak 131.

Postupak donošenja zakona pokreće se dostavom prijedloga zakona
predsjedniku Zastupničkog doma.

Članak 132.

Pravo da predlaže zakone ima svaki zastupnik u Zastupnič­kom domu, radna
tijela Zastupničkog doma, klubovi zastupnika Zastupničkog doma, Županijski dom
i Vlada.

Pravo predlaganja drugih akata imaju svi navedeni u stavku 1. ovoga
članka, osim ako je Ustavom ili ovim Poslovnikom propisano da pojedini
prijedlog mogu podnijeti samo određena tijela ili određeni broj zastupnika.

Članak 133.

Predlagatelji zakona mogu se, prilikom ukazivanja na potrebu donošenja
određenog zakona, pozivati i na predstavke ili prijedloge koje, u skladu s
Ustavom Republike Hrvatske, imaju pravo podnositi građani, a u svom sadržaju
ukazuju na potrebu donošenja ili izmjene pojedinog zakona.

Članak 134.

Zastupnički dom može posebnim zaključkom odrediti da se u radnim
tijelima provede, na osnovi prikaza stanja u pojedinim područjima te izloženih
teza o mogućim normativnim rješenjima, a uz potrebna obrazloženja, prethodna
rasprava o razlozima dono­šenja zakona i o osnovnim pitanjima koja treba
urediti zakonom.

Prijedlog za provođenje
prethodne rasprave može podnijeti ovlašteni predlagatelj zakona.

Prethodna se rasprava može
provesti i na sjednici Zastupnič­kog doma.

Nakon provedene prethodne
rasprave sva stajališta, mišljenja i prijedlozi dostavljaju se predlagatelju
koji je obvezan pri izradi prijedloga zakona uzeti ih u obzir te posebno
obrazložiti one koje nije mogao prihvatiti.

*b) Prijedlog zakona*

**Sadržaj prijedloga**

Članak 135.

Prijedlog zakona sadrži:

– ustavnu osnovu donošenja
zakona,

– ocjenu stanja i osnovna
pitanja koja se trebaju urediti zakonom te posljedice koje će donošenjem zakona
proisteći,

– ocjenu i izvore potrebnih
sredstava za provođenje zakona,

– tekst prijedloga zakona, s
obrazloženjem,

– tekst odredbi važećeg
zakona koje se mijenjaju, odnosno dopunjuju, ako se predlaže izmjena ili dopuna
zakona.

Uz prijedlog zakona
predlagatelj može dostaviti i odgova­rajuću dokumentaciju, posebice stručna
mišljenja, prihvaćene m­e­đu­narodne ugovore i druge akte kojima obrazlaže svoj
prijedlog.

Predlagatelji zakona dužni su
dostaviti prijedlog zakona je­zič­no pregledan, odnosno ispravljen.

Sabor ima lektorsku službu.

Kad su predlagatelji zakona
zastupnici, radna tijela, klubovi zastupnika ili Županijski dom njihov
prijedlog jezično će pregledati, odnosno ispraviti lektorska služba Sabora za
vrijeme trajanja postupka donošenja zakona.

Članak 136.

Tekst prijedloga zakona sadrži
rješenja u obliku pravnih odredbi.

Pojedina se rješenja mogu
predložiti alternativno, s potrebnim obrazloženjima svake od predloženih
alternativa.

U obrazloženju prijedloga
zakona daje se objašnjenje pojedinih odredbi koje sadrži prijedlog zakona.

Članak 137.

Kad se prijedlogom zakona
određuje da pojedine njegove odredbe imaju povratno djelovanje, predlagatelj
zakona dužan je obrazložiti osobito opravdane razloge koji to nalažu.

*c) Podnošenje i upućivanje prijedloga*

Članak 138.

Postupak donošenja zakona pokreće se u obliku prijedloga zakona s
tekstom prijedloga zakona, a mora sadržavati sve sastojke iz članka 135. ovoga
Poslovnika.

Predlagatelj zakona obvezan je izvijestiti predsjednika Zas­tup­nič­kog
doma tko će u radnim tijelima i Zastupničkom domu davati obavještenja i
objašnjenja, odnosno potrebna obrazloženja o podnesenom prijedlogu zakona.

Članak 139.

Prijedlog zakona u gornjem
desnom kutu naslovne stranice obvezatno sadrži oznaku: »PRIJEDLOG ZAKONA BR.
...«

Svaki prijedlog zakona dobiva
idući redni broj na kraju oznake iz stavka 1. ovoga članka, a tu oznaku mora
sadržavati svaki drugi pisani materijal (izvješća, mišljenja, amandmani,
konačni prijedlog zakona i dr.) koji se odnosi na prijedlog određenog zakona,
sve do donošenja zakona.

Redni brojevi iz stavka 2.
ovoga članka počinju od broja jedan i nastavljaju se u nizu za jedan saziv
Zastupničkog doma.

Članak 140.

Predsjednik Zastupničkog doma
upućuje primljeni prijedlog zakona predsjednicima svih radnih tijela, svim
zastupnicima, pred­sjedniku Županijskog doma i predsjedniku Vlade, kada Vlada
nije predlagatelj.

*d) Razmatranje prijedloga u radnim tijelima*

Članak 141.

Prije rasprave o prijedlogu
zakona na sjednici Zastupničkog doma, predsjednik matičnoga radnog tijela i
Odbora za zakono­dav­stvo dužni su prijedlog zakona uvrstiti u dnevni red
sjednice radnog tijela i provesti raspravu.

Radna tijela izjašnjavaju se
o svim elementima prijedloga zakona, a Odbor za zakonodavstvo posebno i o
ustavnim osnovama zakona.

Članak 142.

Ako se prijedlogom zakona
stvaraju materijalne obveze, Zastupnički dom ne može odlučivati o prijedlogu
zakona prije nego, na temelju izvješća Odbora za financije i državni proračun,
utvrdi da se za ispunjenje tih obveza mogu osigurati financijska sredstva.

Članak 143.

Ako su u prijedlogu zakona
obuhvaćena pojedina pitanja koja su u djelokrugu drugih radnih tijela,
prijedlog u pogledu tih pitanja mogu razmotriti i ova radna tijela.

Radna tijela, osim Odbora za
zakonodavstvo i Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, koja su, uz
matično, razmatrala prijedlog zakona dostavljaju svoja mišljenja, primjedbe i
prijedloge matičnom radnom tijelu, vodeći računa kako bi matično radno tijelo
moglo raspraviti njihova mišljenja i stajališta.

Članak 144.

Kad razmotri prijedlog
zakona, matično radno tijelo podnosi svoje izvješće Zastupničkom domu s
mišljenjem, primjedbama i prijedlozima iznesenim u tijeku njegovog razmatranja.

Matično radno tijelo će
razmotriti mišljenja, primjedbe i prijedloge koje su mu dostavila druga radna
tijela koja su razmatrala prijedlog. U izvješću, koje podnosi Zastupničkom
domu, matično radno tijelo izražava i svoje stajalište o mišljenju, primjedbama
i prijedlozima tih radnih tijela.

Članak 145.

Izvješća se radnih tijela
upućuju predsjedniku Zastupničkog doma, koji ih dostavlja predlagatelju zakona,
predsjednicima radnih tijela i zastupnicima.

Članak 146.

Radno tijelo, kad razmotri prijedlog zakona, određuje izvjes­titelja
koji će na sjednici Zastupničkog doma izlagati stajališta, mišljenja i
primjedbe te obrazlagati prijedloge tog tijela.

**PRVO ČITANJE
ZAKONA**

***Rasprava o
prijedlogu zakona na sjednici
Zastupničkog doma***

Članak 147.

Prvo čitanje zakona je prvi dio u postupku donošenja zakona koji se
provodi na sjednici Zastupničkog doma.

Prvo čitanje zakona obuhvaća uvodno izlaganje predlagatelja, opću
raspravu o prijedlogu zakona, raspravu o pojedinostima koja uključuje i
raspravu o tekstu prijedloga zakona, raspravu o stajalištima radnih tijela koja
su razmatrala prijedlog te donošenje zaključka o potrebi donošenja zakona.

Članak 148.

Predlagatelj zakona, odnosno predstavnici koje on odredi osim usmenog
izlaganja na početku rasprave imaju prava davati obja­šnjenja, iznositi
mišljenja i izjašnjavati se o iznesenim mišlje­nji­ma, primjedbama i
prijedlozima tijekom cijele rasprave.

Usmeno izlaganje na početku rasprave može podnijeti samo predlagatelj
ili jedan od predstavnika.

Predlagatelj zakona, odnosno predstavnici koje on odredi, može povući
prijedlog zakona do zaključenja rasprave.

Članak 149.

Izvjestitelj radnog tijela koje je razmotrilo prijedlog zakona može
iznositi mišljenja, primjedbe i prijedloge koje je zauzelo radno tijelo.

Članak 150.

Predstavnik Vlade može zatražiti riječ tijekom cijele rasprave u
Zastupničkom domu i kada prijedlog zakona nije podnijela Vlada.

Članak 151.

Na sjednici Zastupničkog doma vodi se o prijedlogu zakona, u pravilu
objedinjeno, opća rasprava i rasprava o pojedinostima.

Članak 152.

Opća rasprava o prijedlogu zakona vodi se na način da zastupnici iznose
svoja mišljenja o tome je li potrebno donijeti zakon, o osnovnim pitanjima koja
treba urediti zakonom, o ustavnom ovlaštenju da se predloženi odnosi urede
zakonom i o opsegu i načinu zakonskog uređivanja tih odnosa.

Rasprava o pojedinostima vodi
se na taj način što se rasprav­lja i o tekstu prijedloga zakona.

Ako zastupnici ocijene da nije potrebno donijeti zakon, prijedlog zakona
odbit će se zaključkom koji mora biti obrazložen i dostavljen predlagatelju.

Prijedlog zakona koji je odbijen na sjednici ne može biti ponovno
uvršten u dnevni red sjednice prije isteka roka od tri mjeseca od dana kada ga
je odbio Zastupnički dom.

Po završenoj raspravi zaključkom, kojim se prihvaća dono­šenje zakona,
utvrđuju se stajališta, prijedlozi i mišljenja u vezi s prijedlogom zakona i
upućuju se predlagatelju radi pripreme ko­nač­nog prijedloga zakona.

Zaključkom o prihvaćanju prijedloga zakona, može se odrediti da je
predlagatelj zakona obvezan prije podnošenja konačnog prijedloga zakona
pribaviti mišljenje pojedinih tijela, organizacija ili zajednica o pitanjima na
koja se odnosi predloženi zakon.

Članak 153.

Na osnovi zaključka Zastupničkog doma o prihvaćanju prijedloga zakona,
predlagatelj će sačiniti konačni prijedlog zakona, odnosno konačni prijedlog zakona
sačinit će drugo tijelo ako je to odredio Zastupnički dom i sa tim se suglasio
predlagatelj.

U suglasnosti s predlagateljem zakona, može se odrediti da konačni
prijedlog zakona izradi radno tijelo Zastupničkog doma ili Vlada i tada se oni
smatraju predlagateljem zakona, a raniji predlagatelj gubi to svojstvo.

***Konačni prijedlog zakona***

Članak 154.

Konačni prijedlog zakona predlagatelj je dužan podnijeti u roku od šest
mjeseci od dana prihvaćanja prijedloga zakona.

Ako predlagatelj zakona ne
podnese konačni prijedlog zakona u propisanom roku, smatrat će se da je
postupak donošenja zakona obustavljen.

Članak 155.

Konačni prijedlog zakona
podnosi se u obliku u kojem se donosi zakon.

Obrazloženje konačnog
prijedloga zakona obuhvaća razloge zbog kojih se zakon donosi, pitanja koja se
njime rješavaju, objašnjenje odredbi predloženog zakona, podatke o financijskim
sredstvima potrebnim za provođenje zakona i o načinu osiguranja tih sredstava
te druge važne okolnosti u vezi s pitanjima koja se uređuju zakonom.

Predlagatelj zakona dužan je
u obrazloženju konačnog prijed­loga zakona navesti razlike između rješenja koja
predlaže u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona, razloge zbog kojih su te
razlike nastale te prijedloge i mišljenja koji su bili dani na prijed­log
zakona, a koje predlagatelj nije prihvatio, uz navođenje razloga zbog kojih ih
nije prihvatio.

Članak 156.

Kod podnošenja, upućivanja i razmatranja u radnim tijelima konačnog
prijedloga zakona odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Poslovnika koje se
odnose na prijedlog zakona.

Članak 157.

Ako se konačnim prijedlogom zakona predviđa da će pojedine njegove
odredbe imati povratno djelovanje, na osnovi posebnog obrazloženja
predlagatelja zakona i izvješća matičnoga radnog tijela i Odbora za
zakonodavstvo, posebno će se ocijeniti i zaključkom utvrditi da za povratno
djelovanje pojedinih odredbi zakona postoje osobito opravdani razlozi. Bez toga
se ne može pristupiti odlučivanju o povratnom djelovanju pojedinih zakonskih
odredbi.

**DRUGO ČITANJE
ZAKONA**

***Rasprava o
konačnom prijedlogu zakona na sjednici Zastupničkog doma***

Članak 158.

Drugo čitanje zakona je drugi dio u postupku donošenja zakona koji se
provodi na sjednici Zastupničkog doma.

Drugo čitanje zakona obuhvaća raspravu o tekstu konačnog prijedloga
zakona, stajalištima radnih tijela, raspravu o prethodnom mišljenju, odnosno
mišljenju Županijskog doma, raspravu o podnesenim amandmanima, odlučivanje o
amandmanima i dono­šenje zakona.

Članak 159.

Predlagatelj zakona, odnosno njegov predstavnik može na početku rasprave
podnijeti uvodno izlaganje, a kad konačni prijed­log zakona sadrži odredbe s
povratnim djelovanjem dužan je posebno obrazložiti zašto se predlaže povratno
djelovanje tih odredbi.

Predlagatelj zakona, odnosno njegov predstavnik ima pravo zatražiti riječ
u tijeku cijele rasprave, davati objašnjenja, iznositi svo­ja mišljenja i
izjašnjavati se o podnesenim amandmanima i o izraženim mišljenjima i
primjedbama.

Predstavnik Vlade može tražiti riječ u tijeku rasprave o zakonu i kad
Vlada nije predlagatelj.

Članak 160.

U tijeku rasprave o tekstu konačnog prijedloga zakona raspravlja se o
prijedlogu po dijelovima, glavama, odnosno odjeljcima, člancima te o podnesenim
amandmanima.

Nakon rasprave iz stavka 1. ovoga članka odlučuje se o podnesenim
amandmanima.

Predlagatelj zakona očituje se o svakom pojedinom amandmanu, a na
očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana.

Nakon provedene rasprave i odlučivanja o amandmanima, zaključuje se
rasprava i odlučuje se o donošenju zakona.

**TREĆE ČITANJE ZAKONA**

Članak 161.

Treće čitanje zakona je poseban dio u postupku donošenja zakona.

Treće čitanje zakona provodi se po odluci Zastupničkog doma ili na
zahtjev predlagatelja i to u slučajevima kada je na tekst konačnog prijedloga
zakona podnesen veći broj amandmana ili kada su amandmani takve naravi da bitno
mijenjaju sadržaj konačnog prijedloga zakona.

Treće čitanje zakona provodi se uz uvjete i po postupku propisanom ovim
Poslovnikom za drugo čitanje.

***Donošenje zakona po hitnom postupku***

Članak 162.

Iznimno, zakon se može donijeti po hitnom postupku, samo kada to
zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno
kada je to nužno radi sprječavanja ili otklanjanja većih poremećaja u
gospodarstvu.

Uz prijedlog da se zakon
donese po hitnom postupku podnosi se konačni prijedlog zakona, koji sadrži sve
što i prijedlog zakona, osim što se umjesto teksta prijedloga zakona prilaže
tekst konač­nog prijedloga zakona, a kada prijedlog podnosi zastupnik, tada
mora imati pisanu podršku još 25 zastupnika.

U hitnom se postupku objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona.

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se predsjedniku
Zastupničkog doma najkasnije 24 sata prije utvr­đivanja dnevnog reda na
sjednici. Predsjednik Zastupničkog doma bez odgađanja upućuje prijedlog da se
zakon donese po hitnom postupku predsjednicima radnih tijela, svim
zastupnicima, predsjedniku Županijskog doma te Vladi ako nije predlagatelj.

Članak 163.

O prijedlogu iz članka 162. ovoga Poslovnika odlučuje se prilikom utvrđivanja
dnevnog reda na početku sjednice, a može se odlučivati i tijekom utvrđivanja
dopune dnevnog reda.

Ako predsjednik Zastupničkog doma nije unio u prijedlog dnevnog reda
sjednice prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, a prijedlog je
podnesen u rokovima i na način određen ovim Poslovnikom, na zahtjev
predlagatelja zakona, zakon se uvrštava u dnevni red, a nakon toga odlučuje se
o prijedlogu za hitni postupak.

Ako ne bude prihvaćen prijedlog za hitni postupak, predsjednik
Zastupničkog doma može predložiti provođenje prvog čitanja na istoj sjednici,
odnosno postupiti sukladno članku 205. stavku 2. Poslovnika.

Članak 164.

Na predloženi zakon koji se donosi po hitnom postupku mogu se podnositi
amandmani do odlučivanja o amandmanima na sjednici.

***Amandmani***

Članak 165.

Prijedlog za izmjenu ili dopunu konačnog prijedloga zakona podnosi se
pisano u obliku amandmana s obrazloženjem.

Pravo podnošenja amandmana ima svaki zastupnik u Zastup­ničkom domu,
radno tijelo Zastupničkog doma, klubovi zastupnika, Vlada i Županijski dom u
sklopu mišljenja, odnosno prethodnog mišljenja.

Ako se konačnim prijedlogom zakona mijenja i dopunjuje zakon, amandmani
se mogu podnositi samo na članke obuhvaćene predloženim izmjenama i dopunama.

Iznimno od stavka 3. ovoga članka, amandmani se mogu podnositi i na
članke zakona koji nisu obuhvaćeni predloženim izmjenama i dopunama zakona ako
je to potrebito zbog uskla­đivanja s Ustavom Republike Hrvatske ili dokumentima
vezanim uz međunarodne integracije te u svezi s odlukama Ustavnog suda
Republike Hrvatske.

Članak 166.

Amandman se upućuje predsjedniku Zastupničkog doma do kraja rasprave na
sjednici Zastupničkog doma o konačnom prijedlogu zakona.

Članak 167.

Predsjednik Zastupničkog doma
odmah dostavlja podnesene amandmane zastupnicima, predlagatelju zakona i Vladi
kada ona nije predlagatelj zakona.

Podnesene amandmane
predsjednik Zastupničkog doma upu­ćuje i matičnom radnom tijelu te Odboru za
zakonodavstvo da do­stave svoja izvješća s mišljenjima i prijedlozima o njima.

Članak 168.

Iznimno, ako se većina nazočnih zastupnika s tim složi, ovl­a­š­teni
predlagatelj može podnijeti amandman na konačni prijed­log zakona do
odlučivanja o podnesenim amandmanima na sjednici. I takav amandman podnosi se u
pisanom obliku uz potrebno obra­zloženje.

Podneseni amandmani, prema
odredbama ovoga članka, moraju se umnožiti i, prije odlučivanja o njima,
podijeliti zastupnicima.

O amandmanima podnesenim
sukladno stavku 1. ovoga član­ka glasuje se.

Članak 169.

Ako su podneseni amandmani
takve naravi da bitno mijenjaju ili odstupaju od konačnog prijedloga zakona,
Zastupnički dom može odlučiti da se rasprava odgodi kako bi se zastupnicima
ostavilo dovoljno vremena za pripremu prije odlučivanja.

Ako u raspravi o podnesenim
amandmanima predsjednik ili član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav
upozori na njihovu suprotnost s odredbama Ustava Republike Hrvatske, sjednica
će se prekinuti dok Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ne dostavi
mišljenje.

Glasovanje o amandmanima će
se odgoditi ako to zatraži predstavnik predlagatelja, Vlada, neovisno je li ona
predlagatelj zakona, predsjednik matičnoga radnog tijela, predsjednik Odbora za
Ustav, Poslovnik i politički sustav ili predsjednik Odbora za zakonodavstvo.

Članak 170.

O amandmanima izjašnjava se
predlagatelj i Vlada, neovisno je li predlagatelj zakona ili ne.

Izjašnjavanje prema stavku 1.
ovoga članka je u pravilu usmeno.

Nakon očitovanja
predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje predlagatelja može se
osvrnuti samo podnositelj ama­nd­mana a njegov govor ne može trajati dulje od
dvije minute.

Članak 171.

Amandman, koji je podnesen u
roku iz članka 166. ovoga Poslovnika, postaje sastavnim dijelom konačnog
prijedloga zakona i o njemu se odvojeno ne glasuje:

– ako ga je podnio predlagatelj
zakona,

– ako se s amandmanom
suglasio predlagatelj zakona.

Ako zastupnik zatraži da se o
pojedinom amandmanu iz stav­ka 1. ovoga članka posebno izjašnjava, o tom se
amandmanu glasuje odvojeno.

Ako konačni prijedlog zakona
nije podnijela Vlada, o amand­manu s kojim se nije suglasila Vlada glasuje se
odvojeno.

O amandmanima se glasuje
prema redoslijedu članaka konač­nog prijedloga zakona na koje se odnose.

Ako je na jedan članak
konačnog prijedloga zakona podneseno više amandmana, o amandmanima se glasuje
po redoslijedu koji odredi predsjedatelj Zastupničkog doma, bez rasprave.

Ako je na jedan članak
konačnog prijedloga zakona podneseno više amandmana identičnog sadržaja,
glasuje se samo o prvom od njih.

Ako se na isti članak
prihvati više amandmana koji se među­sobno isključuju, prihvaćen je amandman
koji je po redoslijedu posljednji prihvaćen.

Članak 172.

Amandman, prihvaćen na sjednici Zastupničkog doma, postaje sastavni dio
konačnog prijedloga zakona o kome se odlučuje.

B. VJERODOSTOJNO TUMAČENJE ZAKONA

Članak 173.

Prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona može podnijeti
ovlašteni predlagatelj zakona.

Članak 174.

Prijedlog za davanje
vjerodostojnog tumačenja zakona podnosi se predsjedniku Zastupničkog doma, a
mora sadržavati naziv zakona, naznaku odredbe za koju se traži tumačenje i
razloge za to.

Predsjednik Zastupničkog doma
upućuje prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona Odboru za
zakonodavstvo, matičnom radnom tijelu i Vladi, ako ona nije podnositelj
prijedloga, radi ocjene njegove osnovanosti.

Matično radno tijelo i Vlada
dužni su, u roku od 15 dana, dos­taviti mišljenje Odboru za zakonodavstvo. Ako
matično radno tijelo i Vlada ne dostave mišljenje u propisanom roku, smatrat će
se da su suglasni s prijedlogom za davanje vjerodostojnog tuma­čenja.

Članak 175.

Odbor za zakonodavstvo, nakon
što pribavi mišljenja matič­noga radnog tijela te Vlade, ili nakon isteka roka
iz članka 174. stavka 3. ovoga Poslovnika, ocjenjuje je li prijedlog za davanje
vjerodostojnog tumačenja zakona osnovan te u roku od 15 dana izvješćuje o svom
stajalištu Zastupnički dom.

Ako utvrdi da je prijedlog
osnovan, Odbor za zakonodavstvo utvrdit će prijedlog teksta vjerodostojnog
tumačenja koji sa svojim izvješćem podnosi Zastupničkom domu.

Ako Odbor za zakonodavstvo
ocijeni da prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja nije osnovan, on će o
tome izvijestiti Zastupnički dom koji povodom toga izvješća donosi odluku.

C. DONOŠENJE DRŽAVNOG PRORAČUNA

Članak 176.

Prijedlog državnog proračuna s obrazloženjem predsjedniku Zastupničkog
doma podnosi Vlada.

Zajedno s prijedlogom državnog
proračuna podnosi se i prijed­log financijskog plana izvanproračunskih fondova
s obraz­loženjem te konačni prijedlog zakona o izvršavanju državnog proračuna.

Članak 177.

Pri donošenju državnog
proračuna primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika koje se odnose na postupak
donošenja zakona.

O prijedlogu državnog
proračuna provodi se jedinstvena rasprava u načelu, po razdjelima i o
podnesenim amandmanima.

Ne može se glasovati o
podnesenim amandmanima i prora­čunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od
dana rasprave iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 178.

Vlada, u rokovima utvrđenim
zakonom, dostavlja predsjedniku Zastupničkog doma izvješća o izvršenju državnog
proračuna.

U raspravi o izvršenju državnog
proračuna, a na osnovi raš­člambe ostvarenih programa radova, mogu se utvrđivati
osnove politike za iduće razdoblje ili pravci za izradu proračuna, a mogu se
utvrđivati i uvjeti i mjerila za financiranje zadaća državnih tijela i
organizacija i za financiranje drugih potreba u državi.

D. DONOŠENJE OSTALIH AKATA
ZASTUPNIČKOG DOMA

Članak 179.

U pogledu postupka za
donošenje odluka, deklaracija, rezolucija, preporuka i drugih akata
Zastupničkog doma primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika o postupku za
raspravu o konačnom prijedlogu zakona, ako Zastupnički dom ne odluči drukčije,
s tim da je rasprava o tim aktima jedinstvena, ako se ne odluči da se o
prijedlogu raspravlja najprije u načelu, a zatim o pojedinostima.

Postupak donošenja ostalih akata,
neovisno o tome donose li se po postupku za prijedlog zakona ili konačni
prijedlog zakona, uvijek se pokreće prijedlogom akta.

Predlagatelj akata iz stavka
1. ovoga članka dužan je podnijeti prijedlog akta predsjedniku Zastupničkog
doma, a prema naravi akta isti mora sadržavati obrazloženje.

Izvješća, raščlambe i ostale
informacije, koje Zastupničkom domu nije dostavila Vlada, predsjednik
Zastupničkog doma upu­ćuje Vladi na mišljenje.

Članak 180.

Ako su izvješća, raščlambe te
ostale informacije duže od 30 stranica, zastupnicima se dostavlja sažetak, a
osnovni materijal stoji im na raspolaganju u Stručnoj službi Sabora. Sažetak
mora sadržavati sve bitne postavke osnovnog materijala i predlagatelj ga je
obvezan dostaviti Zastupničkom domu istodobno s osnovnim materijalom.

Podnositelj izvješća,
raščlambe ili informacije dužan je navesti izvore i dokumentaciju na kojoj se
zasniva osnovni materijal.

Kada na sjednici Zastupničkog
doma nakon rasprave o pojedinom aktu dva ili više predlagatelja predlože
donošenje zaklju­čaka ili drugih akata, o redoslijedu glasovanja odlučuje
predsjedatelj.

X. ZASTUPNIČKA PITANJA

Članak 181.

Zastupnici mogu postavljati zastupnička pitanja Vladi i pojedinom članu
Vlade o ostvarivanju njezinih ustavnih prava i dužnosti, a posebice o stanju u
pojedinim područjima društvenog života, te o izvršavanju zakona i drugih akata
Zastupničkog doma, odnosno o radu ministarstava i drugih tijela državne uprave
te organizacija koje imaju javne ovlasti.

Zastupnička pitanja mogu se postavljati usmeno i u pisanom obliku.
Zastupnik je dužan navesti kome upućuje zastupničko pitanje.

Usmena zastupnička pitanja

Članak 182.

Usmena pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade zastupnici mogu
postavljati na sjednicama za vrijeme »Aktualnog prijepodneva«.

»Aktualno prijepodne« održava se na početku svake sjednice Zastupničkog
doma, prije prelaska na prvu točku dnevnog reda i traje, u pravilu četiri sata.

Redoslijed za postavljanje pitanja određuje se prema redoslijedu upisa
zastupnika, koji žele postaviti zastupničko pitanje, u knjigu nazočnosti
sjednici.

Zastupnik, u pravilu, može postaviti dva pitanja. Pitanja moraju biti
kratko i jasno formulirana i u pravilu takva da se na njih može odgovoriti
odmah i bez pripreme.

Nakon dobivenog odgovora, zastupnik može iznijeti mišlje­nje o odgovoru
i postaviti dopunsko pitanje.

Zastupnik, koji nije postavio zastupničko pitanje, nema pravo zatražiti
riječ da bi odgovorio na navod koji je u odgovoru na zastupničko pitanje iznio
predsjednik ili član Vlade.

Postavljanje usmenog pitanja ne može trajati dulje od dvije minute.

Članak 183.

Na pitanja upućena Vladi odgovara predsjednik ili član Vlade. Na pitanja
upućena pojedinom ministru odgovara ministar.

Predsjednik Vlade dužan je osigurati nazočnost najmanje polovine članova
Vlade na sjednici Zastupničkog doma u vrijeme određeno za postavljanje
zastupničkih pitanja.

Članak 184.

Član Vlade kome je pitanje upućeno, dužan je odgovoriti na postavljeno
pitanje na istoj sjednici na kojoj je zastupničko pitanje postavljeno ili
navesti razloge zbog kojih ne može odgovoriti.

Odgovor na postavljeno pitanje, u pravilu, traje dvije minute, a ako je
to zbog složenosti pitanja potrebno, odgovor može trajati do četiri minute.

Članak 185.

Član Vlade kome je postavljeno zastupničko pitanje, može odbiti odgovor
na postavljeno pitanje, ako se to pitanje ne odnosi na njegov rad ili na
poslove iz njegova djelokruga.

Članak 186.

Ako je odgovor povjerljive naravi, član Vlade može predložiti da
odgovori neposredno zastupniku ili na zatvorenoj sjednici radnog tijela u čijem
je djelokrugu to pitanje.

Pisana zastupnička pitanja

Članak 187.

Zastupnici mogu, posredovanjem predsjednika Zastupničkog doma,
postavljati zastupnička pitanja u pisanom obliku a nakon dobivenog odgovora i
dopunska zastupnička pitanja.

Članak 188.

Zastupničko pitanje mora biti
postavljeno u skladu s odredbama ovoga Poslovnika.

Ako postavljeno pitanje nije
u skladu s odredbama Poslovnika, predsjednik Zastupničkog doma će pozvati
zastupnika da svoje pitanje uskladi s odredbama Poslovnika.

Ako zastupnik ne uskladi
svoje pitanje s odredbama ovoga Poslovnika, predsjednik Zastupničkog doma neće
to pitanje uputiti Vladi, odnosno ministru i o tome će izvijestiti zastupnika.

Članak 189.

Pisani odgovor na pitanje
postavljeno u pisanom obliku daje se u roku 30 dana od dana kada je pitanje
dostavljeno Vladi, odnosno pojedinom ministru kome je upućeno. U istom roku
Vlada, odnosno ministar dužni su odgovoriti na usmeno postavljeno pitanje, ako
zastupnik nije dobio odgovor na sjednici Zastupničkog doma ili je zatražio
pisani odgovor.

Ako Vlada, odnosno član Vlade ne može odgovoriti u roku iz stavka 1.
ovoga članka dužni su, preko predsjednika Zastupničkog doma izvijestiti
zastupnika o razlozima zbog kojih to ne mogu učiniti i vremenu kada će
dostaviti odgovor.

Članak 190.

Vlada, odnosno ministar dostavlja pisani odgovor zastupniku na
zastupničko pitanje posredovanjem predsjednika Zastupničkog doma. Predsjednik
Zastupničkog doma upućuje pisani odgovor svim zastupnicima.

Članak 191.

Ako Vlada ili član Vlade ne odgovore na zastupničko pitanje prema članku
189. ovoga Poslovnika, predsjednik Zastupničkog doma će na kraju vremena određenog
za postavljanje zastupničkih pitanja, izvijestiti zastupnike o pitanjima na
koja Vlada ili pojedini član Vlade nisu dostavili odgovor u propisanom roku i
zahtijevati da se u roku od osam dana dostavi odgovor.

XI. INTERPELACIJA

Članak 192.

Interpelacijom se na sjednici
Zastupničkog doma otvara rasprava o radu Vlade u cjelini ili o pojedinim
odlukama Vlade ili ministarstva, ako one odstupaju od općeg stajališta Vlade
ili ministarstva u provođenju zakona ili utvrđene politike.

Interpelacija se može
podnijeti i kada zastupnik nije zadovoljan ni naknadnim dopunskim pisanim
odgovorom Vlade ili člana Vlade na postavljeno pitanje, a pitanje i odgovor
ukazuju da postoje osobito opravdani razlozi da se o njima otvori rasprava u
Zastupničkom domu.

Interpelacija se podnosi u
pisanom obliku. U njoj mora biti jasno postavljeno i obrazloženo pitanje koje
treba razmatrati. Interpelaciju potpisuju svi zastupnici koji su je pokrenuli.

Interpelaciju predsjedniku
Zastupničkog doma podnosi najmanje desetina zastupnika.

Članak 193.

Podnesenu interpelaciju
predsjednik Zastupničkog doma dostavlja predsjedniku Vlade i zastupnicima.

Članak 194.

Vlada je obvezna, povodom
interpelacije, dostaviti predsjedniku Zastupničkog doma, najkasnije u roku od 8
dana od dana prijema interpelacije, izvješće o svojim mišljenjima i
stajalištima povodom interpelacije.

Predsjednik Zastupničkog doma
upućuje izvješće zastupnicima.

Članak 195.

Interpelacija se uvrštava u
dnevni red prve iduće sjednice Zastupničkog doma koja se održava nakon
dostavljanja izvješća Vlade.

Ako Vlada ne podnese izvješće
u roku iz članka 194. stavka 1. ovoga Poslovnika, interpelacija se uvrštava u
dnevni red prve iduće sjednice po isteku toga roka.

Članak 196.

Predstavnik zastupnika koji
su pokrenuli interpelaciju ima pravo na sjednici Zastupničkog doma obrazložiti
interpelaciju.

Predsjednik Vlade, kada je
interpelacija pokrenuta o radu Vlade u cjelini ili o pojedinim odlukama Vlade,
odnosno pojedini ministar, kada se interpelacija odnosi na rad ministarstva,
imaju pravo na sjednici usmeno obrazložiti izvješće Vlade povodom
interpelacije.

Nakon toga Zastupnički dom
provodi raspravu.

Članak 197.

Raspravu o interpelaciji
Zastupnički dom može završiti utvrđivanjem stajališta o pitanju koje je
pokrenuto interpelacijom.

Po završenoj raspravi o
interpelaciji Zastupnički dom može postaviti pitanje odgovornosti Vlade ili
pokrenuti pitanje povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njezinom članu ili
Vladi u cjelini.

Članak 198.

Zastupnici koji su pokrenuli
interpelaciju mogu je povući najkasnije prije odlučivanja o njoj.

Ako je interpelacija odbijena
na sjednici Zastupničkog doma, o istoj temi ne može se ponovno podnijeti
interpelacija prije isteka roka od tri mjeseca od dana kada je Zastupnički dom
donio zaključak kojim odbija interpelaciju.

XII. RED NA SJEDNICI

Sazivanje sjednice

Članak 199.

Zastupnički dom zasjeda redovito dva puta godišnje: prvi put između 15.
siječnja i 30. lipnja, a drugi put između 15. rujna i 15. prosinca.

Izvan rokova iz stavka 1. ovoga članka, Zastupnički dom mo­že zasjedati
i izvanredno na zahtjev Predsjednika Republi­ke, Vlade ili većine zastupnika u
Zastupničkom domu.

Kada ovlašteni predlagatelj iz stavka 2. ovoga članka podnese zahtjev za
izvanredno zasjedanje Zastupničkog doma, dužan je predsjedniku Zastupničkog
doma navesti razloge zbog kojih traži izvanredno zasjedanje.

Na zahtjev ovlaštenog predlagatelja iz stavka 2. ovoga članka predsjednik
Zastupničkog doma dužan je sazvati sjednicu Zastup­ničkog doma u roku od osam
dana od dana kad primi zahtjev.

Predsjednik Zastupničkog doma dužan je, u vrijeme redovitog zasjedanja
Zastupničkog doma, sazvati sjednicu Zastupničkog doma u roku od 8 dana od dana
kad mu je dostavljen pisani zahtjev većine ukupnog broja zastupnika
Zastupničkog doma.

Ako predsjednik Zastupničkog doma ne sazove valjano zatraženo izvanredno
zasjedanje ili sjednicu u vrijeme redovitog zasjedanja, zasjedanje, odnosno
sjednicu će sazvati Predsjed­ništvo Zastupničkog doma.

Članak 200.

Sjednicu Zastupničkog doma saziva predsjednik Zastup­ničkog doma.

Na početku svakoga redovitog zasjedanja Zastupničkog doma izvodi se
himna Republike Hrvatske: »Lijepa naša domovino«.

Članak 201.

Kada Zastupnički dom redovito zasjeda, sjednice Zastupnič­kog doma održavaju
se jednom mjesečno a ako je to potrebno i češće. Za redovite sjednice dostavlja
se zastupnicima prijedlog dnevnog reda 8 dana prije održavanja sjednice.

Iznimno, predsjednik Zastupničkog doma može, u slučaje­vima kada je
neophodno donijeti pojedini akt po hitnom postupku ili kada to zahtijevaju
drugi osobito opravdani razlozi, sazvati sjednicu Zastupničkog doma u roku
kraćem od 8 dana, a dnevni red za tu sjednicu može predložiti i na samoj
sjednici.

Članak 202.

U slučaju sazivanja izvanredne sjednice Zastupničkog doma, predsjednik
Zastupničkog doma može postupiti na način pred­viđen člankom 201. stavkom 2.
ovoga Poslovnika.

Članak 203.

Ako Zastupnički dom ne odluči drukčije, sjednice Zastupnič­kog doma
traju dok se ne iscrpi utvrđeni dnevni red, a redni broj sjednice određuje se u
nizu za sjednice koje se održavaju u redovitom i izvanrednom zasjedanju,
tijekom jednog saziva Zastupnič­kog doma.

Članak 204.

Kada se ovim Poslovnikom određuje da se pojedina radnja u postupku
donošenja zakona ili drugog akta provodi u određenom roku, a rok je vezan za
dostavu materijala zastupnicima (prijedlog zakona, poziv za sjednicu, izvješća
radnih tijela itd.), dan ulaganja u pretinac zastupnika, smatra se danom
dostave.

Dnevni red

Članak 205.

Dnevni red sjednice Zastupničkog doma predlaže predsjednik Zastupničkog
doma. Ako je dnevni red sjednice predložen u pisanom obliku uz poziv za
sjednicu, predsjednik Zastupničkog doma može na samoj sjednici mijenjati
prijedlog dnevnog reda, na način što će iz predloženoga dnevnog reda izostaviti
pojedine teme, ili dopuniti dnevni red novim temama. Tako izmijenjen ili
dopunjen dnevni red dostavlja se zastupnicima u obliku konačnog prijedloga
dnevnog reda.

U prijedlog dnevnog reda,
koji se šalje uz poziv za sjednicu, predsjednik Zastupničkog doma unosi sve
teme, koje su na način predviđen ovim Poslovnikom upućene u postupak u roku od
30 dana kada se radi o prijedlogu zakona, odnosno 15 dana kada se radi o
konačnom prijedlogu zakona ili drugom aktu iz djelokruga Zastupničkog doma.

Na predloženi dnevni red,
koji je upućen uz poziv za sjednicu, zastupnik ili drugi predlagatelj zakona može
podnijeti pisani prigovor najkasnije jedan dan prije zakazane sjednice
Zastupnič­kog doma. Pisani prigovor na predloženi dnevni red može se podnijeti
ako predsjednik Zastupničkog doma nije uvrstio u prijedlog dnevnog reda teme
koje su upućene u postupak na način propisan ovim Poslovnikom a istekli su
rokovi iz stavka 2. ovoga članka. Ako je prigovor opravdan, tema se uvrštava u
dnevni red bez rasprave.

Ako nitko od zastupnika ili drugih predlagatelja zakona ne podnese u
pisanom obliku prigovor na dnevni red koji je predložen uz sjednicu, najkasnije
jedan dan prije zakazane sjednice, predloženi dnevni red smatra se utvrđenim.

Na sjednici Zastupničkog doma, zastupnik ili drugi predlagatelj zakona
može podnijeti prigovor samo na one točke dnevnog reda koje nije sadržavao
prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu ili koje su izostavljene u
konačnom prijedloga dnevnog reda a bile su sadržane u prijedlogu dnevnog reda
upućenog uz poziv za sjednicu.

O podnesenim prigovorima na
izmjene dnevnog reda odlu­čuje se na sjednici bez rasprave.

Članak 206.

Dnevni red sjednice
Zastupničkog doma utvrđuje se, u pravilu, na početku sjednice.

Ako sjednica Zastupničkog
doma traje dulje od jednog dana, predsjednik Zastupničkog doma može naknadno
predložiti da se dnevni red dopuni novim temama. Dopuna dnevnog reda utvrđuje
se na način predviđen člankom 205. stavkom 5. ovoga Poslovnika.

Predsjednik Zastupničkog doma
dužan je predložiti dopunu dnev­nog reda kada to traži, tijekom sjednice, u
pisanom obliku 1/3­ ukupnog broja zastupnika Zastupničkog doma.

Osim u slučajevima iz stavka
2. i 3. ovoga članka, na sjednici Zastupničkog doma ne može se predlagati
dopuna dnevnog reda.

Članak 207.

Na sjednici Zastupničkog
doma, prilikom utvrđivanja dnevnog reda, predsjednik Zastupničkog doma najprije
će staviti na glasovanje prijedlog da se pojedini zakon donese po hitnom
postupku, time da se odluka donosi bez rasprave, a u slučaju prijed­loga da se
zakon ne donese po hitnom postupku prije glasovanja, predsjednik Zastupničkog
doma će dati riječ samo zastupniku koji se protivio donošenju zakona po hitnom
postupku i predlagatelju zakona.

Nakon što je dnevni red utvrđen,
predsjednik Zastupničkog doma objavljuje utvrđeni dnevni red. Na početku
svakoga radnog dana zasjedanja predsjednik, u pravilu, objavljuje o kojim će se
točkama dnevnog reda raspravljati toga dana. Tijekom sjednice, iznimno, može
promijeniti redoslijed rasprave ili odlučivanja, ako za pojedinu točku dnevnog
reda nema izvješća nadležnih radnih tijela, predlagatelja ili Vlade.

Na kraju dnevnog zasjedanja
predsjedatelj će, u pravilu, objaviti o kojim će se točkama dnevnog reda
raspravljati tijekom prijepodnevnog zasjedanja sljedećeg dana.

Predsjedanje i sudjelovanje

Članak 208.

Sjednici Zastupničkog doma predsjeda predsjednik Zastup­nič­kog doma, a
kad je on odsutan ili spriječen, sjednici predsjeda jedan od potpredsjednika
Zastupničkog doma.

Sjednici, kao gosti mogu prisustvovati svi oni koje je pozvao
predsjednik Zastupničkog doma.

Na sjednici može održati govor i strani državnik kao gost, na poziv
predsjednika Zastupničkog doma.

Članak 209.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ
od predsjedatelja.

Prijave za govor podnose se najkasnije do jedan sat nakon početka
rasprave.

Članak 210.

Predsjedatelj daje zastupnicima riječ po redoslijedu kojim su se
prijavili.

Neovisno o redoslijedu zastupnik može dobiti riječ kada želi govoriti o
povredi Poslovnika, kada želi ispraviti navod za koji drži da je netočan te za
repliku.

Govornika može opomenuti ili prekinuti u govoru samo pred­sjedatelj.
Predsjedatelj se brine da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom govoru.

Članak 211.

Zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika predsjedatelj daje
riječ čim je ovaj zatraži. Govor toga zastupnika ne može trajati dulje od jedne
minute, a zastupnik odmah mora navesti članak Poslovnika o čijoj povredi
govori. Predsjedatelj je dužan poslije iznesenog prigovora dati objašnjenje.
Ako zastupnik nije zadovoljan danim objašnjenjem, može zatražiti da se sjednica
prekine dok Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav o tome ne dostavi mišljenje.
O mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i po­litič­ki sustav Zastupnički dom
odlučuje bez rasprave.

Ako zastupnik zatraži riječ da bi ispravio navod za koji drži da je
netočan, predsjedatelj će mu dati riječ čim završi govor onoga koji je iznio
navod. Zastupnik se u svom govoru mora ogra­ničiti na ispravak, u protivnom će
mu predsjedatelj oduzeti riječ, a zastupnikov govor ne može trajati dulje od
jedne minute.

Ako zastupnik zatraži riječ da bi odgovorio na navod iz izlaganja
prethodnog govornika (replika), predsjedatelj će mu dati riječ čim završi govor
onoga koji je navod iznio. Replika zastupnika, odnosno odgovor na repliku ne
mogu trajati dulje od dvije minute.

Članak 212.

Govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom
dnevnom redu.

Ako se govornik udalji od teme dnevnog reda, predsjedatelj će ga
opomenuti da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži teme dnevnog reda,
predsjedatelj će mu oduzeti riječ. U tom slučaju zastupnik više ne može
sudjelovati u raspravi o toj temi dnevnog reda.

Članak 213.

Zastupnik u raspravi, u pravilu, može govoriti najdulje 10 minuta, a
predstavnici klubova do 15 minuta. Iznimno zbog važnosti teme, Zastupnički dom
može odlučiti da pojedini pred­stav­nik kluba ili zastupnik može govoriti i
dulje.

Nakon što završe svoj govor
svi zastupnici koji su se prijavili za govor u skladu sa člankom 209. stavkom
2. ovoga Poslovnika, zastupnici mogu ponovno zatražiti riječ i tada mogu
govoriti još najviše tri minute, neovisno o tome jesu li već sudjelovali u
raspravi o toj temi dnevnog reda.

Zastupnik koji se prijavio za govor i nije bio nazočan u dvorani kada je
pozvan gubi pravo govoriti o temi dnevnog reda za koju se prijavio.

Članak 214.

Iznimno, Predsjedništvo Zastupničkog doma, uz suglasnost svih
predsjednika klubova zastupnika, može odlučiti da rasprava o pojedinoj temi
dnevnog reda može trajati točno određeno vrijeme, u okviru kojega predlagatelj
može govoriti najdulje 20 minuta, a predstavnici klubova zastupnika,
predstavnik matičnoga radnog tijela i predstavnik Odbora za zakonodavstvo,
najdulje po 15 minuta, te predstavnici ostalih radnih tijela najdulje po 10
minuta. Ostalo vrijeme raspoređuje se političkim strankama razmjerno pos­tojećemu
stranačkom sastavu Zastupničkog doma, s tim da nezavisni zastupnik i zastupnik
iz reda nacionalnih manjina, mogu govoriti najdulje po pet minuta.

Odluku o vremenu rasprave iz stavka 1. ovoga članka donosi Zastupnički
dom.

Vrijeme iz stavka 1. ovoga članka, predlagatelj, klubovi zastupnika,
radna tijela, političke stranke, nezavisni zastupnik i zastupnik iz reda
nacionalnih manjina, mogu iskoristiti na način koji sami odrede.

Održavanje reda i stegovne mjere

Članak 215.

Red na sjednici osigurava predsjedatelj.

Za remećenje reda na sjednici predsjedatelj može zastupniku izreći
stegovne mjere:

1. opomenu,

2. opomenu s oduzimanjem riječi,

3. udaljenja sa sjednice.

Stegovne mjere iz stavka 2. ovoga članka su izvršne i o njima se ne vodi
rasprava.

Članak 216.

Zastupniku se izriče opomena ako:

– se u svom govoru ne drži teme o kojoj se raspravlja,

– govori, a nije dobio odobrenje predsjedatelja,

– svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika,

– se javi za povredu Poslovnika ili ispravak netočnog navoda, a započne
govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ,

– omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja ili druge zastupnike,

– svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Zastupničkom
domu,

– na drugi način remeti red na sjednici.

Članak 217.

Opomena s oduzimanjem riječi izriče se zastupniku koji i nakon izricanja
opomene svojim govorom ili ponašanjem nastavi kršiti odredbe Poslovnika zbog
čega mu je već izrečena opomena.

Opomena s oduzimanjem riječi izreći će se zastupniku i kada svojim
govorom vrijeđa hrvatski narod, vjerske zajednice, nacionalne manjine,
predstavnike stranih država i međunarodnih organizacija.

Članak 218.

Zastupniku se izriče stegovna
mjera udaljenja sa sjednice Zastupničkog doma kada je svojim ponašanjem toliko
narušio red i prekršio odredbe ovoga Poslovnika o redu na sjednici da je
daljnje održavanje sjednice dovedeno u pitanje.

Stegovna mjera udaljenja sa
sjednice može se izreći za vrijeme trajanja rasprave i odlučivanja o jednoj ili
više točaka dnevnog reda ili za dan kada mu je izrečena stegovna mjera
udaljenja sa sjednice.

Kada je zastupniku izrečena stegovna mjera udaljenja sa sjednice
Zastupničkog doma, zastupnik je dužan odmah napustiti sjednicu, a ako to ne
učini, predsjedatelj mu može izreći stegovnu mjeru u dvostrukom trajanju.

Ako se zastupnik niti nakon izricanja mjere iz stavka 3. ovoga članka,
ne udalji sa sjednice, predsjedatelj će prekinuti sjednicu i naložiti da se
zastupnik udalji iz dvorane za sjednice. U tom slučaju predsjedatelj može zatražiti
od Straže Sabora da zastupnika udalji iz dvorane.

Predsjedatelj može od Straže Sabora zatražiti da zastupniku, kojemu je
izrečena mjera udaljenja sa sjednice, onemogući ulazak u dvoranu, dok traje
stegovna mjera.

Članak 219.

Protiv stegovne mjere udaljenja sa sjednice Zastupničkog doma zastupnik
ima pravo prigovora.

Prigovor se podnosi predsjedniku Zastupničkog doma najkasnije u roku od
24 sata od izricanja stegovne mjere, a predsjednik ga upućuje svim
zastupnicima.

Predsjedatelj unosi prigovor u dnevni red prvoga narednog dana, ako je
sjednica u tijeku, odnosno za prvu iduću sjednicu.

Odluku po prigovoru Zastupnički dom donosi većinom glasova nazočnih
zastupnika, bez rasprave, time da pravo govora ima samo zastupnik koji je
podnio prigovor.

Članak 220.

Zastupnički dom može po prigovoru:

– potvrditi izrečenu stegovnu mjeru,

– ukinuti stegovnu mjeru.

Odluka Zastupničkog doma je konačna.

Članak 221.

Predsjedatelj može zatražiti da se iz dvorane udalji svaki slušatelj
koji narušava red. U tom slučaju predsjedatelj može od Straže Sabora zatražiti
udaljenje iz dvorane slušatelja ili posjetitelja koji narušava red na sjednici.

Tijek sjednice

Članak 222.

Prije početka sjednice zastupnici se upisuju u knjigu nazočnih sjednici.

Članak 223.

Nakon otvaranja sjednice, predsjedatelj daje potrebna objaš­njenja u
vezi s radom sjednice i obavještenja o drugim prethodnim pitanjima.

Članak 224.

Poslije utvrđivanja dnevnog
reda prelazi se na raspravu o po­je­di­nim temama dnevnog reda, i to redom koji
je utvrđen u dnevnom redu.

Rasprava o pojedinim temama
iz utvrđenog dnevnog reda vodi se bez obzira na broj nazočnih zastupnika.

U raspravi o temama utvrđenog
dnevnog reda, svoja stajališta mogu iznijeti i predstavnici klubova zastupnika
s tim da u redoslijedu govornika imaju prednost.

Članak 225.

Na sjednici se o svakoj temi
utvrđenoga dnevnog reda najprije raspravlja, a zatim odlučuje, osim ako je ovim
Poslovnikom određeno da se odlučuje bez rasprave.

Članak 226.

Predsjedatelj zaključuje raspravu kada utvrdi da nema više prijavljenih
govornika.

Predsjedatelj zaključuje sjednicu, u pravilu, kada se iscrpi utvrđeni
dnevni red sjednice.

Odlučivanje

Članak 227.

Za donošenje odluka na
sjednici Zastupničkog doma potrebna je nazočnost većine zastupnika, osim u
slučajevima kada je Ustavom Republike Hrvatske ili ovim Poslovnikom drukčije
određeno.

Prigodom svakog odlučivanja,
u pravilu, predsjedatelj utvr­đuje broj nazočnih.

Članak 228.

Zakone, odluke, rezolucije,
zaključke i druge akte Zastup­nički dom donosi većinom glasova, ukoliko je na
sjednici Zastup­ničkog doma nazočna većina zastupnika, osim ako Ustavom
Republike Hrvatske i ovim Poslovnikom nije drukčije odre­đeno.

Većinom glasova svih
zastupnika, Zastupnički dom donosi:

– odluke da se pristupi
promjeni Ustava Republike Hrvatske, kao i utvrđivanje nacrta promjene Ustava
Republike Hrvatske,

– zakone kojima se razrađuju
Ustavom Republike Hrvatske utvrđene slobode i prava čovjeka i građanina,
izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i ustrojstvo
lokalne samouprave i uprave,

– odluke o davanju povjerenja
predsjedniku i članovima Vlade, odnosno o iskazivanju nepovjerenja predsjedniku
Vlade, Vladi u cjelini ili pojedinom članu Vlade,

– odluku o raspuštanju
Zastupničkog doma,

– Poslovnik Zastupničkog
doma.

Članak 229.

Većinom glasova svih
zastupnika Zastupnički dom donosi zakone u slučaju kada Županijski dom vrati
zakon na ponovno odlučivanje, osim kada Zastupnički dom donosi zakone dvotre­ćinskom
većinom glasova.

Članak 230.

Dvotrećinskom većinom glasova
svih zastupnika Zastupnički dom:

– donosi Ustav Republike
Hrvatske i promjenu Ustava Re­pub­like Hrvatske,

– potvrđuje međunarodne
ugovore kojima se međunarodnoj organizaciji ili savezu daju ovlasti izvedene iz
Ustava Republike Hrvatske,

– donosi Ustavni zakon o
Ustavnom sudu Republike Hrva­t­ske,

– donosi ustavni zakon,

– donosi zakone kojima se uređuju
nacionalna prava.

Članak 231.

Kada se u postupku donošenja
zakona na sjednici Zastup­ničkog doma na temelju odredbi ovoga Poslovnika
donose odluke koje prethode donošenju zakona i drugih akata u smislu članka
228., 229. i 230. ovoga Poslovnika, za njihovo donošenje dovoljna je većina
glasova nazočnih zastupnika, neovisno o tome što se pojedini zakon ili akt
donosi većinom glasova svih zastupnika, odnosno dvotrećinskom većinom glasova
svih zastupnika, osim ako je Ustavom Republike Hrvatske i ovim Poslovnikom odre­đeno
da se i te odluke donose kvalificiranom većinom.

Glasovanje

Članak 232.

Glasovanje na sjednici je javno, osim ako ovim Poslovnikom nije određeno
da se glasuje tajno.

Javno glasovanje provodi se
dizanjem ruke, poimeničnim ili elektroničkim glasovanjem.

Poimenično glasovanje provodi
se kada to zatraži klub zastupnika ili predlagatelj akta.

Glasovanje dizanjem ruke
provodi se na način da predsjedatelj prvo poziva zastupnike da se izjasne tko
je »za« prijedlog, zatim tko je »protiv« prijedloga, te tko se »uzdržao« od
glasovanja.

Kod utvrđivanja dnevnog reda
glasuje se »za« ili »protiv«.

Iznimno od odredbe stavka 4.
ovoga članka, ako se prilikom glasovanja o amandmanu za njegovo prihvaćanje
izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika, predsjedatelj može odmah
konstatirati da je amandman odbijen.

Poimenično glasovanje provodi
se tako da svaki prozvani zastupnik ustane i izgovara - »za« ili »protiv«
prijedloga, odnosno »uzdržan«.

Kad je prozivanje završeno,
ponovno se prozivaju oni zastupnici za koje u popisu zastupnika nije zabilježeno
da su glasovali.

Zastupnike proziva i glasove
broji tajnik Zastupničkog doma.

Članak 233.

Nakon glasovanja
predsjedatelj utvrđuje je li pojedina odluka dobila potrebnu većinu glasova i
objavljuje rezultat glasovanja.

Na zahtjev jednog zastupnika,
koji zatraži provjeru glasovanja, predsjedatelj nalaže brojenje i ponovno
objavljuje rezultat glasovanja. Provjera glasovanja mora se zatražiti prije
nego što predsjedatelj utvrdi da je pojedina odluka donesena.

Članak 234.

Tajno glasovanje provodi se u
pravilu kod izbora, odnosno imenovanja u slučaju kada je broj predloženih
kandidata veći od broja koji se bira, odnosno imenuje.

Na prijedlog najmanje
desetine zastupnika Zastupnički dom može odlučiti da se javno glasuje i u
slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, time da se najprije glasuje o prijedlogu
koji je podnio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove, a nakon toga o
drugim prijedlozima prema abecednom redu prezimena kandidata.

Članak 235.

Tajno glasovanje provodi se
glasačkim listićima. Glasački listići su iste veličine, boje i oblika i
ovjereni su pečatom Sabora.

Na glasačkom listiću
prezimena kandidata navedena su abecednim redom.

Glasačke listiće priprema
tajnik Zastupničkog doma.

Članak 236.

Predsjedatelju kod tajnog
glasovanja uz tajnika Zastupničkog doma pomaže i određeni broj zastupnika.

Zastupnici koji pomažu
predsjedatelju u provođenju tajnog glasovanja predaju zastupnicima glasačke
listiće. Predaju glasač­kog listića bilježi na popisu zastupnika tajnik
Zastupničkog doma zaokruživanjem rednog broja ispred imena zastupnika kojemu je
predan glasački listić.

Članak 237.

Broj glasačkih kutija i
mjesta na koje će se postaviti određuje tajnik Zastupničkog doma.

Glasovanju kod svake glasačke
kutije prisustvuje jedan od zastupnika izabranih da pomažu predsjedatelju.

Članak 238.

U slučaju ponovnog glasovanja
sjednica se prekida radi pripreme novih glasačkih listića.

Ponovno glasovanje provodi se
istim postupkom kao i prvo glasovanje.

Članak 239.

Zastupnik može glasovati samo
jednim glasačkim listićem, i to osobno.

Zastupnik glasuje tako da na
glasačkom listiću zaokružuje redni broj ispred imena kandidata za koga glasuje.

Glasački listić na kojem je
zaokružen redni broj ispred imena većeg broja kandidata od broja koji se bira
smatra se nevažećim.

Nevažeći je i nepopunjeni
glasački listić, kao i listić na kojem su dopisana nova imena, odnosno glasački
listić koji je tako popunjen da se ne može sa sigurnošću utvrditi za koje je
kandidate glasovao zastupnik.

Članak 240.

Nakon što su svi nazočni
zastupnici predali glasačke listiće i nakon što je predsjedatelj objavio da je
glasovanje završeno, prelazi se na utvrđivanje rezultata glasovanja u dvorani u
kojoj se održava sjednica.

Rezultat glasovanja utvrđuje
se na osnovi predanih glasačkih listića.

Rezultat glasovanja utvrđuje
predsjedatelj u nazočnosti zastupnika koji su mu pomagali kod glasovanja.

Članak 241.

Predsjedatelj objavljuje
rezultat izbora i imenovanje na istoj sjednici na kojoj je provedeno tajno
glasovanje.

Predsjedatelj objavljuje
koliko je zastupnika od ukupnog broja zastupnika primilo glasačke listiće, koliko
je zastupnika ukupno glasovalo, koliko je bilo nevažećih glasačkih listića, te
koliko je zastupnika glasovalo za izbor, odnosno imenovanje pojedinog
kandidata.

Iza toga predsjedatelj proglašava
koji su kandidati izabrani ili imenovani.

XIII. IZBOR I IMENOVANJA

Članak 242.

Zastupnički dom bira, odnosno
imenuje dužnosnike u Zastupnički dom i u državna tijela i organizacije, te
ostale institucije na temelju prijedloga ovlaštenih predlagatelja.

Članak 243.

Prije početka glasovanja,
predsjedatelj izvješćuje zastupnike o načinu glasovanja i o načinu utvrđivanja
rezultata izbora i imenovanja, odnosno razrješenja i opoziva.

Članak 244.

Ako se ne može utvrditi koji
su kandidati izabrani, odnosno imenovani zbog toga što su dva ili više
kandidata dobili jednak broj glasova, glasovanje se ponavlja samo za te
kandidate.

Članak 245.

Ako prilikom glasovanja
potrebnu većinu ne dobije broj kandidata koji se bira, glasovanje se ponavlja
za kandidate koji nisu dobili potrebnu većinu.

U prvom ponavljanju
glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su dobili manje od petine glasova
nazočnih zastupnika.

U drugom ponavljanju
glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su dobili manje od trećine
glasova nazočnih zastupnika.

Ako ni u drugom ponovljenom
glasovanju pojedini kandidat ne dobije potrebnu većinu, prijedlog za izbor tog
kandidata skida se sa popisa predloženih kandidata.

Članak 246.

Predsjednik i potpredsjednici
Zastupničkog doma, te predsjednici, potpredsjednici i članovi radnih tijela
Zastupničkog do­ma, biraju se na vrijeme do isteka zastupničkog mandata,
odnosno do dana razrješenja.

Razrješenje predsjednika i
potpredsjednika Zastupničkog do­ma mogu predložiti klubovi zastupnika ili
najmanje 40 zastupnika.

Izbor, imenovanje te razrješenje
predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela Zastupničkog doma obavlja
se na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove ili na pri­jed­log
najmanje 15 zastupnika.

Članak 247.

Prijedlog kandidata za izbore
i imenovanja, odnosno razrje­šenja i opozive Zastupničkom domu podnosi Odbor za
izbor, imenovanja i upravne poslove ako Ustavom, zakonom ili ovim Poslovnikom
nije propisano da prijedlog kandidature za izbor ili imenovanja, odnosno
prijedlog za razrješenje i opoziv podnosi drugo tijelo ili određeni broj
zastupnika.

XIV. ZAPISNICI

Članak 248.

O radu na sjednici vodi se
zapisnik.

Zapisnik sadrži osnovne
podatke o radu sjednice, sudjelovanju u raspravi te o donesenim odlukama.

U zapisnik se unosi i
rezultat glasovanja o pojedinoj temi.

Članak 249.

Svaki zastupnik ima pravo na
početku sjednice iznijeti primjedbe na zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedbe na
zapisnik odlučuje se na sjednici bez rasprave. Ako se primjedba prihvati,
obavit će se u zapisniku odgovarajuća izmjena.

Zapisnik na koji nisu iznesene
primjedbe, odnosno zapisnik u kojem su suglasno s prihvaćenim primjedbama
obavljene izmjene, smatra se usvojenim.

Članak 250.

Usvojeni zapisnik potpisuju
predsjedatelj Zastupničkog doma i tajnik Zastupničkog doma.

Članak 251.

Izvornike zapisnika sjednica
Zastupničkog doma čuva tajnik Zastupničkog doma i nakon isteka mandata
Zastupničkog doma poh­ranjuje ih u pismohranu Sabora.

Članak 252.

Sjednice se Zastupničkog doma tonski snimaju.

Tajnik Zastupničkog doma dužan je omogućiti zastupnicima na njihov zahtjev
uvid u prijepis tonske snimke sjednice.

Zastupnici i ostali koji su govorili na sjednici Zastupničkog doma mogu
redigirati svoje izlaganje bez unošenja bitnih izmjena u tekst govora.

U dvojbi o osnovanosti zahtjeva za ispravkom u prijepisu tonske snimke
sjednice, odlučuje se na sjednici bez rasprave.

XV. JAVNOST RADA

Članak 253.

Zastupnički dom izvješćuje javnost o radu Zastupničkog do­ma i odlukama
koje je donio, kao i o temama o kojima je raspravljao.

Prijedlozi akata Zastupničkog
doma, odnosno akti Zastup­ničkog doma mogu se u cijelosti objaviti u sredstvima
javnog priopćavanja ili kao posebne publikacije.

Članak 254.

Radi izvješćivanja zastupnika
i javnosti o svom radu Sabor izdaje svoje glasilo i druge publikacije.

Glasilo Sabora »Izvješća
hrvatskoga Sabora« objavljuje:

– prikaz osnovnih tema koje
su predmet rasprave na sjednicama Zastupničkog doma,

– pojedine prijedloge,
odnosno konačne prijedloge zakona i drugih akata Zastupničkog doma,

– pojedine tekstove donesenih
zakona i drugih akata,

– zaključke Zastupničkog doma
i radnih tijela Zastupničkog doma,

– poticaje, stajališta i mišljenja
iznesene u vezi s temama o kojima se raspravlja i odlučuje u Zastupničkom domu,

– akte Predsjednika
Republike,

– sažete govore održane na
sjednicama Zastupničkog doma,

– zastupnička pitanja i
odgovore Vlade,

– prikaz rada Vlade,

– kroniku značajnijih događanja
u Saboru, Uredu Predsjednika Republike i Vladi,

– kroniku međuparlamentarne
suradnje Zastupničkog doma,

– životopise dužnosnika koje
je izabrao, odnosno imenovao Zastupnički dom.

Radi cjelovitog izvješćivanja
zastupnika i javnosti o svom radu Sabor će svoje glasilo i druge publikacije
izdavati, kad za to postoje mogućnosti, u elektronskim i drugim formama, te
učiniti ga dostupnim preko Interneta, audiovizualnih i multimedijalnih
sredstava.

Članak 255.

Od dostupnosti javnosti
izuzimaju se oni dokumenti i materijali Zastupničkog doma koji, u skladu s
posebnim propisima, nose oznaku tajnosti.

Zastupnik ne smije, na
sjednici, iznositi podatke iz dokumenata navedenih u stavku 1. ovoga članka.

Članak 256.

Način rukovanja dokumentima
koji se smatraju službenom, vojnom, odnosno državnom tajnom, uređuje se aktom
tajnika Sabora.

Članak 257.

Pravilnikom o javnosti rada sjednica Zastupničkog doma i radnih tijela
Zastupničkog doma uređuje se:

– način akreditiranja u Saboru domaćih i stranih novinara,

– način na koji građani mogu biti nazočni sjednicama Zastup­ničkog doma
i radnih tijela Zastupničkog doma,

– način tonskog i slikopisnog snimanja sjednica Zastupničkog doma i
radnih tijela Zastupničkog doma,

– izravni radijski i televizijski prijenos tijeka sjednica Zastup­ničkog
doma i radnih tijela Zastupničkog doma,

– ostala pitanja vezana za javnost rada sjednica Zastupničkog doma i
radnih tijela Zastupničkog doma.

Pravilnik iz stavka 1. ovoga članka objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Članak 258.

Sjednica ili pojedini dio sjednice radnih tijela Zastupničkog doma mogu
se na temelju odluke radnog tijela održati bez nazoč­nosti javnosti.

Članak 259.

Izvjestitelji sredstava javnog priopćavanja imaju pravo pratiti rad
Zastupničkog doma i njegovih radnih tijela i izvješćivati javnost o njihovom
radu.

Na sjednicama radnih tijela Zastupničkog doma može se odlu­čiti da
izvjestitelji tiska i drugih sredstava javnog priop­ća­vanja mogu prisustvovati
sjednici i ako se na njoj raspravlja o nekom pitanju bez prisustva javnosti. O
takvom pitanju mogu izvjestitelji tiska i drugih sredstava priopćavanja davati
za javnost samo one obavijesti za koje se to na sjednici odluči. Na sjednici se
može odlučiti da se obavijesti o takvom pitanju mogu davati tek nakon isteka
određenog roka.

Članak 260.

Radi pružanja pomoći i
stvaranja povoljnih uvjeta za rad predstavnika tiska i drugih oblika
priopćavanja u Zastupničkom domu, osigurava im se pravovremena dostava
materijala i uvjeti za praćenje rada na sjednicama Zastupničkog doma i radnih
tijela, razgovori s predstavnicima predlagatelja ili s dužnosnicima u
Zastupničkom domu i drugi kontakti s izvjestiteljima.

Članak 261.

Zastupnički dom može izdavati
prijepise tonskih snimki o tijeku rada na sjednicama Zastupničkog doma, uz koje
se objav­ljuju i materijali dostavljeni zastupnicima za svaku temu dnevnog reda
sjednice, o čemu se brine tajnik Zastupničkog doma.

Članak 262.

Radi što potpunijeg i
točnijeg izvješćivanja javnosti o rezultatima rada Zastupničkog doma i radnih
tijela može se dati službeno priopćenje za tisak i za druga sredstva
priopćavanja. Konferencija za tisak održava se na temelju odluke predsjednika
Zastupničkog doma ili Predsjedništva Zastupničkog doma ili na temelju odluke
Zastupničkog doma.

Tiskovnu konferenciju može
održati i radno tijelo na temelju odluke radnog tijela ili predsjednika radnog
tijela, odnosno pred­sjedatelja radnog tijela.

Tiskovnu konferenciju može
održati i klub zastupnika parlamentarne stranke.

XVI. RAD SABORA U DOBA RATNOG STANJA ILI NEPOSREDNE UGROŽENOSTI
NEOVISNOSTI I JEDINSTVENOSTI REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 263.

Zastupnički dom u doba ratnog stanja ili neposredne ugro­ženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske nastavlja s ra­dom u skladu s
odredbama Ustava Republike Hrvatske.

Na rad i organizaciju Zastupničkog doma u doba ratnog stanja i u slučaju
neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske
primjenjuje se ovaj Poslovnik, ako njegovim odredbama ili drugim aktom
Zastupničkog doma nije druk­čije određeno.

Članak 264.

Zastupnici u Zastupničkom domu, u situaciji iz članka 263. ovoga
Poslovnika, dužni su najhitnije, osobno ili preko nadležnih tijela, izvješćivati
Zastupnički dom o adresi stanovanja, rada ili jedinice, odnosno ustanove oružanih
snaga Republike Hrvatske na koju im treba dostavljati pozive za sjednice i
druge obavijesti u vezi s obavljanjem zastupničke dužnosti.

Članak 265.

Zapovjedništvo oružanih snaga Republike Hrvatske, državna i druga tijela
te Straža Sabora obvezni su u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske omogućiti zastupnicima u
Zastupničkom domu da prisustvuju sjednicama radnih tijela ili Zastupničkog doma
i u tome im pružiti potrebnu pomoć.

Članak 266.

Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav:

– utvrđuje da ne postoji mogućnost da se sastane Zastupnički dom i o
tome izvješćuje Predsjednika Republike i Vladu,

– utvrđuje da su prestale okolnosti koje su onemogućavale sazivanje
Zastupničkog doma i o tome izvješćuje Predsjednika Re­publike i Vladu.

Članak 267.

Ustrojstvo, način rada i sistematizaciju radnih mjesta u Struč­noj službi
Sabora u doba ratnog stanja ili neposredne ugro­ženosti neovisnosti i
jedinstvenosti Republike Hrvatske utvrđuje Odbor za Ustav, Poslovnik i
politički sustav pravilnikom, na prijedlog tajnika Sabora.

XVII. STRUČNA SLUŽBA SABORA

Članak 268.

Zastupnički dom osniva
Stručnu službu za obavljanje stru­čnih, administrativnih, sigurnosnih, tehničkih
i drugih poslova. Stručna služba je zajednička i za Županijski dom i naziva se
Struč­na služba Sabora.

Za obavljanje određenih
poslova iz stavka 1. ovoga članka Sa­bor može imati i zajedničke stručne službe
s Uredom Predsjednika Republike i Vladom, a i drugim tijelima u Republici.

Članak 269.

Voditelj Stručne službe
Sabora je tajnik Sabora.

Tajnik Sabora usmjerava i
usklađuje rad Stručne službe i odgovoran je za njen rad.

Tajnik Sabora ima u odnosu na
Stručnu službu Sabora položaj dužnosnika koji je voditelj tijela državne
uprave.

XVIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 270.

Sastavni
dio ovoga Poslovnika je mišljenje koje je, u slučaju različitog tumačenja
pojedinih odredbi ovoga Poslovnika, dao Odbor za Ustav, Poslovnik i politički
sustav a prihvatio Zastup­nič­ki dom.

Članak 271.

Na dan stupanja na snagu
ovoga Poslovnika prestaje važiti Poslovnik Zastupničkog doma Hrvatskoga državnog
sabora (»Narodne novine«, br. 99/95., 8/96. i 89/98.).

Članak 272.

Ovaj Poslovnik stupa na snagu
danom donošenja a objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa:
012-12/00-06/01
Zagreb, 30. lipnja 2000.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Ostalo, NN 71/2000-1543
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)