## Zakon o poljoprivrednom zemljištn (pročišćeni tekst)

### NN 52/1990 (12.12.1990.), Zakon o poljoprivrednom zemljištn (pročišćeni tekst)

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 6. Zakona o izmjenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu
("Narodne novine" br. 41/90) Zakonodavno-pravna komisija Sabora
Republike Hrvatske na sjednici održanoj 4. prosinca 1990. godine, utvrdila
je pročišćeni tekst Zakona o poljoprivrednom zemljištu.

Pročišćeni tekst Zakona o poljoprivrednom zemljištu obuhvaća Zakon o
poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine", br. 26/84) te njegove
izmjene i dopune objavljene u "Narodnim novinama", br.19/90 i
41/90, u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa: 320-02/89-01/01

Zagreb, 4. prosinca 1990.

Predsjednik Zakonodavno-pravne komišije Sabora Republike Hrvatske

**Vice Vukojević, v. r.**

---

## ZAKON

### o poljoprivrednom zemljištn

(pročišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Član 1.

Poljoprivredno zemljište kao prirodno bogatstvo i dobro od općeg interesa
uživa posebnu zaštitu i iskorištava se pod uvjetima i na način određen
ovim zakonom.

Član 2.

Poljoprivrednim zemljištem, prema ovom zakonu, smatra se svaka iskorištena
ili neiskorištena oranica, vrt, voćnjak, maslinjak, vinograd, livada, pašnjak
i trstik, kao i neplodno zemljište koje se može privesti poljoprivrednoj
kulturi.

Poljoprivrednim zemljištem, prema ovom zakonu, smatra se i svaki iskorišteni
ili neiskorišteni ribnjak.

Obradivim poljoprivrednim zemljištem smatra se svaka obrađena ili neobrađena
oranica, vrt, voćnjak, maslinjak, vinograd i livada.

Kultura poljoprivrednog zemljišta utvrđuje se prema podacima iz katastra
zemljišta, ako se ne dokaže suprotno.

Član 3.

Šumsko i gradevinsko zemljište iskorištava se do privođenja njihovoj
osnovnoj namjeni, za poljoprivrednu proizvodnju ako svojim prirodnim uvjetima
omogućuju takvu proizvodnju.

Odredba stava 1. ovoga člana ne primjenjuje se na neobraslo šumsko zemljište
do površine od pet hektara koje je enklava unutar šume.

Šumsko zemljište iz stava 1. ovoga člana iskorištava se

za poljoprivrednu proizvodnju prema šumskogospodarskoj osnovi, osnovi
gospodarenja ili programu za gospodarenje šumama.

Smatra se da je šumsko zemljište privedeno svojoj osnovnoj namjeni donošenjem
godišnjeg plana gospodarenja, a građevinsko zemljište izdavanjem gradevinske
dozvole ili drugog odobrenja za izgradnju.

U slučaju sumnje ili spora da li neko šumsko odnosno. građevinsko zemljište
ima prirodne uvjete za poljoprivrednu proizvodnju rješava izvršno vijeće
općinske skupštine.

Član 4.

Poljoprivrednom organizacijom, prema ovom zakonu, smatra se organizacija
udruženog rada, poljoprivredna zadruga i drugi oblici udruživanja poljoprivrednika
koji su društvene pravne osobe te ekonomije škola, kazneno-popravnih ustanova,
vojnih jedinica i ustanova, bolnica i dr. koje obavljaju poljoprivrednu
djelatnost upravljajući poljoprivrednim zemljištem u društvenom vlasništvu.

Član 5.

Poljoprivrednikom, prema ovom zakonu, smatra se građanin koji osobnim
radom u vidu glavnog zanimanja obrađuje poljoprivredno zemljište na kojemu
ima pravo vlasništva ili drugo pravo na osnovi kojega ga može iskorištavati.

Gradanin iz stava 1. ovoga člana smatra se poljoprivrednikom i kada
prestane obrađivati poljoprivredno zemljište zbog starosti i to muškarac
nakon 60, a žena nakon 55. godine života, ili zbog potpune i trajne nesposobnosti
za obavljanje poljoprivrednih poslova.

Poljoprivrednikom, prema ovom zakonu, smatra se i invalidna kao i maloljetna
osoba koja ima na poljoprivrednom zemljištu pravo vlasništva ili drugo
pravo temeljem kojega ga može iskorištavati, iako ga ne može obrađivati,
ako nema prihoda dovoljnih za uzdržavanje.

Član 6.

Poljoprivrednim domaćinstvom, prema ovom zakonu, smatra se uža porodica
u kojoj je najmanje jedan član poljoprivrednik.

Užom porodicom iz stava 1. ovoga člana smatraju se: bračni drugovi s
djecom koja nisu zaključila brak, s djecom koju su roditelji dužni uzdržavati
u smislu propisa o odnosima roditelja i djece, s roditeljima koji nemaju
dovoljno prihoda za uzdržavanje i ako ih uzdržavaju članovi uže porodice
te s usvojiteljima i usvojenicima.

Član 7.

U poljoprivrednoj proizvodnji može se koristiti dopunski rad drugih
osoba.

Poljoprivrednik odnosno poljoprivredno domaćinstvo i radnik uređuju
prava, obaveze i odgovornosti ugovorom o zapošljavanju u skladu s kolektivnim
ugovorom i zakonom.

Član 8.

Poljoprivredno zemIjište može se iskorištavati za poljoprivrednu proizvodnju
na način da se trajno održava odnosno poboljšava njegov bonitet, a u skladu
s proizvodnim ciljevima odredenim društvenim planovima društveno-političkih
zajednica.

Poljoprivredne organizacije, građani i gradanske pravne osobe dužni
su primjenom odgovarajućeg plodoreda poljoprivredno zemljište iskorištavati
na način koji najviše odgovara prirodnim svojstvima zemljišta, postojećim
ekonomskim i tehničkim uslovima i potrebama društva.

Poljoprivredno zemljište može se iskorištavati i za druge svrhe samo
u slučajevima određenim ovim zakonom.

Poljoprivredne organizacije koje ne iskorištavaju veće uređene površine
poljoprivrednog zemljišta teže oštećuju društvene interese.

Član 9.

Društvene organizacije mogu imati pravo korištenja na poljoprivrednom
zemljištu od najviše stotinu hektara, a mogu to zemljište koristiti za
ostvarivanje svojih ciljeva te njime raspolagati u skladu sa statutom i
ovim zakonom.

Sve odredbe ovoga zakona koje se odnose na poljoprivredno zemljište
poljoprivrednih organizacija primje njuju se i u odnosu na poljoprivredno
zemljište društvenih organizacija.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva rješenjem utvrđuje da li poljoprivredno
zemljište služi ili će služiti društvenim organizacijama za ostvarivanje
ciljeva i svrhe radi kojih su osnovane.

Član 10.

Poljoprivredno zemljište mora se iskorištavati pod općim uvjetima propisanim
ovim zakonom, te pod posebnim uvjetima pod kojima je ono dano na korištenje,
a u skladu s prostornim planom.

Član 11.

Poljoprivredno zemljište može biti u društvenom vlasništvu, zadružnom
vlasništvu, zajednićkom vlasništvu zadrugara ili u vlasništvu građana.

Poljoprivredno zemljište može biti, pod uvjetima utvrđenim ovim zakonom,
u vlasništvu udruženja gradana i drugih gradanskih pravnih osoba, ako im
služi za ostvarivanje interesa i svrhe radi kojih su osnovani.

Na poljoprivrednom zemljištu u društvenom vlasništvu ne može se steći
pravo vlasništva dosjelošću.

Zabranjeno je i kažnjivo samovlasno zauzimanje i držanje poljoprivrednog
zemljišta u društvenom vlasništvu.

Član 12.

Svi podnesci i radnje u upravnom postupku po odredbama ovoga zakona
oslobođeni su plaćanja takse.

II. ORGANI NADLEŽNI ZA PROVOĐENJE POLITIKE ISKORIŠTAVANJA POLJOPRIVREDNOG
ZEMLJIŠTA

Član 13.

U svrhu provođenja politike racionalnog iskorištavanja poljoprivrednog
zemljišta na području općine, izvršno vijeće skupštine općine odgovorno
je za provođenje politike racionalnog iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta
te usmjerava i usklađuje rad u provođenju te politike.

Izvršno vijeće općinske skupštine izvještava skupštinu o provođenju
politike racionalnog iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta na području
općine posebno za poljoprivredno zemljište u društvenom vlasništvu kojim
upravljaju poljoprivredne organizacije, općina i mjesne zajednice, a posebno
u pogledu poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu građana, udruženja građana
i drugih građanskih pravnih osoba.

Član 14.

Poslove u vezi s provođenjem politike racionalnog iskorištavanja, planiranja
i uređenja poljoprivrednog zemljišta na području općine obavlja općinski
organ uprave nadležan za poslove poljoprivrede (u daljem tekstu: općinski
organ za poljoprivredno zemljište).

Općinska skupština može obavljanje poslova iz stava 1. ovoga člana povjeriti
drugom općinskom organu uprave.

Član 15.

Općinski organ za poljoprivredno zemljište obavlja ove poslove :

1. vodi evidenciju o površini i o vrijednosti:

- ukupnog poljoprivrednog zemljišta na području općine;

- neiskorištenog poljoprivrednog zemljišta poljoprivrednih organizacija,
neiskorištenog poljoprivrednog zemljišta kojim upravlja općina ili mjesna
zajednica, odnosno neiškorištenog poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu
građana i građanskih pravnih osoba;

- šumskog i građevinskog zemljišta koje se iskorištava za poljoprivrednu
proizvodnju;

2. inicira provođenje komasacije, arondacije i drugih mjera uređivanja
zemljišta (u daljem tekstu: mjere uređivanja zemljišta);

3. obavlja poslove u vezi s davanjem u zakup neiskorištenog poljoprivrednog
zemljišta u društvenom vlasništvu odnosno u vlasništvu građana, udruženja
građana i drugih građanskih pravnih osoba čije iskorištavanje nije osigurano;

4. obavlja poslove u vezi s prodajom poljoprivrednog zemljišta kojim
upravlja općina na temelju prethodnog zaključka općinske skupštine;

5. sudjeluje u postupku donošenja prostornih planova, ako se radi o
promjeni namjene poljoprivrednog zemljišta, kao i planova za hidrotehničke
melioracije poljoprivrednog zemljišta;

6. daje inicijativu za osnivanje poljoprivredne stanice ili druge poljoprivredne
organizacije sa javnim ovlaštenjima;

7. priprema nacrte propisa općinske skupštine o dodjeli i iskorištavanju
plandišta i pašnjaka kojima upravlja općina, kao i drugih propisa općinske
skuštine kojima se uređuje iskorištavanje poljoprivrednog zemljišta;

8. sudjeluje u postupku razgraničavanja poljoprivrednog od šumskog zemljišta;

9. obavlja i druge poslove određene ovim zakonom, odlukom općinske skupštine
ili propisima donesenim na osnovi ovoga zakona.

Član 16.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva u suglasnosti s Ministarstvom
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva propisuje način vođenja
evidencije o površini i vrijednosti poljoprivrednog zemljišta iz člana
15. točke 1. ovoga zakona.

Član 17.

Poljoprivredna organizacija, mjesna zajednica i općina utvrđuju vrijednost
i površinu poljoprivrednog zemljišta kojim upravljaju.

Vrijednost poljoprivrednog zemljišta utvrđuje se prema odredbama Zakona
o računovodstvu.

Član 18.

Općinski organ za poljoprivredno zemljište u obavljanju poslova i zadataka
utvrđenih ovim zakonom surađuje s općinskim organima uprave, mjesnim zajednicama,
pravosudnim organima, vojnim jedinicama i ustanovama, poljoprivrednim,
šumarskim, vodoprivrednim, građevinskim i lovačkim organizacijama za zaštitu
prirode i s drugim zainteresiranim organizacijama i zajednicama.

Član 19.

U korist općine ostvaruju se prihodi

- od zakupnine za neobrađeno poljoprivredno zemljište, odnosno od zakupnine
za neiskorišteno građevinsko zemljište koje je općina dala u zakup;

- od prodaje pojedinih parcela poljoprivređnog zemljišta kojim upravlja
općina;

- od nadoknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta;

- od pašarine za iskorištavanje pašnjaka kojim upravlja općina.

Prihodi iz stava 1. ovoga člana vode se na posebnom računu općine i
mogu se koristiti samo za provođenje mjera uređivanja zemljišta a prihodi
iz stava 1. alineja 1, 2. i 4. i za kupovinu drugog poljoprivrednog zemljišta.

Član 20.

Zakupninu za neiskorišteno šumsko zemljište u društvenom vlasništvu
ubire općinski organ za poljoprivredno zemljište i doznačuje je šumskogospodarskoj
organizaciji koja ju može trošiti samo za provođenje mjere uređivanja zemljišta
odnosno za biološku reprodukciju šuma.

III. MJERE ZA RACIONALNO ISKORIŠTAVANJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA

Član 21.

Poljoprivredno zemljište i zemljište iz člana 3. stava 1. ovoga zakona
koje dvije ekonomske godine uzastopce nije iskorištavano na način propisan
ovim zakonom prenosi se na privremeno upravljanje općine, o čemu donosi
rješenje općinski organ za poljoprivredno zemljište.

O žalbi protiv rješenja iz stava 1. ovoga člana rješava izvršno vijeće
općinske skupštine.

Privremena uprava šumskog odnosno građevinskog zemljišta iz stava 1.
ovoga člana traje do privođenja toga zemljišta njegovoj osnovnoj namjeni.

Član 22.

Zemljište iz člana 21. ovoga zakona općina daje radi iskorištavanja
u zakup putem javnog nadmetanja.

Ako uvjetima javnog nadmetanja nije drugačije određeno, zemljištu danom
u zakup ne smije se mijenjati kultura.

Javno nadmetanje iz stava 1. ovoga člana oglašava se na način da za
njega može saznati što veći broj interesena

U javnom nadmetanju mogu sudjelovati poljoprivredne organizacije, građani,
udruženja građana i druge građanske pravne osobe.

Član 23.

Početni iznos zakupnine u javnom nadmetanju iz člana 22. stava 1. ovoga
zakona ne može biti niži od godišnjeg iznosa poreza, doprinosa i drugih
obaveza koji se plaćaju za zemljište iste kulture i klase u istom katastarskom
kotaru.

Zemljište se daje u zakup onome tko ponudi najviši iznos zakupnine.

Ako u nadmetanju više učesnika ponudi jednaki iznos zakupnine, zemljište
se daje u zakup onom učesniku koji je već imao zemljište u zakupu odnosno
učesniku koji svojom parcelom graniči dužom stranicom uz zemljište koje
se daje u zakup.

Član 24.

Nakon proteka vremena za koje je bio sklopljen ugovor o zakupu, prestaje
privremeno upravljanje općine, ako građanin ili građanska pravna osoba
odnosno poljoprivredna organizacija učini vjerojatnim da će zemljište obrađivati
pod uvjetima utvrđenim ovim zakonom.

Iznimno od slučaja iz stava 1. ovoga člana, privremeno upravljanje općine
može prestati i prije proteka vremena za koje je bio sklopljen ugovor o
zakupu, ako zakupac pristane na raskid ugovora o zakupu.

Rješenje o prestanku privremenog upravljanja općine donosi organ iz
člana 21. stava 1. ovoga zakona.

Član 25.

Općinska skupština može propisati da su poljoprivredne organizacije,
poljoprivrednici i građani koji nisu poljoprivrednici dužni na marginalnom
poljoprivrednom zemljištu male proizvodne sposobnosti (uz vodotoke, na
područjima s visokom razinom donje vode, na šljunkovitim područjima i sl.)
zasaditi topolu, vrbu ili drugu vrstu brzorastućeg drveća.

Propisom iz stava 1. ovoga člana može se odrediti da su organizacije
udruženog rada dužne na poljoprivrednom zemljištu koje su koristile za
odlaganje industrijskih odnosno rudarskih otpadaka zasaditi kulture koje
mogu uspijevati na takvom tlu.

IV. PROMJENA NAMJENE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA

Član 26.

Na području obuhvaćenom prostornim planom općine promjenu namjene poljoprivrednog
zemljšta propisuje općinska skupština tim planom.

Na području koje nije obuhvaćeno prostornim planom općine, a ni drugim
prostornim planom užeg područja promjena namjene poljoprivrednog zemljišta
određuje se utvrđivanjem uvjeta uređenja prostora.

Kad organi nadležni da po propisima o prostornom planiranju i uređivanju
prostora te o građevinskom zemljištu odlučuju o pretvaranju poljoprivrednog
zemljišta u građevinsko, dužni su voditi računa da se zahvati što manja
površina poljoprivrednog zemljišta i što nižeg boniteta

Poljoprivredno zemljište od I. do V. bonitetne klase može se pretvoriti
u građevinsko samo kada nema zemljišta nižih bonitetnih klasa, ako je to
u skladu s prostornim planom društveno-političke zajednice, kada je utvrđen
opći interes za izgradnju objekata koji se prema posebnim propisima grade
izvan građevinskog područja i kod izgradnje gospodarskih objekata koji
neposredno služe primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji.

Općinska skupština može prostornim planom odrediti kao područje za izgradnju
kuća za odmor samo zemljišta neprikladna za poljoprivrednu proizvodnju
ili poljoprivredna zemljišta najnižeg boniteta.

Član 27.

Kad građanin, građanska ili društvena pravna osoba mijenja s pravnom
osnovom namjenu poljoprivrednog zemljišta tako da se ono više ne iskorištava
za poljoprivrednu proizvodnju, plaća jednokratnu nadoknadu zbog umanjenja
vrijednosti i površine poljoprivrednog zemljišta kao prirodnog bogatstva
(u daljem tekstu: nadoknada).

Nadoknadu plaća i korisnik eksproprijacije poljoprivrednog zemljišta.

Mjerila za utvrđivanje nadoknade propisuje općinska skupština.

Nadoknada ne može biti manja od trostruke prometne vrijednosti poljoprivrednog
zemljišta iste klase na području katastarske općine.

Nadoknadu u svakom konkretnom slučaju utvrđuje općinski organ za poljoprivredno
zemljište u skladu s mjerilima iz stava 3. i 4. ovoga člana.

Dok općinska skupština ne utvrdi mjerila za utvrđivanje nadoknade, općinski
organ za poljoprivredno zemljište utvrđuje nadoknadu u visini trostruke
prometne vrijednosti iz stava 4. ovoga člana.

Nadoknada se uplaćuje na poseban račun kod Službe društvenog knjigovodstva
u korist općine na čijem se području nalazi poljoprivredno zemljište kojemu
se mijenja namjena, a sredstva iz nadoknade mogu se koristiti samo za provođenje
programa mjera uređenja poljoprivrednog zenlljišta i osposobljavanje novih
obradivih površina.

Član 28.

Pravna odnosno fizička osoba iz člana 27. stava 1. ovoga zakona dužna
je prijaviti promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta općinskom organu
za poljoprivredno zemljište u roku od šezdeset dana od dana nastale promjene,

Ministar financija propisuje načiin naplate nadoknade. Bez potvrde o
plaćenoj nadoknadi ne smije se izdati gradevinska dozvola niti se smije
započeti s korištenjem poljoprivrednog zemljišta u novoj namjeni.

Član 29.

Kad poljoprivrednik na poljoprivrednom zemljištu izgradi gospodarske
objekte ili stambenu zgradu, ili kad poljoprivredna organizacija na poljoprivrednom
zemljištu kojim upravlja izgradi gospodarske objekte, ne plaća se nadoknada
prema odredbama člana 27. ovoga zakona.

Član 30.

Nadoknada se ne plaća kad se namjena poljoprivrednog zemljišta mijenja
radi:

- potreba oružanih snaga odnosno potreba općenarodne obrane;

- osnivanja ili proširivanja groblja;

- odlaganja smeća i otpadaka na za to određenom zemljištu;

- izgradnje objekata koji služe za obranu od poplava, za odvodnjavanje
i navodnjavanje zemljišta, za uređenje bujica te za zaštitu voda od zagađivanja;

- uklanjanja životinjskih lešina u slučaju potrebe poduzimanja hitnih
mjera u vezi s opasnim stočnim zarazama (član 34);

- prevođenja poljoprivrednog zemljišta u društvenom vlasništvu ako se
ono uključuje u šumskogospodarsko područje odnosno ako će se njime upravljati
prema programu za gospodarenje šumama (član 32. stav 1);

- pošumljavanja marginalnog poljoprivrednog zemljišta brzorastućim vrstama
drveća (član 25. stav 1. ovoga zakona);

- pošumljavanja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu građana, udruženja
građana i drugih građanskih pravnih osoba na području koje je prostornim
planom određeno za pošumljavanje.

Član 31.

Visinu nadoknade u pojedinačnim slučajevima određuje rješenjem općinski
organ za poljoprivredno zemljište

Općinski organ za poljoprivredno zemljište dostavlja rješenje i općinskom
javnom pravobranilaštvu.

Član 32.

O prevođenju zapuštenih povezanih poljoprivrednih zemljišta u društvenom
vlasništvu, koja nisu obuhvaćena šumskogospodarskim područjern odnosno
užim područjem na kršu u šumsko zemljište odnosno u šumu odlućuje općinska
skuština.

Društveno-ekonomsku opravdanost prevođenja poljoprivrednog zemljišta
iz stava 1. ovoga člana u površini većoj od 100 hektara prethodno ocjenjuje
i daje sklglasnost Vlada Republike Hrvatske.

Član 33.

Kada se namjena poljoprivrednog zemljišta promijeni eksploatacijom pijeska,
šljunka, kamena, ciglarske i lončarske gline i površinskih kopova, fizička
ili pravna osoba koja eksploatira mineralne sirovine plaća deseterostruki
iznos nadoknade iz člana 27. ovoga zakona.

Nadoknadu iz stava 1. ovoga člana ne plaćaju poljoprivredne organizacije
i poljoprivrednici koji na svojem poljoprivrednom zemljištu iskorištavaju
mineralne sirovine iz stava 1. ovoga člana za vtastite potrebe.

Član 34.

U slučajevima kada je, u skladu s propisima o zdravstvenoj zaštiti životinja,
potrebno hitno provesti uklanjanje životinjskih lešina, u tu svrhu može
se odrediti i poljoprivredno zemljište.

Član 35.

Ako dođe do zagađenja poljoprivrednog zemljišta ispuštanjem u zrak škodljivih
tvari u koncentraciji većoj od dozvoljene prema posebnim propisima, ili
na drugi način, uslijed čega je poljoprivredna proizvodnja na tome zemljištu
znatno umanjena ili trajno onemogućena, odnosno ako poljoprivredni proizvodi
sadrže više škodljivih tvari nego što je dopušteno ili uobičajeno, zagađivač
plaća nadoknadu iz člana 27. ovoga zakona razmjerno postotku umanjenja
poljoprivredne proizvodnje odnosno stupnju škodljivosti.

Plaćanje nadoknade iz stava 1. ovoga člana ne isključuje odgovornost
za štetu prema odredbama Zakona o obveznim odnosima.

Član 36.

Činjenice na osnovi stručnoga nalaza i visinu nadoknade iz člana 35.
stava 1. ovoga zakona prema mjerilima koja propiše općinska skupština (član
27. stav 3) utvrđuje općinski organ za poljoprivredno zemljište.

V. POLJOPRIVREDNO ZEMLTIŠTE KOJIM UPRAVLJAJU POLJOPRIVREDNE
ORGANIZACIJE

Član 37.

Pored evidencija o poljoprivrednom zemljištu koje vodi po Zakonu o računovodstvu,
poljoprivredna organizacija dužna je voditi i evidenciju o površini i vrijednosti
poljoprivrednog zemljišta, te zemljišta iz člana 3. stava 1. ovoga zakona
kojim upravlja ili koje drži u zakupu.

Član 38.

Poljoprivredna organizacija može odvojene čestice ili blokove poljoprivrednog
zemljišta koje je stekla bez naknade, ako smatra ekonomski opravdanim,
otuđiti uz prethodnu suglasnost općinske skupštine.

Ugovor o prodaji poljoprivrednog zemljišta bez suglasnosti iz stava
1. ovoga člana je ništavan.

Otuđenje poljoprivrednog zemljišta iz stava 1. ovoga člana vrši se na
način i po postupku propisanim u članu 66. ovoga zakona.

Član 39.

Sredstva dobivena otudenjem čestica ili blokova poljoprivrednog zemljišta,
poljoprivredna organizacija može koristiti samo za pokriće troškova mjera
uređivanja zemIjišta ili za kupnju drugog poljoprivrednog zemljišta.

O sredstvima iz stava 1. ovoga člana poljoprivredna organizacija vodi
posebnu evidenciju.

Način vođenja te evidencije propisuje ministar financija.

Član 40.

Poljoprivredna organizacija dužna je do 15. lipnja tekuće godine izvijestiti
izvršno vijeće općine o površini obrađenog i neobrađenog odnosno neiskorištenog
zemljišta kojim upravlja na dan 15. svibnja te godine.

U izvještaju iz stava 1. ovoga člana poljoprivredna organizacija dužna
je navesti razloge zbog kojih nije obradila odnosno nije iskoristila poljoprivredno
zemljište kojim upravlja.

Ako poljoprivredna organizacija bez opravdanih razloga tri godine uzastopce
ne obradi ili ne iskoristi poljoprivredno zemljište kojim upravlja, to
zemljište prelazi na upravljanje općine na čijem se području ono nalazi,
o čemu donosi rješenje izvršno vijeće skupštine općine.

VI. PRAVO VLASNIŠTVA NA POLJOPRIVREDNOM ZEMLJIŠTU

Član 41.

Građanima se zajamčuje pravo vlasništva na poljoprivredno zemljište.

Član 42.

Za rad nesposoban vlasnik poljoprivrednog zemljišta iz člana 5. stava
2. i 3. ovoga zakona, čije je poljoprivredno zemljište općinski organ za
poljoprivredno zemljište dao u zakup prema članu 22. ovoga zakona, ima
pravo po odbitku poreza i doprinosa i drugih obaveza na puni iznos zakupnine.

Za poljoprivredno zemljište u vlasništvu građana, udruženja građana
i drugih građanskih pravnih osoba, dano u zakup prema članu 22. ovoga zakona
općinski urgan za poljoprivredno zemljište plaća iz zakupnine poreze, doprinose
i druge obaveze umjesto obveznika poreza odnosno doprinosa.

Član 43.

Poljoprivrednik, građanin koji nije poljoprivrednik, udruženje građana
i druga građanska pravna osoba rrkogu se jednostranom izjavom odreći prava
vlasništva na svom poljoprivrednom zemljištu ili darovati poljoprivredno
zemljište u korist društvene zajednice.

Izjava o odricanju prava vlasništva odnosno izjava o darovanju daje
se u pismenom obliku ovjerovljenom od organa za ovjeru potpisa odnosno
jugoslavenskog diplomatskog ili konzularnog predstavništva, ili usmeno
na zapisnik kod općinskog organa uprave nadležnog za imovinskopravne poslove.

U slučaju iz stava 1. ovoga člana općina je dužna prihvatiti darovanje
odnosno preuzeti poljoprivredno zemljište bez obzira da li su za to zemljište
plaćeni porezi, doprinosi i druge obaveze ili nisu.

Obveznik poreza, doprinosa i drugih obaveza koji je u smislu stava 1.
ovoga člana predao poljoprivredno zemljište općini, oslobađa se obveze
plaćanja svih neplaćenih poreza, doprinosa i drugih obaveza za to zemljište,
časom predaje.

Ako je poljoprivredno zemljište iz stava 1. ovoga člana opterećeno hipotekom,
općina odgovara hipotekarnom vjerovniku samo do visine prometne vrijednosti
toga zemljišta.

VII. POSEBNE ODREDBE U VEZI S UPRAVLJANJEM I ISKORIŠTAVANJEM POLJOPRIVREDNOG
ZEMLJIŠTA

Član 44.

Poljoprivrednim zemljištem u društvenom vlasništvu kojim ne upravljaju
druge društveno-političke zajednice, mjesne zajednice, organizacije udruženog
rada ili druge društvene pravne osobe upravlja općina.

Član 44.

Plandište je travnjak u društvenom vlasništvu u neposrednoj blizini
sela kojim upravlja mjesna zajednica ili općina, a upisan je u katastru
kao pašnjak, te služi građanima za svakodnevni izgon stoke i njeno povremeno
napasivanje. Plandište se ne smije koristiti u svrhe kojima se ne omogućava
njegova osnovna namjena.

Ništav je pravni posao sklopljen suprotno odredbama iz stava 1. ovoga
člana.

Član 46.

Mjesna zajednica odnosno općina određuje način iskorištavanja plandišta
a naročito, dan početka i završetka izgona stoke, čišćenje plandišta od
korova i grmlja i druge mjere njege travnjaka, izgradnju i održavanje pojilišta
i diobu plandišta na izgone za pojedine vrste stoke i dr.

Član 47.

Mjesna zajednica odnosno općina može propisati naknadu za iskorištavanje
plandišta.

Sredstva ostvarena od naknade iz stava 1. ovoga člana evidentiraju se
posebno i mogu se, dok se plandište ne uredi, koristiti samo za uredenje
i poboljšanje plandišta.

Ministar financija propisuje način vođenja posebne evidencije o sredstvima
iz stava 1. ovoga člana.

Član 48.

Pašnjak u društvenom vlasništvu je travnjak, upisan u katastru kao pašnjak,
a služi za trajno napasivanje stoke.

Član 49.

Namjena pašnjaka može se mijenjati samo uz suglasnost općinskog organa
za poljoprivredno zemljište.

Član 50.

Poljoprivredna organizacija, mjesna zajednica odnosno općina određuje
način iskorištavanja pašnjaka kojim upravlja a naročito: najveći broj stoke
koji se može napasivati na pašnjaku, dan početka i završetka ispaše, redoslijed
pregona, mjere čišćenja, njege i održavanja pašnjaka, mjere poboljšanja
pašnjaka, izgradnja, uređenje i održavanje pojilišta te torova odnosno
drugih objekata za sklanjanje stoke, prilazne putove i dr.

Poljoprivredna organizacija, mjesna zajednica i općina dužna je omogućiti
drugim organizacijama odnosno građanima napasivanje njihove stoke na tome
pašnjaku kojim upravljaju, ako to omogućuje njegov kapacitet.

Član 51.

Za napasivanje stoke na pašnjaku, kojim upravIja mjesna zajednica ili
općina, korisnici pašnjaka pašarinu plaćaju, a za napasivanje stoke na
pašnjaku, kojim upravlja poljoprivredna organizacija, pašarinu plaćaju
druge organizacije i građani koji koriste taj pašnjak.

Visinu pašarine odreduje organizacija, odnosno zajednica koja upravlja
pašnjakom.

Sredstva pašarine evidentiraju se posebno i smiju se koristiti, dok
se pašnjak ne uredi, samo za uređenje i poboljšanje pašnjaka.

Način vođenja posebne evidencije o sredstvima iz stava 1. ovoga člana
propisuje ministar financija.

Član 52.

Općinska skupština propisuje pojedine agrotehničke mjere u slučajevima
u kojima bi propuštanje tih mjera nanijelo štetu, onemogućilo ili smanjilo
poljoprivrednu proizvodnju.

Pod agrotehničkim mjerama iz stava 1. ovoga člana smatraju se naročito:
zabrana uzgoja pojedinih vrsta bilja na određenom području. sprečavanje
zakorovljenosti, gnojidba, čišćenje kanala, sprečavanje erozije, suzbijanje
štetnika i bolesti, uništavanje biljnih ostataka i dr.

Član 53.

Agrotehničke mjere za zaštitu poljoprivrednog zemljišta od erozije jesu
naročito:

- ograničenje ili potpuna zabrana sječe voćaka, osim sječe iz agrotehničkih
razloga;

- zabrana paše ili paše određenih vrsta stoke;

- ograničenje iskorištavanja pašnjaka propisivanjem vrsta i broja stoke
te vremena i načina ispaše;

- zabrana preoravanja livada, pašnjaka i neobrađenih površina na strmim
zemljištima i njihovo pretvaranje u oranice s jednogodišnjim kulturama;

- određivanje načina obrade i iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta;

- određivanje obaveznog zatravljivanja strmoga zemljišta;

- zabrana proizvodnje jednogodišnjih kultura odnosno određivanje orijentacije
poljoprivredne proizvodnje na višegodišnje kulture (livade, djetelišta,
voćnjaci i sl.).

Troškove provođenja agrotehničkih mjera iz stava 1 ovoga člana, radi
zaštite pojedinih čestica od erozije, dužni su snositi poljoprivrednici,
drugi vlasnici poljoprivrednog zemljišta odnosno društvena pravna osoba
koja upravlja tim zemljištem.

Ako se ne provedu agrotehničke mjere iz stava 1. ovoga člana, te mjere
provest će općinski organ za poljoprivredno zemljište na trošak fizičkih
odnosno pravnih osoba iz stava 2. ovoga člana.

Poljoprivrednici, drugi vlasnici poljoprivrednog zemljišta odnosno društvene
pravne osobe, dužni su na svoj trošak održavati dugogodišnje nasade i višegodišnje
kulture podignute radi zaštite od erozije na tome zemljištu.

Član 54.

Obavezu provođenja agrotehničkih mjera na poljoprivrednom zemljištu
ugroženom od erozije propisuje općinska skupština.

Član 55.

Općinska skupština može propisati obavezni uzgoj jedne kulture u jednoj
ili više rudina i slijed tih kultura (plodored).

Član 56.

Općinska skupština propisuje mjere za uređivanje i održavanje poljoprivrednih
rudina, a naročito: uređivanje živica i međa. održavanje poljskih puteva,
uređivanje i održavanje kanala, sprečavanje zasjenjivanja susjednih čestica,
sadnju i održavanje vjetrobranih pojasa. održavanje čistoće, slobodnu ispašu
stoke i kretanje u rudini.

VIII. ISKORIŠTAVANJE POLIOPRIVREDNOG ZEMLlIŠTA NA PODRUČJU HIDROMELIORACIONOG
SISTEMA

Član 57.

Općinska skupština propisuje ciljeve i zadatke poljoprivredne proizvodnje
te način iskorištavanja poljoprivrednog zemljišta na području hidromelioracionog
sistema.

Član 58.

Na poljoprivrednom zemljištu koje je obuhvaćeno hidromelioracionim sistemom
mogu se u svrhu dovođenja i odvođenja voda ustanovljavati služnosti.

O ustanovljenju služnosti iz stava 1. ovoga člana rješava izvršno vijeće
općinske skupštine.

Za ustanovljenu služnost naknadu plaćaju osobe u čiju je korist služnost
ustanovljena.

U pogledu utvrđivanja visine naknade za ustanovljenu služnost, kao i
u pogledu pravnih sredstava protiv odluka o naknadi primjenjuju se odredbe
Zakona o eksproprijaciji.

Član 59.

Pri izgradnji ili dogradnji hidromelioracionog sistema, investitor odnosno
izvodač dužan je pridržavati se uvjeta vodozračnog režima tla.

Izvršno vijeće općinske skupštine utvrđuje uvjete iz stava 1. ovoga
člana.

IX. PROMET POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA

Član 60.

Poljoprivredno zemljište kojim upravljaju društvene pravne osobe u pravnom
je prometu.

Član 61.

Poljoprivredna organizacija može prenijeti poljoprivredno zemljište
kojim upravlja na drugu poljoprivrednu organizaciju bez naknade ako je
to zemljište stekla bez naknade i ako u njega nije izvršila nikakva ulaganja.

Poljoprivredna organizacija može prenijeti poljoprivedno zemljište kojim
upravlja na drugu poljoprivrednu organizaciju uz naknadu samo ako je to
zemljište stekla pravnim poslom uz naknadu ili ako je izvršila ulaganja
u to zemljište.

Sredstva naknade iz stava 2. ovoga člana poljoprivredna organizacija
može koristiti samo za pokriće troškova provođenja mjera uređivanja zemljišta
ili za kupnju drugoga zemljišta.

Način vođenja posebne evidencije o sredstvima iz stava 2. ovoga člana
propisuje ministar financija.

Član 62.

Poljoprivredno zemljište potrebno za izgradnju ili rekonstrukciju zaštitnih
objekata obrane od poplava poljoprivredna organizacija prenosi na vodoprivrednu
organizaciju koja obavlja tu obranu.

U slučaju iz stava 1. ovoga člana poljoprivredna organizacija ima pravo
na naknadu samo za vrijednost sredstava uloženih u poljoprivredno zemljište.

Naknadu iz stava 2. ovoga člana isplaćuje vodoprivredna organizacija
prema međusobnom sporazumu.

Član 63.

Poljoprivredna organizacija, društveno-politička zajednica ili druga
društvena pravna osoba (u daljem tekstu: društvena pravna osoba) dužna
je prije sklapanja ugovora s građaninom ili građanskom pravnom osobom o
kupnji ili otuđenju poljoprivrednog zemljišta pribaviti mišljenje nadležnog
javnog pravobranilaštva o pravnoj valjanosti ugovora.

Javno pravobranilaštvo dužno je dati mišljenje o pravnoj valjanosti
ugovora iz stava 1. ovoga člana u roku 30 dana od dana primitika zahtjeva.

Ako javno pravobranilaštvo kod davanja mišljenja smatra da je ugovor
iz stava 1. ovoga člana nevaljan, obavijestit će o tome ugovorne strane.
Istovremeno skrenut će im pažnju i na druge manjkavosti.

Ako javno pravobranilaštvo nije dalo mišljenje o pravnoj valjanosti
ugovora, ne može se izvršiti ovjera potpisa na ugovor, niti se može na
temelju takvog ugovora izvršiti prijenos prava vlasništva u zemljišnim
knjigama kao ni isplata kupovine.

Član 64.

Ugovor kojim je društvena pravna osoba prodala poljoprivredno zemljište
građaninu može se poništiti ako prodajna cijena ne dostiže prometnu vrijednost
zemljišta u vrijeme zaključenja ugovora.

Ugovor kojim je društvena pravna osoba kupila poljoprivredno zemljište
od građanina ili građanske pravne osobe može se poništiti, ako kupovna
cijena premašuje prometnu vrijednost kupljenog zemljišta u vrijeme sklapanja
ugovora.

Tužbu za poništenje ugovora iz stava 1. i 2. ovoga člana podnosi javno
pravobranilaštvo koje vrši poslove za općinu na čijem se području zemljište
nalazi odnosno javno pravobranilaštvo šire društveno-političke zajednice.
Poništenje ugovora može se zahtijevati u roku godine dana od dana zaključenja
ugovora.

Ugovor kojim je društvena pravna osoba prodala poIjoprivredno zemljište
uz cijenu iz stava 1. ovoga člana neće se poništiti, ako kupac isplati
razliku do prometne vrijednosti koju je poljoprivredno zemljište imalo
u vrijeme skkapanja ugovora.

Ugovor kojim je društvena pravna osoba kupila poljoprivredno zemljište
od građana protivno odredbi stava 2. ovoga člana neće se poništiti, ako
prodavalac, na zahtjev kupca, vrati dio kupovne cijene koja premašuje prometnu
vrijednost zemljišta u vrijeme sklapanja ugovora.

Odredbama ovoga člana ne dira se u pravo ugovornih strana da zahtijevaju
poništenje ugovora po odredbama Zakona o obveznim odnosima.

Član 65.

Odredbe ovoga zakona o kupnji i prodaji poljoprivrednog zemljišta primjenjuju
se i na druge pravne poslove s naknadom koji se sklapaju u svrhu stjecanja
zemljišta.

Član 66.

Otuđenje poljoprivrednog zemljišta prema članu 38. ovoga zakona poljoprivredna
organizacija oglašava na način da za to može saznati što veći broj interesenata.

Poljoprivredna organizacija dužna je zatražiti suglasnost općinske skupštine
o otuđenju poljoprivrednog zemljišta trideset dana prije dana javnog nadmetanja.

Općinska skupština može uskratiti suglasnost na prodaju poljoprivrednog
zemljišta, u roku trideset dana kada je obaviještena o namjeri prodaje,
ako se zemljište otuđuje suprotno odredbi člana 38. ovoga zakona.

Ako općinska skupština u roku iz stava 3. ovoga člana ne uskrati suglasnost,
smatra se da je suglasnost data.

Ugovor o prodaji poljoprivrednog zemljišta bez suglasnosti iz stava
2. ovoga člana je ništavan.

Član 67.

Općina može prenijeti poljoprivredno zemljište kojim upravlja na poljoprivrednu
organizaciju.

Prijenos poljoprivrednog zemljišta iz stava 1. ovoga člana obavlja se
bez naknade, a uz naknadu samo do visine vrijednosti ulaganja u to zemljište.

Član 68.

Kada općina otuđuje odnosno prenosi poljoprivredno zemljište kojim upravlja,
zaključak o, tome donosi općinska skupština.

Općina može otuđiti poljoprivredno zemljište samo ako ga poljoprivredna
organizacija ne može racionalno iskorištavati. U svrhu racionalnog iskorištavanja
poljoprivrednog zemljišta kojim upravlja, općina po potrebi osniva novu
poljoprivrednu organizaciju.

Sredstva koja općina ostvari otudenjem poljoprivrednog zemljišta vode
se na posebnom računu općine (član 19. stav 2.) i mogu se koristiti samo
za kupovinu drugog poljoprivrednog zemljišta ili za provođenje mjera uredivanja
poljoprivrednog zemljišta.

Član 69.

Ako poljoprivrednik, gradanin koji nije poljoprivrednik, udruženje građana
ili druga građanska pravna osoba ne može dokazati svoje vlasništvo na poljoprivrednom
zemljištu izvodom iz zemljišne knjige, pravomoćnom presudom ili rješenjem
nadležnog upravnog organa, to zemljište može prodati poljoprivrednoj organizaciji
ili se prema članu 43. stavu 1. ovoga zakona može odreći prava vlasništva
u korist društvene zajednice samo ako od općinskog organa uprave nadležnog
za imovinskopravne poslove ishodi uvjerenje da je vlasnik poljoprivrednog
zemljišta.

Radi dobivanja uvjerenja iz stava 1. ovoga člana osoba iz stava 1. mora
dokazati :

- da je zemljište stekla po pravnoj osnovi prema kojoj se stječe pravo
vlasništva na nekretninama;

- da ona ili njezini pravni prethodnici drže zemljište u posjedu najmanje
20 godina;

- da se o vlasništvu na tom zemljištu ne vodi sudski spor.

Osoba koja poslije prodaje poljoprivrednog zemljište iz stava 1. ovoga
člana, dokaže svoje pravo vlasništva na poljoprivrednom zemljištu, ne može
zahtijevati od kupca da mu zemljište preda u posjed. Takva osoba ima pravo
od prodavaoca tražiti naknadu štete i protuvrijednost za prodano zemljište.

Član 70.

Ugovor kojim se prenosi pravo vlasništva na poljoprivredno zemljište
mora biti sklopljen u pismenom obliku, a potpis prodavaoca mora biti ovjeren.

Ako ugovor iz stava 1. ovoga člana nije sklopljen u pismenom obliku,
nema pravni učinak.

X. ZAKUP POLTOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA

Član 71.

Poljoprivredno zemljište može se dati u zakup. Kod davanja poljoprivrednog
zemljišta u zakup primjenjivat će se odredbe Zakona o obveznim odnosima,
ako ovim zakonom nije drukčije određeno.

Član 72.

Društvene pravne osobe daju poljoprivredno zemljište u zakup putem javnog
nadmetanja.

Javno nadmetanje iz stava 1. ovoga člana oglašava se na način da za
to može saznati što veći broj interesenata.

Za poljoprivredno zemljište, dano u zakup prema stavu 1. ovoga člana,
početni iznos zakupnine ne može biti niži od godišnjeg iznosa poreza, doprinosa
i drugih obaveza koji se plaćaju za poljoprivredno zemljište iste kulture,
iste klase, u istom katastarskom kotaru.

Član 73.

Poljoprivredno zemljište može se uzeti u zakup u neograničenoj površini.

Član 74.

Ugovor o zakupu mora biti sklopljen u pismenom obliku.

Ugovor o zakupu poljoprivrednog zemljišta koji nije sklopljen u pismenom
obliku nema pravni učinak.

XI. NADZOR

Član 75.

Nadzor nad provođenjem odredaba ovoga zakona i propisa donesenih na
osnovi njega obavlja općinski organ uprave nadležan za poslove poljoprivredne
inspekcije, a nadzor nad provođenjem odredaba ovoga zakona koji se odnose
na šume i šumsko zemljište obavlja i općinski organ uprave nadležan za
poslove šumarske inspekcije.

Član 76.

Nadzor nad provođenjem odredaba ovoga zakona i propisa donesenih na
osnovi njega obavlja se prema odredbama člana 112. do 134. Zakona o upravi
i ovoga zakona

Član 77.

Poljoprivredni inspektor ima pravo i dužnost naročito:

- utvrditi da li se poljoprivredno zemljište iskorištava za poljoprivrednu
proizvodnju na način da se trajno održava odnosno poboljšava njegov bonitet,
a u skladu s proizvodnim ciljevima određenim društvenim planovima društveno-političkih
zajednica (član 8. stav 1);

- utvrditi da li se poljoprivredno zemljište koristi za ostvarivanje
interesa i svrhe udruženja građana i drugi građanskih pravnih osoba (član
11. stav 2);

- utvrditi da li je marginalno poljoprivredno zemljište zasadeno brzorastućim
drvećem (član 25. stav 1);

- utvrditi da li je podnijeta prijava promjene namjene poljoprivrednog
zemljišta (član 28. stav 1);

- utvrditi da li se smeće i otpaci odlažu na za to određenom zemljištu
(član 30. alineja 3);

- odrediti poljoprivredno zemljište u svrhu neškodljivog uklanjanja
životinjskih lešina (član 34);

- utvrditi da li poljoprivredna organizacija vodi evidenciju o površini
i vrijednosti poljoprivrednog zemljišta (član 37);

- utvrditi da li je poljoprivredna organizacija otudila poljoprivredno
zemljište bez prethodne suglasnosti općinske skupštine (član 38); -

- utvrditi da li je namjena pašnjaka promijenjena uz suglasnost nadležnog
organa (član 49);

- utvrditi da li poljoprivredna organizacija omogućuje napasivanje stoke
na pašnjaku kojim upravlja (član 50. stav 2);

- utvrditi da li se održavaju dugogodišnji nasadi i višegodišnje kulture
podignute radi zaštite od erozije (član 53. stav 4);

- utvrditi da li se investitor odnosno izvođač pridržava uvjeta vodozračnog
režima tla (član 59):

- utvrditi da li je poljoprivredna organizacija dala poljoprivredno
zemljište u zakup putem javnog nadmetanja (član 72. stav 1);

- utvrditi da li je početni iznos zakupnine poljoprivrednog zemljišta
niži od propisanog (član 72. stav 3).

Član 78.

Ako poljoprivredni inspektor utvrdi da je povrijeđen zakon ili drugi
propis, ima pravo i dužnost narediti da se utvrđene nepravilnosti i nedostaci
otklone u određenom roku.

Žalba protiv rješenja iz stava 1. ovoga člana ne zadržava izvršenje
rješenja.

Poljoprivredni inspektor protiv čijeg je rješenja iz stava 1. ovoga
člana izjavljena žalba može, na obrazloženi zahtjev žalitelja, odložiti
izvršenje rješenja ako bi se izvršenjem rješenja prouzroćila šteta koja
bi se teško mogla popraviti.

Član 79.

Ako poljoprivredni inspektor utvrdi da poljoprivredna organizacija ne
iskorištava blokove poljoprivrednog zemljišta ili ih otuđuje protivno odredbama
ovoga zakona (član 8. stav 4. i član 38. stav 1), pokrenut će inicijativu
za poduzimanje privremenih mjera društvene zaštite utvrđene zakonom.

XII. KAZNENE ODREDBE

Član 80.

Novčanom kaznom od 15.000 do 250.000 dinara kaznit će se za privredni
prijestup poljoprivredna organizacija:

1. koja ne iskorištava poljoprivredno zemljište za poljoprivrednu proizvodnju
na način da se trajno održava odnosno poboljšava njegov bonitet a u skladu
s proizvodnim ciljevima određenim društvenim planovima društveno-političkih
zajednica (član 8. stav 1);

2. koja ne održava dugogodišnje nasade i višegodišnje kulture podignute
radi zaštite od erozije na poljoprivrednom zemljištu kojim upravlja (član
53. stav 4).

Za privredni prijestup iz stava 1. ovoga člana kaznit će se novčanom
kaznom od 1.000 do 10.000 dinara i odgovorna osoba u poljoprivrednoj organizaciji.

Član 81.

Novčanom kaznom od 10.000 do 150.000 dinara kaznit će se za privredni
prijestup poljoprivredna organizacija:

1. koja odvojene čestice poljoprivrednog zemljišta ili blokova koje
je stekla bez naknade otudi bez prethodne suglasnosti općinske skupštine
(član 38);

2. koja sredstva dobivena otuđenjem čestica poljoprivrednog zemljišta
ili blokova ne koristi za pokriće troškova provođenja mjera uređivanja
zemljišta ili za kupnju drugog poljoprivrednog zemljišta (član 39. stav
1);

3. koja prenese poljoprivredno zemljište kojim upravlja na drugu poljoprivrednu
organizaciju uz naknadu iako je to zemljište stekla bez naknade ili u njega
nije izvršila nikakva ulaganja (član 61. stav 1);

4. koja prenese poljoprivredno zemljište kojim upravlja na drugu poljoprivrednu
organizaciju uz naknadu iako to zemljište nije stekla pravnim poslom uz
naknadu ili nije izvršila ulaganja u to zemljište (član 61. stav 2).

Za privredni prijestup iz stava 1. ovoga člana kaznit će se Novčanom
kaznom od 1.000 do 15.000 dinara i odgovorna osoba u poljoprivrednoj organizaciji.

Član 82.

Novčanom kaznom od 5.000 do 25.000 dinara kaznit će se za prekršaj poljoprivredna
organizacija:

1. koja ne prijavi promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta u propisanom
roku (član 28. stav 1);

2. koja ne vodi evidenciju o površini i vrijednosti poljoprivrednog
zemljišta kojim upravlja (član 37);

3. koja ne izvijesti nadležni organ o površini obrađenog, neobrađenog
odnosno neiskorištenog zemljišta kojim upravlja (član 40. stav 1);

4. koja promijeni namjenu pašnjaka bez suglasnosti nadležnog organa
(član 49);

5. koja ne omogući napasivanje stoke na pašnjaku kojim upravlja (član
50. stav 2);

6. koja prodaju poljoprivrednog zemljišta ne oglasi na način da za to
može saznati što veći broj interesenata (član 66. stav 1);

7. koja poljoprivredno zemljište dade u zakup bez javnog nadmetanja
(član 72. stav 1);

8. koja javnim nadmetanjem dade poljoprivredno zemljište u zakup s nižim
početnim iznosom zakupnine od propisanog (član 72. stav 3).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se Novčanom kaznom od
500 do 10.000 dinara i odgovorna osoba u poljoprivrednoj organizaciji.

Član 83.

Novčanom kaznom od 1.000 do 25.000 dinara kaznit će se za prekršaj društvena
pravna osoba, osim poljoprivredne organizacije:

1. koja ne prijavi promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta (član
28. stav 1);

2. koja se kao investitor ili izvođač hidromelioracionog sistema ne
pridržava uvjeta vodozračnog režima (član 59).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se Novčanom kaznom od
200 do 10.000 dinara i odgovorna osoba u društvenoj pravnoj osobi.

Član 84.

Novčanom kaznom od 500 do 10.000 dinara kaznit će se za prekršaj građanin,
udruženje građana ili druga građanska pravna osoba:

1. koji ne iskorištava poljoprivredno zemljište za poljoprivrednu proizvodnju
na način da se trajno održava odnosno poboljšava njegov bonitet, a u skladu
s proizvodnim ciljevima određenim društvenim planovima društveno-političkih
zajednica (član 8. stav 1);

2. koji ne održava dugogodišnje nasade i višegodišnje kulture podignute
radi zaštite od erozije (član 53. stav 4).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se novčanom kaznom od
100 do 5.000 dinara i odgovorna osoba u udruženju građana ili u drugoj
građanskoj pravnoj osobi.

Član 85.

Novčanom kaznom od 200 do 10.000 dinara kaznit će se za prekršaj građanin,
udruženje građana ili druga građanska pravna osoba:

1. koji ne prijavi promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta (član
28. stav 1).

Za prekršaj iz stava 1. ovoga člana kaznit će se Novčanom kaznom od
200 do 5.000 dinara i odgovorna osoba u udruženju građana ili u drugoj
građanskoj pravnoj osobi.

Član 86.

Za privredne prijestupe i prekršaje propisane ovim zakonom uz Novčanu
kaznu izreći će se i zaštitna mjera oduzimanja imovinske koristi ostvarene
prijestupom odnosno prekršajem.

XIII. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Član 87.

Općinske skupštine odredit će organ, organizaciju ili zajednicu za obavljanje
poslova u vezi s provođenjem politike racionalnog iskorištavanja poljoprivrednog
zemljišta (član 14. stav 2) do 30. rujna 1985.

Član 88.

Općinski organi za poljoprivredno zemljište osnovat će evidenciju o
površini i vrijednosti zemljišta iz člana 15. točke 1. Zakona o poljoprivrednom
zemljištu ("Narodne novine", br. 26/84) do 30. lipnja 1986.

Član 89.

Republički organ uprave nadležan za poslove poljoprivrede donijet će
propis iz člana 16. zakona o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine",
br. 26/84) do 30. lipnja 1985.

Član 90.

Poljoprivredne organizacije, mjesne zajednice i općine utvrdit će vrijednost
poljoprivrednog zemljišta kojim upravljaju do 31. prosinca 1985. (član
18).

Član 91.

Republički sekretar za financije donijet će propis iz člana 32. stava
3. Zakona o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine", br.
26/84) do 30. lipnja 1985.

Član 92.

Skupštine zajednica općina donijet će propise iz člana 43. stava 3.
i člana 55. Zakona o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine",
br. 26/84) do 31. prosinca 1985.

Član 93.

Republički sekretar za financije donijet će propise iz člana 45. stava
3. člana 68. stava 3, člana 72. stava 4. i člana 82. stava 4. Zakona o
poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine", br. 26/84) do 30.
lipnja 1985.

Član 94.

Poljoprivredna organizacija dužna je samoupravni opći akt iz člana 47.
stava 1. Zakona o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine".
br. 26/84) donijeti u roku godine dana od dana stupanja na snagu toga zakona.

Član 95.

Općinske skupštine u roku godine dana od dana stupanja na snagu Zakona
o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine", br. 26/84), odlukom
iz člana 48. stava 2. toga zakona, utvrdit će način korištenja sredstava
izdvojenih prema odredbi člana 48. stava 1. toga zakona, područja na kojima
se nalazi poljoprivredno zemljište čijim se iskorištavanjem ostvaruje dio
dohotka odnosno katastarskog prihoda koji je rezultat izuzetnih uvjeta
i pogodnosti iz člana 49. stava 1. toga zakona, kategoriziraju zemljišta
te dio dohotka odnosno katastarskog prihoda koji se izdvaja po odredbama
toga zakona.

Član 96.

Republički organ uprave nadležan za poslove poljoprivrede donijet će
u roku godine dana od dana stupanja na snagu Zakona o poljoprivrednom zemljištu
("Narodne novine", br. 26/84) uz prethodno pribavljeno mišljenje
republičkog organa uprave nadležnog za poslove financija i republičkog
organa uprave nadležnog za geodetske poslove, potanje propise o kategoriziranju
zemljišta prema odredbi člana 49. toga zakona i o utvrđivanju dijela dohotka
odnosno katastarskog prihoda prema odredbi člana 50. toga zakona.

Član 97.

Općinski organi uprave nadležni za geodetske poslove ucrtat će u kopije
katastarskih planova granice područja utvrđene propisom iz člana 55. stava
1. i 4. Zakona o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine",
br. 26/84) u roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu toga propisa.

Član 98.

Na dan stupanja na snagu Zakona o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne
novine", br. 26/89), prestaju važiti:

1. Osnovni zakon o iskorištavanju poljoprivrednog zemljišta (glave I
do IV i glave VII do XII "Službeni list FNRJ", br. 43/59 i 53/62,
"Službeni list SFRJ", br. 10/65, 25/65 prečišćeni tekst, 12/67
i 14/70 i "Narodne novine", br. 52/71 i 52/73);

2. Zakon o provođenju pojedinih odredaba Zakona o iskorištavanju poljoprivrednog
zemljišta ("Narodne novine", br. 25/60 i 18/60);

3. Odredbe člana 1, 3. do 6, 9, 11, 12, 14. do 19, 22. do 26, 29, 30,
32. do 35. i 46. do 51. Zakona o prometu zemljišta i zgrada ("Službeni
list SFRJ", br. 43/65, 57/65 i 17/67 i "Narodne novine",
br. 52/71 i 52/73) ukoliko se odnose na poljoprivredno zemljište:

4. Zakon o poljoprivrednom zemljišnom fondu društvenog vlasništva i
dodjeljivanju zemlje poljoprivrednim organizacijama ("Službeni list
FNRJ", br. 22/53, "Službeni list SFRJ", br.10/65. i "Narodne
novine", br. 52/71 i 52/73), osim člana 5, 23, 24, 27. i 32;

5. Zakon o zaštiti zemljišta od erozije i bujica ("Narodne novine",
br. 25/60 i 4/65);

6. Zakon o izgradnji i iskorištavanju hidromelioracionih sistema ("Narodne
novine", br. 25/60 i 45/65).

Član 99.

Poljoprivredne organizacije, mjesne zajednice i općine utvrdit će vrijednost
poljoprivrednog zemljišta prema odredbi člana 9. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine", br.19/90),
najkasnije u roku godine dana od dana njegovog stupanja na snagu.

Član 100.

Na dan stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom
zemljištu ("Narodne novine", br. 19/90) prestaju važiti:

1. Član 73. Zakona o izmjenama i dopunama zakona kojima su određene
Novčane kazne za privredne prijestupe i prekršaje ("Narodne novine",
broj 47/89);

2. Propisi općinskih skupština donijeti temeljem odredaba člana
48, 49. i 50. Zakona o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine",
br. 26/84);

3. Uputstvo o kategoriziranju poljoprivrednog zemIjišta i o utvrđivanju
dijela dohotka odnosno katastarskog prihoda koji je rezultat izuzetnih
pogodnosti u djelatnosti poljoprivrede ("Narodne novine", br.
17/86).

Pročišćeni tekst, NN 52/1990-970