## Kolektivni ugovor za zaposlene u poljoprivredi i prehrambenoj industriji Hrvatske

### NN 72/1993 (28.7.1993.), Kolektivni ugovor za zaposlene u poljoprivredi i prehrambenoj industriji Hrvatske

# KOLEKTIVNI UGOVORI

Na temelju članka 94. stavka 4. Zakona o radnim odnosima ("Narodne
novine", br. 25/92) Sindikat zaposlenih u poljoprivredi, prehrambenoj
industriji i duhanskoj industriji i vodoprivredi Hrvatske i Hrvatska gospodarska
komora, zaključili su dana 28. lipnja 1993. godine

## UGOVOR

### za zaposlene u poljoprivredi i prehrambenoj industriji Hrvatske

**OPĆE ODREDBE**

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor) uređuju se prava
i obveze radnika iz rada i na osnovi rada, kao i prava i obveze poduzeća,
poljoprivrednih zadruga, drugih organizacija i poslodavaca (u daljnjem
tekstu: Organizacija, poslodavac) u djelatnostima:

0130 Proizvodnja prehrambenih proizvoda

0131 Proizvodnja pića

0132 Proizvodnja stočne hrane

0201 Poljoprivredna proizvodnja

0202 Poljoprivredne usluge

0203 Ribarstvo

odnosno u poduzećima u kojima su navedene djelatnosti pretežne djelatnosti,
u kojima radi preko 50% radnika ili ostvaruje preko 50% prihoda iz navedenih
djelatnosti:

Članak 2.

Odredbe ovog Ugovora obvezuju sve poslodavce, bez obzira na sjedište,
a koji obavljaju djelatnosti navedene u članku 1. ovog Ugovora na teritoriju
republike Hrvatske, a primjenjuju se na sve radnike djelatnosti navedenih
u članku 1. za koju radnik obavlja određene poslove temeljem ugovora o
radu (radnog odnosa), odnosno odluke o izboru.

U smislu ovog Ugovora "radnik" je svaki zaposleni, (posloprimac)
koji temeljem ugovora o radu (u radnom odnosu) obavlja određene poslove
za poslodavca s punim, nepunim i skračenim vremenom.

Članak 3.

Odredbe ovog Ugovora primjenjuju se neposredno. Ako bi kolektivnim ugovorom
odnosno općim aktom neko pravo radnika bilo utvrđeno u manjem opsegu od
prava koja proizlaze iz ovog ugovora, primjenjuju se odredbe ovog Ugovora.

RADNI ODNOSI

Članak 4.

Ugovorom o radu odnosno odlukom o izboru uređuju se:

- vrijeme zasnivanja radnog odnosa (na određeno ili neodredeno vrijeme),

- datum zasnivanja radnog odnosa,

- radno vrijeme za koje se zasniva radni odnos,

- pripravnički staž, ako se radni odnos zasniva s pripravnikom,

- pokusni rad ako se on zahtijeva za to radno mjesto,

- vrijeme prestanka radnog odnosa ako je radni odnos zasnovan na određeno
vrijeme (odnosno razlog prestanka radnog odnosa),

- raspored u tarifnu skupinu,

- plaća.

Ako se općim aktom poduzeća, uređena pojedina prava i obveze radnika
ne mogu direktno primijeniti, ugovorom o radu uredit će se još i:

- radno vrijeme, odmori i dopusti,

- mjere zaštite na radu,

- druga prava i obveze poslodavca i radnika.

Članak 5.

Prije stupanja na rad radniku se mora omogućiti upoznavanje sa sadržajem
kolektivnih ugovora i općih akata kojima su uređena njegova prava i obveze.

Poslodavac mora udovoljiti zahtjevu zaposlenih za uvid u sadržaj kolektivnih
ugovora i općih akata.

Članak 6.

Pripravnički staž je različit u odnosu na stupanj stručnog obrazovanja
i traje:

- za poslove do zaključno V. stupnja obrazovanja najviše šest mjeseci.

- za poslove VI. stupnja stručnog obrazovanja najviše devet mjeseci,

- za poslove VII. stupnja stručnog obrazovanja najviše 12 mjeseci.

Pripravništvo se obavlja po programu koji se donosi u skladu sa specifičnostima
pojedinih struka i pojedinih radnih mjesta.

Pripravnički staž može se na prijedlog voditelja pripravničkog staža
skratiti.

Trajanje pripravničkog staža produžuje se za vrijeme opravdane odsutnosti
s posla (bolesti, služenje vojnog roka i sl.). kada je ukupna odsutnost
s posla trajala duže od 30 dana

Ukoliko se nakon pripravničkog staža naora polagati pripravnički ispit,
polaže se pred komisijom, od najmanje tri člana od kojih jedan mora imati
isti stupanj stručne spreme određene vrste zanimanja kao i pripravnik.

Članovi komisije mogu biti osobe koje nisu u radnom odnosu kod poslodavca.

RADNO VRIJEME

Članak 7.

Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno, a u primjeni je najkasnije
od 1. sijećnja 1994 godine.

Članak 8.

Preraspodjela radnog vremena može se radi obavljanja sezonskih poslova,
u tijeku kalendarske godine urediti tako da u pojedinom vremenskom razdoblju
radno vrijeme iznosi više od 40 sati tjedno, vodeći računa da se radniku
osigura obvezan odmor između dva radna dana koji ne može biti krači od
14 sati.

Članak 9.

Preraspodjelu radnog vremena donosi poslovodni organ (direktor) pismeno
za cijelu organizaciju unaprijed za svaku kalendarsku godinu.

Članak 10.

Preraspodjela radnog vremena može se za pojedine organizacijske procese
rada urediti različito ovisno o vrsti djelatnosti koja se u pojedinom organizacijskom
dijelu obavlja.

Preraspodjelom utvrđeno ukupno godišnje radno vrijeme ne može priječi
godišnji fond radnih sati na bazi 40 satnog radnog tjedna.

ZDRAVLJE, SIGURNOST I ZAŠTITA NA RADU

Članak 11.

Organizacija odnosno poslodsvac dužni su kod uvođenja novih tehnologija
voditi računa da ne ugrožavaju zdravlje radnika i da ne utjeću štetno na
okolinu.

Članak 12.

Radnik ima pravo odbiti rad ako mu prijeti neposredna opasnost po život
i zdravlje zato što nisu poduzete mjere zaštite na radu.

U slučaju iz stavka prvog ovog članka, nadležni organ poduzeća odnosno
poslodavac mora odmah pristupiti uklanjanju neposredne opasnosti po život
i zdravlje radnika, a radnika može za to vrijeme rasporediti na radno mjesto
koje odgovara njegovoj stručnoj spremi odgovarajućeg zanimanja.

Članak 13.

Prije stupanja na rad radnik mora biti upoznat sa mjerama zaštite na
radu i svojim pravima i obvezama u vezi zaštite, odnosno mora biti upoznat
s korištenjem zaštitnih sredstava na radnom mjestu na koje je primljen
odnosno raspoređen.

Članak 14.

Radnicima koji rade na štetnim tvarima ili na poslovima na kojima je
obvezno korištenje radne odjeće zbog prljavštine, neugodnih mirisa, opasnosti
od zaraze i sl. moraju se osigurati uvjeti za pranje i čišćenje u toku
radnog vremena.

Članak 15.

Radnik ima pravo na zaštitu na radu. Zaštita na radu obuhvaća mjere
usmjerene za stvaranje sigurnih uvjeta rada.

Članak 16.

Poslodavci uzimajući u obzir znanstvene spoznaje i suvremena dostignuća,
obvezni su osigurati rad na način kojim se osigurava sigurnost na radu
i zaštita zdravlja radnika, te poduzimati mjere i utvrđivati normative
kojima se osigurava psihofizičko zdravlje i osobna sigurnost, a naročito:

- utvrditi mjere zaštite na radu općim aktom organizacije i to na način
i sredstvima kojima se maksimalno osigurava stupanj sigurnosti radnika,
smanjuje mogućnost povreda, zdravstvenih tegoba i profesionalnih oboljenja,

- da neće izvoditi radove niti dopustiti radnicima da rade na otvorenom
kada je temperatura zraka niža od - 15 stupnjeva celzijusa, odnosno viša
od 38 stupnjeva celzijusa. Ako bi zbog prekida rada u takvim uvjetima nastupile
štetne posljedice za organizaciju odnosno poslodavca, radnici su dužni
raditi pod uvjetom da im se osigura upotreba potrebnih osobnih zaštitnih
sredstava za rad u tim okolnostima. Za rad pri nižim i višim temperaturama
potrebno je osigurati Napitke i uređen prostor za povremeno zagrijavanje
radnika,

- obavještavati sindikalnog povjerenika o težim povredama na radu, kolektivnim
nesrećama, profesionalnim bolestima i sl.,

- radnicima koji rade na poslovima štetnim po zdravlje osigurati prethodne
i periodične preglede, osigurati zaštitna sredstva, medicinski programiran
odmor, zaštitnu prehranu i napitke tijekom rada,

- radnicima osigurati poduku na području zaštite na radu i zdravstvene
sigurnosti radnika.

Članak 17.

(Žene i muškarci) Radnici mlađi od 18 godina i žene ne smiju raditi
na radnom mjestu na kojem se pretežno obavljaju osobito teški fizički poslovi
niti na ostalim poslovima koji bi mogli štetno s povećanim rizikom utjecati
na njihovo zdravlje i život.

Trudnice ne smiju obavljati poslove:

- za koje se traže posebni uvjeti, zdravstveno, tjelesno i psihofizičko
stanje,

- koji su utvrđeni kao naporni,

- koji imaju štetan utjecaj na zdravlje trudnice i na trudnoću.

Naporni i za zdravlje štetni poslovi koji se ne smiju raditi za vrijeme
trudnoće su naročito:

- poslovi koji izazivaju stalne i snažne vibracije tijela ili buku i
izazivaju duži pritisak na tijelo,

- poslovi s opasnim i za zdravlje štetnim tvarima.

- poslovi u prostorijama u kojima nastaju opasna zračenja,

- poslovi kod kojih treba dizati i prenositi terete.

- poslovi koji se obavljaju pretežno u nefiziološkom ili prisilnom položaju.

Članak 18.

Radnika kojem je smanjena zdravstvena i radna sposobnost na radu u poduzeću
poslodavac je dužan rasporediti na radno mjesto koje odgovara njegovoj
zdravstvenoj odnosno preostaloj radnoj sposobnosti u roku od 15 dana od
dana kada je rješenje nadležnog organa mirovinskog osiguranja postalo konačnim
u upravnom postupku.

Ukoliko poslodavac premjesti radnika sa smanjenim zdravstvenim i radnim
sposobnostima na slabije plaćeno radno mjesto, dužan je plaćati i razliku
plaće koju je radnik primio do umanjenja zdravstvene i radne sposobnosti.

Članak 19.

Radnik je dužan:

- raditi s nužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava život ili
zdravlje svoje i drugih radnika, te sigurnost opreme i uređaja,

- na radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se
propisanih i priznatih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstava
za rad,

- održavati i upotrebljavati u ispravnom stanju sigurnosne uredaje i
osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje,

- upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na
uređajima, opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima
kao i neredovite pojave pri radu i postupku drugih osoba koje mogu oštetiti,
uništiti određenu opremu ili ugroziti život ili zdravlje radnika,

- upoznati i upozoriti nadležnog lijećnika kod zasnivanja radnog odnosa
i u tijeku rada, na tjelesne nedostatke ili bolesti koje mogu kod obavljanja
određenih poslova uzrokovati posljedice po život ili zdravlje ili njegov
okoliš,

- ovladati znanjem iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na siguran
način,

- podvrgnuti se provjeri da li je pod utjecajem alkohola, drugih sredstava
ovisnosti ili bolesti,

- pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima na koje
je ukljućen.

ODMORI I DOPUSTI

Članak 20.

Radnik ima pravo na odmor tijekom radnog dana u trajanju od 30 minuta.
Ovaj odmor ne može biti određen na početku ni na završetku radnog vremena.

Vrijeme odmora iz prethodnog stavka ovog članka smatra se kao vrijeme
provedeno na radu.

Članak 21.

Radniku se mora osigurati tjedni odmor od najmanje 24 sata neprekidno.

Članak 22.

Radnik ima pravo na odsutnost s rada uz naknadu plaće, u kalendarskoj
godini u slijedećim slučajevima:

- sklapanje braka 3 dana,

- rođenje djeteta 2 dana

- smrti bračnog supružnika, djeteta ili roditelja 4 dana.

- smrti roditelja bračnog supružnika, djedova i baka, brače i sestara
2 dana,

- selidbe u drugo mjesto 3 dana,

- selidbe u istom mjestu 2 dana,

- elementarne nesreće 4 dana,

- teške bolesti člana uže obitelji (roditelji i djeca) izvan mjesta
stanovanja 2 dana,

- smještaj prognanika i izbjeglica, traženja članova obitelji (djeca,
brača, sestre) nestalih u domovinskom ratu ili pomoći članu obitelji zarobljenih
od neprijatelja 5 dana,

- otklanjanje većih oštećenja kao posljedica bombardiranja i miniranja
5 dana.

Članak 23.

Godišnji odmor duži od 18 dana utvrđuje se općim aktom organizacije,
ovisno:

- o uvjetima rada,

- o doprinosu radnika,

- o složenosti poslova radnog mjesta,

- o dužini radnog staža,

- o zdravstvenom stanju radnika,

- o beneficiranom stažu.

Članak 24.

Korištenje dijela godišnjeg odmora koji radnik ima pravo koristiti po
vlastitoj želji, radnik je dužan najaviti neposrednom rukovoditelju najmanje
jedan dan unaprijed.

Članak 25.

Neiskorišteni dio godišnjeg odmora vojnik mobiliziran u postrojbe Hrvatske
vojske ili policije može koristiti po demobilizaciji, bez obzira na to
kad je demobiliziran bez vremenskog ograničenja.

PLAĆE, NAKNADE I DODACI

Članak 26.

Osnovna plaća za puno radno vrijeme i normalni radni učinak, utvrđuje
se za puno radno vrijeme na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalne
uvjete rada na tom radnom mjestu.

Normalnim učinkom smatra se puno izvršenje utvrđene norme, odnosno ostvareni
planirani doprinos u radu utvrđen aktom poduzeća ili uobičajenim za obavljanje
pojedinih poslova.

Složenost poslova radnog mjesta u smislu odredbi ovog Ugovora sadrži:

Značenje radnog mjesta u poslovanju organizacije odnosno za poslodavca,
potreban stupanj obrazovanja za obavljanje poslova radnog mjesta, stupanj
odgovornosti radnog mjesta, potrebno radno iskustvo radnika, odredeni stupanj
kreativnosti i inicijativnosti radnika kao i ostale psihofizičke osobine
potrebne za rad na određenom radnom mjestu.

Normalni uvjeti rada na pojedinom radnom mjestu su uvjeti koji su u
pravilu nazočni tijekom cijelog radnog vremena, koje određuje tehnološki
proces i njemu odgovarajuća organizacija rada, odnosno koji su uobičajeni
za to radno mjesto.

Radnik koji je utvrđen privremenim viškom (do 6 mjeseci), a upućen je
na čekanje, ima pravo na naknadu plaće najmanje u visini svoje osnovne
plaće.

Članak 27.

Najniža osnovna plaća za poslove iz prve grupe složenosti utvrđuje se
u iznosu najmanje kao i po Općem kolektivnom ugovoru za gospodarstvo, odnosno
po dogovoru potpisnika ovog Ugovora.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti da se najniža osnovna plaća
iz ovog ugovora mijenja kada se za to stvore uvjeti.

Razlozi mogu biti konjukturne naravi ili zbog kretanja troškova života.

Kada inflacija prijede stopu od 5% godišnje, ugovorne strane su obvezne
početi pregovore o novoj najnižoj osnovnoj plaći.

Članak 28.

Ovim Ugovorom karakteristična radna mjesta, na temelju složenosti poslova
i normalnih uvjeta rada razvrstavaju se u deset grupa, uz najmanji omjer
između osnovne plaće od najniže do najviše vrednovanog radnog mjesta 1:3,2.

Radna mjesta razvrstana u grupe - tarifne stavove prilog su ovom Ugovoru
i čine njegov sastavni dio.

Radna mjesta koja nisu razvrstana u skladu sa stavkom 1. ovog članka,
dužna je organizacija odnosno poslodavac razvrstati u grupe - tarifne stavove,
najkasnije u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog Ugovora.

Članak 29.

Osnovna plaća pojedinih grupa poslova utvrđuje se tako da se vrijednost
poslova najnižeg stupnja složenosti (osnovna plaća) množi koeficijentom
složenosti utvrđenim za pojedine grupacije karakterističnih radnih mjesta.
Poslodavci općim aktom odnosno ugovorom o radu utvrduju tarife pojedinih
radnih mjesta poštivajući pri tome utvrđene najniže odnose u ovom ugovoru.

Članak 30.

Općim aktom odnosno ugovorom o radu utvrđuju se kriteriji i mjerila
za vrednovanje ostvarenih rezultata rada radnika.

S kriterijima za vrednovanje i stimuliranje radnika upoznaje se sindikalni
povjerenik u organizaciji.

Članak 31.

Osnovna plaća radnika za noćni rad uvećava se za najmanje 35%.

Članak 32.

Osnovna plaća radnika uvećat će se za prekovremeni rad najmanje za 50%.

Prekovremeni je onaj rad, koji je odreden preko 40 sati tjedno (po prelasku
na 40-tni radni tjedan), ako nije utvrđen preraspodjelom radnog vremena.

Članak 33.

Osnovna plaća radnika uvećat će se za rad u nedjelju za najmanje 35%.
Rad u nedjelju je rad izvršen od 0.00 do 24.00 sata.

Članak 34.

Osnovna plaća zaposlenog uvećat će se za smjenski rad u drugoj smjeni
ili za dvokratni rad s prekidom dužim od jednog sata za najmanje 10%.

Članak 35.

Za rad na dane blagdana, Uskrsa i neradne dane utvrđene zakonom radnik
ima pravo na naknadu plaće koja mu pripada kad ne radi na te dane i plaću
za određene sate rada uvećane najmanje za 50%.

Članak 36.

Osnovna plaća radnika povećat će se za ono vrijeme kada radnik povremeno
radi u uvjetima težim od normalnih uvjeta rada radnog mjesta na koje je
radnik stalno raspoređen i za koje mu je utvrđena osnovna plaća, i to najmanje:

I. Utjecaj okoline - dodatak na osnovnu plaću najmanje 10% od prosjećne
plaće poduzeća:

- rad na temperaturi ispod -5 oC ili iznad 35 oC,

- rad u uvjetima nagle i učestale promjene okolne temperature,

- rad uz buku veću od dopuštene, kada je propisana primjena zaštitnih
sredstava.

- rad na strojevima s jačom vibracijom,

- rad na sredstvima ili u okolini s pojačanim zračenjem, a gdje su propisana
zaštitna sredstva,

- rad u vodi, blatu i drugim žitkim masama.

II. Fizička opterećenja - dodatak na osnovnu plaću najmanje 10% od prosjećne
plaće poduzeća·

- rad na zavarivanju,

- teški fizički rad.

III. Opasnost za zdravlje i život na radnom mjestu:

- čuvar s oružjem dodatak na osnovnu plaću najmanje 5% od prosjećne
plaće poduzeća isplaćene u prethodnom mjesecu,

- rad u neprirodnom položaju dodatak na osnovnu plaću od najmanje 10%
prosječne plaće poduzeća u prethodnom mjesecu.

Radnik prava iz ovog članka ostvaruje samo za radno vrijeme provedeno
pod navedenim uvjetima.

Članak 37.

Općim aktom ili ugovorom o radu može se utvrditi pravo radnika na sudjelovanje
u dobiti poslodavca, način sudjelovanja u dobiti i uvjeti pod kojima se
to pravo ostvaruje.

INOVACIJE

Članak 38.

Autoru inovacije koja se primjenjuje u organizaciji pripada naknada
za upotrebu inovacije u skladu s odredbama ovog ugovora za vrijeme primjene
inovacije, a najmanje:

- 5 godina od početka primjene inovacije koja je kao izum zaštićena
patentom,

- 3 godine od početka primjene inovacije koja je kao tehničko unapređenje
ili izum koji nije zaštićen patentom,

- 2 godine od početka primjene inovacije.

Članak 39.

Naknada za primjenu inovacije u organizaciji isplaćuje se autoru najmanje
u visini:

- 15% ostvarenog inovacijskog dohotka odnosno dobiti nastalog primjenom
patenta zaštićenog patentom,

- 10% ostvarenog inovacijskog dohotka odnosno dobiti nastalog primjenom
izuma koji nije zaštićen patentom tehničkog unapređenja, novih proizvoda
i proizvodnih procesa,

- 5% ostvarenog inovacijskog dohotka odnosno dobiti nastalog primjenom
korisnih ideja i prijedloga.

Članak 40.

Kada korisnost inovacije, odnosno inovacijski dohodak, odnosno dobit
nije moguće utvrditi egzaktno, jer nema mjerljivih pokazatelja (npr. poboljšanje
uvjeta rada, sigurnost na radu, zaštita okolice, izum koji je zaštićen
patentom na ime organizacije, ali se ne primjenjuje, te korisni prijedlozi
čiji se efekti ne mogu mjeriti), nagrada se utvrđuje u jednokratnom iznosu.

Članak 41.

Radnik ima pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora najmanje u
visini prosjećne plaće isplaćene u privredi Republike Hrvatske u prethodnom
mjesecu.

Članak 42.

Na božićni poklon (koji organizacija utvrdi općim aktom) radnik ima
pravo za svako dijete do navršene 12. godine života, a koje preko njega
ostvaruje zdravstvenu zaštitu, najmanje u visini 20% od prosjećne plaće
isplaćene u privredi Republike Hrvatske u prethodnom mjesecu.

Članak 43.

Radnik ima pravo na jubilarnu nagradu nakon navršenih deset godina rada
u istoj organizaciji, te to pravo ostvaruje za svakih najmanje daljniih
deset godina radnog staža. Visina jubilarne nagrade koja pripada radniku
ne može biti manja od jedne prosjećne plaće u privredi Republike Hrvatske
u prethodnom mjesecu.

Jubilarna nagrada može se isplatiti u gotovini ili u drugom obliku u
visini utvrđenoj u skladu sa ovim člankom.

Članak 44.

Službeni put jest ako radnik po nalogu nadređenog otputuje radi izvršenja
nekog odredenog zadatka iz mjesta rada, odnosno zaposlenja.

Kao mjesto rada-zaposlenja, osim Zagreba, smatra se udaljenost do 50
kilometara.

Članak 45.

Zbog službenog puta radniku će se nadoknaditi putni troškovi i dati
naknada za povećane troškove života-dnevnica prema mjerilima utvrđenim
ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 46.

Putni troškovi vlaka i autobusa nadoknaduju se prema važećim cijenama
bez prilaganja putnih isprava.

Za korištenje prijevoza avionom ili brodom potrebno je prethodno odobrenje
nalogodavca.

Troškovi korištenja vlastitog automobila nadoknaduju se u visini 30%
cijene litre benzina, pod uvjetom da je nalogodavac prethodno odobrio upotrebu
vlastitog automobila.

Članak 47.

Radi povećanih troškova radnik ima pravo na dnevnicu i troškove noćenja
za vrijeme službenog puta.

Troškovi noćenja odobravaju se prema stvarnom iznosu hotelskog računa
za spavanje. Ova naknada otpada ako službeni put nije povezan s noćenjem.

Članak 48.

Zaposlenom pripada dnevnica prema Općem kolektivnom ugovoru za gospodarstvo
u visini 10% mjesećne plaće isplaćene u privredi Republike Hrvatske po
radniku u prethodnom mjesecu.

Dnevnica se isplaćuje prema trajanju službenog puta, a do osam sati
nema dnevnice.

Od osam do dvanaest sati radniku pripada polovica dnevnice.

Članak 49.

Radnik ima pravo na terenski dodatak za vrijeme rada izvan sjedišta
poduzeća i izvan mjesta njegovog stalnog boravka, a u visini koja mu pokriva
povećane troškove života zbog boravka na terenu.

Puni iznos terenskog dodatka ne može biti manji od osam posto od prosjećne
plaće isplaćene po radniku u privredi Republike Hrvatske u prethodnom mjesecu.

Na puni iznos terenskog dodatka ima pravo radnik kada mu nisu osigurani
smještaj i prehrana.

Općim aktom ili ugovorom o radu utvrdit će se za koliko se umanjuje
puni iznos terenskog dodatka u slučajevima kada radniku na terenu nije
osiguran smještaj ili mu nije osigurana prehrana.

Općim aktom ili ugovorom o radu može se utvrditi koliki dio troškova
terenskog dodatka pripada radniku i kad mu je osiguran besplatni smještaj
i prehrana, radi pokriča ostalih povećanih troškova boravka na terenu.

Članak 50.

Općim aktom ili ugovorom o radu utvrdit će se slučajevi kada se radniku
koji radi u sjedištu poduzeća, a obitelj mu trajno boravi izvan sjedišta
organizacije nadoknađuju troškovi odvojenog života od obitelji.

Naknada se isplaćuje zbog pokrića povećanih troškova radnika radi odvojenosti
od obitelji.

Puni iznos naknade za odvojeni život od obitelji ne može iznositi manje
od 60% prosjećne mjesečne plaće isplaćene po radniku u privredi Republike
Hrvatske u prethodnom mjesecu.

Kada radnik ima pravo na naknadu, isplatit će mu se u punom iznosu kada
mu u sjedištu poduzeća nisu osigurani smještaj i prehrana.

Općim aktom ili ugovorom o radu utvrdit će se za koliko se umanjuje
iznos naknade u slućajevima kada radniku u sjedištu poduzeća nije osiguran
smještaj ili mu nije osigurana prehrana.

Članak 51.

Terenski dodatak i naknada za odvojeni život od obitelji međusobno se
iskljućuju.

Članak 52.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u
visini troškova prijevoza najjeftinijim javnim prijevozom.

Kada radnici putuju u mjesto obavljanja rada, poslodavac je dužan osigurati
prijevoz do mjesta rada ili nadoknaditi povećane troškove prijevoza ako
oni nisu obuhvaćeni troškovima iz stavka 1. ovog članka.

Članak 53.

Radnik ima pravo prehrane u punom opsegu i u slučaju kada radi skračeno
radno vrijeme, ako skračeno vrijeme traje tri i više sati dnevno.

Pravo na regres za godišnji odmor i naknadu troškova za dolazak i odlazak
s posla ostvaruje u punom iznosu i radnik koji radi sa skračenim radnim
vremenom.

Članak 54.

Radnik ima pravo na topli obrok u tijeku dnevnog radnog vremena, čija
se vrijednost utvrđuje u visini mjesečnog iznosa razmjerno iznosu od 25%
prosjećne mjesećne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu Republike
Hrvatske u prethodnom mjesecu.

Radnici kojima nije moguće osigurati topli obrok imaju pravo na odgovarajući
iznos regresa u dinarima, odnosno bonovima za topli obrok.

Članak 55.

Radnici imaju pravo za potrebe svoga domaćinstva kupovati proizvode
organizacije.

Potrebe domaćinstva obuhvaćaju - potrebe samog radnika, supruge i nezbrinute
djece. Vrsta i obujam svih prava slobodno se ugovaraju.

Proizvodi se isporučuju u primjerenim količinama. Proizvodi se prodaju
zaposlenima po tvorničkoj (proizvodnoj) cijeni franko tvorničko dvorište,
uz plaćanje državnih pristojbi.

Aktom poduzeća se uređuje način ostvarivanja ovog prava.

Članak 56.

Svim radnicima se može isplatiti božićnica.

Članak 57.

Organizacija je dužna isplatiti nagradu učenicima i studentima za vrijeme
prakse najmanje u visini kako slijedi :

- za učenike na praksi najmanje 25% od prosjećne plaće isplaćene po
radniku u gospodarstvu Republike Hrvatske iz prethodnog mjeseca.

- za prvu i drugu godinu više škole ili fakulteta 30% prosjećne plaće
isplaćene po radniku u gospodarstvu Republike Hrvatske iz prethodnog mjeseca.

Učenici i studenti na praksi imaju pravo na naknadu troškova prijevoza
s posla i na posao i topli obrok, po istim kriterijima kao i ostali radnici
u toj organizaciji.

Ostala prava regulirat će se ugovorom u skladu sa Zakonom.

UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 58.

Poslodavac je dužan omogućiti nesmetan rad sindikatu odnosno sindikalnom
povjereniku u organizaciji.

Sindikat, odnosno sindikalni povjerenik, ima pravo uvida u sve dokumente
i akte koji su važni za kontrolu primjene kolektivnih ugovora u poduzeću,
odnosno ostvarivanja sindikalne funkcije u organizaciji.

Sindikalni povjerenik ima pravo kontrole ostvarivanja kolektivnih ugovora
u organizaciji.

Poslodavac je dužan omogućiti okupljanje radnika za vrijeme radnog vremena
radi njihovog izjašnjavanja o učlanjivanju u sindikat.

Članak 59.

Poslodavci ne mogu nikakvim aktom ograničiti radnicima pravo učlanjivanja
u sindikat, odnosno tražiti prestajanje članstva.

Poslodavac ne može radniku dati otkaz ili umanjiti plaću ili nanijeti
drugu štetu zbog učlanjenja u sindikat ili zbog sudjelovanja u sindikalnim
aktivnostima.

Članak 60.

Sindikalni povjerenik ima pravo sudjelovati u radu organa upravljanje
kada se rezmatraju pitanja značajna za ekonomski i socijalni položaj radnika.

Sindikalni povjerenik dužan je čuvati informacije koje su bitne za organizaciju.

Organizacija je dužna razmotriti prijedloge, inicijative, mišljenja
i zahtjeve sindikalne podružnice Sindikata PPDIV za ostvarivanje prava
i interesa zaposlenih članova Sindikata PPDIV iz rada i na osnovi rada.

Članak 61.

Sindikalni povjerenik koji bi s obzirom na broj članova ostvario pravo
na manje od 8 sati mjesečno potrebnih za sindikalni rad, ostvaruje pravo
na 8 sati mjesečno odnosno 96 sati godišnje plaćenog dopusta za potrebe
sindikalnog rada, pod uvjetom da sindikalna podružnica ima najmanje 15
članova.

PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

Članak 62.

Ugovorne strane dužne su zalagati se za poštovanje odredaba ovog ugovora
i za njegovu pravilnu provedbu.

Ugovorne strane dužne su se suzdržati od svakog djelovanja koje bi bilo
u suprotnosti s odredbama ugovora, sprečavalo ili otežavalo njegovu provedbu.

Članak 63.

Postupak za izmjene i dopune ovog ugovora, kao i za zaključivanje novog
ugovora pokreće se na zahtjev bilo koje ugovorne strane.

Članak 64.

Ugovorna strana koja želi izmjenu odnosno dopunu ugovora predlaže drugoj
strani svoj obrazloženi zahtjev u pisanom obliku.

Druga strana dužna se o prijedlogu opredijeljeno izjasniti u roku 30
dana od primitka zahtjeva iz prethodnog stavka.

Ako ugovorna strana ne prihvati prijedlog za izmjenu ili dopunu ugovora,
odnosno ako se o prijedlogu ne izjasni u roku od 30 dana, strana predlagateljica
pokreće postupak pred Komisijom za mirenje.

Odredbe stavka 1. do 3. ovog članka primjenjuju se i na postupak zaključivanja
novog ugovora.

Članak 65.

Za rješavanje sporova medu strankama ugovora koje nije bilo moguće riješiti
medusobnim pregovaranjem ustanovljuje se Komisija za mirenje u roku od
30 dana.

Smatra se da je medu stranama došlo do spora ako se one ne sporazumiju
o zaključivanju, izmjeni odnosno dopuni ugovora, odnosno o drugim prijedlozima
za rješavanje spornih situacija.

Članak 66.

Svaka strana imenuje po dva člana u Komisiju za mirenje. Članovi Komisije
sporazumno imenuju predsjednika Komisije kao petog člana iz redova uglednih
strukovnih i znanstvenih javnih radnika.

Članak 67.

Postupak mirenja pokreće se na zahtjev bilo koje strane.

Članak 68.

Mirenje je bezuspješno ako bilo koja strana pisano izjavi da mirenje
smatra neuspješnim kao i kad koja od strana ne imenuje članove Komisije
za mirenje, odnosno ako članovi ne imenuju predsjednika Komisije.

Svaki sporazum koji strane postignu mora biti u pisanom obliku, te je
sastavni dio ovog Ugovora i dopunjuje ga odnosno mijenja.

Članak 69.

Ako je mirenje neuspješno, o spornim pitanjima odlučuje Arbitraža iz
članka 67. Općeg kolektivnog ugovora za gospodarstvo.

Članak 70.

Ugovorne strane imenuju zajednički organ za tumačenje odredbi ovog Ugovora
i pračenje njegove primjene.

Zajednički organ priprema prijedlog najniže cijene rada.

Zajednički organ ima četiri člana od kojih svaka strana imenuje dvojicu.

Članak 71.

U slučaju da jedna od strana krši obveze koje je preuzela ovim Ugovorom,
druga strana može Ugovor otkazati.

Otkaz je potrebno drugoj strani prethodno najaviti u roku koji ne može
biti krači od tri mjeseca.

Po otkazivanju Ugovora, svaka strana može tražiti zaključivanje novog
ugovora.

Članak 72.

Troškove pripremanja, pračenja i ostvarivanja ovog Ugovora snose potpisnici,
svaki u svom dijelu, a troškove pripremanja i rada Komisije za mirenje
arbitraže i Komisije za tumaćenje, potpisnici dijele tako da svaka strana
snosi polovicu troškova.

Članak 73.

Smatra se da je Ugovor zaključen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici
Sindikata PPDlV i Hrvatske gospodarske komore.

I.

TARIFNI STAVOVI ZA PREHRAMBENU INDUSTRIJU, PROIZVODNJU PIĆA, PROIZVODNJU
STOČNE HRANE

I. grupa poslova podrazumijeva jednostavan, rutinski rad koji ne zahtijeva
posebnu izobrazbu 1,00

1. čistač

2. dostavljač

3. pomoćni radnik u kuhinji

4. pomočni radnik na čišćenju pogona i ambalaže

5. telefonist

II. grupa poslova podrazumijeva manje složene poslove i zadatke, odnosno
rad pomoću jednostavnih sredstava za rad, za koji su dovoljna pismena uputstva
1,20

1. pomoćni radnik u proizvodnji

2. pomoćni radnik u transportu

3. pomoćni radnik u održavanju

4. čuvar

III. grupa podrazumijeva srednje složene poslove i zadatke na kojima
se rad ponavlja, uz povremenu pojavu novih poslova 1,40

1. prodavač

2. ložač

3. radnici pomoćnih djelatnosti

4. procesni radnici u proizvodnji

5. vozač - dostavljač

6. administrator

7. administrator-daktilograf

8. tajnica

9. blagajnik

10. vozać viljuškara

IV. grupa poslova podrazumijeva složenije i raznovrsnije poslove i zadatke
za čije obavljanje su potrebne konzultacije u njihovom izvršavanju 1,60

1. mlinar, mesar, podrumar, konditor, pekar

2. knjigovođa, kalkulant, likvidator

3. skladištar

4. poslovođa prodavaonice

5. vozač

6. referent kadrovskih poslova

7. radnik u proizvodnji specijalist

8. majstori na održavanju (bravar, elektrićar,

vodoinstalater, automehaničar)

9. rukovatelj silosa

V. grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtijevaju
veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadataka 1,85

1. voditelj proizvodne linije

2. poslovođa pomoćnih djelatnosti

3. rukovatelj komandnog pulta u proizvodnji

4. organizator rada

5. poslovođa u proizvodnji

VI grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju samostalni i
veći stupanj kreativnosti u njihovom izvršavanju 2,10

1. glavni skladištar

2. referent u komercijali

3. voditelj odjela u računovodstvu

4. socijalni radnik

5. referent zaštite na radu

6. referent osiguranja imovine

7. glavni knjigovođa

VII. grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju dodatno poznavanje
užeg područja djelovanja uz samostalnost i kreativnost u izvršavanju poslova
tog područja 2,20

1. voditelj transporta

2. planer-analitičar

3. samostalni referent-stručni suradnik

4. voditelj građevinske operative

5 organizator-informatičar

6. tehnolog

7. pravnik

VIII. grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju
inicijativu i kreativnost radnika, projektiranje poslova i zadataka 2,60

1. tehnolog-organizator

2. pravnik-voditelj poslova

3. voditelj poslova informiranja

4. voditelj službe (računovodstva, komercijale, nabave, proizvodnje,
ERC)

5. voditelj laboratorija

s. planer-analitičar (voditelj poslova)

IX. grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju
inicijativu i kreativnost radnika te dodatna i specijalistička znanja potrebna
za obavljanje tih poslova 2,80

1. rukovoditelj istraživanja i razvoja

2. rukovoditelj pomoćnih djelatnosti

3. rukovoditelj računovodstva i financija

4. rukovoditelj komercijale

5. rukovoditelj analize i plana

6. rukovoditelj općih, pravnih i kadrovskih poslova

X. grupa poslova podrazumijeva najsloženije poslove i zadatke s najvećim
značenjem za vođenje procesa proizvodnje i poslovanja, kre\_ ativne poslove
i zadatke, istraživački rad itd. 3,20

1. rukovoditelj sektora

2. rukovoditelj djelatnosti

II.

TARIFNI STAVOVI ZA POLJOPRIVREDU I POLJOPRIVREDNE USLUGE

I. grupa poslova podrazumijeva jednostavan rutinski rad koji ne zahtijeva
posebnu izobrazbu 1,00

1. čistač

2. dostavljač

3. sakupljač mlijeka

4. otkupljivač mlijeka

II. grupa poslova podrazumijeva manje složene poslove i zadatke, odnosno
rad pomoću jednostavnih sredstava za rad, za koji su dovoljna pismena uputstva
1,20

1 pomoćni radnik u biljnoj proizvodnji

2 pomoćni radnik u stočarstvu

3 čuvar

4 poljar

5 pomoćni radnik u održavanju

lll.grupa poslova podrazumijeva srednje složene poslove i zadatke na
kojima se rad ponavlja,uz povremenu pojavu novih poslova 1,40

1 radnik u proizvodnji

2.vozač-dostavljač

3.administrator

4 administrator-daktilograf

5 stručni radnik u pomoćnim djelatnostima

6.tajnica

7 predradnik

8 blagajnik

9 vozač -viljuškara

10.operater na računalu

IV.grupa poslova podrazumijeva složenije i raznovrsnije poslove i zadatke
za čije obavljanje su potrebne konzultacije u njihovom izvršavanju 1,60

1.veterinarski tehničar

2.tehničar u biljnoj proizvodnji

3.tehničar u stočnoj proizvodnji

4 vozač

5. tovljač

6.knjigovođa,kalkulant,likvidator

7.skladištar

8.poslovođa prodavaonice

9.traktorist

10.mlinar,mesar,pekar

11.muzač

12.referent kadrovskih poslova

13.majstor na održavanju (bravar,vodoinstala-

ter,automehaničar i električar)

14 kombajner

V.grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtijevaju
veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadataka 1,85

1.poslovođa pomoćnih djelatnosti

2.poslovođa u proizvodnji

VI grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju samostalnost
i veći stupanj kreativnosti u njihovom izvršavanju 2,10

1 glavni skladištar

2.referent u komercijali

3.socijalni radnik

4.referent zaštite na radu

5.referent osiguranja imovine

6.glavni knjigovođa

7.operativni programer

VII.grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju dodatno poznavanje
užeg područja djelovanja uz samostalnost i kreativnost u izvršavanju poslova
tog područja 2,20

1 planer analitičar

2 samostalni referent - stručni suradnik

3 organizator - informatičar

4.tehnolog

s.pravnik

6.veterinar

VIII.grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju
inicijativu i kreativnost radnika, projektiranje poslova i zadataka 2,60

1. tehnolog organizator

2. pravnik voditelj poslova

3. voditelj poslova informiranja

4 voditelj službe (računovodstva, komercijale, nabave, proizvodnje,
prodaje)

5. voditelj laboratorija

6. planer-analitičar (voditelj poslova)

7. veterinar - organizator

8. voditelj službe održavanja

9. voditelj kadrovske službe

IX grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju
inicijativu i kreativnost radnika te dodatna i specijalistička znanja potrebna
za obavljanje tih poslova 2,80

1. rukovoditelj istraživanja i razvoja

2. rukovoditelj pomoćnih djelatnosti

3. rukovoditelj računovodstva i financija

4. rukovoditelj komercijale

5. rukovoditelj analize i plana

6. rukovoditelj općih, pravnih i kadrovskih poslova

X. grupa poslova podrazumijeva najsloženije poslove i zadatke s najvećim
značenjem za vođenje procesa proizvodnje i poslovanja, kreativne poslove
i zadatke, istraživački rad itd. 3.20

1. rukovoditelj sektora

2. rukovoditelj djelatnosti

III.

TARIFNI STAVOVI ZA RIBARSTVO, RIBNJAČARSTVO I PRERADU RIBE

I. grupa poslova podrazumijeva jednostavan rutinski rad koji ne zahtijeva
posebnu izobrazbu 1,00

1. čistač

2. čuvar

3. dostavljač

4 riboprerađivač

5. radnik na mokroj obradi

II. grupa poslova podrazumijeva manje složene poslove i zadatke, odnosno
rad pomoću jednostavnih sredstava za rad, za koji su dovoljna pismena uputstva
1,20

1. specijalizirani riboprerađivač

2. slatkovodni ribar

III. grupa poslova podrazumijeva srednje složene poslove i zadatke na
kojima se rad ponavlja, uz povremenu pojavu novih poslova 1,40

1. konfekcioniranje ribe

2 strojno pranje i sušenje kutija

3. toplinska obrada

4. rukovatelj linije za salamurenje i ukutijavanje

5. finalizacija ribljeg brašna

6. čuvar broda

7. preuzimač ribe

8. stručni radnici pom. djelatnosti

9. ribar

10. ribar-svičar II.

11. strojar-frigorifičar

12. poslovi sterilizacije

13. pomoćni strojar - ložać

14. administrator

15. administrator-daktilograf

16. blagajnik

17.predradnik

18.tajnica

IV.grupa poslova podrazumijeva složenije i raznovrsnije poslove i zadatke
za čije obavljanje su potrebne konzultacije u njihovom izvršavanju 1,60

1.motorist

2.strojar - održ. zatvaračice

3 brodomehaničar

4.brodotesar

5.ribar-svićar I.

6.radio-tehničar

7.pomorski strojar

8.majstor na održavanju

9.čuvar ribnjaka

10.traktorist

11.slatkovodni ribar

12.skladištar

13.knjigvođa

14.likvidator

15.fakturist

16.kalkulant

17.referent kadrovskih poslova

18.operater na računalu

V.grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtijevaju
veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadataka 1,85

1.organizator rada grupe

2.organizator rada ribljeg brašna

3.strojar kompresorske stanice

4.zapovjednik broda

5.poslovođa radionice za održavanje

6.komercijalist

VI.grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju samostalnost
i veći stupanj kreativnosti u njihovom izvršavanju 2,10

1.rukovoditelj energane u hladnjači

2.organizator rada smjene u preradi

3.organizator rada pakirnice

4.referent sirovine i dorađene ribe

5.ribarski poslovođa

6.glavni knjigovođa

7.referent u komercijali

VII.grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju dodatno poznavanje
užeg područja djelovanja uz samostalnost i kreativnost u izvršavanju poslova
toga područja 2,20

1.koordinator transporta

2.inspektor flote

3.samostalni referent

4.planer-analitičar

5.organizator-informatičar

6.tehnolog

7.pravnik

8.biolog

VIII. grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju
inicijativu i kreativnost radnika, projektiranje poslova i zadataka 2,60

1.tehnolog-organizator

2.pravnik-voditelj poslova

3.voditelj poslova informiranja

4 voditelj službe (računovodstva, komercijale, nabave, proizvodnje,
ERC)

5. voditelj laboratorija

6. planer-analitičar (voditelj poslova)

IX grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju
inicijativu i kreativnost radnika te dodatna i specijalistička znanja potrebna
za obavljanje tih poslova 2,80

1. rukovoditelj istraživanja i razvoja

2. rukovoditelj pomoćnih djelatnosti

3. rukovoditelj računovodstva i financija

4. rukovoditelj analize i plana

5 rukovoditelj komercijale

6. rukovoditelj općih, kadrovskih i pravnih poslova

X. grupa poslova podrazumijeva najsloženije poslove i zadatke s najvećim
značenjem za vođenje procesa proizvodnje i poslovanja, kreativne poslove
i zadatke, istraživački rad itd. 3,20

1. rukovoditelj sektora

2. rukovoditelj djelatnosti.

Klasa:006-04/93-1/78

Urbroj : 524-03/ 1-93-1

Zagreb, 16. srpnja 1993.

Direktor Sektora za poljodjelstvo, vodoprivredu i šumarstvo

**dr. Hrvatin Čosić v. r.**

Predsjednik PPDIV-a

**Josip Pavić, v. r.**

Kolektivni ugovor, NN 72/1993-1500
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)