## Uredba o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka

### NN 24/2004 (25.2.2004.), Uredba o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

702

Na temelju članka 60. stavaka 1. i 2. Zakona o
sustavu državne uprave (»Narodne novine«, br. 75/93, 48/99, 15/2000, 127/2000,
59/2001 i 199/2003) i članka 27. stavka 1. Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava
i državnih upravnih organizacija (»Narodne novine«, broj 199/2003), Vlada
Republike Hrvat­ske je na sjednici održanoj 18. veljače 2004. godine donijela

## UREDBU

### o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovom Uredbom određuje se unutarnje ustrojstvo
Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka (u daljnjem tekstu:
Ministarstvo), nazivi upravnih organizacija u sastavu Ministarstva i unutarnjih
ustrojstvenih jedinica te njihov djelokrug, način uprav­ljanja, okvirni broj
potrebnih državnih službenika i namje­šte­nika, kao i druga pitanja važna za
rad Ministarstva.

Članak 2.

Unutarnje ustrojstvo i upravljanje upravnim
organizacijama u sastavu Ministarstva i unutarnjim ustrojstvenim jedinicama, kao
i potreban broj državnih službenika i namještenika, uređuje se na način da
Ministarstvo može obavljati upravne i druge stručne poslove koji su mu Zakonom
dani u nadležnost i djelokrug.

II. UNUTARNJE USTROJSTVO

Članak 3.

Za obavljanje upravnih i stručnih poslova iz
djelokruga Ministarstva ustrojavaju se upravne organizacije odnosno unutarnje
ustrojstvene jedinice:

Upravne organizacije:

 1. Uprava pomorskog prometa, pomorskog
dobra i luka

 2. Uprava unutarnje plovidbe

 3. Uprava za
sigurnost plovidbe i zaštitu mora

 4. Uprava za
otoke

 5. Uprava
cestovnog prometa

 6. Uprava
željezničkog prometa

 7. Uprava zračnog
prometa

 8. Uprava
telekomunikacija i pošte

 9. Uprava
prometne inspekcije

10. Uprava za proračun
i financije

11. Uprava za
turističku politiku i tržište

12. Uprava za razvoj
turizma

13. Uprava za sustav
turističkih zajednica i selektivne oblike turizma

14. Uprava za
regionalni razvoj

15. Uprava za strateške
infrastrukturne projekte

16. Uprava za obnovu
obiteljskih kuća.

Ostale ustrojstvene
jedinice:

1. Tajništvo

2. Kabinet ministra

3. Samostalni odjel za
odnose s javnošću

4. Samostalni odjel za unutarnju reviziju

5. Samostalni odjel za europske integracije i
prometnu politiku.

III. DJELOKRUG UPRAVNIH ORGANIZACIJA U SASTAVU
MINISTARSTVA TE UNUTARNJIH USTROJSTVENIH JEDINICA

1. UPRAVA POMORSKOG PROMETA, POMORSKOG DOBRA I
LUKA

Članak 4.

Uprava pomorskog
prometa, pomorskog dobra i luka obavlja upravne i stručne poslove koji se
odnose na osiguravanje provođenja utvrđene politike i izvršavanja zakona i
drugih propisa iz oblasti pomorskog brodarstva, pomorskog prometa, pomorskog
dobra, morskih luka, pomorskih agencija, pripremanje nacrta prijedloga zakona i
drugih propisa iz područja pomorskog brodarstva, pomorskog prometa, pomorskog
dobra, morskih luka, pomorskih agencija, praćenje i analiziranje stanja,
poslovanja i razvoja gospodarskih subjekata, pomorskih brodara, iskorišta­vanja,
zaštite i gospodarenja pomorskim dobrom i pomorskih agencija, morskih luka te
utjecaj uvjeta gospodarenja na njihovo poslovanje, pripremanje i izrada
izvješća, analize, prijedloga mjera, rješenja i drugih akata iz oblasti
pomorskog brodarstva, pomorskog prometa, pomorskog dobra i pomorske
infrastrukture za potrebe Vlade Republike Hrvatske i Hrvatskoga sabora, obavlja
poslove upravnog postupka i upravnog nadzora iz oblasti pomorstva, sudjeluje u
radu međunarodnih organizacija i izrađuje nacrte prijedloga sporazuma i drugih
međunarodnih akata iz područja pomorstva, obavlja nadzor nad radom Hrvatskog
registra brodova, Plovputa, Jadrolinije, Hrvatskog hidrografskog instituta, luč­kih
uprava i drugih pravnih subjekata iz djelatnosti pomorstva i sigurnosti
plovidbe, priprema usuglašavanje pomorskog zakonodavstva s propisima Europske
Unije. Uprava obavlja analizu gospodarenja morskim resursima i prostorom uz
morsku obalu te predlaže mjere racionalnog korištenja mora kao prirodnog
resursa.

Za obavljanje poslova Uprave pomorskog prometa,
pomorskog dobra i luka ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel upravno-pravnih i međunarodnih poslova

b) Odjel pomorskog prometa i brodarstva

c) Odjel pomorskog dobra i morskih luka

d) Odjel stručno-tehničkih poslova.

a) Odjel upravno-pravnih i međunarodnih poslova

Članak 5.

Odjel upravno-pravnih i međunarodnih poslova
priprema nacrte prijedloga zakonskih i podzakonskih akata iz područja pomorstva
i sigurnosti plovidbe, vodi prvostupanjski upravni postupak iz nadležnosti
Uprave, vodi drugostupanjski upravni i prekršajni postupak iz nadležnosti
Uprave, obavlja stručne poslove za rad drugostupanjskih komisija za pomorske
prekršaje, prati izradbu razvojnih i drugih studija, daje pravna mišljenja i
tuma­čenja o svim pitanjima iz nadležnosti Uprave, priprema nacrte dvostranih
međunarodnih ugovora iz oblasti pomorstva, sudjeluje u izradi mnogostranih
međunarodnih ugovora koji se odnose na sigurnost plovidbe, sudjeluje u izradi
drugih među­narodnih konvencija iz oblasti pomorstva i sigurnosti plovidbe i
prati njihovu primjenu, priprema i usuglašava domaću legislativu s međunarod­nim
standardima, priprema usu­glašavanje pomorskog zakonodavstva Republike Hrvatske
s propisima Europske Unije, vodi postupak za izdavanje rješenja o izobrazbi ili
suglasnost na obavljanje naobrazbe pomorskim učilištima.

b) Odjel pomorskog prometa i brodarstva

Članak 6.

Odjel pomorskog prometa i brodarstva prati i
analizira gospodarenje morskim resursima i prostorom uz morsku obalu, te
predlaže mjere racionalnog korištenja mora kao prirodnog resursa, analizira
poslovanje i razvoj gospodarskih subjekata iz po­dručja pomorskog prometa te
pomorskih agencija, priprema i izrađuje izvješća u cilju stvaranja sustavnih
uvjeta za poslovanje u ovom području, sudjeluje u pripremi nacrta zakona i
drugih propisa iz područja pomorskog prometa, vodi brigu nad održa­vanjem
pomorskoga putničkog prometa na državnim linijama, na temelju javnoga natječaja
odobrava održavanje pomorskoga putničkog prometa trgovačkim društvima –
brodarima, vodi brigu o obvezatnosti usklađivanja redova plovidbe brodara u unu­t­rašnjem
i međunarodnom pomorskom linijskom prometu pri nadležnim županijskim komorama,
prati poslovanje Jadrolinije, Plov­puta, Hrvatskog registra brodova, prati
izradbu razvojnih i drugih studija iz područja pomorskog prometa i pomorskog
brodarstva, osigurava provođenje utvrđene politike iz područja pomorskog
prometa.

c) Odjel pomorskog dobra i morskih luka

Članak 7.

Odjel pomorskog dobra i morskih luka prati i
analizira stanje, poslovanje i razvoj morskih luka, sudjeluje u izradi nacrta
zakona i drugih propisa iz područja morskih luka i pomorskog dobra, obavlja
upravni nadzor nad gospodarenjem i korištenjem pomorskog dobra i provođenjem
koncesijskog sustava na pomorskom dobru, koordinira i daje uputstva Stručnom
povjerenstvu za granice pomorskog dobra, obavlja stručno-tehničke poslove u
svezi određivanja granica pomorskog dobra, vodi očevidnik granica pomorskog
dobra, priprema prijedloge odluka i ugovora u svezi koncesija na pomorskom
dobru, nadzire i koordinira rad lučkih uprava.

d) Odjel stručno-tehničkih poslova

Članak 8.

Odjel stručno-tehničkih poslova analizira, priprema
i predlaže mjere za unaprjeđenje i izgradnju infra i suprastrukture u lukama i
osmišljavanje pomorskih plovnih objekata prema njihovoj namjeni, održavanja
pomorskih plovnih putova i radio službe sigurnosti plovidbe.

2. UPRAVA UNUTARNJE PLOVIDBE

Članak 9.

Uprava unutarnje plovidbe predlaže politiku
razvitka prometa unutarnjih voda, osigurava provođenje utvrđene politike i
izvršava zakone i druge propise iz područja unutarnje plovidbe: sigurnosti
plovidbe unutarnjim vodama, brodarstva na unutarnjim vodama, luka na unutarnjim
vodama, plovnih putova na unutarnjim vodama, prometa na unutarnjim vodama,
materijalno-pravnih odnosa glede plovila koja sudjeluju u plovidbi unutarnjim
vodama, prijevoza i plovidbenih poslova, te plovidbenih nesreća.

Predlaže i priprema
nacrte prijedloga zakona i drugih propisa, te regulativnih mjera za
gospodarenje i upravljanje sustavom unutarnje plovidbe. Učestvuje u radu
međunarodnih organizacija i komisija, te predlaže i sudjeluje u izradi
prijedloga sporazuma i drugih međunarodnih akata. Obavlja poslove upravnog
nadzora nad primjenom propisa iz unutarnje plovidbe.

Koordinira i nadzire
rad Lučkih uprava i Agencije za plovne putove unutarnjih voda. Analizira stanje
plovnih putova, luka i poslovanje gospodarskih subjekata unutarnje plovidbe.
Predlaže programe razvitka luka, plovnih putova i brodarstva. Obavlja nad­zor
nad radom Hrvatskog registra brodova u dijelu koji se odnosi na sigurnost
plovidbe.

Osigurava neposrednu suradnju u obavljanju
funkcija i objedinjava rad Odjela ustrojenih u njenom sastavu, kao i rad odje­ljaka
koji obavljaju poslove iz djelokruga Unutarnje plovidbe u kapetanijama (Sisak,
Slavonski Brod, Osijek, Vukovar).

Obavlja i druge poslove koji su zakonom ili
drugim propisima stavljeni u nadležnost Ministarstva, a odnose se na promet i
plovidbu unutarnjim vodama.

Za obavljanje poslova Uprave unutarnje plovidbe
ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel pravnih i međunarodnih poslova

b) Odjel stručno-tehničkih poslova i
gospodarstva

c) Odjel nadzora i sigurnosti prometa.

a) Odjel pravnih i međunarodnih poslova

Članak 10.

Odjel pravnih i međunarodnih poslova priprema
prijedloge nacrta zakona i drugih propisa iz unutarnje plovidbe, provodi
upravni nadzor nad primjenom propisa unutarnje plovidbe.

Provodi prvostupanjski i drugostupanjski upravni
i prekršajni postupak iz nadležnosti unutarnje plovidbe. Obavlja poslove vezane
za prilagodbu pozitivnih propisa iz unutarnje plovidbe s propisima Europske
zajednice. Daje pravna tumačenja i mišljenja o svim pitanjima iz nadležnosti
odjela, priprema nacrte prijedloga međunarodnih i međudržavnih ugovora,
sporazuma, konvencija, rezolucija i drugih akata. Sudjeluje u radu i prati rad
međuna­rodnih organizacija, iz područja unutarnje plovidbe (UN Ekonom­ske
komisije za Europu, Odbora za kopneni promet, radne grupe za promet unutarnjim
vodama, radne grupe za ujednačavanje tehničkih i sigurnosnih pravila u
unutarnjoj plovidbi ECE/ITC/SC.3/WP.3-UN – Geneva, Dunavske komisije –
Budimpešta, Centralne komisije za plovidbu Rajnom, Savske komisije i dr.).
Priprema i sudjeluje u pregovorima za sklapanje međunarodnih i međudržavnih
ugovora i drugih akata. Koordinira rad kapetanija iz nadležnosti odjela.

Obavlja i druge pravne
poslove koje mu povjeri pomoćnik ministra, a odnose se na unutarnju plovidbu.

b) Odjel stručno-tehničkih poslova i
gospodarstva

Članak 11.

Odjel stručno-tehničkih poslova i gospodarstva
predlaže prometnu i gospodarsku politiku unutarnje plovidbe, programe razvitka
luka, brodarstva i plovnih putova, koordinira i vrši nadzor rada Lučkih uprava
i Agencije za plovne putove, koordinira poslove održavanja, obilježavanja i
izgradnje plovnih putova, luka i lučkih terminala, analizira stanje i
poslovanje brodarstva i luka na unutarnjim vodama, te predlaže regulativne
mjere u sektoru riječ­nog prometa, nadzire realizaciju i provođenje
koncesijskih ugovora u lukama, sudjeluje u radu stručnih međunarodnih
organizacija, sudjeluje u radu stručnih prijedloga zakona, propisa, rezolucija
i sl. Koordinira rad kapetanija iz nadležnosti odjela, obavlja i druge stručne
poslove koji se odnose na promet unutarnjim vodama.

c) Odjel nadzora i sigurnosti prometa

Članak 12.

Odjel nadzora i sigurnosti prometa koordinira
rad odjeljaka u kapetanijama zaduženim za nadzor sigurnosti prometa, na način
da vrši nadzor nad stanjem sigurnosti plovnih putova i plovidbe, brodova, te
obavlja stručne poslove koji se odnose na objekte, plovila i opremu vezano za
sigurnost plovidbe, sudjeluje prema potrebama u akcijama traganja i spašavanja
na unutarnjim vodama, u intervencijama prilikom velikih onečišćenja voda s
brodova i drugih plovila, istražuje plovidbene nezgode, obrađuje podatke o
istima i predlaže poduzimanje mjera za njihovo suzbijanje. Sudjeluje u izradi
zakonskih i podzakonskih propisa iz područja sigurnosti plovidbe i zaštite voda
od onečišćenja s brodova i drugih plovila.

Članak 13.

Uprava unutarnje plovidbe ima područne
jedinice-kapetanije u Sisku, Slavonskom Brodu, Osijeku i Vukovaru. Kapetanija
Osijek ima ispostavu u Varaždinu.

Poslovi kapetanija utvrđeni su Zakonom o
plovidbi unutarnjim vodama (»Narodne novine«, br. 19/98 i 151/2003).

3. UPRAVA ZA SIGURNOST PLOVIDBE I ZAŠTITU MORA

Članak 14.

Uprava za sigurnost
plovidbe i zaštitu mora obavlja inspekcijske, upravne i stručne poslove u unutarnjim
morskim vodama, teritorijalnom moru i gospodarskom pojasu (zaštićene
ribolovno-ekološke zone) vezane za nadzor nad sigurnosti pomorske plovidbe,
inspekcijske poslove unutarnje plovidbe (utvrđene Za­ko­nom o plovidbi
unutarnjim vodama), zaštitu pomorskog dobra, traganje i spašavanje, upravljanja
pomorskim prometom i obavlja druge poslove utvrđene Pomorskim zakonikom i
Zakonom o lučkim kapetanijama. Uprava koordinira nadzor drugih tijela u
sveobuhvatnoj zaštiti Jadranskog mora, otoka i priobalja.

Za obavljanje poslova u
Upravi sigurnosti plovidbe i zaštitu mora ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel inspekcijskih
poslova,

b) Odjel upravljanja
pomorskim prometom i poslovima traganja i spašavanja

c) Odjel upravnih i
stručno-tehničkih poslova.

Za obavljanje poslova
državne uprave utvrđenih Zakonom o lučkim kapetanijama ustrojeno je osam
područnih jedinica u sastavu Uprave za sigurnost plovidbe i zaštitu mora.

a) Odjel inspekcijskih poslova

Članak 15.

Odjel inspekcijskih
poslova koordinira rad u obavljanju inspekcijskih poslova, sigurnosti plovidbe
na moru i unutarnjim plovnim putovima, inspekcije zaštite mora, inspekcije
pomorskog dobra, odjel nadzire primjenu propisa vezanih za zaštitu brodova i
luka (ISPS kod) i druge inspekcijske poslove po ovlasti koji su utvrđeni
posebnim propisima. Koordinira rad inspekcija drugih tijela u sveobuhvatnoj
zaštiti Jadranskog mora, otoka i priobalja. Odjel surađuje i prati rad
međunarodnih tijela iz područja sigurnosti plovidbe i zaštite okoliša, te prati
i obrađuje podatke o pomorskim nezgodama i predlaže mjere za unaprjeđenje
sigurnosti plovidbe brodova.

b) Odjel upravljanja pomorskim prometom i
poslovima traganja i spašavanja

Članak 16.

Odjel upravljanja
pomorskim prometom i poslovima traganja i spašavanja upravlja sustavom nadzora
i upravljanja pomorskog prometa (VTS i VTMIS), poslovima traganja i spašavanja,
koordinira rad odjela za upravljanje i nadzor pomorskog prometa i poslova
traganja i spašavanja lučkih kapetanija, nadzire rad Plov­puta, Hrvatskog
hidrografskog instituta i Pomorske meteoro­loške službe u poslovima kojim se
ostvaruje sigurno odvijanje pomorskog prometa, koordinira poslove zaštite mora
od onečišćenja s brodova i sudjeluje u radu nadležnih tijela obuhva­ćenih
planom intervencija kod iznenadnog onečišćenja mora, prati implementaciju
domaćih i međunarodnih propisa u području sigurnog odvi­janja pomorskog prometa
i zaštite mora od onečišćenja s brodova.

c) Odjel upravnih i stručno-tehničkih poslova

Članak 17.

Odjel upravnih i stručno-tehničkih poslova
koordinira rad lučkih kapetanija u obavljanju upravnih poslova, upisa brodova i
brodica, izdavanja svjedodžbi članovima posade, te drugih uprav­nih poslova
utvrđenih pomorskim zakonikom i Zakonom o lučkim kapetanijama.

Odjel sudjeluje u pripremi stručnih podloga za
planiranje poslovanja lučkih kapetanija, planira i provodi tehničko ostvarenje
izgradnje i održavanje zgrada, plovila, uređaja i opreme za sigurnost plovidbe
lučkih kapetanija, provodi oblikovanje tiskanica i dokumenata za Upravu,
planira i koordinira tekuće održa­vanje imovine lučkih kapetanija, obavlja
stručno-tehničke poslove u svezi nautičkog turizma, obavlja druge
stručno-tehničke poslove u nadležnosti Uprave, obavlja poslove razvoja,
uvođenja i održavanja informacijskog sustava pomorskog prometa.

Članak 18.

Uprava za sigurnost plovidbe i zaštitu mora ima
svoje područne jedinice – lučke kapetanije: Pula, Rijeka, Senj, Zadar, Šibenik,
Split, Ploče i Dubrovnik, te Nacionalna središnjica za traganje i spašavanje u
Rijeci.

Članak 19.

Lučke kapetanije imaju ispostave izvan svog
sjedišta i to:

Lučka kapetanija Pula:

– Ispostava Umag

– Ispostava Novigrad

– Ispostava Poreč

– Ispostava Rovinj

– Ispostava Raša

– Ispostava Rabac

– Ispostava Vrsar

– Ispostava Fažana

– Ispostava Medulin

– Ispostava Plomin

Lučka kapetanija
Rijeka:

– Ispostava Opatija

– Ispostava Moščenička
Draga

– Ispostava Bakar

– Ispostava Kraljevica

– Ispostava Crikvenica

– Ispostava Novi
Vinodolski

– Ispostava Krk

– Ispostava Punat

– Ispostava Malinska

– Ispostava Omišalj

– Ispostava Baška

– Ispostava Šilo

– Ispostava Cres

– Ispostava Rab

– Ispostava Mali Lošinj

– Ispostava Susak

– Ispostava Porozina

– Ispostava Valbiska

Lučka kapetanija Senj:

– Ispostava Sveti Juraj

– Ispostava Jablanac

– Ispostava Karlobag

– Ispostava Novalja

– Ispostava Prizna

Lučka kapetanija Zadar:

– Ispostava Biograd n/M

– Ispostava Sali

– Ispostava Preko

– Ispostava Silba

– Ispostava Ist

– Ispostava Starigrad
(Paklenica)

– Ispostava Novigrad
(Dalmacija)

– Ispostava Pag

– Ispostava Maslenica

– Ispostava Božava

– Ispostava Privlaka

– Ispostava Pašman

Lučka kapetanija
Šibenik:

– Ispostava Murter

– Ispostava Tisno

– Ispostava Vodice

– Ispostava Primošten

– Ispostava Rogoznica

– Ispostava Skradin

– Ispostava Kaprije

Lučka kapetanija Split:

– Ispostava Trogir

– Ispostava Omiš

– Ispostava Makarska

– Ispostava Rogač

– Ispostava Milna

– Ispostava Supetar

– Ispostava Sumartin

– Ispostava Hvar

– Ispostava Stari Grad

– Ispostava Jelsa

– Ispostava Sućuraj

– Ispostava Vis

– Ispostava Komiža

– Ispostava Bol

Lučka kapetanija Ploče:

– Ispostava Metković

Lučka kapetanija
Dubrovnik:

– Ispostava Cavtat

– Ispostava Slano

– Ispostava Ston

– Ispostava Trstenik

– Ispostava Sobra

– Ispostava Korčula

– Ispostava Vela Luka

– Ispostava Lastovo

– Ispostava Trpanj

Članak 20.

Poslovi i ustrojstvo lučkih kapetanija uređeni
su Zakonom o lučkim kapetanijama (»Narodne novine«, broj 124/97).

4. UPRAVA ZA OTOKE

Članak 21.

Uprava za otoke obavlja upravne i stručne
poslove koji se odnose na upravljanje otočnim održivim razvojem – uobličavanje i
predlaganje politike otočnoga održivog razvoja (gospodarskog i društvenog uz
ekološku prihvatljivost): osmišljavanje i predlaganje uspostave cjelovitog
sustava planiranja, programiranja, financiranja i upravljanja otočnim održivim
razvojem za sve uprav­ne razine; planiranje, pripremu i koordinaciju izrade
strategije otočnoga održivog razvoja; izradu pravnog okvira otočne razvojne
politike; tumačenje, provedbu i nadzor provedbe zakona i drugih propisa iz
djelokruga Uprave, te njihovo usklađivanje s drugim pravnim propisima; pripremu
stručnih podloga za planiranje, predlaganje, usklađivanje, provedbu, praćenje
provedbe i vrednovanje državnih poticajnih mjera otočnoga održivog razvoja;
planiranje, programiranje, izradu, provedbu, praćenje provedbe, promidžbu i
vrednovanje otočnih razvojnih programa i projekata; planiranje, programiranje,
izradu, provedbu i vrednovanje godiš­njih i višegodišnjih infrastrukturnih i
suprastrukturnih programa poticanja razvoja otoka; koordinaciju i vođenje svih
među­resorskih radnih skupina vezano uz otočni razvoj na državnoj razini;
pokretanje, usklađivanje i nadzor poslova određenih tijela lokalne i područne
(regionalne) samouprave utvrđenih Nacionalnim programom razvitak otoka i
zakonima i propisima o otočnom održivom razvoju; promidžbu državnih poticajnih
mjera i razvojnih projekata i programa vezanih uz otočni održivi razvoj;
promicanje i zastupanje razvojnih interesa hrvatskih otoka u među­narodnim
organizacijama i zakladama; vođenje baze podataka vezano uz otočni održivi razvoj
te druge poslove po nalogu Ministra odnosno Državnog tajnika.

Za obavljanje poslova i zadaća Uprave za otoke
ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel za otočnu razvojnu politiku i
planiranje

b) Odjel za provedbu programa otočnoga održivog
razvoja

a) Odjel za otočnu razvojnu politiku i
planiranje

Članak 22.

Odjel za otočnu razvojnu politiku i planiranje
obavlja uprav­ne i stručne poslove koji se odnose na: uobličavanje i
predlaganje otočne razvojne politike; osmišljavanje i predlaganje uspostave
cjelovitog sustava planiranja, programiranja, financiranja i upravljanja
otočnim održivim razvojem na svim upravnim razinama; planiranje, pripremanje i
koordiniranje izrade strategije otoč­nog održivog razvoja; koordiniranje i
vođenje međuresorskih radnih skupina za pitanja otočnoga održivog razvoja;
izradu odnosno sudjelovanje u izradi odgovarajućih zakonskih i drugih propisa
kojima se uređuje upravljanje otočnim održivim razvojem; praćenje i
usklađivanje zakona i drugih propisa, te planova i programa otočnoga održivog
razvoja s drugim zakonima, propisima i razvojnim dokumentima; planiranje i
predlaganje mjera otočne razvojne politike na državnoj razini i usklađivanje
tih mjera s drugim mjerama; financiranje izrade te izradu ili ustupanje izrade
stručnih podloga, razvojne dokumentacije, znanstveno-stručnih studija i
elaborata te razvojnih programa i projekata u svezi s otočnim održivim
razvojem; izradu i/ili nadzor izrade Državnih programa razvitka otoka, Programa
održivog razvitka otoka i otoč­nih skupina; pokretanje, usklađivanje i nadzor
poslova odre­đenih tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave utvrđenih
Nacionalnim programom razvitak otoka i zakonima i propisima o otočnom održivom
razvoju; izradu stručnih analiza, prikaza i izv­ješ­ća, te odgovaranje na upite
o otočnom održivom razvoju; izrada baza podataka i uspostava sustava za
upravljanje informacijama vezano uz otočni održivi razvoj.

Za obavljanje poslova u Odjelu za otočnu
razvojnu politiku i planiranje ustrojavaju se sljedeći odsjeci:

a/1 Odsjek za otočnu razvojnu politiku

a/2 Odsjek za planove i programe otočnog
održivog razvoja.

a/1 Odsjek za otočnu razvojnu politiku

Članak 23.

Odsjek za otočnu
razvojnu politiku obavlja stručne i tehničke poslove koji se odnose na:
uobličavanje i predlaganje otočne razvojne politike; osmišljavanje i
predlaganje uspostave cjelovitog sustava planiranja, programiranja i
upravljanja otočnim odr­živim razvojem na svim upravnim razinama; planiranje,
pripremanje i koordiniranje izrade strategije otočnoga održivog razvoja;
koordiniranje i vođenje međuresorskih radnih skupina za pitanja otočnog
održivog razvoja; izradu odnosno sudjelovanje u izradi odgovarajućih zakonskih
i drugih propisa kojima se uređuje upravljanje otočnim razvojem; praćenje i
usklađivanje zakona i drugih propisa, te planova i programa otočnog razvoja s
drugim zakonima, propisima i razvojnim dokumentima te planiranje i predlaganje
mjera otočne razvojne politike na državnoj razini te usklađivanje tih mjera s
drugim mjerama.

a/2 Odsjek za planove i programe otočnoga
održivog razvoja

Članak 24.

Odsjek za planove i programe otočnoga održivog
razvoja obavlja stručne i tehničke poslove koji se odnose na: koordiniranje i
vođenje međuresorskih radnih skupina za pitanja otočnog raz­voja; izradu ili
ustupanje izrade stručnih podloga, razvojne dokumentacije, znanstveno-stručnih
studija i elaborata te razvojnih programa i projekata u svezi s otočnim
razvojem; izradu i/ili nadzor izrade Državnih programa razvitka otoka, Programa
održi­vog razvitka otoka i otočnih skupina; izradu stručnih analiza, prikaza i
izvješća, te odgovaranje na upite o otočnom razvoju te izrada baza podataka i
uspostava sustava za upravljanje informacijama vezano uz otočni razvoj.

b) Odjel za provedbu programa otočnoga održivog
razvoja

Članak 25.

Odjel za provedbu programa otočnoga održivog
razvoja obav­lja upravne i stručne poslove koji se odnose na: tumačenje,
provedbu i nadzor provedbe zakona i propisa iz nadležnosti Uprave; provedbu i
nadzor provedbe otočnih razvojnih programa kao što su: Nacionalni program
razvitka otoka, Državni programi razvitka otoka, Programi održivog razvitka
otoka i otočnih skupina, godišnjih i višegodišnjih infrastrukturnih i
suprastrukturnih programa poticanja održivog razvoja otoka; osiguranje provođe­nja
mjera otočne razvojne politike na državnoj razini; praćenje provedbe mjera te
vrednovanje njihovih učinaka; praćenje provedbe i vrednovanje otočnih razvojnih
programa; unapređivanje postoje­ćih otočnih razvojnih programa i predlaganje
novih programa; koordinaciju sudionika provedbe otočnih razvojnih programa;
prikupljanje, analizu, sistematizaciju, vrednovanje i odobravanje projekata za
koje se traži financiranje iz sredstava državnog proračuna i drugih sredstava
namijenjenih otočnom održivom razvoju; organiziranje, planiranje, pripremu i
odobravanje trans­fe­ra iz državnog proračuna i sredstava iz drugih izvora
namije­njenih za programe i projekte izgradnje komunalne, prometne, društvene,
gospodarske infrastrukture, prometnog povezivanja, poticanja gospodarskog
razvoja, te drugih projekata i programa u cilju što boljeg otočnoga održivog
razvoja; organizacija i izrada pravila i propisa koji se odnose na provedbu
otočnih razvojnih programa; izradu stručnih analiza, prikaza i izvješća te
odgovaranje na upite vezano uz provedbu i vrednovanje otočnih razvojnih
programa te izradu i vođenje baze podataka i drugih informacija vezano uz
provedbu i vrednovanje otočnih razvojnih programa.

Za obavljanje poslova iz djelokruga Odjela
ustrojavaju se sljedeći odsjeci:

b/1 Odsjek za praćenje programa otočnoga
održivog razvoja

b/2 Odsjek za poticanje otočnoga održivog
razvoja.

b/1 Odsjek za praćenje programa otočnoga
održivog razvoja

Članak 26.

Odsjek za praćenje programa otočnoga održivog
razvoja obavlja stručne i tehničke poslove koji se odnose na tumačenje,
provedbu i nadzor provedbe zakona i propisa iz nadležnosti Uprave; provedbu i
nadzor provedbe otočnih razvojnih programa, kao što su: Nacionalni program
razvitka otoka, Državni programi razvitka otoka, Programi održivog razvitka
otoka i otočnih skupina, godišnjih i višegodišnjih infrastrukturnih i
suprastrukturnih programa poticanja održivog razvoja otoka; osiguranje
provođenja mjera otočne razvojne politike na državnoj razini; praćenje provedbe
mjera, te vrednovanje njihovih učinaka; praćenje provedbe i vrednovanje otočnih
razvojnih programa; unaprjeđivanje postoje­ćih otočnih razvojnih programa i
predlaganje novih programa; koordinaciju sudionika provedbe otočnih razvojnih
programa.

b/2 Odsjek za poticanje otočnoga održivog
razvoja

Članak 27.

Odsjek za poticanje otočnoga održivog razvoja
obavlja struč­ne i tehničke poslove koji se odnose na prikupljanje, analizu,
sistematizaciju, vrednovanje i odobravanje projekata za koje se traži financiranje
iz sredstava državnog proračuna i drugih sredstava namijenjenih otočnom
održivom razvoju; organiziranje, planiranje, pripremu i odobravanje transfera
iz državnog proračuna i sredstava iz drugih izvora namijenjenih za programe i
projekte izgradnje komunalne, prometne, društvene, gospodarske infrastrukture,
prometnog povezivanja, poticanja gospodarskog razvoja, te drugih projekata i
programa u cilju što boljeg otočnoga održivog razvoja; organizacija i izrada
pravila i propisa koji se odnose na provedbu otočnih razvojnih programa; izradu
stručnih analiza, prikaza i izvješća te odgovaranje na upite vezano uz provedbu
i vrednovanje otočnih razvojnih programa te izradu i vođenje baze podataka i
drugih informacija vezano uz provedbu i vrednovanje otočnih razvojnih programa.

5. UPRAVA CESTOVNOG PROMETA

Članak 28.

Uprava cestovnog prometa obavlja upravne i
stručne poslove iz područja cestovnog prometa, predlaže politiku razvoja
cestovnog prometa, osigurava provođenje utvrđene politike i izvrša­vanje zakona
i drugih propisa iz područja cestovnog prometa, priprema nacrte prijedloga
zakona i drugih propisa iz područja cestovnog, prometa, sudjeluje u radu
međunarodnih tijela i surađuje u izradi nacrta prijedloga ugovora i drugih
međunarod­nih akata, prati i analizira poslovanje i razvoj gospodarskih
subjekata u djelatnosti cestovnog, prometa, obavlja poslove upravnog postupka i
upravnog nadzora iz područja cestovnog prometa, priprema i izrađuje izvješća,
analize, prijedloge mjera, rješenja i druge akte iz područja cestovnog prometa
za potrebe Vlade Republike Hrvatske i Hrvatskoga sabora, obavlja stručne i
administrativne poslove iz djelokruga sigurnosti prometa na cestama, obav­lja i
druge poslove koji su zakonom ili drugim propisima stavljeni u nadležnost Ministarstva,
a odnose se na cestovni promet.

Za obavljanje poslova Uprave cestovnog prometa
ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel sigurnosti prometa

b) Odjel pravnih poslova

c) Odjel za cestovni prijevoz.

a) Odjel sigurnosti prometa

Članak 29.

Odjel sigurnosti prometa prati i analizira
stanje sigurnosti prometa na cestama, obavlja i druge stručne poslove u svezi
osposobljavanja vozača u cestovnom prometu, stručne poslove u svezi
propisivanja uvjeta za vozače i sigurnosne savjetnike za prijevoz opasnih tvari,
stručne poslove u svezi priprema propisa o vozilima u cestovnom prometu,
obavlja upravne i druge stručne poslove u svezi ispitivanja vozila, obavlja
stručne poslove u svezi propisivanja uvjeta vezano za vozila u prijevozu
opasnih tvari, obav­lja stručne poslove sigurnosti prometa s aspekta ceste kao
čimbenika sigurnosti, obavlja stručne i administrativne poslove iz upravnog
područja cestovnog prometa, cesta i sigurnosti prometa na cestama, provodi
upravne i stručne poslove te izdavanje javnih ovlasti u svezi provjere
tehničkih osobina vozila, prati stanje, priprema izvješća i poduzima mjere
vezane za sigurnost cestovnog prometa i zaštitu okoliša, obavlja upravne i
stručne poslove u svezi nadležnosti propisanih Zakonom o Hrvatskom autoklubu,
te administrativno stručne poslove vezane za uspješno funkcioniranje Hrvatskog
savjeta za sigurnost prometa na cestama.

b) Odjel pravnih poslova

Članak 30.

Odjel pravnih poslova priprema nacrte prijedloga
zakona iz područja cestovnog prometa u suradnji s drugim odjelima Uprave,
izrađuje podzakonske propise iz područja cestovnog prometa, provodi upravni
nadzor nad primjenom propisa cestovnog prometa daje pravna objašnjenja,
mišljenja i tumačenja o svim pitanjima iz područja cestovnog prometa, provodi
upravni postupak, sudjeluje u radu povjerenstva za izradu drugih propisa, daje
mišljenje u svezi propisa drugih tijela državne uprave u suradnji s drugim
odjelima, obavlja i druge poslove koji proizlaze iz prirode posla cestovnog
prometa.

c) Odjel za cestovni prijevoz

Članak 31.

Odjel za cestovni prijevoz vodi prvostupanjski
upravni postupak iz nadležnosti Odjela, provodi upravni nadzor, obavlja stručne
poslove iz područja cestovnog prijevoza, daje stručna mišljenja i objašnjenja
iz područja cestovnog prijevoza, priprema i provodi dvostrane i višestrane
međunarodne ugovore koji se odnose na cestovni prijevoz, izrađuje akte o
provođenju dvostranih i više­stranih međunarodnih ugovora, priprema i
usuglašava domaće zakonodavstvo s međunarodnim standardima, prati i analizira
stanje gospodarskih subjekata u cestovnom prijevozu, te priprema i izrađuje
izvješća, obavlja i druge poslove koji proizlaze iz prirode posla odnosno
naloga ministra, a odnose se na ces­tov­ni prijevoz.

Za obavljanje poslova
cestovnog prijevoza ustrojavaju se sljedeći odsjeci:

c/1 Odsjek za prijevoz
putnika

c/2 Odsjek za prijevoz
tereta.

c/1 Odsjek za prijevoz putnika

Članak 32.

Odsjek za prijevoz putnika vodi prvostupanjski
upravni postupak, provodi upravni nadzor, obavlja stručne poslove iz pod­ruč­ja
unutarnjeg i međunarodnoga cestovnoga prijevoza putnika, provodi primjenu
međunarodnih ugovora, prati i analizira stanje gospodarskih subjekata u
unutarnjem i međunarodnom cestovnom prijevozu putnika, izrađuje izvješća,
obavlja i druge poslove koji proizlaze iz prirode posla, a odnose se na
cestovni prijevoz putnika.

c/2 Odsjek za prijevoz tereta

Članak 33.

Odsjek za prijevoz tereta vodi prvostupanjski
upravni postupak, provodi upravni nadzor, obavlja stručne poslove iz područja
unutarnjeg i međunarodnoga cestovnog prijevoza tereta, provodi primjenu
međunarodnih ugovora, prati i analizira stanje gospodarskih subjekata u
unutarnjem i međunarodnom cestovnom pri­je­vozu tereta, izrađuje izvješća,
obavlja i druge poslove koji proiz­laze iz prirode posla, a odnose se na cestovni
prijevoz tereta.

6. UPRAVA ŽELJEZNIČKOG PROMETA

Članak 34.

Uprava željezničkog prometa provodi upravne i
druge st­ručne poslove koji se odnose na željeznice, priprema nacrte pri­jedloga
zakona i drugih propisa iz područja željezničkog i kombiniranog prometa,
priprema nacrte podzakonskih akata za djelatnost željeznice, daje suglasnosti
na opće akte koji se donose temeljem zakona, utvrđuje posebne uvjete i daje
suglasnosti na tehničku dokumentaciju za građenje željezničkih pruga, glede tih
posebnih uvjeta, sudjeluje u radu komisija za tehnički pregled prototipa
željezničkog vozila i izdaje odobrenje za upotrebu, daje prijedloge o
razvrstavanju željezničkih pruga, daje odobrenje za ukidanje vlakova za
prijevoz putnika, daje ovlast za obavljanje tehničkog pregleda serijskog
vozila, sudjeluje u radu komisija za tehnički pregled pruga i objekata od
značaja za Republiku Hrvat­sku, izrađuje nacrte prijedloga zakona i uredbi o
ratifikaciji me­đu­na­rodnih ugovora koji se odnose na željeznički i
kombinirani promet, izrađuje prijedloge međudržavnih sporazuma odnosno ugo­vora
koji se odnose na željeznički i kombinirani promet, sudjeluje u međunarodnim
tijelima i komisijama za željeznički i kom­binirani promet, sudjeluje u
predlaganju politike razvoja že­ljez­ničkog i kombiniranog prometa, sudjeluje u
pripremi podloga za izradu državnog proračuna, priprema upute i smjernice za iz­radu
planova izgradnje, osuvremenjivanja i održavanja željez­ničkih stabilnih
postrojenja, prati realizaciju planova izgradnje, osuvremenjivanja i održavanja
željezničkih stabilnihpostrojenja, priprema izvješća o stanju
željezničkog prometa i ostvarivanju planova razvoja, osuvremenjivanja i
održavanja željezničke infrastrukture, prati stanje u poslovanju Hrvatskih
željeznica, putem izvješća o poslovanju, prati tehničko i funkcionalno stanje
željez­ničke infrastrukture, sudjeluje u pripremi podloga za utvrđenje vi­sine
naknade za korištenje željezničkih stabilnih postrojenja, sudjeluje u pripremi
podloga za ocjenjivanje rentabilnosti pruga i utvrđivanje naknade troškova
željezničkog prijevoza na prugama na kojima se od prihoda ne mogu pokriti
ukupni troškovi prijevoza, sudjeluje u pripremanju podloga za utvrđivanje
prijevoza po povlaštenoj cijeni, sudjeluje u izradi nacrta prijedloga zakona i
drugih propisa iz ostalih prometnih grana u dijelu koji se odnosi na
kombinirani prijevoz, prati i analizira stanje, poslovanje i razvoj
gospodarskih subjekata koji obavljaju kombinirani prije­voz, priprema
prijedloge mjera i rješenja za razvitak i pobolj­šanje rada u kombiniranom
prijevozu, organizira međugradsku suradnju za razvoj kombiniranog prijevoza,
provodi i osigurava primjenu zakona i ostalih propisa u oblasti željeznica i
kombiniranog prijevoza, obavlja i druge poslove koji proizlaze iz prirode
posla, odnosno naloga ministra, a odnose se na željeznički i kombinirani
promet.

Za obavljanje poslova
Uprave željezničkog prometa ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel željezničke
infrastrukture i pružnih postrojenja

b) Odjel željezničkog i
kombiniranog prometa

c) Odjel unaprjeđenja
sigurnosti željezničkog prometa.

a) Odjel željezničke infrastrukture i pružnih
postrojenja

Članak 35.

Odjel željezničke
infrastrukture i pružnih postrojenja obavlja upravno-pravne i druge stručne
poslove koji se odnose na željezničku infrastrukturu, a u svezi izrade nacrta
prijedloga zakona i podzakonskih akata, neposredne primjene zakona i međuna­rodnih
propisa, donošenja propisa za njihovu provedbu, upravnog nadzora, praćenja
stanja, izrade stručnih podloga i prijedloga poduzimanja odgovarajućih mjera.

b) Odjel željezničkog i kombiniranog prometa

Članak 36.

Odjel željezničkog i
kombiniranog prometa obavlja upravno--pravne i druge stručne poslove u svezi
izrade nacrta prijedloga zakona i podzakonskih akata, donošenja provedbenih
propisa, ne­posredne primjene zakona i međunarodnih propisa, upravnog postupka,
upravnog nadzora, praćenja stanja, pripreme informacija i drugih stručnih
materijala, te izrada stručnih podloga i prijedloga za unaprjeđenje
željezničkog prijevoza.

c) Odjel unaprjeđenja sigurnosti željezničkog
prometa

Članak 37.

Odjel unaprjeđenja sigurnosti željezničkog
prometa prati i ana­li­zira stanje sigurnosti u željezničkom prometu. Predlaže
mje­re za povećanje stupnja sigurnosti. Izrađuje usporedne pokazatelje stanja
sigurnosti u željezničkom prometu u republici Hrvatskoj s ostalim državama
(stranim željezničkim upravama). Uskla­đuje izrade pokazatelja stanja
sigurnosti na prugama hrvat­skih željeznica prema usvojenim europskim
standardima (normama). Prati razvoj svjetskih tehnoloških rješenja za
poboljšanje stanja sigurnosti željezničkog prometa te razvoj željezničkih
stabilnih i mobilnih kapaciteta. Analizira mogućnost primjene novih svjetskih
tehnoloških rješenja za poboljšanje sigurnosti na prugama u Republici
Hrvatskoj. Prati razvoj svjetskih i europskih normi koje se odnose na sigurnost
željezničkog prometa i usklađuje postupke kod njihove primjene u Republici
Hrvatskoj.

7. UPRAVA ZRAČNOG PROMETA

Članak 38.

Uprava zračnog prometa obavlja upravne i druge
stručne poslove koji se odnose na zračni promet, priprema nacrte prijedloga
zakonskih i podzakonskih akata za djelatnosti civilnog zrakoplovstva, predlaže
prometnu politiku razvoja civilnog zrakoplovstva i osigurava provođenje
utvrđene politike u Republici Hrvatskoj, utvrđuje pravna i operativna pitanja
vezana za koriš­tenje zračnog prostora iznad teritorija Republike Hrvatske,
obav­lja upravni nadzor u djelatnostima civilnog zrakoplovstva, prati i analizira
stanje i poslovanje u djelatnostima zračnog prometa te provodi tekuću
gospodarsku politiku, priprema prijedloge osnova za vođenje i sklapanje
međunarodnih ugovora, te sudjeluje na međunarodnim skupovima, sudjeluje u
međudržavnim pregovorima o problematici civilnog zrakoplovstva, izučava
gospodarska, komercijalna i pravna pitanja iz oblasti međunarodnih ugovora i
predlaže nacionalnu prometnu politiku, priprema podloge i predlaže stručne
programe osposobljavanja zrakoplovnog i ostalog stručnog osoblja u civilnom
zrakoplovstvu, izdaje potvrde (certifikate) za homologaciju zrakoplova i opreme
domaće ili strane proizvodnje, obavlja osnovne, redovne i izvanredne tehničke
preglede zrakoplova i opreme u civilnom zrakoplovstvu, izdaje certifikate o
plovidbenosti zrakoplova i opreme za njihovu civilnu upotrebu kao i potvrde o
upisu u registar zrakoplova, vodi registar zrakoplova, zrakoplovnog osoblja i
aerodroma Republike Hrvat­ske, provodi i osigurava primjenu zakona i ostalih
propisa u civilnom zrakoplovstvu, sudjeluje u radu povjerenstva za tehnički
pregled aerodroma, obavlja stručno-tehničke poslove Povjerenstva za
istraživanje zrakoplovnih nesreća.

Za obavljanje poslova Uprave zračnog prometa
ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel pravnih, ekonomskih i sustavnih poslova

b) Odjel međunarodnih poslova (ICAO, JAA, ECAC,
EUROCONTROL)

c) Odjel letačkih operacija i sigurnosti zračnog
prometa

d) Odjel aerodroma i zaštite zračnog prometa.

a) Odjel pravnih, ekonomskih i sustavnih poslova

Članak 39.

Odjel pravnih, ekonomskih i sustavnih poslova u
civilnom zrakoplovstvu koordinira, priprema i izrađuje nacrte prijedloga za­kona
i podzakonskih akata iz područja civilnog zrakoplovstva, surađuje pri izradi
zrakoplovnih propisa s vanjskim subjektima, daje primjedbe, prijedloge i
mišljenja na prijedloge propisa drugih tijela državne uprave, daje pravna
mišljenja i tumačenja o pitanjima iz područja civilnog zrakoplovstva, provodi
upravni nadzor, surađuje s ostalim tijelima državne uprave te pravnim
subjektima čija je djelatnost vezana za civilno zrakoplovstvo, prati stanje
razvoja i gospodarskog položaja zračnog prometa, prati i analizira stanje,
poslovanje i razvoj gospodarskih subjekata iz područja zračnog prometa, prati i
osigurava provođenje utvrđene po­litike iz područja zračnog prometa, prikuplja
podatke iz područja rada aerodroma, zračnih prijevoznika, aeroklubova, Hrvatske
kontrole zračne plovidbe i Uprave zračnog prometa, te po potrebi redistribuira
iste, obavlja obrade ekonomskih pokazatelja poslovanja subjekata čija je djelatnost
vezana za zračni promet, analizira utjecaj međunarodnih čimbenika na domaće
zračne prije­voznike, te priprema prijedloge za unaprjeđivanje stanja, priprema
i izrađuje informacije, izvješća i ekonomske analize vezane za problematiku
zračnog prometa, izrađuje razvojne i operativne planove za donošenje godišnjeg
proračuna Uprave zračnog prometa, provodi prekršajne postupke u zračnom
prometu.

b) Odjel međunarodnih poslova (ICAO, JAA, ECAC,
EUROCONTROL)

Članak 40.

Odjel međunarodnih poslova
civilnog zrakoplovstva obavlja poslove pripreme i realizacije iz domene
bilateralne i multilateralne suradnje, surađuje s međunarodnim organizacijama
civilnog zrakoplovstva (ICAO, JAA, ECAC, EUROCONTROL i dr.), priprema podloge
za donošenje, izmjene i dopune međunarodnih kon­vencija i protokola, te
sudjeluje na međunarodnim sastancima u pogledu navedene tematike, priprema
prijedloge za zaključi­vanje međunarodnih bilateralnih sporazuma iz područja
civilnog zrakoplovstva, sudjeluje u pregovorima za zaključivanje među­narodnih
bilateralnih sporazuma iz područja civilnog zrakoplovstva, surađuje sa
zrakoplovnim vlastima drugih država iz po­dručja bilaterale, obavlja poslove iz
domene multilateralne surad­nje, priprema prijedloge za zaključivanje multilateralnih
sporazuma, konvencija i protokola, vodi operativne zbirke i kartoteke
međunarodnih sporazuma o zračnom prometu, izučava pravna i komercijalna pitanja
iz područja međunarodnog zrakoplovstva, utvrđuje pravna i operativna pitanja
vezana za korištenje zračnog prostora iznad teritorija Republike Hrvatske,
surađuje s pred­stavništvima stranih zračnih prijevoznika u Republici Hrvatskoj
i svijetu, organizira poslove na odobravanju i odobrava komercijalno letenje u
prostoru Republike Hrvatske, nominira zračne prije­voznike i linije u redovnom
zračnom prometu, priprema podloge za odobravanje i odobrava redove letenja
domaćim i stranim zračnim prijevoznicima u redovnom prometu, priprema i izda­je
odobrenja za pojedinačne i serije povremenih (charter) le­to­va inozemnih
zračnih prijevoznika, pripreme dozvole za prijevoz opasnih tvari u preletu
teritorija Republike Hrvatske i za slijetanje na teritorij Republike Hrvatske,
organizira prijam i otpremu teleks poruka u mreži AFTN za potrebe svih odjela
Uprave, predlaže i provodi mjere radi ujednačavanja nacionalnih propisa koji
ure­đuju zračni promet i ujednačavanja rada službi odgovornih za sigurnost i
upravljanje zračnim prometom, radi na promicanju politike u odnosu na
radiouređaje, radi na promicanju i usklađi­vanju proučavanja koja se odnose na
postrojenja i provedbu službi zrač­ne plovidbe, određivanje ustroja zračnog
prostora, utvrđivanje smjernica u vezi naplate pruženih usluga korisnicima i
odobrava­nje tarifa i uvjeta primjene naknada, proučava mjere za olakšanje
financiranja investicija neophodnih za rad službi koje sudjeluju u osiguranju
sigurnosti zračne plovidbe.

c) Odjel letačkih operacija i sigurnosti zračnog
prometa

Članak 41.

Odjel letačkih operacija i sigurnosti zračnog
prometa prati i procjenjuje međunarodne standarde i postupke iz djelokruga Od­je­la,
te predlaže i sudjeluje u usklađivanju propisa s među­narod­nim standardima,
prati i ocjenjuje primjenjivost međunarod­nih letačkih standarda u Republici
Hrvatskoj, sudjeluje u izradi za­kon­skih i podzakonskih akata vezanih uz
djelokrug rada Odjela, provodi postupke vezane uz izdavanje, produžavanje
valjanosti i promjene svjedodžbi o sposobnosti (AOC) i odobrenja za obavljanje
drugih djelatnosti u zračnom prometu, provodi postupke te izdaje posebna odobrenja
(CAT II/CAT III, MNPS, ETOPS, RNAV, RVSM, prijevoz opasnih tvari), provodi
postupke izdavanja potvrda o udovoljavanju posebnim uvjetima za izradu
priručnika i dokumentacije, provodi postupke za uvrštavanje u popis
zrakoplovnih stručnjaka ovlaštenih za izradu priručnika i dokumentacije,
pregledava operativne priručnike (OM), druge pri­ručnike i dokumentaciju,
pregledava programe školovanja letačkog osoblja, sudjeluje u radu povjerenstva
za istraživanje uzroka zrakoplovnih nesreća, utvrđuje letačke standarde za
komercijalne i nekomercijalne operatore, letačke posade i ostalo stručno
osoblje (sastav i kvalifikacije posade, školovanje, preobuku, radno i letačko
vrijeme, sadržaj operativnih priručnika i slično), odobrava operacije
operatora, odobrava MEL liste, odobrava programe letnih ispitivanja i sudjeluje
pri obavljanju provjera u letu, prikuplja i kontrolira ispravnost i potpunost
dokumentacije potrebne za upis zrakoplova u Hrvatski registar, obav­lja upis i
ispis zrakoplova iz registra, izdaje potvrdu o upisu u registar, vodi
statistiku prema kategorijama zrakoplova, prati i ažurira stanje zrakoplova
(status vlasništva, plovidbenosti, broj zrakoplova, stanje teretnih listova),
određuje i dodjeljuje registarske oznake zrakoplova, pregleda, ocjenjuje tehničkooperativne
dokumentacije za održavanje zrakoplova (MOE, POZ, MME) i organizacija za
održavanje, analizira i ocjenjuje zrakoplovne naredbe (AD) i biltene
proizvođača (SB), te odlučuje o njihovoj primjeni u Republici Hrvatskoj, izdaje
hrvatske zrakoplovne naredbe, naputke i servisne informacije, analizira kvarove
zrakoplova i zrakoplovnih uređaja, te poduzima preventivne i zaštitne mjere,
utvrđuje tehničke zrakoplovne standarde, prati i primje­njuje međunarodnu
regulativu o zrakoplovnim tehničkim stan­dardima te predlaže usuglašavanje
domaćih propisa s među­narodnim standardima, definira uvjete za homologaciju i
validaciju homologacije zrakoplova i zrakoplovnih uređaja, obavlja osnovne,
redovne i izvanredne preglede zrakoplova, izdaje i produljava valjanost
svjedodžbe o plovidbenosti, odobrava gradnju zrakoplova, izdaje potvrdu o
suglasnosti tipa, projektiranje i homologacije i obavlja nadzor nad kvalitetom
gradnje zrakoplova, sustava i opreme, te pogonske grupe, sudjeluje u radu
ispitnih povjerenstava za stjecanje dozvola zrakoplovno-tehničkog osoblja,
izdaje dozvole i druge dokumente zrakoplovnog osoblja, produžava i obnavlja
valjanost dozvola i ovlaštenja zrakoplovnog osoblja, ureduje sa strankama,
obavlja tehničko-stručne poslove vezane za izdavanje dozvola i ovlaštenja
zrakoplovnog osoblja, koordinira rad s područnim uredom za licenciranje
zrakoplovnog osoblja, licenciranja zrakoplovnog osoblja, predlaže obrasce,
postupke i procedure za izdavanje, obnavljanje i produžavanje valjanosti
dozvola i ovlaštenja zrakoplovnog osoblja, imenuje povjerenstava za provođenje
ispita zrakoplovnog osoblja, predlaže popis stručnjaka za licenciranje
zrakoplovnog osoblja, vodi i kontrolira Centralnu banku pitanja za ispite
letačkog osoblja, vodi registar zrakoplovnog osoblja, ovlaštenih ispitivača i
odobrenih organizacija za obuku zrakoplovnog osoblja, vodi popis ovlaš­tenih
zdravstvenih organizacija i povjerenstava koje obavljaju pregled zrakoplovnog
osoblja, pregledava i ocjenjuje programe školovanja zrakoplovnog osoblja, odobrava
organizacije za obuku zrakoplovnog osoblja, obavlja kontrolu ispravnosti
odobrenih postupaka, programa i sustava kvalitete organizacija za obuku
zrakoplovnog osoblja.

d) Odjel aerodroma i zaštite zračnog prometa

Članak 42.

Odjel aerodroma i
zaštite zračnog prometa obavlja stručno-
-tehničke poslove vezano za aerodrome, stručne poslove vezane za zaštitu
zračnog prometa, stručne poslove i poslove nadzora službi koje sudjeluju u
osiguranju zaštite zračne plovidbe, prati i pro­cjenjuje međunarodne standarde
i postupke iz djelokruga Odjela, te predlaže usklađivanje donesenih propisa s
među­narodnim standardima, razvija standarde i procedure za projektiranje i
građenje aerodroma, sudjeluje u donošenju plana razvoja zračnog prometa i
aerodroma, izdaje certifikate aerodroma, odobrava programe i projekte na
državnoj razini, prati standardizaciju opreme, provodi državnu politiku na
području aerodroma, osigurava da među­narodni ugovori odgovaraju državnoj
politici aerodroma, vodi registar aerodroma, prati stanje i cijene aerodromskih
i drugih pristojbi, priprema i usklađuje podloge za utvrđivanje otvorenosti
aerodroma Republike Hrvatske, donosi planove, programe, standarde i provodi
politiku koja će osigurati potreban stupanj zaštite, daje tehničku pomoć i savjete
o pitanjima zaštite zračnog prometa, osigurava potrebne informacije, fizičke i
financijske programe u svrhu zaštite zrakoplova u zračnim lukama od
neovlaštenog upada, krađa, namjernih šteta imovine ili namjernog ranjavanja ili
uzrokovanja smrti osoba, provjerava organizaciju zaštite zračnog prometa,
procjenjuje i povremeno daje izvješće o primjeni i učinkovitosti planova,
programa, standarda i politike zaštite zračnog prometa, kod do­no­šenja
programa zaštite zračnog prometa u zračnim lukama surađuje s određenom zračnom
lukom ili regijom, koordinira u radu s ostalim subjektima u pogledu zaštite
zračnog prometa i na ostalim područjima kao što su Ministarstvo obrane,
Ministarstvo unutarnjih poslova, nacionalnih povjerenstava za zaštitu zračnog
prometa, carina, zračni prijevoznici i ostali, promicanje i usva­janje mjera,
te ugradnje i korištenje opreme radi osiguranja zaštite zračne plovidbe i
osiguranja redovitosti i brzog protoka zračnog prometa.

8. UPRAVA TELEKOMUNIKACIJA I POŠTE

Članak 43.

Uprava telekomunikacija i pošte obavlja upravne
poslove i druge stručne poslove u djelatnosti pošte, poštanskog prometa i
telekomunikacija, priprema nacrte prijedloga zakona i drugih propisa iz
područja pošte i poštanskog prometa, predlaže mjere te osigurava i provodi utvrđenu
politiku i izvršava zakone i druge propise iz područja pošte te unutarnjeg i
međunarodnog poštan­skog prometa, priprema prijedlog strategije razvoja pošte
te unutarnjeg i međunarodnog poštanskog prometa, izrađuje analize i izvješća o
stanju sustava pošte te unutarnjeg i međunarodnog poštanskog prometa, sudjeluje
u radu međunarodnih poštanskih organizacija i institucija, surađuje u izradbi
nacrta prijedloga sporazuma, ugovora i drugih međunarodnih akata iz područja
pošte i poštanskog prometa, obavlja upravni nadzor nad pravnom osobom nadležnom
za regulatorne poslove u djelatnosti pošte i poštanskog prometa, priprema
nacrte prijedloga zakona i drugih propisa iz područja telekomunikacija,
uključujući i radijske komunikacije, predlaže mjere te osigurava i provodi
utvrđenu politiku i izvršava zakone i druge propise iz područja
telekomunikacija, priprema prijedlog strategije razvoja telekomunikacija i
informacijske tehnologije Republike Hrvatske, izrađuje analize i izvješća o
stanju telekomunikacija i telekomunikacijskog sustava, sudjeluje u radu
međunarodnih telekomunikacijskih organizacija i institucija, surađuje u izradbi
nacrta prijedloga sporazuma, ugovora i drugih međunarodnih akata iz područja
telekomunikacija i informacijske tehnologije, obavlja upravni nadzor nad
Hrvatskom agencijom za telekomunikacije, obavlja stručne i tehničke poslove
planiranja, usklađivanja i provedbe sustavne informatizacije u Ministarstvu,
surađuje u planiranju i provedbi projekata razvoja informacijskog društva te
informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT), provodi politiku i predlaže
mjere za poticanje razvoja tržišta informacijske i komunikacijske
infrastrukture i usluga, te obavlja i druge poslove koji su zakonom ili drugim
propisima stavljeni u nadležnost Ministarstva, a odnose se na djelatnost pošte,
poštanskog prometa, telekomunikacija i razvoja informacijskog društva.

Za obavljanje poslova
Uprave telekomunikacija i pošte ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel pošte

b) Odjel
telekomunikacija

c) Odjel za promicanje
i razvitak telekomunikacijske infrastrukture.

a) Odjel pošte

Članak 44.

Odjel pošte priprema
nacrte prijedloga zakona i drugih propisa iz područja pošte i poštanskog
prometa, priprema prijedlog strategije razvoja pošte te unutarnjeg i
međunarodnog poštanskog prometa, prati rad sustava pošte te unutarnjeg i
međunarodnog poštanskog prometa, priprema i obrađuje stručne materijale te
izrađuje stručne podloge, analize i izvješća o stanju u djelatnosti pošte te
unutarnjeg i međunarodnog poštanskog prometa, izrađuje prijedloge mjera za
poboljšanje stanja u djelatnosti pošte i poštanskog prometa, prati provedbu
tekuće gospodarske politike, zakona i drugih propisa iz područja gospodarskog
sustava i analizira njihov utjecaj na razvoj pošte i poštanskog prometa, prati
i sudjeluje u radu međunarodnih poštanskih organizacija i institucija (Svjetske
poštanske unije – UPU, Europske konferencije poštanskih i telekomunikacijskih
uprava – CEPT i dr.) tenjihovih radnih tijela i stručnih skupina,
surađuje na bilateralnoj i multilateralnoj razini s odgovarajućim tijelima
drugih država u području pošte i poštanskog prometa, sudjeluje u pripremi
podloga i izradbi nacrta prijedloga međunarodnih i međudržavnih ugovora,
sporazuma i drugih akata iz područja pošte i poštanskog prometa te u
pregovorima za njihovo sklapanje, daje objašnjenja propisa iz područja pošte i
poštanskog prometa, daje stručna mišljenja i prav­na tumačenja u vezi s
primjenom propisa iz područja pošte i poštanskog prometa, priprema odgovore na
predstavke i pritužbe građana i pravnih osoba u vezi s djelatnošću pošte i
poštanskog prometa, obavlja upravni nadzor nad pravnom osobom nadležnom za
regulatorne poslove u djelatnosti pošte i poštanskog prometa, te obavlja i
druge poslove iz djelokruga rada Odjela.

b) Odjel telekomunikacija

Članak 45.

Odjel telekomunikacija
priprema nacrte prijedloga zakona i drugih propisa iz područja
telekomunikacija, uključujući i radijske komunikacije, priprema prijedlog
strategije razvoja telekomunikacija i informacijske tehnologije Republike
Hrvatske, prati stanje u telekomunikacijskom prometu i telekomunikacijskim
sustavima, priprema i obrađuje stručne materijale te izrađuje stručne podloge,
analize i izvješća o stanju u djelatnosti telekomunikacija, izrađuje prijedloge
mjera za poboljšanje stanja u djelatnosti telekomunikacija, izrađuje prijedloge
mjera kojima se osigurava obavljanje osnovnih telekomunikacijskih usluga u
slučaju velikih prirodnih nepogoda i prekida u obavljanju tih usluga, prati
provedbu tekuće gospodarske politike, zakona i drugih propisa iz područja
gospodarskog sustava i analizira njihov utjecaj na razvoj telekomunikacija,
priprema prijedlog za utvrđivanje ograničenja u uporabi radijskih frekvencija,
prati i sudjeluje u radu među­narod­nih telekomunikacijskih organizacija i
institucija (Među­na­rod­ne telekomunikacijske unije – ITU, Europske
konferencije poštan­skih i telekomunikacijskih uprava – CEPT, Europskog
instituta za telekomunikacijske norme – ETSI, INTELSAT-a, INMARSAT-a,
EUTELSAT-a i dr.) tenjihovih radnih tijela i stručnih skupina, surađuje
na bilateralnoj i multilateralnoj razini s odgovarajućim tije­lima drugih
država u području telekomunikacija, sudjeluje u pripremi podloga i izradbi
nacrta prijedloga međunarodnih i međudržavnih ugovora, sporazuma i drugih akata
iz područja tele­komunikacija te u pregovorima za njihovo sklapanje, daje
objašnjenja propisa iz područja telekomunikacija, daje stručna mišljenja i
pravna tumačenja u vezi s primjenom propisa iz područja telekomunikacija,
obavlja upravni nadzor nad Hrvat­skom agencijom za telekomunikacije, vodi
prekršajni postupak u prvom stupnju za prekršaje propisane Zakonom o
telekomunikacijama, te obavlja i druge poslove iz djelokruga rada Odjela.

c) Odjel za promicanje i razvitak
telekomunikacijske infrastrukture

Članak 46.

Odjel za promicanje i
razvitak telekomunikacijske infrastrukture obavlja stručne i tehničke poslove
praćenja i analiziranja stanja razvoja telekomunikacijske tehnologije i njene
primjene u Republici Hrvatskoj i svijetu, prati, analizira i promiče tržište
telekomunikacijskih usluga u skladu sa strategijom razvit­ka Republike Hrvatske
i odgovarajućim smjernicama Europske Unije, izrađuje izvješća i prijedloge
mjera za unapređenje razvitka i primjene telekomunikacijske infrastrukture,
sudjeluje u radu domaćih i međunarodnih znanstvenih i stručnih organizacija iz
područja telekomunikacija, surađuje sa znanstvenim institucijama, fakultetima i
stručnim organizacijama u planiranju i provedbi projekata razvitka
telekomunikacijske tehnologije i razvoja informacijskog društva, te obavlja i
druge poslove iz djelokruga rada Odjela.

9. UPRAVA PROMETNE INSPEKCIJE

Članak 47.

Uprava prometne inspekcije obavlja inspekcijske
poslove, unutarnjeg i međunarodnoga cestovnog prometa i cesta, sigurnosti
željezničkog prometa, sigurnosti zračne plovidbe, unutarnjeg i međunarodnoga
poštanskog prometa.

Za obavljanje poslova Uprave inspekcijskih
poslova ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel inspekcije
cestovnog prometa i cesta,

b) Odjel inspekcije
sigurnosti željezničkog prometa,

c) Odjel zrakoplovne
inspekcije

d) Odjel inspekcije pošte i telekomunikacija.

a) Odjel inspekcije
cestovnog prometa i cesta

Članak 48.

Odjel inspekcije
cestovnog prometa i cesta provodi neposredni inspekcijski nadzor u oblasti
cestovnog prometa i javnih cesta, sigurnosti cestovnog prometa i javnih cesta
kao i prijevoza opasnih tvari, provodi zakone i propise iz područja cestovnog
prometa i javnih cesta, prati stanje i poduzima mjere u području cestovnog
prometa i javnih cesta, sudjeluje u izradi nacrta pri­jedloga zakona i
podzakonskih akata iz područja cestovnog prometa i javnih cesta, prati stanje i
utjecaj cestovnog prometa na čovjekovu okolinu i poduzima mjere, vodi
evidenciju objekata pod nadzorom, te evidenciju poduzetih mjera.

U područnim jedinicama
(Grad Zagreb, Rijeka, Osijek, Split, Varaždin, Slavonski Brod, Pula, Zadar,
Šibenik, Dubrovnik, Čakovec, Koprivnica, Virovitica, Gospić, Karlovac, Sisak,
Bjelovar, Nova Gradiška, Požega, Krapina i Vukovar) predviđaju se i djeluju
samostalni izvršitelji inspektori cestovnog prometa i cesta sa svim
nadležnostima te inspekcije.

b) Odjel inspekcije
sigurnosti željezničkog prometa

Članak 49.

Odjel inspekcije
sigurnosti željezničkog prometa obavlja pos­love inspekcijskog nadzora nad
provedbom propisa kojima se uređuje sigurnost željezničkog prometa a koji se
odnosi na: stanje, održavanje i uporabu donjeg i gornjeg ustroja željezničke
pruge, signalno-sigurnosnih, telekomunikacijskih i elektrovučnih postrojenja,
opreme pruge, željezničko-cestovnih prijelaza, pruž­nog i zaštitnoga pružnog
pojasa, industrijskih kolosijeka, stanje, održavanje i uporabu željezničkih
vozila, obavljanje željezničkog prometa, prijevoz opasnih tvari, uvjete za
radnike koji neposredno sudjeluju u obavljanju željezničkog prometa, obavljanje
kontrole sigurnog tijeka prometa, provedbu unutarnjeg reda na željeznici,
poduzima mjere za uklanjanje ustanovljenih nedostataka i nepra­vilnosti, prati
izvršavanje mjera koje se poduzimaju u ins­pek­cijskom nadzoru, podnosi prijave
za prekršaje i privredne pri­je­stupe, predlaže mjere za povećanje stupnja
sigurnosti u željez­ničkom prometu, te surađuje s drugim tijelima državne
uprave.

c) Odjel zrakoplovne
inspekcije

Članak 50.

Odjel zrakoplovne
inspekcije obavlja poslove inspekcijskog nadzora nad provedbom propisa koji se
odnose na: zrakoplov, zrakoplovni uređaj i zračni promet, aerodrom i
aerodromske usluge, zrakoplovno osoblje, pomoćno zrakoplovno osoblje i drugo
stručno osoblje,ispravnost i rad tehničkih sredstava, objekata i usluga
u zračnoj plovidbi, prati i procjenjuje međunarodne standarde i postupke te
predlaže i sudjeluje u usklađivanju donesenih propisa s međunarodnim
standardima u zrakoplovstvu.

d) Odjel inspekcije
pošte i telekomunikacija

Članak 51.

Odjel inspekcije pošte i telekomunikacija
obavlja poslove inspekcijskog nadzora nad provedbom propisa koji se odnose na
telekomunikacijsku infrastrukturu i telekomunikacijske mreže,
telekomunikacijsku opremu i pružanje telekomunikacijskih usluga te na izgradnju
poštanskih objekata i opreme, pružanje poštanskih usluga i funkcioniranje
poštanskog prometa, poduzima mjere utvrđene propisima o pošti i
telekomunikacijama, vodi očevidnik nadziranih objekata i subjekata, te
očevidnik poduzetih mjera.

10. UPRAVA ZA PRORAČUN I FINANCIJE

Članak 52.

Uprava za proračun i
financije obavlja stručne poslove koji se odnose na izradu prijedloga državnog
proračuna i izradu financijskih planova, donosi dinamički plan izvršavanja
državnog proračuna za Ministarstvo, obavlja administrativne poslove u svezi
izvršavanja državnog proračuna, sastavlja, analizira i podnosi izvješća o
trošenju proračunskih sredstava sukladno namjeni i planiranoj dinamici s
naglaskom na praćenje izdataka po osnovi rješenja ureda državne uprave. Unosi
zahtjeve za isplatu prora­čunskih sredstava u sustav državne riznice,
kontrolira trošenje transferiranih sredstava kod korisnika, kontrolira naplatu
i koriš­tenje sredstava od vlastitih prihoda i analizira financijske
pokazatelje.

Obavlja upravne i
stručne poslove vezane za propise iz područja računovodstva i obračuna plaća,
obavlja poslove evidencije financijskih promjena u Glavnoj knjizi i pomoćnim
knjigama, izrađuje polugodišnja izvješća, glavna financijska izvješća, sta­tistič­ka
izvješća i ostala izvješća sukladno zakonskim propisima, sudjeluje u
organizaciji godišnjeg popisa (inventure u Ministarstvu), provodi pravodobno i
zakonito knjiženje svih poslovnih događaja, brine o rokovima plaćanja svih
obveza, izrađuje preglede po vrstama troškova sukladno zakonskim propisima,
vodi knjige ulaznih i izlaznih računa, knjigu nefinancijske imovine, izra­đuje
podneske općinskim sudovima u svezi rješenja o ovrsi, opomena zbog neplaćenih
računa, očitovanja drugim tijelima u svezi financijske dokumentacije. Prati
primjenu propisa koji se odnose na obračun plaća i naknada, provodi evidencije
iz djelokruga obračuna plaća i naknada sukladno zakonskim propisima.

Priprema pregovore i
obavlja poslove u svezi ugovaranja, korištenja i otplata kredita, financijske
podrške i pomoći što ih međunarodne financijske institucije odobravaju
Ministarstvu, a od interesa su za Republiku Hrvatsku. Priprema izvješća,
analize i prijedloge, prati pripremu ugovora, kontrolira povlačenje sredstava
iz vanjskih izvora i plaćanja iz državnog proračuna, ustrojava praćenje i putem
programskog sustava vodi ukupan tijek financijskih sredstava. Analizira
financijsko poslovanje javnih trgo­vač­kih društava iz nadležnosti
Ministarstva.

Za obavljanje poslova
Uprave za proračun i financije ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel za pripremu proračuna,
plansko-analitičke poslove i poslove Državne riznice

b) Odjel za izvršavanje
državnog proračuna

c) Odjel za projektno
financiranje i suradnju s financijskim institucijama i tržištem kapitala

d) Odjel
računovodstvenih poslova i poslova blagajne

e) Odjel za analizu
financijskog poslovanja javnih trgovačkih društava.

a) Odjel za pripremu proračuna,
plansko-analitičke poslove i poslove Državne riznice

Članak 53.

Odjel za pripremu proračuna, plansko-analitičke
poslove i poslove Državne riznice obavlja stručne poslove vezano za pripremu i
izradu državnog proračuna sukladno zakonskim propisima, sastavlja, analizira i
podnosi izvješća o trošenju proračunskih sredstava sukladno namjeni i
planiranoj dinamici s naglaskom na praćenje izdataka po osnovi rješenja ureda
državne uprave, kontrolira trošenje sredstava kod korisnika, te naplatu i
korištenje sredstava od vlastitih prihoda i analizira financijske pokazatelje.

Obavlja upravne i stručne poslove vezane za
kontrolu isprav­nosti dokumentacije za unos u sustav riznice, vodi brigu o
rokovima za podnošenje rezervacija i zahtjeva za plaćanje, obavlja unos
dostavljene dokumentacije u sustav riznice, kontaktira s nadležnim
ministarstvom u svezi rada sustava riznice te obavlja i druge poslove po nalogu
nadležne osoba.

Za obavljanje poslova iz mjerodavnosti Odjela
ustrojavaju se sljedeći odsjeci i pododsjeci:

a/1a Pododsjek plansko-analitičkih poslova

a/1b Pododsjek za poslove Državne riznice.

a/1a Pododsjek plansko-analitičkih poslova

Članak 54.

Pododsjek plansko-analitičkih poslova prikuplja
i analizira mjesečne zahtjeve uprava za osiguranjem sredstava i izrađuje pri­jedlog
mjesečnog plana Ministarstva te vrši korekciju plana sukladno mjesečnoj dodjeli
sredstava. Analizira izvršavanje proraču­na po projektima, aktivnostima i
stavkama. Sastavlja i podnosi iz­vješća o trošenju proračunskih sredstava
sukladno namjeni i planiranoj dinamici. Prati trošenje sredstava kod korisnika,
analizira i prati naplatu i korištenje sredstava vlastitih prihoda i analizira
financijske pokazatelje, te obavlja i druge poslove po nalogu nadležne osobe.

a/1b Pododsjek za poslove Državne riznice

Članak 55.

Pododsjek za poslove Državne riznice obavlja
upravne i stručne poslove vezane za kontrolu ispravnosti dokumentacije za unos
u sustav riznice, vrši rezervaciju sredstava u propisanim i ugovorenim rokovima
i iznosima usklađenim s dodijeljenim sred­stvima i dospjelim obvezama.
Ispostavlja zahtjeve za plaćanje unosom podataka iz naloga za plaćanje i
dostavljene dokumentacije u sustav Državne riznice, kontaktira s Ministarstvom
financija u svezi rada sustava riznice i Financijskom agencijom u svezi
otvaranja dobavljača u sustavu, modela plaćanja kroz sustav riznice, te obavlja
i druge poslove koje mu povjeri nadležna osoba.

b) Odjel za izvršavanje državnog proračuna

Članak 56.

Odjel za izvršavanje državnog proračuna u okviru
svoje djelatnosti izvršava državni proračun sukladno dinamičkom planu i
dodijeljenim sredstvima, a temeljem dostavljene dokumentacije za kapitalne
projekte i za izdatke poslovanja, te obavlja administrativne poslove u svezi
izvršavanja državnog proračuna, sastav­lja, analizira i izrađuje financijske
izvještaje o utrošku sredstava za kapitalne projekte i rashode poslovanja te
obavlja i druge poslove koje mu povjeri nadležna osoba.

Za obavljanje poslova iz mjerodavnosti Odjela
ustrojavaju se sljedeći odsjeci:

b/1 Odsjek za izvršavanje i praćenje rashoda
poslovanja

b/2 Odsjek za izvršavanje i praćenje kapitalnih
projekata.

b/1 Odsjek za izvršavanje i praćenje rashoda
poslovanja

Članak 57.

Odsjek za izvršavanje i praćenje rashoda
poslovanja prikuplja i kontrolira dokumentaciju u svezi rashoda poslovanja, te
ispostavlja zahtjeve za plaćanje unosom podataka u sustav riznice. Analizira utrošak
sredstava za tekuće poslovanje Ministarstva i poslovanje krajnjih korisnika
proračunskih sredstava, izvješćuje odgovorne osobe, te obavlja i druge poslove
koje mu povjeri nadležna osoba.

b/2 Odsjek za izvršavanje i praćenje kapitalnih
projekata

Članak 58.

Odsjek za izvršavanje i praćenje kapitalnih
projekata prikuplja i kontrolira dokumentaciju u svezi izdataka za kapitalne
projekte te ispostavlja zahtjeve za plaćanje unosom podataka u sustav riznice.
Analizira utrošak sredstava za kapitalne projekte i izvješćuje odgovorne osobe
o dinamici kapitalnih ulaganja, te obavlja i druge poslove koje mu povjeri
nadležna osoba.

c) Odjel za projektno financiranje i suradnju s
financijskim
 institucijama i tržištem kapitala

Članak 59.

Odjel za projektno financiranje i suradnju s
financijskim institucijama i tržištem kapitala u okviru svoje nadležnosti
surađuje i pruža stručnu potporu u svezi tijeka financijskih sredstava za
projekte tehničke pomoći, sudjeluje u pripremi planova korištenja
investicijskih zajmova ili darovnica kojima se financiraju programi
investiranja i projekti tehničke pomoći svjetske banke i drugih međunarodnih
institucija (EBRD, Razvojna banka vijeća Europe i dr.), prati pripremu ugovora,
koordinira povlačenje sredstava iz vanjskih izvora i plaćanje iz državnog
proračuna, ustrojava praćenje i putem programskog sustava vodi ukupan tijek
financijskih sredstava, vodi razne financijske evidencije, priprema tekuća i
konačna financijska izvješća za pojedine davatelje zajmova ili darovnica te
obavlja i druge poslove koje mu povjeri nadležna osoba.

Za obavljanje poslova iz mjerodavnosti Odjela
ustrojavaju se sljedeći odsjeci:

c/1 Odsjek za suradnju s financijskim
institucijama i tržištem kapitala

c/2 Odsjek za projektno financiranje.

c/1 Odsjek za suradnju s financijskim
institucijama i tržištem kapitala

Članak 60.

Odsjek za suradnju s financijskim institucijama
i tržištem kapitala sudjeluje u pripremi planova korištenja investicijskih
zajmova ili darovnica kojima se financiraju programi investiranja i projekti
tehničke pomoći svjetske banke i drugih međunarodnih institucija (EBRD,
Razvojna banka vijeća Europe i dr.), prati pripremu ugovora, koordinira
povlačenje sredstava iz vanjskih izvora i plaćanje iz Državnog proračuna, prati
tijek financijskih sredstava, vodi financijske evidencije i izrađuje izvješća
za davatelje zajmova ili darovnica te obavlja i druge poslove koje mu povjeri
nadležna osoba.

c/2 Odsjek za projektno financiranje

Članak 61.

Odsjek za projektno financiranje sudjeluje u
pregovorima o kandidiranju projekata koji će se financirati kroz projekte
međunarodnih financijskih i ostalih institucija ili darovnicama. Priprema i
predlaže metodologije i modele financiranja te pra­ćenja tijeka projekta.
Sudjeluje u izradi financijskih pokazatelja za domaće i međunarodne
institucije, koordinira aktivnosti vezane uz tijek financiranja različitih
projekata te obavlja i druge poslove koje mu povjeri nadležna osoba.

d) Odjel računovodstvenih poslova i poslova
blagajne

Članak 62.

Odjel računovodstvenih poslova i poslova
blagajne u okviru svoje nadležnosti obavlja upravne i stručne poslove vezane za
ustrojavanje i vođenje zakonom propisanih poslovnih knjiga, vrši kontrolu
knjigovodstvene dokumentacije, obavlja kontiranje i knjiženje poslovnih
događaja, izradu godišnjih, polugodišnjih, tromjesečnih, mjesečnih i
statističkih izvješća, obračun plaća i ostalih primanja dužnosnika, državnih
službenika i namještenika, obračun i isplatu dohotka od obavljanja
intelektualnih i ostalih usluga i autorskih honorara, izrađuje i nadležnim
institucijama dostavlja propisana izvješća o isplatama svih vrsta dohotka iz
radnog odnosa i bez radnog odnosa te obveznih doprinosa, poreza i prireza,
obavlja i brine o rokovima plaćanja svih obveza, vodi sve potrebne
knjigovodstvene evidencije i statistike iz financijskog i materijalnog
poslovanja, sudjeluje u ustroju godišnjeg popisa (inventure u ministarstvu),
izrađuje preglede po vrstama troškova sukladno zakonskim propisima, obavlja
poslove vezane za uplatu i isplatu preko blagajne te obavlja i druge poslove iz
ovog područja koje mu povjeri nadležna osoba.

Za obavljanje poslova iz mjerodavnosti Odjela
ustrojavaju se sljedeći odsjeci i pododsjeci:

d/1 Odsjek za knjigovodstvene poslove

d/1a Pododsjek za knjigovodstvo

d/1b Pododsjek za evidentiranje i praćenje
nefinancijske imovine

d/2 Odsjek za obračun plaće i blagajne.

d/1 Odsjek za knjigovodstvene poslove

Članak 63.

Odsjek za knjigovodstvene poslove vrši
kontiranje i knji­ženje svih poslovnih promjena u Glavnoj i pomoćnim knjigama
temeljem pregledane i ovjerene računovodstvene dokumentacije, vrši usklađivanja
obveza i potraživanja s dobavljačima i vjerovnicima, prati stanje računa
Ministarstva, izrađuje propisana financijska izvješća i evidencije i u
propisanim rokovima dostavlja ih nadležnim institucijama i odgovornim osobama
Ministarstva te obavlja i druge poslove koje mu povjeri nadležna osoba.

d/1a Pododsjek za knjigovodstvo

Članak 64.

Pododsjek za knjigovodstvo kontrolira, kontira, evidentira
i knjiži ovjerenu računovodstvenu dokumentaciju u poslovne knjige Ministarstva,
vrši usklađivanja stanja na knjigovodstvenim karticama, prati i primjenjuje
promjene u području proračunskog računovodstva i računskom planu proračuna,
vrši usklađivanja obveza i potraživanja s poslovnim partnerima te obavlja i
druge poslove koje mu povjeri nadležna osoba.

d/1b Pododsjek za evidentiranje i praćenje
nefinancijske imovine

Članak 65.

Pododsjek za evidentiranje i praćenje
nefinancijske imovine prikuplja dokumentaciju o nabavi, prodaji i drugim
promjenama vezanim za nefinancijsku imovinu, knjiži promjene u knjizi
nefinancijske imovine, koordinira ustrojstvene jedinice u svezi označavanja i
evidentiranja nefinancijske imovine, knjiži ispravke vrijednosti imovine
sukladno propisanim stopama, sudjeluje u organizaciji godišnjeg popisa
(inventure), te obavlja i druge poslove koje mu povjeri nadležna osoba.

d/2 Odsjek za obračun plaće i blagajna

Članak 66.

Odsjek za obračun plaće i blagajnu vrši obračun
plaća i ostalih naknada zaposlenika, prati i primjenjuje propise u svezi plaća
i obveznih doprinosa i poreza vezanih uz plaće, obračunava i isplaćuje dohotke
po ugovorima o djelu, autorskom honoraru i ostale dohotke temeljem odluka ili
rješenja nadležnih osoba, izrađuje i u zadanim rokovima dostavlja nadležnim
institucijama propisana izvješća i obrasce, vodi porezne kartice zaposlenika i
izdaje, na zahtjev zaposlenika, potvrde u svezi njihovih plaća i ostalih
primanja, vrši plaćanja preko blagajne i vodi propisane evidencije o službenim
putovanjima, korištenju službenih automobila i sl. te obavlja i druge poslove
koje mu povjeri nadležna osoba.

e) Odjel za analizu financijskog poslovanja
javnih trgovačkih društava

Članak 67.

Odjel za analizu financijskog poslovanja javnih
trgovačkih društava prikuplja podatke o financijskom poslovanju javnih
trgovačkih društava iz nadležnosti Ministarstva, analizira financijska izvješća
o njihovom poslovanju i pruža stručnu pomoć odgovornim osobama i čelnicima
ustrojstvenih jedinica u ocjeni financijskih pokazatelja, analizi poslovanja s
naglaskom na naplati prihoda i trošenju sredstava državnog proračuna i
vlastitih prihoda, sredstava inozemnih pomoći i zajmova, dinamici izvrša­vanja
kapitalnih ulaganja i sl. te obavlja i druge poslove koje mu povjeri nadležna
osoba.

11. UPRAVA ZA TURISTIČKU POLITIKU I TRŽIŠTE

Članak 68.

Uprava za turističku politiku i tržište utvrđuje
turističku politiku i mjere za njeno provođenje; prati i analizira turističku
politiku županija; utvrđuje kvantitativne i dr. ciljeve, pretpostavke i mjere
kratkoročnog razvoja turizma; sudjeluje u izradi strategije razvoja turizma i
njenom provođenju; prati i analizira djelovanje zakona i mjera ukupne
gospodarske politike na turizam, predlaže i provodi mjere za poticanje i
povećanje konkurentnosti turistič­kog gospodarstva; prati i analizira položaj,
učinke i doprinos turizma ukupnom gospodarstvu; prati i analizira mjere iz
nadležnosti lokalne i područne (regionalne) samouprave na poslovanje
gospodarskih subjekata; prati i analizira globalna kretanja tu­rističkih tokova
na domaćem i stranom tržištu; prati i analizira konkurentnost domaće turističke
ponude u odnosu na konkurent­ske zemlje; prati kretanja, poslovanje i
konkurentnost pojedinih dijelova turističke ponude i predlaže mjere za njeno
poboljšanje; prati i analizira faktore koju utječu na kvalitetu i konkurentnost
turističke ponude i s drugim nadležnim resorima koordinira mjere na pripremi
turističke ponude i uspješnog odvijanja turističkog prometa; prati i analizira faktore
i razvoj turističke ponude i potražnje na međunarodnom tržištu; prati i
analizira kretanja i karakteristike potražnje pojedinih turističkih tržišta i
njihove mo­guće kratkoročne učinke; predlaže mjere za poticanje i povećanje
učinaka pojedinih tržišta ili segmenata potražnje; prati i analizira kretanje
zaposlenosti i potrebe obrazovanja kadrova; surađuje s Hrvatskom turističkom
zajednicom na unaprjeđenju aktivnosti na pojedinim tržištima; surađuje s
turističkim zajednicama na una­prjeđenju ponude i proširenju sadržaja u
turističkim mjestima; surađuje sa stručnim udrugama na unaprjeđenju kvalitete i
poboljšanju uvjeta poslovanja; izrađuje i provodi propise kojima se uređuje
razvrstavanje, minimalni uvjeti i kategorizacija objekata, provodi postupak kategorizacije
objekata, provodi nadzor postupka kategorizacije koju provode uredi državne
uprave u županijama i rješava žalbe; vodi upisnik objekata koji se
kategoriziraju i evidenciju svih objekata po vrstama i kategorijama; sudjeluje
u izradi zakonskih i dr. propisa Ministarstva; prati uvjete dolaska stranih
turista i međunarodnih propisa koji reguliraju turističke tokove; prati i
prikuplja zakonske i dr. međunarodne propise, kao i propise drugih zemalja koji
reguliraju djelatnost turizma; predlaže aktivnosti i sudjeluje u radu
međunarodnih organizacija i udruženja; prati i analizira utjecaj međunarodnih
turističkih organizacija na razvoj turizma; predlaže politiku razvoja
multilateralne i bilateralne suradnje i mjere za njezino unaprjeđenje;
sudjeluje u svim aktivnostima vezanim za pridruživanje EU; predlaže sadržaj
ugovora o bilateralnoj suradnji i sudjeluje u njegovoj provedbi.

Za obavljanje poslova
iz djelokruga Uprave ustrojavaju se:

a) Odjel za turističku
politiku i tržište

b) Odjel za
kategorizaciju

c) Odjel za međunarodnu
turističku suradnju.

a) Odjel za turističku politiku i tržište

Članak 69.

Odjel za turističku
politiku i tržište utvrđuje turističku politiku i mjere za njeno provođenje;
prati i analizira turističku politiku županija; sudjeluje u izradi strategije
razvoja turizma i njenom provođenju; utvrđuje kvantitativne i dr. ciljeve,
pretpo­stav­ke i mjere kratkoročnog razvoja turizma; prati i analizira
djelovanje zakona i mjera ukupne gospodarske politike na položaj turizma i
pojedinih grupacija; prati i analizira učinke i doprinos turizma ukupnom
gospodarstvu; predlaže i provodi mjere za poticanje i povećanje konkurentnosti
turističkog gospodarstva; prati konkurentnost i poslovanje pojedinih segmenata
ponude i predlaže mjere za njeno poboljšanje; prati i analizira kretanje
zaposlenosti i potrebe obrazovanja kadrova i predlaže mjere za njezino
poboljšanje; prati i analizira mjere iz nadležnosti lokalne i područne
(regionalne) samouprave na poslovanje pojedinih grupacija; prati i analizira
globalni razvoj, kretanja, karakteristike i promjene turističke ponude i
potražnje na domaćem i stranom tržištu; prati i analizira karakteristike,
kretanje, značaj i potencijale pojedinih turističkih tržišta i segmenata
potražnje; prati i analizira faktore koji utječu na kretanje potražnje s
pojedinih tržišta ili pojedinih segmenata; prati i analizira konkurentnost
domaće turističke ponude u odnosu na konkurentske zemlje; predlaže politiku
direktnih i indirektnih mjera za poticanje pojedinih segmenata potražnje i intenziviranje
prometa s pojedinih tržišta; daje smjernice za poduzimanje promotivnih i dr.
aktivnosti na pojedinim tržištima; surađuje s Hrvatskom turističkom zajednicom
i sustavom turističkih zajednica na unapređenju nastupa na pojedinim tržištima;
provodi politiku poticajnih mjera za poboljšanje turističkog prometa; predlaže
mjere za poboljšanje ukupne turis­tičke ponude i s drugim nadležnim resorima
koordinira mjere na pripremi i odvijanju turističkog prometa; surađuje s
turističkim zajednicama na unaprjeđenju sadržaja i ponude u turističkim mje­stima;
prati i analizira faktore koji utječu na kvalitetu ukupne hrvatske turističke
ponude i njezinu konkurentnost na tržištu; prati, prikuplja i obrađuje
statističke i druge relevantne podatke o osnovnim pokazateljima, kretanjima i
stanju u turizmu, te formira relevantne baze podataka; prati i analizira
globalna kretanja i pokazatelje poslovanja i razvoja turizma; prati i analizira
rezultate i značajke poslovanja gospodarskih subjekata, pojedinih grupacija i
turizma u cjelini, prati i analizira učinkovitost i konkurentnost gospodarskih
subjekata i grupacija u međunarodnom konkurentskom okruženju.

b) Odjel za kategorizaciju

Članak 70.

Odjel za kategorizaciju izrađuje i provodi
propise o kategorizaciji svih smještajnih i turističkih objekata u neposrednom
postupku; provodi postupak kategorizacije objekata; provodi nadzor postupka
kategorizacije koju provode uredi državne uprave u županijama i rješava žalbe;
vodi upisnik ugostiteljskih i turis­tičkih objekata koji se kategoriziraju;
vodi evidenciju svih kategoriziranih objekata po vrstama i kategorijama; daje
stručna mišljenja, objašnjenja i upute u pitanjima primjene i provedbe propisa
o razvrstavanju i kategorizaciji; prati stanje kategoriziranih objekata,
predlaže mjere za unaprjeđivanje i poboljšanje tehničkih i dr. standarda i
kvalitete usluga; prati međunarodne propise i propise konkurentskih turističkih
zemalja o razvrstavanju i kategorizaciji.

Odjel za kategorizaciju ima sljedeće unutarnje
ustrojstvene jedinice:

b/1 Odsjek za postupak kategorizacije

b/2 Odsjek za kvalitetu i standardizaciju.

b/1 Odsjek za postupak kategorizacije

Članak 71.

Odsjek za postupak kategorizacije provodi
propise o razvrstavanju i kategorizaciji smještajnih i turističkih objekata u neposrednom
postupku; izrađuje zaključke, rješenja i druge akte vezano uz postupak
kategorizacije; u neposrednom postupku kategorizacije daje stručna mišljenja i
surađuje s nadležnim uredima državne uprave u županijama; provodi postupak za
dodjelu posebne oznake i posebne kvalitete; prati stanje kategoriziranih
objekata i predlaže mjere za poboljšanje propisa o razvrstavanju i
kategorizaciji, izrađuje periodične izvještaje i analize iz svojeg djelokruga.

b/2 Odsjek za kvalitetu i standardizaciju

Članak 72.

Odsjek za kvalitetu i standardizaciju izrađuje
propise o razvrstavanju i kategorizaciji smještajnih i turističkih objekata;
provodi nadzor postupka kategorizacije koju provode uredi državne uprave u
županijama i rješava drugostupanjski postupak u kategorizaciji; vodi upisnik
smještajnih i turističkih objekata koji se kategoriziraju; vodi evidenciju svih
kategoriziranih objekata po vrstama i kategorijama; prati tehničke i druge
standarde smještaj­nih i turističkih objekata na međunarodnom tržištu i sustave
i propise o razvrstavanju i kategorizaciji u drugim zemljama; prati tehničke i
druge standarde za posebne oznake i posebnu kvalitetu; predlaže mjere za
unapređivanje i poboljšanje tehničkih i dr. standarda i kvalitete usluge; daje
stručna mišljenja, objašnjenja i upute u pitanjima primjene i provedbe propisa
o razvrstavanju i kategorizaciji; izrađuje preglede, analize i različita
izvješća svojeg djelokruga.

c) Odjel za međunarodnu turističku suradnju

Članak 73.

Odjel za međunarodnu turističku suradnju prati uvjete
dolaska stranih turista i međunarodnih propisa drugih zemalja koji reguliraju
turističke tokove; prati i prikuplja zakonske i druge međunarodne propise, kao
i propise drugih zemalja koji reguliraju sektor turizma; predlaže aktivnosti i
sudjeluje u radu Svjetske turističke organizacije, regionalnih i druge
međunarodnih organizacija i udruženja; prati i analizira utjecaj međunarodnih
turistič­kih organizacija na razvoj turizma; prikuplja i priprema materijale (i
upitnike) za međunarodne organizacije; predlaže politiku raz­voja bilateralne i
multilateralne suradnje i mjere za njezino unapređenje; predlaže sadržaj
ugovora o bilateralnoj i multilateralnoj suradnji i njegovoj provedbi te ih
priprema za potpisivanje i objavljivanje; prati i analizira, te sudjeluje u
neposrednoj pro­ved­bi bilateralnih i multilateralnih ugovora; prati, analizira
i izrađuje sve materijale, te sudjeluje u svim aktivnostima vezanim za EU;
sudjeluje u pripremi i radu međunarodnih sastanaka, posjeta, izrađuje analize i
izvještaja iz svoga djelokruga.

12. UPRAVA ZA RAZVOJ TURIZMA

Članak 74.

Uprava za razvoj turizma koordinira poslove u
svezi donošenja i provođenja strategije razvoja hrvatskog turizma; prati
razvojne i druge dokumente i politiku ostalih gospodarskih djelatnosti koje utječu
na turizam; zajedno s Ministarstvom europskih integracija, Ministarstvom
financija i Ministarstvom vanjskih poslova usklađuje aktivnosti oko priprema za
uključivanje Republike Hrvatske u EU; poduzima aktivnosti u svezi s prilagodbom
acquis-u te koordinira aktivnosti oko programa tehničke i razvojne pomoći EU-a;
predlaže razvojne mjere usmjerene na ubrzanje procesa privatizacije i
restrukturiranja u turizmu; predlaže mjere poticanja investicijske aktivnosti;
surađuje sa svim državnim i drugim institucijama na projektima i programima
obnove, izgradnje i ulaganja u turizam, te na programima gospodarske
integracije nerazvijenih područja; potiče, usmjerava i olakšava razvoj tzv.
malog obiteljskog hotelijerstva i ugostiteljstva kao i ostalih vrsta turističke
ponude; domaćim i stranim investitorima pruža informacije o mogućnostima
izravnog ulaganja u postojeća poduzeća ili o mogućnostima razvoja novih
projekata u turizmu; pruža svakovrsne informacije i savjetodavne usluge važne
za kreditiranje, izgradnju i unaprjeđenje malog poduzetništva; priprema i
izrađuje koncepcijska rješenja za izradu zakona i drugih propisa; obavlja
poslove u svezi s pripremom i izradom nacrta prijedloga zakona i prijedloga
drugih propisa iz područja ugostiteljstva i turizma; koordinira pripremu izrade
nacrta zakona i drugih propisa iz područja ugostiteljstva i turizma u suradnji
s drugim ustrojstvenim jedinicama; izrađuje primjedbe, prijedloge i mišljenja
na nacrte prijedloga zakona i drugih propisa iz djelokruga drugih državnih
tijela; izrađuje upute, pravna stajališta i mišljenja u svezi s proved­bom
zakona i drugih propisa iz područja ugostiteljstva i turizma; prati propise i
akte Europske Unije i turistički najraz­vijenijih zemalja izvan Europske Unije;
daje objašnjenja za primjenu zakona i drugih propisa iz područja ugostiteljstva
i turizma; vodi upravni postupak; provodi upravni nadzor u području
ugostiteljstva i turizma; prati primjenu i izvršavanje zakona i drugih propisa
iz područja ugostiteljstva i turizma; ostvaruje suradnju s tijelima jedinica
lokalne samouprave i tijelima jedinica područne (regionalne) samouprave glede
primjene zakona i drugih propisa; izrađuje uvjerenja, potvrde i druge akte iz
djelokruga Uprave; priprema i surađuje na pripremi odgovora na zastupnička
pitanja; daje odgovore na predstavke i pritužbe građana u svezi s propisima iz
područja ugostiteljstva i turizma; prati propise i predlaže promjene u tim
propisima; obavlja druge poslove iz svog djelokruga; obavlja upravne i pravne
poslove iz djelatnosti turizma, a poglavito: priprema i izrađuje koncepcijska
rješenja za izradu zakona i drugih propisa; priprema nacrte prijedloga zakona i
prijedloga drugih propisa; izrađuje nacrte, upute, pravna stajališta i
mišljenja u svezi s provedbom zakona i drugih propisa; prati primjenu i
izvršavanje zakona i drugih propisa iz područja ugostiteljstva i turizma; vodi
upravni postupak, te provodi upravni nadzor u područjima iz svog djelokruga;
ostvaruje suradnju s tijelima jedinica lokalne samouprave i tijelima jedinica
područne (regionalne) samouprave glede primjene zakona i drugih propisa; daje
objašnjenja za primjenu zakona i drugih propisa; izrađuje uvjerenja, potvrde i
druge akte iz područja turizma.

Za obavljanje poslova iz djelokruga Uprave
ustrojavaju se:

a) Odjel za razvoj turizma

b) Odjel za pravne poslove.

a) Odjel za razvoj turizma

Članak 75.

Odjel za razvoj turizma koordinira poslove u
svezi donošenja i provođenja strategije razvoja hrvatskog turizma; prati
razvojne i druge dokumente i politiku ostalih gospodarskih djelatnosti koje
utječu na turizam; zajedno sa Ministarstvom europskih integracija,
Ministarstvom financija i Ministarstvom vanjskih poslova usklađuje aktivnosti
oko priprema za uključivanje Republike Hrvatske u EU; poduzima aktivnosti u
svezi s prilagodbom acquisu te koordinira aktivnosti oko programa tehničke i
razvojne pomoći EU-a; predlaže razvojne mjere usmjerene na ubrzanje procesa
privatizacije i restrukturiranja u turizmu; predlaže mjere poticanja
investicijske aktivnosti; surađuje sa svim državnim i drugim institucijama na
projektima i programima obnove, izgradnje i ulaganja u turizam, te na
programima gospodarske integracije nerazvijenih područja; potiče, usmjerava i
olakšava razvoj tzv. malog obiteljskog hotelijerstva i ugostiteljstva kao i
ostalih vrsta turističke ponude; domaćim i stranim investitorima pruža
informacije o mogućnostima izravnog ulaganja u postojeća poduzeća ili o
mogućnostima razvoja novih projekata u turizmu; pruža svakovrsne informacije i
savjetodavne usluge važne za kreditiranje, izgradnju i unapređenje malog
poduzetništva.

Odjel za razvoj turizma ima sljedeće
ustrojstvene jedinice:

a/1 Odsjek za restrukturiranje turističkog
gospodarstva

a/2 Odsjek za programe razvitka.

a/1 Odsjek za restrukturiranje turističkog
gospodarstva

Članak 76.

Odsjek za restrukturiranje turističkog
gospodarstvakoordinira poslove u svezi donošenja i provođenja
strategije razvoja hrvatskog turizma; prati razvojne i druge dokumente i
politiku ostalih gospodarskih djelatnosti koje utječu na turizam; zajedno s Ministarstvom
europskih integracija, Ministarstvom financija i Ministarstvom vanjskih poslova
usklađuje aktivnosti oko priprema za uključivanje Republike Hrvatske u EU;
poduzima aktivnosti u svezi s prilagodbom acquisu te koordinira aktivnosti oko
programa tehničke i razvojne pomoći EU-a; predlaže razvojne mjere usmjerene na
ubrzanje procesa privatizacije i restrukturiranja u turizmu.

a/2 Odsjek za programe razvitka

Članak 77.

Odsjek za programe razvitkapredlaže
mjere poticanja investicijske aktivnosti; surađuje sa svim državnim i drugim
institucijama na projektima i programima obnove, izgradnje i ulaganja u
turizam, te na programima gospodarske integracije nerazvijenih područja;
potiče, usmjerava i olakšava razvoj tzv. malog obiteljskog hotelijerstva i ugostiteljstva
kao i ostalih vrsta turističke ponude; domaćim i stranim investitorima pruža
informacije o mogućnostima izravnog ulaganja u postojeća poduzeća ili o
mogućnostima razvoja novih projekata u turizmu; pruža svakovrsne informacije i
savjetodavne usluge važne za kreditiranje, izgrad­nju i unaprjeđenje malog
poduzetništva.

b) Odjel za pravne poslove

Članak 78.

Odjel za pravne poslovepriprema i
izrađuje koncepcijska rješenja za izradu zakona i drugih propisa; obavlja poslove
u svezi s pripremom i izradom nacrta prijedloga zakona i prijedloga drugih
propisa iz područja ugostiteljstva i turizma; koordinira pripremu izrade nacrta
zakona i drugih propisa iz područja ugostiteljstva i turizma u suradnji s
drugim ustrojstvenim jedinicama; izrađuje primjedbe, prijedloge i mišljenja na
nacrte prijedloga zakona i drugih propisa iz djelokruga drugih državnih tijela;
izrađuje upute, pravna stajališta i mišljenja u svezi s proved­bom zakona i
drugih propisa iz područja ugostiteljstva i turizma; prati propise i akte
Europske Unije i turistički najrazvijenijih zemalja izvan Europske unije; daje
objašnjenja za primjenu zakona i drugih propisa iz područja ugostiteljstva i
turizma; vodi upravni postupak; provodi upravni nadzor u području ugostiteljstva
i turizma; prati primjenu i izvršavanje zakona i drugih propisa iz područja
ugostiteljstva i turizma; ostvaruje suradnju s tijelima jedinica lokalne
samouprave i tijelima jedinica područne (regionalne) samouprave glede primjene
zakona i drugih propisa; izrađuje uvjerenja, potvrde i druge akte iz djelokruga
Odjela; priprema i surađuje na pripremi odgovora na zastupnička pitanja; daje
odgovore na predstavke i pritužbe građana u svezi s propisima iz područja
ugostiteljstva i turizma; prati propise i predlaže promjene u tim propisima;
obavlja druge poslove iz svog djelokruga; obavlja upravne i pravne poslove iz
djelatnosti turizma, a poglavito: priprema i izrađuje koncepcijska rješenja za
izradu zakona i drugih propisa; priprema nacrte prijedloga zakona i prijedloga
drugih propisa; izrađuje nacrte, upute, pravna stajališta i mišljenja u svezi s
provedbom zakona i drugih propisa; prati primjenu i izvršavanje zakona i drugih
propisa iz područja ugostiteljstva i turizma; vodi upravni postupak, te provodi
upravni nadzor u područjima iz svog djelokruga; ostvaruje suradnju s tijelima
jedinica lokalne samouprave i tijelima jedinica područne (regionalne)
samouprave glede primjene zakona i drugih propisa; daje objašnjenja za primjenu
zakona i drugih propisa; izrađuje uvjerenja, potvrde i druge akte iz područja
turizma.

13. UPRAVA ZA SUSTAV TURISTIČKIH ZAJEDNICA I
SELEKTIVNE OBLIKE TURIZMA

Članak 79.

Uprava za sustav turističkih zajednica i
selektivne oblike turizma prati funkcioniranje sustava turističkih zajednica i
ostvarivanje ciljeva i zakonskih zadaća turističkih zajednica; prati zakonitost
rada turističkih zajednica; obavlja nadzor nad radom turističkih zajednica;
daje stručna mišljenja i objaš­njenja u svezi s primjenom i provedbom propisa
vezanih za turističke zajednice; obavlja poslove vezane za upis turističkih
zajednica u Upisnik turističkih zajednica; izrađuje propisane suglasnosti
turističkim zajednicama; izrađuje uvjerenja i potvrde iz djelokruga Uprave;
vodi upravni postupak; obavlja poslove u svezi s pripremom i izradom nacrta
prijedloga zakona i prijedloga drugih propisa kojima se uređuje sustav
turističkih zajednica; koordinira pripremu izrade nacrta zakona i drugih
propisa iz djelokruga Uprave u suradnji s drugim ustrojstvenim jedinicama; izrađuje
primjedbe, prijedloge i mišljenja na nacrte prijedloga zakona i drugih propisa
iz djelokruga drugih državnih tijela; obavlja druge poslove iz svog djelokruga;
prati mjere i stanje, pojave i kretanja u području pojedinih selektivnih oblika
turizma: nautički, zdravstveni, seoski, kongresni, lovni, omladinski i drugi;
predlaže koncepcije i politiku razvoja pojedinih selektivnih oblika turizma i
prati njihovo provođenje, surađuje s odgovarajućim udruženjima, savezima i
drugim institucijama iz područja selektivnih oblika turizma radi predlaganja
mjera za njihov razvoj i unaprjeđenje, prati propise, predlaže izmjene te daje
prijedloge prilikom donošenja novih propisa koji se odnose na selektivne oblike
turizma; obavlja poslove glede valorizacije nacionalnih parkova s turističke
osnove i uključivanja nacionalnih parkova u turističku ponudu; obavlja ostale
poslove vezane za razvoj i unapređenje selektivnih oblika turizma; vrednuje
prirodnu resurnu osnovu; definira politiku koncesija vezanu uz turizam;
analizira stanje turističke prometne infrastrukture te definira politiku vezanu
uz turističke tokove; prati mjere vezane za nacionalnu politiku prostora i
surađuje s nadležnim tijelima u donošenju propisa i prostornih planova;
definira osnovicu za razvoj ekološke turističke ponude u postojećim razvijenim
turističkim destinacijama; analizira i vrednuje stanje turističke
infrastrukture i zaštite okoliša u turističkim mjestima te predlaže prioritetne
mjere – projekte; usmjerava razvoj različitih ekoloških prihvatljivih oblika
turizma, predlaže najpogodnije konkretne lokacije i oblike turističkog razvoja.

Za obavljanje poslova iz djelokruga Uprave
ustrojavaju se:

a) Odjel za sustav turističkih zajednica

b) Odjel za selektivne oblike turizma i
prostornu turističku politiku.

a) Odjel za sustav turističkih zajednica

Članak 80.

Odjel za sustav turističkih zajednicaprati
funkcioniranje sustava turističkih zajednica i ostvarivanje ciljeva i zakonskih
zadaća turističkih zajednica; prati zakonitost rada turističkih zajednica; obavlja
nadzor nad radom turističkih zajednica; daje stručna mišljenja i objaš­njenja u
svezi s primjenom i provedbom propisa vezanih za turističke zajednice; obavlja
poslove vezane za upis turističkih zajednica u Upisnik turističkih zajednica;
izrađuje propisane suglasnosti turističkim zajednicama; izrađuje uvjerenja i
potvrde iz djelokruga Odjela; vodi upravni postupak; obavlja poslove u svezi s
pripremom i izradom nacrta prijedloga zakona i prijedloga drugih propisa kojima
se uređuje sustav turističkih zajednica; koordinira pripremu izrade nacrta
zakona i drugih propisa iz djelokruga Odjela u suradnji s drugim ustrojstvenim
jedinicama; izrađuje primjedbe, prijedloge i mišljenja na nacrte prijedloga
zakona i drugih propisa iz djelokruga drugih državnih tijela; obavlja druge
poslove iz svog djelokruga.

b) Odjel za selektivne oblike turizma i
prostornu
turističku politiku

Članak 81.

Odjel za selektivne oblike turizma i prostornu
turističku politikuprati mjere i stanje, pojave i kretanja u
području pojedinih selektivnih oblika turizma: nautički, zdravstveni, seoski,
kongresni, lovni, omladinski i drugi; predlaže koncepcije i politiku razvoja
pojedinih selektivnih oblika turizma i prati njihovo pro­vođenje, surađuje s
odgovarajućim udruženjima, savezima i drugim institucijama iz područja
selektivnih oblika turizma radi predlaganja mjera za njihov razvoj i
unaprjeđenje, prati propise, predlaže izmjene te daje prijedloge prilikom
donošenja novih propisa koji se odnose na selektivne oblike turizma; obavlja
poslove glede valorizacije nacionalnih parkova s turističke osnove i uklju­čivanja
nacionalnih parkova u turističku ponudu; obavlja ostale poslove vezane za
razvoj i unaprjeđenje selektivnih oblika turizma; vrednuje prirodnu resurnu
osnovu; definira politiku koncesija vezanu uz turizam; analizira stanje
turističke prometne infrastrukture te definira politiku vezanu uz turističke
tokove; prati mjere vezane za nacionalnu politiku prostora i surađuje s
nadležnim tijelima u donošenju propisa i prostornih planova; definira osnovicu
za razvoj ekološke turističke ponude u postojećim raz­vijenim turističkim
destinacijama; analizira i vrednuje stanje turističke infrastrukture i zaštite
okoliša u turističkim mjestima te predlaže prioritetne mjere – projekte;
usmjerava razvoj različitih ekoloških prihvatljivih oblika turizma, predlaže
najpogodnije konkretne lokacije i oblike turističkog razvoja.

14. UPRAVA ZA REGIONALNI RAZVOJ

Članak 82.

Uprava za regionalni razvoj obavlja
upravno-pravne i stručne poslove koji se odnose na upravljanje regionalnim
razvojem: uobličavanje i predlaganje regionalne politike; planiranje, pripremu
i koordinaciju izrade strategije regionalnog razvoja Republike Hrvatske;
osmišljavanje i predlaganje uspostave cjelovitog sustava planiranja,
programiranja, financiranja i upravljanja regionalnim razvojem; izradu pravnog
okvira regionalne politike; tu­mačenje, provedbu i nadzor provedbe zakona i
drugih propisa iz djelokruga Uprave te njihovo usklađivanje s drugim pravnim
propisima; pripremu stručnih podloga za planiranje, predlaganje, us­kla­đivanje,
provedbu, praćenje provedbe i vrednovanje državnih poticajnih mjera regionalnog
razvoja; planiranje, programiranje, izradu, provedbu, praćenje provedbe i
vrednovanje regionalnih raz­vojnih programa i projekata koji se financiraju iz
državnog proračuna, iz sredstava donatora te drugih izvora financiranja;
provedbu godišnjih i višegodišnjih programa poticanja razvoja područja od
posebnog državnog interesa (područja posebne državne skrbi, brdsko-planinska
područja, pogranična po­dručja) i drugih područja Republike Hrvatske koji
zaostaju u razvoju; planiranje, pripremu, organizaciju i provedbu programa
obnove i izgradnje objekata komunalne, gospodarske, društvene i socijalne
infrastrukture; suradnju s jedinicama lokalne i područne (regionalne)
samouprave; koordinaciju aktivnosti s ostalim tijelima i nositeljima razvojnih
programa; koordinaciju i vođenje svih međuresorskih radnih skupina vezano uz
regionalni razvoj na državnoj razini; koordinaciju svih poslova vezanih za usklađi­vanje
s EU na području regionalne politike i upravljanje strukturnim instrumentima;
vođenje baze podataka vezano uz regionalni razvoj, promidžbu državnih
poticajnih mjera i razvojnih programa i projekata vezanih uz regionalni razvoj
te druge poslove po nalogu ministra i državnog tajnika.

Za obavljanje poslova i
zadaća Uprave za regionalni razvoj ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel za regionalnu
razvojnu politiku i planiranje

b) Odjel za provedbu
regionalnih razvojnih programa

c) Odjel za pripremu i
ugovaranje investicija

d) Odjel za izgradnju
objekata komunalne infrastrukture

e) Odjel za izgradnju
objekata javne namjene.

a) Odjel za regionalnu razvojnu politiku i
planiranje

Članak 83.

Odjel za regionalnu
razvojnu politiku i planiranje obavlja upravno-pravne i stručne poslove koji se
odnose na: uobličavanje i predlaganje regionalne razvojne politike;
osmišljavanje i predlaganje uspostave cjelovitog sustava planiranja,
programiranja, financiranja i upravljanja regionalnim razvojem na svim upravnim
razinama; planiranje, pripremanje i koordiniranje izrade strategije regionalnog
razvoja Republike Hrvatske; koordiniranje i vođenje međuresorskih radnih
skupina za pitanja regionalnog razvoja; koordinaciju svih poslova vezanih za
usklađivanje s EU na području regionalne politike i upravljanja strukturnim
instrumentima; izradu odnosno sudjelovanje u izradi odgovarajućih zakonskih i
drugih propisa kojima se uređuje upravljanje regionalnim razvojem; praćenje i
usklađivanje zakona i drugih propisa te planova i programa regionalnog razvoja
s drugim zakonima, propisima i razvojnim dokumentima; planiranje i predlaganje
mjera regionalne razvojne politike na državnoj razini i usklađivanje tih mjera
s drugim mjerama; izradu ili ustupanje izrade stručnih podloga, razvojne dokumentacije,
znanstveno-stručnih studija i elaborata te razvojnih programa i projekata u
svezi s regionalnim razvojem; izradu i/ili nadzor izrade državnih programa
održivog razvitka područja od posebnog državnog interesa (područja posebne
državne skrbi, brdsko-planinska područja, pogranična područja) i ostalih
područja Republike Hrvatske koja zaostaju u razvoju; izradu stručnih analiza,
prikaza i izvješća te odgovaranje na upite o regionalnom razvoju te izrada baza
podataka i uspostava sustava za upravljanje informacijama vezano uz planiranje
i upravljanje regionalnim razvojem.

Za obavljanje poslova u
Odjelu za regionalnu razvojnu politiku i planiranje ustrojavaju se sljedeći
odsjeci:

a/1 Odsjek za
regionalnu razvojnu politiku

a/2 Odsjek za pravne
poslove

a/3 Odsjek za planove i
programe regionalnog razvoja.

a/1 Odsjek za regionalnu razvojnu politiku

Članak 84.

Odsjek za regionalnu razvojnu politiku obavlja
stručne i tehničke poslove koji se odnose na: uobličavanje i predlaganje
regionalne razvojne politike; osmišljavanje i predlaganje uspostave cjelovitog
sustava planiranja, programiranja, financiranja i upravljanja regionalnim
razvojem na svim upravnim razinama; planiranje, pripremanje i koordiniranje
izrade strategije regionalnog razvoja; koordiniranje i vođenje međuresorskih
radnih skupina za pitanja regionalnog razvoja; koordinaciju svih poslova
vezanih za usklađivanje s EU na području regionalne politike i upravljanja
strukturnim instrumentima; planiranje i predlaganje mjera regionalne razvojne
politike na državnoj razini i usklađi­vanje tih mjera s drugim mjerama;
organizaciju i izradu baza podataka i uspostavu sustava za upravljanje
informacijama vezano uz regionalni razvoj.

a/2 Odsjek za pravne poslove

Članak 85.

Odsjek za pravne poslove obavlja upravne i
stručne poslove koji se odnose na: izradu odnosno sudjelovanje u izradi odgo­varajućih
zakonskih i drugih propisa kojima se uređuje uprav­ljanje regionalnim razvojem;
praćenje i usklađivanje zakona i drugih propisa te planova i programa
regionalnog razvoja s drugim zakonima, propisima i razvojnim dokumentima;
izradu pravila i propisa te drugih dokumenata koji se odnose na izradu,
financiranje, provedbu, praćenje provedbe te vrednovanje regionalnih razvojnih
programa i projekata; pripremu podloge za usklađivanje pravnog okvira kojim se
uređuje upravljanje regionalnim raz­vojem sa standardima EU na tom području te
tumačenje, provedbu i nadzor provedbe zakona i propisa iz nadležnosti Uprave.

a/3 Odsjek za planove i programe regionalnog
razvoja

Članak 86.

Odsjek za planove i programe regionalnog razvoja
obavlja stručne i tehničke poslove koji se odnose na: koordiniranje i vođenje
međuresorskih radnih skupina za izradu programa regionalnog razvoja; izradu ili
ustupanje izrade stručnih podloga, razvojne dokumentacije, znanstveno-stručnih
studija i elaborata te razvojnih programa i projekata u svezi s regionalnim
razvojem; izradu i/ili nadzor izrade državnih programa razvitka (područja
posebne državne skrbi, brdsko-planinska područja, pogranična područja) i ostalih
područja Republike Hrvatske koja zaostaju u razvoju; izradu stručnih analiza,
prikaza i izvješća te odgovaranje na upite o regionalnom razvoju.

b) Odjel za provedbu regionalnih razvojnih
programa

Članak 87.

Odjel za provedbu regionalnih razvojnih programa
obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na: provedbu i/ili
koordinaciju provedbe te nadzor provedbe regionalnih razvojnih programa i
projekata; promidžbu državnih poticajnih mjera i razvojnih programa i projekata
vezanih uz regionalni razvoj; osiguranje i praćenje provođenja mjera regionalne
razvojne politike na državnoj razini; praćenje provedbe mjera regionalne
razvojne politike te vrednovanje njihovih učinaka; praćenje provedbe i vred­novanje
regionalnih razvojnih programa; unapređivanje posto­jećih regionalnih razvojnih
programa i predlaganje novih programa; koordinaciju sudionika provedbe
regionalnih programa; prikupljanje, analizu, sistematizaciju, vrednovanje i
odobravanje projekata koji se financiraju iz sredstava državnog proračuna i drugih
izvora; organiziranje, planiranje, pripremu i odobravanje transfera iz državnog
proračuna i sredstava iz drugih izvora namijenjenih za programe i projekte
izgradnje komunalne, prometne, društvene, gospodarske infrastrukture, prometnog
povezivanja, poticanja gospodarskog razvoja, otklanjanja posljedica rata, bržeg
povratka prognanika i izbjeglica, te drugih projekata i programa u cilju
postizanja ravnomjernijeg regionalnog razvoja Republike Hrvatske; organizacija
i izrada propisa koji se odnose na provedbu regionalnih razvojnih programa;
izradu stručnih analiza, prikaza i izvješća te odgovaranje na upite vezano uz
proved­bu i vrednovanje regionalnih razvojnih programa, te izradu i vođenje
baze podataka i drugih informacija vezano uz provedbu i vrednovanje regionalnih
razvojnih programa i projekata.

Za obavljanje poslova u Odjelu za provedbu
regionalnih razvojnih programa ustrojavaju se sljedeći odsjeci:

b/1 Odsjek za provedbu regionalnih razvojnih
programa

b/2 Odsjek za praćenje provedbe i vrednovanje
regionalnih razvojnih programa.

b/1 Odsjek za provedbu regionalnih razvojnih
programa

Članak 88.

Odsjek za provedbu regionalnih razvojnih
programa obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na: provedbu ili
koordinaciju provedbe te nadzor provedbe regionalnih razvojnih programa i
projekata; promidžbu državnih poticajnih mjera i razvojnih programa i projekata
vezanih uz regionalni razvoj; osiguranje provođenja mjera regionalne razvojne
politike na državnoj razini; koordinaciju sudionika provedbe regionalnih
programa; prikupljanje, analizu, sistematizaciju, vrednovanje i odobravanje pro­jekata
za koje se traži financiranje iz sredstava državnog pro­računa i drugih
sredstava namijenjenih regionalnom razvoju; organiziranje, planiranje, pripremu
i odobravanje transfera iz državnog proračuna i sredstava iz drugih izvora
namijenjenih za pro­grame i projekte izgradnje komunalne, prometne, društvene,
gospodarske infrastrukture, prometnog povezivanja, poticanja gospodarskog
razvoja, otklanjanja posljedica rata, bržeg povratka prognanika i izbjeglica,
te drugih projekata i programa u cilju postizanja ravnomjernijeg regionalnog
razvoja Republike Hrvat­ske; organizacija i izrada pravila i propisa koji se
odnose na provedbu regionalnih razvojnih programa; davanje prijedloga za
unaprjeđivanja postojećih regionalnih razvojnih programa i projekata i
predlaganje novih; izradu stručnih analiza, prikaza i izvješća te odgovaranje
na upite vezano uz provedbu regionalnih razvojnih programa te izradu i vođenje
baze podataka i drugih informacija vezano uz provedbu regionalnih razvojnih
programa i projekata.

b/2 Odsjek za praćenje provedbe i vrednovanje
regionalnih razvojnih programa

Članak 89.

Odsjek za praćenje provedbe i vrednovanje
regionalnih raz­vojnih programa obavlja poslove koji se odnose na: praćenje
provedbe mjera regionalne razvojne politike te evaluaciju njihovih učinaka;
praćenje provedbe i vrednovanje regionalnih razvojnih programa i projekata;
izradu stručnih analiza, prikaza i izvješća te odgovaranje na upite vezano uz
praćenje provedbe i vrednovanje regionalnih razvojnih programa i projekata;
davanje prijedloga za unaprjeđivanje postojećih regionalnih razvojnih programa
i projekata i predlaganje novih te izradu i vođenje baze podataka i drugih
informacija vezano uz praćenje provedbe i vrednovanje regionalnih razvojnih
programa i projekata.

c) Odjel za pripremu i ugovaranje investicija

Članak 90.

Odjel za pripremu i ugovaranje investicija
obavlja stručne poslove koji se odnose na: pripremanje i predlaganje tendera i
druge dokumentacije za objavu i provedbu javnog nadmetanja za ustupanje radova
obnove i izgradnje investicija; raščlambu i odabir najpovoljnijih ponuditelja i
sklapanje ugovora s izvoditeljima radova i ostalim učesnicima u investicijama;
pripremu i izradu nacrta ugovora; te vođenje potrebnih očevidnika i čuvanje
dokumentacije vezane na ustupanje i ugovaranje radova te praćenje zakonske i
drugih propise iz djelokruga rada.

d) Odjel za izgradnju objekata komunalne
infrastrukture

Članak 91.

Odjel za izgradnju objekata komunalne
infrastrukture obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na: izradu
prijedloga i programa obnove i izgradnje komunalnih infrastrukturnih objekata
na područjima od posebnoga državnog interesa, otocima i drugim područjima;
usklađivanje rada svih sudionika u pripremi i realizaciji radova, neposredno
organizira provedbu svih radova, usmjerava i kontrolira rad nadzornih službi i
izvoditelja radova; zaprimanje i obradu obračunske situacije sudionika; vođenje
očevidnika o izgrađenim komunalnim infrastrukturnim objektima; vođenje
očevidnik o predloženim projektima, o projektima u tijeku te završenim
projektima; pripremu i izradu potrebnih izvješća; izradu godišnjih planove i
programe rada, te praćenje njihovog izvršenja.

e) Odjel za izgradnju objekata javne namjene

Članak 92.

Odjel za izgradnju
objekata javne namjene obavlja stručne poslove planiranja, pripreme i
provođenja te stručni nadzor nad provođenjem programa izgradnje objekata javne
namjene; prikuplja i obrađuje stručnu dokumentaciju i ostale podatke vezane za
realizaciju programa obnove; usklađuje rad svih sudionika u programima obnove i
izgradnje i prati tijek izvršenja po objektima obnove i izgradnje; izrađuje
izvješća i analize o provedenim programima; analizira probleme u provedbi
programa i predlaže rješenja za njihovo otklanjanje.

Za obavljanje poslova i
zadaća u Odjelu za izgradnju objekata javne namjene ustrojavaju se:

e/1 Odsjek za izgradnju
školskih objekata

e/2 Odsjek za izgradnju
objekata javne namjene

e/3 Odsjek za obnovu
višestambenih zgrada i isporuku građevinskog materijala.

e/1 Odsjek za izgradnju školskih objekata

Članak 93.

Odsjek za izgradnju školskih objekata obavlja
stručne poslove koji se odnose na planiranje, pripremu, provođenje i stručni
nadzor nad provođenjem programa obnove i izgradnje školskih objekata, usklađuje
i koordinira rad svih sudionika u provedbi programa, izrađuje godišnji i
višegodišnji plan i program rada zajedno s ostalim tijelima uprave i drugim
institucijama, prikuplja i obrađuje stručnu dokumentaciju vezanu za provedbu
programa, prati tijek izvršenja po objektima obnove i izgradnje, zaprima i
obrađuje obračunske situacije sudionika, izrađuje izvješća i analize o provedbi
programa, analizira probleme u provedbi programa i predlaže rješenja za njihovo
otklanjanje.

e/2 Odsjek za izgradnju objekata javne namjene

Članak 94.

Odsjek za izgradnju objekata javne namjene
obavlja stručne poslove koji se odnose na planiranje, pripremu, provođenje i
stručni nadzor nad provođenjem programa obnove i izgradnje objekata javne
namjene, usklađuje i koordinira rad svih sudionika programa, izrađuje godišnji
i višegodišnji plan i program rada za­jedno s tijelima uprave, jedinicama
lokalne samouprave i drugim institucijama, prikuplja i obrađuje stručnu
dokumentaciju vezanu za provedbu programa, prati tijek izvršenja po objektima
obnove, zaprima i obrađuje obračunske situacije sudionika, izrađuje iz­vješća i
analize o provedbi programa, analizira probleme i predlaže rješenja za njihovo
otklanjanje.

e/3 Odsjek za obnovu višestambenih zgrada i
isporuku građevinskog materijala

Članak 95.

Odsjek za obnovu
višestambenih zgrada i isporuku gra­đevinskog materijala obavlja stručne
poslove planiranja, pripreme i provođenje te stručni nadzor nad provođenjem
programa obnove; prikuplja i obrađuje stručnu dokumentaciju i ostale podatke
vezane za realizaciju programa obnove; usklađuje rad svih sudionika u
programima obnove i prati tijek izvršenja po objektima obnove; zaprima i
obrađuje obračunske situacije sudionika, izrađuje izvješća i analize o provedbi
programa obnove, analizira probleme u provedbi programa i predlaže rješenja za
njihovo otklanjanje; realizaciju i dodjelu građevinskog zemljišta u državnom
vlasništvu i osnovnoga građevinskog materijala na područjima posebne državne
skrbi; zaprimanje i obradu popisa korisnika programa; organizira prikuplja i
obrađuje stručnu dokumentaciju i ostale podatke vezane za realizaciju isporuke
građevinskog materijala; usklađuje rad svih sudionika u programima isporuke
građevinskog materijala; zaprima i obrađuje obračunske situacije sudionika,
izrađuje izvješća i analize o provedbi programa, analizira probleme u provedbi
programa i predlaže rješenja za njihovo otklanjanje.

15. UPRAVA ZA STRATEŠKE INFRASTRUKTURNE PROJEKTE

Članak 96.

Uprava za strateške infrastrukturne projekte
obavlja stručne poslove koji se odnose na organiziranje izrade strateških
infrastrukturnih projekata od posebnog značenja za Republiku Hrvat­sku;
sudjeluje u izradi prijedloga politike razvoja, sudjeluje u planiranju,
pripremi, predlaganju i provedbi organiziranja velikih infrastrukturnih
investicijskih radova u izgradnji objekata: cesta, autocesta, željeznica, luka,
aerodroma i vodenih plovnih putova (vodenih kanala) i drugih odgovarajućih
krupnih infrastrukturnih radova od značaja za održivi razvitak Republike
Hrvatske, koji se financiraju iz državnog proračuna, ili izvan državnog
proračuna (koncesije – mješovito financiranje), te usklađuje aktivnosti drugih
subjekata u izgradnji takvih objekata, prati i kontrolira te investicije;
sudjeluje u izradi i donošenju dokumenata kao što su prostorni i prometni
planovi i studije na svim razinama glede cesta, autocesta, željeznica, luka,
aerodroma i vodenih plovnih putova (plovnih kanala); ocjenjuje studije izvodljivosti
i druge vrste studija koje se izrađuju za strateške infrastrukturne projekte;
prati provedbu Strategije razvitka prometne infrastrukture i predlaže njene
izmjene, prati provedbu programa građenja prometne infrastrukture te drugih
dokumenata od značenja za razvitak prometne infrastrukture; priprema natječajnu
dokumentaciju i provodi na­tječaje za koncesijske programe i projekte strateške
prometne infrastrukture; daje stručna mišljenja iz područja planiranja, razvoja
i gradnje prometne infrastrukture; sudjeluje u među­državnim pregovorima
vezanim za prometnu infrastrukturu (u problematici izgradnje cesta, autocesta i
drugih infrastrukturnih objekata); priprema i izrađuje izvješća, upute i
smjernice iz prometne infrastrukture; sudjeluje u pripremi i usklađivanju
domaćeg zakonodavstva s međunarodnim standardima; prikuplja i obrađuje podatke
o svim investicijama infrastrukturnih radova od značenja za održivi razvitak
Republike Hrvatske; sudjeluje u planiranju i predlaganju mjera i programa za
unaprjeđenje stanja u tom području; prati i analizira poslovanje i razvoj
gospodarskih subjekata u djelatnosti cestovnog prometa i javnih cesta i ostalih
vidova prometa, te obavlja i druge poslove koji proizlaze iz prirode poslova
odnosno naloga ministra i državnog tajnika.

Za obavljanje poslova u
Upravi za strateške infrastrukturne projekte ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel za studijske
podloge i pripremu projekata

b) Odjel za provedbu i
praćenje provedbe projekata.

a) Odjel za studijske podloge i pripremu
projekata

Članak 97.

Odjel za studijske
podloge i pripremu projekata obavlja stručne poslove koji se odnose na
prikupljanje podatka i dokumentacija; sudjelovanje u izradi i donošenju
prostornih i prometnih planova, te studija na svim razinama (državna,
županijska, lokalna) koja se odnose na ceste, autoceste, željeznice, luke,
aerodrome, vodene plovne puteve (kanale); ocjenu studija izvodljivosti i druge
studijske dokumentacije koja se izrađuje za strateške infrastrukturne projekte
i podnosi ih na daljnji postupak, te pripremu natječajne dokumentacije za
koncesijske projekte, sudjeluje u pripremi i koordinira strategiju razvitka
javnih cesta, koordinira, izrađuje i predlaže Vladi Republike Hrvatske četvero­godišnje
programe građenja i održa­vanja javnih cesta, koordinira i prati cjelovitost
sustava javnih cesta, obavlja poslove koji se odnose na razvoj, planiranje,
građenje i održavanje javnih cesta, sudjeluje u radu međunarodnih organizacija
iz područja cesta, te radu stručnih društava, daje stručna mišljenja iz područja
planiranja, razvoja, građenja i održavanja javnih cesta, prati izradu studija i
projekata građenja i održavanja javnih cesta uključujući i učešće u upravnom
postupku građenja cesta od lokacijske do uporabne dozvole, prati razvoj
auto-cestovnog sustava i naplate cestarina, sudjeluje u pripremi financiranja,
razvoja i održa­vanja javnih cesta i usklađivanja s državnim pro­računom,
surađuje s Hrvatskim cestama d.o.o., Hrvatskim autocestama d.o.o., koncesijskim
društvima, Županijskim upravama za ceste, te projektnim i izvođačkim pravnim
osobama, te obavlja i druge poslove koji proizlaze iz prirode posla odnosno
naloga ministra i državnog tajnika.

b) Odjel za provedbu i praćenje provedbe
projekata

Članak 98.

Odjel za provedbu i praćenje provedbe projekata
obavlja stručne poslove koji se odnose na: sudjelovanje u provedbi natje­čajnog
postupaka za koncesijske programe i projekte stra­teške prometne
infrastrukture; praćenje provedbe Strategije razvitka prometne infrastrukturei drugih strateških projekata od interesa za održivi razvitak Republike
Hrvatske, te programe njihovog građenja i održavanja; sudjelovanje u izboru
najpovoljnijeg po­nuđača, vođenje pregovora o optimalnom modelu financiranja i
drugim segmentima koncesije (ugovori i drugo); sudjelovanje u organizaciji,
provedbi i nadzoru postupaka ustupanja radova (priprema natječajne
dokumentacije, provođenje natječaja, izbor najpovoljnijeg ponuđača) u
segmentima razvitka koji su joj u nadležnosti Uprave; praćenje izvršenja
ugovora o građenju prema ugovorenoj dinamici, kvaliteti i ugovorenim
financijskim elementima; kontrolu svih financijskih tokove vezanih za
realizaciju investicija strateških infrastukturnih ugovora iz nadležnosti
Uprave; te obavlja i druge poslove koji proizlaze iz prirode posla odnosno naloga
ministra i državnog tajnika.

16. UPRAVA ZA OBNOVU OBITELJSKIH KUĆA

Članak 99.

Uprava za obnovu
obiteljskih kuća obavlja upravno-pravne i stručne poslove koji se odnose na:
planiranje, organizaciju, provedbu i nadzor provedbe obnove u ratu oštećenih ili
uništenih obiteljskih kuća, programske i druge informacije od značaja za obnovu
obiteljskih kuća; izradu i provođenje zakona i drugih propisa iz područja
obnove obiteljskih kuća; izradu programa , mjera i projekata od značaja za
obnovu obiteljskih kuća, usklađivanje aktivnosti pojedinih službi unutar tijela
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, a osobito ureda državne
uprave nadležnih za poslove obnove; aktivnosti koje u svezi s obnovom
obiteljskih kuća provode odgovarajuća ministarstva, državne upravne
organizacije i drugi sudionici obnove (međunarodne donatorske organizacije);
rješavanje u upravnom postupku o pravu na obnovu obiteljskih kuća; suradnju i
koordinaciju aktivnosti s državnim odvjetništvom i državnim uredima nadležnim
za poslove obnove u svezi rješavanja o pravu na naknadu materijalne štete
nastale na materijalnim dobrima sukladno Zakonu o obnovi a temeljem posebnog
propisa; predlaganje financijske politike u svezi s obnovom, te obavlja i druge
poslove koje odredi ministar i državni tajnik.

Za obavljanje poslova u
Upravi za obnovu obiteljskih kuća ustrojavaju se sljedeći odjeli:

a) Odjel za
upravno-pravne poslove i dokumentaciju

b) Odjel za obnovu
obiteljskih kuća.

a) Odjel za upravno-pravne poslove i
dokumentaciju

Članak 100.

Odjel za upravno-pravne poslove i dokumentaciju
obavlja upravne i stručne poslove u svezi provedbe Zakona o obnovi; rješava u
drugostupanjskom postupku o pravu na obnovu i provodi upravni nadzor, obavlja i
druge upravno-pravne poslove za potrebe Uprave; suradnju i koordinaciju
aktivnosti s državnim odvjetništvom i državnim uredima nadležnim za poslove
obnove u svezi rješavanja o pravu na naknadu materijalne štete nastale na
materijalnim dobrima sukladno Zakonu o obnovi a temeljem posebnog propisa; daje
prijedloge za pokretanje kaznenog postupka protiv osoba koje su protuzakonito
ostvarile pravo na obnovu; pruža stručnu pomoć uredima državne uprave nadležnim
za poslove obnove; obavlja pismenu i usmenu komunikaciju s korisnicima u svezi
ostvarivanja prava na obnovu; vodi očevidnike o ostvarenim pravima na obnovu;
prikuplja i obrađuje podatke o korisnicima obnove i objektima obnove; izrađuje
odgovarajuća izvješća, preglede, plansko-analitičke podatke u svezi s obnovom;
obavlja unos, kontrolu, informatičku obradu i pohranu podataka.

Za obavljanje poslova i zadaća u Odjelu za
upravno-pravne poslove i dokumentaciju ustrojava se:

a/1 Odsjek za upravne postupke i pravne poslove

a/2 Odsjek za dokumentaciju i analizu.

a/1 Odsjek za upravne postupke i pravne poslove

Članak 101.

Odsjek za upravne postupke i pravne poslove
obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na provedbu Zakona o obnovi i
drugih propisa vezanih za proces obnove; provodi drugostupanjski postupak u
svezi ostvarivanja prava na obnovu, te o tome vodi očevidnik; provodi upravni
nadzor nad primjenom propisa u radu ureda državne uprave nadležnih za poslove
obnove; priprema nacrte propisa iz područja obnove, daje stručna mišljenja i
tumačenja u svezi s obnovom; pruža stručnu pomoć uredima državne uprave nadležnim
za poslove obnove, te obavlja pismenu i usmenu komunikaciju s korisnicima prava
na obnovu; planira i provodi realizaciju isplate novčanih potpora za popravak,
po osnovi posebnih prava i zamjena prava; izrađuje godišnje programe rada i
prati njihovo izvršavanje; daje stručna mišljenja i savjete u svezi
ostvarivanja posebnih prava; organizira i planira postupak stručnog izračuna
visina utrošenih sredstava.

a/2 Odsjek za dokumentaciju i analizu

Članak 102.

Odsjek za dokumentaciju i analizu organizira, provodi
i nad­zire informatičko-dokumentacijsko praćenje aktivnosti i programa obnove;
ustrojava i održava evidencije o korisnicima prava po modelima obnove i
teritorijalnom ustroju; organizira i provodi strojnu kontrolu ispravnosti
utvrđenih prava; planira i provodi realizaciju prava na novčane potpore za
popravak i opremanje korisnika i o tome vodi evidenciju; organizira
pohranjivanje i zaštitu podataka; koordinira rad na izradi informativnih
izvješća o stanju i aktivnostima obnove; planira i provodi razmjenu podataka o
korisnicima prava s drugim tijelima i upravama koje provode stambeno
zbrinjavanje; instalira i održava računalske i terminalske veze, organizira i
održava rad računala i programskih osnova rada; pruža informatičku podršku svim
djelatnicima i ustrojstvenim jedinicama Uprave za obnovu, izrađuje potrebna
izvješća i provodi informatičku razmjenu podataka s uredima državne uprave
nadležnim za poslove obnove i ostalim tijelima, te izrađuje godišnje planove
rada i prati njegovo izvršavanje.

b) Odjel za obnovu obiteljskih kuća

Članak 103.

Odjel za obnovu obiteljskih kuća obavlja stručne
poslove koji se odnose na izradu prijedloga i programa obnove i pripremu radova
obnove obiteljskih kuća; usklađuje rad svih sudionika u pripremi i realizaciji
radova obnove; neposredno organizira provedbu svih radova koji se odnose na
popravak, obnovu i izgrad­nju obiteljskih kuća; usmjerava i koordinira rad
sudionika obnove (područne i lokalne nadzorne službe i izvoditelji radova),
poslove upisa i praćenja obračunskih situacija, te temeljem podataka dobivenih
od Uprave za proračun i financije prati dinamiku pla­ćanja obračunskih
situacija, vodi očevidnik obračunskih situacija; izrađuje izvješća o dinamici
plaćanja.

Ostale
ustrojstvene jedinice

1. TAJNIŠTVO

Članak 104.

Tajništvo kao posebna ustrojstvena jedinica, za
potrebe Ministarstva obavlja pravne, kadrovske, organizacijske, opće, poslove
nabave, informatičke poslove i obrambeno-sigurnosne poslove.

Za obavljanje poslova Tajništva ustrojavaju se
sljedeći odjeli:

a) Odjel pravnih poslova

b) Odjel kadrovskih i općih poslova

c) Odjel nabave

d) Odjel za informatiku.

a) Odjel pravnih poslova

Članak 105.

Odjel pravnih poslova
Tajništva ministarstva priprema pri­jedloge rješenja u drugostupanjskom
postupku povodom prigovora na: prvostupanjska rješenja o prijemu u državnu
službu, rješenja o rasporedu na radno mjesto, rješenja o premještaju i drugih
rješenja glede radno-pravnog statusa službenika i namještenika. Slijedom toga,
provodi postupak povodom prigovora na rješenja o ocjeni službenika i
namještenika, prigovora na rješenja o godišnjem odmoru, prigovora na rješenja o
plaćenom i neplaćenom dopustu i sl. Daje odgovore na tužbe glede radno pravnih
sporova koji se vode kod Upravnog suda Republike Hrvatske.

U mjerodavnosti Odjela
je i provođenje postupka u svezi s rješavanjem predmeta utvrđivanja
odgovornosti zbog lake povrede službene dužnosti za službenike i namještenike
Ministarstva, te priprema podnesaka (prijedloga) za postupke koji se vode pred
Službeničkim sudom za teške povrede službene dužnosti službenika i namještenika
Ministarstva, a po ovlasti ministra zastupanje istih kod Službeničkog suda u
Zagrebu. Provodi postupak povodom prigovora na rješenja o udaljenju iz državne
službe. Sastav­lja podneske u svezi sa sporovima kod Upravnog suda Republike
Hrvatske povodom tužbi na drugostupanjska rješenja glede radno-pravnih sporova.
Obavlja i poslove zaštite od požara, poslove o vatrodojavi, gromobranskoj
instalaciji i protupožarnoj opremi te, uz suradnju s institucijama koje se bave
protupožarnom zaštitom, poslove nadgledanja i koordiniranja poslova
protupožarne zaštite na objektima područnih jedinica Ministarstva. Ukazuje na
obveze poštivanja propisa o protupožarnoj zaštiti i mjerodavnim tijelima
ukazuje na uočene propuste glede obveze poštivanja istih. Obavlja poslove
vezano za gospodarenje nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske kojima se
koristi Ministarstvo, te u svezi s nekretninama o kojima vodi podatke u
Očevidniku nekretnina, surađuje sa Središnjim državnim uredom za upravljanje
državnom imovinom, Državnim odvjetništvom Republike Hrvatske, drugim tijelima
državne uprave i pravnim osobama. Vodi Očevidnik nekretnina u vlasništvu
Republike Hrvatske kojima se koristi Ministarstvo i Središnjem državnom uredu
za upravljanje državnom imovinom redovito dostavlja podatke u svezi s istim,
kao i očitovanja i potrebna izvješća. Od Središ­njega državnog ureda za
upravljanje državnom imovinom ishođuje potrebne suglasnosti za usklađivanje i
pravnu valjanost Ugovora o zakupu poslovnog prostora s važećim propisima (osim
poslova koji su prema unutarnjem ustrojstvu u mjerodavnosti druge ustrojstvene
jedinice Ministarstva), vodi podatke bitne za reguliranja statusa stanova i
ugovorno reguliranje statusa korisnika stanova, te Središnjem državnom uredu za
upravljanje državnom imovinom daje potrebite prijedloge i očitovanja glede
reguliranja statusa stanova i korisnika. Provodi aktivnosti za ažurnost i
usklađenost stvarnog stanja nekretnina s podacima iz zemljišnih knjiga.

Za obavljanje poslova iz mjerodavnosti Odjela,
ustrojavaju se sljedeći odsjeci:

a/1 Odsjek drugostupanjskoga radnog prava

a/2 Odsjek za stegovni postupak i zaštitu od
požara

a/3 Odsjek za gospodarenje nekretninama.

a/1 Odsjek drugostupanjskoga radnog prava

Članak 106.

Odsjek drugostupanjskoga radnog prava obavlja
sljedeće poslove: sudjeluje u postupcima koji se vode pred mjerodavnim
sudovima, a u vezi sa službeničkim odnosima, te provodi postupak u drugom
stupnju povodom, prigovora na rješenja o prijemu u državnu službu, prigovora na
rješenja o rasporedu službenika i namještenika, premještaju, prigovora na
rješenja o ocjeni službenika i namještenika, prigovora na rješenje o godišnjem
odmoru, prigovora na rješenje o plaćenom i neplaćenom dopustu i slično. Daje
očitovanja na dopise u vezi postupaka koji se vode pred Upravnim sudom
Republike Hrvatske povodom službeničkih odnosa, te odgovore na tužbe kod
Upravnog suda Republike Hrvat­ske glede drugostupanjskih upravnih akata kojima
je riješeno o radno-pravnom statusu službenika i namještenika. Surađuje s
Državnim odvjetništvom Republike Hrvatske, Ustavnim sudom Republike Hrvatske,
drugim tijelima državne uprave i pravnim subjektima, te izrađuje dopise i daje
očitovanja u svezi s postupcima iz djelokruga poslova Odsjeka.

a/2 Odsjek za stegovni postupak i zaštitu od
požara

Članak 107.

Odsjek za stegovni postupak i zaštitu od požara
obavlja: administrativne i stručne poslove u svezi provođenja postupka i
donošenja rješenja za lake povrede službene dužnosti za službenike i
namještenike u Ministarstvu, postupka u svezi podnošenja prijava i komunikacija
sa Službeničkim sudom za službenike i namještenike u Ministarstvu, te po
ovlasti ministra zastupanje prijedloga kod Službeničkog suda u Zagrebu. Obavlja
stručne poslove žalbenog postupka na odluke Službeničkog suda u Zagrebu, te
očitovanja na odluke Višega službeničkog suda. Izrađuje i daje odgovore na
žalbe Višem službeničkom sudu, te postupke u svezi s upravnim sporovima koji se
vode glede istih, provodi postupak povodom prigovora na rješenja o udaljenju iz
državne službe. Prikuplja i daje očitovanja, izrađuje rješenja, dopise i druga
pismena, sastavlja izvješća, te surađuje s drugim tijelima državne uprave i
pravnim subjektima. Obavlja i poslove zaštite od požara, brine o vatrodojavi,
gromobranskoj instalaciji i protupožarnoj opremi, nadgleda i koordinira poslove
protupožarne zaštite na objektima područnih jedinica Ministarstva, te surađuje
s institucijama koje se bave protupožarnom zaštitom i ukazuje na obveze
poštivanja propisa o protupožarnoj zaštiti. Ukazuje na obvezu poznavanja i
primjene propisa o protupožarnoj zaštiti, te mjerodavnim tijelima ukazuje na
uočene propuste i obvezu postupanja sukladno propisima o protupožarnoj zaštiti.

a/3 Odsjek za gospodarenje nekretninama

Članak 108.

Odsjek za gospodarenje
nekretninama (izuzimajući poslove i objekte iz mjerodavnosti ustrojstvene
jedinice koja primjenjuje Zakon o obnovi i posebne zakone za područja posebne
državne skrbi) obavlja najsloženije poslove stručnog nadgledanja održa­vanja,
upravljanja, adaptacija i rekonstrukcija zgrada koje koristi Ministarstvo,
prati stanje poslovnih objekata i poslovnih prostora koje koristi Ministarstvo
(zgrade Lučkih i riječnih kapetanija, Ispostave kapetanija), te sudjeluje u
pripremi i izradbi izvješća i prijedloga za osiguranje potrebitih sredstava.
Projektira i vodi građevinsku dokumentaciju, inicira i vodi postupak ishođenja
građevinske dokumentacije glede objekata iz mjerodavnosti Odsjeka. Vodi i
ažurira dokumentaciju o nekretninama o kojima vodi Očevidnik nekretnina,
provodi aktivnosti za ažurnost i usklađenost stvarnog stanja i stanja u
katastru i zemljišnim knjigama. Vodi Očevidnik nekretnina i ažurira podatke
koje dostavlja Središnjem državnom uredu za upravljanje državnom imovinom, kao
i redovita i potrebna izvješća i očitovanja na zahtjev istog. Vodi
dokumentaciju i podatke o stanovima na raspolaganju Ministarstva, predlaže
rješenja glede reguliranja statusa stanova i njihovih korisnika, te daje
stručna tehnička mišljenja i radi za­stup­ljenosti tehničke struke sudjeluje u
radu povjerenstava koja odlučuju o nekretninama. Surađuje sa Središnjim
državnim uredom za državnu imovinu, Državnim odvjetništvom Republike Hrvatske i
drugim pravnim subjektima, te od Središnjega državnog ureda za upravljanje državnom
imovinom ishođuje potrebne suglasnosti za provođenje postupka za usklađivanje i
pravnu valjanost Ugovora o zakupu poslovnog prostora s važećim propisima (osim
dijela poslova koji su prema unutarnjem ustrojstvu Ministarstva u mjerodavnosti
druge ustrojstvene jedinice).

b) Odjel kadrovskih i općih poslova

Članak 109.

Odjel kadrovskih i općih poslova obavlja
upravno-pravne poslove u svezi prijama u državnu službu, rasporeda na radna
mjesta, te provodi postupak o svim drugim pitanjima koja se od­nose na prava i
obveze iz radnih odnosa službenika i namješte­nika Ministarstva u prvom
stupnju, vodi očevidnik državnih služ­benika i namještenika, prati pravnu
regulativu, sudjeluje u izradi i realizaciji programa stručnog usavršavanja i
osposobljavanja, obavlja druge upravno stručne i uredske poslove, te poslove za­štite
na radu, telefonske centrale i čajne kuhinje.

Za obavljanje općih i
kadrovskih poslova ustrojavaju se sljedeći odsjeci:

b/1 Odsjek kadrovskih poslova

b/2 Odsjek radno pravne
regulative i stručnog usavršavanja

b/2 Odsjek općih
poslova.

b/1 Odsjek kadrovskih poslova

Članak 110.

Odsjek kadrovskih poslova obavlja upravno pravne
poslove u svezi prijema u državnu službu, rasporeda i premještaja državnih
službenika i namještenika, imenovanja i razrje­šenja, godišnjih odmora,
plaćenih i neplaćenih dopusta te ocjenjivanja državnih službenika i
namještenika, vodi očevidnik o državnim službenicima i namještenicima
Ministarstva i izdaje izvode iz tih očevid­nika.

b/2 Odsjek radno-pravne regulative i stručnog
usavršavanja

Članak 111.

Odsjek radno-pravne regulative i stručnog
usavršavanja prati propise iz područja radnog prava, te statusnih prava
dužnosnika, državnih službenika i namještenika, sudjeluje u izradi i
realizaciji plana i programa stručnog usavršavanja i osposobljavanja, priprema
i prati realizaciju ugovora o stručnom usavršavanju i osposob­ljavanju, provodi
postupak prijama vježbenika u državnu službu, te prati njihov rad, prati
propise i obavlja poslove u svezi zaštite na radu, kao i druge postupke
pripreme rješenja u svezi radno-
-pravnog statusa službenika i namještenika.

b/3 Odsjek općih poslova

Članak 112.

Odsjek općih poslova obavlja upravno stručne
poslove primitka, otpreme i dostave pošte, odabira arhivske građe, vođenja
pismohrane i propisanih očevidnika, poslove prijepisa, fotokopiranja i druge
uredske poslove, poslove telefonske centrale, čajne kuhinje i sl.

c) Odjel nabave

Članak 113.

Odjel nabave dinamički i materijalno planira,
priprema i provodi sve postupke nabave za potrebe cijelog Ministarstva u
pogledu nabave, dugotrajne materijalne i nematerijalne imovine Ministarstva, te
roba radova i usluga za potrebe Ministarstva, definira načine, procedure i
predmete nabave sukladno Zakonu o javnoj nabavi, samostalno ili u suradnji s
odgovarajućim stručnim službama ovisno o predmetu nabave priprema i izrađuje
tendersku dokumentaciju za provođenje postupaka nabave, daje tehničku i stručnu
podršku povjerenstvima za nabavu i sudjeluje u njihovom radu, vodi brigu da se
nabava odvija sukladno planu proračuna u pogledu zadanih okvira financijskih
sredstava i namjene istih, definira komercijalne i obvezno-pravne odnose
Ministarstva i pravnih subjekata, te fizičkih osoba iz djelokruga rada Odjela,
priprema i izrađuje ugovore iz područja nabave, prati izvršenje ugovornih
obveza, osim izvršenja obveza iz ugovora u nadležnosti pojedinih resora
Ministarstva, sukladno odredbama Zakona o javnoj nabavi vodi sve evidencije o
postupcima nabave i ugovorima zaključenim temeljem istih kao i o ostalim
ugovorima kojima je Ministarstvo preuzelo obveze sukladno Zakonu o obveznim
odnosima, vodi kontrolu ispravnosti ugovornih odnosa u pogledu zakupa imovine i
zakupa poslovnih prostora u kojima se Ministarstvo nalazi u ulozi zakupodavca
ili zakupoprimca, vodi skladišno poslovanje potrošnog materijala, autoguma i
sitnog inventara, obavlja stručne i tehničke poslove u svezi s prije­voznim
sredstvima voznog parka koja koristi Ministarstvo, te obavlja i ostale poslove
po nalogu tajnika i ministra, osim istovrsnih poslova koji se obavljaju u
okviru Uprave za strateške infrastrukturne projekte ovog Ministarstva.

Za obavljanje poslova
nabave ustrojavaju se sljedeći odsjeci:

c/1 Odsjek za
provođenje postupaka nabave i ugovaranje

c/2 Odsjek za praćenje
i izvršavanje ugovornih obveza i skladišno poslovanje potrošne robe i sitnog
inventara

c/3 Odsjek voznog parka.

c/1 Odsjek za provođenje postupaka nabave i
ugovaranje

Članak 114.

Odsjek za provođenje postupaka nabave i
ugovaranje izra­đuje materijalni i dinamički plan nabave sukladno proračunu
Ministarstva za proračunsku godinu, definira predmete nabave i izrađuje
tendersku dokumentaciju za provedbu postupaka nabave u suradnji s odgovarajućim
stručnim službama Ministarstva ovisno o predmetu nabave, definira načine nabave
sukladno Zakonu o javnoj nabavi, izrađuje sve dokumentaciju naručitelja za pro­vođenje
postupaka nabave definiranih Zakonom o javnoj nabavi, provodi sve postupke
nabave roba, radova i usluga za potrebe cijelog Ministarstava propisane Zakonom
o javnoj nabavi, definira uvjete i načine ugovaranja predmeta nabave, te načine
osiguranja izvršenja ugovornih obveza isporučitelja predmeta nabave, izrađuje
narudžbe i ugovore za nabavu roba, radova i usluga, provodi postupak javnog oglašavanja
predmeta nabave sukladno zakonu, te postupak javnog oglašavanja zaključenih
ugovora Ministarstva, sukladno zakonu.

c/2 Odsjek za praćenje i izvršavanje ugovornih
obveza i skladišno poslovanje potrošne robe i sitnog inventara

Članak 115.

Odsjek za praćenje i
izvršavanje ugovornih obveza i skla­dišno poslovanje potrošne robe i sitnog
inventara vodi evidencije svih ugovora Ministarstva sukladno Zakonu o javnoj
nabavi, vodi zakonom propisane evidencije postupakanabave malih
vrijednosti, vodi zakonom propisane evidencije o provedenim postupcima javne
nabave i sklopljenim ugovorima o javnoj nabavi, prati preuzete obveze prema
namjeni proračunskih sredstava (računima proračuna), prati izvršenje ugovornih
obveza po zaključenim ugovorima za predmete nabave osim ugovornih obveza u
nadležnosti pojedinog resora Ministarstva, vodi skla­dišno poslovanje
nabavljene potrošne robe i sitnog inventara centralnog skladišta Ministarstva i
skladišta svih dislociranih ustrojstvenih jedinica Ministarstva.

c/3 Odsjek voznog parka

Članak 116.

Odsjek voznog parka obavlja poslove koji se
odnose na korištenje prijevoznih sredstava za potrebe Ministarstva, poslove u
svezi održavanja službenih automobila i opreme, sukladno uvjetima njihove
eksploatacije, namjene i tehničkim uputstvima pro­izvođača, vodi propisane
očevidnike, prati stanje, analizira, elaborira i predlaže poduzimanje mjera da
službeni automobili po količini i kvaliteti mogu udovoljiti zahtjevima
Ministarstva, inicira donošenje planova korištenja automobila i koordinira
izvršenje toga plana, obavlja uviđaje prometnih nezgoda i priprema odštet­ne
zahtjeve, te druge poslove koji proizlaze iz upravljanja, ko­rištenja i
održavanja službenih automobila ovog Ministarstva.

d) Odjel za informatiku

Članak 117.

Odjel za informatiku obavlja stručne i tehničke
poslove vezane za planiranje, organiziranje, usklađivanje i provedbu sustavne
informatizacije u Ministarstvu, izrađuje analize potreba Ministarstva u
području primjene informacijske i komunikacijske tehnologije i predlaže mjere
za unaprjeđenje informatizacije u Ministarstvu, brine se za nabavu i održavanje
računalne i programske opreme te za razvoj i održavanje lokalne računalne i
komunikacijske mreže i pristupne veze na Internet, brine se za razvoj,
održavanje javnih i internih informacijskih usluga kao što su WWW informacijske
usluge i središnji WWW portal Ministarstva, razvija i održava središnje baza
podataka u Ministarstvu, sudjeluje u definiranju, razradi i održavanju
korisničkih programskih aplikacija za pojedine ustrojstvene jedinice
Ministarstva, brine se za sigurnost informacijskog sustava, osigurava
savjetodavnu podršku korisnicima informacijskog sustava, organizira i sudjeluje
u provedbi edukacije korisnika informacijskog sustava, sudjeluje u planiranju i
provedbi projekta izgradnje računalno-komunikacijske mreže tijela državne
uprave te interno koordinira poslove vezane uz internetizaciju, sudjeluje u
planiranju, usklađivanju i provedbi programa tehničke pomoći vezanih za
informatizaciju, baze podataka i baze znanja, prati razvoj komunikacijske i
informacijske tehnologije, sudjeluje u planiranju i provedbi projekata razvoja
informacijskog društva, te obavlja i druge poslove iz djelokruga rada Odjela i
poslove koje odredi tajnik i ministar.

2. KABINET MINISTRA

Članak 118.

Kabinet ministra obavlja administrativne,
stručne i protokolarne poslove za ministra i državne tajnike, poslove u svezi
doticaja i komunikacije sa Hrvatskim saborom, Vladom Republike Hrvatske i
drugim tijelima državne uprave te pravnim osobama koje imaju javne ovlasti,
koordiniraju poslovi sa Samostalnim odjelom za odnose s javnošću, poslove u
svezi s evidencijom i pohranom povjerljive pošte, normativno-pravne poslove u
svezi davanja primjedbi i mišljenja na prijedloge zakona i drugih propisa, daje
stručna mišljenja u svezi s provedbom zakona i drugih propisa, prati provedbu
zakona i drugih propisa te predlaže njihovu izmjenu i dopunu, te druge stručne
i administrativne poslove u svezi s ostvarivanjem programa rada i djelovanja
ministra i državnih tajnika.

3. SAMOSTALNI ODJEL ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU

Članak 119.

Samostalni Odjel za odnose s javnošću obavlja
poslove vezane za planiranje, usmjeravanje, nadzor i provedbu strategije
informiranja i odnosa s javnošću, poslove medijskog, promidžbenog i drugog
prezentiranja aktivnosti Ministarstva, poslove pripreme istupa ministra,
državnih tajnika i drugih dužnosnika Ministarstva u javnosti, poslove
uređivanja Internet (WEB) stranica Ministarstva, poslove uređivanja i izdavanja
publikacija Ministarstva i drugih informativnih sadržaja o aktivnostima
Ministarstva, poslove suradnje s Uredom za odnose s javnošću Vlade Republike
Hrvatske, osobama ili službama koje obavljaju istu ili sličnu djelatnost u
vladinim i nevladinim organizacijama, te druge poslove usmjerene na promidžbu
rada pojedinih ustrojstvenih jedinica i Ministarstva u cjelini.

4. SAMOSTALNI ODJEL ZA UNUTARNJU REVIZIJU

Članak 120.

Samostalni odjel za unutarnju reviziju obavlja
najsloženije poslove unutarnje revizije korištenja proračunskih sredstava,
provjerava pravilnost njihovog korištenja, obavlja provjeru primjene zakona i
drugih propisa u vezi s državnim proračunom, ukazuje na uočene nepravilnosti i
poduzima mjere za njihovo otklanjanje, sastavlja izvješća o obavljenoj
reviziji, surađuje s državnom revizijom, postupa u pojedinim predmetima po
pravu nadzora, predlaže mjere za bolju usklađenost djelovanja uprava kontrolira
rad unutarnjih ustrojstvenih jedinica po nalogu ministra, koordinira rad s
drugim državnim tijelima, pribavlja rukovoditeljima ana­litičke podatke o
djelotvornosti unutarnjih kontrola, pruža objektivna jamstva i savjetodavnog je
karaktera u svrhu poboljšanja poslovanja, unaprjeđenja ispunjavanja zadanih
ciljeva poticanjem i uvođenjem sistematskog, discipliniranog pristupa radu, utvrđuje
postojanje i razinu različitih rizika koji se pojavljuju u obavljanju
različitih poslova u Ministarstvu, a koji sprečavaju ili mogu spriječiti
postizanje postavljenih ciljeva, daje preporuke za poboljšanje i provedbu
unutarnjih kontrola kao skupa propisanih postupaka i procedura, izrađuje plan
unutarnje revizije i predlaže metode rada unutarnje revizije, podnosi izvješća
ministru, kontrolira kvalitetu pruženih usluga i izvedenih radova od strane
vanjskih dobavljača, vrši nadzor na provođenjem postupaka javne nabave,
kontrolira valjanost potpisanih ugovora i korektnost njihovog izvršavanja,
nadzire trošenje sredstava subvencija, kapitalnih i tekućih pomoći korisnicima
iz nadležnosti Ministarstva, te obavlja i druge poslove po nalogu ministra.

5. SAMOSTALNI ODJEL ZA PROMETNU POLITIKU I
EUROPSKE INTEGRACIJE

Članak 121.

U Samostalnom odjelu za prometnu politiku i
europske integracije obavljaju se poslovi pripreme i objedinjavanja dokumenata
za više prometnih područja za potrebe multilateralne suradnje u okviru
međunarodnih tijela iz područja prometa kao cjeline (između ostalih poglavito
CEMT, tj. Europske konferencije ministara prometa, G-24 RG za promet – radna
grupa koja se bavi pripremom strateških dokumenata za potrebe EZ-a, UN ECE/ITC
Međunarodno prometno vijeće Ekonomske komisije za Europu Ujedinjenih naroda i
druge multilateralne forume), raznih regionalnih suradnji (SEI Srednje europska
inicijativa – radna grupa za promet, Kvadrilaterala, Konferencije ministara
prometa srednje Europe i sl. regionalne formalne i manje formalne
organizacije), izvršnih odbora za unaprjeđenje prometa na sveeuropskim među­narodnim
koridorima, bilateralne suradnje u okviru međudržavnih odbora za gospodarsku
suradnju, kao i drugih oblika suradnje s pojedinim zemljama iz područja
prometa, priprema hrvatskog diplomatskog osoblja za rad u DKP-ima i suradnja sa
stranim diplomatskim predstavništvima, surad­nja s međunarodnim financij­skim
institucijama i sl.

U Odjelu se prate i
provode aktivnosti vezane za pripreme i usporedbe dokumenata strategije
prometnog razvitka, kako u odnosu na održivi razvitak prometne djelatnosti u
okviru ukupnog gospodarstva Republike Hrvatske, tako i u odnosu na područje
zaštite okoliša, smanjenja negativnog utjecaja prometa na okoliš, te prostornog
razvitka.

U Odjelu se obavljaju i
poslovi u vezi s provedbom i sklapanjem Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju Republika Hrvat­ska – Europske zajednice.

U Odjelu se ustrojavaju sljedeći odsjeci:

a) Odsjek za međunarodnu suradnju i prometnu
politiku

b) Odsjek za europske integracije.

a) Odsjek za međunarodnu suradnju i prometnu
politiku

Članak 122.

Odsjek za međunarodnu suradnju i prometnu
politiku prati rad međunarodnih foruma prometne surad­nje, izvršavanje obveza
koje proizlaze iz članstva u tim tijelima, priprema dokumente bilateralne
suradnje za potrebe Ministarstva (i drugih delegacija koje sudjeluju u
bilateralnim susretima, a obuhvaćaju više od jedne prometne grane),
međudržavnih odbora za gospodarsku suradnju, te drugih oblika bilateralne
suradnje za tijela državne uprave, Ured Predsjednika Republike Hrvatske, Vlada
Republike Hrvat­ske, Hrvatski sabor i dr.

Sudjeluje u pripremama za sklapanje bilateralnih
sporazuma o pojedinim prometnim područjima, te u nužnom postupku izmjena svih
sklopljenih bilateralnih sporazuma sa zemljama članicama Europske unije i
zemljama kandidatima.

Odsjek priprema i objedinjava dokumente
strateške prometne politike za cjelinu prometne djelatnosti, surađuje s drugim tijelima
državne uprave u pitanjima zaštite okoliša, prostornih planova, utjecaja
prometa na održivi gospodarski razvitak, predlaže i priprema dokumente vezane
na programe održivog razvitka pojedinih prometnih područja koja proizlaze iz
strateških razvojnih dokumenata prometa kao cjeline.

Radi na jedinstvenim dokumentima koji se traže
od Ministarstva, ne samo za međunarodnu suradnju, nego i za objedinjavanje
podataka prema drugim tijelima uprave u Republici Hrvatskoj, te obavlja poslove
osmišljavanja i pripreme dokumenata jedinstvene prometne politike Republike
Hrvatske.

b) Odsjek za europske integracije

Članak 123.

Obavlja poslove na aktivnostima usmjerenim na
ispunjenje obveza temeljem SAA (Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju
Republika Hrvatska – Europska unija), osim praćenja i izvrša­vanja obveza koje
je Republika Hrvatska preuzela kroz SAA, za vrijeme dok SAA ne stupi na snagu,
obavlja poslove povezane s provedbom Privremenog sporazuma o trgovinskim i
njima povezanim pitanjima Republike Hrvatske – Europskih zajednica (Interim
Agreement). U Odsjeku se obavljaju pripreme i izrada dokumenata za pregovore s
EU, stručni poslovi za Privremeni, odnosno Odbor koji prati provedbu Sporazuma
o stabilizaciji i pridruživanju. Pored ostalog, u suradnji s upravama
Ministarstva izrađuje i priprema dokumente vezane na Nacionalni program RH za
pridruživanje EU za svaku kalendarsku godinu, koordinira dostavu podataka o
provedbi pojedinih mjera NP-a Ministarstvu europskih integracija i drugim
tijelima državne uprave. Sudjeluje u pripremi zakonskih i podzakonskih akata
pojedinih područja prometa, prati zakonsku regulativu vezanu uz promet
Europskih zajednica. Sudjeluje u radu pripreme i dostave dokumenata Europskoj
komisiji (putem Ministarstva europskih integracija), te na stručnom nivou
ostvaruje izravnu komunikaciju s pojedinim tijelima Europske unije, kao što je
Generalni direktorat za transport i energiju Komisije (DG TREN), te stranim
konzultantima koji su angažirani na različitim projektima. Sudjeluje u radu
povjerenstava za prilagodbu nacionalnog zakonodavstva *»acquis«*-u,
objedinjava i izrađuje nacionalni plan prilagodbe u područjima nadležnosti
Ministarstva. Nakon podnošenja zahtjeva Republike Hrvatske za članstvom u
Europskoj uniji, tj. otpoči­njanjem *»screening«* procesa sudjeluje u
aktivnostima usporedbe, prilagodbe i praćenju provedbe pravne regulative
Republike Hrvatske, te postupcima njenog usuglašavanja s *»acquies«*-em.

U Odsjeku se pripremaju
i objedinjavaju dokumenti vezani za potrebe kandidiranja pojedinih prometnih
projekata Republike Hrvatske za međunarodne programe suradnje, financijske
institucije, regionalne studije i sl., kao i poslove vezane za kandidiranje
projekata i njihovo praćenje kroz programe suradnje i pomoći Europske unije
(CARDS, TINA, Prometna studija) i dr.

U Odsjeku se obavljaju poslovi u svezi provedbe
Komunikacijske strategije i organiziraju i pripremaju predavanja o spe­cifičnim
informacijama za područje prometa u procesu prilagodbe i integracije s
europskim prometnim zakonskim okvirom i prometnim sustavom.

IV. UPRAVLJANJE UPRAVNIM ORGANIZACIJAMA I
UNUTARNJIM USTROJSTVENIM JEDINICAMA U SASTAVU MINISTARSTVA

Članak 124.

Ministar predstavlja Ministarstvo i upravlja
njegovim radom.

U slučaju spriječenosti ministra zamjenjuje ga
državni tajnik kojeg on ovlasti. Ukoliko ne bi bio imenovan državni tajnik,
ministra zamjenjuje pomoćnik kojeg on ovlasti.

Upravnim organizacijama u Ministarstvu
upravljaju pomoć­nici ministra.

Radom Tajništva Ministarstva upravlja tajnik
Ministarstva.

Članak 125.

Na čelu Kabineta ministra je tajnik Kabineta.

Na čelu Samostalnog odjela je načelnik.

Na čelu odjela je načelnik.

Na čelu odsjeka je voditelj odsjeka.

Na čelu lučke kapetanije je lučki kapetan, na
čelu kapetanije je kapetan kapetanije, a na čelu ispostave je kapetan
ispostave.

Ostalim ustrojstvenim jedinicama upravljaju
čelnici utvrđeni Uredbom o načelima za unutarnje ustrojstvo tijela državne
uprave (»Narodne novine«, br. 43/2001 i 8/2004).

V. OKVIRNI BROJ SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA
MINISTARSTVA

Članak 126.

Poslove iz djelokruga Ministarstva, zavisno o
vrsti, složenosti, stručnoj spremi i drugim uvjetima obavljaju državni
službenici i namještenici raspoređeni na radna mjesta u skladu sa zakonom.

Okvirni broj državnih službenika i namještenika
potreban za obavljanje poslova iz djelokruga Ministarstva utvrđuje se u Dodat­ku
(Tablici), koja je sastavni dio ove Uredbe i ne objavljuje se u »Narodnim
novinama«.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 127.

Pitanja od značaja za rad Ministarstva koja nisu
uređena Zakonom, Uredbom o načelima za unutarnje ustrojstvo tijela državne
uprave i ovom Uredbom, uredit će se Pravilnikom o unutarnjem redu, a osobito
broj potrebnih službenika i namještenika s naznakom njihovih osnovnih poslova i
zadaća, te stručnih uvjeta potrebnih za njihovo obavljanje, kao i njihove
ovlasti i odgovornosti.

Ministar mora, turizma, prometa i razvitka
donijet će Pravilnik o unutarnjem redu Ministarstva, u roku 60 dana od dana
stupanja na snagu ove Uredbe, uz prethodnu suglasnost Središnjeg državnog ureda
za upravu.

Ministar mora, turizma, prometa i razvitka
donijet će temeljem Pravilnika o unutarnjem redu rješenja o rasporedu državnih
službenika i namještenika Ministarstva u roku 30 dana od njegovog donošenja.

Članak 128.

Na dan stupanja na snagu ove Uredbe prestaju
važiti Uredba o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva pomorstva, prometa i veza
(»Narodne novine«, br. 125/2003 i 142/2003) i Uredba o unutarnjem ustrojstvu
Ministarstva turizma (»Narodne novine«, broj 70/01).

Članak 129.

Ova Uredba stupa na snagu danom objave u
»Narodnim novinama«.

Klasa: 023-03/04-01/22
Urbroj: 5030116-04-1
Zagreb, 18. veljače 2004.

Potpredsjednica Vlade
i ministrica obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti
**Jadranka** **Kosor****, dipl****. iur****.,** v. r.

Uredba, NN 24/2004-702