## Odluka o proglašenju Zakona o javnobilježničkim pristojbama

### NN 72/1994 (10.10.1994.), Odluka o proglašenju Zakona o javnobilježničkim pristojbama

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O JAVNOBILJEŽNIČKIM PRISTOJBAMA

Proglašavam Zakon o javnobilježničkim pristojbama kojeg je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana 30. rujna 1994. godine.

Broj : PA4-82/1-94.

Zagreb, 5. listopada 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### O JAVNOBILJEŽNIČKIM PRISTOJBAMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Za isprave i radnje javnog bilježnika plaćaju se javnobilježničke pristojbe
(u daljnjem tekstu: pristojbe) po odredbama ovoga Zakona i u visini utvrđenoj
Tarifom javnobilježničkih pristojbi koja je sastavni dio ovoga Zakona.

Članak 2.

Pristojbe propisane ovim Zakonom dužna je platiti osoba na čiji se zahtjev
ili u čijem se interesu poduzimaju radnje propisane zakonom:

Kada su prema ovom Zakonu dvije ili više osoba obvezne zajedno platiti
pristojbu, njihova obveza je solidarna.

Kada više osoba podnosi zajednički zahtjev, plaća se jedna pristojba,
ako je taj zahtjev u nedjeljivom interesu svih podnositelja.

Članak 3.

Pristojbena obveza nastaje:

1. za podneske - u trenutku kada se predaju, a za podneske dane na zapisnik
- kada je zapisnik dovršen.

2. za javnobilježničke radnje - kada se zatraži njihovo poduzimanje,
odnosno kada javni bilježnik započne postupati,

3. za javnobilježničke otpravke, prijepise, potvrde i izvode - kada
se zatraže,

4. za javnobilježničke isprave - kada se potpišu. Pristojba se plaća
kad nastane obveza, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Članak 4.

Pristojbe propisane Tarifom javnobilježničkih pristojbi plaćaju se u
javnobilježničkim biljezima emisije Republike Hrvatske, a u gotovom novcu
plaćaju se pristojbe, ako je pristojbeni obveznik dužan platiti iznos pristojbe
veći od 100,00 kuna.

Iznosi pristojbi izražavaju se u bodovima. Vrijednost boda iznosi 10,00
kuna.

Članak 5.

Javnobilježnički biljezi lijepe se na podnesku, odnosno u javnobilježničkom
spisu i poništavaju se otiskom javnobiIježnićkog pečata, štambiljom "poništeno"
ili na drugi odgovarajući način.

Članak 6.

Kada se pristojba plaća u gotovom novcu, pristojbeni obveznik uplaćuje
pristojbu u korist računa prihoda od pristojbi kod ovlaštene organizacije
za obavljanje platnog prometa.

Potvrda o uplati pristojbe lijepi se uz podnesak u povodu kojeg je pristojba
plaćena, a kada se podnosi potvrda o plaćenoj pristojbi za javnobilježničku
ispravu, podnositelj mora naznačiti za koju se ispravu plaća pristojba.

Javni bilježnik će na spisu utvrditi koliko je pristojbe plaćeno.

Članak 7.

Podnesci za koje nije bila plaćena pristojba ili nije plaćena u dostatnom
iznosu ne primaju se neposredno od stranke, dok stranka ne podnese podnesak
za koji je plaćena dostatna pristojba.

Članak 8.

Pravo na naplatu pristojbe zastarijeva za dvije godine nakon isteka
godine u kojoj je pristojbu trebalo platiti.

Pravo na prisilnu naplatu pristojbe, kaznene pristojbe i troškova izvršenja,
zastarijeva za dvije godine nakon isteka godine u kojoj je doneseno rješenje
iz članka 28. stavka 3. ovoga Zakona.

Tijek zastare prava na naplatu pristojbe prekida se svakorn službenom
radnjom javnog bilježnika ili Porezne uprave Ministarstva financija, izvršene
radi naplate pristojbe.

U svakom slučaju, zastara nastupa nakon isteka pet godina od dana kada
je prvi put počela teći.

Članak 9.

Prihodi od javnobilježničkih pristojbi su prihodi državnog proračuna
Republike Hrvatske.

II. OSLOBOĐENJE OD PLAĆANJA PRISTOJBE

Članak 10.

Oslobođeni su od plaćanja pristojbi:

1. Republika Hrvatska i tijela državne vlasti te jedinice lokalne samouprave
i uprave,

2. osobe u obavljanju javnih ovlasti,

3. ustanove rađi obavljanja svoje djelatnosti, organizacije i udruge
koje obavljaju djelatnosti iz oblasti prosvjete, kulture, znanosti, zdravstva,
socijalne zaštite i skrbi ne ostvarujući dobit i

4. humanitarne organizacije i organizacije koje se bave zaštitom invalida.

Članak 11.

Građanin ima pravo na oslobođenje od plaćanja pristojbi, ako sud na
području kojeg se nalazi sjedište javnog bilježnika od kojeg se traži poduzimanje
službene radnje, donese rješenje o oslobođenju od plaćanja javnobilježničke
pristojbe.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka djeluje od dana kada je dostavljeno
javnom bilježniku i vrijedi za sve podneske i radnje za koje je nastala
obveza toga dana ili kasnije.

Članak 12.

Na ispravama koje se izdaju bez plaćene pristojbe mora se naznačiti
u koju se svrhu izdaju i na osnovi kojeg propisa su oslobođene od plaćanja
pristojbe.

Članak 13.

Na postupak oslobođenja od plaćanja pristojbe u slučajevima iz članka
10. i 11. ovoga Zakona, na odgovarajući način primjenjuju se odredbe Zakona
o sudskim pristojbama

III. UTVRĐIVANJE VRIJEDNOSTI RADI NAPI.ATE PRISTOJBE

1. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na pravni posao

Članak 14.

Vrijednost predmeta službene radnje radi naplate pristojbe utvrđuje
se prema vrijednosti koju ima predmet u vrijeme poduzimanja službene radnje.

Prilikom utvrđivanja vrijednosti uzima se samo glavno potraživanje,
dok se kamate, eventualni troškovi postupka, ugovorna kazna i ostala sporedna
potraživanja ne uzimaju u obzir, ako ne čine glavno potraživanje.

2. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na stvar

Članak 15.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na stvar (nekretninu ili pokretninu),
određuje se prema tržišnoj vrijednosti stvari izraženoj u cijeni koja se
za određenu stvar može postići na tržištu u mjestu gdje se ta stvar nalazi.

Kada se tržišna vrijednost stvari ne može konkretno utvrditi, određuje
se na temelju slobodne ocjene.

Kod stjecanja uz naknadu, mjerodavna je visina protučinidbe, ukoliko
tržišna vrijednost stvari nije viša.

3. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na založno pravo, jamstvo,
fiducijarno vlasništvo i služnosti

Članak 16.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na založno pravo određuje
se prema naznačenoj visini osiguranog po traživanja, ako je ona niža od
vrijednosti založene stvari ili prava, a ako je vrijednost založene stvari
ili prava niža od vrijednosti osiguranog potraživanja mjerodavna je vrijednost
založene stvari ili prava. Na odgovarajući način određuje se i vrijednost
osiguranja potraživanja zasnivanjem fiducijarrtog vlasništva.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na osiguranje potraživanja
jamstvom, određuje se prema visini preuzetog jamstva.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na promjenu u redu namirenja,
mjerodavna je vrijednost prava koja dolazi prije, s time da je ograničena
vrijednošću prava koja dolazi poslije.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na opterećenje nekretnine
u korist druge nekretnine ili u korist određene osobe, određuje se prema
vrijednosti koju ima za povlaštenu nekretninu, odnosno za povlaštenu osobu,
uporaba te nekretnine ili propuštanje nekih radnji na toj nekretnini.

4. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na činidbe koje se ponavljaju

Članak 17.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na buduće činidbe koje se
ponavljaju, određuje se prema vrijednosti svih činidbi pristojbenog obveznika
za vrijeme ukupnoga ugovornog razdbolja, ali najviše do iznosa koji odgovara
zbroju vrijednosti tih činidbi za vrijeme od pet godina.

5. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na najam i zakup

Članak 18.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na ugovor o najmu ili zakupu,
određuje se prema iznosu jednogodišnje najamnine, ili zakupnine, osim ako
se ne radi o ugovoru sklopljenom na kraće vrijeme.

6. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na trgovačka društva, ustanove,
zaklade i zadruge

Članak 19.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na osnivanje trgovačkog društva,
određuje se prema ukupnoj vrijednosti ulaganja svih članova. Ako je ulog
određena poslovna djelatnost (pogon i sl.), vrijednost se određuje prema
iznosu aktive te djelatnosti, umanjenoj za obveze koje je terete.

Kod promjene ugovora o osnivanju trgovačkog društva, vrijednost se određuje
prema veličini promjene u odnosu na imovinu društva umanjenu za obveze.
Ako se promjena odnosi na određeni novčani iznos, mjerodavan je taj iznos.

Kod prijenosa udjela u trgovačkom društvu, mjerodavna je vrijednost
preostalog udjela, ako je viša od vrijednosti protučinidbe, a ako je niža,
mjerodavna je vrijednost protučinidbe.

Kod ugovora o spajanju trgovačkih društava, vrijednost se određuje prema
stavku 1. ovoga članka, a kod ugovora o pripajanju trgovačkih društava
vrijednost se određuje prema aktivi trgovačkog drauštva kojem se pripaja,
umanjenoj za obveze koje je terete.

Članak 20.

Vrijednost službene radnje kojom se trgovačko društvo osniva izjavom
jednog osnivača, odnosno vrši promjena izjavom jednog osnivača, te na ugovore
i prijave upisa ustanova, zadruga i zaklada, na odgovarajući način primjenjuju
se odredbe članka 19. ovoga Zakona.

7. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na bračne i izvanbračne
poslove

Članak 21.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na bračne ugovore i ugovore
između osoba koje žive u izvanbračnoj zajednici, određuje se prema vrijednosti
imovine ugovornih strana koja je predmet ugovora, umanjenoj za obveze.

8. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na nasljednopravne poslove

Članak 22.

Vrijednost službene radnje koja se odnosi na raspoložbe za slučaj smrti
određuje se prema vrijednosti imovine ostavitelja, umanjenoj za obveze,
odnosno prema vrijednosti dijela imovine koja je predmet raspoložbe, umanjenoj
za obveze.

9. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na punomoći i druge javnobilježničke

službene radnje

Članak 23.

Kod općih punomoći bez ograničenja prava raspolaganja, vrijednost službene
radnje odreduje se prema slobodnoj ocjeni, uzimajući u obzir aktivnu imovinu
opunomočitelja, umanjenu za obveze. Ako se punomoć odnosi samo na određeni
posao, vrijednost radnje određuje se prema vrijednosti posla

10. Vrijednost službene radnje koja se odnosi na druge javnobilježnićke
službene radnje

Članak 24.

Za određivanje vrijednosti drugih javnobilježničkih službenih radnji,
na odgovarajući način primjenjuje se odredba članka 23. ovoga Zakona.

11. Promjena vrijednosti tijekom postupka

Članak 25.

Prvobitna vrijednost ostaje kao osnovica za plaćanje pristojbe bez obzira
na to što se ta vrijednost promijenila tijekom poduzimanja službene radnje,
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Kada se vrijednost promijeni zbog preinaćenja zahtjeva ili djelomičnog
rješenja zahtjeva, kao vrijednost za plaćanje pristojbe uzima se promijenjena
vrijednost za sve podneske i radnje nakon takve promjene Ako se vrijednost
promijenila zbog izjave stranke u podnesku, plaća se i pristojba za taj
podnesak prema promijenjenoj vrijednosti.

IV. POSTUPAK RADI NAPLATE NEPLAĆENE PRISTOJBE

Članak 26.

Kada stranka nije prisustvovala službenoj radnji za koju mora platiti
pristojbu, javni bilježnik će joj poslati nalog za plaćanje dužne pristojbe
u roku 15 dana od dostave naloga i upozoriti je na posljedice neplaćanja
pristojbe u tom roku (članak 28.).

Kada javni bilježnik primi putem pošte podnesak za koji pristojba nije
plaćena ili je plaćena nedostatno, javni bilježnik pozvat će pristojbenog
obveznika pisanom opomenom, da u roku 15 dana od dana primitka opomene
plati redovnu pristojbu i pristojbu za opomenu, te će ga upozoriti na posljedice
neplaćanja pristojbe u tom roku (članak 28.).

Kada neplaćena pristojba u pojedinim predmetima ne prelazi iznos od
30,00 kuna, neće se primjenjivati odredbe iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 27.

Kada pristojbu mora platiti osoba koja boravi ili ima sjedište u inozemstvu
bez obzira da li je hrvatski ili strani državljanin, odnosno hrvatska ili
strana pravna osoba, a pristojbu nije platila u času kada je nastala obveza
plaćanja pristojbe, javni bilježnik vodit će popis neplaćenih pristojbi
i nakon završetka službene radnje izdat će nalog za plaćanje pristojbi
(članak 26 st.avak 2.), s time da rok za plaćanje ne može biti kraći od
30, niti dulji od 90 dana.

Članak 28.

Kada pristojbeni obveznik ne plati pristojbu u roku propisanom člankom
26. i 27. ovoga Zakona, javni bilježnik će u daljnjem roku od 15 dana obavijestiti
o neplaćenoj pristojbi ispostavu Područnog ureda Porezne uprave Ministarstva
financija na čijem je području prebivalište, odnosno sjedište pristojbenog
obveznika, radi naplate pristojbe prisilnim putem i naznačiti u čiju korist
i na koji račun treba uplatiti pristojbu. Javni bilježnik će navedenu obavijest
istodobno dostaviti i pristojbenom obvezniku.

Kada pristojbeni obveznik nema prebivalište, odnosno sjedište u Republici
Hrvatskoj, javni bilježnik će obavijest iz stavka 1. ovoga članka dostaviti
ispostavi Područnog ureda Porezne uprave Ministarstva financija na čijem
se području nalazi javni bilježnik ili imovina pristojbenog obveznika.

Nakon što primi obavijest, nadležna ispostava iz stavka 1. ovoga članka
donijet će rješenje, kojim će pristojbenom obvezniku narediti da u roku
15 dana od dana prijema rješenja plati dužnu pristojbu i 50% od te pristojbe
na ime kaznene pristojbe. Ako prisiojbeni obveznik u ovom roku ne plati
pristojbu, pristupit će se prisilnoj naplati dužne pristojbe i kaznene
pristojbe. Pristojbe se prisilno naplaćuju po propisima o prisilnoj naplati
poreza od građanka.

Naplaćena redovna i kaznena pristojba uplaćuje se na račun prihoda državnog
proračuna Republike Hrvatske, a o izvršenoj naplati obavijestit će se javni
bilježnik.

Kada ispostava Područnog ureda Porezne uprave Ministarstva financija
utvrdi da je pristojba bila plaćena u gotovom novcu, a pristojbeni obveznik
nije javnom bilježniku odnosno ispostavi Područnog ureda Porezne uprave
Ministarstva financija priložio potvrdu o plaćanju, naplatit će sesamo
kaznena pristojba u visini 10% od redovne pristojbe, ali ne više od 100,00
kuna.

Članak 29.

Odredbe ovoga Zakona o prisilnoj naplati pristojbe neće se primjenjivati,
ako neplaćena pristojba u pojedinim predmetima ne prelazi ukupni iznos
od 30,00 kuna.

V. VRAĆANJE PRISTOJBE

Članak 30.

Pravo na vraćanje pristojbe ima osoba koja je platila pristojbu koju
uopće nije morala platiti ili je pristojbu platila u iznosu većem od propisanog,
kao i osoba koja je platila pristojbu za određenu službenu radnju, a ta
radnja nije obavljena i to ukoliko plaćena pristojba prelazi iznos od 30,00
kune.

Osoba koja je platila pristojbu za službenu radnju koja nije obavljena,
ne može tražiti vraćanje pristojbe za podnesak kojim je zahtijevala obavljanje
radnje.

Članak 31.

Zahtjev za vraćanje pristojbe podnosi se javnom bilježniku kod kojeg
je plaćena pristojba i to u roku 90 dana od dana kada je pristojba pogrešno
uplaćena, odnosno od dana saznanja da radnja nije izvršena.

Vraćanje pristojbe ne može se tražiti nakon proteka jedne godine od
dana kada je pristojba bila plaćena.

Članak 32.

Javni bilježnik će zahtjev za vraćanje pristojbe s mišljenjem i potrebnim
spisima dostaviti ispostavi Područnog ureda Porezne uprave Ministarstva
financija na čijem je području prebivalište, odnosno sjedište osobe koja
zahtijeva vraćanje.

Kada je pristojba bila plaćene u gotovom novcu, javni bilježnik će zahtjev
za vraćanje pristojbe dostaviti ispostavi Područnog ureda Porezne uprave
Ministarstva financija na čijem je području sjedište javnog bilježnika.

Rješenje o zahtjevu za vraćanje pristojbe donosi ispostava iz stavka
1. i 2. ovoga članka i dostavlja ga javnom bilježniku.

Vraćanje pristojbe obavlja se na teret prihoda državnog proračuna Republike
Hrvatske.

Članak 33.

U postupku radi vraćanja pristojbe ne plaća se pristojba.

VI. NADZOR NAD NAPLATOM PRISTOJBE

Članak 34.

Nadzor nad primjenom propisa o javnobilježničkim pristojbama i nadzor
nad naplatom javnobilježničkih pristojbi obavlja Ministarstvo pravosuđa
i Ministarstvo financija.

VII. KAZNENE ODREDBE

Članak 35.

Novčanom kaznom u iznosu od 1.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se
za prekršaj javni bilježnik koji ne naplaćuje i neuredno naplaćuje javnobilježničku
pristojbu.

Članak 36.

Novčanom kaznom u iznosu od 500,00 do 3.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj čelnik ili odgovorni službenik u tijelu državne vlasti, jedinica
lokalne samouprave i uprave,

odnosno u pravnim osobama koje imaju javne ovlasti kada ne naplaćuju
pristojbu utvrđenu ovim Zakonom (članak 37.).

VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 37.

Tijela državne vlasti, jedinica lokalne samouprave i uprave, odnosno
pravne osobe koje imaju javne ovlasti kada obavljaju službene radnje koje
bi za njihovo područje obavljao javni bilježnik da je započeo s radom,
dužni su naplaćivati pristojbu u visini javnobilježničke pristojbe propisane
ovim Zakonom i u visini nagrade za rad i naknade troškova javnog bilježnika
propisane javnobilježnićkom tarifom.

Članak 38.

Pristojbene obveze za isprave i radnje po ovom Zakonu dospjele, a nenaplaćene
prije stupanja na snagu ovoga Zakona, naplaćivat će se po propisima koji
su važili do stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 39.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 701-01/94-01/12

Zagreb, 30. rujna 1994

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović, v. r.**

---

### TARIFA JAVNOBILJEŽNIČKIH PRISTOJBI

###

1. Zahtjevi i podnesci

Tar. br. 1.

Za usmene i pisane zahtjeve i druge podneske, plaća se prema vrijednosti
predmeta službene radnje, sljedeća javnobilježnička pristojba (u daljnjem
tekstu: pristojba):

iznad do kuna bodova

0 300,00 2

300,00 1.500,00 4

1.500,00 3.000,00 6

3.000,00 6.000,00 8

6.000,00 15.000,00 12

Preko 15.000,00 kuna do 90.000,00 kuna plaća se pristojba u iznosu od
24 boda i još 1,5 bod na svakih započetih 1.500,00 kuna.

Preko 90.000,00 kuna plaća se pristojba u iznosu od 100 bodova i još
1 bod na svakih započetih 1.500,00 kuna, ali ne više od 300 bodova.

Kada je vrijednost zahtjeva ili podneska neprocjenjiva, plaća se pristojba
od 10 bodova.

Napomena:

Kada zahtjev podnose bračni drugovi ili osobe koje žive u izvanbračnoj
zajednici, plaća se samo jedna pristojba.

Tar. br. 2.

Na opomenu za plaćanje pristojbe plaća se 6 bodova.

2. Javnobilježnički akti o pravnim poslovima među živima

Tar. br. 3.

Za sastavljanje javnobilježničkih akata o pravnim poslovima među živima,
plaća se prema vrijednosti predmetnog akta sljedeća pristojba:

iznad do kuna bodova

0 300,00 4

300,00 1.500,00 8

1.500,00 3.000,00 12

3.000,00 6.000,00 16

6.000,00 15.000,00 24

Preko 15.000,00 kuna do 90.000,00 kuna plaća se pristojba u iznosu od
48 bodova i još 3 boda na svakih započetih 1.500,00 kuna.

Preko 90.000,00 kuna plaća se pristojba u iznosu od 200 bodova i još
2 boda na svakih započetih 1.500,00 kuna, ali ne više od 600 bodova.

Kada je vrijednost akta neprocjenjiva, plaća se pristojba od 50 bodova.

Tar. br. 4.

Za otpravak javnobilježničkog akta o pravnim poslovima među živima,
plaća se pristojba iz Tar. br.1.

Tar. br. 5.

Za prijepis javnobilježničkog akta o pravnim poslovima među živima i
za ponovno izdavanje otpravka i prijepisa tih akata, plaća se polovica
pristojbe iz Tar. br. 1.

3. Sastavljanje i čuvanje javnobilježničkog akta o izjavama posljednje
volje, o odredbama za slučaj smrti i o nasljednim ugovorima

Tar. br. 6.

Za sastavljanje javnobilježničkog akta o izjavama posljednje volje,
o odredbama za slučaj smrti i o nasljednim ugovorima, plaća se prema vrijednosti
predmetnog akta, pristojba iz Tar. br. 3.

Za čuvanje kod javnog bilježnika javnobilježničkog akta o izjavama posljednje
volje, o odredbama za slučaj smrti i o nasljednim ugovorima, za opoziv
akta pred javnim bilježnikom i za vraćanje akta koji se nalazi na čuvanju
kod javnog bilježnika, plaća se pristojba iz Tar. br. 1.

Napomena:

1. Ne plaća se nova pristojba za čuvanje, ako se obavlja zamjena akta,
ali se naplaćuje pristojba za vraćanje akta koji se zamjenjuje.

2. Ne plaća se pristojba za podnesak kojim se traži sastavljanje javnobilježničkog
akta.

3. Ne plaća se pristojba za opozivanje, ako se kasnijim aktom opoziva
prijašnji i ujedno sastavlja novi akt.

Tar. br. 7.

Za otpravak javnobilježničkog akta o izjavama posljednje volje, o odredbama
za slučaj smrti i o nasljednim ugovorima, plaća se prema vrijednosti predmetnog
akta pristojba iz Tar. br.1.

Za prijepis javnobilježničkog akta o izjavama posljednje volje, o odredbama
za slučaj smrti i o nasljednim ugovorima, plaća se prema vrijednosti predmetnog
akta polovica pristojbe iz Tar. br. 1.

4. Javnobilježnička potvrda privatnih isprava

Tar. br. 8.

Za zahtjev kojim se traži potvrda privatnih isprava iz članka 59. Zakona
o javnom bilježništvu, plaća se pristojba od 2 boda.

Za potvrde privatnih isprava iz članka 59. Zakona o javnom bilježništvu,
plaća se pristojba iz Tar. br.1.

Za potvrde privatnih isprava koje se izvršavaju sastavljanjem posebnog
javnobilježničkog akta, plaća se pristojba iz Tar. br. 3.

5. Ostale javnobilježničke potvrde

Tar. b r. 9.

Za potvrdu o vremenu kada je isprava predočena javnom bilježniku ili
u njegovoj nazočnosti kojoj drugoj osobi, plaća se pristojba od 5 bodova.

Za potvrdu da je netko živ, plaća se pristojba od 5 bodova.

Za potvrdu o ovlasti za zastupanje koja proizlazi iz trgovačkog ili
sličnog registra, plaća se pristojba od 20 bodova.

Za potvrdu o drugim pravno važnim činjenicama što proizlaze iz kojeg
javnog registra, plaća se pristojba od 20 bodova.

Za potvrdu o učinjenom priopćenju, te za ostale potvrde, plaća se pristojba
iz Tar. br. 1.

Napomena:

Na pisano priopćavanje sadržaja priopćenja, ne plaća se pristojba.

6. Ugovori u obliku javnobilježničke isprave

Tar. br. 10.

Za usmeni ili pisani zahtjev kojim se traži sastavljanje ugovora, plaća
se pristojba propisana Tarifom javnobilježničkih pristojbi za odnosni zahtjev

Za sastav ugovora pred javnim bilježnikom, pristojba iznosi:

a) prema vrijednosti:

iznad do kuna bodova

0 1.500,00 8

1.500,00 9.000,00 16

9.000,00 15.000,00 20

Kada vrijednost prelazi iznos od 15.000,00 kuna iznos pristojbe povećava
se za još 2 boda na svakih započetih 1.500,00 kuna;

b) ako je vrijednost ugovora neprocjenjiva, pristojba iznosi 20 bodova.

7. Sastavljanje zapisnika sa skupštine društva i sjednica drugih tijela

Tar. br. 11.

Za sastavljanje zapisnika o radu sa sjednica skupština ili nekog drugog
tijela pravnih osoba, plaća se prema vrijednosti koja se određuje u skladu
s člankom 19 i 20. ovoga Zakona, pristojba iz Tar. br. 3.

8. Ovjere isprava

Tar. br.12.

Za ovjeru prijepisa isprave, plaća se pristojba od 2 boda.

Za ovjeru izvoda iz trgovačkih i poslovnih knjiga, plaća se, za svaki
poluarak, pristojba iz Tar. br. 1.

Za ovjeru prijevoda, plaća se pristojba od 6 bodova. Za ovjeru svakog
potpisa ili rukoznaka, plaća se pristojba od 1 boda.

Za ovjeru isprava o imenovanju prvog nadzornog odbora trgovačkog društva
i revizora, plaća se pristojba prema vrijednosti društva i to:

0 do 100.000,00 kuna 10 bodova

iznad 100.000,00 kuna 20 bodova

Za ovjeru odluke o osnivanju podružnice, plaća se prema vrijednosti
podružnice, pristojba iz stavka 5. ovog Tar. br.

Za ovjeru punomoći punomoćnika osnivača dioničkog društva i društva
s ograničenom odgovornošću, plaća se pristojba prema vrijednosti društva
i to:

0 do 100.000,00 kuna 5 bodova

iznad 100.000,00 kuna 10 bodova

Za ovjeru teksta izmjene društvenog ugovora, odnosno statuta ili izjave
o osnivanju, plaća se pristojba prema vrijednosti društva i to:

0 do 100.000,00 kuna 8 bodova

iznad 100,000,00 kuna 16 bodova.

Napomena:

1. Potpisi na ispravi koju izdaje tijelo ili organizacija Republike
Hrvatske i jedinica lokalne samouprave i uprave, društvo ili druga pravna
osoba, smatraju se kao jedan potpis, ako je propisima ovlašteno na potpisivanje
više osoba.

2. Pristojbu za ovjeru potpisa, odnosno rukoznaka ili prijepisa plaća
osoba koja traži ovjeru. Prije nego što se plati pristojba ne smije se
izvršiti ovjeravanje.

3. U potvrdi o ovjeri prijepisa treba naznaćiti s koliko je pristojbe
plaćen izvornik isprave čiji se prijepis ovjerava.

4. Pristojba za ovjeru potpisa, odnosno rukoznaka i prijepisa lijepi
se na samom zahtjevu kojim se traži ovjeravanje, a u slučaju usmenog zahtjeva
lijepi se na samoj ispravi, odnosno primjerku prijepisa koji ostaje kod
javnog bilježnika.

5. Pod poluarkom podrazumijeva se list papira od dvije strane normalne
uredske veličine. Započeti poluarak računa se kao cijeli poluarak.

6. Za ovjeru isprava potrebnih za ostvarivanje prava iz socijalnog osiguranja
u inozemstvu, pristojba se ne plaća.

7. Ne plaća se posebna pristojba za zahtjev, bilo usmeni ili pisani,
kojim se traži ovjeravanje.

9. Primanje izjava pod prisegom

Tar. br. 13.

Za primanje izjava pod prisegom ili za primanje prisege, plaća se prema
vrijednosti predmeta prisege, pristojba iz Tar. br.1.

10. Izvod iz javnobilježničkog akta

Tar. br.14.

Za izvod iz javnobilježničkog akta, plaća se po poluarku izvornika pristojba
od 5 bodova.

11. Ostale javnobilježničke isprave i javnobilježničke radnje

Tar. br.15.

Za ostale javnobilježničke isprave, plaća se pristojba iz Tar. br. 3.

Za ostale javnobilježničke radnje, plaća se pristojba iz Tar. br. 1.

12. Punomoć

Tar. br. 16.

Za sastav punomoći na zapisnik pred javnim bilježnikom, bilo tijekom
neke radnje, bilo odvojeno, plaća se pristojba od 2 boda.

Za opoziv ili otkaz punomoći koja se sastavlja pred javnim bilježnikom,
plaća se pristojba od 4 boda.

Napomena:

1. Za sam prijedlog, bilo usmeni ili pisani, da se sastavi ili opozove,
odnosno otkaže punomoć, ne plaća se posebna pristojba.

2. Jedna pristojba se plaća, bez obzira na broj potpisnika na punomoći.

3. Naplaćena pristojba lijepi se na primjerku javnobilježničkog zapisnika
koji ostaje kod javnog bilježnika.

13. Javnobilježnički polog

Tar. br. 17.

Za zahtjev o osnivanju pologa, plaća se pristojba od 2 boda.

Za rješenje kojim javni bilježnik odobrava osnivanje pologa (novca,
stvari ili vrijednosnih papira) plaća se godišnje od svakih započetih 1.500,00
kuna vrijednosti, pristojba od 1 boda i to za prvu godinu unaprijed, ali
ne više od 100 bodova, a osoba u čiju se korist polog osniva plaća od svakih
započetih 1.500,00 kuna vrijednosti, pristojbu od 1 boda i to za sve ostale
godine prilikom podizanja pologa, ali ne više od 100 bodova, započeta godina
računa se kao cijela. U slučaju prijenosa pologa od jednog javnoga bilježnika
drugom javnom bilježniku, a na zahtjev polagatelja, za prijenos se plaća
iznos jednogodišnje pristojbe.

Kada se vrijednost stvari može utvrditi tek procjenom, predlagatelj
(polagatelj) je dužan predati procjenu izvršenu od osobe koja se time bavi,
a u pomanjkanju iste, od strane stalnog sudskog vještaka.

Napomena:

1. Kada je polog osnovan na zahtjev Republike Hrvatske ili jedinica
lokalne samouprave ili uprave i njihovih tijela i organizacija, u tom slučaju
pristojba za polog ne naplaćuje se unaprijed, već se obračunava i naplaćuje
za drugu, te iduće godine od korisnika pologa u času preuzimanja položene
vrijednosti.

2. Ukoliko je položen novčani iznos, a pristojba za polog nije naplaćena
unaprijed za prvu godinu, ova pristojba naplatit će se od položenog iznosa.

3. Pristojba za polog plaća se i u slučaju kada predlagatelj odustane
od pologa i zatraži njegovo izručenje (vraćanje).

4. Za čuvanje kod javnog bilježnika javnobilježničkog akta o izjavama
posljednje volje, o odredbama za slučaj smrti i o nasljednim ugovorima,
ne primjenjuje se ovaj Tar. br.

14. Protesti

Tar. br. 18.

Za molbu (usmenu ili pisanu) za protest mjenice, čeka i drugih isprava
zbog neakceptiranja, neisplate ili neispunjenja, plaća se pristojba od
1 boda.

Za protest plaća se pristojba prema vrijednosti, i to:

do 1.500,00 kuna 2 boda

iznad 1.500,00 kuna 4 boda.

Napomena:

1. Pristojba iz ovoga Tar. br., plaća se na proteste koji se podnose
po propisima o mjenici i čeku, kao i na zamjene protesta. Pristojba za
protest lijepi se na samoj molbi kojom je tražen protest, a u slučaju usmene
molbe, pristojba se lijepi na prijepis protesta koji ostaje kod javnog
bilježnika. Na isti način postupa se i glede lijepljenja pristojbe za samu
molbu.

2. Ako se jednom molbom traži više protesta odnosno zamjena protesta,
plaća se jedna pristojba za molbu, ali se u tom slučaju plaća i posebna
pristojba za svaki protest, odnosno zamjenu protesta.

15. Razmatranje spisa

Tar. br 19.

Za razmatranje javnobilježničkih spisa, plaća se pristojba od 2 boda.

Napomena:

1. Ne plaća se pristojba za razmatranje spisa u kojima je radnja u tijeku,
ako spise razmatra stranka ili njezin zastupnik, odnosno punomoćnik.

2. Za pisani ili usmeni zahtjev za dopuštenje razmatranja spisa, ne
plaća se pristojba.

3. Pristojba se lijepi na samom spisu koji se razmatra, a javni bilježnik
ili osoba uposlena kod javnog bilježnika potvrđuje da je spis razmotren.

Zakon, NN 72/1994-1249
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)