## Statistički standardi za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji za 2005. (IND-21/PRODCOM)

### NN 27/2006 (10.3.2006.), Statistički standardi za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji za 2005. (IND-21/PRODCOM)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

**643**

Na temelju članka 43. Zakona o službenoj
statistici (»Narodne novine«, br. 103/03.) Državni
zavod za statistiku određuje

## STATISTIČKE STANDARDE

### ZA PRODCOM ISTRAŽIVANJE O INDUSTRIJSKOJ PROIZVODNJI ZA 2005. (IND-21/PRODCOM)

I. UVODNA OBJAŠNJENJA

Službena statistika Republike Hrvatske (RH) kontinuirano
se usklađuje sa statističkim standardima Eurostata –
Statističkog ureda Europske unije (EU-a) još od dobivanja statusa kandidata u
okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP). Nakon potpisivanja
ugovora o pridruživanju RH s EU-om 3. listopada 2005. aktivnosti na
usklađivanju s EU-om dodatno su intenzivirane jer je obveza službene statistike
RH da u potpunosti bude usporediva s EU-om u trenutku ulaska u EU. U tom cilju
tijekom 2005. nastavilo se s daljnjim usklađivanjem proizvodnih statistika
industrije, a jedan od rezultata tog rada je i izrada ažuriranih Statističkih
standarda za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji (IND-21/PRODCOM)
za 2005.1)Prvo usklađeno nacionalno IND-21/PRODCOM istraživanje
izrađeno je još tijekom 1995.2), a u pravilu se treba ažurirati
svake godine prema dinamici ažuriranja PRODCOM3)
istraživanja EU-a. Ažuriranje PRODCOM-a regulirano je temeljnom Uredbom Vijeća
EU-a4) o uvođenju ovog istraživanja, a
uključuje godišnje ažuriranje PRODCOM Liste kao i koncepte i definicije koje
treba obvezatno koristiti pri provedbi PRODCOM istraživanja u državama
članicama EU-a i drugim državama koje to žele postati. Radi zadovoljavanja
zahtijeva EU-a i osiguranja usporedivosti, IND-21/PRODCOM istraživanje RH se
redovito ažurira prema promjenama PRODCOM istraživanja EU-a svake godine,
počevši od izvještajne godine 2002. Statistički standardi IND-21/PRODCOM
istraživanja za 2005. sadrže ažuriranu verziju NIP-a 2005.5)
usklađenu s ažuriranom verzijom PRODCOM Liste za 20056) EU-a.
Metodološki dio je također djelomično redefiniran radi usklađivanja s
konceptima i definicijama PRODCOM istraživanju za 2005. EU-a koji se djelomično
izmijenjeni Uredbom Komisije EU-a7)
za spomenuto istraživanje. Osnovni razlog ažuriranja PRODCOM Liste EU-a u
godišnjoj dinamici je kontinuirano usklađivanje i jednoznačno povezivanja s
robama iz CN-a – Kombinirane nomenklature za vanjsku trgovinu EU-a8) s kojom je PRODCOM Lista povezana
preko korespondentnih tablica veza. Na isti način moguća je uspostaviti
korespondentne veze između proizvoda NIP-a i roba iz Carinske tarife RH9) koja je usklađena s referentnom
verzijom CN-a. U tom je cilju PRODCOM Lista 2005 značajno je simplificirana
radi veće sadržajne povezanosti s CN-om 2005, što se odrazilo i na nacionalnu
verziju NIP-a 2005. koji promijenjen u većem obimu nego je to za očekivati u
godinama između revizija klasifikacijskih sustava.

PRODCOM je kratica za PRODCOM istraživanje EU-a
na temelju kojih se prikupljaju podaci o godišnjoj industrijskoj proizvodnji
država članica EU-a od 1993., a od izvještajne godine 2002. i mjesečni podaci o
željezu i čeliku. Prvi prikupljeni, obrađeni i objavljeni podaci prema
europskom konceptu ovog istraživanja o industrijskoj proizvodnji RH, odnose se
na rezultate Godišnjeg izvještaja industrije za 1994., a temelje se na prvoj
verziji NIP-a 1995. koja je bila usklađena s PRODCOM Listom 1995. Od tada do
danas NIP se, u okviru utvrđene dinamike ažuriranja, šest puta revidirano10),
svaki put radi daljnjeg usklađivanja s referentnim verzijama PRODCOM Lista EU-a
i metodologije za PRODCOM istraživanja EU-a.

Nacionalna politika revizija IND-21/PRODCOM
istraživanja radi usklađivanja NIP-a s ažuriranom verzijom PRODCOM Liste kao i
konceptima i definicija PRODCOM istraživanja EU-a donositi će se izdavanjem
novih statističkih standarda, a ne samo izmjenama i dopunama istih jer je to
uobičajena praksa u državama-članicama EU-a kao i iz praktičnih razloga
posebice u slučaju njihovog korištenja od novih izvještajnih jedinica. Promijene
svih temeljnih statističkih klasifikacija EU-u (u okviru tzv.
»OPERATION 2007«) koje su sastavni dio hijerarhijske strukture PRODCOM Liste a
koje će implicirati veće promjene u strukturi NIP-a, očekuju se prilikom izrade
verzije NIP-a 2007.

**Pojam INDUSTRIJE u PRODCOM istraživanju**

Sektor INDUSTRIJE definiran je ovdje s tri
područja NKD-a 2002., C – Rudarstvo i vađenje, D – Prerađivačka industrija i E
– Opskrba električnom energijom, plinom i vodom, odnosno s odjeljcima NKD-a
2002 od 10. do 41.11) Isti pojam INDUSTRIJE koji se koristi u ovom
PRODCOM istraživanju za 2005. koristio se i u svim prijašnjim godišnjim
istraživanjima o industrijskoj proizvodnji i usklađen je s konceptom industrije
koji koristi Eurostat.

**Svrha i cilj PRODCOM istraživanja**

Svrha provedbe ovog istraživanja je diseminacija relevantnih i ažurnih PRODCOM podataka domaćim
i stranim korisnicima za potrebe analiza nacionalne strukture i vrste proizvoda
koji se proizvode na domaćem tržištu te osigurati detaljan skup podataka za
ocjenu njihove konkurentnosti na europskim i svjetskim tržištima i
izračunavanje vidljive potrošnje (apparent consumtion) na razini proizvoda/roba uspoređivanjem PRODCOM
podataka o industrijskoj proizvodnji s podacima o izvozu/uvozu iz vanjske
trgovine na temelju usklađenih nomenklatura koje omogućavaju njihovo
bilanciranje korištenje formule: proizvodnja + uvoz – izvoz. Glavni su ciljevi
provedbe IND-21/PRODCOM istraživanja za 2005. prikupljanje i obrada podataka o
godišnjoj industrijskoj proizvodnji u Republici Hrvatskoj koja se mjeri
pojedinačnim proizvodima iz NIP-a na temelju harmoniziranih statističkih
standarda te njihova diseminacija u Eurostat na standardiziran način radi zadovoljavanja
zahtijeva Eurostata i uključivanja nacionalnih
PRODCOM podataka u Europski statistički sustav PRODCOM statistika.

Napominjemo svim izvještajnim jedinicama i
ostalim zainteresiranim korisnicima da su nacionalni godišnji rezultati
PRODCOM-a za 2001. do 2004. već dostavljeni u Eurostat,
i objavljeni na Eurostat-ovom CD-u pod nazivom –
Unutrašnja i vanjska trgovina EU-a (Intra-and extra-EU trade) te se mogu
pregledavati, pretraživati i prenijeti (download)
besplatno s Eurostat-ove baze podataka COMEXT. Na
COMEXT bazi nalaze se podaci posebne baze podataka EUROPROMS – Europske
proizvodne i tržišne statistike (EUROPEAN PRODUCTION AND MARKET STATISTICS),
gdje se nalaze PRODCOM podaci zajedno s podacima izvoza/uvoza na detaljnoj
razini proizvoda/roba iz PRODCOM/CN harmoniziranih nomenklatura. Ovdje su
dostupni PRODCOM podaci za RH zajedno s podacima država članica EU-a i državama
kandidatima za članstvo u EU, što dovoljno ukazuje na učinkovitost i harmoniziranosti PRODCOM statistike RH koja se kontinuirano
održava velikim naporom svih sudionika već niz godina, a nastavlja se i izradom
ovih revidiranih standarda.

**Predmet PRODCOM istraživanja**

**Predmet** IND-21/PRODCOM
istraživanja za 2005., u skladu sa spomenutim ciljem i svrhom istraživanja, su
detaljni podaci o industrijskim proizvodima na razini proizvoda iz NIP-a 2005.
koji su proizvele statističke jedinice tijekom 2005. na području Republike
Hrvatske. Obilježja koja se prikupljaju za industrijske proizvode iskazana u
fizičkim mjernim jedinicama iz NIP-a 2005. su sljedeća: maksimalno moguće
količine proizvodnje; ukupno proizvedene količine proizvoda; interna potrošnja
proizvedenih količina namijenjenih daljnjoj preradi ili obradi u okviru istog
poduzeća/izvještajne jedinice; količine zaliha gotovih proizvoda (namijenjenih
prodaji) koje je proizvela statističke jedinica tijekom izvještajne godine; te
količine prodaje proizvedenih proizvoda statističke jedinica, iskazana u
fizičkim mjernim jedinicama i u vrijednostima prodaje (proizvodnja za vlastiti
račun) ili fakturiranom iznosu naknade (proizvodnja za tuđi račun na temelju
ugovora s naručiteljem) odnosno prema obilježjima obrazaca IND-21¸/PRODCOM.
Predmet istraživanja su dakle, ukupno proizvedeni industrijski proizvodi bez
obzira dali su se proizvodili za vlastiti račun (kada je statistička
jedinica/poduzeće vlasnik proizvedenih količina) ili na temelju ugovora s
naručiteljem (trećom osobom) koji je u tom slučaju i vlasnik proizvedenih
količina statističke jedinice. U IND-21/PRODCOM istraživanja za 2005., predmet
istraživanja je i ukupna fakturirana vrijednost prodaje svih proizvoda
statističke jedinice koja osim ukupno proizvedenih i prodanih proizvoda iz
NIP-a 2005. uključuje i vrijednost prodaje proizvoda koje je statistička
jedinica nabavila od trećih osoba radi preprodaje u istom obliku u kojem je i
nabavljena (ukupna vrijednost preprodaje trgovačke robe statističke jedinice).

Izvještajne jedinice i statističke jedinice za
koje su izvještajne jedinice dužne dostaviti podatke o predmetu istraživanja
IND-21/PRODCOM za 2005. navedene su u Adresaru za IND-21/PRODCOM za 2005., na
odgovarajućim obrascima IND-21/PRODCOM za 2005.

**Pravna osnova PRODCOM istraživanja**

PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji
za 2005. (IND-21/PRODCOM) provodi se na osnovi Zakona o službenoj statistici
(NN, br. 103/03.) i Godišnjega provedbenog plana
statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2006. godinu (NN, br. 4/06.). Obveza davanja podataka temelji se na članku
35. i 38. (stavak 1.) Zakona o službenoj statistici.

Ne dostavljanje podataka ili dostavljanje
netočnih, nepotpunih ili neažurnih podataka u propisanom sadržaju i rokovima
povlači kaznene odredbe iz članka 69. i 70. navedenog zakona.

**Zaštita pojedinačnih podataka u PRODCOM istraživanju**

Pojedinačni podaci koji će se prikupiti ovim
IND-21/PRODCOM istraživanjem za 2005., koristit će se isključivo u statističke
svrhe u skladu s odredbama zakona (članci 59. do 66.), o povjerljivosti
pojedinačnih statističkih podataka (Zakon o službenoj statistici, NN, br. 103/03.).

II. KONCEPTI I
DEFINICIJE PRODCOM ISTRAŽIVANJA

**Proizvod i proizvodnja u PRODCOM istraživanju**

Koncepti i definicije proizvoda i vrste
proizvodnje koji se koriste u ovom istraživanju preuzeti su iz PRODCOM
istraživanja EU-a i nemaju smisao definitivnih značenja ovih riječi izvan ovog
konteksta. U nedostatku konzistentne nacionalne terminologije i dvojezičnih
pojmovnika, uz svaki pojam navodimo i naziv na engleskom jeziku, a za koncepte
proizvodnje i vrstu prema PRODCOM-u EU-a, kako bi se izbjeglo poistovjećivanje
s istim ili sličnim pojmovima koji se koriste u drugim statističkim
istraživanjima.

**Proizvod** (*Product*). Proizvod je posljedica
neke industrijske djelatnosti, a koristi se kao opći naziv za proizvode koji
imaju fizičku dimenziju i za industrijske usluge, a definiran je Nomenklaturom
industrijskih proizvoda – NIP-om 2005. prema konceptu ovog PRODCOM
istraživanja.

***Gotov proizvod*** *(Finished* *product*). Pod pojmom gotov
proizvod smatra se svaki proizvod koji je u procesu proizvodnje dostigao
odgovarajući stupanj prerade ili dorade tako da je u NIP-u 2005. naveden pod
posebnom šifrom i nazivom. Pojam tako definiranoga gotovog proizvoda obuhvaća i
sve radove dovršavanja proizvoda ka npr. čišćenje,
pakiranje, ispitivanje kvalitete, kasiranje i slično. Količine neispravnih
proizvoda (»škart«) ne smatraju se gotovim proizvodima.

**Jedinična
vrijednost**
(*Unit* *value*).
Jedinična vrijednost prodanih (gotovih) proizvoda predstavlja prosječnu
vrijednost po jedinici proizvoda, a ne stvarnu prosječnu cijenu tih proizvoda.
U PRODCOM istraživanju jedinična vrijednost prodanih proizvoda ne prikuplja se
izravno (izveden pokazatelj) već se dobije izračunom odnosno dijeljenjem
vrijednosti prodanih proizvoda definiranih NIP-om 2005. s prodanim količinama
tih proizvoda, a izražena je u kunama.

**Nedovršen
proizvod**
(*Unfinished* *product*). Proizvod
koji nije dosegao određeni stupanj prerade ili dorade definiran NIP-om 2005.
smatra se nedovršenim i ne iskazuje se u PRODCOM istraživanju.

**Intermedijarni** **proizvod** (*Intermediate* *products*). Proizvod koji je dosegao
određeni stupanj prerade ili dorade definiran NIP-om 2005. i koji je proizvela
jedna od lokalnih jedinica poduzeća ali se dalje prerađuje ili obrađuje u istoj
ili drugoj lokalnoj jedinici istog poduzeća/izvještajne jedinice i tim se
postupcima pretvara u novi proizvod iz NIP-a 2005. (ili se ugrađuje u novi
proizvod) naziva intermedijarni. U PRODCOM
istraživanju intermedijarni proizvodi se iskazuju u
tablici 1. pod »količine utrošene za daljnju proizvodnju u poduzeću (stupac
»h«). U nekim metodologijama za sličnu definiciju se koristi pojam poluproizvod
(semi-finished products) ili međufazni proizvod. Proizvodi kupljeni od
trećih osoba radi preprodaje u istom obliku u kojem su i kupljeni ne smatraju
se intermedijarnim proizvodima u smislu ovih
standarda, kao ni proizvodi koji se koriste za bruto investicije u vlastiti
fiksni kapital lokalnih jedinica odnosno poduzeća.

**Prodana
proizvodnja**
(*Production* *sold* – *PRODCOM type S*).
Pod pojmom prodana proizvodnja podrazumijeva se proizvodnja koju su neko
vrijeme obavljale lokalne jedinice i koja je prodana (fakturirana) u
izvještajnoj godini. U prodane proizvode treba iskazati ukupne količine i
vrijednosti proizvoda (i usluga) iz NIP-a 2005. koji su isporučeni drugim
poslovnim subjektima, prodani u vlastitim prodavaonicama lokalnih jedinica
odnosno poduzeća, kao i izvezene količine i vrijednosti proizvoda (i usluga) u
izvještajnoj godini. Drugim riječima, proizvodnja se smatra prodanom ako je
fakturirana. Pod prodanom proizvodnjom smatra se i proizvodnja odnosno prerada
ili izvršene industrijske usluge na temelju ugovora s naručiteljem (za tuđi
račun) prema definicijama iz ovih statističkih standarda. (vidi III. dio, točka
C – Posebne upute za popunjavanje IND-21/PRODCOM obrasca).

**Ukupna
proizvodnja**
(*Total production
– PRODCOM type T*). Ukupna proizvodnja jest
proizvodnja koju su obavljale lokalne jedinice u izvještajnoj godini bez obzira
na to je li prodana trećim osobama u zemlji ili inozemstvu (izvoz), stavljena
na zalihe gotovih proizvoda (namijenjenih prodaji) ili se koristila za daljnju
preradu u poduzeću ili kombinirano. U ukupnu proizvodnju treba uključiti i
proizvodnju ostvarenu na temelju zajedničkog ulaganja sa stranim partnerom, ali
samo ako je ostvarena na teritoriju Republike Hrvatske (npr.
nafta), uključujući i proizvodnju na teritoriju Slobodnih zona RH. Ukupne
količine proizvedenih proizvoda uključuju proizvodnju za vlasti račun i
proizvodnju odnosno preradu ili izvršene industrijske usluge na temelju ugovora
s naručiteljem (za tuđi račun) izvršenu u izvještajnoj godini prema
definicijama iz ovih standarda (vidi III. dio, točka C – Posebne upute za
popunjavanje IND-21/PRODCOM obrasca).

**Proizvodnja
namijenjena prodaji**
(*Production* *intended for sale – PRODCOM type C*).
Proizvodnja namijenjena prodaji jest proizvodnja koju su obavljale lokalne jedinice
u izvještajnoj godini i koja je prodana trećim osobama u zemlji ili inozemstvu
(izvoz) ili je stavljena na zalihe gotovih proizvoda kako bi se prodala
kasnije, ili kombinirano. Ova se vrsta proizvodnje ne prikuplja izravno već se
dobije izračunom (izveden pokazatelj). Ne uključuje proizvodnju koja se je
utrošila (ili je namijenjena) za daljnju preradu u istoj lokalnoj jedinici
odnosno poduzeću prema definicijama iz ovih standarda (vidi III. dio, točka C –
Posebne upute za popunjavanje IND-21/PRODCOM obrasca).

**Izvještajne jedinice PRODCOM istraživanja**

Izvještajne jedinice IND-21/PRODCOM istraživanja
za 2005. su svi poslovni subjekti (pravne i fizičke osobe) koje su u Registru
poslovnih subjekata (RPS)12) razvrstani u djelatnost INDUSTRIJE
odnosno u područja C, D i E (odjeljci 10 do 41) prema NKD-u 2002. (pravne
osobe) ili obavljaju industrijsku djelatnost prema informacijama iz Obrtnog
registra (fizičke osobe) ili drugih sekundarnih izvora. Izvještajne jedinice su
i one pravne ili fizičke osobe koje nisu razvrstane prema glavnoj djelatnosti u
industriju, ali imaju dijelove koje se bave industrijskom djelatnosti bez
obzira na to jesu li ti dijelovi pravno konstituirani ili nisu.

Izvještajne jedinice najčešće su trgovačka
društva ili obrtnici, a mogu biti sve druge pravne ili fizičke osobe koje su
tijekom izvještajne godine (2005.) bavile industrijskom djelatnosti na
teritoriju RH, a ušle su u obuhvat ovog istraživanja prema Adresaru
IND-21/PRODCOM za 2005.

Izvještajne jedinice daju podatke pojedinačno, za
svaku industrijsku lokalnu jedinicu u svom sastavu, na glavnom obrascu
IND-21/PRODCOM, a na pomoćnom obrascu IND-21/PRODCOM/POM ako su im utvrđene
više od dvije industrijske lokalne jedinice prema Adresaru IND-21/PRODCOM za
2005. Ako su obavljali još i djelatnost brodogradnje prema definiciji razreda
35.11 NKD-a 2002., onda ispunjavaju još i pomoćni obrazac za brodogradnju
IND-21/PRODCOM/35.11. (vidi upute za popunjavanje).

Prema statističkoj terminologiji sve izvještajne
jedinice u IND-21/PRODCOM istraživanja za 2005., prema gore spomenutoj
definiciji, koje se nalaze u Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005. nazivaju se
poduzećima (industrijska i neindustrijska), a njihovi dijelovi za koje su
obvezne iskazati podatke – industrijskim lokalnim jedinicama (statističke
jedinice).

**Statističke jedinice PRODCOM istraživanja**

Statističke jedinice IND-21/PRODCOM istraživanja
za 2005. su industrijske lokalne jedinice industrijskih i neindustrijskih
poduzeća. Pojam ovako definiranih statističkih jedinica – industrijskih lokalnih
jedinica, koristi se isključivo za potrebe provedbe PRODCOM istraživanja za
2005. i drugim kontekstima može imati drugačije značenje. Usklađen je u
najvećoj mjeri s definicijom statističkih jedinica PRODCOM istraživanja EU-a i
definicijom statističkih jedinica EU-a13). Manja odstupanja postoje
isključivo radi specifične nacionalne namjene ovog istraživanja (regionalni
pokazatelji o industrijskoj proizvodnji na detaljnoj razini proizvoda).

Industrijska i neindustrijska poduzeća, koja su
se tijekom 2005. bavila industrijskom proizvodnjom, u pravilu su izvještajne
jedinice IND-21/PRODCOM istraživanja. Njihove definicije ovdje navodimo radi
pojašnjenja i razumijevanja statističkih pojmova koji se koriste u ovom
istraživanju.

**Industrijska
poduzeća**
su svi poslovni subjekti tj. sva trgovačka društva i
druge pravne ili fizičke osobe koji su, na temelju svoje glavne djelatnosti,
razvrstani u djelatnost INDUSTRIJE (u RPS-u ili Obrtnom registru) i stvarno su
se tijekom 2005. bavila industrijskom proizvodnjom, prema definiciji INDUSTRIJE
iz ovog istraživanja.

**Neindustrijska
poduzeća**
su svi poslovni subjekti tj. sva trgovačka društva i
druge pravne ili fizičke osobe koji nisu, na temelju svoje glavne djelatnosti,
razvrstani u djelatnost INDUSTRIJE (prema RPS-u ili Obrtnom registru), ali
imaju dijelove koji su se tijekom 2005. bavili industrijskom proizvodnjom
(sekundarne djelatnosti), prema definiciji INDUSTRIJE iz ovog istraživanja.

Industrijske lokalne jedinice industrijska i
neindustrijska poduzeća, koja su tijekom 2005. obavljale industrijsku
proizvodnju, su prema definiciji, statističke jedinice IND-21/PRODCOM
istraživanja. Sve podatke u ovom istraživanju, izvještajne su jedinice dužne
iskazati, za sve industrijske lokalne jedinice koje su im utvrđene u Adresaru
IND-21/PRODCOM za 2005., a predstavljaju statističku konstrukciju (bez obzira
dali su pravno konstituirane ili nisu). Njihove opsežnije definicije navodimo u
nastavku, isključivo radi pojašnjenja statističkih pojmova koji se koriste u
ovom istraživanju, kako bi se podaci koje se trebaju na temelju ove
konstrukcije ispuniti bili što točniji.

**Industrijske
lokalne jedinice**
čini jedan dio ili više dijelova zajedno jednog industrijskog ili
neindustrijskog poduzeća odnosno izvještajne jedinice, koji je obavljao jednu
ili više industrijskih vrsta djelatnosti na području jedne ili više regije.
Regija je, u IND-21/PRODCOM istraživanju, definirana kao administrativno
područje jedne županije. Drugim riječima, za njihovo utvrđivanje koristio se
kriterij – djelatnost/regija. Kriterij »industrijski« odnosi se na sve dijelove
jednog poduzeća odnosno izvještajne jedinice koji su se u izvještajnoj godini
bavili industrijskom djelatnošću, bilo na temelju svoje glavne i/ili neke od
sporednih djelatnosti industrijske, a regionalni kriterij odnosi se na
regionalni smještaj (lokaciju) tog industrijskog dijela ili više dijelova na
području jedne ili više županija.

Svako industrijsko poduzeće odnosno izvještajna
jedinica (poslovni subjekt), po ovom kriteriju ima barem jednu industrijsku
lokalnu jedinicu, i to u slučajevima kada je jedan ili više njegovih dijelova
obavljalo industrijsku djelatnost na teritoriju samo jedne županije ili ako
nema dijelova (sve u sjedištu). U svim drugim slučajevima utvrđene su dvije i
više industrijske lokalne jedinice u Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005. tj. za svaku županiju po jednu, prema lokaciji na kojoj se
djelatnost obavljala. Industrijske lokalne jedinice mogu biti dijelovi
industrijskih ili neindustrijskih poduzeća.

**Industrijske
lokalne jedinice industrijskih poduzeća** utvrđene su od jednog ili više dijelova
industrijskih poduzeća odnosno izvještajnih jedinica kojima je glavna
djelatnost industrija prema administrativnim sekundarnim izvorima npr. RPS, Obrtni registar i slično.

**Industrijske
lokalne jedinice neindustrijskih poduzeća** utvrđene su na isti način, od jednog ili
više dijelova neindustrijskih poduzeća odnosno izvještajnih jedinica kojima je
glavna djelatnosti izvan industrije, prema administrativnim sekundarnim
izvorima npr. RPS, Obrtni registar i slično, ali
imaju dijelove koji su se bavili industrijskom proizvodnjom na temelju njihovih
sporednih djelatnosti (ili su pogrešno razvrstani u administrativnim izvorima).

Statističke jedinice, industrijske lokalne
jedinice industrijskih i neindustrijskih poduzeća odnosno izvještajnih jedinica
(poslovnih subjekata) za koje se iskazuju podaci u ovom PRODCOM istraživanju za
2005., utvrđene su u Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005., koji je izradila
Statistika industrije i energije DZS-a. Adresar IND-21/PRODCOM za 2005.
dostavlja se svim sudionicima u provedbi PRODCOM istraživanja za 2005. (vidi
organizaciju provedbe).

Ponovno naglašavamo, da u većini slučajeva,
industrijskom ili neindustrijskom poduzeću odnosno izvještajnoj jedinici
(poslovnom subjektu) je utvrđena samo jedna industrijska lokalna jedinica.
Iznimno, u slučajevima kada industrijska ili neindustrijska poduzeće imaju više
industrijskih dijelova koji obavljaju industrijsku djelatnost na području
nekoliko regija odnosno županija, utvrđeno im je više od jedne industrijske
lokalne jedinice u Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005. Pri tom su, svi
industrijski dijelovi istog poduzeća smješteni na području jedne županije,
grupirani u jednu regionalnu jedinicu – industrijsku lokalnu jedinicu tog
poduzeća (industrijskog ili neindustrijskog).

Pri utvrđivanju statističkih jedinica za PRODCOM
istraživanje za 2005. nisu uzeti u obzir dijelovi (ili dio) industrijskih i
neindustrijskih poduzeća odnosno izvještajnih jedinica koji su »fizički» izvan
teritorija RH, radi usklađivanja s konceptima i definicijama PRODCOM
istraživanja EU-a tj. radi izbjegavanja dupliciteta podataka o industrijskoj proizvodnji na razini
EU-a, jer se rezultati ovog istraživanja redovito dostavljanju u Eurostat (Statistički ured EU-a).

**Obuhvat PRODCOM istraživanja**

Obuhvat statističkih jedinica odnosno
industrijskih lokalnih jedinica industrijskih i neindustrijskih poduzeća
odnosno izvještajnih jedinica (poslovnih subjekata) nije potpun. U PRODCOM istraživanju
za 2005. obuhvaćaju se sve izvještajne jedinice (poslovni subjekti) kojima su
utvrđene industrijske lokalne jedinice u 2005. koje imaju 10 i više zaposlenih,
ako se ovim obuhvatom osigurava dovoljnu pokrivenost pojedinačnih skupina
INDUSTRIJE (od 10.1 do 41.0) prema strukturi NKD-a 2002. Dovoljan obuhvat
statističkih jedinica u IND-21/PRODCOM istraživanju znači da zbrojeno
»pokrivaju« tj. učestvuju s najmanje 90% u bruto
dodanoj vrijednosti u svakoj pojedinačnoj skupini INDUSTRIJE prema strukturi
NKD-a 2002., prema informacijama iz IND-21/SPS istraživanja industrije i drugih
sekundarnih izvora. Ukoliko uvjet nije zadovoljen, za određene skupine
INDUSTRIJE iz NKD-a 2002. proširuje se obuhvat i na statističke jedinice s
manje od 10 zaposlenih (posebno male industrije kao npr.
industrija kruha, tiskanje, mali alati i drugo). Iznimno, u obuhvat
istraživanja bez obzira na kriterij, ulaze i statističke jedinice koje
proizvode nove proizvode s aspekta RH ili proizvode koji nisu novi ali se
rijetko proizvode (iako s aspekta količina i vrijednosti nisu značajni) radi
dobivanja informacija o raznovrsnosti nacionalne proizvodnje i poštivanja
kriterija obuhvata PRODCOM istraživanja iz Uredbe EU-a (90% pokrivenosti na
razini pojedinačnog proizvoda iz PRODCOM liste odnosno iz NIP-a).

Obuhvat statističkih jedinica utvrđen je
Adresarom IND-21/PRODCOM za 2005. za distribuciju, koji je utvrdila Statistika
industrije i energije DZS-a. Ukoliko neki ured državne uprave u županiji – ured
za statistiku eventualno smatra da je neka izvještajna ili statistička jedinica
s gledišta županije važna, a nije uvrštena u Adresar IND-21/PRODCOM za 2005.,
treba čim prije o toj izvještajnoj ili statističkoj jedinici dostaviti osnovne
podatke DZS-u koji će utvrditi njenu važnost sa stanovišta obuhvata, te je
eventualno naknadno uključiti u Adresar IND-21/PRODCOM za 2005.

**Periodika i izvještajno razdoblje PRODCOM istraživanja**

PRODCOM istraživanje u pravilu se provodi jednom
godišnje. Izvještajno razdoblje je godina dana, a podudara s kalendarskom
godinom odnosno razdobljem od 1. siječnja do 31. prosinca 2005. koja je
izvještajna godina u ovom PRODCOM istraživanju za 2005.

**Metoda prikupljanja PRODCOM podataka**

Za provedbu PRODCOM istraživanja za 2005. koristi
se izvještajna metoda. Izvještajne jedinice popunjavaju odgovarajuće podat­ke za sve svoje industrijske lokalne jedinice koje su im
utvrđene u Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005., na glavnom obrascu IND-21/PRODCOM,
na pomoćnom obrascu za industrijske lokalne jedinice IND-21/PRODCOM/POM u
slučaju kada imaju više od dvije industrijske lokalne jedinice, a ako obavljaju
djelatnost brodogradnje, popunjavaju još podatke i na pomoćnom obrascu za
brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11.

Izvještajne jedinice popunjavaju podatke o
industrijskoj proizvodnji za svoje industrijske lokalne jedinice na spomenutim
obrascima, na temelju svojih knjigovodstvenih podloga, dok se za dio podataka
trebaju dati stručne ocijene i procjene. Popunjen obrazac IND-21/PRODCOM,
pomoćne obrasce za industrijske lokalne jedinice IND-21/PRODCOM/POM i pomoćni
obrazac za brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11, izvještajne jedinice dostavljaju
kompletirano nadležnom uredu državne uprave u županiji – ured za statistiku u
roku koji im on odredi.

**Nomenklatura industrijskih proizvoda – NIP 2005.**

Za ispunjavanje tabele 1. obvezatno treba
koristiti NIP 2005. koja je sastavni dio ovih PRODCOM statističkih standarda i
nalazi se u dodatku 3. Izvještajne jedinice dužne su za svaku im industrijsku
lokalnu jedinicu utvrđenu Adresarom IND-21/PRODCOM za 2005. iskazati podatke po
proizvodima i mjernim jedinicama iz NIP-a 2005. o količinama: maksimalne i
ukupne proizvodnje; utrošenih proizvoda za daljnju proizvodnju s aspekta
izvještajne jedinice (a ne industrijskih lokalnih jedinica); proizvoda koje je
proizvela za prodaju ali su na zalihama, kao i o količinama i vrijednostima
prodaje vlastito proizvedenih proizvoda za svoj ili tuđi račun. NIP 2005. je
izrađen na temelju verzije PRODCOM List 200514) EU-a. PRODCOM List
je prva lista proizvoda EU-a, koja je usklađena na razini proizvoda/roba s
Kombiniranom nomenklaturom (CN-om) EU-a za statistiku vanjske trgovine. S
obzirom da je NIP 2005. izrađen na temelju PRODCOM Lista 2005, a Carinska
tarifa RH za 2005.15) na temelju CN-a 2005, osigurana je i
povezanost između NIP-a 2005 i Carinske tarife za 2005. na razini
proizvoda/roba preko korespondentnih tablica veza. Struktura šifre proizvoda
NIP-a 2005. sastoji se od deset brojčanih oznaka, a možemo je prikazati na
sljedeći način: XX. XX. XX. XX. YY. Prvih osam brojčanih oznaka NIP-a 2005.
identično je s PRODCOM List 2003 (oznake »XX.XX.XX.XX«), a deveta i deseta
brojčana oznaka (»YY«) rezervirane su za detaljniju nacionalnu razradu
proizvoda PRODCOM List 2005. gdje god je bilo potrebno, kako bi se bolje
reflektirala specifičnost i značaj nacionalne proizvodnje.

U hijerarhijskoj strukturi NIP-a 2005. prve
četiri brojčane oznake (razine djelatnosti) preuzete su iz NKD-a 2002., a prvih
šest brojčanih oznaka (agregirane razine proizvoda) preuzete su iz KPD-a 2002.
Petu brojčanu oznaku NKD-a 2002., odnosno podrazreda, nije bilo moguće ugraditi
ni u jednu više raščlanjenu statističku klasifikaciju ili nomenklaturu, jer se
prilikom nacionalne raščlambe razreda NACE-a Rev. 1.1
na temelju koje je izrađena NKD 2002., nije vodilo računa o daljnjoj
usporedivosti s KPD-om 2002. (posljedica je pristupa nacionalne raščlambe na
podrazrede iz prve verzije NKD-a).

Iako je sustav vizualnog označavanja šifre NIP-a
2005. iz prvog stupca pod nazivom »šifra proizvoda NIP-a 2005. u publikacijama«
ostao je isti u odnosu na vizualno označavanje NIP-a 2004., kao i onaj u
zadnjem stupcu za upis šifara proizvoda u obrazac »IND-21/PRODCOM«, NIP 2005 je
simplificiran u odnosu na NIP 2004. Razlog je vezan je uz simplifikaciju
izvorne PRODCOM Liste 2005 EU-a radi njegove veće povezanosti i usporedivost s
CN-om . U nacionalnoj verziji NIP-a 2005. deveta i deseta brojčana oznaka »YY«
koriste se za daljnju nacionalnu raščlambu. Sustavom vizualnog označavanja
šifara NIP-a 2005. naglašena je povezanost NIP-a 2005. sa strukturom PRODCOM
Liste 2005. čija je izvedenica, dodavanjem točke između osme i devete brojčane
oznake šifre NIP-a 2005. odnosno na mjestu gdje počinje nacionalna detaljna
raščlamba »YY«. Tako npr. oznaka »YY«= »00« u šifri
NIP-a (deveta i deseta brojčana oznaka) označava da nacionalne raščlambe
zapravo nema te da je šifra iz PRODCOM Liste 2005 EU-a preuzeta nepromijenjeno
u nacionalnu verziju NIP-a 2005. tj. da nema dodatne
nacionalne raščlambe.

Proizvodi NIP-a 2005., na nacionalnoj su razini
također usporedivi s Nomenklaturom industrijskih proizvoda za mjesečni
izvještaj industrije – NIPUM 2004.16) na razini potkategorija KPD-a
2002., a na razini pojedinačnih proizvoda obiju nomenklatura preko korespondentnih
tablica veza. Proizvodi NIP-a 2005., povezani su također po načelu input-outputa s Nomenklaturom
sirovina i materijala industrije – NRMI 2004. (NN, br.
63/05.) na razini potkategorija KPD-a 2002. obje nomenklature.

Za svaki proizvod u NIP-u 2005. određene su od
jedne do tri mjerne jedinice na temelju kojih izvještajna jedinica odnosno
pravna osoba treba iskazati industrijsku proizvodnju svih svojih industrijskih
lokalnih jedinica iz Adresara IND-21/PRODCOM-a za 2005. Bilo je neophodno
utvrditi različite mjerne jedinice jer se podaci iz ovog PRODCOM istraživanja
nacionalno koriste u različite svrhe koje u određenim slučajevima zahtijevaju
postojanje različitih mjernih jedinica. Prva mjerna jedinica koristi se za
izračunavanje pondera industrijskih proizvoda za potrebe obrade Mjesečnog
istraživanja o industrijskoj proizvodnji i zaposlenima (IND-1/MPS), druga
mjerna jedinica preuzeta je iz PRODCOM Liste 2005 EU-a, a ukoliko je različita
od prve, iznimno je uvedena i treća mjerna jedinica ako se s prvom i drugom
mjernom jedinicom nije moglo udovoljiti svim zahtjevima iz međunarodne razmjene
podataka (npr. Eurostat,
UN/ECE, FAO, IEA i dr.). U ovoj verziji NIP-a 2005.
pažljivo su analizirane sve mjerne jedinice koje su utvrđene u NIP-u 2005.,
kako bi se smanjio njihov broj u najvećoj mogućoj mjeri s obzirom na različite
namjene ovog istraživanja, da bi se izvještajnim jedinicama što više smanjio
teret izvještavanja.

Usporedivost proizvoda NIP-a 2005. s robama iz
CT-a 2005. za svaki je proizvod/robu osigurana i izborom mjernih jedinice na
isti način kao i usporedivost proizvoda PRODCOM Liste 2005 EU-a s robama iz
CN-a 2005. Razlika može postojati samo u onim slučajevima kada i PRODCOM Lista
2005. odstupa od CN-a 2005, kada se za određene proizvode NIP-a 2005. traže
veće mjerne jedinice od onih u CT-u ili u PRODCOM Listi kao npr.
umjesto »kg« u CT-u ili PRODCOM Listi, u NIP-u se traži »tona«, jer za određene
proizvode iz NIP-a proizvedene količine manje od »tone« nisu značajne za
praćenje proizvodnje (npr. nekoliko »kg mesa« može
biti interesantno s aspekta carine, ali s aspekta proizvodne statistike nije
važno).

Posebno napominjemo svim izvještajnim jedinicama
da je DZS donio odluku o usklađivanju NIP-a s PRODCOM Listom EU-a svake godine,
kako bi se zadovoljili višestruki ciljevi ovog istraživanja: usklađivanje s
PRODCOM Uredbom EU-a, koja propisuje godišnje usklađivanje svih nacionalnih
nomenklatura baziranih na PRODCOM Listi radi povezivanja s podacima CN-a na
detaljnoj razini proizvod/roba (osnovna svrha PRODCOM statistika), kao i
usklađivanje s CT-om s kojim je NIP povezan preko korespondentnih tablica veza.
S obzirom da DZS, već nekoliko godina dostavlja podatke iz ovog istraživanja Eurostatu (Statističkom uredu EU-a), a godišnji rezultati
PRODCOM istraživanja za 2001. i 2004. su uključeni u službene podatke Eurostata, redovito se publiciraju na CD-u »Intra– and extra-EU trade« zajedno rezultatima PRODCOM istraživanja država
članica EU-a i državama kandidatima koji status je dobila i RH, interes je
službene statistike RH da što više uskladi svoje statistike s statističkim
standardima EU-a.

U okviru ove strategije izrađena je i nova
ažurirana verzija NIP-a 2005. prema PRODCOM Listi 2005 EU-a, a već sljedeće
godine, za provedbu IND-21/PRODCOM istraživanja za 2006. predviđena je
ažurirana verzija NIP-a 2006. u okviru politike revizije ovog istraživanja.
Kako bi olakšali snaženje izvještajnim jedinicama korištenje različitih verzija
NIP-a svake godine, uveli smo sustav označavanja proizvoda NIP-a koje se
mijenjaju u odnosu na prethodnu verziju, s naznakom razloga promjene (greška u
prethodnoj verziji, promjena u novoj verziji radi usklađivanja i slično), a svi
proizvodi NIP-a 2005. koji nemaju oznake su nepromijenjeni u odnosu na
prethodnu verziju tj. NIP 2004. (vidi Dodatak 3. ovih
standarda).

**Organizacija provedbe PRODCOM istraživanja**

U provođenju istraživanja sudjeluju Državni
zavod za statistiku Republike Hrvatske (DZS) i Uredi državne uprave u
županijama – uredi za statistiku.

Državni zavod za statistiku (DZS) izrađuje
metodologiju, obrađuje podatke za Republiku Hrvatsku i županije, te
kontinuirano osigurava stručnu pomoć područnoj statistici, sastavlja Adresar
IND-21/PRODCOM za 2005., tiska i distribuira obrasce i druge materijale
potrebne za provedbu istraživanja uredima državne uprave u županijama – uredima
za statistiku, koncentrira materijal, kontrolira potpunost podataka, unosi
podatke na magnetni medij, računski i logički kontrolira podatke, analizira
prve rezultate, objavljuje i diseminira rezultate
PRODCOM istraživanja za 2005. Prema potrebi, DZS održava i stručno obučavanje
po pojedinim županijskim središtima i zajedno s područnim statističarima
neposredno obilazi izvještajne jedinice, a o važnijim metodološkim poteškoćama
razgovara izravno s izvještajnom jedinicom.

Uredi državne uprave u županijama – uredi za
statistiku distribuiraju kompletiran materijal izvještajnim jedinicama odnosno
pravnim osobama za sve utvrđene industrijske lokalne jedinice prema Adresaru
IND-21/PRODCOM za 2005. za koje su dužne popuniti podatke u tablici 1. glavnog
obrasca IND-21/PRODCOM, pomoćnog obrasca IND-21/PRODCOM/POM ukoliko imaju više
od dvije industrijske lokalne jedinice, te pomoćnog obrasca za brodogradnju
IND-21/PRODCOM/35.11 ukoliko su obavljale i djelatnost brodogradnje, brinu se
da u roku koji su odredili dobiju ispunjene odgovarajuće IND-21/PRODCOM obrasce
od izvještajnih jedinica, šifriraju identifikacijske podatke za izvještajne
jedinice i njihove industrijske lokalne jedinice na odgovarajućim
IND-21/PRODCOM obrascima prema Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005. ukoliko to nije
izvršila izvještajna jedinica koja je dostavila podatke, kontroliraju potpunost
i točnost podataka u tablicama IND-21/PRODCOM obrazaca, brinu se da o roku
kontroliran materijal dostave u DZS, te da u tijeku logičko-računske i
analitičke kontrole materijala u DZS-u, i na zahtjev DZS-a, provjeravaju
iskazane podatke u dostavljenim PRODCOM obrascima izvještajnih jedinica s
njihovog područja.

**Obrada, analiza i rezultati PRODCOM istraživanja**

Svi rezultati iz PRODCOM istraživanja za 2005.
obrađuju se na razini pojedinačnih proizvoda iz NIP-a 2005., a vrijednost
prodaje proizvoda iz NIP-a 2005. i agregirano do razine razreda NKD-a 2002. za
Republiku Hrvatsku, te izabrani pokazatelji i za županije vodeći pri tom računa
o zaštiti pojedinačnih podataka.

Prvi rezultati IND-1/PRODCOM istraživanja bit će
objavljeni u Priopćenju broj 2.1.5. – Proizvodnja i prodaja industrijskih
proizvoda (PRODCOM) u 2005., na papiru i na internetskim stranicama DZS-a na
adresi: http://www.dzs.hr/hrv/priopcenja/.

Detaljna obrada PRODCOM istraživanja o
industrijskoj proizvodnji za 2005. bit će publicirana u Statističkom izvješću
broj 1287., pod nazivom Industrijska proizvodnja u 2005. –PRODCOM detaljni godišnji
rezultati. Izabrani najvažniji podaci ovog istraživanja bit će publicirani i u
Statističkom ljetopisu DZS-a i eventualno u nekim posebnim publikacijama.

Osim navedenih izdanja DZS-a, nacionalne
rezultate PRODCOM istraživanja za 2005. objavljuje redovito i Eurostat – Statistički ured EU-a, kako smo već spomenuli
pri obrazloženju ciljeva ovog istraživanja, zajedno s rezultatima PRODCOM
istraživanja država članica i kandidata jer zadovoljavaju sve kriterije harmoniziranosti i standardiziranosti. Eurostat
trenutno objavljuje PRODCOM podatke na zajedničkom CD-u pod nazivom –
Unutrašnja i vanjska trgovina EU-a (Intra-and extra-EU trade) i na internetskim
stranicama Eurostata http://www.eu.int/eurostat, gdje
se mogu besplatno pregledavati, pretraživati i prenositi (download)
s Eurostatove baze podataka COMEXT. Na COMEXT bazi
podataka nalazi se posebna baza EUROPROMS – Europske proizvodne i tržišne
statistike (EUROPEAN PRODUCTION AND MARKET STATISTICS), gdje se nalaze PRODCOM
podaci zajedno s podacima izvoza/uvoza, na detaljnoj razini proizvoda/roba iz
PRODCOM/CN harmoniziranih nomenklatura.

III. UPUTE ZA
ISPUNJAVANJE OBRASCA IND-21/PRODCOM I IND-21/PRODCOM/POM

A. OPĆE UPUTE

**Tko je
dužan dostaviti podatke, kako i do kada**. Podatke za IND-21/PRODCOM istraživanja za
2005. dužne su dostaviti sve izvještajne jedinice koje su utvrđene Adresarom
IND-21/PRODCOM za 2005. Izvještajne jedinice popunjavaju podatke na klasičnim
obrascima za PRODCOM istraživanje za 2005. i uobičajeno ih dostavljaju poštom
nadležnom uredu državne uprave u županiji – uredu za statistiku sa svog
područja u roku koji im je od nje određen. Nadležni uredi državne uprave u
županiji – uredi za statistiku dostavljaju iste u DZS prema utvrđenoj
proceduri, obvezama i rokovima koje im je utvrdio DZS. (vidi: organizacija
provedbe PRODCOM istraživanja) Izvještajne jedinice popunjavaju podatke za sve
industrijske lokalne jedinice na temelju svojih knjigovodstvenih evidencija, a
iznimno ukoliko ne raspolažu evidencijama, dužne na temelju ocjena i procijene
stručnjaka.

**Vrste
obrazaca IND-21/PRODCOM istraživanja za 2005**. Za dostavljanje IND-21/PRODCOM podataka
za 2005. DZS je izradio sljedeće **tri
vrste obrazaca**: glavni obrazac IND-21/PRODCOM i još dva pomoćna obrasca
IND-21/PRODCOM/POM i IND-21/PRODCOM/35.11. Pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM
je namijenjen onim izvještajnim jedinicama koje imaju više od dvije
industrijske lokalne jedinice prema Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005., a pomoćni
obrazac IND-21/PRODCOM/35.11 je u stvari dopunski obrazac za brodogradnju
odnosno za izvještajne jedinice koje su obavljale djelatnosti brodogradnje
(razred 35.11 prema NKD-u 2002.) te uz glavni obrazac IND-21/PRODCOM (i
eventualno IND-21/PRODCOM/POM) trebaju popuniti i obrazac IND-21/PRODCOM/35.11.
Upute za popunjavanje pomoćnog obrasca za brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11
nalaze se u IV. dijelu ovih statističkih standarda i na poleđini obrasca
IND-21/PRODCOM/35.11. DZS će, ukoliko budu raspoloživi resursi, pripremiti i
elektronske obrasce IND-21/PRODCOM o čemu će naknadno obavijestiti sve
sudionike provedbe PRODCOM istraživanja za 2005.

**Način i
redoslijed upisivanja podataka**. Sve podatke u PRODCOM istraživanju za 2005.
daju izvještajne jedinice na razini industrijskih lokalnih jedinica koje su im
utvrđene Adresarom IND-21/PRODCOM za 2005., a ne na razini izvještajne
jedinice. Iznimno, u slučajevima kada neka izvještajna jedinica ima utvrđenu
samo jednu industrijsku lokalnu jedinicu koja se je bavila industrijskom
proizvodnjom i na jednoj lokaciji (županiji) podaci se prikazuju »de facto« na razini izvještajne jedinice, jer neindustrijske
lokalne jedinice industrijskih i neindustrijskih izvještajnih jedinica nisu
predmet PRODCOM istraživanja za 2005.

**Redoslijed
upisivanja podataka**.
Podaci se najprije upisuju u glavni obrazac IND-21/PRODCOM tako da se prvo
popune identifikacijski podaci o izvještajnoj jedinici, a zatim se prelazi na
popunjavanje podataka u tablici 1. posebno za svaku industrijsku lokalnu
jedinicu koja je navedena u Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005. Na glavnom obrascu
IND-21/PRODCOM, izvještajna jedinica može upisati podatke za dvije industrijske
lokalne jedinice, a ako ima više od dvije utvrđene Adresarom IND-21/PRODCOM za
2005. tada se popunjava i pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM, jer se za svaku
industrijsku lokalnu jedinicu treba ispuniti posebna tablica 1. Svaki pomoćni
obrazac IND-21/PRODCOM/POM obostrano je tiskan te se mogu upisati podaci za još
dvije industrijske lokalne jedinice. Tablica 1. pomoćnog obrasca IND-21/
PRODCOM/ POM sadržajno je identična s tablicom 1. glavnog obrasca
IND-21/PRODCOM.

Prije popunjavanja tablice 1., glavnog i
pomoćnih obrazaca, izvještajna jedinica treba obvezatno, prvo popuniti
identifikacijska obilježja za industrijsku lokalnu jedinicu pod točkom 2.
Podaci za statističku jedinicu za koju se popunjava tabela 1., prema Adresaru
IND-21/PRODCOM za 2005. (barem tekstualno). Na pomoćnom obrascu
IND-21/PRODCOM/POM, osim podataka pod 3. koji se odnose na naziv statističke
jedinice, treba prepisati i podatke, pod 1. Naziv izvještajne jedinice i 2.
Sjedište, iz glavnog obrasca IND-21/PRODCOM tj. točke
1) a) IME (tvrtka) i 1) c) Sjedište, radi identifikacije izvještajne jedinice,
u slučaju nepredviđenog odvajanja od glavnog obrasca IND-21/PRODCOM pri
rukovanju, slanju i slično. Nadležan ured državne uprave u županiji – ured za
statistiku dužan je u slučaju nepopunjavanja identifikacijskih obilježja od
strane izvještajne jedinice bez obzira na razloge, popuniti tražene
identifikacijske podatke iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005. prije dostavljanja
kompletnog materijala sa svog područja u DZS.

Pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM distribuira
se kao umetak glavnom obrascu IND-21/PRODCOM koji se, kompletiran i popunjen za
sve industrijske lokalne jedinice za koje je izvještajna jedinica dužna popuniti
podatke (uključujući IND-21/PRODCOM/35.11), šalje nadležnom uredu državne
uprave u županiji – uredu za statistiku sa svog područja. Podatke u tablici 1.
uvijek treba popunjavati sljedećim redoslijedom: za prve dvije industrijske
lokalne jedinice podaci se popunjavaju na glavnom obrascu IND-21/PRODCOM, a za
sve ostale industrijske lokalne jedinice treba popuniti onoliko tablica 1. (tj. stranica) pomoćnih obrazaca IND-21/PRODCOM/POM koliko
je potrebno da se popune podaci za sve industrijske lokalne jedinice neke
izvještajne jedinice navedene u Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005.

**Način
distribucije i prikupljanja podataka** od izvještajnih jedinica, a ne od industrijskih
lokalnih jedinice organiziran je radi dva ključna razloga. Jedan je razlog taj
što je pojam – industrijske lokalne jedinice statistička konstrukcija i u
praksi se uglavnom ne podudaraju s administrativnim jedinicama, a drugi su, ne
manje važni razlozi, racionalizacija i smanjenje poštanskih troškova provedbe
PRODCOM istraživanja, pojednostavljenje unosa podataka (identifikacija
izvještajne jedinice unosi se samo jedanput), a istovremeno se smanjuje i
pojava dupliciteta ili neobuhvaćanja
ukupne industrijske proizvodnje izvještajne jedinice (zbroj industrijske
proizvodnje svih industrijskih lokalnih jedinica izvještajne jedinice u 2005. =
ukupna industrijska proizvodnja iste izvještajne jedinice u 2005.).

Osim obrazaca IND-21/PRODCOM, IND-21/PRODCOM/POM
i IND-21/PRODCOM/35.11 (vidi dodatak 1. ovih statističkih standarda) koji se
koriste za iskazivanje podataka u tablici 1., izvještajne su jedinice dužne
proučiti i koristiti pri popunjavanju obrazaca sve opće, posebne, detaljne i
dopunske upute iz III. dijela ovih statističkih standarda uključujući njihove
dodatke: Listu naziva i brojčanog označavanja županija (lokaliteta) u
IND-21/PRODCOM istraživanju za 2005. (dodatak 2.), a naročito NIP 2005.
(dodatak 3.), jer se svi podaci u tablici 1. prikazuju na razini pojedinačnih
proizvoda definiranih NIP-om 2005.

B. IDENTIFIKACIJSKI
PODACI NA OBRASCIMA IND-21/PRODCOM I IND-21/PRODCOM/POM

Upute za popunjavanje identifikacijskih podataka
glavnog obrasca IND-21/PRODCOM i pomoćnog obrasca IND-21/PRODCOM/POM za
industrijske lokalne jedinice pojasnit ćemo ovdje zajedno, a upute za
popunjavanje pomoćnog obrazac za brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11 dajemo u IV.
dijelu ovih statističkih standarda.

Sve tražene identifikacijske podatke o
izvještajnoj jedinici upisuje se na glavni obrazac IND-21/PRODCOM iz službenih
evidencija, a na pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM iz statističkih evidencija tj. iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005. Informacije o
identifikacijskim podacima iz statističkih evidencija odnosno iz Adresara
IND-21/PRODCOM za 2005. izvještajnoj jedinici daje nadležan ured državne uprave
u županiji – ured za statistiku. Ako identifikacijske podatke ne upiše
izvještajnih jedinica, jer im nadležan ured državne uprave u županiji – ured za
statistiku nije dostavio podatke iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005. ili iz
nekog drugog razloga, dužan je to učiniti nadležan ured državne uprave u
županiji – ured za statistiku, prije dostavljanja kompletiranog materijala sa
svog područja u DZS.

GLAVNI OBRAZAC
IND-21/PRODCOM

Glavni obrazac IND-21/PRODCOM sadrži dvije vrste
identifikacijskih podataka, uključujući i redni broj iz Adresara IND-21/PRODCOM
za 2005: pod 1) Podaci o izvještajnoj jedinici koja podnosi izvještaj, a
popunjavaju se na temelju službenih (administrativnih) evidencija, samo
jedanput, u zaglavlju glavnog obrasca (prva/naslovna stranica), dok se pod 2)
Podaci za statističku jedinicu za koju se popunjava tablica 1., podaci
popunjavaju u zaglavlju svake popunjene tablice 1. na temelju Adresara
IND-21/PRODCOM za 2005. Zadnja stranica glavnog obrasca IND-21/PRODCOM sadrži
samo kratke tehničke upute, prostor za eventualne komentare te prostor za upis
podataka o osobi koja je popunila podatke u ime izvještajne jedinice odnosno
osoba koja odgovara za njihovu točnost.

**Redni broj
iz Adresara**.
Redni broj (šesteroznamenkasta brojčana oznaka) svake izvještajne jedinice je
utvrdio DZS (šesteroznamenkasta brojčana oznaka), a prepisuje ga izvještajna
jedinica iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005. prema informaciji nadležnog ureda
državne uprave u županiji – ureda za statistiku ili nadležni ured državne
uprave u županiji – ureda za statistiku ako to nije učinila izvještajna
jedinica, bez obzira na razloge.

**1) PODACI
O IZVJEŠTAJNOJ JEDINICI** (PRAVNOJ OSOBI)

a) IME (tvrtka). Upisuje se skraćeni naziv
izvještajne jedinice odnosno trgovačkog društva ili druge pravne osobe, prema
upisu iz Registara poslovnih subjekata (RPS-a) DZS-u ili naziv fizičke osobe iz
Obrtnog registra (probno).

b) MATIČNI BROJ IZ REGISTRA POSLOVNIH SUBJEKATA.
Upisuje se matični broj (MB) izvještajne jedinice (osmeroznamenkasta brojčana
oznaka) iz Obavijesti o razvrstavanju poslovnih subjekata prema NKD-u 2002. ili
prema Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005., u kojem su preuzeti MB-ovi izvještajnih
jedinica iz RPS-a sa stanjem na dan 31. prosinca 2005. odnosno MB-i koji su
vrijedili u izvještajno razdoblju od 1. siječnja 2005. do 31. prosinca 2005.
ako je tijekom 2005. došlo do prestanka proizvodnje ili stečaja. Za fizičke
osobe npr. obrtnike preuzet će se registarska oznaka
iz Obrtničkog registra.

c) SJEDIŠTE (tvrtka): županija, grad/općina,
naselje, ulica i broj, telefon. Upisuju se adresni podaci izvještajne jedinice,
njena lokacija (županija) i telefon.

d) DJELATNOST (podrazred). Upisuje se
peteroznamenkasta brojčana oznaka podrazreda djelatnosti prema NKD-u 2002. (NN,
br. 13/03.) u koju je registrirana izvještajna jedinica
prema Obavijesti o razvrstavanju poslovnih subjekata prema NKD-u 2002., bez
obzira je li djelatnost izvještajne jedinice industrijska ili neindustrijska.
Brojčanu oznaku glavne (pretežne) djelatnosti izvještajne jedinice može se
prepisati i iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005. u koji su preuzeti svi potrebni
podaci iz RPS-a na isti način kao i za MB. Za fizičke osobe npr.
obrtnike preuzet će se glavna djelatnost koju je utvrdio DZS.

Sva ostala identifikacijska obilježja
izvještajnih jedinica DZS preuzima iz RPS-a, npr.
vrstu trgovačkog društva, vrstu kapitala, porijeklo kapitala, itd., ili iz Obrtničkog registra, te se u ovom PRODCOM
istraživanju traži samo minimum identifikacijskih podataka za izvještajne
jedinice koje su neophodne za njihovo jednoznačno određivanje pri unosu
podataka.

**2) PODACI
ZA STATISTIČKU JEDINICU ZA KOJU SE POPUNJAVA TABLICA 1**. U zaglavlju obrnute
tablice 1. upisuju se identifikacijski podaci za industrijsku lokalnu jedinicu za
koju izvještajna jedinica odnosno pravna osoba iskazuje podatke u tablici 1., a
odnosi se na sljedeća obilježja:

a) ŽUPANIJA (naziv). Upisuje se naziv i redni
broj županije na kojoj je fizički smještena industrijska lokalna jedinica za
koju se popunjavaju podaci u tablici 1., a sastoji se od dvoznamenkaste
brojčane oznake županija ili Grada Zagreba (brojčane oznake od 01 do 21), a
brojčanu oznaku »30« treba upisati za industrijske lokalne jedinice koje su
fizički smještene na zakonom utvrđenom području Slobodnih zona RH, jer čine
posebnu regionalnu cjelinu prema kriterijima EU-a i ne smije se pridružiti niti
jednoj administrativno--teritorijalnoj jedinici/županiji. Lista naziva i
brojčanog označavanja županija (regija)17) u PRODCOM istraživanju za
2005. nalazi se u dodatku 2. ovih statističkih standarda.

b) INDUSTRIJSKA LOKALNA JEDINICA (naziv).
Upisuje se naziv industrijske lokalne jedinice iz službenih evidencija, a ako
službeni naziv nije utvrđen treba upisati interni naziv iz Adresara
IND-21/PRODCOM za 2005. (npr. pogon, tvornica i
slično). Informaciju o internom nazivu industrijskih lokalnih jedinica
izvještajnoj jedinici daje nadležan ured državne uprave u županiji – ured za
statistiku iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005., ili ga sam upisuje.

RB iz Adresara. Upisuje se redni broj (RB)
industrijske lokalne jedinice iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005. RB sadrži
troznamenkastu brojčanu oznaku koju je utvrdio je DZS, a informaciju o RB-u
izvještajnoj jedinici daje nadležan ured državne uprave u županiji – ured za
statistiku ili ga sam upisuje.

POMOĆNI OBRAZAC
IND-21/PRODCOM/POM

Pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM tiskan je
obostrano, a u zaglavlju svake obrnute tablice 1. sadrži identifikacijske
podatke za statističke jedinice – industrijske lokalne jedinice za koje
izvještajna jedinica odnosno pravna osoba popunjava podatke u tablici 1.
Pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM koriste samo one izvještajne jedinice koje
imaju više od dvije industrijske lokalne jedinice utvrđene Adresarom
IND-21/PRODCOM za 2005. Na jedan pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM moguće je
upisati podatke za dvije industrijske lokalne jedinice, a izvještajne jedinice
dužne su koristiti onoliko pomoćnih obrazaca koliko im treba da popune podatke
za sve industrijske lokalne jedinice koje im je utvrdio DZS u Adresaru
IND-21/PRODCOM za 2005.

Svaki pomoćni obrazac u zaglavlju tablice 1.
sadrži sljedeće identifikacijske podatke: 1. NAZIV IZVJEŠTAJNE JEDINICE i 2.
PODACI ZA STATISTIČKU JEDINICU ZA KOJU SE POPUNJAVA TABLICA 1.

**1. NAZIV
IZVJEŠTAJNE JEDINICE**.
Upisuje se skraćeni naziv iz zaglavlja glavnog obrasca IND-21/PRODCOM naveden
pod 1) a) IME (tvrtka). Radi identifikacije podataka za industrijske lokalne
jedinice, u slučaju nepredviđenog odvajanja pomoćnog obrasca IND-21/PRODCOM/POM
od glavnog obrasca IND-21/PRODCOM pri rukovanju, slanju i slično od velike je
važnosti da izvještajna jedinica upiše ovdje svoj skraćeni naziv, a ako to ne
učini dužna je upisati nadležna statistička služba u županiji.

**2. PODACI
ZA STATISTIČKU JEDINICU ZA KOJU SE POPUNJAVA TABLICA 1**. Upisuju se u zaglavlju
tablice 1. identifikacijski podaci za industrijsku lokalnu jedinicu za koju
izvještajna jedinica iskazuje podatke u tablici 1. na isti način kao u
zaglavlju tablice 1. glavnog obrasca IND-21/PRODCOM.

a) ŽUPANIJA (naziv). Upisuje se naziv i redni
broj županije u kojoj je fizički smještena industrijska lokalna jedinica za
koju se popunjavaju podaci u tablici 1., a sastoji se od dvoznamenkaste
brojčane oznake Županije ili Grada Zagreba (brojčane oznake od 01 do 21), a brojčanu
oznaku »30« treba upisati za industrijske lokalne jedinice koje su fizički
smještene na zakonom utvrđenom području Slobodnih zona RH, jer čine posebnu
regionalnu cjelinu prema kriterijima EU-a i ne smije se pridružiti niti jednoj
administrativno--teritorijalnoj jedinici/županiji. Lista naziva i brojčanog
označavanja županija (regija) u PRODCOM istraživanju za 2005. nalazi se u
dodatku 2. ovih statističkih standarda.

b) INDUSTRIJSKA LOKALNA JEDINICA (naziv).
Upisuje se naziv industrijske lokalne jedinice iz službenih evidencija, a ako
službeni naziv nije utvrđen treba upisati interni naziv iz Adresara
IND-21/PRODCOM za 2005. (npr. pogon, tvornica i
slično). Informaciju o internom nazivu industrijskih lokalnih jedinica
izvještajnoj jedinici daje nadležan ured državne uprave u županiji – ured za
statistiku iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005., ili ga sam upisuje.

RB iz Adresara. Upisuje se redni broj (RB)
industrijske lokalne jedinice iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005. RB sadrži
troznamenkastu brojčanu oznaku koju je utvrdio je DZS, a informaciju o RB-u
izvještajnoj jedinici daje nadležan ured državne uprave u županiji – ured za
statistiku ili ga sam upisuje.

C. UPUTE ZA POPUNJAVANJE
TABLICE 1. U IND-21/PRODCOM I IND-21/PRODCOM/POM

Obrazac IND-21/PRODCOM isto kao pomoćni obrazac
IND-21/PRODCOM/POM sadrži samo jednu tablicu:

TABLICA 1. MOGUĆA I
OSTVARENA PROIZVODNJA, ZALIHE I PRODAJA PROIZVODA U 2005.

Tablicu 1. izvještajna jedinica popunjava
posebno za svaku statističku jedinicu – industrijsku lokalnu jedinicu utvrđenu
Adresarom IND-21/ PRODCOM, na glavnom obrascu IND-21/PRODCOM (za prve dvije
industrijske lokalne jedinice) i na pomoćnom obrascu IND-21/PRODCOM/POM kada
ima više od dvije industrijske lokalne jedinice. Podaci o industrijskoj
proizvodnji popunjavaju se na razini pojedinačnih proizvoda (i usluga)
definiranih Nomenklaturom industrijskih proizvoda – NIP-om 2005. (nalazi se u
dodatku 3.) i prema uputama o iskazivanju podataka o industrijskoj proizvodnji
u tablici 1. za PRODCOM istraživanje za 2005.

OPĆE UPUTE ZA
ISKAZIVANJE PODATAKA O INDUSTRIJSKOJ PROIZVODNJI U TABLICI 1.

Svakoj izvještajnoj jedinici koja se bavila
industrijskom proizvodnjom i nalazi se u Adresaru IND-21/ PRODCOM za 2005., DZS
je utvrdio jednu ili više industrijskih lokalnih jedinica za koju treba u
tablici 1. iskazati podatke o industrijskoj proizvodnji za 2005. Svi podaci o
industrijskoj proizvodnji u IND-21/PRODCOM istraživanju za 2005. iskazuju se na
razini pojedinačnih proizvoda iz NIP-a 2005. Izvještajne jedinice koje su dužne
popuniti obrazac IND-21/PRODCOM i eventualno IND-21/PRODCOM/ POM, prije
popunjavanja podataka trebaju dobro proučiti NIP 2005. i u njemu naći sve
proizvode koje su proizvodili tijekom 2005., jer je iskazivanje podataka o
industrijskoj proizvodnji izvještajnih jedinica po pojedinačnim proizvodima iz
NIP-a 2005. obvezatno. Izvještajne jedinice daju podatke o proizvodnji
industrijskih proizvoda bez obzira na to jesu li oni rezultat njihove glavne
ili sporedne djelatnosti ili se radi o pratećim proizvodima (nusproizvodima),
ako za njih postoji posebna šifra u NIP-u 2005. (npr.
otpaci, ostaci i slično).

S obzirom na to da je NIP 2005. izrađen kao
hijerarhijska nomenklatura te obuhvaća sve industrijske proizvode, ne može se
dogoditi da izvještajna jedinica ne može iskazati svoju proizvodnju prema
detaljnim proizvodima iz NIP-a 2005. Ako se pojavi takav problem, izvještajna
jedinica treba potražiti stručnu pomoć pri nadležnom uredu državne uprave u
županiji – uredu za statistiku (koji je izvještajnoj jedinici poslalo obrazac)
prije proizvoljnog upisivanja šifara iz NIP-a 2005. ili neupisivanja šifre
proizvoda iz NIP-a. Ako se u razumnom roku od nadležnog ureda državne uprave u
županiji – ureda za statistiku ne dobije odgovor ili ako se šifra proizvoda ne
može naći, potrebno je neposredno kontaktirati Statistiku industrije i energije
DZS-a.

POSEBNE UPUTE ZA
ISKAZIVANJE PODATAKA O INDUSTRIJSKOJ PROIZVODNJI U TABLICI 1.

U PRODCOM istraživanju za 2005. koriste se
različiti koncepti proizvodnje za čije iskazivanje vrijede posebna pravila
(šifriranje, vrednovanje i slično). Terminologija i definicije koje u nastavku
navodimo, u cijelosti su preuzete iz definicija koje su propisane za PRODCOM
istraživanje EU-a. Kako bi se izbjeglo poistovjećivanje sa sličnim ili istim pojmovima
koji u drugom kontekstu ne moraju imati isto značenje, uz hrvatski naziv vrsta
proizvodnje, navodimo u zagradi i njen izvorni engleski naziv. Izvještajna
jedinica dužna ih je dobro proučiti (zajedno s općim i detaljnim uputama) prije
popunjavanja tablice 1., kako bi se izbjegle pogrešno iskazivanje podataka o
industrijskoj proizvodnji u PRODCOM istraživanju za 2005. po industrijskih
lokalnim jedinicama koje su im utvrđene.

**Proizvodnja odnosno prerada na temelju ugovora**

(Contract
processing)

Proizvodnja odnosno prerada na temelju ugovora
postoji kada industrijska lokalna jedinica u sastavu neke izvještajne jedinica
na temelju ugovora s naručiteljem proizvodi odnosno prerađuje određene
proizvode iz NIP-a 2005., a pri tome koristi sirovine (bez naplate/kupnje) koje
su u vlasništvu naručitelja. Za ovu vrstu proizvodnje koristi se pojam
proizvodnja odnosno prerada na temelju ugovora. Industrijska lokalna jedinica –
proizvođač tj. ona koja je stvarno proizvela
proizvode iz NIP-a 2005. iskazuje ovu vrstu proizvodnje industrijskih proizvoda
za tuđi račun (stupac g) na isti način kao proizvodnju za vlastiti račun te
iskazuje i sve ostale podatke prema obilježjima u stupcima tablice 1., gdje ima
pojave. U spomenutom slučaju u stupac c za vrstu proizvodnje, treba upisati
šifru 1, a u stupac k, umjesto stvarne vrijednosti prodaje proizvedenih
proizvoda iskazuje se vrijednost naknade (u tisućama kuna) koju je na temelju
ugovora s naručiteljem dobila tj. fakturirala
industrijska lokalna jedinica – proizvođač odnosno izvještajna jedinica u čijem
je sastavu.

Naručitelj (ugovorene) proizvodnje odnosno
prerade (vlasnik proizvoda pod čijim se zaštitnim znakom proizvod prodaje na
tržištu) ne iskazuje podatke jer nije predmet PRODCOM istraživanja za 2005.,
radi izbjegavanja dupliciteta na EU razini, posebno
kada su proizvođač i naručitelj iz različitih država.

Za iskazivanju podataka o proizvodnji odnosno
preradi na temelju ugovora vrijedi pravilo da naručitelj (vlasnik proizvodnje)
i industrijska lokalna jedinica koja je proizvođač odnosno prerađivač naručenih
proizvoda ili usluga iz NIP-a 2005., ne mogu pripadati istoj izvještajnoj
jedinici, jer proizvodnja odnosno prerada na temelju ugovora između dvije
industrijske lokalne jedinice koje pripadaju istoj izvještajnoj jedinici nije
moguće prema definicijama ovih PRODCOM statističkih standarda.

**Industrijske usluge** (Industrial services)

U IND-21/PRODCOM istraživanja za 2005. iskazuju
se industrijski proizvodi i industrijske usluge. Pod pojmom industrijske usluge
podrazumijevaju se usluge dorade, popravaka i održavanja te sastavljanja
(montaže odnosno instaliranja) koje je izvršila industrijska lokalna jedinica
neke izvještajne jedinice, a za koju je izdana posebna faktura. U pravilu,
industrijske usluge se iskazuju po pojedinačnoj vrsti izvršene usluge iz NIP-a
2005. i to u fizičkim mjernim jedinicama – efektivnim satima odnosno tisućama
efektivnih sati, osim dorade tekstila (odjeljak 17 iz NKD-a 2002.), a
vrijednost industrijskih usluga iskazuje se u tisućama kuna. Pravila
iskazivanja podataka za određenu vrstu industrijske usluge u ovom istraživanju
navodimo u nastavku.

**Dorada** (Treatment)

Proces dorade ne uključuje promjenu oblika
određenog proizvoda iz NIP-a 2005. (za razliku od prerade) odnosno ne uzrokuje
njegovu transformaciju u drugi proizvod iz NIP-a 2005. (npr.
bojenje, bijeljenje, dovršavanje i tiskanje tekstila, pozlaćivanje, gradiranje,
lakiranje i slično).

Dorada se prema pravilima PRODCOM istraživanja
ne iskazuje, ako se radi o dorađivanju proizvedenih proizvoda za vlastiti
račun, osim dorade tekstila (odjeljak 17 iz NKD-a 2002.). Dorada tekstila se
iskazuje na isti način kao i proizvodnja proizvoda za vlastiti račun, dok se
dorada tekstila za tuđi račun tj. na temelju ugovora
s naručiteljem iskazuje isto kao i proizvodnja odnosno prerada na temelju
ugovora s naručiteljem. Ostalu doradu na temelju ugovora s naručiteljem (osim
dorade tekstila), treba iskazati u mjernim jedinicama – efektivnim satima
odnosno tisućama efektivnih sati prema NIP-u 2005., a za vrijednost dorade
iskazati samo vrijednost izvršene usluge tj.
vrijednost naknade koju je industrijska lokalna jedinica odnosno izvještajna
jedinica primila (ili obračunala) od naručitelja za izvršenu uslugu dorade.

Definicije i pravila za iskazivanju podataka
prema vrsti dorade i subjektima uključenim u aranžmane dorađivanje su sljedeća:

– **dorada/rafiniranje
u kući** (*in-plant
refining*) jest dorađivanje industrijskih
proizvoda koje je industrijska lokalna jedinica proizvela i doradila na
vlastitim proizvodima. Smatra se dijelom njezine proizvodne djelatnosti (i ne
zahtijeva poseban registarski broj), čak i u slučajevima kada se
dorada/rafiniranje u kući obavljalo u drugoj industrijskoj lokalnoj jedinici
iste izvještajne jedinice. Industrijska lokalna jedinica – proizvođač uvijek
iskazuje (gotov) rafiniran proizvod prema NIP-u 2005. zajedno s njegovom
ukupnom (bruto) vrijednosti prodaje (stupac »k«). Industrijska lokalna jedinica
koja je izvršila doradu/rafiniranje (ako se radi o drugoj industrijskoj
lokalnoj jedinici iste izvještajne jedinice) ništa ne iskazuje u PRODCOM
istraživanju za 2005. Ako je industrijska lokalna jedinica, osim
dorade/rafiniranja u »kući« (tj. na vlastitim
proizvodima) obavljala i/ili doradu/rafiniranje na temelju ugovora s
naručiteljem (za račun treće osobe), podatke o takvoj doradi/rafiniranju treba
iskazati izdvojeno.

– **dorada/rafiniranja
za vlastiti račun** (*own-account refining*) jest dorada
proizvoda koje industrijska lokalna jedinica ili neka druga industrijska
lokalna jedinica iste izvještajne jedinice nabavila ili kupila (ne iz vlastite
proizvodnje). Podatke o doradi/rafiniranju za vlastiti račun treba iskazati
uvijek kada je poseban registracijski broj raspoloživ, a iskazuje ih samo ona
industrijska lokalna jedinica koja je stvarno i izvršila posao
dorade/rafiniranje. Vrijednost koja se iskazuje za industrijsku lokalnu
jedinicu koja je izvršila uslugu dorade/rafiniranja, je bruto (fakturirana)
vrijednost, a za iskazivanje količina u fizičkim mjernim jedinicama u pravilu
se koriste efektivni sati odnosno tisuće efektivnih sati, osim za iskazivanje
podataka o dovršavanju tekstila (vidi odjeljak 17 iz NKD-a 2002.), jer za
iskazivanje usluge dovršavanja tekstila su utvrđene druge fizičke mjerne
jedinice prema NIP-u 2005. i

– **dorada/rafiniranje
na temelju ugovora** (*contract* *refining work*) smatra se dorada na proizvodima kojima je vlasnik
naručitelj dorade/rafiniranja tj. za tuđi račun.
Podatke o doradi/rafiniranju na temelju ugovora s naručiteljem, izvještajna
jedinica treba iskazati pri industrijskoj lokalnoj jedinici koja je stvarno
izvršila uslugu dorade/rafiniranja za tuđi račun odnosno pri rafineriji.
Vrijednost usluge dorade/rafiniranja je ona vrijednost koju je naručitelj na
temelju ugovora platio industrijskoj lokalnoj jedinici odnosno izvještajnoj
jedinici u čijem je sastavu za izvršenu uslugu. Naručitelj dorade/rafiniranja
za svoj dio izvještavanja treba iskazati ukupnu vrijednost i količinu
rafiniranih proizvoda, osim u slučaju ako je kupio sirove proizvode za doradu/rafiniranje,
a nije ih sam proizveo, jer ih u tom slučaju ne smije iskazati. Za iskazivanje
podataka o doradi/rafiniranju na temelju ugovora s naručiteljem primjenjuje se
pravilo da naručitelj i industrijska lokalna jedinica koja je
dorađivač/rafinerija ne mogu pripadati istoj izvještajnoj jedinici, jer dorada
odnosno rafiniranje na temelju ugovora između dvije industrijske lokalne
jedinice koje pripadaju istoj izvještajnoj jedinici nije moguće prema
definicijama ovih PRODCOM statističkih standarda.

**Održavanje i popravci** (*Repairs* *and Maintenance*)

Održavanje i popravci iskazuju se prema
odgovarajućim šiframa iz NIP-a 2005., u fizičkim mjernim jedinicama –
efektivnim satima odnosno tisućama efektivnih sati, a vrijednosno u tisućama
kuna. Uvijek se iskazuje samo vrijednost izvršene usluge održavanje i popravaka
odnosno ona vrijednost koja odgovara stvarno zaračunatim troškovima za izvršene
usluge održavanja i popravka. Popravci i održavanja koji uključuju veće
rekonstrukcije proizvoda treba iskazati kao proizvodnju. Ovdje se ne smiju
iskazivati podaci o tekućem održavanju i popravcima strojeva i opreme koje
obavlja izvještajna jedinica u vlastitim industrijskim lokalnim jedinicama ili
se obavlja između industrijskih lokalnih jedinica iste izvještajne jedinice, kao
ni tekuće popravke i održavanja koje industrijska lokalna jedinica obavlja na
svojim vlastitim strojevima i opremi.

**Sastavljanje** (*Assembly* *work*)

Sastavljanje (montaža odnosno instaliranje)
proizvoda obuhvaća rad na konstrukciji proizvoda sastavljanjem (montažom
odnosno instalacijom) pojedinačnih dijelova (komponenti) u proizvod za koji ne
postoji posebna šifra u NIP-u 2005.

Podaci o sastavljanju (montaži odnosno
instaliranju) u fizičkim mjernim jedinicama ovdje se u pravilu iskazuju u
efektivnim satima odnosno tisućama efektivnih sati. Međutim, razlikujemo dvije
vrste radova na sastavljanju (montaži odnosno instaliranju) za koja vrijede
slijedeća pravila:

– ako ugrađeni dijelovi (komponente) nisu u
cijelosti ili pretežno proizvedeni u industrijskoj lokalnoj jedinici koja je
izvršila sastavljanje (montažu odnosno instaliranje), već u drugoj
industrijskoj lokalnoj jedinici iste ili druge izvještajne jedinice (poslovnog
subjekta), za izvršene radove treba iskazati samo podatak o vrijednosti rada
utrošenog na sastavljanju (montaži odnosno instaliranju) pod odgovarajućom
šifrom prema NIP-u 2005. pri onoj industrijskoj lokalnoj jedinici koja ih je
izvršila. Vrijednost rada utrošenog na sastavljanju (montaži odnosno
instaliranju) čine troškovi koji su zaračunani za taj rad (uklj.
materijal koji je utrošen za sastavljanje/montažu/instaliranje) isključujući
bilo koji zaračunan (naplaćen) porez na promet. Vrijednost rada utrošenog na
sastavljanju (montaži odnosno instaliranju) ne uključuje vrijednost ugrađenih
dijelova (komponenti) proizvedenih u industrijskoj lokalnoj jedinici u kojoj je
sastavljanje (montaža odnosno instaliranje) izvedena.

– ako su ugrađeni dijelovi (komponente) u
cijelosti ili pretežno proizvedeni u industrijskoj lokalnoj jedinici koja je
izvršila sastav­ljanje (montažu odnosno
instaliranje), vrijednosti rada utrošenog na sastavljanju (uključujući
materijal koji je korišten za sastavljanje/montažu/instaliranje) treba
razmjerno dodati proizvodnoj vrijednosti tih dijelova (komponenata). Međutim,
ako je to teško iskazati (npr. kod većih
instalacija), radovi na sastavljanju (montaži odnosno instaliranju) mogu se
iskazati, pri industrijskoj lokalnoj jedinici koja ih je izvršila, pod posebnim
šiframa iz NIP-a 2005. za usluge sastav­ljanja
(montaže odnosno instaliranja)

Neke industrijske usluge, razvrstane su prema
NKD-u 2002. u neindustrijske usluge, kao npr.
održavanje i popravak motornih vozila (područje G, razred 50.20), održavanje i
popravak uredskih i knjigovodstvenih strojeva te računalnih sustava (područje
K, razred 72.50), kao i savjetodavne usluge za softver (područje K, razred
72.22) i ostale računalne i srodne djelatnosti (područje K, odjeljak 72), te
nisu predmet istraživanja u IND-21/PRODCOM-u za 2005.

DETALJNE UPUTE ZA
ISKAZIVANJE PODATAKA O PROIZVODNJI U TABLICI 1.

Detaljne upute za iskazivanje podataka o
industrijskoj proizvodnji u tablici 1. obrazaca IND-21/PRODCOM i
IND-21/PRODCOM/POM dajemo u nastavku prema redoslijedu na obrascu (osim stupca
c) te nazivima i oznakama stupaca u zaglavlju (obrnute) tablice 1. MOGUĆA I
OSTVARENA PROIZVODNJA, ZALIHE I PRODAJA PROIZVODA U 2005., a ista je u oba
obrasca. Sve podatke, kako smo već prethodno obrazložili, iskazuju izvještajne
jedinice na razini svojih pojedinačnih industrijskih lokalnih jedinica tj. za svaku industrijsku lokalnu jedinicu utvrđenu u
Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005. treba ispuniti jednu tablicu 1.

Stupci a, b, d i e odnose se na identifikaciju
proizvoda i mjernih jedinice industrijskih lokalnih jedinica, a za njihovo ispravno
upisivanje (šifriranje) obvezno treba koristiti NIP 2005.

U stupcima a i b upisuje se šifra (a) i naziv
(b) proizvoda prema NIP-u 2005., za svaki pojedinačni proizvod (ili uslugu) iz
NIP-a 2005. koji je proizvela industrijska lokalna jedinica tijekom 2005., a u
stupcima d i e upisuje se naziv (d) i šifra (e) mjernih jedinica koje su
navedene uz svaki pojedinačni proizvod u NIP-u 2005. (vodoravno, u istom
retku).

**Način
upisivanja proizvoda i mjernih jedinice iz NIP-a 2005**. u obrasce
IND-21/PRODCOM (stupci a, b, d i e). Kada je u NIP-u 2005. pojedinačnom
proizvodu utvrđena samo jedna jedinica mjere, u stupce a i b upisuje se šifra i
naziv proizvoda, a u stupce d i e naziv i šifra prve (1) jedinice mjere u
jednom vodoravnom retku. Međutim, u slučajevima kada je u NIP-u 2005. za jedan
te isti proizvod (šifru) utvrđeno nekoliko mjernih jedinica, u stupce a i b
prepisuje se ista šifra i naziv proizvoda iz NIP-a 2005. onoliko puta koliko je
mjernih jedinica navedeno u NIP-u 2005., a mjerne jedinice se upisuju na
sljedeći način: u stupac d prepisuju se nazivi mjernih jedinica iz NIP-a 2005.,
a u stupac e za prvu mjernu jedinicu koja je navedena u NIP-u 2005. upiše se
šifra 1, za drugu šifra 2, a za treću šifra 3.

Iskazivanje podataka po mjernim jedinicama u stupcima
obrazaca IND-21/PRODCOM. Za prvu mjernu jedinicu pojedinačnog proizvoda iz
NIP-a 2005. obvezno je u stupcu c upisati šifru vrste proizvodnje i iskazati
podatke u stupcima od f do h. U ostalim stupcima (od i do k) tablice 1.
iskazuju se podaci samo za obilježja iz zaglavlja tablice 1. ako je tih pojava
bilo tijekom 2005. Za drugu ili treću mjernu jedinicu (prema redoslijedu
navođenja u NIP-u 2005.) ne iskazuju se podaci o maksimalno mogućoj proizvodnji
(stupac f) i vrijednost prodaje proizvoda u tisućama kuna (stupac k), jer su
isti za sve mjerne jedinice.

U stupcu c upisuje se šifra za vrstu proizvodnje
koju je obavljala industrijska lokalna jedinica u 2005., a rezultirala je
proizvodnjom proizvoda iz NIP-a 2005. koji su upisani u stupcima a, b, d i e
tablice 1. Ako je industrijska lokalna jedinica proizvela proizvod iz NIP-a
2005. za vlastiti račun upisuje se šifra 0, a ako je ga je proizvela ili
preradila za tuđi račun tj. na temelju ugovora s
naručiteljem koji je vlasnik tih proizvoda (i za njihovu proizvodnju odnosno
preradu je isporučio sirovine) upisuje se šifra 1. Napominjemo, da smo već
prethodno objasnili (vidi »posebne upute za iskazivanje podataka u tablici 1.«)
način i pravila za iskazivanje podataka prema vrsti proizvodnje u stupcima od g
do k tablice 1. i kriterije za njihovo određivanje, dok za iskazivanje podataka
u stupcu f, u nastavku dajemo posebna objašnjenja (vidi »dopunske upute za
iskazivanje podataka u stupcu f«).

U stupcima f i g prikazuju se podaci o
proizvodnji proizvoda iz NIP-a 2005. koji je proizvela industrijska lokalna
jedinica tijekom 2005., bez obzira da li se proizvodnja obavljala za vlastiti
račun ili za tuđi račun na temelju ugovora s naručiteljem. U stupcu f iskazuju
se podaci o maksimalno mogućoj količini proizvodnje pojedinačnih proizvoda iz
NIP-a 2005., samo za prvu mjernu jedinicu navedenu u NIP-u 2005. (u stupcu e sa
šifrom 1). Ostala objašnjenja za iskazivanja podataka o maksimalno mogućoj
količini proizvodnji, kako smo već nekoliko puta spomenuli, dajemo u posebnom
dijelu ovih standarda (vidi »dopunske upute za iskazivanje podataka u stupcu
f«) radi specifičnosti i složenosti ove materije.

U stupcu g iskazuju se ukupno proizvedene
količine (gotovih) proizvoda, za sve mjerne jedinice iz NIP-a 2005. bez obzira je
li proizvodnja proizvoda namijenjena prodaji, daljnjoj preradi u istoj
industrijskoj lokalnoj jedinici ili drugim industrijskim lokalnim jedinicama
iste izvještajne jedinice (pravne osobe), ili izvozu, kao i bez obzira na vrstu
proizvodnje koja se obavljala u lokalnoj jedinici – za vlasti ili tuđi račun.

Podatke o proizvedenim količinama gotovih
proizvoda za industrijske lokalne jedinice, izvještajne jedinice uzimaju iz
knjigovodstvenih evidencija, npr. knjiga koje vode
skladišta gotove robe i poluproizvoda ili ako postoji, iz evidencija
industrijskih lokalnih jedinica (pogona) koje taj proizvod ili poluproizvod
proizvode. Kad se u industrijskoj lokalnoj jedinici odnosno izvještajnoj
jedinici ne evidentira proizvodnja u nekoj mjernoj jedinici koja je utvrđena
NIP-om 2005., izvještajna jedinica dužna je izvršiti potrebno preračunavanje.
Koeficijente za preračunavanje mjernih jedinica treba ustanoviti uz pomoć
tehničkih ili tehnoloških stručnjaka u industrijskoj lokalnoj jedinici odnosno
izvještajnoj jedinici koja iskazuje podatke. Koeficijente treba sačuvati i
stalno koristiti pri iskazivanju statističkih podataka o industrijskoj
proizvodnji izvještajne jedinice. Ako nastupi promjena asortimana artikala
unutar proizvoda definiranog NIP-om 2005., treba izračunati novi koeficijent i
naznačiti do kada je stari koeficijent vrijedio, odnosno otkad vrijedi novi
koeficijent. Ako jedan proizvod iz NIP-a 2005. sadrži nekoliko artikala koje je
proizvela neka industrijska lokalna jedinica ili ako su velike promjene u količini
i asortimanu tih proizvoda ili su im različiti koeficijenti pretvorbe, treba
odrediti koeficijente pretvorbe za svaki artikl i svaki artikl posebno
preračunati, te proračunani zbroj upisati pod traženom mjernom jedinicom.

Ponavljamo, da se pod pojmom gotov proizvod
smatra svaki proizvod iz NIP-a 2005. koji je u procesu proizvodnje dostigao
odgovarajući stupanj prerade ili dorade, tako da je u NIP-u 2005. naveden pod
posebnom šifrom i nazivom, u smislu ovih statističkih standarda. Količine
neispravnih proizvoda (»škart«) ne smatraju se gotovim proizvodima.

U stupcu h iskazuju se količine proizvoda
utrošene za daljnju proizvodnju u poduzeću odnosno sa stanovišta izvještajne
jedinice. Ovdje treba iskazati sve količine proizvoda industrijske lokalne jedinice
koji su se dalje prerađivali ili obrađivali u istoj industrijskoj lokalnoj
jedinici ili u drugim industrijskim lokalnim jedinicama istog poduzeća odnosno
izvještajne jedinice i tim se postupcima pretvorili u novi proizvod naveden pod
posebnom šifrom i nazivom u NIP-u 2005. Drugim riječima, treba iskazati sve
količine proizvedenih proizvoda industrijske lokalne jedinice koje su utrošene
za daljnju proizvodnju u toj istoj industrijskoj lokalnoj jedinici ili količine
koje je ista industrijska lokalna jedinica isporučila drugim industrijskim
lokalnim jedinicama istog poduzeća odnosno izvještajne jedinice za daljnju
proizvodnju ili preradu (interne isporuke). Ovdje se ne smiju iskazati količina
proizvoda namjene daljnjoj proizvodnji ili preradi koje su dobivene od drugih
industrijskih lokalnih jedinica iste izvještajne jedinice (interni primici) ili
koje su nabavljene od drugih poslovnih subjekata ili na tržištu, niti količine
proizvoda koje je proizvela industrijska lokalna jedinica radi investicija u
vlastiti fiksni kapital ili fiksni kapital izvještajne jedinice u čijem je
sastavu.

U stupcu i iskazuju se količina zaliha (gotovih)
proizvoda, stanje 31. 12. 2005., prema izvršenoj inventuri (završne zalihe).
Ovdje treba iskazati samo količine zaliha gotovih proizvoda iz NIP-a 2005. koje
je proizvela industrijska lokalna jedinica tijekom 2005., a namijenjeni su
prodaji drugim poslovnim subjektima Ovdje se ne smiju iskazati, prenesene
zalihe iz prethodne godine ili godina (promjena metodologije radi usklađivanja s
EU-om), te količine nedovršene proizvodnje odnosno proizvoda koji nisu dosegli
određeni stupanj prerade ili dorade definiran u NIP-u 2005., kao ni zalihe
proizvoda ili poluproizvoda iz NIP-a 2005. namijenjenih daljnjoj proizvodnji
ili preradi u istoj industrijskoj lokalnoj jedinici ili u drugim industrijskim
lokalnim jedinicama istog poduzeća odnosno izvještajne jedinice (prikazuju se u
stupcu h).

U stupcima j i k iskazuje se prodaja proizvoda
iz NIP-a 2005., i to u količinama (stupac j) za sve fizičke mjerne jedinicama
navedene u NIP-u 2005. za određeni proizvod, i vrijednosno (stupac k) u
tisućama kuna, ali samo za prvu mjernu jedinicu navedenu u NIP-u 2005. za
određeni proizvod.

Količine (u stupcu j) i vrijednosti (u stupcu k)
prodanih proizvoda obuhvaćaju ukupne količine i vrijednosti prodanih
pojedinačnih proizvoda iz NIP-a 2005., koje je industrijska lokalna jedinica
proizvela radi prodaje (sa stanovišta poduzeća odnosno izvještajne jedinice)
drugom poslovnom subjektu na domaćem tržištu ili za izvoz. Podaci o ukupno
prodanim količinama i vrijednostima vlastito proizvedenih proizvoda iz NIP-a
2005. izvještajna jedinica treba iskazati pri industrijskoj lokalnoj jedinici
koja ih je i proizvela, ako je namijenjena prodaji trećim osobama ili ih je
isporučila izvještajnoj jedinici u čijem je sastavu za istu namjenu. Podatke o
ukupno prodanim količinama i vrijednostima treba iskazati bez obzira na vrstu
proizvodnje koja se obavljala odnosno bez obzira da li se obavljala za vlastiti
račun (kada je izviještana jedinica vlasnik proizvoda) ili za tuđi račun
odnosno na temelju ugovora s naručiteljem (kada je on vlasnik proizvoda za čiju
je proizvodnju isporučio sirovine), ali se njihova vrijednost obračunava i
iskazuje ovdje drugačije, što detaljno pojašnjavamo nastavno (već je i
spomenuto nekoliko puta). Osim navedenog, u količine i vrijednosti prodanih
proizvoda treba uključiti i količine prodanih gotovih proizvoda u vlastitim
prodavaonicama industrijske lokalne jedinice ili drugim jedinicama iste
izvještajne jedinice, iznajmljene vlastito proizvedene proizvode ili proizvode
dane u zakup trećim osobama (izvan poduzeća odnosno izvještajne jedinice).
Ovdje se ne smiju iskazati količine gotovih proizvoda iz NIP-a 2005. koje je
industrijska lokalna jedinica isporučila u druge industrijske lokalne jedinice
iste izvještajne jedinice (poslovnog subjekta) radi daljnje proizvodnje i
prerade (iskazuje se u stupcu h) ili radi drugih razloga, osim radi prodaje
trećim osobama ili na tržištu. Drugim riječima, ovdje će se iskazati sve
količine i vrijednosti proizvedenih proizvoda iz NIP-a 2005. koje je proizvela
odgovarajuća industrijska lokalna jedinica, a za koje je izvještajna jedinica
izdala fakturu.

Obračun vrijednosti prodanih proizvoda (stupac
k) iz NIP-a 2005. odnosno vrijednost vlastito proizvedenih i prodanih proizvoda
tijekom 2005. izvještajna jedinica treba iskazati za svoje industrijske lokalne
jedinice na temelju prodajnih cijena prethodno izvršenog rada, koji su
fakturirane tijekom 2005. ili koje bi se mogle fakturirati tijekom 2005. U
vrijednost prodanih proizvoda obvezno treba uključiti troškove pakiranja
proizvoda i onda kada su zaračunani (naplaćeni) posebno. Obračun vrijednosti
vlastito proizvedenih gotovih proizvoda iz NIP-a 2005. koji su iznajmljeni ili
dani u zakup (npr. računalna oprema, telefonske
instalacije, strojevi za pranje rublja i slično) izvještajna jedinica treba
iskazati po cijenama koje se za iste proizvode mogu postići na tržištu u istoj
izvještajnoj godini (procijenjena vrijednosti prodaje). U obračun vrijednosti
prodanih proizvoda ne smije se uključiti zaračunan (naplaćeni) porez na promet
i potrošnju (PDV i trošarine), troškovi otpreme kada su odvojeno naplaćeni,
niti popusti potrošačima. Drugim riječima, vrijednost prodanih količina gotovih
proizvoda dobiva se na temelju cijene proizvođača.

Vrijednost prodanih proizvoda (stupac k), osim
za proizvode iz NIP-a 2005. iskazuje se i za posebne agregirane šifre već
upisane na obrascima IND-21/PRODCOM i IND-21/PRODCOM/POM u zadnja tri retka
tablice 1. za koje vrijedi sljedeće:

U retku sa šifrom 0000000005 upisuje se Ukupna
vrijednost prodaje proizvoda (za vlastiti račun i na temelju ugovora)
industrijske lokalne jedinice (zbroj stupca k), a predstavlja agregat zbroja
svih pojedinačnih vrijednosti prodaje proizvode ili usluge iz NIP-a 2005. koji
se iskazuju u prvoj mjernoj jedinici, a već su upisani u stupcu k za svaku
pojedinačnu industrijsku lokalnu jedinicu.

U retku sa šifrom 0000000001 upisuje se – od
toga vrijednost naknada primljenih za proizvodnju proizvoda na temelju ugovora
industrijske lokalne jedinice (zbroj stupca c = 1), a predstavlja agregat
zbroja svih pojedinačnih vrijednosti naknada primljenih za proizvodnju
proizvoda ili izvršene usluge iz NIP-a 2005. na temelju ugovora s naručiteljem,
koji se iskazuju u prvoj mjernoj jedinici za svaku pojedinačnu industrijsku
lokalnu jedinicu, a već su upisani u stupcu k za ovu vrstu proizvodnje koja se
označava u stupcu c sa šifrom 1.

U retku sa šifrom 0000000009 upisuje se Ukupna
fakturirana vrijednost prodaje svih proizvoda industrijske lokalne jedinice (uklj. preprodaju). Predstavlja agregat zbroja svih
pojedinačnih vrijednosti prodaje proizvode ili usluge iz NIP-a 2005., koji su
upisani u retku sa šifrom 0000000005 za svaku pojedinačnu industrijsku lokalnu
jedinicu. Uključuje i vrijednost dobivenu na temelju prodaje proizvoda koji je
industrijska lokalna jedinica tijekom 2005. kupila radi preprodaje trećim
osobama (preprodaje) odnosno nije ih sama proizvela. Ovaj se podatak prvi puta
treba iskazati u ovom PRODCOM istraživanju za 2005., i u pravilu treba biti
veći od podatka iskazanog u retku sa šifrom 0000000005, ili eventualno jednak u
slučaju kada se industrijska lokalna jedinica uopće nije bavila preprodajom
tijekom 2005.

U stupac l upisuje se jedinična vrijednost
proizvoda koja predstavlja prosječnu vrijednost prodaje po jedinici gotovog
proizvoda. Izveden je pokazatelj koji se izračunava na temelju formule (k:j) x
1000, a izražava se u kunama. Jedinična vrijednost proizvoda ne predstavlja prosječnu
cijenu tih proizvoda već prosječnu vrijednost prodaje po jedinici gotovog
proizvoda, a koristi izvještajnim jedinicama kao kontrolni podatak.

**Kontrola iskazanih podataka o količinama u obrascima PRODCOM
istraživanja**

U tablici 1. iskazuju se podaci o količinama
ukupno proizvedenih proizvoda, količinama proizvoda utrošenih za daljnju
proizvodnju, količinama zaliha i prodaje gotovih proizvoda iz NIP-a 2005. za
sve industrijske lokalne jedinice neke izvještajne jedinice. Kontrola iskazanih
količina proizvoda iz NIP-a 2005. prema obilježjima iz zaglavlja tablice 1., na
razini svake industrijske lokalne jedinice, može se izračunati na sljedeći
način:

|  |
| --- |
| Količine prodaje u 2005. (stupac j) = količine ukupne proizvodnje 2005. (stupac g) – količine utrošene za daljnju proizvodnju u poduzeću 2005. (stupac h) – zalihe na kraju 2005. (stupac i) |

Na isti se način mogu izračunati i kontrolirati
količine proizvod­nje namijenjene prodaji na sljedeći način:

|  |
| --- |
| Količine proizvodnje namijenjene prodaji u 2005. = Količine ukupne proizvodnje (stupac g) – količine utrošene za daljnju proizvodnju u poduzeću (stupac h) + zalihe na kraju 2005. (stupac i) |

Za svako odstupanje treba dati pismeno objašnjenje
na obrascu IND-21/PRODCOM (na zadnjoj stranici pod »vaši komentari«) ili
posebnim dopisom koji treba priložiti popunjenom obrascu IND-21/PRODCOM
prilikom dostavljanja u nadležan statistički ured.

Izvještajne jedinice koje u svom sastavu imaju industrijske
lokalne jedinice koje su se tijekom 2005. bavile brodogradnjom prema opisu
NKD-a 2002. tj. razreda 35.11 – Gradnja i popravak
brodova, dužne su ispuniti još i pomoćni obrazac za brodogradnju
IND-21/PRODCOM/35.11. Podaci o brodogradnji u tablici 1. pomoćnog obrasca za
brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11. sadržajno su povezani s podacima o
brodogradnji u tablici 1. glavnog obrasca IND-21/PRODCOM i/ili pomoćnih obrasca
IND-21/PRODCOM/ POM, a upute za popunjavanje pomoćnog obrasca za brodogradnju
IND-21/PRODCOM/35.11. dane su u nastavku ovih Statističkih standarda (vidi IV.
dio) kao i na poleđini spomenutog obrasca.

DOPUNSKE UPUTE ZA
ISKAZIVANJE MAKSIMALNO MOGUĆE PROIZVODNJE (stupac f)

Objašnjenje za iskazivanje podataka u stupcu f
tablice 1. nije dano redoslijedom pojavljivanja u tablici 1. jer predstavlja
posebnu cjelinu. U stupcu f iskazuju se podaci o maksimalno mogućoj proizvodnji
(kapacitetu) svakog pojedinačnog proizvoda iz NIP-a 2005. koji je industrijska
lokalna jedinica proizvela u tijeku 2005. Podaci o maksimalno mogućoj
proizvodnji (kapacitetu) svih proizvoda iz NIP-a 2005. iskazuju se samo za
ustanovljenu prvu (1) mjernu jedinicu navedenu u NIP-u 2005., osim za proizvode
koji se u prvoj mjernoj jedinici iskazuju u efektivnim satima odnosno tisućama
efektivnih sati (sve industrijske usluge, osim dorade tekstila).

Pod pojmom maksimalno moguće količine
proizvodnje odnosno kapaciteta nekog proizvoda iz NIP-a 2005. podrazumijeva se
maksimalno moguća količinu tog proizvoda koju je bilo moguće proizvesti pri
punom korištenju instaliranih strojeva i uređaja te s punom zaposlenošću (tj. pokrivenošću svih radnih mjesta odgovarajućim
zaposlenicima), s maksimalnim mogućim tehničkim i radnim učincima te normalnim
intenzitetom rada, a u okviru mogućeg fonda radnog vremena tijekom 2005.,
definiranog maksimalnim prinosom industrijske lokalne jedinice, a ne
maksimalnim prinosom po jedinici proizvodnje određenog proizvoda iz NIP-a 2005.

Za izračunavanju podataka o maksimalno mogućoj
količini proizvodnje odnosno kapaciteta nekog proizvoda iz NIP-a 2005. (stupac
f) prethodno treba ustanoviti maksimalni fond radnog vremena i maksimalno
mogući učinak kapaciteta, izražen u vremenskim jedinicama.

– **Maksimalni
fond radnog vremena kapaciteta** odnosno moguće vrijeme za rad kapaciteta
(elemenata proizvodnje) u 2005. utvrđeno je na temelju mogućeg broja smjena i
mogućeg broja (dana) rada kapaciteta tijekom 2005., i određeno je projektom za
dani kapacitet. Podatke o mogućem broju smjena i mogućem broju (dana) rada
kapaciteta treba uzeti iz projekta za korištenje kapaciteta kojim bi se
ostvario maksimalni prinos kapaciteta. Iznimno, ako prema projektu nije poznat
mogući broj smjena i mogući broj (dana) rada kapaciteta ili se u dužem
razdoblju ostvaruje veći broj smjena i (dana) rada kapaciteta, kao mogući broj
smjena i mogućeg broja (dana) rada kapaciteta treba uzeti broj koji je
karakterističan (uobičajen) za rad tog kapaciteta u dužem razdoblju u RH. Ako
taj podatak izvještajna jedinica ne može doznati od Gospodarske komore RH
odnosno Obrtničke komore RH, treba se konzultirati s područnom statističkom
službom.

Za kapacitete koji prerađuju sirovine (npr. industrija hrane i pića) ili prerađuju proizvode (npr. industrija hrane i pića, proizvodnja ostalih
nemetalnih mineralnih proizvoda i slično), čiji je obujam prerade odnosno
proizvodnje uvjetovan sezonom, mogući fond radnog vremena kapaciteta, a time i
moguća proizvodnja proizvoda na tom kapacitetu ograničeni su trajanjem
uobičajene sezone prerade, odnosno proizvodnje.

U maksimalni fond radnog vremena kapaciteta
odnosno mogućeg vremena za rad kapaciteta ne obračunava se vrijeme u kojem je
kapacitet stajao tijekom 2005. radi državnih blagdana i neradnih dana, remonta
strojeva i uređaja (samo minimalno potrebno vrijeme za obavljanje remonta), ako
nije radio tijekom 2005. jer još nisu bili instalirani strojevi i uređaji ili
su bili izbačeni iz dalje upotrebe. Međutim, prekidi rada zbog dnevnih stanki
za odmor te pripremno i završno radno vrijeme, ulazi u obračun mogućeg vremena
rada kapaciteta samo ako je projektom predviđeno.

– **Maksimalno
mogući učinak kapaciteta** odnosno maksimalnu količinu proizvoda u jednom
satu, treba utvrditi prije pristupanja izračunavanju maksimalno mogućeg
kapaciteta. Maksimalna količina proizvoda u jednom satu utvrđuje se na temelju
ocjene stručnjaka, a izbor vremenske jedinice – jedan sat, uzeto je iz čisto
praktičnih razloga. Pri tom utvrđivanju, osobito treba obratiti pažnju na
sljedeće: tehničku i ekonomsku zastarjelost strojeva, vrstu i kakvoću materijala
iz kojeg se izrađuju proizvodi, organizaciju procesa proizvodnje (uzima se
pretpostavka dobre organizacije) i specifičnost tehničkog procesa.

**Formula za
izračunavanje**
maksimalno moguće količine proizvodnje proizvoda (kapacitet) prema gore navedenim
elementima je sljedeća:

|  |
| --- |
| Maksimalno moguće količine proizvodnje = maksimalno mogući fond radnog vremena (u satima) x maksimalno mogući učinak u jednom satu |

Pri izračunavanju maksimalno mogućeg fonda
radnog vremena kapaciteta za pojedine industrijske proizvode iz NIP-a 2005.
treba uzeti u obzir o sljedeće uvjete i okolnosti u njihove proizvodnje:

– **Kapaciteti
koji mogu proizvoditi nekoliko vrsta proizvoda** iz NIP-a 2005. Maksimalnu
moguću proizvodnju takvih kapaciteta treba iskazati u količinama koje bi bilo
moguće ostvariti kombinacijom proizvodnje tih proizvoda tijekom 2005. To znači
da se maksimalno moguća proizvodnja tih kapaciteta ne izražava jednim
proizvodom, već na temelju nekoliko proizvoda, tj.
svi proizvodi terete maksimalno mogući kapacitet tijekom 2005., te se ukupni
maksimalno mogući fond radnog vremena u 2005. treba podijeliti prema strukturi
ostvarene proizvodnje na tom kapacitetu odnosno mora se uvijek imati u vidu
odnos ostvarene i moguće proizvodnje svih proizvoda iz NIP-a 2005. koji se
proizvode s danim kapacitetom kako ne bi došlo do dvostrukog ili višestrukog
iskazivanja kapaciteta.

– **Kvaliteta
i vrsta materijala koji se koristi za proizvodnju proizvoda** iz NIP-a 2005.
(npr. vunena ili pamučna pređa ili pređa dobivena od
mješavine). Ako se za proizvodnju nekog proizvoda koristi različita kvaliteta
ili vrsta materijala npr. pređe, u pravilu će biti
različiti kapacitet proizvodnje npr. platna, iako će
se proizvodnja obavljati na istim strojevima. Kapacitet proizvodnje platna može
biti različit i kada se koristi samo jedna vrsta pređe kao npr.
samo vunena pređa iste numeracije ali različite kvalitete. Kapacitet će biti
manji za nekvalitetniju pređu (koja često puca) nego
za kvalitetniju pređu (koja ne puca). Ovaj problem se javlja u cjelokupnoj
industrijskoj proizvodnji (posebno je karakteristično u proizvodnji alata).

– **Proizvodi
iz NIP-a 2005. s različitim stupnjevima obrade**. U pravilu kapacitet nekog
proizvoda određuju samo oni elementi koji sudjeluju u procesu njegove
proizvodnje, bez obzira na to predstavlja li proces linija, pogon ili tvornica.
U industrijskim lokalnim jedinicama koje su tijekom 2005. proizvodile proizvode
s različitim stupnjevima obrade (npr. proizvodnja
furnira, šperploča i namje­štaja;
proizvodnja celuloze i papira; proizvodnja čelika i valjanih proizvoda)
kapacitet odnosno maksimalno moguća proizvod­nja
svakog od takvih proizvoda određuje se na temelju čimbenika koji pripadaju
ciklusu proizvodnje samo tog proizvoda. Tako se npr.
maksimalno moguća proizvodnja furnira određuje na temelju čimbenika
industrijske lokalne jedinice (pogona) furnira, a maksimalno moguća proizvodnja
šperploča određuje se na temelju čimbenika industrijske lokalne jedinice
(pogona) za proizvodnju šperploča, tj. neovisno o
veličini kapaciteta furnira koji je poluproizvod industrijske lokalne jedinice
(pogona) i koristi se za proizvodnju šperploča. S obzirom na to da su furnir i
šperploče posebni proizvodi iz NIP-a 2005., za svakog od njih se posebno
određuje kapacitet odnosno maksimalno moguća proizvodnja u stupcu f, tablice 1.

– **Uska
grla u proizvodnji**. Maksimalno moguću proizvodnju (kapacitet) proizvoda iz
NIP-a 2005. pri čijoj se proizvodnji u nekoj od faza proizvodnog procesa
javljaju uska grla, određuje se na temelju kapaciteta uskog grla samo onda, ako
su grla dijelovi kapaciteta koji vrše najsloženije funkcije s obzirom na
veličinu operacije i na teškoće izvršenja, a po svojoj vrijednosti
predstavljaju najvrednije dijelove kapaciteta.

Pri izračunavanju maksimalno moguće količine
proizvodnje (kapaciteta) nekog proizvoda iz NIP-a 2005. ne uzimaju se u obzir:

– **Pričuve
kapaciteta** (postrojenja, zaposlenici) kojima je namjena da se u određenom
trenutku uključe u proces proizvodnje, onda kada iz procesa proizvodnje ispadne
neki važan dio kapaciteta ili onda kada je projektom predviđena zamjena
određenog dijela kapaciteta

– **Čimbenici
kao što su nestašica** električne energije, sirovina i reprodukcijskog
materijala i slično ili slaba prodaja proizvoda bez obzira na to djeluje li na
obujam proizvodnje u dužem ili kraćem razdoblju, ne smatraju se čimbenicima
koji određuju maksimalno moguću proizvodnju (kapacitet). Međutim, ovi čimbenici
utječu na stupanj korištenja kapaciteta s obzirom na to da utječu na obujam
ostvarene proizvodnje, a na taj način i na njen odnos prema maksimalno mogućoj
proizvodnji (kapacitetu).

Pri izračunavanju maksimalno moguće količine
proizvodnje (kapaciteta) vrijedi opće pravilo da maksimalno moguće količine
proizvoda iz NIP-a 2005. moraju biti veće od ukupno proizvedenih količina tih
proizvoda, jer svako povećanje ukupno proizvedenih proizvoda preko maksimalno
mogućih količina proizvodnje tih proizvoda odnosno kapaciteta ide na štetu
industrijske lokalne jedinice odnosno izvještajne jedinice. Ako ipak dođe do
navedenog prekoračenja u podacima neke industrijske lokalne jedinice,
izvještajna jedinica ih treba u popratnom dopisu i obrazložiti.

IV. UPUTE ZA
ISPUNJAVANJE OBRASCA IND-21/PRODCOM/35.11

Za sve industrijske lokalne jedinice utvrđene
Adresarom IND-21/PRODCOM za 2005. koje su tijekom 2005. obavljale djelatnost
brodogradnje prema opisu razreda 35.11 i 35.11 NKD-a 2002., izvještajne su
jedinice dužne popuniti najmanje dva obrasca za potrebe provedbe PRODCOM
istraživanja za 2005. Glavni obrazac IND-21/PRODCOM popunjavaju za svoje
industrijske lokalne jedinice prema općim, posebnim i detaljnim uputama (III.
dio) kao i pomoćni obrazac za brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11. iz kojeg
izvještajne jedinice prepisuju podatke o mogućoj i ukupno ostvarenoj proizvod­nji objekata brodogradnje tijekom 2005. iskazanoj u
uvjetno-naturalnom izrazu za one industrijske lokalne jedinice koje su
obavljale djelatnost brodogradnje tijekom 2005.

Naime, u glavnom obrascu IND-21/PRODCOM i/ili u
pomoćnom obrascu IND-21/PRODCOM/POM izvještajna jedinica iskazuje podatke o
završenim objektima brodogradnje u 2005. u naturalnom izrazu za industrijske
lokalne jedinice koje su im utvrđene Adresarom IND-21/PRODCOM za 2005. bez
obzira na to je li izrada objekata brodogradnje počela u 2005. ili u nekoj
ranijoj godini. Međutim, za obračun stupnja korištenja kapaciteta koji se
izračunava na temelju ostvarene i moguće proizvodnje (kapaciteta) objekata
brodogradnje potrebno je raspolagati podacima o rezultatima proizvodnje i
mogućoj proizvodnji (kapacitetu) tih objekata brodogradnje samo u 2005. U tu
svrhu izrađen je ovaj pomoćni obrazac za brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11
(slično kao u Mjesečnom istraživanju o industrijskoj proizvodnji – IND-1/MPS,
za iskazivanje ostvarene proizvodnje), u kojem treba iskazati samo onaj obujam
moguće i ukupno ostvarene proizvodnje objekata brodogradnje za 2005., koji je
rezultat (mogućnost) postojećih čimbenika proizvodnje (zaposlenika i strojeva)
tijekom 2005.

SADRŽAJ POMOĆNOG OBRASCA
ZA BRODOGRADNJU

 IND-21/PRODCOM/35.11.

Pomoćni obrazac za brodogradnju
IND-21/PRODCOM/35.11 sadrži: 1. Naziv izvještajne jedinice, 2. Sjedište:
Županija, Grad/općina, Naselje (adresne podatke izvještajne jedince), 3. Naziv
statističke jedinice (iz Adresara IND-21/PRODCOM za 2005.) i 4. Tablicu 1.
OSTVARENA I MOGUĆA PROIZVODNJA BRODOGRADNJE U 2005.

Podaci u točkama 1. do 3. služe za jednoznačno
utvrđivanje statističkih jedinica – industrijskih lokalnih jedinica za koje
izvještajna jedinica iskazuje podatke, a popunjavaju se na isti način kako je
već objašnjeno za glavni obrazac IND-21/PRODCOM i pomoćni obrazac
IND-21/PRODCOM/POM u III. dijelu ovih statističkih standarda.

TABLICA 1. OSTVARENA I
MOGUĆA PROIZVODNJA

BRODOGRADNJE U 2005.

Podaci o proizvodnji brodogradnje u 2005. u
uvjetno naturalnom izrazu iskazuju se prema NIP-u 2005. (stupci 1 do 3) na isti
način kao i u tablici 1. glavnog obrasca IND-21/PRODCOM i/ili
IND-21/PRODCOM/POM. Izvještajna jedinica popunjava podatke za svaku
industrijsku lokalnu jedinicu utvrđenu u Adresaru IND-21/PRODCOM za 2005. koja
se bavila djelatnosti brodogradnje u 2005. i za koju je prethodno već popunila
glavni obrazac IND-21/PRODCOM i/ili pomoćni obrazac IND-21/PRODCOM/POM
popunjava još jedan ili nekoliko pomoćnih obrazaca za brodogradnju
IND-21/PRODCOM/35.11.

U stupcu 8. iskazuju se podaci o ukupno
ostvarenoj proizvodnji brodogradnje u uvjetno naturalnom izrazu, a
preračunavaju se u uvjetno mjerilo prema postupku navedenom u Statističkim standardima
za Mjesečno istraživanje o industrijskoj proizvodnji i zaposlenima, točka D)
Upute za popunjavanje pomoćnog obrasca IND-1/35.1118). U stupcu 9, pomoćnog
obrasca za brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11, podaci o maksimalno mogućoj
proizvodnji se iskazuju prema dopunskim uputama za iskazivanje maksimalno
moguće proizvodnje odnosno stupca f, tablice 1. glavnog obrasca IND-21/PRODCOM
iz ovih statističkih standarda.

S obzirom na to da se za obračun korištenja
kapaciteta brodogradnje koriste samo podaci o mogućoj i ukupno ostvarenoj
proizvodnji u uvjetno-naturalnom izrazu koji su dobiveni na temelju pomoćnog
obrasca za brodogradnju IND-21/PRODCOM/35.11, nije potrebno da se u tablici 1.
glavnog obrasca IND-21/PRODCOM i/ili pomoćnog obrasca IND-21/PRODCOM/POM za
iskazan podatak o ukupno ostvarenoj proizvodnji brodogradnje (stupac g)
iskazuje i podatak o mogućoj proizvodnji (stupac f), jer se automatski preuzima
iz ovog obrasca.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Ovim Statističkim standardima za PRODCOM istraživanje
o industrijskoj proizvodnji (IND-21/PRODCOM) za 2005. prestaju vrijediti
Statistički standardi za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji u
2004. objavljeni u »Narodnim novinama« br. 17 od 3.
veljače 2005.

Statistički standardi za PRODCOM istraživanje o
industrijskoj proizvodnji za 2005. (IND-21/PRODCOM), zajedno s obrascima za
PRODCOM istraživanje, Listom naziva i brojčanog označavanja županija
(lokaliteta) za PRODCOM istraživanje i Nomenklaturom industrijskih proizvoda –
NIP 2005., koji se nalaze u dodatku 1., dodatku 2. i dodatku 3. ovih
Statističkih standarda primjenjuju se osmog dana od dana objavljivanja u
»Narodnim novinama«.

Klasa: 954-02/06-01/31

Urbroj: 555-03-02-06-01

Zagreb, 30. siječnja 2006.

V. d. Ravnatelja

**Darko Jukić**, v. r.

 \_\_\_\_\_\_
1) Ažuriranje se odnosi na Statističke standarde
za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji za 2004. (NN, br. 17/05.), Metodološke upute br.
50, DZS, Zagreb, 2005.

2) Metodologija
za godišnji izvještaj industrije (IND-21) za 1994. i 1995. (NN, br. 80/95.).

3) PRODCOM
(COMmunity PRODuction) kratica
je Istraživanja o industrijskoj proizvodnji Zajednice (Uredba Vijeća (EEK) br. 3924/91.). Prva izvještajna godina za koju su prikupljeni
PRODCOM podaci je 1993., a temeljila se na verziji PRODCOM liste 1993.

4) Uredba
Vijeća (EEK) br. 3924/91. o uvođenju istraživanja o industrijskoj
proizvodnji Zajednice (OJ br. L374/91., od 31. 12. 1991.).

5) NIP
2005. je kratica za Nomenklaturu industrijskih proizvoda, verzija 2005. Usklađena
je s verzijom PRODCOM Liste 2005 EU-a na razini pojedinačnih proizvoda, ali je nacionalno
dodatno raščlanjena. Isto kao i PRODCOM List, povezana je preko tablica veza s CT-om
2005. (kratica za Carinsku tarifu RH, verzija za 2005.). i čini sastavni dio ovih
statističkih standarda (vidi Dodatak 3.).

6) PRODCOM
List 2005 (List of PRODucts of the
European COMmmunity, 2005 Version) EU-a, a usklađena je s CN-om 2005 EU-a. Lista PRODCOM
ažurira se godišnje isto kao i CN, s kojim je povezana preko korespondentnih tablica
veza, a donosi se Uredbom Komisije (EK).

7) Uredba
Komisije (EK) br. 912/2005. o implementaciji Uredbe Vijeća
(EEK) br. 3924/91. o uvođenju istraživanja o industrijskoj
proizvodnji Zajednice (OJ br. L 163/04. od 30. 4. 2005.).

8) CN
2005 kratica je za Kombiniranu nomenklaturu EU-a (Combined
Nomenclature, 2005 version).
CN 2005 usklađen je do šesteroznamenkaste brojčane oznake s HS-om 2002. UN-a. CN
se ažurira svake godine, a koristi se kao carinska tarifa EU-a i za statistiku vanjske
trgovine EU-a.

9) CT
– Carinska tarifa Republike Hrvatske usklađena je s CN-om EU-a do osmeroznamenkaste
brojčane oznake. NIP 2005. je usporediv s CT-om za 2005. (NN, br. 165/04.) preko korespondentnih tablica veza, a CT 2005.
s CN-om 2005 EU-a.

10)
NIP 1995. – Metodologija za godišnji izvještaj industrije (IND-21) za 1994. i 1995.
(NN, br. 80/95.) NIP 1997. – Metodologija za godišnji
izvještaj industrije (IND-21) za 1996. i 1997. (NN, br.
82/97.); NIP 1999. – Statistički standardi za godišnji izvještaj industrije (IND-21)
za 1998.do 2001. (NN, br. 60/99.); NIP 2002. – Statistički
standardi za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji (IND-21/PRODCOM) za
2002. (NN, br. 8/03.); NIP 2003. – Statistički standardi
za PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji (IND-21/PRODCOM) za 2003. (NN,
br. 3/04.) i NP 2004. – Statistički standardi za PRODCOM
istraživanje o industrijskoj proizvodnji (IND-21/PRODCOM) za 2004. (NN, br.17/05.).

11)
NKD 2002. ažurirana je verzija prvog NKD-a. Donesena je na temelju Zakona o Nacionalnoj
klasifikaciji djelatnosti (NN, br. 98/94.) i Odluke o
Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (NN, br. 13/03.),
stupila je na snagu u 2002., a obvezno se primjenjuje od 1. siječnja 2005. u službenoj
statistici RH. U PRODCOM istraživanju o industrijskoj proizvodnji za 2003. (IND-21/PRODCOM)
primjenjuje se prvi puta. NKD 2002. je izvedenica NACE-a Rev.
1.1 EU-a i s njim je usklađena na svim razinama osim na razini podrazreda. Publicirana
je u seriji Metodološke upute br. 48, DZS, Zagreb, 2005.

12)
Pravilnik o razvrstavanju poslovnih subjekata prema NKD-u 2002. (NN, br. 52/03.).

13)
Vrstama statističkih jedinica definirane su Uredbom EU-a o jedinicama za promatranje
i analizu proizvodnog sustava EU-a (Uredba Vijeća (EEK) br.
696/93.). Integrirane su u cijelosti u Metodologiji za statističku primjenu NKD-a
2002. (NN, br. 123/03.).

14)
PRODCOM List 2005 EU-a je verzija koja se koristi u godišnjem PRODCOM istraživanju
za 2005., a usklađena je s CN-om 2005.

15) Carinska tarifa Republike
Hrvatske (NN, br. 165/04.), verzija CT-a 2005., usklađena
je s verzijom CN-a 2005 EU-a do osmeroznamenkaste brojčane oznake.

16) NIPUM
je kratica za Nomenklaturu industrijskih proizvoda za mjesečno istraživanje industrije.
Integralni je dio Statističkih standarda za Mjesečno istraživanje o industrijskoj
proizvodnji u 2005. (IND-1/MPS). Usklađena je s NIP-om 2005. na razini KPD-a 2002.,
a na razini proizvoda NIPUM-a 2005. preko korespondentnih tablica veza.

17)
Naziv »županija« koristi se u cijelom tekstu za označavanje teritorijalno/administrativnih
obilježja statističkih jedinica umjesto nabrajanja njihovih posebnih naziva: županije,
Grad Zagreb i područja Slobodnih zona RH, a koristi se za utvrđivanje »regionalnog«
obilježja industrijskih lokalnih jedinica prema ovim statističkim standardima.

18)
Statistički standardi za Mjesečno istraživanje o industrijskoj proizvodnji i zaposlenima
(IND-1/MPS), su objavljeni u NN, br. 19/2005. i publikaciji
DZS-a s istim nazivom, Metodološke upute br. 53, Zagreb,
2005.

DODATAK 1.

OBRASCI

IND -21/PRODCOM

[I. dio](dodatni/353254.gif)
[II. dio](dodatni/353255.gif)

[III. dio](dodatni/353256.gif)
[IV. dio](dodatni/353257.gif)

 IND-21/PRODCOM/POM

[I. dio](dodatni/353258.gif)
[II. dio](dodatni/353259.gif)

 IND-21/PRODCOM/35.11

[I. dio](dodatni/353260.gif)
[II. dio](dodatni/353261.gif)

DODATAK 2.

LISTA NAZIVA I BROJČANOG
OZNAČAVANJA ŽUPANIJA (LOKALITETA) ZA PRODCOM ISTRAŽIVANJA

|  |  |
| --- | --- |
| **Šifra** | **Naziv** |
| 01 | Zagrebačka županija |
| 02 | Krapinsko-zagorska županija |
| 03 | Sisačko-moslavačka županija |
| s=T-98bezuvl align=center style='text-align:center'>04 | Karlovačka županija |
| 05 | Varaždinska županija |
| 06 | Koprivničko-križevačka županija |
| 07 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| 08 | Primorsko-goranska županija |
| 09 | Ličko-senjska županija |
| 10 | Virovitičko-podravska županija |
| 11 | Požeško-slavonska županija |
| 12 | Brodsko-posavska županija |
| 13 | Zadarska županija |
| 14 | Osječko-baranjska županija |
| 15 | Šibensko-kninska županija |
| 16 | Vukovarsko-srijemska županija |
| 17 | Splitsko-dalmatinska županija |
| 18 | Istarska županija |
| 19 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| 20 | Međimurska županija |
| 21 | Grad Zagreb |
| 30 | Slobodne zone Republike Hrvatske |

**Lista naziva i brojčanog označavanja
županija (lokaliteta) za PRODCOM istraživanje za 2005.** (u daljnjem tekstu
Lista) sadrži internu brojčanu oznaku za svaku županiju prema teritorijalnom
ustroju RH (Zakon o područjima županija, gradova i općina u RH, »Narodne
novine«, br. 10/97., 124/97., 68/98.). Koristi se za
popunjavanje identifikacijskih podataka o statističkim jedinicama
IND-21/PRODCOM istraživanja za 2005. u zaglavlju tablice 1. obrazaca
IND-21/PRODCOM i IND-21/PRODCOM/POM odnosno za jednoznačno identificiranje
obilježja lokaliteta industrijske lokalne jedinice za koju izvještajna jedinica
iskazuje podatke.

U zaglavlju tablice 1. pod 2.
PODACI ZA STATISTIČKU JEDINICU ZA KOJU SE POPUNJAVA TABELA 1.  a) ŽUPANIJA (naziv) upisuje se naziv i redni
broj županije, Grada Zagreba ili slobodne zone navedene u Listi, prema
teritorijalnom smještaju odnosno lokaciji statističke jedinice – industrijske
lokal
lokalne jedinice za koju izvještajna jedinica popunjavke u tablici 1.
Šifra se sastoji se od dvoznamenkaste brojčane oznake županija i Grada Zagreba
(brojčane oznake od 01 do 21) te slobodnih zona (brojčana oznaka 30) koje u
ovom istraživanju čine posebnu statističku jedinicu – industrijsku lokalnu
jedinicu. Sve statističke jedinice – industrijske lokalne jedinice neke
izvještajne jedinice koje su fizički smještene na nekom zakonom određenom
području slobodnih zona ili njihovih dijelova smatraju se posebnom statističkom
jedinicom – industrijskom lokalnom jedinicom (radi usklađivanja s kriterijima
za regionalne statistike EU-a).

Područja »županija« odnose se na
administrativno područje županija ili Grada Zagreba koje je ustanovljeno
teritorijalnim ustrojem RH prema Zakonu o područjima županija, gradova i općina
u RH (»Narodne novine«, br. 10/97., 124/97., 68/98.).

Područje »Slobodnih zona« odnosi
se na posebna područja Republike Hrvatske regulirana Zakonom o slobodnim zonama
Vlade RH (»Narodne novine«, br. 44/96.), Carinskim
zakonom (»Narodne novine«, br. 78/99) i drugim
relevantnim zakonima. U nastavku objašnjavamo samo osnovne zakonske definicije
vezane uz slobodne zone. Slobodna zona je dio teritorija RH koji je posebno
ograđen i označen i u kojemu se gospodarske djelatnosti obavljaju uz posebne
uvjete prema Zakonu o slobodnim zonama Vlade RH (»Narodne novine«, br. 44/96.). Slobodna zona može biti osnovana na području
morske luke, zračne luke, riječnog pristaništa, uz međunarodnu prometnicu te na
drugom području na kojemu postoje uvjeti za rad zone, a  može se sastojati od više odvojenih dijelova,
ako su ispunjeni zakonom određeni uvjeti. U zoni je dozvoljeno obavljati
proizvodnju, oplemenjivanje proizvoda, pružanje usluga i druge zakonom
dozvoljene aktivnosti. Osnivači slobodne su domaće pravne osobe koje su od
Vlade Republike Hrvatske dobili koncesiju za osnivanje slobodne zone. Jedna
zona može imati jednoga ili više osnivača. Korisnici slobodne zone mogu biti
osnivači te druge domaće i strane pravne i fizičke osobe, koji gospodarsku
djelatnost u zoni obavljaju na temelju ugovora s osnivačem zone.

Lista naziva i brojčanog
označavanja županija (lokaliteta) izrađene je isključivo za prikupljanje,
obradu i objavljivanje (diseminaciju) podataka
PRODCOM istraživanja o industrijskoj proizvodnji za 2005.

DODATAK 3.

NOMENKLATURA
INDUSTRIJSKIH PROIZVODA – NIP 2005.

[Tabela
(pdf.format)](dodatni/353262.pdf)

Ostalo, NN 27/2006-643