## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-627/1998 od 11. prosinca 2000.

### NN 131/2000 (28.12.2000.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III-627/1998 od 11. prosinca 2000.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

if !supportEmptyParas endif

2458

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Vijeću petorice za odlu­čiva­nje o
ustavnim tužbama, u sastavu dopredsjednik Suda Petar Klarić, kao predsjednik
Vijeća te suci Jurica Malčić, Ivan Matija, Emilija Rajić i Milan Vuković, kao članovi
Vijeća, odlučujući povodom ustavne tužbe G. R., zastupanog od punomoćnika J.
P., odvjetnice iz R., na sjednici održanoj dana 11. prosinca 2000. godine,
donio je jednoglasno s­ljedeću

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja te se ukidaju:

– presuda i rješe­nje Županijskog suda
u R., broj: Gž-1608/97-2 od 18. ožujka 1998. godine i

– presuda i rješe­nje Općinskog suda u Rijeci, broj: P-1254/95-9 od 27.
listopada 1997. godine.

II. Predmet se vraća Općinskom sudu u R. na ponovni postupak.

Obrazlože­nje

1.   G. R.
podnio je ovom Sudu pravodobnu ustavnu tužbu povodom presude i rješe­nja
Županijskog suda u R., posl. broj. Gž-1608/97-2 od 18. ožujka 1998. godine. Tom
je presudom, kao neosnovana, odbijena podnosite­ljeva žalba i potvrđena je
presuda suda prvog stup­nja – Općinskog suda u R., posl. br.: P-1254/95-9 od
27. listopada 1997. godine, a rješe­nje istog suda u točki 2. izreke ukinuto,
te se u tom dijelu predmet vraća na ponovni postupak.

2.  U izreci
navedenim odlukama utvrđena je ništavost aneksa ugovoru broj: 13665 zak­ljučenog
dana 28. rujna 1994. godine između podnosite­lja kao prvotuženika i N. Ž. iz
R., K. 400 C/I kao drugotuženika.

3.   Podnosite­lj
smatra da su mu osporenim odlukama povrijeđene odredbe članka 3. Ustava koje se
odnose na jednakost, socijalnu pravdu, poštiva­nje prava čovjeka i vladavinu
prava, te članka 19. Ustava Republike Hrvatske kojima je propisano da
pojedinačni akti državne uprave i tijela koja imaju javne ovlasti moraju biti
uteme­ljeni na zakonu te se zajamčuje sudska kontrola zakonitosti pojedinačnih
akata upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti. Iako podnosite­lj to
nije izrijekom naveo, iz sadržaja ustavne tužbe može se razabrati da isti upire
i na povredu odredbe članka 14. stavka 2. Ustava po kojoj su ustavnoj odredbi
svi pred zakonom jednaki. Povrede naznačenih ustavnih odredbi podnosite­lj, u
bitnom, teme­lji na tvrd­nji da je osporenim presudama pogrešno primije­njena
odredba članka 16. Zakona o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo
(»Narodne novine«, broj 43/92 – pročišćeni tekst, 69/92, 25/93, 48/93, 2/94 i
44/94 – nastavno: Zakon o prodaji). Predlaže usvaja­nje ustavne tužbe, ukida­nje
osporavanih odluka parničnih sudova i vraća­nje predmeta na ponovni postupak i
odlučiva­nje.

4.   Tijekom ustavnosudskog postupka pribav­ljen
je spis predmeta Općinskog suda u R., broj. P-1993/98. Iz sta­nja spisa
predmeta razvidno je kako je osporenom presudom Županijskog suda u R., odbijena
žalba podnosite­lja ustavne tužbe izjav­ljena protiv presude Općinskog suda u
R., kojom je, povodom tužbe Državnog pravobranite­ljstva Županije
primorsko-goranske utvrđen ništavim aneks ugovora broj: 13665 sklop­ljen dana
27. listopada 1994. godine. Ovim je aneksom Grad R. – kao prodavate­lj stana u
R., K. 400 C 1, priznao N. Ž., kao kupcu tog stana, pravo na popust u cijeni od
25% pozivom na odredbu članka 16. Zakona o prodaji stanova na kojima postoji
stanarsko pravo, a teme­ljem rješe­nja Sekretarijata za društvene djelatnosti u
R., Odjela za boračku i invalidsku zaštitu, broj klasa: UP/I-562-02/92-02/409,
urbroj: 2170-04-31-00/02-93-4 od 10. siječ­nja 1994., kojim je N. Ž. kao ratnom
vojnom invalidu II. svjetskog rata priznato svojstvo ratnog vojnog invalida
VII. grupe s 50% ošteće­nja organizma kao pos­ljedica ra­njava­nja tijekom
drugog svjetskog rata.

      Osporene
presude zasnivaju se na stajalištu prema kojem pravo na popust pri kup­nji
stana, u smislu odredbe članka 16. Zakona o prodaji, imaju samo žrtve
Domovinskog rata, pri čemu se sudovi pozivaju i na kasniju izmjenu ove zakonske
odredbe (Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o prodaji – »Narodne novine«, broj
58/95).

*Ustavna tužba je osnovana.*

5.    Prema
odredbi članka 16. Zakona o prodaji, kao relevantnom propisu u vrijeme zak­ljuče­nja
aneksa ugovoru o kupoprodaji stana, pravo na popust priznaje se kada stan
kupuje ratni vojni invalid, pri čemu navedena odredba ne pravi razliku između
invalida drugog svjetskog rata i invalida Domovinskog rata.

      Zakon o
prodaji, kao *lex specialis,* ne sadrži definiciju pojma ratni vojni
invalid. Budući da jedno od osnovnih pravila pri tumače­nju pravne norme
podrazumijeva da u jednom pravnom poretku ne može biti proturječja i da se sve
norme istog pravnog poretka mogu pravilno tumačiti i razumjeti samo u uzajamnoj
vezi, to se ovaj pojam u pravnom poretku Republike Hrvatske treba tumačiti kroz
odredbe članka 5. Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata (»Narodne
novine«, broj 86/92 – pročišćeni tekst, 58/93, 2/94, 76/94 i 108/95). Tim je
odredbama propisano da je ratni vojni invalid osoba kojoj je organizam oštećen
za najma­nje 20% zbog rane, povrede ili oz­ljede koju je dobila:

»1. u sastavu oružanih snaga Republike Hrvatske ili izvan ­njihova
sastava pri obav­lja­nju vojnih ili drugih dužnosti po nalogu nadležnih državnih
tijela Republike Hrvatske u obrani suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne
cjelovitosti Republike Hrvatske od 17. kolovoza 1990. do prestanka neprijate­ljstava
ili kao ratni zarob­ljenik. Ratni vojni invalid je i osoba kojoj je ošteće­nje
organizma nastalo zbog bolesti, a bolest je, pogorša­nje bolesti, odnosno
pojava bolesti neposredna pos­ljedica okolnosti iz ove točke;

2. u sastavu partizanskih
odreda, odnosno Jugoslavenske armije ili izvan ­njihova sastava pri obav­lja­nju
vojnih ili drugih dužnosti po naređe­nju vojnih organa ili organa vlasti od 17.
trav­nja 1941. do 15. svib­nja 1945.;

3. u sastavu hrvatske
domovinske vojske mobilizirane od 17. trav­nja 1941. do 15.  svib­nja 1945., odnosno do otpušta­nja iz
zarob­ljeništva, iako je s tim u vezi bila pravomoćno osuđivana nakon 15. svib­nja
1945.;

4. u sastavu jugoslavenske vojske za vrijeme rata od 6. do 17. trav­nja
1941. ili kasnije kao ratni zarob­ljenik u logorima;

5. pri obav­lja­nju vojnih dužnosti u stranoj zem­lji koja je u oružanom
sukobu, ako ju je na te dužnosti uputio nadležni vojni organ u okviru
međunarodnih obveza poslije 15. svib­nja 1945.

Ratni vojni invalid je i osoba kojoj je organizam oštećen za najma­nje
20% zbog rane, povrede ili oz­ljede koju je dobila sudjelova­njem u oružanoj
akciji zaštite ustavnog poretka ili obrane Republike Hrvatske ili u povodu te
akcije od 30. svib­nja 1990.«

6.    U konkretnom slučaju, popust pri kup­nji
stana, teme­ljem odredaba Zakona o prodaji, priznat je osobi za koju je
nadležno tijelo, u smislu odredbe članka 73. stavka 1. Zakona o zaštiti vojnih
i civilnih invalida rata, rješe­njem utvrdilo da ispu­njava propisane uvjete i
da mu se priznaju prava ratnog vojnog invalida VII. grupe s 50% ošteće­nja
organizma zbog pos­ljedica bolesti zadobivene u sastavu partizanskih odreda
1944. godine.

7.    Okolnost što je odredba članka 16.
kasnijim zakonom u cijelosti izmije­njena nije od utjecaja pri odlučiva­nju u
ovom slučaju. Također nije sporno da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o
prodaji, koji je stupio na snagu 17. kolovoza 1995. (»Narodne novine«, broj
58/95), s obzirom na odredbu članka 90. Ustava, nema povratno djelova­nje.

8.     Stoga je Sud utvrdio da su
pogrešnom primjenom materijalnog prava sudovi povrijedili ustavne odredbe na
koje podnosite­lj upućuje u svojoj ustavnoj tužbi.

9.     Slijedom izloženog, a primjenom
odredbe članka 72. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, broj 99/99), odlučeno je kao u izreci.

Broj: U-III-627/1998
Zagreb, 11. prosinca 2000.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
**dr. sc. Petar Klarić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Odluka, NN 131/2000-2458