## Kolektivni ugovor za za vodoprivrednu djelatnost

### NN 66/1993 (9.7.1993.), Kolektivni ugovor za za vodoprivrednu djelatnost

# KOLEKTIVNI UGOVORI

Na temelju članka 94. stavak 4. Zakona o radnim odnosima (pročišćeni
tekst "Narodne novine", br 25/92) i članka 88. Općeg kolektivnog
ugovora za javne djelatnosti i javna poduzeća ("Narodne novine",
br. 66/92), Sindikat zaposlenih u poljoprivredi, prehrambenoj industriji,
duhanskoj industriji i vodoprivredi, s jedne strane i Ministarstvo poljoprivrede
i šumarstva - Uprava za vodoprivredu, s druge strane, zaključili su 1.
lipnja 1993. godine ovaj

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### za vodoprivrednu djelatnost

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom za vodoprivrednu djelatnost (u nastavku: "Kolektivni
ugovor") uređuju se prava, obveze i odgovornosti iz rada i na osnovi
rada djelatnika u javnim vodoprivrednim poduzećima (u nastavku: "poduzeća"),
kao i prava i obveze poduzeća.

Članak 2.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primjenjuju se na sva javna vodoprivredna
poduzeća u Republici Hrvatskoj (u nastavku: "Republika") i na
sve djelatnike u tim poduzećima (u nastavku: "zaposlenik").

Članak 3.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primjenjuju se neposredno.

II. ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak 4.

Općim aktom određuju se posebni uvjeti za zasnivanje radnog odnosa za
obavljanje određenih poslova, a osobito stručna sprema, radno iskustvo,
pokusni rad, potrebna znanja i dr.

U prijavi slobodnog radnog mjesta navode se posebni uvjeti za zasnivanje
radnog odnosa, rok za podnošenje prijava kandidata, pokusni rad i njegovo
trajanje ako je pred viđen općim aktom poduzeća, kao i rok u kojem će kandidati
biti obaviješteni o izboru.

Članak 5.

Prije zasnivanja radnog odnosa može se obaviti provjeravanje stručnih
i drugih radnih sposobnosti kandidata. Provjeru obavlja komisija od tri
člana.

Potrebu za provjeravanjem stručnih i drugih radnih sposobnosti utvrđuje
direktor poduzeća.

Članove komisije određuje direktor poduzeća, s tim da najmanje 1 član
Komisije mora imati isti stupanj stručne spreme kao i kandidat čije se
sposobnosti provjeravaju.

Provjera se može obavljati kao audicija, putem testiranja, izradom pismenog
rada i dr.

Pokusni rad zaposlenika može trajati najviše tri mjeseca.

Dužinu pokusnog rada određuje direktor poduzeća.

Članak 6.

Kandidat je dužan započeti s radom na dan koji je određen odlukom o
izboru, odnosno ugovorom o zapošljavanju.

Kandidatu koji iz opravdanih razloga ne počne raditi određenog dana
u skladu s odlukom iz stavka 1. ovog članka, poduzeće može odrediti drugi
dan početka rada.

Članak 7.

Pripravnički staž traje najviše šest mjeseci za zaposlenika sa srednjom
stručnom spremom (SSS), devet mjeseci za višu stručnu spremu (VŠS) i dvanaest
mjeseci za visoku stručnu spremu (VSS).

Pripravništvo se obavlja po programu koji se donosi u skladu sa specifičnostima
pojedinih struka i radnih mjesta.

Pripravnički staž može se na prijedlog voditelja pripravničkog staža
skratiti. Trajanje pripravničkog staža produžuje se za vrijeme opravdane
odsutnosti s posla (bolesti, služenja vojnog roka i sl.), kad je ukupna
odsutnost trajala duže od 30 dana.

Ukoliko se nakon pripravničkog staža mora polagati pripravnički ispit,
polaže se pred komisijom od tri člana, od kojih jedan mora imati isti stupanj
stručne spreme određene vrste zanimanja kao i pripravnik. Članove komisije
imenuje direktor poduzeća. Članovi komisije mogu biti osobe koje nisu u
radnom odnosu kod poslodavca.

Članak 8.

Svako poduzeće dužno je zasnovati radni odnos s po jednim invalidom
domovinskog rata na svakih 50 zaposlenika.

Obveza uključuje i ranije zaposlene invalide domovinskog rata.

III. PRAVA, OBVEZE I ODGOVORNOSTI IZ

RADNOG ODNOSA

1. Raspoređivanje zaposlenika

Članak 9.

Zaposlenik može biti raspoređen na drugo radno mjesto, odnosno može
mu prestati radni odnos zbog toga što nema potrebna znanja i sposobnosti
i ne ostvaruje odgovarajuće rezultate rada, u vremenu dužem od 3 mjeseca.

Postupak za ocjenu znanja i sposobnosti zaposlenika iz stava 1. ovog
članka provodi komisija u sastavu od 3 člana, od kojih najmanje jedan član
mora imati isti stupanj stručne spreme i zanimanja kao i zaposlenik čiji
rad se ocjenjuje.

U postupku se utvrđuje stupanj i opseg znanja i stručne sposobnosti
zaposlenika i na osnovi toga direktor donosi odluku o raspoređivanju na
drugo radno mjesto odnosno prestanku rada zaposlenika. Odluka o raspoređivanju
odnosno prestanku rada zaposlenika dostavlja se zaposleniku i sindikalnoj
podružnici.

Ukoliko direktor ne prihvati mišljenje sindikalne podružnice, dužan
se o istom očitovati kod donošenja odluke.

Zaposlenik ima pravo prigovora na odluku iz stavka 3. ovog članka upravnom
odboru poduzeća.

Članak 10.

Zaposlenik se iz javnog poduzeća može rasporediti u drugo poduzeće u
djelatnosti vodoprivrede u slučaju potrebe posla i uz suglasnost zaposlenika.

Članak 11.

Zaposlenik koji je sporazumno raspoređen na radno mješto u drugo poduzeće
na rok do šest mjeseci, ne može imati nižu plaću nego mu je bila određena
prije premještaja.

Članak 12.

Zaposlenik može biti raspoređen iz jednog u drugo mjesto rada na udaljenosti
većoj od 55 km, ako mu poduzeće osigura smješlaj ili mu nadoknadi povećane
troškove.

Uvjete smještaja odnosno visinu troškova koji se priznaju zaposleniku
određuje direktor poduzeća.

Poduzeće ne može rasporediti iz jednog u drugo mjesto rada na udaljenost
veću od 50 km:

- zaposlenicu za vrijeme trudnoće,

- majku sa djetetom do dvanaest godina starosti,

- invalida,

- samohranog roditelja,

- roditelja teže hendikepiranog djeteta koji zbog toga radi sa skraćenim
radnim vremenom,

- sindikalnog povjerenika bez njegova pristanka i

- predstavnika zaposlenika u organima upravljanja.

Članak 13.

Zaposlenik ima pravo na zaštitu na radu.

Poduzeće je dužno provoditi mjere zaštite na radu u cilju zaštite zdravlja
zaposlenika.

Općim aktom poduzeća u skladu sa zakonom razradit će se mjere zaštite
na radu. U izradi općeg akta obvezatno sudjeluje predstavnik sindikata.

Sindikalni povjerenik ima pravo uvida u provedbu mjera zaštite na radu.

2. Radno vrijeme

Članak 14.

Radno vrijeme traje 40 sati tjedno uključujući i plaćeni polusatni dnevni
odmor.

Raspored radnog vremena u kalendarskoj godini određuje se planom korištenja
radnog vremena (radni kalendar).

Članak 15.

Raspored tjednog radnog vremena, početak i završetak radnog vremena
i vrijeme polusatnog dnevnog odmora uređuje se aktom poduzeća, odnosno
odlukom direktora, u skladu sa specifičnostima poslovanja poduzeća.

Nedjelja je dan tjednog odmora.

Članak 16.

Direktor poduzeća može izvršiti preraspodjelu radnog vremena kada to
zahtijeva priroda vodoprivrednih poslova, organizacija rada i poslovanja,
bolja iskoristivost sredstava rada i opreme, racionalnije korištenje radnog
vremena, te izvršenje ugovorenih poslova.

Poduzeće je dužno omogućiti zaposleniku iskorištenje viška sati u tijeku
iste kalendarske godine.

3. Zdravlje i sigurnost na radu

Članak 17.

Zaposlenik koji radi pod posebnim uvjetima rada u poduzeću (rad u vodi,
naftni derivati, blato, prašina i drugo) ima pravo na 15 minuta za pranje
i čišćenje u okviru redovnog radnog vremena.

Poduzeće je dužno osigurati i staviti zaposleniku na raspolaganje određenu
količinu sredstava za pranje i čišćenje na teret troškova poslovanja poduzeća.

U slučaju kad je potrebna zaštitna odjeća, obuća i oprema, ista se osigurava
na teret poduzeća u skladu s općim aktom poduzeća.

Zaposlenik je dužan postupati s navedenim sredstvima s potrebnom pažnjom
u skladu s općim aktom iz prethodnog stavka.

Poduzeće je dužno kod uvođenja novih tehnologija i sredstava rada voditi
računa da ista ne ugrožavaju zdravlje zaposlenika i da kao takova ne utječu
štetno na zaposlenike i okoliš.

4. Odmori i dopusti

Članak 18.

Zaposlenik ima pravo na dopust uz naknadu plaće do 7 radnih dana u godini
u sljedećim slučajevima:

- sklapanju braka ...........................................................
5 radnih dana

- rođenju djeteta ............................................................
5 radnih dana

- smrti supružnika, djeteta, roditelja ili unuka ......... 4 radna dana

- smrti roditelja supružnika, djedova, baka,

braće, sestara ..................................................................
3 radna dana

- selidbe u drugo mjesto ..............................................
3 radna dana

- selidbe u istom mjestu ...............................................
2 radna dana

- elementarne nepogode ...............................................
5 radnih dana

- teže bolesti člana uže obitelji (supružnika,

roditelja i djece) ..............................................................
3 radna dana

- polaganja stručnog ispita .............................................
2 radna dana

- u slučaju većih oštećenja ili uništenja materijalnih

dobara kao posljedice neprijateljskog djelovanja....... 5 radnih dana

- radi smještaja prognanih ili izbjeglih osoba .............. 2 radna
dana

- radi traženja članova obitelji - djece, supružnika,

roditelja, braće i sestara nestalih u ratu ili obavljanje

poslova radi pomoći članovima obitelji zarobljenim

od strane neprijatelja .......................................................
5 radnih dana

Ako se u tijeku kalendarske godine ponovi slučaj potrebe korištenja
plaćenog dopusta, zaposlenik može ponovno ostvariti pravo iz stavka 1.
ovoga članka.

Članak 19.

Zaposlenik ima pravo na dopust uz naknadu plaće kada je na temelju odluke
poduzeća upućen na obrazovanje, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizaciju.

Dužina trajanja plaćenog dopusta kao i ostala prava i obveze zaposlenika,
utvrđuju se posebnim ugovorom.

Odluku iz stavka 1. ovoga članka donosi upravni odbor poduzeća.

Članak 20.

Direktor može odobriti zaposleniku neplaćeni dopust do 30 dana u tijeku
jedne kalendarske godine u sljedećim slučajevima:

- njega člana uže obitelji,

- gradnja ili popravak kuće ili stana,

- liječenje na vlastiti trošak,

- obrazovanje, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizacija na
vlastiti trošak, te u drugim opravdanim slučajevima.

Izuzetno upravni odbor poduzeća može odobriti neplaćeni dopust i preko
30 dana.

Članak 21.

U granicama duljine godišnjeg odmora koje su određene zakonom, trajanje
godišnjeg odmora utvrđuje se:

a) prema radnom stažu

- do 5 godina radnog staža ...........................................
2 radna dana

- preko 5 do 10 godina radnog staža .......................... 4 radna
dana

- preko 10 do 15 godina radnog staža ........................ 6 radnih
dana

- preko 15 do 20 godina radnog staža ........................ 8 radnih
dana

- preko 20 do 25 godina radnog staža ........................ 10 radnih
dana

- preko 25 do 30 godina radnog staža ........................ 12 radnih
dana

- preko 30 godina radnog staža ................................... 14
radnih dana

b) prema složenosti poslova

- poslovi I.-IV. grupe složenosti ..................................
1 radni dan

- poslovi V.-VIII. grupe složenosti .............................. 2
radna dana

- poslovi IX.-X. grupe složenosti .................................
3 radna dana

c) prema uvjetima rada

- rad koji se pretežno izvršava na terenu,

vodi, vlazi, buci, vjetru i slično ......................................
3 radna dana

- rad u zatvorenom prostoru uz uobičajene

uvjete smještaja ...............................................................
1 radni dan

d) prema posebnim socijalnim uvjetima

- majka za svako dijete do 7 godina starosti ................ 1 radni
dan

- samohrani roditelji s jednim djetetom

do 14 godina starosti ........................................................
2 radna dana

- samohrani roditelj s dvoje ili više djece

do 14 godina starosti ........................................................
3 radna dana

- zaposlenik koji izdržava teško oboljelog

člana uže obitelji ..............................................................
3 radna dana

- invalid ..............................................................................
1 radni dan

- invalid domovinskog rata .............................................
3 radna dana

e) prema doprinosu zaposlenika na radu

- zaposleniku pripada jedan dan godišnjeg odmora ukoliko je ostvario
godišnji učinak od 10 ili više % u odnosu na planirani učinak.

f) prema navršenim godinama starosti

- zaposlenik koji navrši 55 godina života ima pravo na godišnji odmor
u trajanju od 30 radnih dana.

Broj dana utvrđen prema kriterijima iz prethodnog stavka pribraja se
na zakonski minimum trajanja godišnjeg odmora od 18 radnih dana, s tim
da ne može iznositi više od zakonom utvrđenog maksimuma.

IV. PRAVA ZAPOSLENIKA ZA ČIJIM JE RADOM PRESTALA POTREBA

Članak 22.

Zaposlenik koji je utvrđen trajnim viškom, a navršio je 10 ili više
godina radnog staža u poduzeću, ima prednost u istom kod zapošljavanja
u slučaju potrebe za zaposlenicima njegove stručne osposobljenosti.

Prednost iz stavka 1. ovog članka ostvaruje zaposlenik uz uvjet da nije
zasnovao radni odnos u drugom poduzeću na radnom mjestu odgovarajućeg stupnja
stručne spreme.

Pravo iz stavka 1. ovog članka prestaje protekom roka od tri godine
nakon prestanka radnog odnosa.

Članak 23.

Zaposleniku za čijim je radom trajno prestala potreba u poduzeću na
osnovi usvojenog programa rješavanja trajnog viška zaposlenika radni odnos
ne može prestati dok ne proteknu sljedeći rokovi od dana usvajanja programa
rješavanja viška zaposlenika:

- zaposleniku do 10 godina radnog staža 4 mjeseca

- zaposleniku s preko 10 godina radnog

staža ................................................................
5 mjeseci

- zaposleniku s preko 20 godina radnog

staža ................................................................
6 mjeseci

Zaposleniku kojem do stjecanja prava na mirovinu nedostaje pet godina
staža ili godina života može prestati radni odnos zbog trajnog prestanka
potrebe za njegovim radom ako mu se dokupi mirovinski staž. Ova odredba
ne primjenjuje se za stjecanje prava na prijevremenu starosnu mirovinu.

V. PLAĆE I NAKNADE

1. Plaća

Članak 24.

Plaća se sastoji od plaće za izvršeni rad, plaće iz dobiti i naknade
plaće.

Plaću za izvršeni rad čine:

- osnovna plaća utvrđena po osnovi složenosti poslova radnog mjesta
na kojem je zaposlenik raspoređen, stupnja odgovornosti i normalnih uvjeta
rada na tom radnom mjestu (utvrđena kao minimalna mjesečna plaća u tarifnom
dijelu ugovora),

- povećanje plaće po osnovi ostvarenih rezultata rada (u nastavku: stimulativni
dio plaće),

- povećanje plaće po osnovi rsdnog staža i uvjetima rada težih od uvjeta
vrednovanja u osnovnoj plaći (u daljnjem tekstu: dodaci)

Plaću iz dobiti zaposlenik ostvaruje u zavisnosti od ostvarenih rezultata
poslovanja.

Naknadu plaće zaposlenik ostvaruje u vrijeme u kojem ne radi u slučajevima
utvrđenim zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 25.

Zaposleniku pripada za puno radno vrijeme plaća najmanje u iznosu koji
proizlazi iz ovog Kolektivnog ugovora.

U odluci, rješenju ili ugovoru o radu, odnosno ugovoru o zapošljavanju
zaključenom između poduzeća i zaposlenika određuje se plaća za izvršeni
rad.

Osnovna plaća određena po odredbama ovog Kolektivnog ugovora je podloga
za utvrđivanje dodataka.

2. Osnovna plaća

Članak 26.

Osnovna plaća zaposlenika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrđuje
se tako da se iznos najniže osnovne plaće pomnoži koeficijentom složenosti
utvrđenim za grupu poslova koja pripada radnom mjestu na kojem zaposlenik
radi.

Članak 27.

Najniža osnovna plaća utvrđuje se u visini i na način određen člankom
24. Općeg kolektivnog ugovora za javne djelatnosti i javna poduzeća.

Članak 28.

Općim aktima poduzeća izvršit će se razvrstavanje i vrednovanje svih
poslova odnosno radnih mjesta na osnovi složenosti poslova, odgovornosti
i uvjeta rada, najkasnije u roku 30 dana od stupanja na snagu ovog Kolektivnog
ugovora.

Svi poslovi odnosno radna mjesta razvrstavaju se u deset tarifnih grupa,
a odnos između osnovne plaće najniže i najviše vrednovanog radnog mjesta
ne može biti veći od 1 : 5.

Grupe poslova, tipična radna mjesta za određenu grupu poslova, te koeficijent
najniže osnovne plaće u grupi u odnosu na najnižu osnovnu plaću sadržan
je u tarifnom dijelu koji čini sastavni dio ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 29.

Osnovna plaća zaposlenika povećava se za svaku navršenu godinu radnog
staža za 0,5%.

Pravo na povećanje osnovne plaće prema stavku 1. ovoga članka pripada
zaposleniku na ukupni radni staž upisan u radnu knjižicu, uvećan za tekući
radni staž u poduzeću koji nije zaključen.

Članak 30.

Osnova za utvrđivanje stimulativnog dijela plaće može biti količina,
kvaliteta i drugi elementi utvrđeni aktima poduzeća.

Aktima poduzeća utvrdit će se mjerila za vrednovanje ostvarenih rezultata
rada i stimuliranje zaposlenih.

Članak 31.

Poduzeće je dužno unaprijed upoznati zaposlenika s kriterijima i mjerilima
za ostvarenje stimulativnog dijela plaće koji mu po toj osnovi pripada.

Na zahtjev zaposlenika ili sindikalne podružnice može se izvršiti preispitivanje
normi ili drugih mjerila vrednovanja rezultata rada, a do završetka postupka
preispitivanja zaposlenik ostvaruje stimulativni dio plaće prema do tada
važećim mjerilima.

Članak 32.

Zaposlenici imaju pravo na udio u ostvarenoj dobiti poduzeća najmanje
u visini od 10% iznosa neto dobiti.

Odluku o visini udjela zaposlenika u ostvarenoj dobiti donosi upravni
odbor poduzeća na prijedlog direktora poduzeća.

Plaće iz dobiti raspoređuju se zaposlenicima na osnovi njihova udjela
u ukupno isplaćenim plaćama u poduzeću.

Članak 33.

Plaća direktora poduzeća i zamjenika direktora utvrđuje se ugovorom,
koji zaključuju upravni odbor poduzeća i direktor odnosno njegov zamjenik.

Ugovorom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se obveze direktora i zamjenika
direktora u odnosu na poslovanje poduzeća, ovlaštenja u skladu sa zakonom,
ugovoreni iznos plaće i druga prava u odnosu na preuzete obveze i ovlaštenja.

3. Dodaci

Članak 34.

Osnovna plaća zaposlenika uvećat će se:

- za rad noću ................................................. 30%

- za prekovremeni rad.................................. 50%

- za rad nedjeljom ........................................ 35%

- za rad u drugoj smjeni ili dvokratni rad s

prekidom dužim od jednog sata ............... 10%

Noćnim radnom smatra se rad izvršen između 22.00 sata i 6.00 sati narednog
dana.

Prekovremenim radom smatra se rad u trajanju dužem od 40 sati tjedno,
ako nije obuhvaćen preraspodjelom radnog vremena.

Članak 35.

Za rad na dane blagdana i neradne dane utvrđene zakonom zaposlenik ima
pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu za 50%.

Ako zaposlenik radi na dan Uskrsa ima pravo na plaću uvećanu za 50%.

Članak 36.

Ukoliko je rad na dan tjednog odmora ili dane blagdana odnosno u neradne
dane istodobno i prekovremeni rad,odnosno noćni rad, zaposleniku pripada
pravo na dodatak za takav rad po svim osnovama iz ovog Kolektivnog ugovora
kumulativno.

Članak 37.

Osnovna plaća zaposlenika povećat će se za rad u uvjetima težim od uobičajenih
za to radno mjesto. Teže uvjete rada od uobičajenih za pojedina radna mjesta
utvrdit će poduzeće općim aktima. Elementi težih uvjeta rada koji se obavezno
moraju uzeti u obzir kod uređivanja ovih pitanja u aktima poduzeća su sljedeći:

- utjecaji okoline (klima, buka, vibracije zračenje,

vlaga, štetni plinovi, biološke štetnosti)..........................................
5%

- fizični napori s mogućim posljedicama za zdravlje

(rad s prljavim tvarima).......................................................................
4%

- opasnost po zdravlje i život na radnom mjestu

(opasnost od alata ili predmeta rada, od transportnih

sredstava, opasnost od pada električne struje,

zatrpavanja,eksplozije, vrućih i užarenih predmeta

ili tvari i od nagrizajućih tvari) ..........................................................
5%

4. Plaća po osnovi inovacije

Članak 38.

Zaposleniku - autoru inovacije koja se primjenjuje u poduzeću pripada
naknada za upotrebu inovacije u skladu s odredbama ovog Kolektivnog ugovora
za vrijeme primjene inovacije, a najduže:

- 5 godina od početka primjene inovacije koja je kao izum zaštićena
patentom,

- 3 godine od početka primjene inovacije koja je tehničko unapređenje
ili izum koji nije zaštićen patentom,

- 2 godine od početka primjene inovacije.

Članak 39.

Naknada za primjenu inovacije u poduzeću isplaćuje se zaposleniku u
visini:

- 15% dobiti ostvarene primjenom izuma zaštićenog patentom.

- 10% dobiti ostvarene primjenom izuma koji nije zaštićen patentom tehničkog
unapređenja, novih proizvoda i proizvodnih procesa.

- 5% dobiti ostvarene primjenom korisnih ideja i prijedloga.

Članak 40.

U slučaju kada korisnost inovacije odnosno ostvarenu dobit nije moguće
utvrditi egzaktnom metodom jer nema mjerljivih pokazatelja (npr. poboljšanje
uvjeta rada, sigurnost na radu, zaštita okoliša, izum koji je zaštićen
patentom na ime poduzeća, ali se ne primjenjuje, te korisni prijedlozi
čiji se učinci ne mogu mjeriti), naknada se utvrđuje u jednokratnom iznosu.

Odluku o visini naknade donosi direktor poduzeća, a iznos naknade ne
može biti veći od 5 prosječnih neto plaća zaposlenika u poduzeću iz proteklog
mjeseca.

5. Naknade

Članak 41.

Zaposlenik ostvaruje naknadu plaće u visini osnovne plaće radnog mjesta
uvećane za dodatak za radni staž koji bi ostvario u tekućem mjesecu, za
vrijeme kada ne radi zbog:

- godišnjeg odmora,

- državnih i vjerskih blagdana i neradnih dana,

- plaćenog dopusta (iz članka 18. i 19. ovog Kolektivnog ugovora)

- obrazovanja i stručnog osposobljavanja i prekvalifikacije u skladu
s potrebama poduzeća,

- obavljanja, funkcije predstavnika zaposlenika u organima upravljanja.

Članak 42.

Zbog privremene nemogućnosti poduzeća da zaposleniku osigura obavljanje
odgovarajućih poslova zaposleniku pripada pravo na naknadu u visini 70%
osnovne mjesečne plaće radnog mjesta, uvećane za dodatak za radni staž.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka zaposlenik može ostvarivati najduže
6 mjeseci, a odluku o tome donosi direktor poduzeća.

Članak 43.

Zaposleniku pripada naknada plaće najmanje u visini njegove osnovne
plaće uvećane za dodatak za radni staž, za vrijeme kada ne radi zbog:

- nepovoljnih vremenskih prilika kada nije moguće ostvariti radni učinak
(kiša, snijeg, mraz i slično).

- zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje zaposlenika (u slučaju
nedostatka sirovina, pogonske energije i dr.).

- obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti.

Pravo iz stavka 1. alineje 1. i 2. ovoga članka zaposlenik stječe pod
uvjetom da do zastoja nije došlo njegovom krivnjom i ako nije moguće radom
u slobodne dane ili dane tjednog odmora nadoknaditi izgubljeno radno vrijeme
u narednih 30 dana.

Članak 44.

U slučaju odsutnosti zaposlenika s posla zbog bolovanja do 30 dana pripada
mu naknada plaće najmanje u visini 90% njegove plaće ostvarene u mjesecu
neposredno prije nego je započeo bolovanje.

Naknada iz stavka 1. ovoga članka pripada zbog bolesti zaposlenika ili
zbog njege oboljelog člana obitelji u slučaju odsutnosti do 30 dana.

Zaposlenik koji ne može raditi zbog objavljene opće opasnosti, u ratom
ugroženim dijelovima Republike, ima za to vrijeme pravo na naknadu plaće,
najmanje u visini minimalne plaće.

Članak 45.

Sindikalnom povjereniku poduzeća, kada ne radi poslove radnog mjesta
zbog sindikalnih aktivnosti utvrđenih zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom,
poduzeće je dužno isplatiti naknadu plaće kao da je radio na poslovima
radnog mjesta uz normalni učinak.

VI. OSTALA MATERIJALNA PRAVA

ZAPOSLENIKA

Članak 46.

Zaposlenik ima pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora u poduzeću
u kojem koristi godišnji odmor.

Regres za korištenje godišnjeg odmora utvrđuje se u visini prosječne
plaće isplaćene u poduzeću u mjesecu koji prethodi isplati regresa, a isplaćuje
se prije korištenja godišnjeg odmora.

Članak 47.

Poduzeće je dužno zaposleniku isplatiti jubilarnu nagradu za navršenih:

- 10 godina radnog staža 50%

- 15 godina radnog staža 60%

- 20 godina radnog staža 70%

- 25 godina radnog staža 80%

- 30 godina radnog staža 90%

- 35 godina radnog staža 100%

od prosječne plaće isplaćene po zaposleniku u gospodarstvu Republike
u prethodnom mjesecu.

Jubilarna nagrada isplaćuje se na dan ispunjenja uvjeta, u gotovini
ili drugom obliku ukoliko je zaposlenik s time suglasan.

Članak 48.

Zaposlenik koji odlazi u mirovinu ima pravo na otpremninu u visini tri
prosječne plaće isplaćene u gospodarstvu Republike u prethodnom mjesecu.

Pravo na isplatu otpremnine pripada i zaposleniku kojem je dokupljen
radni staž radi stjecanja prava na mirovinu.

Članak 49.

Zaposlenik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć u slučajevima:

- smrti zaposlenika u visini 3 prosječne mjesečne plaće

- smrti supružnika, djeteta i roditelja u visini 1 prosječne mjesečne
plaće

- nastanka invalidnosti više od 70% utvrđene po mjerodavnom organu u
visini 2 prosječne mjesečne plaće

- bolovanja u neprekidnom trajanju dužem od 90 dana odnosno korištenja
porodiljskog dopusta u visini 1 prosječne mjesečne plaće

- otklanjanja posljedica elementarne nepogode (izuzev suše) u visini
1 prosječne mjesečne plaće

- nastanka invalidnosti zaposlenika, supružnika, roditelja i djece zaposlenika
u domovinskom ratu više od 70% utvrđene po mjerodavnom organu u visini
2 prosječne mjesečne plaće

Kao osnovica za utvrđivanje visine pomoći iz stavka 1. uzima se prosječna
mjesečna plaća isplaćena po zaposleniku u gospodarstvu Republike u prethodnom
mjesecu.

Članak 50.

Poduzeće je dužno isplatiti naknadu učenicima i studentima na praksi
za vrijeme provedeno na radu kako slijedi:

- učenicima prve i druge godine srednje škole najmanje u visini 20%
prosječne mjesečne plaće,

- učenicima treće i četvrte godine srednje škole najmanje u visini 25%
prosječne mjesečne plaće,

- studentima prve i druge godine više škole ili fakulteta najmanje u
visini 30% prosječne mjesečne plaće,

- studentima treće i četvrte godine fakulteta najmanje u visini 40%
prosječne mjesečne plaće.

Kao osnovica za utvrđivanje visine naknade iz stavka 1. uzima se prosječna
mjesečna plaća isplaćena po zaposleniku u gospodarstvu Republike u prethodnom
mjesecu.

Za vrijeme provedeno na radu, učenici i studenti na praksi imaju pravo
na naknadu troškova prijevoza na rad i s rada i topli obrok, po istim kriterijima
kao i zaposlenici u poduzeću.

Ostala prava i obveze učenika i studenata odnosno poduzeća za vrijeme
prakse regulirat će se međusobnim ugovorom u skladu sa zakonom.

Članak 51.

Zaposlenik ili njegova djeca koja preko njega ostvaruju zdravstvenu
skrb, imaju pravo na sredstva za poklon po djetetu u visini 20% prosječne
mjesečne plaće isplaćene u gospodarstvu Republike u prethodnom mjesecu.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka ostvaruju djeca do navršene dvanaeste
godine života.

Članak 52.

Poduzeće je dužno osigurati sve zaposlenike za slučaj povrede na radu
na teret poduzeća.

Članak 53.

Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla
ukoliko poduzeće ne osigurava prijevoz zaposleniku, u visini cijene prijevoza
javnim prijevoznim sredstvima.

Članak 54.

Zaposlenik koji radi najmanje pola radnog vremena ima pravo na naknadu
troškova prehrane u tijeku rada u iznosu 25% prosječne mjesečne plaće isplaćene
u gospodarstvu Republike u prethodnom mjesecu.

Zaposlenik nema pravo na naknadu troškova prehrane za vrijeme u kojem
ostvaruje pravo na terenski dodatak odnosno dnevnicu.

Članak 55.

Službenim putovanjem smatra se put izvan mjesta zaposlenja - stanovanja
radi izvršenja određenog posla.

Nalog za službeno putovanje izdaje direktor, odnosno ovlašteni zaposlenik.

Službeno putovanje počinje trenutkom napuštanja radnog mjesta, odnosno
napuštanja stana. Službeno putovanje prestaje povratkom na radno mjesto
odnosno povratkom u stan.

Članak 56.

Zaposlenik koji je upućen na službeno putovanje ima pravo na dnevnicu,
naknadu troškova noćenja, prijevoznih troškova i drugih troškova učinjenih
pri izvršenju zadanog posla.

Članak 57.

Prijevozni troškovi na službenom putovanju naknađuju se na sljedeći
način:

- kod korištenja autobusa ili vlaka naknađuju se troškovi u visini cijene
prijevozne karte.

- za korištenje aviona, spavaćih kola ili broda potrebno je odobrenje
direktora, a naknađuju se stvarni troškovi.

- za korištenje privatnog automobila zaposlenik mora imati odobrenje
direktora. Prijevozni troškovi naknaduju se u visini 30% cijene jedne litre
super benzina po prijeđenom kilometru i odobrenoj relaciji putovanja.

Članak 58.

Troškovi noćenja naknađuju se u visini iznosa hotelskog računa za spavanje.
Ako je zaposlenik na službenom putovanju noćio, a nema računa, pripada
mu naknada troškova noćenja u visini utvrđenoj općim aktom poduzeća.

Člana 59.

Zaposlenik koji je upućen na službeno putovanje ima pravo na dnevnicu
u iznosu od 10% prosječne mjesečne plaće isplaćene u gospodarstvu Republike
u prethodnom mjesecu.

Pravo na puni iznos dnevnice iz prethodnog stavka zaposlenik ostvaruje
ako je službeno putovanje trajalo duže od 12 sati, a pola dnevnice za službeno
putovanje u trajanju od 7-12 sati.

Članak 60.

Zaposlenik koji radi na terenu ima pravo na terenski dodatak.

Radom na terenu smatra se rad na radilištima na kojima zaposlenici stalno
borave, a na koja zbog udaljenosti od mjesta stanovanja nisu u mogućnosti
svakodnevno putovati na rad i s rada.

Uz terenski dodatak zaposlenik ostvaruje i pravo na naknadu troškova
prijevoza do kuće i natrag najmanje jedanput mjesečno.

Puni iznos terenskog dodatka dnevno iznosi 8% prosječne mjesečne plaće
isplaćene po zaposleniku u gospodarstvu Republike u prethodnom mjesecu.

Visina terenskog dodatka ovisi o tome da li je zaposleniku osiguran
besplatan smještaj i prehrana. U svim slučajevima visina terenskog dodatka
utvrđuje se aktom poduzeća.

Terenski dodatak i dnevnica međusobno se isključuju.

Članak 61.

Kada zbog potrebe posla zaposlenik živi odvojeno od obitelji, a svakodnevno
putovanje nije moguće ni racionalno, pripada mu pravo na naknadu za odvojeni
život.

Visina naknade za odvojeni život iznosi najmanje 70% prosječne mjesečne
plaće isplaćene po zaposleniku u gospodarstvu Republike u prethodnom mjesecu.

Pojedinačno pravo na naknadu za odvojeni život utvrđuje se odlukom direktora,
odnosno ugovorom o zapošljavanju.

VII. ZAŠTITA ZAPOSLENIKA (SOLIDARNOST)

1. Zaštita prava zaposlenika

Članak 62.

Kada se tijekom radnog vijeka zaposlenika smanji njegova radna sposobnost
zbog godina starosti povrede na radu, invaliditeta, profesionalnih i ostalih
bolesti, poduzeće je dužno osigurati mu povoljnije uvjete rada (npr. lakši
posao, povoljnija norma, rad sa smanjenim fondom sati, rad na jednostavnijim
poslovima i sl.) i plaću koju bi ostvarivao da nisu nastupile spomenute
okolnosti.

Članak 63.

Naknada plaće koja zaposleniku invalidu pripada od dana nastanka invalidnosti,
ili dana utvrđene opasnosti od nastanka invalidnosti, odnosno dana završetka
prekvalifikacije ili dokvalifikacije do raspoređivanja na odgovarajuće
radno mjesto, ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće radnog
mjesta na kojem je do tada bio raspoređen.

Članak 64.

Poduzeće je dužno zaposleniku, koji radi skraćeno radno vrijeme zbog
smanjene radne sposobnosti nastale povredom na radu ili profesionalnog
oboljenja, isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini
razlike između naknade koju ostvaruje po propisima invalidsko-mirovinskog
osiguranja i plaće radnog mjesta na koje je raspoređen.

Članak 65.

Zaposlenik kojem do stjecanja prava na mirovinu nedostaje pet godina
staža ili godina života, do odlaska u mirovinu zadržava najmanje plaću
koju je ostvario u mjesecu prije nastanka spomenutih okolnosti, pod uvjetom
da uredno i savjesno obavlja poslove i postiže učinak primjeren njegovoj
dobi.

Plaća zaposlenika iz stavka 1. ovoga članka uvećava se srazmjerno rastu
prosječnih plaća u poduzeću.

VIII. DISCIPLINSKI POSTUPAK I ODGOVORNOST

Članak 66.

Inicijativu za pokretanje disciplinskog postupka može dati svaki zaposlenik
poduzeća.

Disciplinski postupak protiv zaposlenika pokreće se zahtjevom za pokretanje
postupka, koji disciplinskom organu može podnijeti direktor ili zaposlenik
koji rukovodi dijelom procesa rada u poduzeću.

O pokretanju disciplinskog postupka direktor obavještava sindikalnog
povjerenika.

Članak 67.

O disciplinskoj odgovornosti zaposlenika odlučuje direktor odnosno disciplinski
organ.

Nadležni organ za vođenje disciplinskog postupka dužan je u pozivu za
disciplinsku raspravu naznačiti zaposlenikovo pravo na obranu.

Na zahtjev zaposlenika odnosno uz njegov pristanak u disciplinskom postupku
može ga zastupati sindikat.

Disciplinski organ dužan je prije izricanja disciplinske mjere uzeti
u obzir mišljenje Sindikata.

Članak 68.

Općim aktom poduzeća utvrđuju se vrste povreda radne obveze, disciplinske
mjere i organi za sprovođenje disciplinskog postupka.

Članak 69.

Protiv odluke direktora odnosno disciplinskog organa zaposlenik može
podnijeti zahtjev za zaštitu prava upravnom odboru ili drugom organu utvrđenom
općim aktom poduzeća.

IX. ZAŠTITA PRAVA ZAPOSLENIKA

Članak 70.

Otkazni rok zaposlenika iznosi:

a) za zaposlenika do 30 godina života ..................................
1 mjesec

b) za zaposlenika do 40 godina života...................................
2 mjeseca

c) za zaposlenika iznad 40 godina života .............................
3 mjeseca.

U otkaznom roku zaposlenik ima pravo na izbivanje s rada radi traženja
novog zaposlenja 8 sati tjedno.

X. OBRAZOVANJE ZAPOSLENIKA I INFORMIRANJE

Članak 71.

Zaposlenik se ima pravo stručno usavršavati u skladu s potrebama poduzeća
i svojimosobnim interesima.

Prava i obveze između zaposlenika upućenog na stručno usavršavanje i
poduzeća, utvrđuju se posebnim ugovorom u skladu s aktom poduzeća odnosno
ugovorom o zapošljavanju.

Članak 72.

Poduzeće je dužno zaposleniku osigurati informacije koje su od značenja
za njegov ekonomski položaj, kao naprimjer:

- o prijedlozima poslovnih i razvojnih odluka koje utječu na ekonomski
i socijalni položaj zaposlenika.

- o poslovnim rezultatima.

- o odlukama i aktima kojima se u skladu s kolektivnim ugovorom uređuju
osnovna prava i obveze iz radnog odnosa.

Informacije o rezultatima poslovanja poduzeća osigurava direktor.

XI. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 73.

Direktor poduzeća dužan je primiti na razgovor sindikalnog povjerenika
kada on to zatraži, odnosno prema dogovoru.

Članak 74.

Poduzeće je dužno za rad sindikata osigurati najmanje sljedeće uvjete:

- prostor za rad i održavanje sastanka sindikalnih podružnica bez naknade
troškova,

- stručno-tehničke i administrativne usluge za rad sindikalnog povjerenika
u mjeri koliko je to neophodno za ostvarivanje sindikalne funkcije,

- obračun i naplatu sindikalne članarine i sindikalnih kredita putem
isplatnih lista,

- okupljanje zaposlenika u tijeku radnog vremena zbog upoznavanja sa
sindikalnom ponudom, radi njihova odlučivanja o učlanjenju u Sindikat.

Članak 75.

Sindikalni povjerenik poduzeća ostvaruje prava za vrijeme obnašanja
dužnosti sukladno članku 67. Općeg kolektivnog ugovora za javne djelatnosti
i javna poduzeća.

Članak 76.

Sindikalnom povjereniku, kada obavlja aktivnosti utvrđene zakonom i
ovim kolektivnim ugovorom, pripada naknada plaće kao da je radio.

Broj sati za sindikalnu aktivnost s naknadom plaće u smislu prethodnog
stavka sindikalni povjerenik ostvaruje zavisno od broja članova sindikata
u poduzeću, i to tako da za svakog člana sindikata ima pravo na dva sata
aktivnosti s naknadom plaće u tijeku kalendarske godine.

Zaposlenik koji je član organa Sindikata na državnoj razini ima pravo
na odsutnost s rada do sedam dana u tijeku kalendarske godine, uz naknadu
plaće iz stavka 1. ovog članka.

Članak 77.

Zaposlenici imaju pravo organizirano se baviti sindikalnim radom u poduzeću.

Sindikalna podružnica ima pravo štititi prava i interese članova sindikata
u skladu s odredbama zakona, statuta, Općeg kolektivnog ugovora za javne
djelatnosti i javna poduzeća i međunarodnim konvencijama.

Sindikalnom povjereniku poduzeće je dužno omogućiti nesmetan rad u poduzeću.

Sindikalni povjerenik ima pravo uvida u sve dokumente koji su bitni
za kontrolu primjene ovog Kolektivnog ugovora u poduzeću.

Članak 78.

Poduzeće ne može općim ili drugim aktom ograničiti zaposlenicima pravo
učlanjivanja u sindikat, odnosno tražiti njihovo isključenje iz članstva.

Poduzeće ne može zaposleniku dati otkaz, umanjiti mu plaću ili nanijeti
drugu štetu zbog učlanjenja u sindikat ili zbog sudjelovanja u sindikalnim
aktivnostima.

Članak 79.

U Javnom vodoprivrednom poduzeću "Hrvatska vodoprivreda" osiguravaju
se uvjeti za rad sindikalnog povjerenika, koji poslove za sve sindikalne
podružnice po ovom Kolektivnom ugovoru, obavlja s punim radnim vremenom.

Sindikalni povjerenik iz stavka 1. ovoga članka usklađuje aktivnosti
sindikalnih povjerenika u svim javnim vodoprivrednim poduzećima, prati
primjenu ovog Kolektivnog ugovora, prikuplja i obrađuje podatke od značenja
za sindikat, brine se o informiranju i po potrebi pruža pomoć drugim sindikalnim
povjerenicima.

Izbor sindikalnog povjerenika obavlja se na način propisan Odlukom o
izboru sindikalnih povjerenika Sindikata PPDIV-a.

XII. ZAKLJUČIVANJE KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 80.

Smatra se da je ovaj Kolektivni ugovor zaključen kada ga potpišu ovlašteni
predstavnici Sindikata zaposlenih u poljoprivredi, prehrambenoj i duhanskoj
industriji i vodoprivredi i Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva - Uprava
za vodoprivredu.

Članak 81.

Ovaj ugovor sklapa se na određeno vrijeme i primjenjuje se do 31. prosinca
1994. godine.

Postupak zaključivanja novog Kolektivnog ugovora počet će najkasnije
tri mjeseca prije isteka roka primjene iz stavka 1.

Članak 82.

Za tumačenje odredbi i praćenje primjene ovog Kolektivnog ugovora potpisnici
imenuju zajedničku komisiju.

Način rada i broj članova utvrdit će potpisnici ugovora.

XIII. RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 83.

Za rješavanje sporova potpisnici imenuju Komisiju za mirenje.

Komisija za mirenje ima tri člana. Jednog člana Komisije imenuje svaki
potpisnik, a trećeg člana imenuju zajednički. Predsjednika Komisije imenuju
potpisnici sporazumno.

U postupku rješavanja sporova primjenjuju se odredbe članka 74. do 80.
Općeg kolektivnog ugovora za javne djelatnosti i javna poduzeća.

XIV. ŠTRAJK U PODUZEĆU

Članak 84.

Pravo zaposlenika na štrajk može se ostvariti samo pod uvjetom da je
osiguran minimurnprocesa rada koji je nezamjenjiv uvjet života i rada grsđana,
ili rada drugih poduzeća.

Općim aktom poduzeća utvrđuju se poslovi koji se moraju obavljati za
vrijeme štrajka, uz suglasnost Sindikata.

XV. SOCIJALNI MIR

Članak 85.

Sindikalne podružnice poduzeća suzdržavaju se od štrajka ako se sve
odredbe ovog Kolektivnog ugovora uredno ispunjavaju prema svim zaposlenicima
u poduzeću.

Članak 86.

Štrajk se provodi sukladno sindikalnim pravilima o štrajku.

Štrajkom rukovodi štrajkački odbor. Članovi štrajkačkog odbora ne mogu
biti raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.

Članak 87.

Kada je štrajk u poduzeću organiziran zbog neispunjenja obveza utarđenih
ovim Kolektivnim ugovorom, troškove štrajka snosi poduzeće.

Ako se u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka utvrdi da je poduzeće
prethodno ispunilo obveze prema zaposlenicima zbog kojih je štrajk organiziran,
troškove štrajka i naknadu štete poduzeću snosi organizator štrajka.

XVI. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 88.

Svaki potpisnik ovog Kolektivnog ugovora može u pismenom obliku otkazati
ovaj Kolektivni ugovor. Otkazni rok iznosi tri mjeseca, računajući od dana
dostavljanja pismene obavijesti o otkazu.

Članak 89.

Poduzeća na koja se primjenjuje ovaj Kolektivni ugovor dužna su uskladiti
opće akte s odredbama ovog ugovora u roku 45 dana od dana stupanja na snagu
ovog Kolektivnog ugovora.

Obveza iz stavka 1. ovoga članka ne utječe na neposrednu primjenu odredaba
ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 90.

Obvezu iz članka 8. ovog Kolektivnog ugovora, poduzeća su dužna provesti
najkasnije u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Kolektivnog
ugovora.

Članak 91.

Ovaj Kolektivni ugovor stupa na snagu danom objave u "Narodnim
novinama".

Zagreb 1. lipnja 1993.

Sindikat zaposlenih

u poljoprivredi,

prehrambenoj industriji, Ministarstvo poljoprivrede

duhanskoj industriji i šumarstva

i vodoprivredi Uprava za vodoprivredu

predsjednik direktor

Josip Pavić, v. r. mr. Marko Širac, dipl. inž., v. r.

XVII. TARIFNE GRUPE

(prilog uz članak 28. ovog Ugovora)

Grupa POSLOVI - RADNO MJESTO Koeficijent

I. Najjednostavniji poslovi koji se obavljaju rutinski, za koje

nije potrebno posebno obrazovanje,npr. 1.00

- vodograđevinski i građevinski zaposlenici

R-1.

- čistači,

- pomoćni zaposlenici i sl.

II. Jednostavniji poslovi za koje je potrebna obučenost odnosno

priučenost,npr. 1.25

- vodograđevinski i građevinski zaposlenici

R-2 i R-3,

- transportni zaposlenici,

- manipulanti

- dostavljači i sl.

III. Manje složeni pretežno rutinski poslovi,npr. 1.50

- vodograđevinski i građevinski zaposlenici

R-4,

- portiri

- telefonisti i sl.

IV. Srednje složeni poslovi koji se ponavljaju uz povremeno

javljanje novih poslova, npr. 1.75

- vodograđevinski i građevinski zaposlenici

R-5,

- KV majstori (strojari,mehaničari,vozači,kuhari i dr.),

- administrativni zaposlenici (djelovođe,arhivari,

daktilografi, stenodaktilografi i dr.),

- računovodstveni zaposlenici (blagajnici,obračunarci i dr.) i sl.

V. Srednje složeni i raznovrsniji poslovi,npr. 2.00

- vodograđevinski i građevinski zaposlenici

R-6 i R-7,

- VKV majstori (strojari,mehaničari,vozači i dr.)

- referenti (zaštite na radu,ONO i DSZ,kadrovici i dr.)

- sekretarice,

- knjigovođe i sl.

VI. Složeniji poslovi s većim stupnjem samostalnosti u

radu,npr. 2.40

- vodograđevinski i građevinski zaposlenici

R-8,

- VKV spec.majstori (strojari,mehaničari i dr.)

- voditelji manjih gradilišta

- voditelji jednostavnijih grupa poslova i sl.

VII. Složeni samostalni poslovi s dodatnim poznavanjem

užeg područja rada,npr. 2.80

- referenti za tehničke poslove,

- referenti za financijske poslove,

- referenti za pravne poslove,

- referenti za informatičke poslove,

- vođenje srednjih gradilišta,

- projektanti - suradnici i sl.

VIII. Vrlo složeni poslovi s većim stupnjem inicijative i

kreativnosti,te projektiranjem poslova,npr.

a) poslovi od značenja za slivno područje 3.20

- samostalni projektanti,

- samostalni referenti za teh., financ.,prav.poslove i nadzor,

- rukovoditelji većih gradilišta,

- rukovoditelji informatičkih poslova

b) poslovi od značenja za vodno područje odnosno Republiku 3.50

- samostalni projektanti,

- samostalni referenti za teh.,financ.,prav.poslove i nadzor.

- rukovoditelji većih gradilišta,

- rukovoditelji informatičkih poslova

IX. Vrlo složeni poslovi koji zahtijevaju inicijativu i kreativnost,

te dodatna specijalistička znanja za izvršavanje,npr.

a) poslovi od značenja za slivno područje 3.70

- voditelji odjela i službi

- vodeći projektanti,

- glavni inženjeri za složene objekte,

- stručni savjetnici i sl.

b) poslovi od značenja za vodno područje odnosno 4.00

Republiku

- voditelji odjela i službi

- vodeći projektanti,

- glavni inženjeri za složene objekte,

- stručni savjetnici i sl.

X. Najsloženiji poslovi s najvećim značenjem i odgovornošću

za vođenje procesa rada i poslovanja, vrlo kreativni i

istraživački rad, npr.

a) poslovi od značenja za slivno područje 4.20

- pomoćnici direktora

b) poslovi od značenja za vodno područje odnosno

Republike

- viši stručni savjetnici rukovoditelji sektora i sl. 4.50

- pomoćnici direktora 4.70

- zamjenik direktora 5.00

Kolektivni ugovor, NN 66/1993-1330
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)