## Pravilnik o načinu i uvjetima za obavljanje sigurnog tijeka željezničkog prometa

### NN 155/2008 (30.12.2008.), Pravilnik o načinu i uvjetima za obavljanje sigurnog tijeka željezničkog prometa

MINISTARSTVO MORA, PROMETA I INFRASTRUKTURE

4244

Na temelju članka 33. stavka 2. Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu (»Narodne novine« broj 40/07), ministar mora, prometa i infrastrukture donosi

PRAVILNIK

O NAČINU I UVJETIMA ZA OBAVLJANJE SIGURNOG TIJEKA ŽELJEZNIČKOG PROMETA

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuju se način i uvjeti za obavIjanje sigurnog tijeka željezničkog prometa.

Članak 2.

(1) Odredbe ovog Pravilnika odnose se na željeznički promet što ga obavljaju upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznici.

(2) Odredbe ovog Pravilnika odgovarajuće se primjenjuju i na:

– željeznički promet koji obavlja pravna osoba koja obavlja prijevoz za vlastite potrebe i

– željeznički promet koji obavlja pravna osoba na industrijskoj željeznici.

Članak 3.

Odredbe ovog Pravilnika propisane za teretne vlakove odnose se i na službene i pomoćne vlakove, ako pojedinim odredbama ovog Pravilnika nije drugačije određeno.

Članak 4.

Željeznički promet mora se obavljati u skladu s odredbama ovoga Pravilnika i u skladu s odredbama drugih propisa koji se odnose na obavljanje željezničkog prometa.

Članak 5.

Pojedini pojmovi u ovom Pravilniku znače:

1. »Dvokolosiječni promet« je promet koji se odvija na pruzi s dva kolosijeka na kojoj vlakovi istoga smjera voze po kolosijeku određenome za taj smjer;

2. »Gurani vlak« je vlak kod kojeg vučno vozilo nije na čelu vlaka, ili se tim vozilom ne upravlja s čela vlaka;

3. »Jednokolosiječni promet« je izmjenični promet vlakova suprotnog smjera po istom kolosijeku;

4. »Manevarsko kretanje« je svako pokretanje ili vožnja željezničkih vozila koje nije vožnja vlaka ili pružnog vozila. Svako pokretanje zaustavljenog vlaka koje nije nastavak vožnje smatra se manevarskim kretanjem;

5. »Postotak kočenja« je postotni odnos kočne mase i ukupne mase vlaka;

6. »Potiskivani vlak« je vlak s vučnim vozilom na čelu vlaka koji je na svome kraju potiskivan drugim vučnim vozilom kojim se ne upravlja s čela vlaka;

7. »Potrebni postotak kočenja« je postotak kočenja koji se unaprijed određuje za svaki vlak;

8. »Propisana brzina vlaka« je brzina propisana voznim redom, posebnim nalogom ili je signalizirana signalima na pruzi;

9. »Pružno vozilo« je željezničko vozilo koje između dvaju kolodvora ne vozi pod uvjetima za vožnju vlakova odnosno manevarskih sastava;

10. »Put kočenja« je put koji vlak odnosno manevarski sastav ili pružno vozilo prijeđe od trenutka aktiviranja upravljačkog uređaja za kočenje do trenutka potpunog zaustavljanja;

11. »Put proklizavanja« je dio pruge iza signala kod kojega se vlak mora najkasnije zaustaviti. Na putu proklizavanja nisu istodobno dopuštene druge vožnje i on mora biti slobodan;

12. »Krnji kolosijek« je kolosijek vezan skretnicom sa susjednim kolosijekom samo s jedne strane, a koji završava grudobranom;

13. »Stvarni postotak kočenja« je postotni odnos kočne mase vlaka i ukupne mase vlaka;

14. »Vlak« je na propisani način sastavljen i spojen niz željezničkih vozila s jednim ili više vučnih vozila, ili samo vučno vozilo, ili željezničko vozilo za posebne namjene s vlastitim pogonom koje ispunjava propisane uvjete te označen propisanim signalima;

15. »Vodeće vozilo« je vozilo na čelu vlaka iz kojeg se upravlja pogonom i kočenjem vlaka;

16. »Vozni put« je dio pruge po kojem će se obaviti vožnja vlaka. Za vlak koji se zaustavlja vozni put obuhvaća i put proklizavanja, osim kod ulaska na krnji ili zauzeti kolosijek. Vozni put za manevarske sastave naziva se manevarski vozni put;

17. »Zaustavni put« je propisani najveći dopušteni put postupnog kočenja na pruzi odnosno na pružnoj dionici za vlak koji vozi najvećom dopuštenom brzinom.

VRSTE VLAKOVA, OZNAČAVANJE VLAKOVA I SIGNALI NA VLAKOVIMA

Članak 6.

(1) Vlakovi prema ovom Pravilniku mogu biti:

– vlakovi za prijevoz putnika,

– vlakovi za prijevoz stvari (u daljnjem tekstu: teretni vlakovi),

– vlakovi za željezničke potrebe (u daljnjem tekstu: službeni vlakovi) i

– vlakovi za posebne namjene (u daljnjem tekstu: pomoćni vlakovi).

(2) Vlakovi za potrebe oružanih snaga i vlakovi za prijevoz praznih putničkih garnitura, prema ovom Pravilniku smatraju se teretnim vlakovima.

(3) Vlak mora biti označen brojem na propisan način. Vlak koji ne vozi za potrebe javnoga prijevoza te vozi po posebno propisanim uvjetima može biti u prometu označen na drugi propisani način.

(4) Vlak u prometu mora biti signaliziran na čelu i na kraju propisanim signalima.

SASTAVLJANJE I DULJINA VLAKOVA

Članak 7.

(1) U vlak se smiju uvrstiti samo ona željeznička vozila (u daljnjem tekstu: vozila) koja glede sigurnosti prometa udovoljavaju propisanim tehničkim uvjetima i propisima o održavanju tih vozila i koja, prazna ili s teretom, ne prekoračuju dopuštenu masu po osovini, masu po duljinskom metru i profil vozila za željezničku prugu (u daljnjem tekstu: pruga), osim ako se prevoze u skladu s posebnim uvjetima prijevoza (izvanredne pošiljke).

(2) Lokomotive i ostala pojedinačna vozila, koja prekoračuju dopuštenu masu po osovini ili masu po duljinskom metru pruge, ne smatraju se izvanrednim pošiljkama ako to prekoračenje nije veće od dopuštenoga za ta vozila. Upravitelj infrastrukture, ovisno o svojstvima vozila i pruge, određuje vrstu, broj i raspored takvih vozila u vlaku i dopušteno prekoračenje mase po osovini i mase po duljinskom metru za ta vozila.

Članak 8.

(1) Vozila natovarena opasnim tvarima, koja su kao takva obilježena, moraju se uvrštavati u vlak u skladu s propisima o prijevozu tih tvari.

(2) U vlakove za prijevoz putnika mogu se uvrštavati teretni vagoni, osim vozila natovarenih opasnim tvarima.

(3) Vozila međusobno spojena samo teretom moraju se uvrštavati u zadnji dio vlaka, a prevoze se po uvjetima za prijevoz izvanrednih pošiljaka.

(4) Vozila natovarena dugačkim teretom (cijevi, šipke, grede, tračnice i sl.) koji po duljini ili visini prelazi čelne strane vozila, ne smiju se u vlak uvrštavati do vučnih vozila i do vozila u kojima se prevoze osobe.

Članak 9.

(1) Vlakovi ne smiju biti dulji i ne smiju biti veće mase nego što to dopušta karakteristika vučnog vozila, sustav kočenja, uređaji za kvačenje vozila i odbojnici na vozilima.

(2) Vlakovi za prijevoz putnika ne smiju biti dulji od postojećih perona odnosno uređenih površina. Nedostajuća duljina postojećih perona odnosno uređenih površina može biti nadoknađena uređenom površinom. Izuzetno, vlakovi za prijevoz putnika mogu biti dulji od postojećih perona odnosno prikladno uređenih površina samo ako se sigurnost putnika osigura posebno propisanim mjerama.

KOČENJE VLAKOVA

Članak 10.

Vlak mora biti kočen kočnicama u neprekinutom sustavu kočenja, tako da se kočnicama u svim vozilima istovremeno upravlja iz vodećeg vozila, a kočnice se mogu staviti u djelovanje i s pojedinih vozila u vlaku te djeluju automatski kad se vlak raskine (u daljnjem tekstu: automatske kočnice).

Članak 11.

(1) Kod svakog vlaka mora se osigurati toliko ispravnih i djelatnih automatskih kočnica da od ukupne mase vlaka bude kočen najmanje onaj dio koji je potreban da se vlak može zaustaviti na duljini propisanog zaustavnog puta.

(2) Zaustavni put određuje se ovisno o dopuštenoj brzini, organizaciji prometa i karakteristikama pruge za svaku prugu odnosno pružnu dionicu. Ovisno o zaustavnom putu određuje se mjesto ugradnje signala.

(3) Potrebni postoci kočenja određuju se ovisno o duljini zaustavnog puta, mjerodavnom nagibu pruge, vrsti automatskih kočnica i propisanoj brzini vlaka. Potrebni postotak kočenja svakog vlaka mora biti prikazan u voznom redu. Potrebne postotke kočenja propisuje upravitelj infrastrukture.

Članak 12.

(1) Vučna vozila u pogonu i posljednje vozilo u vlaku, a kod guranih vlakova i prvo vozilo u smjeru guranja, moraju imati ispravnu i djelatnu automatsku kočnicu.

(2) U teretnom vlaku, iza zadnjeg vozila s ispravnom i djelatnom automatskom kočnicom, može biti samo jedno vozilo bez takve kočnice. Sigurnost prometa kod načina otpreme takvoga vozila propisana je odredbama Prometnog pravilnika. To vozilo ne smije biti vučno vozilo, vozilo natovareno opasnim tvarima i vozilo zaposjednuto osobama.

Članak 13.

(1) Prije polaska vlaka iz polaznog kolodvora odnosno polaznog mjesta mora se obaviti provjera odnosno proba svih automatskih kočnica u vlaku.

(2) Proba automatskih kočnica mora se obaviti i u sljedećim situacijama:

1. nakon svake promjene upravljačkog mjesta s kojeg se upravlja kočenjem vlaka, osim kod motornih vlakova koji dalje voze u istom sastavu,

2. nakon dodavanja vozila u vlak,

3. nakon svakog razdvajanja vlaka,

4. nakon svake promjene strojovođe koji upravlja kočenjem vlaka, osim ako se međusobna primopredaja obavlja izravno na vodećem vozilu.

(3) Proba automatskih kočnica iz stavka 2. ovog članka mora se izvesti na vozilima na kojima se može utvrditi da su sve ispravne automatske kočnice u vlaku i djelatne.

(4) Probom automatskih kočnica provjerava se i utvrđuje jesu li automatske kočnice u vlaku ispravne i djelatne. Izvedena proba kočnica mora se evidentirati u odgovarajuće evidencije.

(5) Polazak vlaka smije se dopustiti samo kada je probom automatskih kočnica, kojima se osigurava potrebna kočna masa vlaka, utvrđeno da su one ispravne i djelatne.

VOZNI SMJER NA DVOKOLOSIJEČNIM PRUGAMA

Članak 14.

(1) Na dvokolosiječnim prugama vlakovi moraju redovno voziti desnim kolosijekom u voznome smjeru.

(2) Vožnja vlakova lijevim kolosijekom u voznome smjeru na dvokolosiječnim prugama smatra se, prema ovom Pravilniku, jednokolosiječnim prometom.

REGULIRANJE PROMETA

Članak 15.

(1) Uzastopni vlakovi po istom kolosijeku mogu slijediti jedni druge u razmacima prostornih odsjeka ili u razmacima koje određuje uređaj za vođenje vlaka.

(2) Ako vlakovi voze slijeđenjem u razmaku prostornih odsjeka u istom prostornom odsjeku i na istom kolosijeku smije se istodobno nalaziti samo jedan vlak.

(3) Prostorni odsjeci slijeđenja vlakova su:

– kolodvorski prostorni odsjek,

– odjavni prostorni odsjek i

– blokovni prostorni odsjek.

(4) Vlakovi koji voze na pruzi odnosno pružnoj dionici na kojoj se promet vlakova regulira uređajem za vođenje vlakova slijede jedni druge u razmacima određenim tim uređajem, osim ako tehničko rješenje signalno-sigurnosnog uređaja ili organizacija prometa nisu takvi da se slijeđenje vlakova odvija u razmacima prostornih odsjeka.

Članak 16.

(1) Ulazak vlaka u kolodvor, izlazak iz kolodvora ili ulazak u prostorni odsjek smije se dopustiti samo kad se utvrdi da je za taj vlak osiguran slobodni vozni put za sigurnu vožnju (u daljnjem tekstu: osiguran vozni put). Za izlazak iz kolodvora pri jednokolosiječnom prometu osim svega navedenoga mora se utvrditi i to da po istom kolosijeku već nije otpremljen drugi vlak ili vozilo iz suprotnog smjera.

(2) Vozni put mora biti osiguran od mogućih opasnih vožnji s čela i bočno te od sustizanja.

(3) U kolodvoru vlakovi smiju voziti samo po glavnim kolosijecima. Po ostalim kolosijecima u kolodvoru vlakovi smiju voziti samo iznimno, a sigurnost prometa propisuje se posebnim mjerama.

(4) Skretnica na voznom putu koja nije u tehničkoj ovisnosti s glavnim signalima ili je ta ovisnost privremeno isključena, mora biti osigurana u pravilnom položaju za predstojeću vožnju vlaka uz jezičak (prijevodnicu) skretnice.

(5) Da je vozni put osiguran utvrđuje se signalno-sigurnosnim uređajem ili vizualnim pregledom na samom mjestu.

(6) Ako se zbog neispravnosti signalno-sigurnosnih uređaja ne može utvrditi da je vozni put osiguran, pa i tada kada on završava na krnjem ili zauzetom kolosijeku, vlakovi smiju voziti samo ako se sigurnost prometa osigura signalima ili drugim propisanim mjerama.

(7) Ako nije osiguran put proklizavanja, a to nije predviđeno voznim redom, mora se postupiti kao da vozni put završava na zauzetom kolosijeku.

(8) Vozni putovi ne smiju se međusobno sjeći, dodirivati ili preklapati, osim na dijelovima koji čine putove proklizavanja.

(9) Duljina puta proklizavanja određuje se ovisno o najvećoj dopuštenoj brzini na pruzi i ta duljina ne smije biti manja od 50 m.

Članak 17.

Ulazni, izlazni i prostorni signali na odjavnicama redovno signaliziraju signalni znak za zabranjenu vožnju.

Članak 18.

(1) Vožnja svakog vlaka ili željezničkog vozila mora biti najavljena (prednajava) čuvarima željezničko-cestovnih ili pješačkih prijelaza (u daljnjem tekstu: prijelaza).

(2) Čuvari prijelaza koji ne upravljaju glavnim signalima kojima je prijelaz zaštićen, a koji nisu u ovisnosti s uređajem za osiguranje prijelaza, moraju primljenu prednajavu potvrditi.

Članak 19.

Ako u kolodvorima ili na stajalištima dvokolosiječnih pruga odnosno na zajedničkim stajalištima usporednih pruga putnici moraju radi ulaska u vlak odnosno izlaska iz vlaka prelaziti preko kolosijeka, po tim kolosijecima se prilikom dolaska, zadržavanja i odlaska vlaka za prijevoz putnika ne smiju obavljati nikakve vožnje, osim ako se sigurnost putnika osigura propisanim mjerama i tehničkim rješenjima.

Članak 20.

(1) O svim iznimnim situacijama i postupcima o kojima ovisi sigurnost prometa (smanjivanje brzine, iznimno zaustavljanje, ulazak na zauzeti kolosijek, neispravnost odnosno neuporabivost signala ili uređaja za osiguravanje prometa na prijelazima preko pruge i sl.), strojovođa mora biti obaviješten signalima ili posebnim nalogom.

(2) Posebni nalozi ispostavljaju se u pisanom obliku. Posebni nalozi mogu se davati telekomunikacijskim uređajima s memoriranjem (registriranjem) ili u nazočnosti svjedoka. Sadržaj posebnih naloga danih telekomunikacijskim uređajima mora se evidentirati u odgovarajuće evidencije.

Članak 21.

(1) Ako je od predsignala dopuštena vožnja brzinom većom od 50 km/h, a vožnja ograničenom brzinom preko skretnica nije predsignalizirana ili nije propisana voznim redom odnosno posebnim nalogom, glavnim signalom smije se dopustiti vožnja ograničenom brzinom samo nakon što se vlak ispred toga signala zaustavio.

(2) Ako se vlak u kolodvoru mora zaustaviti, a zaustavljanje nije određeno voznim redom ili posebnim nalogom, vlak se prethodno mora zaustaviti ulaznim signalom, osim tada kada je predsignaliziran izlazni signal koji signalizira signalni znak za zabranjenu vožnju.

Članak 22.

Vozila koja ne voze kao vlak (pružna vozila), smiju između kolodvora voziti samo ako u odnosnom kolodvorskom prostornom odsjeku na istom kolosijeku nema vlaka. Vožnjom tih vozila ne smije se ugrožavati sigurnost prometa i ometati vožnja vlakova. Način reguliranja prometa pružnih vozila propisuje se Prometnim pravilnikom i drugim propisima.

Članak 23.

Vožnja pomoćnog vlaka odnosno pomoćnog vučnog vozila, u kolodvorskom prostornom odsjeku u kojem se zaustavljenom vlaku pruža pomoć, smije se dopustiti samo ako se sigurnost prometa osigura mjerama propisanim Prometnim pravilnikom.

PROMET NA PRIJELAZIMA

Članak 24.

(1) Na prijelazima s uređajima za osiguravanje prijelaza, sigurnost prometa tim uređajima mora biti osigurana za vrijeme vožnje preko prijelaza.

(2) Izuzetno od stavka prvog ovog članka, upravitelj infrastrukture može na pojedinim prugama ili pružnim dionicama voznim redom odrediti da se za pojedine vlakove ne rukuje uređajem za osiguravanje prijelaza.

Članak 25.

(1) Vlak odnosno vozilo prije nailaska na prijelaz osiguran uređajem mora voziti brzinom do 20 km/h ako je za tu brzinu osiguran trokut preglednosti, kako bi se u slučaju potrebe na vrijeme zaustavio ispred prijelaza:

1. ako uređaji za osiguravanje prijelaza nisu ispravni, a prijelaz nije zaposjednut čuvarom prijelaza,

2. ako prijelazi s uređajima kojima upravljaju čuvari prijelaza iznimno nisu zaposjednuti,

3. ako vožnja nije mogla biti najavljena čuvarima prijelaza ili ako najava vožnje nije potvrđena,

4. ako se vožnja iza ulaznog ili zaštitnog signala mora nastaviti, a u voznom putu iza toga signala se nalazi prijelaz čiji uređaj za osiguravanje nije ispravan.

(2) Kada je voznim redom predviđeno da se uređajem za osiguravanje prijelaza ne rukuje, vlak odnosno vozilo mora se zaustaviti ispred prijelaza.

(3) Za vrijeme vožnje vlaka odnosno vozila ispred prijelaza iz stavka 1. ovog članka osoblje željezničkog vozila mora u više navrata zvučnim signalom upozoriti sudionike u cestovnom prometu na nailazak vlaka odnosno vozila.

Članak 26.

Čuvari koji zaposjedaju prijelaze na kojima uređaji za osiguravanje prijelaza nisu ispravni, moraju prije nailaska vlaka ili vozila zaustavljati sudionike u cestovnom prometu sve dok čelo prvog vozila u vlaku ne prijeđe preko prijelaza.

BRZINE VLAKOVA

Članak 27.

Za svaki vlak mora biti propisana brzina kojom smije voziti.

Članak 28.

(1) Brzina kojom vlak smije najbrže voziti (u daljnjem tekstu: najveća dopuštena brzina) utvrđuje se ovisno o:

1. svojstvima željezničke pruge,

2. tehničkim karakteristikama pojedinih vozila u vlaku,

3. vrsti i duljini vlaka,

4. kočnoj masi vlaka,

5. prometnim i prijevoznim uvjetima.

(2) Najveća dopuštena brzina može biti do:

1. 250 km/h – za vlakove za prijevoz putnika, ako su željeznička pruga i vodeće vozilo opremljeni djelatnim uređajem za vođenje vlaka,

2. 160 km/h – za vlakove za prijevoz putnika, ako su željeznička pruga i vodeće vozilo opremljeni djelatnim autostop uređajima ili uređajima za vođenje vlaka te ako je željeznička pruga opremljena uređajem međukolodvorske ovisnosti (MO) ili uređajem automatskog pružnog bloka (APB),

3. 120 km/h – za teretne vlakove, ako su željeznička pruga i vodeće vozilo opremljeni djelatnim autostop uređajima ili uređajima za vođenje vlaka te ako je željeznička pruga opremljena uređajem međukolodvorske ovisnosti (MO) ili uređajem automatskog pružnog bloka (APB),

4. 100 km/h – za sve vlakove, ako pruga ili vozilo nema autostop uređaj ili uređaj za vođenje vlaka te ako željeznička pruga nije opremljena uređajem međukolodvorske ovisnosti (MO) ili uređajem automatskog pružnog bloka (APB),

5. 50 km/h – za vlakove kod kojih se pogonskim uređajima vučnog vozila upravlja iz zadnje upravljačnice, a prednja upravljačnica je zaposjednuta strojovođom koji može upravljati kočenjem vlaka odnosno 100 km/h ako između upravljačnica postoji i stalna govorna veza,

6. 80 km/h – za vlakove koji se potiskuju, ako je potiskivalica zakvačena za vlak odnosno 60 km/h ako potiskivalica nije zakvačena,

7. 30 km/h – za gurane vlakove,

8. 5 km/h – za gurane vlakove dok prelaze preko prijelaza koji nisu osigurani uređajima za osiguravanje prijelaza,

9. 60 km/h – za vlakove s parnom lokomotivom na čelu vlaka s tenderom naprijed, ako tender ima okretna postolja odnosno 50 km/h ako je bez okretnih postolja.

(3) Upravitelj infrastrukture i prijevoznik dužni su na zahtjev jedan drugome staviti na raspolaganje podatke o stvarnom kretanju vlaka.

(4) Upravitelj infrastrukture i prijevoznik dužni su na zahtjev inspekcije sigurnosti željezničkog prometa ili drugog mjerodavnog tijela dostaviti podatke o stvarnom kretanju vlaka.

Članak 29.

(1) Ako je vodeće vozilo opremljeno autostop uređajem ili radio-dispečerskim uređajem taj uređaj mora biti djelatan za vrijeme vožnje na prugama opremljenim autostop ili radio-dispečerskim uređajima, neovisno o najvećoj dopuštenoj brzini vlaka.

(2) Ovisno o gustoći prometa, vrsti vlakova i drugim sigurnosnim razlozima, a neovisno o najvećoj dopuštenoj brzini vlakova, ministar može propisati da na pojedinim prugama odnosno pružnim dionicama opremljenim autostop uređajem vodeća vozila moraju imati djelatni autostop uređaj.

Članak 30.

(1) Kod pokusnih vožnji može se odstupiti od najvećih dopuštenih brzina propisanih ovim Pravilnikom, a sigurnosne mjere i organizaciju prometa upravitelj infrastrukture propisuje za odnosnu pokusnu vožnju.

(2) Vlakovima kojima se obavljaju pokusne vožnje ne smiju se prevoziti putnici i opasne tvari.

POTISKIVANJE VLAKOVA

Članak 31.

(1) Vlak se može potiskivati zakvačenim ili nezakvačenim vozilom (u daljnjem tekstu: potiskivalica). Automatska kočnica zakvačene potiskivalice mora biti spojena s automatskim kočnicama vlaka.

(2) Vlak se smije potiskivati najviše s dvije potiskivalice. Potiskivalice moraju biti međusobno zakvačene.

(3) Na pruzi koja je djelomično u usponu, a djelomično u padu, kao i kad se vlak potiskuje do susjednog kolodvora i dalje, potiskivalica mora biti zakvačena za vlak.

(4) Nezakvačena potiskivalica se za vrijeme potiskivanja smatra sastavnim dijelom vlaka.

(5) Vlakovi s željezničkim vozilima međusobno spojenim samo teretom ne smiju se potiskivati.

ZAPOSJEDANJE VUČNIH VOZILA I VLAKOVA

Članak 32.

Zaposjedanje vučnih vozila i vlakova određuje se ovisno o svojstvima željezničke pruge, konstrukcijskim i eksploatacijskim svojstvima vučnog vozila te o prometnim i prijevoznim potrebama kod vlaka.

Članak 33.

(1) Vučna vozila u pogonu moraju za vrijeme vožnje biti zaposjednuta strojovođom, osim onih vozila kojima se izravno upravlja, a vučna vozila za posebne namjene u pogonu moraju biti zaposjednuta vozačem tih vozila. Neradna vučna vozila u vlaku moraju biti zaposjednuta radnikom koji ima najmanje položen ispit za posluživanje tih vozila.

(2) Kod vučnih vozila s dvije upravljačnice strojovođa se mora za vrijeme vožnje vlaka nalaziti u prvoj upravljačnici u smjeru vožnje.

(3) U upravljačnici vučnog vozila odnosno upravljačkog vagona, osim osoblja vučnog vozila, u pravilu se ne smiju voziti druge osobe.

(4) Ministarstvo posebnim aktom propisuje tko se i pod kojim uvjetima može voziti u upravljačnici.

Članak 34.

(1) Vlak mora biti zaposjednut s najmanje jednim vlakopratiteljem, osim u izuzetnim slučajevima propisanim ovim Pravilnikom.

(2) Bez vlakopratitelja, ako je vodeće vozilo zaposjednuto strojovođom i pomoćnikom strojovođe, a samo sa strojovođom (SV-bez) ako su željeznička pruga i vodeće vozilo opremljeni djelatnim radio-dispečerskim uređajima i autostop uređajem (AS) ili djelatnim uređajem za vođenje vlaka, mogu voziti:

1. vlakovi za prijevoz putnika pod uvjetom da je otvaranje i zatvaranje vrata usklađeno s izmjenom putnika i da strojovođa vodećeg vozila može prije polaska vlaka putem odgovarajućih pokazivača utvrditi da su vrata za ulazak odnosno izlazak putnika zatvorena,

2. teretni vlakovi.

(3) Ako na pruzi nisu ispunjeni uvjeti za vožnju vlaka SV-bez, a vlak ima vlakopratitelja, vučno vozilo može biti zaposjednuto samo strojovođom. Na pojedinim pružnim dionicama lokomotivski vlakovi i vlakovi sastavljeni od praznih motornih garnitura za prijevoz putnika mogu voziti samo sa strojovođom na vučnom vozilu iako nisu ispunjeni uvjeti za vožnju SV-bez. Te pružne dionice popisane su u prilogu ovoga Pravilnika.

(4) Kod vlakova bez vlakopratitelja poslove vlakopratitelja koji se odnose na sigurnost prometa obavlja pomoćnik strojovođe odnosno strojovođa.

(5) Kod vlaka za koji je propisano da mora imati vlakopratitelja, a u sastavu vlaka su dva vučna vozila, strojovođa drugog vučnog vozila obnaša dužnost vlakopratitelja.

(6) Prvo vozilo guranog vlaka mora biti zaposjednuto vlakopratiteljem koji mora imati signalna ili druga sredstva potrebna za sporazumijevanje sa strojovođom i za upozoravanje sudionika u cestovnom prometu o nailasku vlaka na prijelaze koji nisu osigurani uređajima.

(7) Popis pruga odnosno pružnih dionica koje udovoljavaju uvjetima za vožnju vlakova samo sa strojovođom na vlaku te uvjete za vožnju vlakova samo sa strojovođom na vučnom vozilu propisan je Prometnim pravilnikom.

UPRAVLJANJE VOŽNJOM VLAKA

Članak 35.

Vožnjom vlaka mora se upravljati iz vodećeg vozila, osim kod guranih vlakova.

Članak 36.

(1) Vožnja vlaka mora se obavljati prema voznom redu, signalnim znacima, signalnim oznakama i posebnim nalozima.

(2) Brzina vožnje vlaka ne smije biti veća od propisane brzine, a kada je vidljivost u daljinu smanjena (magla, padanje snijega i sl.), mora se usklađivati s mogućnostima zapažanja signalnih znakova i signalnih oznaka. Smatra se da je vidljivost smanjena tada kada se signali ne vide s propisane daljine vidljivosti.

(3) Od signala koji signalizira signalni znak za zabranjenu vožnju smije se voziti samo po posebnom nalogu odnosno ako se sigurnost prometa osigura mjerama propisanim Prometnim pravilnikom.

Članak 37.

(1) Vlak se mora zaustaviti ako se na pruzi ili na vlaku uoči nešto što može ugroziti vožnju toga ili drugoga vlaka. Sigurnost prometa u takvim prilikama mora se osigurati mjerama propisanim Prometnim pravilnikom.

(2) Ako za vrijeme vožnje čelo ili kraj vlaka nisu propisno označeni, ili ako na vodećem vozilu dođe do neispravnosti uređaja za davanje zvučnih signala, neispravnosti brzinomjera ili uređaja za kontrolu budnosti strojovođe (budnik), takav vlak smije voziti samo do prvoga sljedećeg kolodvora, a sigurnost prometa mora se osigurati propisanim mjerama.

MANEVARSKA KRETANJA

Članak 38.

(1) Manevarsko kretanje je svako pokretanje vozila koje nije vožnja vlaka, a koje se obavlja radi njihova premještanja s jednog mjesta na drugo.

(2) Manevarskim kretanjem ne smije se ugroziti vožnja vlaka ili drugo manevarsko kretanje. Sigurnost prometa prigodom manevarskih kretanja mora se osigurati mjerama propisanim Prometnom uputom.

(3) Kod manevarskih kretanja samog vučnog vozila strojovođa se mora nalaziti u prvoj upravljačnici, osim ako je vozilo praćeno pratiteljem koji se nalazi na prednjem dijelu vučnog vozila u smjeru kretanja. Kod manevarskih kretanja motornog vlaka, strojovođa se obavezno mora nalaziti u prvoj upravljačnici u smjeru kretanja.

(4) Manevarsko kretanje vučnog vozila na području kolodvora, u pravilu, ne treba se pratiti. U izuzetnim slučajevima kada je potrebna pratnja, posebne mjere sigurnosti manevarskih kretanja vučnog vozila na području kolodvora propisane su Prometnom uputom.

(5) Manevarska kretanja na kolodvorskom području dopuštena su samo do signala koji označava granicu manevarskih kretanja, a u kolodvorima bez ulaznih signala samo do ulazne skretnice. Dalje od signala granice manevarskih kretanja odnosno ulazne skretnice manevarska kretanja smiju se obavljati samo po posebnim mjerama propisanim Prometnom uputom.

(6) Manevarska kretanja na prijelazima smiju se obavljati samo kad se na odnosnim prijelazima osigura promet.

OSIGURAVANJE OD NENAMJERNOG POKRETANJA

Članak 39.

(1) Vlak i vozila u mirovanju, ako postoji opasnost od njihova nenamjernog pokretanja, moraju biti osigurani od takvog pokretanja. Vlak se od nenamjernog pokretanja osigurava automatskim kočnicama.

(2) Na kolosijeku u nagibu, ovisno o veličini nagiba, vremenu stajanja i stanju kočnica, vlak se mora osigurati i ručnim odnosno pritvrdnim kočnicama, a po potrebi i drugim odgovarajućim sredstvima.

(3) Kod svakog vlaka se mora osigurati toliko ispravnih i djelatnih ručnih odnosno pritvrdnih kočnica te drugih odgovarajućih sredstava, da se vlak može osigurati od nenamjernog pokretanja na najvećem postojećem nagibu kolosijeka.

(4) Vučna vozila čiji je pogonski uređaj u radu, moraju biti pod nadzorom.

(5) Detaljnije odredbe o osiguravanju od nenamjernog pokretanja propisane su Uputom o kočenju vlakova.

LAGANE VOŽNJE, ISKLJUČIVANJE KOLOSIJEKA IZ UPORABE

Članak 40.

(1) Smanjena brzina je brzina niža od dopuštene ili ograničene brzine koja se uvodi zbog tehničkog stanja pruge ili izvedbe radova. Ona je privremenog karaktera i nije propisana voznim redom. Vožnja smanjenom brzinom zove se lagana vožnja.

(2) Mjesta na pruzi na kojima se dopuštena brzina zbog stanja pruge privremeno mora smanjiti, moraju biti signalizirana propisanim signalima za laganu vožnju.

(3) Smanjena brzina koja je signalizirana signalima za laganu vožnju može trajati najdulje 6 mjeseci.

Članak 41.

(1) Za vrijeme kad se na kolosijeku obavljaju radovi koji ne dopuštaju njegovu uporabu za promet, ili kad iz drugih razloga kolosijek postane neuporabiv, takav kolosijek mora biti isključen iz uporabe. Kolosijek koji je isključen iz uporabe mora biti zaštićen signalima koji zabranjuju vožnju na taj kolosijek.

(2) Na kolosijeku koji je isključen iz uporabe smiju voziti samo službeni vlakovi odnosno vozila za potrebe izvođenja radova, a sigurnost prometa mora se osigurati mjerama propisanim Prometnim pravilnikom.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 42.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaju se primjenjivati odredbe propisa iz članka 99. stavka 3. Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu koje su u suprotnosti s odredbama ovog Pravilnika.

Članak 43.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik o načinu i uvjetima za obavljanje sigurnog tijeka željezničkog prometa (»Narodne novine« br. 32/94 i 39/94).

Članak 44.

Ovaj Pravilnik se objavljuje u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 12. prosinca 2009. godine.

Klasa: 011-01/07-02/48

Urbroj: 530-08-08-152

Zagreb, 19. prosinca 2008.

Ministar
mora, prometa i infrastrukture
Božidar Kalmeta, dipl. ing., v. r.

PRILOG

POPIS PRUŽNIH DIONICA IZ ČLANKA 34. STAVKA 3. OVOGA PRAVILNIKA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Oznaka pruge | Skraćeni naziv pruge | Pružna dionica |
| M101 | DG – S. Marof – Zagreb Gk | Zaprešić – Zagreb Glavni kolodvor |
| M102 | Zagreb Gk – Dugo Selo | Zagreb Glavni kolodvor – Dugo Selo |
| M103 | Dugo Selo – Novska | Banova Jaruga – Novska |
| M104 | Zareb Gk – Sisak – Novska | Zagreb Glavni kolodvor – Zagreb Klara  Sisak – Sisak Caprag |
| M202 | Zagreb Gk – Rijeka | Zagreb Glavni kolodvor – Hrvatski Leskovac  Škrljevo – Rijeka |
| M304 | DG – Metković – Ploče | Metković – Ploče |
| M401 | Sesvete – Sava | Sesvete – Sava rasputnica |
| M402 | Sava – Zagreb Klara | Sava rasputnica – Zagreb Klara |
| M406 | Čulinec – Zagreb Resnik | Čulinec rasputnica – Zagreb Resnik |
| M407 | Sava – Velika Gorica | Mićevac rasputnica – Velika Gorica |
| M408 | Zagreb RkOs – Mićevac | Zagreb Ranžirni kolodvor (OS) – Mićevac rasputnica |
| M602 | Škrljevo – Bakar | Škrljevo – Bakar |
| M604 | Oštarije – Knin – Split | Predgrađe Solin – Split Predgrađe |
| R201 | Zaprešić – Čakovec | Varaždin – Čakovec |
| L218 | Split Predgrađe – Split | Split Predgrađe – Split |

Pravilnik, NN 155/2008-4244