## Pravilnik o polaganju stručnih ispita u muzejskoj struci

### NN 56/2003 (5.4.2003.), Pravilnik o polaganju stručnih ispita u muzejskoj struci

# MINISTARSTVO KULTURE

692

Na osnovi članka 46. stavka 2. Zakona o muzejima
(»Narodne novine«, br. 142/98), a na prijedlog Hrvatskog muzejskog vijeća,
ministar kulture donosi

## PRAVILNIK

### o polaganju struČnih ispita u muzejskoj strucI

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom uređuje se način polaganja
stručnih ispita za muzejska stručna zvanja, stručne poslove i pomoćne stručne
poslove utvrđene Zakonom o muzejima i to: preparator, muzejski tehničar,
fotograf. dokumentarist, informatičar, restaurator, muzejski pedagog i kustos.

Članak 2.

Pravo na polaganje stručnog ispita imaju osobe
sa školskom spremom propisanom Zakonom o muzejima za odgovarajuće muzejsko
zvanje, odnosno stručne poslove i s najmanje godinu dana radnog, odnosno
vježbeničkog staža u muzejskoj struci.

II. STRUČNI ISPIT

Članak 3.

Stručni ispiti polažu se prema Programu stručnih
ispita u muzejskoj struci koji je sastavni dio ovoga Pravilnika, a utvrđen je
na prijedlog Hrvatskog muzejskog vijeća.

Programom se određuje opseg gradiva za stručne
ispite propisane ovim Pravilnikom, kao i stručna literatura za svaki predmet
koji se polaže.

Članak 4.

Stručni ispit za zvanje preparatora je usmeni
ispit i sastoji se iz sljedećih predmeta:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike
Hrvatske, te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području muzejske djelatnosti i
zaštite i očuvanja kulturnih dobara.

2. Suvremene metode zaštite, prepariranja,
konzerviranja, rukovanja i održavanja muzejske građe i dokumentacije.

Članak 5.

Stručni ispit za zvanje muzejskog tehničara je
usmeni ispit i sastoji se iz sljedećih predmeta:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike
Hrvatske, te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području muzejske djelatnosti i
zaštite i očuvanja kulturnih dobara

2. Suvremene metode zaštite, prepariranja,
konzerviranja, rukovanja i održavanja muzejske građe i dokumentacije.

Članak 6.

Stručni ispit za zvanje fotografa je usmeni
ispit i sastoji se iz sljedećih predmeta:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike
Hrvatske, te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području muzejske djelatnosti i
zaštite i očuvanja kulturnih dobara.

2. Suvremena fotografska tehnika i video
tehnika, te metode i postupci snimanja muzejske građe.

Članak 7.

Stručni ispit za zvanje dokumentarista sastoji
se iz pismenog i usmenog dijela.

Pismeni dio ispita sastoji se iz pismenog rada
tema kojega je vezana uz zadaće i poslove što ih pristupnik obavlja na svom
radnom mjestu.

Usmeni dio ispita sastoji se iz sljedećih
predmeta:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike Hrvatske,
te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području muzejske djelatnosti i zaštite i
očuvanja kulturnih dobara.

2. Osnove muzejske dokumentacije

3. Muzeografija.

Članak 8.

Stručni ispit za zvanje informatičara sastoji se
iz pismenog i usmenog dijela.

Pismeni dio ispita sastoji se iz pismenog rada
tema kojega je vezana uz zadaće i poslove što ih pristupnik obavlja na svom
radnom mjestu.

Usmeni dio ispita sastoji se iz sljedećih
predmeta:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike
Hrvatske, te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području muzejske djelatnosti i
zaštite i očuvanja kulturnih dobara.

2. Primjena informatike u muzejskoj djelatnosti

3. Osnove muzejske dokumentacije.

Članak 9.

Stručni ispit za zvanje restauratora sastoji se
iz pismenog i usmenog dijela.

Pismeni dio ispita sastoji se iz pismenog rada
tema kojega je vezana uz zadaće i poslove što ih pristupnik obavlja na svom
radnom mjestu.

Usmeni dio ispita sastoji se iz sljedećih
predmeta:

1. Osnove državnog i pravnog poretka Republike
Hrvatske, te zakonodavstvo Republike Hrvatske u području muzejske djelatnosti i
zaštite i očuvanja kulturnih dobara.

2. Suvremene metode
konzervatorsko-restauratorske zaštite muzejske građe

 3.
Osnove muzejske dokumentacije.

Članak 10.

Stručni ispit za muzejsko zvanje muzejskog
pedagoga sastoji se iz pismenog i usmenog dijela.

Pismeni dio ispita sastoji se iz pismenog rada
tema kojega je vezana uz zadaće i poslove što ih pristupnik obavlja na svom
radnom mjestu.

Usmeni dio ispita
sastoji se iz sljedećih predmeta:

1. Osnove državnog i
pravnog poretka Republike Hrvatske, te zakonodavstvo Republike Hrvatske u
području muzejske djelatnosti i zaštite i očuvanja kulturnih dobara.

2. Osnove muzejske
pedagogije

3. Muzeologija

4. Muzeografija.

Pristupnici koji polažu
stručni ispit za zvanje muzejskog pedagoga, koji su predmet muzeologija
položili tijekom studija, oslobađaju se polaganja istog.

Članak 11.

Stručni ispit za
muzejsko zvanje kustosa sastoji se iz pismenog i usmenog dijela.

Pismeni dio ispita sastoji
se iz pismenog rada tema kojega je vezana uz zadaće i poslove što ih pristupnik
obavlja na svom radnom mjestu. Rad mora obuhvatiti i muzeološke aspekte
muzeološke teme.

Usmeni dio ispita
sastoji se iz sljedećih predmeta:

1. Osnove državnog i
pravnog poretka Republike Hrvatske, te zakonodavstvo Republike Hrvatske u
području muzejske djelatnosti i zaštite i očuvanja kulturnih dobara.

2. Muzeologija

3. Muzeografija

4. Osnove muzejske
dokumentacije.

Pristupnici koji polažu
stručni ispit za muzejsko zvanje kustosa, koji su predmet muzeologija položili
tijekom studija, oslobađaju se polaganja istog.

III. POLAGANJE STRUČNOG ISPITA

Članak 12.

Osoba koja polaže
stručni ispit (u daljnjem tekstu: pristupnik) podnosi prijavu za polaganje
stručnog ispita Povjerenstvu za polaganje stručnih ispita u muzejskoj struci (u
daljnjem tekstu: Povjerenstvo). Prijava se podnosi na adresu Muzejskog
dokumentacijskog centra u Zagrebu, koji organizira postupak polaganja stručnih
ispita.

Uz prijavu pristupnik
prilaže isprave i dokumente kojima dokazuje pravo na pristupanje stručnom
ispitu.

Pod ispravama i
dokumentima iz stavka 2. ovoga članka podrazumijevaju se: svjedodžba o stečenoj
školskoj spremi, ugovor o radu na poslovima u muzejskoj struci, odnosno potvrda
o volonterskom radu sukladno članku 44. Zakona o muzejima, te opis poslova što
ih je pristupnik svladao i koje obavlja, odnosno potvrda o obavljenom
vježbeničkom stažu.

Navedeni ugovor,
odnosno potvrdu o volonterskom radu i opis poslova izdaje poslodavac kod kojega
je pristupnik zaposlen, ili volontira, ili obavlja pripravničku praksu.

Prijavu za ispit
pristupnik je dužan podnijeti Povjerenstvu najkasnije tri mjeseca prije
najavljenog ispitnog roka.

Članak 13.

Povjerenstvo je dužno
omogućiti pristupnicima, u pravilu, dva ispitna roka za polaganje stručnih
ispita – u lipnju i u prosincu, a po potrebi se mogu odrediti i izvanredni
rokovi.

Radi pomoći pristupnicima u pripremi stručnog
ispita, Povjerenstvo može organizirati seminare i radionice.

Članak 14.

 Povjerenstvo utvrđuje ispunjava li pristupnik
uvjete za polaganje stručnog ispita i o tome obavještava pristupnika u roku od
15 dana od dana primitka prijave.

Pristupnike koji
ispunjavaju uvjete za polaganje stručnog ispita tajnik Povjerenstva obavještava
o mjestu, vremenu i rasporedu polaganja stručnog ispita, a najkasnije dva
mjeseca prije ispitnog roka.

Članak 15.

Pristupnik može
odustati od polaganja prijavljenog ispita, o čemu je dužan obavijestiti
Povjerenstvo najkasnije tri dana prije početka ispitnog roka.

Polaganje stručnoga
ispita može se odgoditi ako je pristupnik zbog bolesti ili iz drugih opravdanih
razloga spriječen pristupiti ispitu ili nastaviti polaganje započetog ispita.
Povjerenstvo će takvom pristupniku odobriti polaganje ispita u prvom sljedećem
ispitnom roku.

Ako je pristupnik
uredno pozvan na ispit, a ne pristupi mu, niti pravodobno otkaže polaganje
ispita, nema pravo na povrat sredstava uplaćenih za polaganje stručnog ispita.

Članak 16.

Usmeni ispit polaže se pred
Povjerenstvom i tajnikom Povjerenstva odnosno zapisničarom.

Za izradu pismenog rada
Povjerenstvo određuje pristupniku mentora ispitivača i o tome ga obavještava u
roku iz članka 14. stavka 1. ovoga Pravilnika.

Pristupnik u suradnji s
mentorom ispitivačem dogovara temu i opseg rada, te izrađuje pismeni rad.
Pristupnik predaje svoj rad Povjerenstvu u 2 primjerka najkasnije 8 dana prije
polaganja ispita.

Ispitivače na prijedlog
Povjerenstva imenuje Hrvatsko muzejsko vijeće. Ispitivači koji nisu članovi Povjerenstva,
te njihovi zamjenici, nazočni su samo za vrijeme trajanja ispita iz predmeta za
koji su imenovani.

Tijekom ispita vodi se
zapisnik koji potpisuje predsjednik i nazočni članovi Povjerenstva, te tajnik
odnosno zapisničar.

Članak 17.

Pristupnike ocjenjuje
Povjerenstvo.

Pismeni dio ispita
ocjenjuje ispitivač.

Uspjeh pristupnika na
usmenom dijelu ispita za svaki pojedini predmet ocjenjuje ispitivač.

Povjerenstvo završno
ocjenjuje cjelokupni uspjeh pristupnika na temelju prosjeka ocjena na usmenom
ispitu.

Povjerenstvo završno
ocjenjuje i opći uspjeh pristupnika na pismenom i usmenom dijelu ispita.

Konačna ocjena općeg
uspjeha na usmenom i pismenom ispitu je: »položio s izvrsnim uspjehom«,
»položio s vrlo dobrim uspjehom«, »položio s dobrim uspjehom« te »nije
položio«.

Konačna ocjena se
utvrđuje većinom glasova. U slučaju ravnomjerne podjele glasova, odlučuje glas
predsjednika Povjerenstva.

Članak 18.

Nakon završenog ispita predsjednik Povjerenstva,
u nazoč­nosti članova Povjerenstva, obavješćuje pristupnika o uspjehu
postignutom na ispitu.

Članak 19.

Uvjerenje o položenom stručnom ispitu potpisuju
predsjednik i tajnik Povjerenstva.

Jedan se primjerak uvjerenja dostavlja
poslodavcu kod kojeg je pristupnik zaposlen.

Povjerenstvo vodi posebnu evidenciju o položenim
stručnim ispitima, koja se trajno čuva u Muzejskom dokumentacijskom centru u
Zagrebu.

Članak 20.

Ako je pristupnik ocijenjen ocjenom »nije
položio« ili se u smislu članka 15. stavka 3. smatra da nije položio stručni
ispit, o tome se obavješćuje poslodavac kod kojega je pristupnik zaposlen.

Ako je pristupnik upućen na polaganje popravnog
ili popravnih ispita, o tome se također obavješćuje poslodavac kod kojega je
pristupnik zaposlen.

Članak 21.

Ako pristupnik nije s uspjehom položio pismeni
dio ispita, ne može pristupiti usmenom dijelu ispita, već ponavlja ispit u
sljedećem roku.

Članak 22.

Pristupnik koji ne zadovolji iz jednog predmeta
na ispitu za muzejsko zvanje muzejskog pedagoga i kustosa, te stručna zvanja,
može ponovno polagati predmet na popravnom ispitu u sljedećem ispitnom roku.

Članak 23.

Pristupnik koji nije položio stručni ispit, a
nema pravo na popravni ispit prema članku 22. ovoga Pravilnika, može ga
polagati još jednom.

Prijavu za ponavljanje stručnog ispita pristupnik
može podnijeti i nakon prestanka radnog odnosa.

IV. SASTAV I ZADAĆE POVJERENSTVA

Članak 24.

Povjerenstvo se sastoji od predsjednika i dva
člana koji su u pravilu i ispitivači za određene predmete.

Predsjedniku i članovima Povjerenstva određuju se
zamjenici.

Za ispitivanje pojedinih predmeta imenuju se i
posebni ispitivači.

Predsjednika i članove Povjerenstva, te njihove
zamjenike imenuje Hrvatsko muzejsko vijeće.

Na prijedlog Povjerenstva Vijeće imenuje i
ostale ispitivače za pojedine predmete, te njihove zamjenike.

Članak 25.

Predsjednik, članovi Povjerenstva i njihovi
zamjenici, te posebni ispitivači i njihovi zamjenici imenuju se iz redova struč­njaka
koji imaju odgovarajuće muzejsko zvanje ili odgovarajuću stručnu spremu.

Predavače i njihove asistente koji održavaju
seminare i radionice za pomoć u pripremi stručnih ispita Povjerenstvo imenuje,
u pravilu, iz redova stručnjaka koji imaju odgovarajuće muzejsko zvanje ili
odgovarajuću stručnu spremu.

Članak 26.

Administrativne poslove
Povjerenstva obavlja tajnik Povjerenstva kojega imenuje Hrvatsko muzejsko
vijeće.

Povjerenstvo može
imenovati i zapisničara.

Rad Povjerenstva je
javan.

Članak 27.

Predsjednik i članovi
Povjerenstva, te njihovi zamjenici, tajnik Povjerenstva i ispitivači imaju
pravo na naknadu za rad u Povjerenstvu.

Naknada se određuje po
pristupniku.

Posebna naknada se
određuje za pregled i ocjenu pismenog dijela ispita.

Visinu naknade na
prijedlog Hrvatskog muzejskog vijeća, utvrđuje Ministarstvo kulture.

Sredstva za naknade
osiguravaju poslodavci kod kojih su pristupnici zaposleni, a uplaćuju ih
Ministarstvu kulture.

V. POLAGANJE DOPUNSKOG STRUČNOG ISPITA

Članak 28.

Zaposlenicima u muzejima, te muzejima,
galerijama i zbir­kama unutar ustanova i drugih pravnih osoba, koji su položili
stručni ispit u srodnim strukama, priznaje se stručni ispit sukladno ovom
Pravilniku, te oni imaju pravo polagati dopunski stručni ispit iz muzejske
struke.

Na traženje pristupnika iz stavka 1. ovoga
članka, Povjerenstvo određuje koja će ispitna područja pristupnik polagati u
dopunskom stručnom ispitu, kao i ispitno gradivo u okviru ispitnog programa za
odgovarajuće zvanje, imajući u vidu program po kojem je pristupnik polagao
stručni ispit u srodnoj struci.

Ako ispitni program prema kojem je pristupnik položio
stručni ispit u srodnoj struci, u potpunosti obuhvaća odgovarajući ispitni
program iz ovoga Pravilnika, pristupnik ne polaže dopunski stručni ispit.
Rješenje o priznanju stručnog ispita u srodnoj struci donosi Povjerenstvo.

Članak 29.

Prijavi za polaganje dopunskog stručnog ispita,
uz ostale isprave i dokumente iz članka 12. stavka 3. ovoga Pravilnika,
pristupnik je dužan priložiti i dokaz o već položenom stručnom ispitu u srodnoj
struci s ispitnim programom.

Članak 30.

Odredbe ovoga Pravilnika koje se odnose na
stručni ispit, odgovarajuće se primjenjuju i na dopunski stručni ispit.

VI. OSLOBOĐENJE OD POLAGANJA STRUČNOG ISPITA

Članak 31.

Zaposlenici u muzejima, te muzejima, galerijama
i zbirkama unutar ustanova i drugih pravnih osoba, koji imaju znanstveni
stupanj (magistra ili doktora znanosti) i najmanje dvije godine rada u
muzejskoj struci, mogu biti oslobođeni polaganja stručnog ispita za
odgovarajuće muzejsko stručno zvanje.

Rješenje o oslobođenju u smislu stavka 1. ovoga
članka donosi ispitno Povjerenstvo.

Članak 32.

Zahtjevu za oslobođenje od polaganja stručnog
ispita prilaže se isprava kojom se dokazuje da se radi o znanstvenom stupnju iz
područja muzejske struke, potvrdu o radnom stažu u muzejskoj struci, te
preporuka poslodavca iz koje je razvidno obavlja li zaposlenik uredno poslove
određenog muzejskog stručnog zvanja.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 33.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaje
važiti Pravilnik o polaganju stručnih ispita radnika muzejske struke i program
za stručne ispite (»Narodne novine« br. 9/78).

Članak 34.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 612-05/03-01-63

Urbroj: 532-03-3/4-03-01

Zagreb, 28. ožujka 2003.

Ministar
**dr. sc. Antun Vujić**, v. r.

PROGRAMI STRUČNIH ISPITA U
MUZEJSKOJ STRUCI

I.

OPĆI DIO

Predmet: Osnove
državnog i pravnog poretka Republike Hr­vat­ske, te zakonodavstvo Republike
Hrvatske u području muzejske djelatnosti i zaštite i očuvanja kulturnih dobara.

Sadržaj
predmeta: Ustav Republike Hrvatske, radno zakonodavstvo i propisi,
zakonodavstvo u kulturi

Literatura:

 1. Ustav Republike Hrvatske // »Narodne novine«,
br. 41/01 (pročišćeni tekst) i 55/01 (ispr.)

 2. Zakon o sustavu državne uprave // »Narodne novine«,
br. 75/93, 92/96, 48/99, 15/00, 127/00 i 59/01. Čl. 50.-56.

 3. Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i
državnih upravnih organizacija // »Narodne novine«, br. 48/99, 15/00 i 20/00
(ispr.). Čl. 12.

 4. Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj)
samoupravi // »Narodne novine«, br. 33/01. Čl. 18.-23.

 5. Zakon o radu // »Narodne novine«, br. 38/95,
54/95, 65/95, 17/01 i 82/01. Čl. 1.–35., 92.-97. i 103.-122.

 6. Zakon o muzejima // »Narodne novine«, br.
142/98, s pripadajućim Pravilnicima.

 7. Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara //
»Narodne novine«, br. 69/99, s pripadajućim Pravilnicima.

 8. Zakon o arhivskom gradivu i arhivima //
»Narodne novine«, br. 105/97 i 64/00.

 9. Zakon
o kulturnim vijećima // »Narodne novine«, br. 53/01.

10.Zakon o knjižnicama // »Narodne
novine«, br. 105/97, 5/98 i 104/00. Čl. 1.-12., 28. i 45.

11.Europska kulturna konvencija – Pariz,
19. prosinca 1954. // »Narodne novine«, Međunarodni ugovori br. 6/94 i 1/99

12.Konvencija o zaštiti kulturnih dobara u
slučaju oružanog sukoba – Haag, 14. svibnja 1954. // »Narodne novine«,
Međunarodni ugovori br. 12/93, s pripadajućim Pravilnikom i Protokolima.

13.Konvencija o mjerama zabrane i
sprječavanja nedozvoljenog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih
dobara – Pariz, 14. studenoga 1970. // »Narodne novine«, Međunarodni ugovori
br. 12/93.

14.Konvencija o zaštiti svjetske kulturne
i prirodne baštine – Pariz, 23. studenoga 1972. // »Narodne novine«, Među­na­rodni
ugovori br. 12/93.

15.Europska konvencija o zaštiti
arheološkog nasljedstva Europe – London, 6. svibnja 1969. // »Narodne novine«,
Međuna­rodni ugovori br. 6/94.

16.Konvencija o zaštiti arhitektonskoga
blaga Europe – Granada, 3. listopada 1985. // »Narodne novine«, Međunarodni
ugovori br. 6/94.

17.UNIDROIT-ova Konvencija o ukradenim ili
nezakonito izvezenim kulturnim dobrima – Rim 24. lipnja 1995. // »Narodne
novine«, Međunarodni ugovori br. 5/00 i 6/02.

18.Preporuke UNESCO-a o zaštiti kulturne
baštine.

19.Povelje i Preporuke ICOMOS-a i ICOM-a.

20.Statut Međunarodnog savjeta za muzeje
UNESCO-a (ICOM), Generalna skupština ICOM-a, 14. 6. 1974., dopune 1983., 1986.
i 1989.

21.Direktive i drugi akti Europske unije o
zaštiti kulturne baštine.

II.

POSEBNI DIO

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE PREPARATORA METALA

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, kon­zer­viranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i doku­men­tacije

Sadržaj
predmeta:

1. Poznavanje opće i anorganske kemije

    –  prepoznavanje
metala

    –  prirodni
procesi starenja i propadanja

    –  vanjski
uzroci koji ta stanja pospješuju (vlaga, temperatura, mehanička oštećenja i
dr.)

2. Metalni predmeti u muzejima

    –  način
dobivanja

    –  prijem

    –  osnovni
zahvati

    –  restauriranje

    –  konzerviranje

    –  pohrana

3. Pristup obradi muzejskih predmeta

    –  što moramo
(dokumentacija, procjena stanja)

    –  što smijemo (dogovor s
kustosom, osobna procjena, literatura, etika)

    –  što možemo (oprema
radionice, radni uvjeti, iskustvo)

4. Zaštita na radu

    –  štetni utjecaji na
djelatnika

    –  sredstva zaštite

    –  preventiva

Obavezna
literatura:

 1. Opća i anorganska kemija (bilo koji udžbenik za
srednje škole).

 2. Osnove
zaštite i izlaganja muzejskih zbirki. Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar,
1993.

 3. Bauer,
Antun (ur.). Konzerviranje i restauriranje muzejskih predmeta. Zagreb: Muzejski
dokumentacioni centar, 1974.

 4. Feilden,
B. M. Uvod u konzerviranje kulturnog nasljeđa. Zagreb: Društvo konzervatora
Hrvatske, 1981.

 5. Maroević,
Ivo. Uvod u muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993.

 6. Mikrobiološka
destrukcija spomenika kulture: zbornik radova sa seminara održanog 6. travnja
2000. u Muzeju Mimara. Zagreb: Hrvatski restauratorski zavod, 2000.

 7. Laszlo,
Želimir. Novi dokumenti o preventivnoj zaštiti. // Informatica museologica. 32,
1/2 (2001.), str. 145-149.

 8. Vokić,
Denis; Laszlo, Želimir; Maroević, Ivo. Prijedlog smjernica za zaštitu muzejske
građe. // Informatica museologica. 32, 1/2 (2001.), str. 150-156.

 9. Čuvanje
muzejskih zbirki – uvod u preventivnu zaštitu, priručnik za tečaj – I. i II.
dio. Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar, 1997. (rukopis)

10.                               Pravilnik
o zaštiti na radu (muzejski akt, ima svaki muzej).

Preporučena
literatura:

1. Arbeitsblätter für Restauratoren. Mainz: Arbeitsgemeinschaft
der Restauratoren: Römisch–Germanisches Zentralmuseum Mainz (osobito novija
godišta časopisa).

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE PREPARATORA
DRVETA

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzer­vi­ranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Opće poznavanje materijala – vrste i
karakteristike drveta

–  Opće poznavanje mikroklime, degradacijskih
procesa i njihovih uzroka

–  Preventivna zaštita, zaštita od propadanja i
konzerviranje pred­meta

–  Održavanje i zaštita drvenih predmeta u
čuvaonicama i na izložbama

Obavezna
literatura:

1. Buck, Richard D. Utvrđivanje i opisivanje
stanja umjetnina. // Vijesti muzealaca i konzervatora. 3/4 (2000.), str.
94-102.

2. Petricioli, Ivo. Umjetnička obrada drveta u
Zadru u doba gotike. Zagreb, 1972.

3. Emmerling, E. Restauriranje između etike i
estetike. // Vijesti muzealaca i konzervatora. 3/4 (1998.), str. 87-94.

4. ICOM-ov kodeks profesionalne etike. Zagreb: Hrvatsko
muzejsko društvo, 2002. (izdano kao prilog uz: Vijesti muzealaca i
konzervatora, 1/2002.).

5. ECCO – profesionalne smjernice. // Vijesti
muzealaca i konzervatora. 2 (1997.), str. 16-20.

6. Zakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. //
Vijesti muzealaca i konzervatora. 1/4 (1999.), str. 143-166.

7. Doprinos laboratorijskih istraživanja u
konzervatorsko-restauratorskim radovima: seminar, Muzej Mimara, Zagreb, 21. 4.
1999. Zagreb: Hrvatski restauratorski zavod, 1999. Stručni radovi:

    –  Briški, Felicita. Utjecaj
mikroorganizama na propadanje spomenika kulture.

    –  Durman, Aleksandar.
Dendrokronologija – apsolutno i relativno datiranje prošlosti.

    –  Fučić, Mario. Aktualnosti
na području plinske dezinsekcije umjetnina.

8. Fressl, Ivo. Slikarska tehnologija. Zagreb:
Radionice škole primijenjene umjetnosti, 1966. (poglavlja o pozlati i drvu).

9. Stručni radovi sa seminara »Mikrobiološka
destrukcija spomenika kulture«, Zagreb, Hrvatski restauratorski zavod, 2000.:

    –  Despot, Radovan;
Trajković, Jelena. Najčešće gljive uzročnici prave truleži drva u objektima.

    –  Plavšić, Franjo. Zaštita
od otrova tijekom konzervatorsko – restauratorskih radova.

Preporučena
literatura:

1. Preventive conservation, practice, theory and
research – preprints of the Contributions to the Ottawa Congress, 1994.
Tekstovi:

    –  Child,
R. E.; Pinniger, D. B. Insect trapping in museum and historic houses.

    –  Richar,
Melvin. The transport of paintings in microclimate display cases.

2. Sothebyž s Caring for antiques – a guide to
handling, cleaning, display and restaoration. London: Conrad Octopus Limited,
1996.

3. Rettelbusch, Ernst. Stilhandbuch. Stuttgart: J.
Hoffmann, 1986.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE PREPARATORA
KERAMIKE

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzervi­ra­nja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Opće poznavanje
materijala – vrste i karakteristike keramike

–  Opće poznavanje
mikroklime, degradacijskih procesa i njihovih uzroka

–  Rukovanje keramičkim
predmetima u muzejima

–  Preventivna zaštita i
rekonstrukcija keramičkih predmeta

–  Transport predmeta

Obavezna
literatura:

1. Losos, Ludvik. Nove
metode konzervacije muzejskih zbirki. // Konzerviranje i restauriranje
muzejskih predmeta / ur. Antun Bauer. Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar,
1974.

2. Farmakovski, M. V. Konzerviranje i restauriranje muzejskih zbirki.
Zagreb: Gipsoteka, 1949.

3. Ridli, Ž. Održavanje i popravljanje antikviteta. Beograd: Tehnička
knjiga, 1980.

4. Liebscher, I.; Willert, F. Tehnologija keramike. 2. izd. Beograd:
Univerzitet umetnosti, 1981.

5. Donelli, I. Rekonstrukcija antičke keramike iz Zatona kod Nina. //
Almanah jugoslavenskog mediteranskog podneblja, Liburnija – Rijeka. 1980. Str.
291-294.

Preporučena
literatura:

1. Feilden, D. M.
Introduction to Conservation. Rome: ICCROM, 1979.

2. Plenderleith, H. J.; Werner, A. E. A. The Conservation of antiguites
and works of art. London: Oxford University Press, 1979.

3. Nachrichtenblatt der Denkmalpflege in Baden Württemberg (časopis).

4. Ballestren, A. Definition of the proffesion. Rome: ICCROM, 1978.

5. Colin, Fink. Incrustation on porous pottery – A new method of
clining without loss of pigment, Tehnical Studies in the field of the fine
Arts, Vohm? II – str 56-61., 1933.-34. \*

6. Gedye Ione. Pottery and glass. // The conservation of cultural
property. Paris: UNESCO, 1968. (Museums and monuments; XI). Str. 109-113.

7. Larney, S. Restoring ceramics. London: Barrie & Jankins, 1975.

8. Olive, J.; Pearson, C. The conservation of ceramics from marine
archeologichal sources. // Conservation in archeology and the applied arts.
London: International Institute for Conservation of Historic and Artistic
Works, 1975. Str. 63-68.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE PREPARATORA
TEKSTILA

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzervi­ranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Opće poznavanje
materijala – vrste i karakteristike materijala (vuna, svila, pamuk, lan, perje
itd.)

–  Opće poznavanje mikroklime, degradacijskih procesa i njihovih
uzroka

–  Rukovanje tekstilnim predmetima u muzejima

–  Održavanje i zaštita tekstilnih predmeta u čuvaonicama i na
izložbama

–  Transport tekstilnih predmeta

Obavezna
literatura:

1. Enciklopedija leksikografskog
zavoda, 1964. (lan, pamuk, svila, vuna, tkanje).

2. Feilden, B. M. Uvod u
konzerviranje kulturnog nasljeđa. Zagreb: Društvo konzervatora Hrvatske, 1981.

3. Osnove zaštite i
izlaganja muzejskih zbirki. Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar, 1993.

4. Vokić, D. Utjecaj
uvjeta čuvanja na stanje umjetnina: važnost temperature i relativne vlage
zraka. // Restauratorski bulletin. 1 (1993.), str. 6-20.

5. Vokić, D.
Restauracija nije alternativa preventivnoj zaštiti. // Informatica museologica.
26, 1/4 (1995.), str. 15-17.

6. Worch, M. T.
Povijesni tekstil – upute za transport, izlaganje i čuvanje. // Informatica
museologica. 28, 1/4 (1997.), str. 75-79.

7. ICOM-ov međunarodni
komitet za muzeje i zbirke odjeće: upute za čuvanje odjeće. // Informatica
museologica. 21, 1/2 (1990.), str. 114-115.

8. Reichert, U. Rukovanje tekstilnim predmetima u
muzeju. // Informatica museologica. 27, 1/2 (1996.), str. 119-120.

Preporučena
literatura:

1. Flury–Lemberg, M. Textile conservation and
research. Schriften der Abbeg–Stiftung, 1998. Str. 13-71.

2. Thomson, Gary. The museum environment. 2. izd.
London: Butterworth-Heinemann, 1994. Str. 1-162.

3. Thompson, J. M. A. (ed.). Manual of
curatorship. London; Butterworths: The Museum Association, 1984.

4. Story, K. O. Approaches to pest managment in
museums. Conservation. Analytical Laboratory, Smithsonian Institution, 1985.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE PREPARATORA
PAPIRA

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzervi­ranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Zaštita pisane baštine

–  Vrste
pisane baštine

–  Uzroci
oštećivanja pisane baštine

–  Mjere
preventivne zaštite – čuvanje i pohrana pisanih spomenika

–  Uloga
mikrografije i reprografije u zaštiti

–  Konzerviranje
i restauriranje pisane baštine

–  Dokumentiranje
konzervatorsko – restauratorskih radova

–  Etika
konzerviranja i restauriranja pisane baštine

–  Konzerviranje
i restauriranje uveza

Obavezna
literatura:

 1.  Dadić, V.; Sarić, E. Osnovne zaštite
bibliotečne građe. Zagreb: Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1973.

 2.  Arhivistički
standardi i postupci Državnog arhiva Québeca. Zagreb: Hrvatski državni arhiv,
1994. (poglavlja D i F).

 3.  Bergstein,
A.; Kapustić S. Mikrografija. Samobor: »Zagreb«, 1989.

 4.  Arhivistika
za djelatnike u pismohranama. Zagreb: Arhiv Hrvatske, 1992. (poglavlja 7, 8 i
10).

 5.  Mikrobiološka destrukcija spomenika kulture:
zbornik radova. Zagreb: Hrvatski restauratorski zavod, 2000.

 6.  Mušnjak, T. Čuvanje, zaštita i mogućnosti
restauriranja fotografija. // Vjesnik Historijskog arhiva u Rijeci i Pazinu. 30
(1988.), str. 327-344.

 7.  Mušnjak, T. Pohrana i zaštita fotografija. //
Sodobni arhivi. 12 (1990.), str. 85-89.

 8.  Mušnjak, T. Zaštitna ambalaža za pohranjivanje
arhivske građe. // Sodobni arhivi. 14 (1992.), str. 142-146.

 9.  Mušnjak T. Konzerviranje i restauriranje
plakata i nacrta utvrda Pule iz fonda Carska i kraljevska inženjerijska uprava
u Puli. // Hrvatske obalne utvrde u 19. i 20. stoljeću. Split: Povijesni arhiv
Split, 1993. Str.75-84.

10. Mušnjak, T. Vlaga kao uzročnik oštećenja
arhivske građe. // Sodobni arhivi. 16 (1994.), str. 33-39.

11. Mušnjak, T. Utjecaj zagađenog zraka na pisanu
baštinu. // Sodobni arhivi. 19 (1997.), str. 95-98.

12. Mušnjak, T. Školovanje stručnjaka na području
konzerviranja i restauriranja pisane baštine. // Arhivski vjesnik. 40 (1997.),
str. 63-69.

13. Priručnik iz arhivistike. Zagreb: SDARJ, 1977.
(poglavlja: VII, XV, XVI, XIX).

14. Upute za zaštitu pokretne kulturne baštine u muzejima
i galerijama. Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar, 1991. Str. 27-31.

15. Zaštita arhivskog gradiva. // XXXVII.
Savjetovanje Hrvat­skog arhivističkog društva. Trakošćan, 2000.

16. Baričević, Z. Prikaz sustava hibridne
reprografije – stanje i mogućnosti. // Arhivski vjesnik. 44 (2001.), str.
145-152.

17. Mušnjak, T. Arhivi: Između digitalnih zapisa i
ubrzanog propadanja gradiva na kiselom papiru. Masovna neutralizacija zapisa na
kiselom papiru. // Arhivski vjesnik. 44 (2001.), str. 61-70.

18. Mušnjak, T. Uloga zgrade u zaštiti pisane
baštine. // Arhivski vjesnik. 44 (2002.), str. 183-194.

Preporučena
literatura:

Adcock, E. P. et al.
(ed.). Principles for the care and handling of library materials. Paris;
Washington: IFLA-PAC: CPA, 1998. (uskoro izlazi hrvatski prijevod).

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE PREPARATORA
KAMENA

Predmet: Suvremene
metode zaštite, repariranja, konzer­vira­nja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Povijesni pregled restauracije kamena

–  Dokumentiranje preparatorsko – konzervatorskih
radova

–  Dijagnostika: određivanje vrste kamena,
analiza kamena, vrste oštećenja

–  Konzervacija: dokumentacija, desalinizacija,
tehnike čišćenja, preparati za čišćenje

–  Konsolidacija: tehnike konsolidacije kamena,
preparati za konsolidaciju

–  Rekonstrukcija: sortiranje fragmenata,
spajanje fragmenata, nadopune, uzimanje otisaka, lijevanje u poliesteru i
epoksidu,

–  Konstruktivni elementi: tehnike i metode
manipulacije kamena, statika, skele, strojevi

–  Njega i održavanje: izlaganje, vlaga, toplina,
svjetlo i klimatski uvjeti.

Obavezna
literatura:

 1.  Farmakovski, M. V. Konzerviranje i
restauriranje muzejskih zbirki. Zagreb: Gipsoteka, 1949.

 2.  Feilden,
B. M. Uvod u konzerviranje kulturnog nasljeđa. Zagreb: Društvo konzervatora
Hrvatske, 1981.

 3.  Bauer,
Antun (ur.). Konzerviranje i restauriranje muzejskih predmeta. Zagreb: Muzejski
dokumentacioni centar, 1974.

 4.  Popović,
D.; Malinar, H. Restauratorski radovi na lumbaradskoj psefizmi i natpisu iz Starigrada
na Hvaru. // Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske. 10 (1984.), 11
(1985.), str. 151.

 5.  Malinar,
H. Čišćenje kamenih spomenika kulture. // Klesarstvo i graditeljstvo. 9, 1/2
(1998.), str. 28.

 6.  Cotman,
I. Probna podzemna eksploatacija kamena »Kanfanar«. // Klesarstvo i
graditeljstvo. 7, 1/2 (1996.), str. 41.

 7.  Ukrainček,
V. Ratne štete na spomenicima kulture 1991-1995. // Klesarstvo i graditeljstvo.
7, 1/2 (1996.).

 8.  Crnković,
B.; Šarić, Lj. Građenje prirodnim kamenom. Zagreb: Rudarsko-geološki naftni
fakultet, 1992.

9.  Šarić, Lj. Čišćenje kamena vapnenca. //
Klesarstvo i graditeljstvo. 2, 1 (1991.), str. 38.

10. Ženko,
T.; Tomašić, I.; Peček, N. Čišćenje arhitektonskog kamena. // Klesarstvo i
graditeljstvo. 4, 3/4 (1993.), str. 54.

11. Balent,
J. Čišćenje i zaštita arhitektonskog kamena. // Klesarstvo i graditeljstvo. 6,
3/4 (1995.), str. 49.

12. Klarić,
M. Kiparska tehnologija. Split: Intra, 1999.

13. Džaja,
N. Tradicionalna obrada kamena klasičnim alatima. Split: Umjetnička akademija
Sveučilišta u Splitu, 1999.

Preporučena
literatura:

1. Lazzarini, L.; Tabasso, M. L. Il restauro della
pietra. Padova: CEDAM, 1986.

2. Brommelle, N. S.; Smith, Perry. Case studies in
the conservation stone and wall paintings. Bologna Congress 21-26 September
1986.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE PREPARATORA
ZOOLOŠKE STRUKE

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzer­vi­ranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Prikupljanje muzejske građe (postupak)

–  Alat potreban za izradu dermoplastičnih
preparata

–  Kemikalije

–  Materijal

–  Izrada dermoplastičnih preparata sisavaca,
ptica, vodozemaca, gmazova, rakova, riba. kukaca.

–  Izrada mijehova sisavaca i ptica

–  Izrada mokrih preparata

–  Izrada kostura i dijelova kostura

–  Izrada diorama

–  Čuvanje i dezinsekcija zoološke građe

Literatura

Alinger, Pavao. Kako ću
preparirati životinje. Zagreb: Školska knjiga, 1952.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE PREPARATORA
GEOLOŠKO – PALEONTOLOŠKE STRUKE

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzer­viranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Grubo mehaničko prepariranje fosila

–  Fino
mehaničko prepariranje fosila

–  Kemijsko
prepariranje fosila

–  Izrada
preparata

–  Izdvajanje
mikro i makrofosila iz stijena

–  Izrada
odljevaka

–  Kemijska
i fizička zaštita

–  Izrada
grafičke i fotodokumentacije

–  Održavanje
građe i prostora smještaja građe

–  Održavanje
i tehnička organizacija depoa

Obavezna
literatura

Kochansky–Devidé, V.
Paleozoologija. Zagreb: Školska knjiga, 1964.

Preporučena
literatura:

1. Kummel, B.; Raup, D. Handbook of
paleontological techniques. San Francisco; London: W. H. Freeman and company,
1965.

2. Reser,
P. K. Precision casting of small fossils: an update. // Curator. 24, 3 (1981.),
str. 157-180.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE MUZEJSKOG
TEHNIČARA

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzer­viranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Zaštita građe u muzejskim čuvaonicama,
transportu, na izložbama, osnove preventivne zaštite muzejske zgrade, osnove
zaštite dokumentacije i dr.

–  Protuprovalna,
protupožarna zaštita, te zaštita od potresa i poplave.

–  Osnove
preventivne zaštite prema vrsti građe: slike, skulpture, papir, metal i dr.

–  Muzejska mikroklima, svjetlo, dodir sa štetnim
materijalima, nametnici i dr.

–  Štete prouzročene ljudskim djelovanjem.

Obavezna
literatura:

1. Čuvanje muzejskih zbirki – uvod u preventivnu
zaštitu: priručnik za tečaj. Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar, 1997.
(rukopis)

2. Maroević,
Ivo. Uvod u muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993. Str.
169-185.

3. Informatica
museologica. 21, 3/4 (1990.); tema broja: Zaštita muzejske građe.

4. Laszlo,
Želimir. Priručnik za preventivnu zaštitu slika. Zagreb: Muzejski
dokumentacijski centar, 2001.

Preporučena
literatura:

1. Feilden, Bernard M. An introducion to
conservation of cultural property. Paris: United nations educational,
scientific and cultural organization, 1979.

2. Richard,
M.; Mecklenburg, M. F.; Merrill, R. M. (ed.). Art in transit: handbook for
packing and transporting paintings. Washington: National Gallery of Arts, 1991.

3. Liston,
David (ed.). Museum security and protection: a handbook for cultural heritage
institutions. London; New York: Routledge, 1993.

4. Gillies,
T.; Putt, N. The ABCs of collections care. Winnipeg: Manitoba Heritage
Conservation Service, 1991.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE MUZEJSKOG
TEHNIČARA GEOLOŠKO – PALEONTOLOŠKE STRUKE

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzer­viranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Grubo mehaničko prepariranje fosila

–  Fino
mehaničko prepariranje fosila

–  Kemijsko
prepariranje fosila

–  Izrada
preparata

–  Izdvajanje
mikro i makrofosila iz stijena

–  Izrada
odljevaka

–  Kemijska
i fizička zaštita

–  Izrada
grafičke i fotodokumentacije

–  Održavanje
građe i prostora smještaja građe

–  Održavanje
i tehnička organizacija depoa

Obavezna
literatura

 Kochansky–Devidé, V. Paleozoologija. Zagreb:
Školska knjiga, 1964.

Preporučena
literatura:

1. Kummel, B.; Raup, D. Handbook of
paleontological techniques. San Francisco; London: W. H. Freeman and company,
1965.

2. Reser, P. K. Precision casting of small fossils:
an update. // Curator. 24, 3 (1981.), str. 157-180.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE MUZEJSKOG
TEHNIČARA MINERALOŠKO – PETROGRAFSKE STRUKE

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzer­viranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  Osnovno poznavanje građe: mineral, stijena,
simetrija, tvrdoća i kalavost.

–  Prepoznavanje materijala: glavni petrogeni
minerali, glinenci, kremen, olivini, pirokseni, amfiboli, tinjci, karbonati
(kalcit i dolomit).

–  Osnovna podjela stijena: magmatske, sedimentne
i metamorfne stijene.

–  Vrste mineraloško – petrografske građe

–  Hrvatski prirodoslovni muzej – struktura i
funkcioniranje

–  Zbirke Mineraloško – petrografskog odjela
Hrvatskog prirodoslovnog muzeja

–  Zbirke MP1 grupe

–  Zbirke MP2 grupe – mikrouzorci

–  Zbirka MP3 grupe

–  Zbirka MP4 (Fototeka)

–  Biblioteka

–  Zbirke u formiranju

–  Dokumentacija

–  Smještaj

–  Manipulacija materijalom

–  Čuvanje i zaštita

–  Porijeklo materijala

–  Priprema uzorka za determinaciju i
jednostavnije determinacije

–  Izložbe

Obavezna
literatura:

1. Barić, Lj. Mineralogija s petrografijom. Zagreb
– Bedekovčina: Školski centar za građevnu industriju i Građevinarstvo, 1968.

2. Bukovec,
D.; Zebec, V.; Igaly, G. & Perović, D. Informatički projekt dokumentacije
muzejsko galerijske građe. Informatics project on museum and gallery material
documentation. Natura Croatica, 2/2, 149-164. Zagreb: 1994.

3. Radanović
– Gužvica, B. Iz povijesti Mineraloško – petrografskog muzeja u Zagrebu
(Promjene u izložbenom prostoru). – Geološki vjesnik 41, 407-413, Zagreb: 1988.

4. Radovčić,
J. Hrvatski prirodoslovni muzej (Iz prošlosti do budućnosti). – Hrvatski
prirodoslovni muzej Zagreb: 1987.

5. Zebec,
V, & Čepelak, M. Dokumentacija, kategorizacija i valorizacija, izlaganje i
zaštita mineraloško – petrografske muzejske građe, primjer Mineraloško
petrografskog muzeja u Zagrebu. – Informatica museologica, 2-3, 102-115,
Zagreb: 1980.

6. Zebec,
V. stoljeće otkupa mineraloško – petrografske muzejske građe. – Hrvatski
prirodoslovni muzej, Zagreb: 1996., (katalog izložbe)

Preporučena
literatura:

1. Barić, Lj. (1965): Mineralogisch –
petrographisches Museum in Zagreb, Bull. Sc. Cons. Acad. Yougosl., (A), 10/10,
Zagreb.

2. Klein,
C. (2002): Mineral Science. – John Wiley & Sons, Inc. New York

PROGRAM
STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE MUZEJSKOG TEHNIČARA BIOLOŠKE STRUKE

Predmet: Suvremene
metode zaštite, prepariranja, konzer­vi­ranja, rukovanja i održavanja muzejske
građe i dokumen­tacije

Sadržaj
predmeta:

–  propisi vezani za zaštitu vrsta i CITES

–  priprava
destilirane vode, raznih koncentracija konzervansa i sl.

–  postupak
s otrovima

–  priprava
i postupak sa sredstvima za usmrćivanje

–  zoonoze
i preventiva prilikom rada sa životinjama

–  tehnike
prikupljanja mikološke i botaničke građe

–  tehnike
sakupljanja pojedinih grupa životinja

–  postupak
s plodištima gljiva i biljkama određenim za herbar

–  izolacija
predmeta iz uzoraka

–  izrada
etiketa, etiketiranje i osnove vođenja dokumentacije

–  uzimanje
vanjskih mjera prije prepariranja

–  suho
prepariranje kukaca

–  fiksiranje
i konzerviranje u tekućem mediju

–  uzimanje
i konzerviranje uzoraka tkiva za proteinske i DNK analize

–  izrada
osteoloških preparata

–  izrada
genitalnih preparata

–  izrada
suhih preparata sisavaca i ptica za znanstvene zbirke

–  transport
preparata i uzoraka

–  muzejski
štetnici

–  uvjeti
čuvanja, održavanje i zaštita preparata i zbirki

–  uzgoj
i održavanje kolonija kukaca

–  osnove
održavanja terarija i akvarija

Obavezna
literatura:

1. Alinger, Pavao. Kako ću preparirati životinje.
Zagreb: Školska knjiga, 1952.

2. Nikolić,
T. Herbarijski priručnik. Zagreb: Školska knjiga, 1999.

3. Osnove
zaštite i izlaganja muzejskih zbirki. Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar,
1993.

4. Schmidt,
L. Tablice za determinaciju insekata. Priručnik za agronome, šumare i biologe.
Zagreb: Poljoprivredni fakultet Sveučilišta u Zagrebu, 1970.

5. Zakon
o zaštiti prirode. (1994): Narodne novine, br. 30/94 i 72/94

Preporučena
literatura:

1. CITES - Convention on International Trade in
Endangered Species of Wild Fauna and Flora, adopted in Washingtion in 1973.

2. Cribb, P.W. (1972): Study of the genitalia of
the Lepidoptera. The Ent. Soc.., 73, 1-16.

3. Hall, E.R. & Russell, W.C. (1933):
Dermestes beetles as an aid to cleaning bones. Yournal of Mammalogy, 14,
372-374.

4. Hall, E.R (1962): Collecting and Preparing
Study Specimens of Vertebrates. Museum of Natural History, The University of
Kansas, Miscellaneous Publication No. 30, 46 pp.

5. McGavin, G. (1997): Expedition Field
Techniques: Insects and other terrestrial arthropods. Expedition Advisory
Centre, Royal Geographical Society, London, 94 pp

6. Russell, E.L. (1973): Improved methods for
staining bones of small fetuses and vertebrates in Alizarin Red S. BioScience,
23, 366-367.

7. Sherwin, W.B. (1991): Collecting mammalian
tissue and data for genetic studies. Mammal Review, 21, 21-30.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE FOTOGRAFA

Predmet: Suvremena
fotografska tehnika i video tehnika, te me­to­de i postupci snimanja muzejske
građe

Sadržaj
predmeta:

–  Poznavanje suvremenih tehničkih dostignuća
fotografije

–  Metode i postupci snimanja muzejske građe

–  Metode rada s infra crvenom i ultra violetnom
fotografijom

–  Osnovne metode zaštite i čuvanja starih i
novih negativa i pozitiva

Literatura:

1. Fizi, Milan. Fotografija. Zagreb: Grafički
zavod Hrvatske, 1982.

2. Hedgecoe,
John. Fotopriručnik o fotografskim tehnikama, postupcima izrade i opreme.
Zagreb: Mladost, 1982.

3. Vlašić,
Kristan. Priručnik o skeniranju – tehnike i trikovi. Zagreb: Kristal, 2000.

4. Vlašić,
Kristan. Abode Photoshop u deset koraka. Zagreb: Kristal, 1999.

5. Perić,
Miljenko. Suvremena kolor fotografija. Zagreb: Narodna tehnika, 1992.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE DOKUMENTARISTA

I.
Pismeni dio ispita

Pismeni dio ispita
polaže se sukladno čl. 7. i 16. Pravilnika.

II.
Usmeni dio ispita

Usmeni dio ispita
sastoji se iz dva predmeta:

1. Osnove
muzejske dokumentacije

Sadržaj
predmeta:

–  Muzeološka funkcija istraživanja –
dokumentiranja; principi dokumentiranja; osnovni oblici dokumentacije u muzeju:
inicijalna ili ulazna (knjiga ulaza) i trajna (inventarna knjiga, katalog
muzejskih predmeta, knjiga izlaza); osnovni postupci dokumentiranja:
inventarizacija (upisivanje u inventarnu knjigu i nanošenje ili pridruživanje
inventarnog broja muzejskom predmetu) i katalogizacija; osnovne vrste podataka:
tekstualni i vizualni; stvaranje i obrada vizualnih podataka - fototeka;
standardi u muzejskom okolišu; standardi podataka za obradu muzejske građe;
kontrola nazivlja prigodom obrade muzejske građe – liste pojmova, klasifikacije
i tezaurusi; zaštita muzejske dokumentacije.

Obavezna
literatura:

1. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novine. br. 108/02.

2. Pravilnik o uvjetima i načinu ostvarivanja
uvida u muzejsku građu i muzejsku dokumentaciju. // Narodne novine. br. 115/01.

3. Tuđman, Miroslav. Dokumentalistika: Rječnik
odabranih pojmova. // Obavijest i znanje. Zagreb: Zavod za informacijske
studije, 1990. Str. 155-231.

4. Maroević, Ivo. Dokumentacija. // Uvod u
muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993. Str. 189-199.

Preporučena
literatura:

Međunarodne smjernice
za podatke o muzejskom predmetu: CIDOC-ove kategorije podataka. Zagreb:
Hrvatsko muzejsko društvo, 2000. (izdano kao prilog Vijesti muzealaca i
konzervatora, 1/4, 1999.)

2. Muzeografija

Sadržaj
predmeta:

–  Definicija muzeografije

–  Primjena muzeološke teorije u muzejskoj praksi

–  Postupnost nastajanja stalnoga postava ili
povremene izložbe, od ideje do realizacije postava

–  Uloga muzeografskih pomagala u vizualizaciji
izložbe ili stalnog postava

–  Obrada muzejske građe

–  Poznavanje osnovnih propisa o vođenju inventara
i principima dokumentiranja muzejskih predmeta

–  Praktični rad u zbirkama, osnove poznavanja,
čuvanja i fizičke zaštite predmeta.

Obavezna
literatura:

1. Maroević, Ivo. Muzeografija i muzej. // Uvod u
muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993. Str. 70-88.

2. Osnove zaštite i izlaganja muzejskih zbirki.
Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar, 1993.

3. Mensch, Peter van. Muzeji i autentičnost. //
Informatica museologica. 16, 3/4 (1985.), str. 2-4.

4. Maroević, Ivo. Zamjena za muzejske predmete:
(tipologija i definicija). // Informatica museologica. 16, 3/4 (1985.), str.
5-6.

5. Informatica museologica. 25, 1/4 (1994.); tema
broja: Novi postavi.

6. Premerl, Nada. Od ideje do projekta novog
stalnog postava Muzeja grada Zagreba. // Informatica museologica. 25, 1/4
(1994.), str. 10-18.

7. Vanđura, Đuro. Strossmayerova galerija starih
majstora Hr­vat­ske akademije znanosti i umjetnosti. // Informatica
museologica. 25, 1/4 (1994.), str. 19-28.

8. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novine, br. 108/02.

Preporučena
literatura:

Dean, David. Museum
exhibition: theory and practice. London; New York: Routledge, 1994.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE INFORMATIČARA

I. PISMENI DIO ISPITA

Pismeni dio ispita
polaže se sukladno čl. 8. i 16. Pravilnika.

II. USMENI DIO ISPITA

Usmeni dio ispita
sastoji se iz dva predmeta:

1. Primjena
informatike u muzejskoj djelatnosti

Sadržaj
predmeta:

–  Informatizacija muzejske djelatnosti

    Što
sve informatizacija muzejske djelatnosti obuhvaća

    Planiranje
i upravljanje informatičkim poslovima u muzeju

    Uloga
muzeja u globalnom informatičkom društvu

    Utjecaj
informatizacije na organizacijsku strukturu muzeja

–  Muzejska
dokumentacija i računalna obrada građe

    Muzejske
baze podataka (primarne i sekundarne)

    Različite
namjene dokumentacije: upravljanje zbirkama,

    zaštita
predmeta, istraživanje, prezentacija

–  Standardi

    Pravila
strukturiranja i razmjene podataka

    Važeći
međunarodni standardi

    ObjectID

–  Muzeji
i multimedija

    Svrha
multimedije u muzejima

    Korisnici
kojima je namijenjena

    Struktura,
sadržaj i oblikovanje multimedijskih proizvoda

–  Muzeji
i Internet

    Uloga
muzeja u virtualnom svijetu

    Struktura,
sadržaj i oblikovanje Internet stranica

–  Stanje
informatizacije u hrvatskim muzejima

    Korišteni
računalni programi i različita iskustva primjene

–  Metodologija
razvoja muzejskog informacijskog sustava

    Svrha
i cilj sustava

    Istraživanje
postojećih sustava

    Globalni
opis sustava

    Analiza
postojeće situacije

    Dizajn
sustava: zahtjevi i želje

    Izbor
softwarea i hardwarea

    Instalacija
sustava

    Stavljanje
sustava u pogon

    Evaluacija
i proširenje sustava

Obavezna
literatura:

1. Informatica museologica. 31,1/2 (2000.);
tematski broj: Nove tehnologije u muzejima i galerijama.

2. Bilten o informatizaciji muzejske djelatnosti.
7, 1/4 (1996.).

3. Bilten o informatizaciji muzejske djelatnosti.
8, 1/4 (1997.).

4. Arhivi, knjižnice, muzeji: mogućnosti suradnje
u okruženju globalne informacijske infrastrukture: zbornik radova. Zagreb:
Hrvatsko bibliotekarsko društvo, 1998. (izbor tekstova koji se odnosi na
informatizaciju u muzejima)

5. 2. i 3. seminar Arhivi, knjižnice, muzeji:
mogućnosti suradnje u okruženju globalne informacijske infrastrukture: zbornik
radova. Zagreb: Hrvatsko muzejsko društvo, 2000. (izbor tekstova koji se odnosi
na informatizaciju u muzejima)

6. 4. seminar Arhivi, knjižnice, muzeji:
mogućnosti suradnje u okruženju globalne informacijske infrastrukture: zbornik
radova. Zagreb: Hrvatsko knjižničarsko društvo, 2001. (izbor tekstova koji se
odnosi na informatizaciju u muzejima)

Preporučena
literatura:

1. Museum International. 51, 204 (1999.); tema
broja: Muzeji i Internet.

2. Museum International. 52, 205 (2000.); tema
broja: Muzeji i Internet.

3. Museums and interactive multimedia: proceedings
of the 6th International
Conference of the MDA. Cambridge: The Museum Documentation Association, 1993.

4. Besser, Howard. Introduction to imaging: issues
in constructing an image database. Santa Monica: The Getty art history information
program, 1995.

5. Thornes, Robin. Protecting cultural objects in
the global informations society: the making of object ID. Los Angeles: The
Getty Informations Institute, 1997.

6. Quality and Documentation, Proceedings of the
CIDOC Annual Meeting. Nürnberg: Germanisches National Museum, 1997.

7. Informationstechnologie im Museum. Bonn: Haus
der Geschichte der Bundesrepublik Deutschland, 1997.

8. Proestler, Viktor. Inventarisation als
Grundlage der Museumsarbeit. München: Landesstelle für die nichtstaatliche
Museen in Bayern, 2000.

9. Fuger, Walter; Kreilinger, Kilian (Herausg.).
Sammlungsdokumentation: Geschichte, Wege, Beispiele. Berlin; München: Deutscher
Kunstverlag, 2001.

2. Osnove
muzejske dokumentacije

Sadržaj
predmeta:

–  Muzeološka funkcija istraživanja –
dokumentiranja; principi dokumentiranja; osnovni oblici dokumentacije u muzeju:
inicijalna ili ulazna (knjiga ulaza) i trajna (inventarna knjiga, katalog
muzejskih predmeta, knjiga izlaza); osnovni postupci dokumentiranja:
inventarizacija (upisivanje u inventarnu knjigu i nanošenje ili pridruživanje
inventarnog broja muzejskom predmetu) i katalogizacija; osnovne vrste podataka:
tekstualni i vizualni; stvaranje i obrada vizualnih podataka - fototeka;
standardi u muzejskom okolišu; podatkovni standardi za obradu muzejske građe;
kontrola nazivlja prigodom obrade muzejske građe – liste pojmova, klasifikacije
i tezaurusi; zaštita muzejske dokumentacije.

Obavezna
literatura:

1. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novine, br. 108/02.

2. Pravilnik o uvjetima i načinu ostvarivanja
uvida u muzejsku građu i muzejsku dokumentaciju. // Narodne novine, br. 115/01.

3. Tuđman, Miroslav. Dokumentalistika: Rječnik odabranih
pojmova. // Obavijest i znanje. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1990.
Str. 155-231.

4. Maroević, Ivo. Dokumentacija. // Uvod u
muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993. Str. 189-199.

Preporučena
literatura:

Međunarodne smjernice
za podatke o muzejskom predmetu: CIDOC-ove podatkovne kategorije. Zagreb:
Hrvatsko muzejsko društvo, 2000. (izdano kao prilog Vijesti muzealaca i
konzervatora, 1/4, 1999.)

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE RESTAURATORA SLIKARSTVA
I POLIKROMNE DRVENE SKULPTURE

I. PISMENI DIO ISPITA

Pismeni dio ispita
polaže se sukladno čl. 9. i 16. Pravilnika.

II. USMENI DIO ISPITA

Usemeni dio ispita
sastoji se iz dva predmeta:

1. Suvremene
metode konzervatorsko-restauratorske zaštite muzejske građe

Sadržaj
predmeta:

1. Opći principi – definicija konzervacije i
restauracije

2. Teorijska razina – karakteristika artefakata,
definicija stanja i funkcije, odabir restauratorsko – konzervatorskog pristupa

3. Praktična razina

    – Organizacija
zahvata

    – Dokumentacija

Obavezna
literatura:

1. Bauer, Antun (ur.). Konzerviranje i
restauriranje muzejskih predmeta. Zagreb: Muzejski dokumentacioni centar, 1974.

2. Fressl,
Ivo. Slikarska tehnologija. Zagreb: Škola primjenjene umjetnosti, 1966.

3. Vuksan,
Ante. Slikarske tehnike. Zagreb: Obrazovni centar za primjenjenu umjetnost i
dizajn, 1990.

4. Vokić,
Denis. Lakiranje umjetničkih slika. Zagreb: Kontura, 1996.

5. Orlić,
Alma. Restauratorska dokumentacija u MUO. // Vijesti muzealaca i konzervatora.
1/2 (2000.), str. 32-35.

6. Laszlo,
Želimir. Priručnik za preventivnu zaštitu slika. Zagreb: Muzejski
dokumentacijski centar, 2001.

2. Osnove
muzejske dokumentacije

Sadržaj
predmeta:

–  Muzeološka funkcija istraživanja –
dokumentiranja; principi dokumentiranja; osnovni oblici dokumentacije u muzeju:
inicijalna ili ulazna (knjiga ulaza) i trajna (inventarna knjiga, katalog
muzejskih predmeta, knjiga izlaza); osnovni postupci dokumentiranja:
inventarizacija (upisivanje u inventarnu knjigu i nanošenje ili pridruživanje
inventarnog broja muzejskom predmetu) i katalogizacija; osnovne vrste podataka:
tekstualni i vizualni; stvaranje i obrada vizualnih podataka - fototeka;
standardi u muzejskom okolišu; standardi podataka za obradu muzejske građe;
kontrola nazivlja prigodom obrade muzejske građe – liste pojmova, klasifikacije
i tezaurusi; zaštita muzejske dokumentacije.

Obavezna
literatura:

1. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novin,. br. 108/02.

2. Pravilnik o uvjetima i načinu ostvarivanja
uvida u muzejsku građu i muzejsku dokumentaciju. // Narodne novine, br. 115/01.

3. Tuđman, Miroslav. Dokumentalistika: Rječnik
odabranih pojmova. // Obavijest i znanje. Zagreb: Zavod za informacijske
studije, 1990. Str. 155-231.

4. Maroević, Ivo. Dokumentacija. // Uvod u
muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993. Str. 189-199.

Preporučena
literatura:

1. Međunarodne smjernice za podatke o muzejskom
predmetu: CIDOC-ove kategorije podataka. Zagreb: Hrvatsko muzejsko društvo,
2000. (izdano kao prilog Vijesti muzealaca i konzervatora, 1/4, 1999.)

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE RESTAURATORA
TEKSTILA

I. PISMENI DIO ISPITA

Pismeni dio ispita
polaže se sukladno čl. 9. i 16. Pravilnika.

II. USMENI DIO ISPITA

Usmeni dio ispita
sastoji se iz dva predmeta:

1. Suvremene
metode konzervatorsko-restauratorske zaštite muzejske građe

Sadržaj
predmeta:

–  poznavanje materijala (vrste i karakteristike
tekstilnih vlakana, tehnike tkanja i vrste tkanina, boje),

–  metode istraživanja materijala,

–  metode čišćenja (mokro, kemijsko),

–  restauratorske tehnike (za tapiserije, odjevne
predmete, zastave i dr.),

–  materijali koji se koriste pri zahvatima,

–  metode dezinsekcije,

–  dokumentacija,

–  opće poznavanje mikroklime, degradacijskih
procesa i njihovih uzroka,

–  prihvat, održavanje i zaštita predmeta u
čuvaonicama i na izložbama,

–  transport predmeta.

Obavezna
literatura:

1. Enciklopedija leksikografskog zavoda, 1964.
(pamuk, lan, juta, vuna, svila, tkanje).

2. Feilden, B. M. Uvod u konzerviranje kulturnog
nasljeđa. Zagreb: Društvo konzervatora Hrvatske, 1981.

3. Osnove zaštite i izlaganja muzejskih zbirki.
Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar, 1993.

4. ICOM-ov međunarodni komitet za muzeje i zbirke
odjeće: upute za čuvanje odjeće. // Informatica museologica. 21, 1/2 (1990.),
str. 114-115.

5. Vokić,
D. Utjecaj uvjeta čuvanja na stanje umjetnina: vlažnosti, temperature i
relativne vlage zraka. // Restauratorski bulletin. 1 (1993.), str. 6-20.

6. Worch,
M. T. Povijesni tekstil – upute za transport, izlaganje i čuvanje. //
Informatica museologica. 28, 1/4 (1997.), str. 75-79.

7. Zaštita.
// Informatica museologica. 27, 1/2 (1996.), str. 99-119 (više autora).

8. ECCO
– profesionalne smjernice. // Vijesti muzealaca i konzervatora. 2 (1997.), str.
16-20.

Preporučena
literatura:

1. Timar-Balazsy, Agnes; Eastop, Dinah. Chemical
principles of textile conservation. Oxford; Boston: Butterworth-Heinemann,
1998.

2. Landi,
Sheila. The textile conservators manual. 2. izd. Oxford; Woburn:
Butterworth-Heinemann, 1998.

3. Flury-Lemberg,
M. Textile conservation and research. Schriften der Abbeg-Stiftung, 1998. Str.
13-71.

4. Thomson,
Gary. The museum environment. 2. izd. London: Butterworth-Heinemann, 1994. Str.
1-162.

5. Thompson,
J. M. A. (ed.). Manual of curatorship. London; Butterworths: The Museum
Association, 1984.

6. Story,
K. O. Approaches to pest management in museums. Conservation Analytical
Laboratory, Smithsonan Institution, 1985.

2. Osnove
muzejske dokumentacije

Sadržaj
predmeta:

–  Muzeološka funkcija istraživanja –
dokumentiranja; principi dokumentiranja; osnovni oblici dokumentacije u muzeju:
inicijalna ili ulazna (knjiga ulaza) i trajna (inventarna knjiga, katalog
muzejskih predmeta, knjiga izlaza); osnovni postupci dokumentiranja:
inventarizacija (upisivanje u inventarnu knjigu i nanošenje ili pridruživanje
inventarnog broja muzejskom predmetu) i katalogizacija; osnovne vrste podataka:
tekstualni i vizualni; stvaranje i obrada vizualnih podataka - fototeka;
standardi u muzejskom okolišu; podatkovni standardi za obradu muzejske građe;
kontrola nazivlja prigodom obrade muzejske građe – liste pojmova, klasifikacije
i tezaurusi; zaštita muzejske dokumentacije.

Obavezna
literatura:

1. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novine br. 108/02.

2. Pravilnik
o uvjetima i načinu ostvarivanja uvida u muzejsku građu i muzejsku
dokumentaciju. // Narodne novine, br. 115/01.

3. Tuđman,
Miroslav. Dokumentalistika: Rječnik odabranih pojmova. // Obavijest i znanje.
Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1990. Str. 155-231.

4. Maroević,
Ivo. Dokumentacija. // Uvod u muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske
studije, 1993. Str. 189-199.

Preporučena
literatura:

Međunarodne smjernice
za podatke o muzejskom predmetu: CIDOC-ove kategorije podataka. Zagreb:
Hrvatsko muzejsko društvo, 2000. (izdano kao prilog Vijesti muzealaca i
konzervatora, 1/4, 1999.)

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE RESTAURATORA
METALA,KERAMIKE I STAKLA

I. PISMENI DIO ISPITA

Pismeni dio ispita
polaže se sukladno čl. 9. i 16. Pravilnika

II. USMENI DIO ISPITA

Usmeni dio ispita
sastoji se iz dva predmeta:

1. Suvremene
metode konzervatorsko – restauratorske zaštite muzejske građe

Sadržaj
predmeta:

1. Preventivna zaštita – mikroklima – smještaj i
čuvanje u depoima – predmeti u stalnom postavu

2. Principi restauriranja i konzerviranja, koji
zahvat zašto i kako na kojem predmetu

3. Dokumentiranje zahvata – uređenje radnog
prostora

4. Zaštita na radu

Obavezna
literatura:

 1.  Konzerviranje i restauriranje muzejskih
predmeta. Zagreb: Muzejski dokumentacioni centar, 1974.

 2.  Osnove
zaštite i izlaganja muzejskih zbirki. Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar,
1993.

 3.  Feilden
B. M. Uvod u konzerviranju kulturnog nasljeđa. Zagreb: Društvo konzervatora
Hrvatske, 1981.

 4.  Čuvanje
muzejskih zbirki – uvod u preventivnu zaštitu: priručnik za tečaj. Zagreb:
Muzejski dokumentacijski centar, 1994. (rukopis).

 5.  Upute
za zaštitu pokretne kulturne baštine u muzejima i galerijama. Zagreb: Muzejski
dokumentacijski centar, 1991.

 6.  Laszlo,
Ž. Novi dokumenti o preventivnoj zaštiti. // Informatica museologica. 32, 1/2
(2001.), str. 145-149.

 7.  Laszlo,
Ž.; Vokić, D.; Maroević, I. Prijedlog smjernica za preventivnu zaštitu muzejske
građe. // Informatica museologica. 32, 1/2 (2001.), str. 150-156.

 8.  Budija,
Goran. Čišćenje, zaštita i održavanje umjetničkih predmeta i starina iz srebra.
// Vijesti muzealaca i konzervatora. 2/3 (2001.), str. 5.

 9.  Budija,
Goran. Čišćenje, zaštita i održavanje umjetničkih predmeta i starina iz od
bakra i njegovih slitina. // Vijesti muzealaca i konzervatora. 4 (2001.), str.
137-150.

10. Budija,
Goran. Čišćenje, zaštita i održavanje umjetničkih predmeta i starina od željeza
i njegovih slitina. // Vijesti muzealaca i konzervatora. 1 (2002.), str. 83-91.

Preporučena
literatura:

1. Kuhn, H. Erchaltung und Pflege von
Kunsthandwerke und Antiqutaeten (1 i 2). München: Keysersche Verlags
Buchhandlung, 1981.

2. Heinrich, P. Metall – Restauirierung. München:
Callwey, 1994.

3. Stambolov,
T.; Bleck, R.; Eichelmann, N. Korosion und Konservierung von Kunst- und
Kulturgut aus Metall. Weimar, 1987.

4. Wihr,
Rolf. Restaurieren von Keranik und Glas. München: Callwey, 1977.

5. Restauro:
Zeitschrift fur Kunsttechniken, Restaurierung und MuseumsFragen. München:
Callwey.

6. Arbeitsblätter
für Restauratoren. Mainz: Römisch-Germanisches Zentralmuseum. (časopis).

2. Osnove
muzejske dokumentacije

Sadržaj
predmeta:

–  Muzeološka funkcija istraživanja – dokumentiranja;
principi dokumentiranja; osnovni oblici dokumentacije u muzeju: inicijalna ili
ulazna (knjiga ulaza) i trajna (inventarna knjiga, katalog muzejskih predmeta,
knjiga izlaza); osnovni postupci dokumentiranja: inventarizacija (upisivanje u
inventarnu knjigu i nanošenje ili pridruživanje inventarnog broja muzejskom
predmetu) i katalogizacija; osnovne vrste podataka: tekstualni i vizualni;
stvaranje i obrada vizualnih podataka - fototeka; standardi u muzejskom
okolišu; standardi podataka za obradu muzejske građe; kontrola nazivlja
prigodom obrade muzejske građe – liste pojmova, klasifikacije i tezaurusi;
zaštita muzejske dokumentacije.

Obavezna
literatura:

1. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novine, br. 108/02.

2. Pravilnik
o uvjetima i načinu ostvarivanja uvida u muzejsku građu i muzejsku
dokumentaciju. // Narodne novine, br. 115/01.

3. Tuđman,
Miroslav. Dokumentalistika: Rječnik odabranih pojmova. // Obavijest i znanje.
Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1990. Str. 155-231.

4. Maroević,
Ivo. Dokumentacija. // Uvod u muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske
studije, 1993. Str. 189-199.

Preporučena
literatura:

Međunarodne smjernice
za podatke o muzejskom predmetu: CIDOC-ove kategorije podataka. Zagreb:
Hrvatsko muzejsko društvo, 2000. (izdano kao prilog Vijesti muzealaca i
konzervatora, 1/4, 1999.)

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE RESTAURATORA
KAMENA

I. PISMENI DIO ISPITA

Pismeni dio ispita
polaže se sukladno čl. 9. i 16. Pravilnika.

II. USMENI DIO ISPITA

Usmeni dio ispita
sastoji se iz dva predmeta:

1. Suvremene
metode konzervatorsko-restauratorske zaštite muzejske građe

Sadržaj
predmeta:

–  Kratki povijesni pregled restauriranja kamena

–  Geologija: vulkanske, taložne i metamorfne
stijene, geološke formacije

–  Petrografska analiza: generalna analiza,
detaljna analiza

–  Uzroci propadanja kamena: atmosferski,
kemijski i biološki utjecaji; mehanička oštećenja; oštećenja potresom;
oštećenja požarom; strukturalna oštećenja; pogrešni restauratorski zahvati

–  Metode popravka konsolidacije oštećenja:
dijagnostika, uklanjanje vanjskih uzroka šteta, zamjena nepovratno oštećenog
kamena, izbor kamena za popravke, konsolidacija strukturalnih oštećenja,
korištenje umjetnog kamena, uklanjanje željeznih sidrenja i pravilno sidrenje
kamena

–  Žbuka: sastav, analiza, fugiranje

–  Tradicionalne metode obrade kamena

–  Konsolidacija i zaštita površine kamena

–  Čišćenje kamena

–  Čišćenje bojanog kamena

–  Konzervacija kamenih spomenika u crkvama

–  Konzervacija kamenih spomenika u muzejima

–  Izrada dokumentacije kamenih spomenika

–  Konstruktivni elementi

–  Kalupi

Obavezna
literatura:

 1.  Feilden, B. M. Uvod u konzerviranje kulturnog
nasljeđa. Zagreb: Društvo konzervatora Hrvatske, 1981.

 2.  Farmakovski,
M. V. Konzerviranje i restauriranje muzejskih zbirki. Zagreb: Gipsoteka, 1949.

 3.  Plenderleith,
H. J.; Werner, A. Konzervacija muzejskih pred­meta i umjetnina. //
Konzerviranje i restauriranje muzejskih predmeta / ur. Antun Bauer. Zagreb:
Muzejski dokumentacioni centar, 1974.

 4.  Popović,
D.; Malinar, H. Restauratorski radovi na lumbarad­skoj psefizmi i natpisu iz
Starigrada na Hvaru. // Godišnjak zaštite spomenika kulture Hrvatske. 10
(1984.), 11 (1985.), str. 151.

5.  Malinar, H. Faksimiliranje i konzerviranje
Godečajevog nadvratnika iz Crkve Sv. Križa u Ninu. // Godišnjak zaštite
spomenika kulture Hrvatske. 4 (1978.), 5 (1979.), str. 209.

 6.  Malinar,
H. Čišćenje kamenih spomenika kulture. // Klesarstvo i graditeljstvo. 9, 1/2
(1998.), str. 28.

 7.  Malinar,
H. Smjernice za konzervatorsko-restauratorske radove na kamenu. // Klesarstvo i
graditeljstvo. 7, 1/2 (1996.), str. 23.

 8.  Crnković,
B.; Šarić, Lj. Građenje prirodnim kamenom. Zagreb: Rudarsko-geološki naftni
fakultet, 1992.

 9.  Crnković,
B. Geološka građa i petrografski sastav Hrvatske. // Histria Antiqua. 3
(1997.), str. 11.

10. Crnković,
B. Zagađenost kamena katedrale sulfatima pod djelovanjem sulfatno kiselih kiša.
// Naša katedrala. Zagreb: Odbor Zagrebačke nadbiskupije za obnovu katedrale,
1999.

11. Šarić,
Lj. Čišćenje kamena vapnenca. // Klesarstvo i graditeljstvo. 2, 1 (1991.), str.
38.

12. Ženko,
T.; Tomašić, I.; Peček, N. Čišćenje arhitektonskog kamena. // Klesarstvo i
graditeljstvo. 4, 3/4 (1993.), str. 54.

13. Balent,
J. Čišćenje i zaštita arhitektonskog kamena. // Klesarstvo i graditeljstvo. 6,
3/4 (1995.), str. 49.

14. Klarić, M. Kiparska tehnologija. Split: Intra,
1999.

15. Džaja,
N. Tradicionalna obrada kamena klasičnim alatima. Split: Umjetnička akademija
Sveučilišta u Splitu, 1999.

16. Pleško,
J. Fotogrametrijsko snimanje katedrale. // Naša katedrala. Zagreb: Odbor
Zagrebačke nadbiskupije za obnovu katedrale, 2000.

17. Doprinos
laboratorijskih istraživanja u konzervatorsko-restauratorskim radovima:
seminar, Muzej Mimara, Zagreb, 21.4. 1999. Zagreb: Hrvatski restauratorski
zavod, 1999*.*

Preporučena
literatura:

Lazzarini, L.; Tabasso,
M. L. Il restauro della pietra. Padova: CEDAM, 1986.

2. Osnove
muzejske dokumentacije

Sadržaj
predmeta:

–  Muzeološka funkcija istraživanje –
dokumentiranje; principi dokumentiranja; osnovni oblici dokumentacije u muzeju:
inicijalna ili ulazna (knjiga ulaza) i trajna (inventarna knjiga, katalog
muzejskih predmeta, knjiga izlaza); osnovni postupci dokumentiranja:
inventarizacija (upisivanje u inventarnu knjigu i nanošenje ili pridruživanje
inventarnog broja muzejskom predmetu) i katalogizacija; osnovne vrste podataka:
tekstualni i vizualni; stvaranje i obrada vizualnih podataka - fototeka;
standardi u muzejskom okolišu; standardi podataka za obradu muzejske građe;
kontrola nazivlja prigodom obrade muzejske građe – liste pojmova, klasifikacije
i tezaurusi; zaštita muzejske dokumentacije.

Obavezna
literatura:

1. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novine, br. 108/02.

2. Pravilnik
o uvjetima i načinu ostvarivanja uvida u muzejsku građu i muzejsku
dokumentaciju,// Narodne novine, br. 115/01

3. Tuđman,
Miroslav. Dokumentalistika: Rječnik odabranih pojmova. // Obavijest i znanje.
Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1990. Str. 155-231.

4. Maroević,
Ivo. Dokumentacija. // Uvod u muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske
studije, 1993. Str. 189-199.

Preporučena
literatura:

Međunarodne smjernice
za podatke o muzejskom predmetu: CIDOC-ove kategorije podataka. Zagreb:
Hrvatsko muzejsko druš­tvo, 2000. (izdano kao prilog Vijesti muzealaca i
konzervatora, 1/4, 1999.)

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE MUZEJSKOG
PEDAGOGA

I. PISMENI DIO ISPITA

Pismeni dio ispita
polaže se sukladno čl. 10. i 16. Pravilnika.

II. USMENI DIO ISPITA

Usmeni dio ispita
sastoji se iz tri predmeta:

1. Osnove
muzejske pedagogije

Sadržaj
predmeta:

–  povijesni pregled muzejske edukacije

–  uloga muzejskog pedagoga

–  radno mjesto muzejskog pedagoga

–  oblici edukacije u muzejima

–  muzejska edukacija danas

Obavezna
literatura:

1. Odgojna
i obrazovna djelatnost muzeja. Zagreb: Hrvatski školski muzej, 1980.

2. Informatica
museologica. 18, 1/4 (1987.); tema broja: Odgojno-obrazovni rad u muzejima.

3. Informatica
museologica. 28, 1/4 (1997.);
tema broja: Edukacija u muzejima.

4. Brezinščak,
Renata; Jelavić, Željka. Uloga i status kustosa pedagoga u djelatnosti muzeja.
// Anali Galerije Antuna Augustinčića. 16/17 (1996./1997.), str. 101-106.

5. Škarić,
Mila (ur.). Skup muzejskih pedagoga s međunarodnim sudjelovanjem, Pula, 14-16.
lipnja 2001.: zbornik radova. Zagreb: Hrvatsko muzejsko društvo, 2002.

Preporučena
literatura:

1. Hooper-Greenhill, Eilean (ed.). The educational
role of the museum. London; New York: Routledge, 1994.

2. Falk, John H.; Dierking, Lynn D. The museum
experience. Washington DC: Whalesback Books, 1994.

2. Muzeologija

Sadržaj
predmeta:

–  Opći principi. Definicije muzeologije i
muzeografije.

–  Povijesna
razina: povijest muzeologije, povijest muzeja (posebno: umjetnički i
arheološki; tehnički i prirodoslovni; opći, povijesni i pomorski; etnografski i
školski)

–  Strukturalna
razina: temeljni zadaci muzeja – prikupljanje, čuvanje i obrada, komuniciranje,
uloga muzeja u društvu, tipovi, vrste, oblici i strukture muzeja.

–  Teorijska
razina: muzeološke teorije, muzejski predmet, muzealnost, muzejska poruka,
odnosi s drugim znanstvenim disciplinama.

–  Praktična
razina: organizacija prostora, temelji zaštite muzejske građe, dokumentacija,
publikacije.

Obavezna
literatura:

1. Humski, Vera. Pregled povijesti muzeja u
Hrvatskoj (19. i 20. st.) // Muzeologija. 24 (1986.), str. 5-99.

2. Maroević,
Ivo. Uvod u muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993.

3. Osnove
zaštite i izlaganja muzejskih zbirki. Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar,
1993.

3. Muzeografija

Sadržaj
predmeta:

Definicija
muzeografije,

Primjena muzeološke
teorije u muzejskoj praksi,

Postupnost nastajanja
stalnoga postava ili povremene izložbe, od ideje do realizacije postava.

Uloga muzeografskih
pomagala u vizualizaciji izložbe ili stalnog postava,

Obrada muzejske građe,

Poznavanje osnovnih
propisa o vođenju inventara i principima dokumentiranja muzejskih predmeta.

Praktični rad u
zbirkama, osnove poznavanja, čuvanja i fizičke zaštite predmeta

Obavezna
literatura:

 6.  Maroević, Ivo. Muzeografija i muzej. // Uvod u
muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993. Str. 70-88.

 7.  Osnove zaštite i izlaganja muzejskih zbirki.
Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar, 1993.

 8.  Mensch, Peter van. Muzeji i autentičnost. //
Informatica museologica. 16, 3/4 (1985.), str. 2-4.

 9.  Maroević, Ivo. Zamjena za muzejske predmete: (tipologija
i definicija). // Informatica museologica. 16, 3/4 (1985.), str. 5-6.

10. Informatica museologica. 25, 1/4 (1994.); tema
broja: Novi postavi.

11. Premerl, Nada. Od ideje do projekta novog
stalnog postava Muzeja grada Zagreba. // Informatica museologica. 25, 1/4
(1994.), str. 10-18.

12. Vanđura, Đuro. Strossmayerova galerija starih
majstora Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. // Informatica museologica.
25, 1/4 (1994.), str. 19-28.

13. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novine, br. 108/02.

Preporučena
literatura:

Dean, David. Museum
exhibition: theory and practice. London; New York: Routledge, 1994.

PROGRAM STRUČNOG ISPITA ZA ZVANJE KUSTOSA

I. PISMENI DIO ISPITA

 Pismeni dio ispita polaže se sukladno čl. 11.
i 16. Pravilnika.

II. USMENI DIO ISPITA

Usmeni dio ispita
sastoji se iz tri predmeta:

1. Muzeologija

Sadržaj
predmeta:

–  Opći principi. Definicije muzeologije i
muzeografije.

–  Povijesna
razina: povijest muzeologije, povijest muzeja (posebno: umjetnički i
arheološki; tehnički i prirodoslovni; opći, povijesni i pomorski; etnografski i
školski)

–  Strukturalna
razina: temeljni zadaci muzeja – prikupljanje, čuvanje i obrada, komuniciranje,
uloga muzeja u društvu, tipovi, vrste, oblici i strukture muzeja.

–  Teorijska
razina: muzeološke teorije, muzejski predmet, muzealnost, muzejska poruka,
odnosi s drugim znanstvenim disciplinama.

–  Praktična
razina: organizacija prostora, temelji zaštite muzejske građe, dokumentacija,
publikacije.

Obavezna
literatura:

14. Humski, Vera. Pregled povijesti muzeja u
Hrvatskoj (19. i 20. st.) // Muzeologija. 24 (1986.), str. 5-99.

15. Maroević, Ivo. Uvod u muzeologiju. Zagreb:
Zavod za informacijske studije, 1993.

16. Osnove zaštite i izlaganja muzejskih zbirki.
Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar, 1993.

2. Muzeografija

Sadržaj
predmeta:

–  Definicija muzeografije,

–  Primjena muzeološke teorije u muzejskoj
praksi,

–  Postupnost nastajanja stalnoga postava ili povremene
izložbe, od ideje do realizacije postava.

–  Uloga muzeografskih pomagala u vizualizaciji
izložbe ili stalnog postava,

–  Obrada muzejske građe,

–  Poznavanje osnovnih propisa o vođenju
inventara i principima dokumentiranja muzejskih predmeta.

–  Praktični rad u zbirkama, osnove poznavanja,
čuvanja i fizičke zaštite predmeta

Obavezna
literatura:

17. Maroević, Ivo. Muzeografija i muzej. // Uvod u
muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1993. Str. 70-88.

18. Osnove zaštite i izlaganja muzejskih zbirki.
Zagreb: Muzejski dokumentacijski centar, 1993.

19. Mensch, Peter van. Muzeji i autentičnost. //
Informatica museologica. 16, 3/4 (1985.), str. 2-4.

20. Maroević, Ivo. Zamjena za muzejske predmete:
(tipologija i definicija). // Informatica museologica. 16, 3/4 (1985.), str.
5-6.

21. Informatica museologica. 25, 1/4 (1994.); tema
broja: Novi postavi.

22. Premerl, Nada. Od ideje do projekta novog
stalnog postava Muzeja grada Zagreba. // Informatica museologica. 25, 1/4
(1994.), str. 10-18.

23. Vanđura, Đuro. Strossmayerova galerija starih
majstora Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. // Informatica museologica.
25, 1/4 (1994.), str. 19-28.

24. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novine, br. 108/02.

Preporučena
literatura:

Dean, David. Museum
exhibition: theory and practice. London; New York: Routledge, 1994.

3. Osnove
muzejske dokumentacije

Sadržaj
predmeta:

–  Muzeološka funkcija istraživanja –
dokumentiranja; principi dokumentiranja; osnovni oblici dokumentacije u muzeju:
inicijalna ili ulazna (knjiga ulaza) i trajna (inventarna knjiga, katalog
muzejskih predmeta, knjiga izlaza); osnovni postupci dokumentiranja:
inventarizacija (upisivanje u inventarnu knjigu i nanošenje ili pridruživanje inventarnog
broja muzejskom predmetu) i katalogizacija; osnovne vrste podataka: tekstualni
i vizualni; stvaranje i obrada vizualnih podataka - fototeka; standardi u
muzejskom okolišu; standardi podataka za obradu muzejske građe; kontrola
nazivlja prigodom obrade muzejske građe – liste pojmova, klasifikacije i
tezaurusi; zaštita muzejske dokumentacije.

Obavezna
literatura:

25. Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja muzejske
dokumentacije o muzejskoj građi. // Narodne novine, br. 108/02.

26. Pravilnik
o uvjetima i načinu ostvarivanja uvida u muzejsku građu i muzejsku
dokumentaciju. // Narodne novine, br. 115/01.

27. Tuđman,
Miroslav. Dokumentalistika: Rječnik odabranih pojmova. // Obavijest i znanje.
Zagreb: Zavod za informacijske studije, 1990. Str. 155-231.

28. Maroević,
Ivo. Dokumentacija. // Uvod u muzeologiju. Zagreb: Zavod za informacijske
studije, 1993. Str. 189-199.

Preporučena
literatura:

Međunarodne smjernice za podatke o muzejskom predmetu: CIDOC-ove kategorije podataka. Zagreb: Hrvatsko muzejsko društvo, 2000. (izdano kao prilog Vijesti muzealaca i konzervatora, 1/4, 1999.)

Pravilnik, NN 56/2003-692