## Pravilnik o vojnoj stezi

### NN 95/2003 (7.6.2003.), Pravilnik o vojnoj stezi

# PREDSJEDNIK REPUBLIKE HRVATSKE

1209

Na
temelju članka 99. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske i članka 30. stavka 2.
Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj
33/02 i 58/02), donosim

## ODLUKU

### O DONOŠENJU PRAVILNIKA O VOJNOJ STEZI

I.

Ovom Odlukom donosim Pravilnik o vojnoj stezi kojim
se propisuje postupak za utvrđivanje stegovne odgovornosti pripadnika Oružanih
snaga Republike Hrvatske.

II.

Pravilnik o vojnoj stezi donosim na prijedlog načelnika
Glav­nog stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske i uz suglasnost ministrice
obrane, u tekstu koji čini sastavni dio ove Odluke.

III.

Ova Odluka stupa na snagu danom donošenja.

Broj: 01-041-03-198/2-A12
Zagreb, 26. svibnja 2003.

PREDSJEDNIK REPUBLIKE
I VRHOVNI ZAPOVJEDNIK
ORUŽANIH SNAGA
**Stjepan** **Mesi****ć,** v. r.

Na temelju članka 30. stavka 2. Zakona o službi u Oružanim
snagama Republike Hrvatske (»Narodne novine« br: 33/02. i 58/02.) na prijedlog
načelnika Glavnog stožera i uz suglasnost ministrice obrane donosim

## PRAVILNIK O VOJNOJ STEZI

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak
1.

Pravilnikom
o vojnoj stezi (u daljnjem tekstu: Pravilnik) propisuje se postupak za utvrđivanje
stegovne odgovornosti pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske (u daljnjem
tekstu: Oružane snage).

Članak 2.

Nadređene
osobe utvrđuju stegovnu odgovornost svojih podređenih u skladu sa Zakonom o službi
u Oružanim snagama Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Zakon) i ovim
Pravilnikom.

Iznimno
od stavka 1. ovoga članka, o kršenju vojne stege podređenoga koje je počinjeno
prema nadređenoj osobi, odlučuje osoba neposredno nadređena osobi prema kojoj
je kršenje vojne stege počinjeno.

Članak 3.

Osoba
koja vodi stegovni postupak ne može imati niži osobni čin od osobe protiv koje
se postupak vodi.

Iznimno
od odredbe stavka 1. ovoga članka:

Ø u postupku raspravljanja pred vojnostegovnim sudovima predsjednik
sudskog vijeća može imati niži osobni čin od okriv­ljenika,

Ø načelnici službi Ministarstva obrane neovisno o osobnom činu mogu
voditi stegovni postupak za stegovne pogreške protiv djelatnih vojnih osoba
raspoređenih na rad u službi kojom rukovode.

Članak 4.

Pripadnici
Oružanih snaga dužni su prijaviti nadređenoj osobi kršenje vojne stege o kojem
su obaviješteni ili za koje saznaju na drugi način.

Nadređena
osoba dužna je poduzeti sve potrebne mjere radi osiguranja dokaza i utvrđivanja
činjeničnog stanja kada postoji osnova sumnje da je počinjeno kršenje vojne
stege.

Članak
5.

Postupak
utvrđivanja stegovne odgovornosti je javan.

Ako to
zahtijeva potreba čuvanja tajnih podataka odnosno u drugim zakonom utvrđenim
slučajevima, javnost se može is­ključiti.

Članak 6.

Razgledavanje stegovnih spisa odobrava nadležna osoba
za vođenje stegovnog postupka.

Ukoliko spis predmeta sadrži dokumente koji imaju
stupanj tajnosti, nadležna osoba odobrit će uvid u spis pod nadzorom i osobu
koja spis razgleda upozoriti da je dužna držati tajnom činjenice i podatke koje
spis sadrži.

U slučajevima iz stavka 2. ovoga članka nadležna
osoba može zabraniti prepisivanje dokumenata iz spisa.

Članak 7.

Stegovne sankcije izriču se radi odgojnog utjecaja na
poči­nitelja i druge pripadnike Oružanih snaga.

Nadređena osoba i tijela koja vode stegovni postupak
dužni su s jednakom pažnjom ispitati i utvrditi sve činjenice koje terete osobu
protiv koje se vodi postupak kao i činjenice koje joj idu u prilog.

Članak 8.

Za
jedno ili više kršenja vojne stege o kojima se odlučuje is­todobno, izriče se
samo jedna stegovna mjera ili stegovna kazna.

Za isto
se kršenje vojne stege pripadniku Oružanih snaga ne može istodobno izreći
stegovna mjera odnosno stegovna kazna.

Članak
9.

Časnik
na dužnosti službujućeg u postrojbi, ustanovi odnosno zapovjedništvu i službujući
časnik Vojne policije mogu zadržati pripadnika Oružanih snaga koji teže narušava
javni red i mir ili remeti red u postrojbi, ustanovi odnosno zapovjedništvu,
ali ne dulje od 24 sata.

Časnik
iz stavka 1. ovoga članka dužan je odmah o zadržavanju izvijestiti osobu ovlaštenu
za odlučivanje o pokretanju stegovnog postupka.

Članak
10.

Zapovjednik
privremenog vojnog sastava glede pokretanja stegovnog postupka i izricanja
stegovnih mjera ima ovlast zapovjednika koji je osnovao privremeni vojni
sastav.

Zapovjednik
iz stavka 1. ovoga članka o pokretanju stegovnog postupka odnosno o izricanju
stegovne mjere izvijestit će zapovjednika postrojbe, ustanove odnosno
zapovjedništva u koju je počinitelj raspoređen na službu.

Članak
11.

Obnašatelj
dužnosti ima pravo pokretanja i vođenja stegovnog postupka te izricanja
stegovnih mjera kao i osoba čiju dužnost obnaša.

Članak
12.

U
Hrvatskoj ratnoj mornarici časnici koji se nalaze na određenim ustrojbenim
mjestima, glede pokretanja i vođenja stegovnog postupka te izricanja stegovnih
mjera imaju sljedeće ovlasti:

1.
ovlast zapovjednika satnije – zapovjednik broda ili desantnog plovnog sredstva,
pomoćnik zapovjednika broda ili zapovjednik brodskog odreda za čije je
ustrojbeno mjesto predviđen čin poručnika bojnog broda odnosno satnika;

2.
ovlast zapovjednika bojne – zapovjednik plovne postrojbe, zapovjednik ili pomoćnik
zapovjednika broda za čije je mjesto predviđen čin kapetana korvete odnosno
kapetana fregate;

3.
ovlast zapovjednika brigade – zapovjednik plovne postrojbe za čije je
ustrojbeno mjesto predviđen čin kapetana bojnog broda.

Članak
13.

Zapovjednik
ratnog broda kao i zapovjednik sastava ratnih brodova, kada se brod ili sastav
ratnih brodova nalazi izvan teritorijalnog mora Republike Hrvatske, ima pravo
pokretanja i vođenja stegovnog postupka te izricanja stegovnih mjera kao i
njegov neposredno nadređeni časnik.

Članak
14.

Pokretanje
stegovnog postupka za kršenje vojne stege počinjeno u prijašnjoj postrojbi,
ustanovi odnosno zapovjedništvu u ovlasti je zapovjednika postrojbe, ustanove
odnosno zapovjed­ništva u kojoj je počinitelj raspoređen na službu u vrijeme
utvrđivanja njegove stegovne odgovornosti.

Nadređena
osoba iz stavka 1. ovoga članka o pokretanju postupka izvješćuje zapovjednika
postrojbe, ustanove odnosno zapovjedništva u kojoj je počinitelj bio raspoređen
na službu u vrijeme kršenja vojne stege.

Pokretanje
stegovnog postupka za kršenje vojne stege poči­njeno u postrojbi, ustanovi
odnosno zapovjedništvu u koje je počinitelj privremeno upućen u ovlasti je
zapovjednika postrojbe, ustanove odnosno zapovjedništva u vrijeme utvrđivanja
stegovne odgovornosti.

Nadređena
osoba iz stavka 3. ovoga članka o pokretanju stegovnog postupka izvješćuje
zapovjednika postrojbe, ustanove odnosno zapovjedništva u koju je počinitelj
raspoređen na službu.

II.
POSTUPAK ZA STEGOVNE POGREŠKE PRIPADNIKA ORUŽANIH SNAGA I STEGOVNE PRIJESTUPE
ROČNIKA, KADETA I PRIČUVNIH VOJNIKA

Članak
15.

Donošenje
rješenja o pokretanju stegovnog postupka smatra se prvom radnjom u postupku i
protiv njega nije dopuštena žalba.

Rješenje
o pokretanju stegovnog postupka dostavlja se osobi protiv koje je pokrenut
postupak.

Članak
16.

Kada je
pripadnik Oružanih snaga u bijegu i ne može mu se dostaviti rješenje o
pokretanju stegovnog postupka, rješenje će se javno istaknuti na oglasnoj ploči
postrojbe, ustanove odnosno zapovjedništva u kojem je raspoređen na službu.

Članak
17.

Nadređena
osoba koja je donijela rješenje o pokretanju stegovnog postupka zbog stegovne
pogreške ispitat će osobu protiv koje je pokrenut postupak i svjedoke te o tome
sastaviti zapisnik odnosno prikupiti sve raspoložive dokaze.

U slučaju kada osobu protiv koje je pokrenut stegovni
postupak nije moguće ispitati, pribavit će se njezina pisana izjava.

Članak 18.

Nadređena osoba na dužnosti zapovjednika brigade,
njoj rav­ne ili više dužnosti rješenjem o pokretanju stegovnog postupka može
odrediti osobu i rok u kojem će ta osoba utvrditi činjenično stanje i prikupiti
dokaze potrebne za odlučivanje o stegovnoj odgovornosti.

Osoba određena rješenjem iz stavka 1. ovoga članka dužna
je podnijeti pisano izvješće o poduzetim radnjama i prijedlog mjera za daljnje
postupanje.

Nadređena osoba iz stavka 1. ovoga članka u pravilu
odredit će časnika pravne struke kao osobu koja će utvrditi činjenično stanje i
prikupiti dokaze.

Članak 19.

Nakon što osoba koja je donijela rješenje o
pokretanju ste­gov­nog postupka utvrdi činjenično stanje i prikupi dokaze u
svezi počinjenja stegovne pogreške odnosno kada preispita navode iz izvješća
osobe iz članka 18. stavka 1. ovoga pravilnika odlučit će o stegovnoj odgovornosti
podređenog.

U slučaju
kada nadređena osoba utvrdi odgovornost podre­đenoga za stegovnu pogrešku, rješenjem
će izreći stegovnu mjeru počinitelju.

Članak 20.

Za izricanje stegovnih mjera ovlašteni su:

1. zapovjednik satnije i njoj ravne razine – opomenu,
ukor, prekorednu službu u trajanju od tri smjene, zabranu izlaska iz vojarne u
trajanju od pet dana,

2. zapovjednik bojne i njoj ravne razine – opomenu,
ukor, prekorednu službu u trajanju od tri smjene, zabranu izlaska iz vojarne u
trajanju od deset dana,

3. nadređene osobe na dužnosti zapovjednika brigade
iste ili više razine – opomenu, ukor, prekorednu službu u trajanju od tri
smjene, zabranu izlaska iz vojarne deset dana, smanjenje plaće od 5% do 20% od
jedan do tri mjeseca.

Članak 21.

Kada nadređena osoba utvrdi odgovornost podređenoga
za stegovnu pogrešku i ocijeni da nije ovlaštena izreći stegovnu mjeru koju
smatra odgovarajućom, ustupit će predmet neposredno nadređenoj osobi na daljnje
postupanje.

Članak 22.

Kada nadređena osoba ocijeni da je počinitelj počinio
ste­gov­nu pogrešku za koju je nadležno vojnostegovno vijeće odnos­no da je počinitelj
počinio stegovni prijestup, ustupit će predmet nadređenom zapovjedniku brigade,
njemu ravne ili više dužnosti na daljnje postupanje.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka osoba na dužnosti
zapovjednika brigade, njemu ravne ili više dužnosti podnijet će ste­gov­nu
prijavu nadležnom vojnostegovnom tužiteljstvu kada ocije­ni da je počinitelj počinio
stegovni prijestup.

Članak 23.

Nadređena osoba iz članka 21. i 22. ovoga pravilnika
kojoj je ustupljen predmet, može:

Ø predmet nadopuniti,

Ø vratiti predmet podređenom s
uputom i nalogom na daljnje postupanje,

Ø izreći stegovnu mjeru,

Ø postupiti u skladu s člankom
21. ovoga pravilnika.

Članak 24.

Nadređena osoba rješenjem će obustaviti stegovni
postupak kada utvrdi da:

Ø počinitelj nije stegovno
odgovoran,

Ø nije dokazano da je počinitelj
počinio stegovnu pogrešku koja mu se stavlja na teret,

Ø je nastupila zastara vođenja
postupka.

Članak 25.

Osoba iz članka 22. stavka 2. donijet će zaključak o
prekidu stegovnog postupka za stegovnu pogrešku s nadnevkom podno­šenja
stegovne prijave nadležnom vojnostegovnom tužiteljstvu.

Danom podnošenja optužnog prijedloga nadležnog vojno­stegov­nog
tužitelja postupak za stegovnu pogrešku rješenjem će se obustaviti.

Članak
26.

Kada
nadređena osoba na dužnosti zapovjednika brigade, njemu ravne ili više dužnosti
ocijeni da je podređeni počinio stegovnu pogrešku za čije je izricanje nadležno
vojnostegovno vijeće odnosno kada ocijeni da se radi o stegovnom prijestupu ročnika,
kadeta ili pričuvnog vojnika ustupit će vojnostegovnom vijeću spis predmeta uz
prijedlog za raspravljanje i odlučivanje o stegovnoj odgovornosti pred
vojnostegovnim vijećem.

A.
Vojnostegovna vijeća

Članak
27.

Za
raspravljanje i odlučivanje o stegovnoj odgovornosti pripadnika Oružanih snaga
osnivaju se vojnostegovna vijeća na razini:

Ø zapovjedništava brigade,

Ø zapovjedništava korpusa,

Ø zapovjedništava grana i njoj ravne razine,

Ø Glavnog stožera Oružanih snaga.

Vojnostegovna
vijeća ovlaštena su raspravljati i odlučivati o stegovnoj odgovornosti
pripadnika Oružanih snaga koji su raspo­ređeni na službu u postrojbu, ustanovu
odnosno zapovjedništvo za koje je vojnostegovno vijeće osnovano.

Vojnostegovna
vijeća iz stavka 1. podstavka 2., 3. i 4. ovoga članka nadležna su i za
raspravljanje i odlučivanje o stegovnoj odgovornosti pripadnika Oružanih snaga
raspoređenih u podre­đene postrojbe, ustanove i zapovjedništva niže ustrojbene
razine od razine brigade, a za čiju razinu se ne ustrojava vojnostegovno vijeće.

Članak 28.

Vojnostegovno
vijeće sastoji se od tri člana od kojih je jedan predsjednik vijeća.

U
vojnostegovno vijeće imenuje se pet zamjenskih članova.

Jedan
od članova vojnostegovnog vijeća pripadnik je pravne struke.

Za
obavljanje administrativnih poslova, vođenje upisnika i imenika, rukovanje
predmetima te za izvršavanje drugih stručnih poslova imenuje se tajnik
vojnostegovnog vijeća.

Članak
29.

Članovi
i tajnik vojnostegovnog vijeća imenuju se na dvije godine i za svoj rad ne
primaju nagradu.

Članak 30.

Vojnostegovno vijeće nakon provedene rasprave na
temelju izvedenih dokaza na sjednici vojnostegovnog vijeća i tako utvr­đenog činjeničnog
stanja donijet će rješenje kojim će:

Ø izreći stegovnu mjeru ako se
utvrdi da je pripadnik Oružanih snaga odgovoran za počinjeni stegovni prijestup
odnosno za stegovnu pogrešku,

Ø osloboditi od odgovornosti
pripadnika Oružanih snaga.

Članak 31.

Vojnostegovno vijeće može izreći sve Zakonom
propisane stegovne mjere.

Članak 32.

Vojnostegovno vijeće donijet će rješenje kojim će
odbaciti prijedlog za raspravljanje i odlučivanje o stegovnoj odgovornosti pred
vojnostegovnim vijećem ukoliko je:

Ø nastupila zastara vođenja stegovnog postupka,

Ø prijedlog podnijela neovlaštena osoba.

Članak
33.

Vojnostegovno
vijeće donijet će zaključak kojim će obustaviti postupak ukoliko je prestala
služba pripadniku Oružanih snaga.

Članak
34.

Vojnostegovno
vijeće dužno je bez odgode donijeti rješenje odnosno zaključak i u roku od tri
dana od dana donošenja dostaviti ga nadređenoj osobi po čijem se prijedlogu
raspravljalo i odlučivalo i osobi protiv koje se vodio postupak.

B.
Postupak po žalbi na izrečenu stegovnu mjeru

Članak 35.

Protiv rješenja kojim je izrečena stegovna mjera može
se u roku od tri dana od dana primitka rješenja izjaviti žalba nadre­đe­noj
osobi odnosno nadležnom vojnostegovnom sudu.

Žalba se podnosi pisano i predaje se neposredno nadređenoj
osobi.

Neposredno nadređena osoba nakon što zaprimi žalbu dužna
ju je u roku od tri dana proslijediti osobi odnosno vojnostegovnom vijeću koje
je izreklo stegovnu mjeru.

Članak 36.

Osoba koja je izrekla stegovnu mjeru, odnosno
predsjednik vojnostegovnog vijeća, dužna je utvrditi je li žalba dopuštena,
pravodobna i da li ju je podnijela ovlaštena osoba.

Žalba će se odbaciti ako je nedopuštena, nepravodobna
ili ako ju je izjavila neovlaštena osoba.

Osoba iz stavka 1. ovoga članka razmotrit će žalbene
navode i kada utvrdi da je žalba opravdana te da nije potrebno provoditi novi
ispitni postupak, donijet će rješenje kojim će zamijeniti rješenje koje se žalbom
pobija.

Ovlaštena osoba nakon što razmotri žalbu i utvrdi da
je žalba dopuštena, pravodobna i da ju je izjavila ovlaštena osoba, a ne
postupi sukladno stavku 3. ovoga članka, žalbu će sa spisom pred­meta
dostaviti:

1. nadređenoj osobi – za izrečene stegovne mjere
opomene odnosno ukora,

2. nadležnom vojnostegovnom sudu – za ostale stegovne
mjere.

Članak 37.

Odlučujući po žalbi, nadređena osoba odnosno
vojnostegovni sud rješenjem će odbaciti žalbu koja je nepravodobna, nedopuštena
ili koju je izjavila neovlaštena osoba.

Nadređena osoba odnosno vojnostegovni sud usvojit će žalbu
i poništiti rješenje o izrečenoj stegovnoj mjeri ukoliko:

1. postupanje počinitelja ne predstavlja kršenje
vojne stege,

2. počinitelj nije stegovno odgovoran,

3. je nastupila zastara vođenja stegovnog postupka,

4. nije dokazano da je podnositelj žalbe počinio kršenje
vojne stege,

5. je stegovnu mjeru izrekla neovlaštena osoba,

6. je činjenično stanje pogrešno ili nepotpuno utvrđeno,

7. počinitelj
nije ispitan, nije pribavljena njegova pisana izjava,

8. rješenje
o izrečenoj stegovnoj mjeri ima formalnih nedostataka,

9. kršenje
vojne stege predstavlja stegovni prijestup, a podnositelj žalbe je djelatna
vojna osoba, državni službenik ili namještenik.

Nadređena
osoba odnosno vojnostegovni sud smanjit će ili ublažiti izrečenu stegovnu mjeru
kada utvrdi da izrečena stegovna mjera ne odgovara težini počinjenog kršenja
vojne stege.

Nadređena
osoba odnosno vojnostegovni sud odbit će žalbu i potvrditi rješenje kada utvrdi
da je postupak pravilno proveden i da je izrečena odgovarajuća stegovna mjera.

Članak
38.

Žalitelju
se po žalbi ne može izreći teža stegovna mjera od one protiv koje je izjavio žalbu.

C.
Ocjena pravilnosti izrečene stegovne mjere vojničkog pritvora

Članak 39.

Nakon isteka roka za žalbu, ako žalba nije podnesena,
rje­šenje kojim je izrečena stegovna mjera vojničkog pritvora u trajanju do 15
dana uz spis predmeta dostavlja se neposredno nadređenoj osobi na ocjenu
pravilnosti.

Izrečena stegovna mjera iz stavka 1. ovoga članka ne
može se izvršiti dok se ne ocijeni njezina pravilnost.

Članak 40.

Nadređena osoba iz članka 39. stavka 1. ovoga
pravilnika dužna je u roku od pet dana od dana primitka rješenja ocijeniti
pravilnost rješenja i izrečene stegovne mjere.

Kada nadređena osoba ne ocijeni pravilnost u roku od
pet dana od dana primitka rješenja istekom navedenog roka smatrat će se da su
doneseno rješenje i izrečene stegovne mjere pravilni.

Članak 41.

Kada nadređena osoba utvrdi da je rješenje doneseno u
skladu sa Zakonom i ovim pravilnikom te ocijeni da je izrečena stegovna mjera
odgovarajuća u odnosu na počinjeno kršenje vojne stege, ocijenit će rješenje i
izrečenu stegovnu mjeru pravilnom.

Članak 42.

Nadređena osoba će prema službenoj dužnosti poništiti
rješenje o izrečenoj stegovnoj mjeri kada utvrdi da:

1. postupanje počinitelja ne predstavlja kršenje
vojne stege,

2. ne postoji odgovornost počinitelja za kršenje
vojne stege,

3. je nastupila zastara vođenja postupka,

4. nije dokazano počinjenje kršenja vojne stege,

5. je stegovnu mjeru izrekla neovlaštena osoba,

6. je činjenično stanje pogrešno ili nepotpuno utvrđeno,

7. počinitelj u stegovnom postupku nije ispitan niti
je pribav­ljena njegova pisana izjava,

8. je počinjena bitna povreda postupka,

9. kršenje vojne stege predstavlja stegovni
prijestup.

Nadređena osoba rješenjem će poništiti izrečenu
stegovnu mjeru i obustaviti stegovni postupak zbog razloga iz stavka 1. točke
1., 2., 3. i 4. ovoga članka.

Nadređena
osoba rješenjem će poništiti izrečenu stegovnu mjeru i izreći odgovarajuću
stegovnu mjeru zbog razloga iz stav­ka 1. točke 5. ovoga članka.

Nadređena
osoba rješenjem će poništiti izrečenu stegovnu mjeru i vratiti predmet na
ponovno postupanje zbog razloga iz stavka 1. točke 6., 7., 8. i 9. ovoga članka.

D.
Izvršenje stegovne mjere

Članak 43.

Izrečene stegovne mjere izvršavaju se kada rješenje o
izrečenoj stegovnoj mjeri postane izvršno.

Ako žalba nije izjavljena, prvostupanjsko rješenje o
izre­čenoj stegovnoj mjeri postaje izvršno protekom roka za žalbu.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka stegovna
mjera od smanjenja plaća od 5% do 20% u trajanju od jednog do tri mjeseca odnosno
mjera vojničkog pritvora u trajanju do 15 dana postaje izvršna danom ocjene
pravilnosti rješenja i izrečene stegovne mjere.

Drugostupanjsko rješenje kojim se žalba odbacuje ili
odbija postaje izvršno danom dostave rješenja počinitelju.

Članak 44.

Stegovna mjera priopćuje se osobi kojoj je izrečena.

Stegovna mjera izrečena ročniku, kadetu, pričuvnom i
djelatnom vojniku priopćuje se pred strojem pripadnika postrojbe, ustanove
odnosno zapovjedništva.

Stegovna mjera izrečena dočasniku, državnom službeniku
i namješteniku priopćava se na skupu pripadnika ustrojstvene jedinice u koju su
raspoređeni, a stegovna mjera izrečena časniku na skupu časnika istoga ili višega
čina.

Članak 45.

Stegovne mjere opomene i ukora izvršavaju se priopćenjem.

Stegovne mjere prekoredne službe u trajanju do tri
smjene, zabrane izlaska iz kruga vojarne u trajanju do deset dana te voj­ničkog
pritvora u trajanju do 15 dana izvršavaju se u skladu s odredbama Pravilnika o
službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske.

Stegovnu mjeru smanjenja plaće od 5% do 20% u
trajanju od jednog do tri mjeseca izvršava ustrojstvena jedinica nadležna za
poslove obračuna i isplate plaće.

Članak 46.

Izvršenje rješenja kojim je izrečena stegovna mjera
osigurava osoba nadređena počinitelju.

Izdržavanje stegovne mjere vojničkog pritvora može se
na temelju zapovijedi nadređenog zapovjednika brigade, njoj ravne ili više
razine odgoditi ili prekinuti u slučaju bolesti počinitelja, smrti ili teže
bolesti u njegovoj obitelji, kao i u drugim opravdanim slučajevima.

Odgoda odnosno prekid izvršenja stegovne mjere vojničkog
pritvora prekida zastaru izvršenja stegovne mjere.

Izvršavanje stegovne mjere vojničkog pritvora mora se
započeti ili nastaviti u roku od 24 sata od prestanka razloga za odgodu odnosno
prekid izvršenja stegovne mjere.

Članak 47.

Ročnik, kadet, djelatni odnosno pričuvni vojnik otpušta
se iz vojničkog pritvora danom izdržavanja stegovne mjere vojničkog pritvora
odnosno danom isteka vojnog roka, svršetkom školovanja, prestankom djelatne
vojne službe odnosno svršetka vojne vježbe, osim u slučajevima koji se na
temelju Zakona i ovog pravilnika ne računaju u služenje vojnog roka.

Članak
48.

Ročniku
kojem je izrečena stegovna mjera vojničkog pritvora u trajanju duljem od deset
dana, produžuje se vojni rok za sve dane izrečene stegovne mjere.

Ako se
ročniku izrekne više stegovnih mjera vojničkog pritvora u ukupnom trajanju
duljem od deset dana, vojni rok produžuje se za onoliko dana koliki je zbroj
dana vojničkog pritvora.

III.
STEGOVNI POSTUPAK ZA STEGOVNE PRIJESTUPE

A.
Prethodni postupak

Članak 49.

Po saznanju o počinjenju stegovnog prijestupa,
odnosno kada postoji osnova sumnje da je stegovni prijestup počinjen, nadređena
osoba na dužnosti zapovjednika brigade dužna je sama ili preko Vojne policije
poduzeti potrebne mjere radi pronalaženja osumnjičenika, osiguranja i
otkrivanja tragova stegovnog prijes­tu­pa i predmeta koji mogu poslužiti pri
utvrđivanju činjenica.

Nadređena osoba iz stavka 1. ovoga članka donijet će
rješenje kojim će odrediti osobu ili imenovati povjerenstvo za provođenje
ispitnog postupaka.

Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka nije dopuštena
žalba.

Članak 50.

Tijekom ispitnog postupka potrebno je:

Ø ispitati osumnjičenika i
sastaviti zapisnik ili uzeti njegovu pisanu izjavu,

Ø ispitati druge osobe koje
mogu dati podatke važne za utvrđivanje činjeničnog stanja i o tome sastaviti
zapisnik ili uzeti izjavu tih osoba,

Ø prikupiti obavijesti, službene
zabilješke odnosno druge do­kaze o počinjenju stegovnog prijestupa i
odgovornosti osum­njičenika.

Nakon provedenoga ispitnog postupka osoba odnosno čelnik
povjerenstva iz članka 49. stavka 2. ovoga pravilnika dužan je podnijeti izvješće
o izvršenim radnjama i utvrđenim činjenicama s prijedlogom za daljnje
postupanje.

Članak 51.

Kada nadređena osoba na dužnosti zapovjednika
brigade, njoj ravne ili više razine ocijeni da se radi o stegovnom prije­stupu,
podnijet će stegovnu prijavu nadležnom vojnostegovnom tužiteljstvu.

Kada nadređena osoba iz stavka 1. ovoga članka
ocijeni da se radi o stegovnoj pogrešci donijet će rješenje o izricanju ste­govne
mjere odnosno ustupit će spis predmeta uz prijedlog za odlučivanje i
raspravljanje o stegovnoj odgovornosti pred vojnostegovnim vijećem.

Članak 52.

Kada stegovnu prijavu preko Vojne policije podnese
osoba iz članka 69. stavka 3. Zakona, Vojna policija preispitat će ste­govnu
prijavu.

Kada je
iz stegovne prijave razvidno postojanje osnove sumnje da je počinjeno kršenje
vojne stege, Vojna policija pristupit će utvrđivanju činjenica i prikupljanju
dokaza.

Vojna
policija proslijedit će uz izvješće stegovnu prijavu s raspoloživim dokazima
nadležnom vojnostegovnom tužiteljstvu kada je:

Ø iz stegovne prijave razvidno postojanje osnove sumnje da je osoba počinila
stegovni prijestup,

Ø na temelju utvrđenih činjenica i prikupljenih dokaza utvrdila
postojanje osnove sumnje da je osoba počinila stegovni prijestup,

Ø utvrdila nakon utvrđivanja činjenica i prikupljanja podataka da ne
postoji osnova sumnje da je učinjen stegovni prijestup.

Vojna
policija prije nego što proslijedi stegovnu prijavu nadležnom vojnostegovnom tužiteljstvu
o tome će obavijestiti zapovjednika postrojbe, ustanove odnosno zapovjedništva
u koju je prijavljena osoba raspoređena na službu.

Vojnostegovno
tužiteljstvo o odluci donijetoj po podnesenoj stegovnoj prijavi obavijestit će
podnositelja prijave, Vojnu policiju i zapovjednika iz stavka 4. ovoga članka.

Članak
53.

Kada je
stegovna prijava podnesena u skladu s člankom 52. ovoga pravilnika, stegovni
postupak smatra se pokrenutim danom podnošenja optužnog prijedloga nadležnom
vojnostegovnom sudu.

Članak
54.

Stegovna
prijava sadrži:

Ø osobne podatke o identitetu
osumnjičenika,

Ø podatke o eventualnom
ranijem kršenju vojne stege i izrečenim stegovnim sankcijama,

Ø činjenični opis stegovnog
prijestupa,

Ø pravnu kvalifikaciju
stegovnog prijestupa.

U prilogu stegovne prijave dostavlja se:

Ø zapisnik o ispitivanju
osumnjičenika odnosno pisana izjava osumnjičenika,

Ø zapisnik o saslušanju
svjedoka odnosno pisana izjava svjedoka,

Ø dokazi, podaci o eventualnoj
šteti te druge prikupljene obavijesti,

Ø mišljenje zapovjednika o
ljudskim i radnim značajkama osum­­nji­čenika.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka stegovna
prijava koju podnose osobe iz članka 69. stavka 3. Zakona ne sadrži elemente
utvrđene ovim pravilnikom.

Članak 55.

Vojnostegovni tužitelj odlučuje o osnovanosti
stegovne prijave.

Zamjenik vojnostegovnog tužitelja u pogledu
postupanja u dodijeljenom mu vojnostegovnom predmetu ima jednake ovlasti kao i
vojnostegovni tužitelj.

Članak 56.

Vojnostegovni tužitelj dužan je u roku od 15 dana od
primitka stegovne prijave, odnosno okončane dopune stegovnog postupka, odlučiti
o stegovnoj prijavi tako da je odbaci ili podnese optužni prijedlog
vojnostegovnom sudu.

Vojnostegovni
tužitelj kod donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka nije vezan navodima o činjeničnom
stanju, niti prav­nom kvalifikacijom stegovnog prijestupa, nego odluku donosi
na temelju vlastite ocjene.

Članak
57.

Kada
vojnostegovni tužitelj iz stegovne prijave odnosno iz predmeta ne može
ocijeniti vjerodostojnost navoda prijave odnos­no kada podaci u prijavi ne daju
dovoljno osnova za ocjenu o tome je li stegovni prijestup počinjen, te ako je
do vojnostegovnog tužitelja dopro glas da je stegovni prijestup počinjen,
vojnostegovni tužitelj će, ukoliko to ne može poduzeti sam ili preko drugih
tijela, od Vojne policije zahtijevati da prikupi potrebne obavijesti odnosno
poduzme druge radnje radi otkrivanja stegovnog prijestupa i počinitelja.

Vojnostegovni
tužitelj može pozvati odnosno zatražiti podnositelja stegovne prijave pojašnjenja
sadržaja prijave ili je dopuniti odnosno zatražiti potrebne podatke od tijela
državne uprave i pravnih osoba.

Članak 58.

Vojnostegovni
tužitelj rješenjem će odbaciti stegovnu prijavu kada:

1.
ocijeni da prijavljeni stegovni prijestup ne predstavlja kršenje vojne stege,

2. ocijeni da nema dovoljno dokaza da je osumnjičenik
osnovano sumnjiv da je počinio stegovni prijestup,

3. ocijeni da osumnjičenik nije odgovoran za stegovni
prijestup,

4. ocijeni da je počinjena stegovna pogreška,

5. ocijeni da prijavljeno djelo ima zakonska obilježja
stegov­nog prijestupa, ukoliko je djelo beznačajno s obzirom na način
postupanja počinitelja, njegovu krivnju i posljedicu,

6. utvrdi da je nastupila zastara ili postoje druge
okolnosti koje isključuju progon.

Rješenje iz stavka 1. dostavit će se podnositelju
stegovne prijave i osumnjičeniku.

Članak 59.

Protiv rješenja kojim je stegovna prijava odbačena može
se podnijeti pisana žalba višem vojnostegovnom tužitelju u roku od osam dana od
primitka rješenja.

Žalba se predaje vojnostegovnom tužiteljstvu koje je
donijelo rješenje kojim je odbačena stegovna prijava.

Članak 60.

Odlučujući po žalbi kojom je odbačena stegovna
prijava viši vojnostegovni tužitelj može rješenjem:

Ø odbaciti žalbu ako je nedopuštena,
nepravodobna ili ako ju je podnijela neovlaštena osoba,

Ø odbiti žalbu ako je
neutemeljena,

Ø usvojiti žalbu i poništiti
rješenje kojim je stegovna prijava odbačena te predmet vratiti prvostupanjskom
vojnostegovnom tužiteljstvu na ponovno odlučivanje,

Ø usvojiti žalbu i poništiti
rješenje kojim je odbačena ste­gov­na prijava i sam podignuti optužni
prijedlog.

Članak 61.

Kada se kršenjem vojne stege prouzroči šteta imovini
Republike Hrvatske dane na upravljanje Ministarstvu obrane, vojnostegovni tužitelj
dužan je u optužnom prijedlogu istaknuti i zahtjev za naknadu štete.

O
isticanju zahtjeva za naknadu štete vojnostegovni tužitelj izvijestit će nadležno
povjerenstvo iz članka 89. Zakona.

Članak
62.

Optužni
prijedlog dostavlja se vojnostegovnom sudu sa spisom predmeta.

Vojnostegovni
tužitelj podnosi optužni prijedlog nadležnome vojnostegovnom sudu u potrebnom
broju primjeraka za sud, okriv­ljenika i njegova branitelja.

Članak
63.

Optužni
prijedlog sadrži:

1.
osobne podatke okrivljenika odnosno osobni čin, ime i prezime, nadimak, ime i
prezime roditelja, djevojačko obiteljsko ime majke, dan, mjesec i godinu rođenja,
mjesto rođenja, mjesto stanovanja, narodnost, državljanstvo, stanje u službi,
dužnost, nadležni ured za obranu koji ga vodi u vojnoj evidenciji, odlikovanja
i nagrade, posljednju službenu ocjenu, stegovnu kažnjavanost,

2. opis
djela iz kojeg proistječu zakonska obilježja stegovnog prijestupa, vrijeme i
mjesto počinjenja djela te ostale okolnosti potrebne da se stegovni prijestup što
točnije odredi,

3.
naziv stegovnog prijestupa s navođenjem odredaba zakona,

4.
prijedlog o dokazima koje treba izvesti na glavnoj raspravi uz naznaku imena
svjedoka, spisa koje treba pročitati i predmeta koji služe za utvrđivanje činjenica,

5.
prijedlog vrste i mjere stegovne kazne,

6.
kratko obrazloženje kada je predložen prestanak djelatne službe odnosno
oduzimanje čina kao vrsta stegovne kazne u optužnom prijedlogu.

Članak
64.

Nakon
zaprimanja optužnog prijedloga predsjednik raspravnog vijeća ispituje sadrži li
optužni prijedlog propisane dijelove iz članka 63. ovoga pravilnika.

Kada
predsjednik raspravnog vijeća utvrdi da optužni prijed­log ne sadrži sve
propisane dijelove, vratit će ga vojnostegovnom tužitelju na dopunu.

Vojnostegovni
tužitelj dužan je u roku od 15 dana nadopuniti optužni prijedlog.

Predsjednik
raspravnog vijeća na zahtjev vojnostegovnog tu­ži­telja može produljiti rok za
dopunu optužnog prijedloga najduže za još 30 dana.

Kada predsjednik raspravnog vijeća odbije zahtjev za
produžetkom roka za dopunu optužnog prijedloga, odnosno kada vojnostegovni tužitelj
ocijeni da mu je određeni rok za dopunu optužnog prijedloga kratak, može u roku
od 24 sata od dana dostave rješenja neposredno podnijeti pisanu žalbu Višem
vojnostegovnom sudu.

Viši vojnostegovni sud dužan je žalbu u roku od tri
dana od dana njezina primitka riješiti.

Kada vojnostegovni tužitelj ne dopuni optužni
prijedlog u roku iz stavka 3. i 4. ovoga članka, predsjednik raspravnog vijeća
odbacit će optužni prijedlog i o tome izvijestiti višeg vojnoste­govnog tužitelja.

B.
Glavna rasprava i presuda

Članak 65.

Predsjednik sudskog vijeća u roku od 15 dana od zaprimanja
optužnog prijedloga zapovijeđu određuje dan, sat i mjesto glavne rasprave.

Suce porotnike određuje predsjednik suda.

Suci porotnici moraju imati osobni čin jednak ili viši
od osobnoga čina okrivljenika.

Članak 66.

Poziv na glavnu raspravu s optužnim prijedlogom
dostavlja se okrivljeniku prije zakazane glavne rasprave tako da mu za pripremu
obrane ostane najmanje tri dana.

Nakon primitka optužnog prijedloga okrivljenik sudu
može dostaviti pisanu obranu te predočiti ili predložiti nove dokaze.

Članak 67.

Okrivljeniku koji je na službi u Oružanim snagama
poziv na glavnu raspravu dostavlja se preko postrojbe, ustanove odnosno
zapovjedništva.

Zapovjednik postrojbe, ustanove odnosno zapovjedništva
na­kon što zaprimi poziv dužan ga je odmah, a najkasnije u roku od 24 sata uručiti
okrivljeniku, te dokaz o uredno iskazanoj dostavi poziva vratiti vojnostegovnom
sudu u roku od tri dana.

Okrivljeniku koji nije na službi u Oružanim snagama
dostava poziva na glavnu raspravu obavlja se poštom ili preko ureda za obranu u
čijoj se vojnoj evidenciji okrivljenik vodi.

Branitelju se poziv na glavnu raspravu dostavlja poštom,
a u iznimnim slučajevima telekomunikacijskim sredstvima o čemu se sačinjava službena
zabilješka u spisu.

Članak 68.

Ako okrivljenik ne dođe na glavnu raspravu, iako je
uredno pozvan, ili mu se poziv nije mogao uručiti ili je očigledno da na drugi
način izbjegava primitak poziva, sud može odlučiti da se glavna rasprava održi
u odsutnosti okrivljenika.

Kada se sudi u odsutnosti okrivljenika, sud će imenovati
branitelja po službenoj dužnosti iz reda časnika pravne struke.

Popis časnika pravne struke koji mogu biti imenovani
za branitelje po službenoj dužnosti predsjedniku Višeg vojnostegovnog suda
dostavit će načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga.

Branitelji iz stavka 2. ovoga članka primaju posebnu
naknadu za obranu.

Članak 69.

Glavna rasprava može se održati i ukoliko okrivljenik
uzme branitelja tek na glavnoj raspravi odnosno, ukoliko uredno pozvani
branitelj ne pristupi na glavnu raspravu.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka ukoliko branitelj
pozvan telekomunikacijskim sredstavima ne pristupi glavnoj raspravi, rasprava će
se odgoditi.

Članak 70.

Vojnostegovni tužitelj obvezan je biti na glavnoj
raspravi.

Kada vojnostegovni tužitelj ne dođe na glavnu
raspravu, iako je uredno pozvan, glavna rasprava se može održati u odsutnosti
vojnostegovnog tužitelja.

O izočnosti
vojnostegovnog tužitelja s glavne rasprave pred­sjednik vojnostegovnog suda
izvijestit će višeg vojnostegovnog tužitelja.

Članak 71.

Vojnostegovni tužitelj dužan je najkasnije tri dana
prije održavanja glavne rasprave zatražiti od višeg vojnostegovnog tužitelja
odobrenje za izočnost s glavne rasprave.

O odobrenju za izostanak s glavne rasprave viši
vojnostegovni tužitelj dužan je obavijestiti sud prije početka glavne rasprave.

Članak 72.

Prigovor stvarne i mjesne nadležnosti može se staviti
najkasnije do početka glavne rasprave.

Protiv rješenja o prigovoru stvarne i mjesne nadležnosti
nije dopuštena posebna žalba, ali se isto može pobijati u žalbi protiv presude.

Članak 73.

Kada je odgoda glavne rasprave trajala dulje od dva
mjeseca, odnosno ako se odgođena glavna rasprava drži pred izmijenjenim vijećem,
nastavit će se, a vijeće može na prijedlog stranaka ili po službenoj dužnosti
odrediti da glavna rasprava počne iznova.

Ukoliko je odgođena glavna rasprava iznova započela,
vijeće može odlučiti da se svjedoci i vještaci ponovno ne ispituju, nego da se
pročitaju njihovi iskazi dani na prijašnjoj raspravi, odnosno da se pročita
zapisnik o očevidu.

O odgodi
zakazane glavne rasprave svi pozvani sudionici u postupku obavijestit će se
pisanim putem odnosno telekomunikacijskim sredstvom, o čemu će se sastaviti službena
zabilješka u spisu.

Članak 74.

Za utvrđivanje ili ocjenu neke važne činjenice ako to
ocijeni nužnim, sud će pribaviti nalaz i mišljenje vještaka.

Vještakom se u smislu stavka 1. ovoga članka smatra
osoba koja ima stručna znanja i vještine, a djelatnik je Ministarstva obrane
odnosno pripadnik Oružanih snaga te ga je za vještaka imenovao ministar obrane.

Članak 75.

Predsjednik vijeća vojnostegovnog suda nalogom određuje
vještaka.

Vještak je dužan odazvati se pozivu predsjednika vijeća.

Vještaku
pripada novčana nagrada za stručni nalaz i mišljenje.

Članak 76.

U slučaju neopravdanog izostanka svjedoka, odnosno
vještaka, s glavne rasprave, predsjednik vijeća izdat će nalog Vojnoj policiji
za njihovo prisilno dovođenje.

Članak 77.

Okrivljenik može imati branitelja koji ima položaj
branitelja u kaznenom postupku.

Članak 78.

Glavnu raspravu vodi predsjednik vijeća.

Članak 79.

Glavna rasprava počinje čitanjem optužnoga
prijedloga.

Ako se okrivljenik očituje krivim u odnosu na sve točke
optužbe i ako se suglasi s predloženom vrstom i mjerom stegovne kazne, sud u
presudi ne može izreći drugu stegovnu kaznu niti veću mjeru kazne od predložene.

Prijepis
presude iz stavka 2. ovoga članka ne mora sadržavati obrazloženje.

Zapisnik o glavnoj raspravi potpisuju predsjednik
vijeća i zapisničar.

Primjerak zapisnika daje se tužitelju odnosno
okrivljeniku na njegov zahtjev.

Članak 80.

Nakon zaključene glavne rasprave vojnostegovni sud
donosi presudu kojom se:

Ø okrivljenika proglašava
krivim,

Ø okrivljenika oslobađa od
optužbe,

Ø optužba odbija.

Kada se okrivljenik proglašava krivim, osuđuje ga se
na stegovnu kaznu ili mu se izriče stegovna mjera za stegovnu pogrešku.

Kada vojnostegovni sud konačnom presudom odluči o
zahtjevu za naknadu počinjene štete, primjerak presude dostavit će nadležnom
povjerenstvu iz članka 89. Zakona.

Članak 81.

Nakon zaključenja glavne rasprave sud u pravilu odmah
izriče presudu i ukratko obrazlaže razloge presude.

Ako sud ne može nakon glavne rasprave istoga dana
izreći presudu, odgodit će objavu presude najviše za tri dana te će na završetku
glavne rasprave odrediti vrijeme i mjesto objave presude.

Članak 82.

Kada se stranke nakon objave presude odreknu prava na
žalbu, prijepis presude ne sadrži obrazloženje.

Članak 83.

Objavljena presuda mora se napisati i otpremiti u
roku od petnaest dana nakon objave.

Ovjerovljeni prijepis presude dostavit će se tužitelju,
okriv­ljeniku osobno i njegovu branitelju.

C.
Postupak po pravnim lijekovima

Članak 84.

Protiv presude vojnostegovnog suda može se izjaviti žalba
Višem vojnostegovnom sudu u roku od osam dana od dana dostave prijepisa
presude.

Žalba se pisano podnosi vojnostegovnom sudu koji je
izrekao presudu.

Žalbu mogu izjaviti vojnostegovni tužitelj,
okrivljenik, odnosno njegov branitelj ukoliko se okrivljenik tome izričito ne
protivi.

Žalba odgađa izvršenje presude.

Članak 85.

Protiv rješenja donesenih na glavnoj raspravi nije
dopuštena posebna žalba, ali se mogu pobijati u žalbi protiv presude.

Protiv rješenja donijetih izvan glavne rasprave može
se izjaviti posebna žalba Višem vojnostegovnom sudu u roku od tri dana od dana
dostave prijepisa rješenja.

Članak 86.

O žalbi odlučuje Viši vojnostegovni sud na sjednici
vijeća.

Na sjednicu vijeća poziva se viši vojnostegovni tužitelj,
a može se pozvati i okrivljenik ako je to izrijekom zatražio.

Sjednica
vijeća može se održati i bez nazočnosti okrivljenika odnosno višeg
vojnostegovnog tužitelja.

Članak
87.

Stegovni
postupak završen konačnom presudom ili rješenjem može se obnoviti kada:

Ø osuđeniku nije bila dana mogućnost iznošenja obrane i raspravljanja
pred vojnostegovnim sudom,

Ø se presuda ili rješenje temelji na lažnom iskazu svjedoka, vještaka ili
na krivotvorenoj ispravi,

Ø se presuda ili rješenje temelji na odluci nekoga drugog tijela, a ta
presuda bude pravomoćno preinačena, ukinuta ili poništena,

Ø podnositelj zahtjeva sazna za nove činjenice, odnosno nađe ili stekne
mogućnost upotrijebiti nove dokaze na osnovi kojih je za njega mogla biti
donijeta povoljnija odluka da su te činjenice ili dokazi bili upotrijebljeni u
prijašnjem postupku,

Ø je osuđeniku za istu povredu vojne stege već bila izrečena stegovna
mjera ili stegovna kazna.

Članak
88.

Prijedlog
za obnovu stegovnog postupka mogu podnijeti tužitelj, osuđenik ili njegov
branitelj u rokovima propisanim Za­konom o općem upravnom postupku.

Vojnostegovni
tužitelj može tražiti obnovu postupka uz iste uvjete kao i osuđenik odnosno
njegov branitelj.

Članak
89.

Prijedlog
za obnovu stegovnog postupka podnosi se prvostupanjskom vojnostegovnom sudu
koji je u prijašnjem postupku sudio u prvom stupnju.

Prvostupanjski vojnostegovni sud dužan je ispitati da
li je prijedlog za obnovu postupka pravovremen i je li ga izjavila ovlaštena
osoba te da li je okolnost na kojoj se prijedlog temelji učinjena vjerojatnom.

Kada prvostupanjski vojnostegovni sud utvrdi da nisu
ispunjeni uvjeti iz stavka 2. ovoga članka, svojim će zaključkom odbaciti
prijedlog za obnovu postupka.

Ukoliko prvostupanjski sud utvrdi da su ispunjeni
uvjeti iz stavka 2. ovoga članka, ispitat će jesu li okolnosti odnosno dokazi
koji se iznose kao razlog za obnovu takvi da bi mogli dovesti do drukčijeg rješenja,
pa ako utvrdi da nisu, odbit će prijedlog svojim rješenjem.

Kada prvostupanjski vojnostegovni sud ne odbaci niti
odbije prijedlog za obnovu postupka, donijet će zaključak da se obnova postupka
dopušta.

Članak 90.

Kada se obnova stegovnog postupka traži po konačnoj
presudi Višeg vojnostegovnog suda, prvostupanjski vojnostegovni sud dužan je
odlučiti o prijedlogu za obnovu postupka.

Prvostupanjski vojnostegovni sud u postupku odlučivanja
o prijedlogu za obnovu postupka preispitat će da li je prijedlog pravovremen i
da li ga je izjavila ovlaštena osoba.

Kada prvostupanjski vojnostegovni sud utvrdi da je
prijedlog za obnovu postupka pravovremen i da ga je izjavila ovlaštena osoba,
ustupit će spis predmeta na rješavanje Višem vojnostegov­nom sudu.

D.
Troškovi stegovnog postupka

Članak 91.

O troškovima u stegovnom postupku vojnostegovni sud
odlučuje u presudi.

Kada do donošenja presude nedostaju podaci o visini
troškova, o troškovima se može iznimno odlučiti i rješenjem kad se ti podaci
pribave.

Ako je donesena presuda kojom se okrivljenik oslobađa
optužbe ili se optužba odbija, troškovi stegovnog postupka iz stavka 1. ovoga članka
podmiruju se iz proračunskih sredstava Ministarstva obrane.

Visina paušalnog iznosa troškova stegovnog postupka
određuje se odlukom ministra obrane.

E.
Izvršenje presude

Članak 92.

Izvršenju presude vojnostegovnog suda pristupa se
nakon što presuda postane konačna i izvršna.

Članak 93.

Prvostupanjska presuda postaje konačna i izvršna:

Ø istekom roka za žalbu ako žalba
nije izjavljena,

Ø dostavom odluke stranci
kojom se žalba odbacuje ili odbija.

Drugostupanjska presuda kojom je preinačena
prvostupanjska presuda postaje konačna i izvršna dostavom stranci.

Članak 94.

Presudu s klauzulom konačnosti i izvršnosti
vojnostegovni sud dostavlja:

1. ustrojstvenoj jedinici odnosno osobi nadležnoj za
izvršenje presude,

2. postrojbi, ustanovi ili zapovjedništvu u kojoj je
osuđenik raspoređen na službu,

3. nadležnom vojnostegovnom tužiteljstvu,

4. Personalnoj službi Ministarstva obrane radi
pohrane spremanja u osobnik.

Članak 95.

Izvršenje stegovne kazne zaustavljanja u napredovanju
u službi i promaknuću provodi osoba ovlaštena za predlaganje napredovanja u službi
i promaknuća.

Članak 96.

Izvršenje kazne smanjenja plaće provodi ustrojstvena
jedinica nadležna za obračun plaće.

Kazna smanjenja plaće određuje se prema visini plaće
koja pripada osuđeniku na dan konačnosti presude.

Članak 97.

Za izvršenje kazne pritvora odgovorna je nadređena
osoba na dužnosti zapovjednika brigade, njemu ravne ili više razine u kojoj je
osuđenik raspoređen na službu.

Kazna pritvora izdržava se u pritvorima koji se
ustrojavaju posebnom odlukom ministra obrane.

Odlukom osobe iz stavka 1. ovoga članka izvršenje
kazne pritvora odgađa se ili prekida u slučaju smrti ili teže bolesti u
obitelji osuđenika, bolesti osuđenika i u drugim opravdanim slučajevima.

Izvršenje
se mora nastaviti u roku od 24 sata od prestanka razloga za odgodu, odnosno
prekid izvršenja.

Članak
98.

Izvršenje
kazne vojničkog pritvora provodi se na temelju članka 46. ovoga pravilnika.

Članak
99.

Izvršenje
kazne oduzimanja čina i prevođenje u neposredno niži čin provodi osoba ovlaštena
za dodjelu odnosno promaknuće u čin.

Članak
100.

Izvršenje
kazne prestanka djelatne službe provodi načelnik Personalne službe Ministarstva
obrane.

IV.
POSTUPAK ZA POMILOVANJE OSUĐENIKA U STEGOVNOM POSTUPKU

Članak 101.

Postupak za pomilovanje pokreće se na temelju molbe
osuđenika.

Članak 102.

Molbu za pomilovanje osuđenik podnosi vojnostegovnom
sudu pred kojim je vođen stegovni postupak.

Vojnostegovni sud iz stavka 1. ovoga članka ustupit će
molbu osuđenika za pomilovanje nadređenoj osobi na dužnosti zapovjednika
postrojbe, ustanove odnosno zapovjedništva u koje je osuđenik raspoređen.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka
vojnostegovni sud ustupit će molbu osuđenika koji nije u službi u Oružanim
snagama zapovjedniku postrojbe, ustanove odnosno zapovjed­ništva u kojem je osuđenik
bio raspoređen prije prestanka djelatne vojne službe odnosno otpusta iz Oružanih
snaga.

Nadređena osoba preispitat će molbu i očitovati se o
radnim i moralnim karakteristikama osuđenika.

Nadređena osoba uz očitovanje vojnostegovnom sudu dos­tav­lja:

Ø podatke o socijalnim i
ekonomskim prilikama osuđenika,

Ø podatke o kretanju u službi
osuđenika nakon donošenja presude,

Ø podatke o počinjenju
kaznenih djela nakon izricanja presude,

Ø podatke o kršenju vojne
stege osuđenika nakon izricanja presude,

Ø podatke o radu i ponašanju
osuđenika nakon izricanja presude.

Članak 103.

Vojnostegovni sud molbu osuđenika s cjelovitim
predmetom dostavlja Vojnom kabinetu Predsjednika Republike Hrvatske, Povje­renstvu
za pomilovanje osuđenika u stegovnom postupku, koje predlaže prihvaćanje ili
odbijanje molbe.

O Odluci Predsjednika Republike Hrvatske Vojni
kabinet obavještava vojnostegovni sud.

Vojnostegovni sud o Odluci Predsjednika Republike
Hrvat­ske obavještava osuđenika i nadređenu osobu iz članka 102. stav­ka 2. i
3. ovoga pravilnika.

V.
EVIDENTIRANJE I BRISANJE STEGOVNE MJERE I KAZNE

Članak 104.

O izrečenim stegovnim mjerama i kaznama evidenciju
vode postrojbe, ustanove i zapovjedništva Oružanih snaga.

Vojnostegovni sudovi vode evidenciju o stegovnim
kaznama i mjerama koje su izrekli u skladu s odredbama ovoga pravilnika.

Članak 105.

Pripadniku Oružanih snaga koji u razdoblju od:

Ø dvije godine nakon izrečene
stegovne mjere ne počini novu stegovnu pogrešku ili stegovni prijestup izrečena
stegovna mjera briše se iz evidencije i smatra se da nije niti izrečena,

Ø pet godina nakon izrečene
stegovne kazne ne počini novi stegovni prijestup ili stegovnu pogrešku izrečena
stegovna kazna se briše iz evidencije i smatra se da nije niti izrečena.

Pripadniku Oružanih snaga se s danom donošenja odluke
o oprostu stegovne kazne ta stegovna kazna briše iz evidencije i smatra se da
nije niti izrečena.

Postupak brisanja stegovnih mjera odnosno stegovnih
mjera nakon proteka rokova iz stavka 1. ovog članka po službenoj dužnosti
provodi osoba odnosno vojnostegovni sud koji je izrekao stegovnu mjeru odnosno
stegovnu kaznu.

VI.
ODLUČIVANJE O STEGOVNOJ ODGOVORNOSTI U RATNOM STANJU

Članak 106.

U ratnom stanju izriču se stegovne mjere i stegovne
kazne koje bi imale svrhu s obzirom na uvjete i okolnosti u kojima bi bile
izricane i koje bi se mogle izvršiti i provesti.

Članak 107.

O stegovnoj odgovornosti za kršenje vojne stege u
ratnom stanju odlučuje se odmah, a najkasnije u roku od 48 sati od sata
saznanja osobe nadređene počinitelju.

Članak 108.

Žalba protiv odluke o izrečenoj stegovnoj mjeri
izjavljuje se neposredno nakon priopćenja.

Članak 109.

U ratnom stanju vojnostegovni sud može odlučiti da se
rasprava održi i bez okrivljenika ako on zbog ratnih prilika ili neodgodivo važnih
zadaća ne može biti nazočan, kada vojnostegovni sud okrivljeniku određuje
branitelja po službenoj dužnosti.

VII.
PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 110.

U postupku za utvrđivanje stegovne odgovornosti
pripadnika Oružanih snaga ako Zakonom i ovim pravilnikom nije drukčije
propisano odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o općem upravnom postupku
(»Narodne novine«, broj 53/91.).

Iznimno od stavka 1. ovoga članka u postupku
raspravljanja za stegovne prijestupe pred vojnostegovnim sudom odgovarajuće se
primjenjuju odredbe Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine«, broj:
110/97., 27/98., 58/99., 112/99., 58/02. i 143/02.) i to:

Ø članka 3., 4., 5. stavka 1.,
8., 9., 10. stavka 1. do 3., 11. i 13. glave I.;

Ø članka 29. stavka 1., 3., 5. do 8., 30., 31., članka 32. stav­ka 1. i
2., 33. do 35., glave II.;

Ø glave III.;

Ø članka 42., 43. stavka 3.,
44. do 46., glave IV;

Ø članka 62. stavka 1., 3., 5.
i 6., članaka 63., 64., 65. stavka 6., 68. i 70., glave    VI.;

Ø članka 73. do 81., glave
VII.;

Ø članka 83. do 85., glave
VIII.;

Ø članka 88. i 89., glave IX.;

Ø članka 120. i 121., 122.
stavka 1. do 3., 123. stavka 1., 2. i 5., 125., glave X.;

Ø članka 127. – 132. i 135.
stavka 1., glave XI.;

Ø članka 144. do 153. te 155.
glave XII.; glave XIII.;

Ø članka 225. do 227., 229.,
231., 232. do 238 a., 239., 242. do 243 a., 247. do 264.  stavak 1., 3., 4. i 5. te 266., glave
XVIII.;

Ø članka 268. stavka 3., 269.
stavka 1., 271., stavka 1., 282., glave XIX.,

Ø glave XX.,

Ø glave XXI.,

Ø glave XXII.,

Ø članka 362. do 393., 395. do
397., 398. stavka 1., 3. i 4., glave XXIII.,

Ø članka 431. do 440., 441.,
442. te 445., glave XXV.

Članak 111.

Načelnici službi Ministarstva obrane ovlašteni su
djelatnim vojnim osobama raspoređenim na službu u Ministarstvu obrane izricati
stegovne mjere propisane člankom 64. stavkom 1. pod­stav­cima 1., 2. i 5.
Zakona te podnijeti stegovnu prijavu vojnostegovnom tužiteljstvu.

Članak 112.

Ministar obrane donijet će u roku od 60 dana od dana
stupanja na snagu ovoga pravilnika:

Ø Pravilnik o načinu vođenja
evidencije stegovnih mjera i kazni,

Ø Odluku o određivanju broja i
strukture osobnih činova su­daca porotnika Višeg vojnostegovnog suda i
prvostupanjskih vojnostegovnih sudova,

Ø Odluku o posebnoj nagradi
sudaca porotnika,

Ø Odluku o određivanju broja i
strukture stalnih vještaka vojnostegovnih sudova,

Ø Odluku o određivanju broja i
strukture branitelja po službenoj dužnosti,

Ø Odluku o visini paušalnog
iznosa troškova stegovnog postupka,

Ø Odluku o ustrojavanju vojničkih
pritvora.

Članak 113.

Na stegovne postupke pokrenute prije stupanja na
snagu ovoga pravilnika primjenjuju se odredbe ovoga pravilnika osim odredbe članka
63. točke 6. te članka 67. stavka 2. i 3.

Na stegovne
postupke započete prije stupanja na snagu ovoga pravilnika ne primjenjuju se
odredbe članka 63. točke 5. te članka 80. stavka 2. i 3.

Članak 114.

Danom stupanja na snagu ovoga pravilnika prestaje važiti
Stegovnik oružanih snaga (»Narodne novine«, broj 103/96).

Članak
115.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Odluka, NN 95/2003-1209