## Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije motornih vozila kategorije M1, s obzirom na vozačevo vidno polje TPV 132 (izdanje 00)

### NN 149/2004 (26.10.2004.), Pravilnik o tehničkim zahtjevima i postupku homologacije motornih vozila kategorije M1, s obzirom na vozačevo vidno polje TPV 132 (izdanje 00)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

2601

Na
temelju članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne
novine« broj 105/04) ravnatelj Držav­nog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo
donosi

## PRAVILNIK

### O TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA I POSTUPKU HOMOLOGACIJE MOTORNIH VOZILA KATEGORIJE M1 S OBZIROM NA VOZAČEVO VIDNO POLJE  TPV 132 (IZDANJE 00)

Članak
1.

Ovim
pravilnikom uređuju se tehnički zahtjevi i postupak homologacije za motorna
vozila kategorije M1(1)
s obzirom na vozačevo vidno polje.

Članak
2.

Tehnički
zahtjevi za vozila s obzirom na vozačevo vidno polje navedeni su u točkama 5. i
6. priloga I. te u prilozima III. i IV., a postupak homologacije u točkama 3. i
4. priloga I. ovoga pravilnika.

Svi
prilozi ovoga pravilnika od rednog broja I. - V. čine njegov sastavni dio.

Članak
3.

Tijelo
za homologaciju vozila u smislu odredaba ovoga pravilnika je Državni zavod za
normizaciju i mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu: Zavod).

Članak
4.

Zavod će
dodijeliti dodatak certifikatu o homologaciji tipa vozilas obzirom na vozačevo vidno
polje ako taj tip vozila zadovoljava zahtjeve navedene u točkama 5. i 6.
priloga l. i prilozima III. i IV. ovoga pravilnika.

Obrazac
za dodatak certifikatu o homologaciji tipa vozila dan je u prilogu V. ovoga
pravilnika.

Članak
5.

Vozila
kategorije M1 mogu se homologirati te
uvoziti i stav­ljati na tržište ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika i
njegovih priloga s obzirom na vozačevo vidno polje.

Članak
6.

Zavod
može ovlastiti pravnu ili fizičku osobu za obavljanje poslova tehničke službe
ako ispunjava sljedeće uvjete:

– da
zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC 17025 za osposobljenost ispitnih
laboratorija za područje ispitivanja prema zahtjevima ovoga pravilnika

– da
ima najmanje jednoga djelatnika školske spreme VII/1 strojarskog smjera

– da
može dokazati poznavanje metoda i postupaka ispitivanja sadržanih u točkama 5.
i 6. priloga l. i prilozima III. i IV. ovoga pravilnika.

Članak
7.

Ovaj
pravilnik stupa na snagu osam dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a počet
će se primjenjivati danom pristupa Republike Hrvatske Europskoj uniji.

if !supportEmptyParas endif

Klasa:
011-02/04-03/30
Urbroj: 558-04/13-04-1
Zagreb, 14. listopada 2004.

Ravnatelj
Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo **dr****. sc****. Marijan Andrašec, dipl. ing.,** v. r.

### \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_ (if !supportFootnotes[1]endif) Definicija vozila dana je u članku 4. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (“Narodne novine br. 115/04”) a kategorizacija vozila u prilogu II. A istoga pravilnika

### PRILOG I.

PODRUČJE
PRIMJENE, DEFINICIJE,
ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA,
HOMOLOGACIJA TIPA, ZAHTJEVI, ISPITNI POSTUPAK

1.          PODRUČJE PRIMJENE

1.1.       Ovaj se pravilnik primjenjuje na 180° prednjega
vidnog polja vozača vozila kategorije M1.

1.1.1.    Njezina je svrha osigurati odgovarajuće
vidno polje kad su vjetrobransko staklo i druge ostakljene površine suhe i čiste.

1.2        Zahtjevi ovoga pravilnika oblikovani su
za primjenu na vozila kategorije M1 u kojima je vozač na lijevoj strani. U vozilima
kategorije M1 u kojima je vozač na desnoj
strani ti zahtjevi primjenjuju se invertiranjem kriterija gdje je to moguće.

2.          DEFINICIJE

(2.1.)

2.2.       Tip
vozila obzirom na vidno polje

             »Tip
vozila s obzirom na vidno polje« označava vozila koja se ne razlikuju u takvim
bitnim stvarima kao što su:

2.2.1.    vanjski
i unutarnji oblici i rasporedi utvrđeni u stavku 1. koji mogu utjecati na
vidljivost te

2.2.2.    oblik
i mjere vjetrobranskog stakla i njegova pričvršće­nja.

2.3.       Trodimenzionalni
referentni sustav

             »Trodimenzionalni
referentni sustav« označava referentni sustav koji se sastoji od okomite
uzdužne ravnine X-Z, vodoravne ravnine X-Y i okomite poprečne ravnine Y-Z ( vidi
sliku 2. priloga III.). Sustav se upotrebljava za određivanje odnosa veličina
između polo­žaja konstrukcijske točke na nacrtu i njezina položaja na stvarnom
vozilu. Postupak za postavljanje vozila u odnosu na sustav opisan je u prilogu
III.; sve koordinate u odnosu na nultu točku na tlu određuju se na vozilu u
voznom stanju (kako je definirano u točki 2.6 priloga I. Pravilnika o
homologaciji tipa motornih vozila) i s jednim putnikom na prednjem sjedalu,
masa putnika iznosi 75 kg ± 1%.

2.3.1.    Vozila opremljena ovjesom namjestivim po
visini ispituju se u uobičajenom položaju za vožnju koji je odredio proizvođač
vozila.

2.4.       Primarne referentne oznake

             »Primarne referentne oznake« označavaju
provrte, površine, oznake ili identifikacijske oznake na nadogradnji vozila.
Tip upotrijebljene referentne oznake i položaj svake oznake u odnosu na X, Y i
Z koordinate trodimenzionalnoga referentnog sustava te u odnosu na
konstrukcijsku osnovnu ravninu mora navesti pro­izvođač vozila. Te se oznake
mogu upotrijebiti kao kontrolne točke u svrhu kontrole dimenzija kod sklapanja
nadogradnje vozila.

2.5.       Kut naslona sjedala

             (vidi prilog III., točka 1.3)

2.6.       Stvarni kut naslona sjedala

             (vidi
prilog III., točka 1.4)

2.7.       Konstrukcijski
određen kut naslona sjedala

             (vidi
prilog III., točka 1.5)

2.8.       V-točke

             »V-točke«
označavaju točke čiji su položaji u putnič­kome prostoru određeni okomitim
uzdužnim ravninama koje prolaze kroz središta krajnjih vanjskih sjedala u
prednjemu redu sjedala te R-točkom i konstrukcijskim kutom naslona sjedala
upotrijebljenim za dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima za vidno polje (vidi
prilog IV.).

2.9.       R-točka
ili referentna točka sjedala

             (vidi
prilog II.)

2.10.     H-točka

             (vidi
prilog II.)

2.11.     Temeljne
točke vjetrobranskog stakla

             »Temeljne
točke vjetrobranskog stakla« označavaju točke koje se nalaze na sjecištu crta
koje se zrakasto šire iz V-točaka prema naprijed na vanjsku površinu
vjetrobranskog stakla i vjetrobranskog stakla.

2.12.     Prozirno
područje vjetrobranskog stakla

             »Prozirno
područje vjetrobranskog stakla« označava ono područje na vjetrobranskome staklu
vozila, ili drugoj ostakljenoj površini, čija propusnost za svjetlo, mjerena
pod pravim kutom u odnosu na površinu, nije manja od 70%.

2.13.     P-točke

             »P-točke«
su točke oko kojih se okreće vozačeva glava kad gleda predmete na razini oka u
vodoravnoj ravnini.

2.14.     E-točke

             »E-točke«
su točke koje predstavljaju središta vozače­vih očiju i koje se upotrebljavaju
za procjenu mjere do koje A-stup zakriva vidno polje.

2.15.     A-stup

             »A-stup«
označava svaku vrstu nosača krova ispred okomite poprečne ravnine smještene 68
mm ispred V-točaka i uključuje sve neprozirne dijelove, kao što su okviri
vjetrobranskog stakla i okviri vrata koji su spojeni na takav nosač ili su u
njegovu nastavku.

2.16.     Vodoravno područje namještanja sjedala

             »Vodoravno područje namještanja
sjedala« označava područje uobičajenih vozačkih položaja, koje je odredio
proizvođač vozila, za namještanje vozačevog sje­da­la u smjeru X-osi (vidi točku
2.3).

2.17.     Prošireno područje namještanja sjedala

             »Prošireno područje namještanja
sjedala« označava pod­ručje određeno od strane proizvođača vozila za namješ­tanje
sjedala u smjeru X-osi (vidi točku 2.3) izvan područja uobičajenih vozačkih
položaja određe­nih u točki 2.16, a koje se koristi kod spuštanja sjedala u
ležeći položaj ili za olakšavanje ulaska u vozilo.

(2.18.)

3.          ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA

3.1.       Zahtjev za homologaciju tipa vozila s
obzirom na vozačevo vidno polje podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni
zastupnik.

3.2.       Zahtjev mora biti popraćen dokumentima (u
tri primjerka) sa sljedećim pojedinostima:

3.2.1.    opisom vozila s obzirom na kriterije
navedene u točki 2.2, zajedno s tehničkim crtežima i fotografijama ili
prostornim prikazom putničkoga prostora; moraju se navesti brojevi i/ili
simboli koji određuju tip vozila, i

3.2.2.    pojedinostima o primarnim referentnim
oznakama s dovoljno potankosti za njihovu laku identifikaciju te provjeru
položaja svake pojedine oznake u odnosu na ostale i na R-točku.

3.3.       Vozilo uzorak tipa vozila za koje je
zatražena homologacija dostavlja se tehničkoj službi koja provodi
homologacijska ispitivanja.

4.          HOMOLOGACIJA TIPA

(4.1.)

(4.2.)

(4.3.)    Certifikat sukladan obrascu navedenu u
prilogu V. prilaže se certifikatu o homologaciji tipa motornih vozila.

(4.4.) – (4.4.1.) – (4.4.2.)

(4.5.)

(4.6.)

(4.7.)

(4.8.)

5.          ZAHTJEVI

5.1.       Vozačevo
vidno polje

5.1.1.    Prozirno
područje vjetrobranskog stakla mora uključiti barem temeljne točke
vjetrobranskog stakla; to su:

5.1.1.1. vodoravna
temeljna točka ispred točke V1 i 17° lijevo (vidi sliku 1., dodatak, prilog IV.);

5.1.1.2. gornja
okomita temeljna točka ispred točke V1 i 7° iznad vodoravne razine, međutim, taj će se kut
do 30. rujna 1981. smanjiti na 5°;

5.1.1.3. donja
okomita temeljna točka ispred točke V2 i 5° ispod vodoravne razine;

5.1.1.4. za
provjeru zadovoljavanja zahtjeva za prednje vidno polje na suprotnoj strani
vjetrobranskog stakla određe­ne su tri dodatne temeljne točke simetrične u
odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila točkama određenim u 5.1.1.1. do
5.1.1.3.

5.1.2.    Kut
zakrivanja za svaki A-stup, kako je opisano u točki 5.1.2.1, ne smije prijeći
6° (usporedi sliku 3., dodatak, prilog IV.). Kut zakrivanja od A-stupa na
strani putnika, kako je opisano u točki 5.1.2.1.2, ne treba se određivati ako
su dva stupa smještena simetrično u odnosu na središnju uzdužnu okomitu ravninu
vozila.

5.1.2.1. Kut zakrivanja od svakog A-stupa mjeri se
polaganjem ovih dvaju vodoravnih presjeka u ravnini:

             Presjek 1: Polazeći od točke Pm
smještene na mjestu određenu u točki 5.3.1.1. položi se ravnina koja prema gore
čini kut od 2° prema vodoravnoj ravnini koja je kroz točku Pm položena prema
naprijed. Određuje se vodoravni presjek A-stupa, pola­ze­ći od najdalje pred­nje
točke presjeka A-stupa i nagnute ravnine (usporedi sliku 2., dodatak, prilog
IV.).

             Presjek 2: Ponovi se isti postupak
s ravninom koja je pod kutom od 5° nagnuta prema dolje u odnosu na vodoravnu
ravninu koja je kroz točku Pm položena prema naprijed (usporedi sliku 2.,
dodatak, prilog IV.).

5.1.2.1.1.         Kut zakrivanja A-stupa na vozačevoj
strani kut je koji nastaje u ravnini pogleda između usporednice s tangentom
koja povezuje točku E1 s
vanjskim rubom presjeka S2 ,
pri čemu ta usporednica polazi iz točke E2, i tangente koja povezuje točku E2 s unutarnjim rubom presjeka
S1 (usporedi sliku 3., dodatak,
prilog IV.).

5.1.2.1.2.         Kut zakrivanja A-stupa na strani
putnika kut je koji nastaje u ravnini pogleda između tangente koja povezuje točku
E3 s unutarnjim rubom presjeka
S1 i usporednice s tangentom koja povezuje točku E4 s vanjskim rubom presjeka S2, pri čemu ta usporednica
polazi iz točke E3
(usporedi sliku 3., dodatak, prilog IV.).

5.1.2.2. Nijedno vozilo ne smije imati više od dva
A-stupa.

5.1.3.    Ispod vodoravne ravnine kroz točku V1 i iznad triju ravnina kroz
točku V2, od kojih je jedna okomita
na ravninu X-Z i nagnuta naprijed 4° ispod vodoravne razine a druge dvije
okomite na ravninu Y-Z i nagnute 4° ispod            vodoravne
razine (vidi sliku 4., prilog IV.) u 180° vozačeva prednjeg vidnog polja         ne smije biti drugih zakrivanja osim
onih koja stvaraju A-stupovi, okviri između nepokretnih ili pokretnih prozora
za prozračivanje ili bočnih prozora, vanjske radioantene, retrovizori i brisači
vjetrobranskog stakla.

             Zakrivanjem vidnoga polja ne smatra
se sljedeće:

             – ugrađeni ili utisnuti vodiči
»radio antene« koji nisu širi od ovih vrijednosti:

             –
ugrađeni vodiči: 0,5 mm

             –
utisnuti vodiči: 1,0 mm.

             Vodiči
radioantene ne smiju prolaziti kroz područje A određeno u Smjernici 78/318/EEZ
koja se odnosi na naprave za pranje i brisanje stakala motornih vozila. Međutim,
kroz područje A mogu prolaziti tri vodiča radioantene ako njihova širina ne
prelazi 0,5 mm.

             –
vodiči za odmrzavanje i odmagljivanje unutar područja A koji su obično
»cik-cak« ili sinusoidalnog oblika te imaju ove mjere:

             –
najveća vidljiva širina: 0,030 mm

             –
najveća gustoća postavljanja vodiča:                          –
ako su vodiči okomiti: 8/cm

             –
ako su vodiči vodoravni: 5/cm.

5.1.3.1. Zakrivanje
vanjskog ruba kola upravljača i ploče s instrumentima unutar kola upravljača
dopušta se ako je ravnina kroz točku V2, okomita na ravninu X-Z i tangencijalna na najviši
dio ruba kola upravljača, nagnuta barem 1° ispod vodoravne razine.

5.2.       Položaji V-točaka

5.2.1.    Položaji V-točaka u odnosu na R-točku, određeni
koordinatama X-Y-Z trodimenzionalnoga referentnog sustava, prikazani su u
tablicama I. i IV.

5.2.1.1. Tablica I. pokazuje osnovne koordinate za
konstrukcijski određeni kut naslona sjedala od 25°. Pozitivan smjer koordinata
prikazan je u dodataku IV., prilog, slika 1.

if !supportEmptyParas endif

TABLICA I.

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| V-točka | X | Y | Z |
| V1 | 68 mm | - 5 mm | 665 mm |
| V2 | 68 mm | - 5 mm | 589 mm |

if !supportEmptyParas endif

5.3.       Položaji P-točaka

5.3.1.    Položaji P-točaka u odnosu na R-točku, određeni
koordinatama X-Y-Z trodimenzionalnoga referentnog sustava, prikazani su u
tablicama II., III. i IV.

5.3.1.1. Tablica II. daje osnovne koordinate za
konstrukcijski određeni kut naslona sjedala od 25°. Pozitivan smjer koordinata
prikazan je na slici 1., dodatak, prilog IV.

             Točka Pm točka je presjeka između
ravne crte P1, P2 i uzdužne okomite ravnine
koja prolazi kroz točku R.

if !supportEmptyParas endif

TABLICA II.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| P-točka | x | y | z |
| P1 | 35 mm | \_ 20 mm | 627 mm |
| P2 | 63 mm | 47 mm | 627 mm |
| Pm | 43,36 mm | 0 mm | 627 mm |

if !supportEmptyParas endif

5.3.1.2. Tablica III. pokazuje dodatne vrijednosti
korekcija potrebnih za X koordinate točaka P1 i P2 kad područje vodoravnog namještanja sjedala određena
u točki 2.16 prelazi 108 mm. Pozitivan smjer koordinata prikazan na slici 1., prilog,
dodatak IV.

TABLICA III.

|  |  |
| --- | --- |
| Područje vodoravnog namještanja sjedala | D x |
| od 108 do 120 mm | — 13 mm |
| od 121 do 132 mm | — 22 mm |
| od 133 do 145 mm | — 32 mm |
| od 146 do 158 mm | — 42 mm |
| veće od 158 mm | — 48 mm |

if !supportEmptyParas endif

5.4.       Korekcije za kutove naslona sjedala različite
od 25°

             Tablica IV. pokazuje dodatne
vrijednosti korekcija potrebnih za X- i Z-koordinate svake P-točke i svake V-točke
kad je konstrukcijski određen kut naslona sjedala različit od 25°. Pozitivan
smjer koordinata prikazan je u dodataku IV., slika 1.

if !supportEmptyParas endif

TABLICA IV.
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kut naslona | Vodoravne | Okomite | Kut naslona | Vodoravne | Okomite |
| sjedala | koordinate | koordinate | sjedala | koordinate | koordinate |
| (u °) | D x | D z | (u °) | D x | D z |
| 5 | – 186 mm | 28 mm | 23 | –  18 mm | 5 mm |
| 6 | –  177 mm | 27 mm | 24 | –  9 mm | 3 mm |
| 7 | –  167 mm | 27 mm | 25 | 0 mm | 0 mm |
| 8 | –  157 mm | 27 mm | 26 | 9 mm | –  3 mm |
| 9 | –  147 mm | 26 mm | 27 | 17 mm | –  5 mm |
| 10 | –  137 mm | 25 mm | 28 | 26 mm | –  8 mm |
| 11 | –  128 mm | 24 mm | 29 | 34 mm | –  11 mm |
| 12 | –  118 mm | 23 mm | 30 | 43 mm | –  14 mm |
| 13 | –  109 mm | 22 mm | 31 | 51 mm | –  18 mm |
| 14 | –  99 mm | 21 mm | 32 | 59 mm | –  21 mm |
| 15 | –  90 mm | 20 mm | 33 | 67 mm | –  24 mm |
| 16 | –  81 mm | 18 mm | 34 | 76 mm | –  28 mm |
| 17 | –  72 mm | 17 mm | 35 | 84 mm | –  32 mm |
| 18 | –  62 mm | 15 mm | 36 | 92 mm | –  35 mm |
| 19 | –  53 mm | 13 mm | 37 | 100 mm | –  39 mm |
| 20 | –  44 mm | 11 mm | 38 | 108 mm | –  43 mm |
| 21 | –  35 mm | 9 mm | 39 | 115 mm | –  48 mm |
| 22 | –  26 mm | 7 mm | 40 | 123 mm | –  52 mm |

if !supportEmptyParas endif

5.5.       Položaji E-točaka

5.5.1.    Svaka od točaka E1 i E2 udaljena je 104 mm od točke
P1. Točka E2 udaljena je 65 mm od točke E1 (vidi sliku 4., dodatak,
prilog IV.).

5.5.2.    Ravna crta koja povezuje točke E1 i E2 zakreće se oko točke P1 dok tangenta koja povezuje
točku E1 s vanjskim rubom presjeka 2.
A-stupa na vozačevoj strani ne bude okomita na ravnu crtu E1 - E2 (usporedi sliku 3., dodatak,
prilog IV.).

5.5.3.    Svaka od točaka E3 i E4 udaljena je 104 mm od točke
P2. Točka E3 je 65 mm udaljena od točke E4 (vidi sliku 4., prilog,
dodatak IV.).

5.5.4.    Ravna crta koja povezuje točke E3 i E4 zakreće se oko točke P2 dok tangenta koja povezuje
točku E4 s vanjskim rubom presjeka 2.
A-stupa na strani putnika ne bude okomita na ravnu crtu E3 – E4 (usporedi sliku 3., prilog,
dodatak IV.).

6.          ISPITNI POSTUPAK

6.1.       Vozačevo vidno polje

6.1.1.    Dimenzijski odnosi između osnovnih referentnih
oznaka vozila i trodimenzionalnoga referentnog sustava moraju se odrediti
postupkom propisanim u prilogu IV.

6.1.2.    Položaji točaka V1 i V2 u odnosu na R-točku određenu
koordinatama X-Y-Z trodimenzionalnog referentnog sustava prikazani su u tablici
I. točke 5.2.1.1. i u tablici IV točke 5.4. Temeljne točke vjetrobranskog
stakla tada se moraju pronaći iz korigiranih V-točaka, kako je propisano u točki
5.1.1.

6.1.3.    Odnos između P-točaka, R-točke i središnje
crte voza­če­va sjedeća položaja koji su dani koordinatama XYZ
trodimenzionalnoga referentnog sustava mora se odrediti iz tablica II. i III.
točke 5.3. Ispravci za konstrukcijski određene kutove naslona sjedala različite
od 25° prikazani su u tablici IV točke 5.4.

6.1.4.    Kut zakrivanja (vidi točku 5.1.2.) mora se
mjeriti u nagnutim ravninama kako je navedeno na slici 2., dodatak, prilog IV.
Odnos između točaka P1 i
P2 koje su spojene s točkama E1 i E2 te napose s točkama E3 i E4 prikazan je na slici 5.,
dodatak, prilog IV.

6.1.4.1. Ravna crta E1 - E2 mora se postaviti kako je opisano u točki 5.5.2.
Tada se mjeri kut zakrivanja A-stupa na vozačevoj strani kako je utvrđeno u točki
5.1.2.1.1.

6.1.4.2. Ravna crta E3 – E4 mora se postaviti kako je opisano u točki 5.5.4.
Tada se mjeri kut zakrivanja A-stupa na strani putnika kako je utvrđeno u točki
5.1.2.1.2.

6.1.5.    Proizvođač može mjeriti kut zakrivanja ili
na vozilu ili u nacrtima. U slučaju dvojbe tehničke službe mogu zahtijevati da
se ispitivanja provode na vozilu.

(7.)

(8.)

(9.)

(10.)

### (PRILOG II.)

### PRILOG III.

POSTUPAK
ODREĐIVANJA H-TOČKE I STVARNOGA KUTA TORZA ZA SJEDEĆE POLOŽAJE U MOTORNIM
VOZILIMA

1.          SVRHA

             Postupak opisan u ovome prilogu
upotrebljava se za utvrđivanje položaja H-točke i stvarnoga kuta torza za jedan
od nekoliko sjedećih položaja u motornome vozilu te za provjeru odnosa mjerenih
vrijednosti s konstrukcijskim specifikacijama koje je dao proizvođač vozila3.

\_\_\_\_\_\_\_

3 U svakome sjedećem položaju, osim prednjih sjedala, u kojemu se H-točka ne može odrediti uporabom ili postupcima s trodimenzionalnom napravom za točku H može se po odluci tijela za homologaciju kao referencija uzeti R-točka koju je  naveo proizvođač.

if !supportEmptyParas endif

2.          DEFINICIJE

             Za potrebe ovoga priloga:

2.1.       »Referentni podaci« označavaju jednu ili
više od sljedećih značajka sjedećega položaja:

2.1.1.    H-točku, R-točku te njihov odnos,

2.1.2.    stvarni kut trupa i konstrukcijski određen
kut trupa te njihov odnos.

2.2.       »Trodimenzionalna naprava za H- točku«
(naprava 3 DH) označava napravu koja se upotrebljava za određivanje H-točaka i stvarnih
kutova torza. Ta je naprava opisana u dodatku 1. ovoga priloga.

2.3.       »H-točka« označava zglobno središte torza
i bedra naprave 3 DH postavljene na sjedalo vozila u skladu s donjim stavkom 4.
H-točka nalazi se u središtu središ­nje crte naprave, tj. između vidljivih
oznaka H-točke sa svake strane naprave 3 DH. H-točka teoretski odgovara R-točki
(za dopuštena odstupanja vidi točku 3.2.2). Kad se jednom odredi u skladu s
postupkom opisanim u stavku 4, smatra se da je H-točka nepokretna u odnosu na
strukturu sjedišnog dijela sjedala te da se s njim kreće pri namještanju
sjedala.

2.4.       »R-točka« ili »referentna točka sjedala«
označava točku koju je za svaki sjedeći položaj konstrukcijski odredio proizvođač
vozila i koja je utvrđena u odnosu na trodimenzionalni referentni sustav.

2.5.       »Crta torza« označava središnju crtu
mjernoga ticala naprave 3 DH s ticalom u krajnjemu stražnjem položaju.

2.6.       »Stvarni kut trupa« označava kut mjeren
između okomite crte kroz H-točku i crte torza kutomjerom za leđni kut naprave 3
DH. Stvarni kut torza teoretski odgovara konstrukcijski određenu kutu torza (za
dopuštena odstupanja vidi točku 3.2.2.).

2.7.       »Konstrukcijski određen kut torza«označava
kut mjeren između okomite crte kroz R-točku i crte torza u položaju koji odgovara
konstrukcijski određenome položaju naslona sjedala kako ga je utvrdio proizvođač
vozila.

2.8.       »Središnja ravnina putnika« (C/LO) označava
središ­nju ravninu naprave 3 DH postavljene na svaki ozna­če­ni sjedeći
položaj; predstavljena je koordinatom H-toč­ke na osi Y. Za pojedinačna sjedala
središnja se ravnina sjedala poklapa sa središnjom ravninom putnika. Za osta­la
sjedala središnju ravninu putnika određuje pro­izvođač.

2.9.       »Trodimenzionalni referentni sustav« označava
sustav opisan u dodatku 2. ovoga priloga.

2.10.     »Referentne oznake«fizičke su točke
(provrti, površi­ne, oznake ili udubine) na tijelu vozila kako ih je odredio
proizvođač.

2.11.     »Mjerni položaj vozila«označava
položaj vozila odre­đen koordinatama referentnih oznaka u trodimen­zional­nome
sustavu.

3.          ZAHTJEVI

3.1.       Navođenje podataka

             Za svaki sjedeći položaj za koji se
zahtijevaju referentni podaci u svrhu potvrđivanja sukladnosti s odredbama ovog
pravilnika u obrascu navedenome u dodatku 3. ovoga priloga moraju se navesti
svi ili neki od dolje navedenih podataka:

3.1.1.    koordinate R-točke u odnosu na
trodimenzionalni referentni sustav;

3.1.2.    konstrukcijski određen kut torza;

3.1.3.    svi podaci potrebni za namještanje sjedala
(ako su namjestiva) u mjerni položaj naveden u točki 4.3.

3.2.       Odnos
između mjerenih podataka i konstrukcijski određenih specifikacija

3.2.1.    Koordinate
H-točke i vrijednost stvarnoga kuta torza dobivene postupkom navedenim u točki
4. moraju se usporediti s koordinatama R-točke i vrijednošću konstrukcijski
određena kuta torza prema podacima proizvođača.

3.2.2.    Relativni
položaji R-točke i H-točke te odnos između konstrukcijski određenoga i
stvarnoga kuta torza smatrat će se zadovoljavajućima za razmatrani sjedeći položaj
ako H-točka, određena svojim koordinatama, leži unutar kvadrata s vodoravnom i
okomitom stranicom od 50 mm čije se dijagonale sijeku u R-točki i ako se
stvarni kut torza nalazi unutar 5° u odnosu na konstrukcijski određeni kut
torza.

3.2.3.    Ako
su ti uvjeti ispunjeni, R-točka i konstrukcijski određeni kut torza navode se
za potvrđivanje sukladnosti s odredbama ovoga pravilnika.

3.2.4.    Ako H-točka ili stvarni kut torza ne
zadovoljava zahtjeve iz točke 3.2.2, H-točka i stvarni kut torza moraju se
odrediti još dva puta (ukupno tri puta). Ako rezultati dviju od te tri provjere
zadovoljavaju za­htjeve, primjenjuju se uvjeti iz točke 3.2.3.

3.2.5.    Ako rezultati dviju od tri provjere navedene
u točki 3.2.4. ne zadovoljavaju zahtjeve iz točke 3.2.2. ili ako se provjera ne
može provesti jer proizvođač vozila nije dostavio podatke o položaju R-točke
ili o konstrukcijski određenu kutu torza, upotrebljava se srednji položaj tih
triju određenih točaka ili prosječna vrijednost triju mjerenih kutova, i te se
dvije vrijednosti smatraju primjenjivima u svim slučajevima kad ovaj pravilnik
upućuje na R-točku ili na konstrukcijski određen kut torza.

4.          POSTUPAK ODREĐIVANJA H-TOČKE I
STVARNOGA KUTA TORZA

4.1.       Vozilo se prema uputama proizvođača prethodno
kondicionira na temperaturi od 20 ± 10°C kako bi materijal sjedala postignuo
sobnu temperaturu. Ako sjedalo koje se ispituje prethodno nije bilo
upotrebljavano na njega se postavlja osoba ili naprava težine od 70 do 80 kg u
trajanju dva puta po jednu minutu da bi se prilagodile obloge sjedišnog dijela
i naslona sjedala. Na zahtjev proizvođača, svi dijelovi sjedala moraju ostati
neopterećeni najmanje 30 minuta prije postavljanja naprave 3 DH.

4.2.       Vozilo mora biti u mjernome položaju određenu
u točki 2.11.

4.3.       Ako je sjedalo namjestivo, postavlja se u
krajnji stražnji uobičajeni položaj za vožnju prema podacima proizvođača, pri čemu
se uzima u obzir samo uzdužno namještanje sjedala bez namještanja sjedala za
svrhe različite od uobičajena položaja za vožnju. Sjedalo koje je namjestivo i
u drugim smjerovima (po visini, nagibu, kut naslona itd.) postavlja se u
položaj koji je odredio proizvođač vozila. Ovješena sjedala blokiraju se u uobičajenu
položaju za vožnju prema podacima proizvođača kako bi se spriječilo njihovo
pomicanje u okomitome smjeru.

4.4.       Površina sjedala koja je u dodiru sa
napravom 3 DH prekriva se pamučnom tkaninom dovoljne veličine i odgovarajuće
strukture, opisanom kao čista pamučna tkanina s 18,9 vlakana po cm2 i težinom od 0,228 kg/m2, ili pletenim ili netkanim
proizvodom istovrijednih svojstava.

             Ako se ispitivanje provodi na
sjedalu izvan vozila, pod na kojemu je sjedalo smješteno mora imati iste bitne
značajke4 kao i podnica vozila u
kojemu je predviđena uporaba sjedala.

4.5.       Sjedalo
i poleđina naprave 3 DH postavi se tako da se središnja ravnina putnika (C/LO)
poklapa sa središ­njom ravninom naprave 3 DH. Na zahtjev proizvođača, naprava 3
DH može se pomaknuti prema unutra u odnosu na C/LO ako je naprava 3 DH
smještena toliko prema van da rub sjedala ne dopušta izravnanje naprave 3 DH.

4.6.       Sklopovi
stopala i donjega dijela noge pričvršćuju se na sklop sjedne plohe pojedinačno
ili uporabom T-šipke i sklopa donjega dijela noge. Crta kroz vidne oznake H-točke
mora biti usporedna s podom i okomita na uzdužnu središnju ravninu sjedala.

4.7.       Namjestiti položaj stopala i noge naprave
3 DH kako slijedi:

4.7.1.    Vozačko i prednje vanjsko sjedalo

4.7.1.1. Sklopovi stopala i noge moraju se pomaknuti
prema naprijed tako da stopala zauzmu prirodan položaj na podu, po potrebi između
papučica. Ako je moguće, lijevo se stopalo mora smjestiti na približno istu
udaljenost lijevo od središnje ravnine naprave 3 DH kao i desno stopalo
nadesno. Libela za provjeru poprečnoga položaja naprave 3 DH namješta se, ako
je potrebno, u vodoravan položaj ponovnim namješta­njem sjedne plohe ili
namještanjem sklopova noge i stopala prema natrag. Crta koja prolazi kroz vidne
oznake H-točke mora se održavati okomitom na središnju uzdužnu ravninu sjedala.

4.7.1.2. Ako se lijeva noga ne može držati usporedno s
desnom i ako se lijevo stopalo ne može uprijeti na konstrukciju vozila, lijevo
se stopalo pomiče dok ne dođe u dodir s konstrukcijom. Mora se održavati
poravnanje vidnih oznaka.

4.7.2.    Stražnje vanjsko sjedalo

             Za stražnja sjedala ili pomoćna
sjedala noge se postav­ljaju prema podacima proizvođača. Ako se stopala tada
nalaze na dijelovima poda koji su u različitim razinama, stopalo koje prvo dođe
u dodir s prednjim sjedalom upotrebljava se kao polazište a drugo stopalo pos­tavlja
se tako da poprečna libela naprave postavljene na sjedalu pokazuje vodoravnost.

4.7.3.    Ostala sjedala

             Izvodi se opći postupak naveden u
točki 4.7.1 osim stopala koja se namještaju prema podacima proiz­vo­đača.

4.8.       Postave se utezi donjega dijela nogu i
bedara, a naprava 3 DH ponovo se poravnava.

4.9.       Naslon sjedala nagne se prema naprijed do
prednjega graničnika i naprava 3 DH odmakne se pomoću T-poluge od naslona
sjedala. Napravu 3 DH treba ponovno namjestiti na sjedalo na jedan od ovih načina:

4.9.1.    Ako naprava 3 DH teži klizanju unatrag
upotrebljava se sljedeći postupak: pustiti da se naprava 3 DH pomakne unatrag
do rasterećenja T-poluge, tj. dok sjedna ploha ne dođe u dodir s naslonom. Po
potrebi ponovno namjestiti nižu nogu.

4.9.2.    Ako naprava 3 DH ne teži klizanju unatrag
upotrebljava se sljedeći postupak: naprava 3 DH pomiče se unatrag djelovanjem
vodoravne sile na T-polugu prema natrag dok sjedna ploha ne dođe u dodir s
naslonom (vidi sliku 2. dodatka 1. ovog priloga).

4.10.     Silom od 100 ± 10 N djeluje se na sklop
naslona i sjedne plohe naprave 3 DH u presjecištu kvadranta kuta kuka i kućišta
T-poluge. Djelovanje sile održava se u smjeru crte koja prolazi duž gornjega
presjecišta do točke neposredno iznad kućišta bedrene poluge (vidi sliku 2.
dodatka 1. ovog priloga). Zatim se leđna ploha pažljivo vrati na naslon
sjedala. U nastavku postupka treba paziti da se spriječi pomicanje naprave 3 DH
prema naprijed.

4.11.     Namjeste se desni i lijevi uteg donjega
dijela torza i zatim, naizmjenično, osam utega za trup. Pritom se održava
poravnanje naprave 3 DH.

4.12.     Leđna se ploha nagne prema naprijed da bi
se smanjilo opterećenje na naslonu sjedala. Napravu 3 DH treba zanjihati s
jedne na drugu stranu u luku od 10° (5° na svaku stranu od središnje ravnine) u
tri potpuna ciklusa kako bi se uklonilo svako preostalo trenje između na prave 3 DH i sjedala.

             Tijekom njihanja T-poluga naprave 3
DH može težiti odstupanju od vodoravnoga i okomitoga poravnanja. Stoga se
T-poluga tijekom njihanja naprave mora zadržavati primjenom odgovarajućega bočnog
optereće­nja. Pri zadržavanju T-poluge i pomicanju naprave 3 DH potrebno je
voditi računa da ne dođe do nehotičnih vanjskih opterećenja u okomitome smjeru
te u smjerovima naprijed i natrag.

             Stopala naprave 3 DH ne smiju se
zadržavati ni držati u tome dijelu postupka. Dopuštena je promjena njihova
položaja.

             Leđna
se ploha pažljivo vraća na naslon sjedala te se provjeri jesu li obje libele u
nultome položaju. Ako su se stopala pomaknula tijekom njihanja naprave 3 DH,
moraju se vratiti u prvobitni položaj na sljedeći način:

             Svako se stopalo zasebno podigne od
poda koliko je moguće. Tijekom toga podizanja treba biti moguće slobodno
okretanje stopala te se ne smije djelovati silom prema naprijed ili bočno. Kad
se svako stopalo postavi natrag u svoj donji položaj, peta mora dodirivati dio
konstrukcije koji je za to predviđen.

             Provjeri se nulti položaj poprečne
libele; prema potrebi, na gornji dio leđne plohe djeluje se bočnom silom koliko
je potrebno da se na sjedalu izravna sjedna ploha naprave 3 DH.

4.13.     Držeći T-polugu kako bi se spriječilo
pomicanje prema naprijed naprave 3 DH na sjedištu sjedala, nastavlja se kako
slijedi:

             (a) leđna se ploha vrati na naslon
sjedala;

             (b) naizmjenično se djeluje vodoravnom
silom koja ne prelazi 25 N, usmjerenom prema natrag, na leđnu polugu približno
na visini središta utega trupa, dok kutomjer kuta kuka ne pokaže da je nakon
prestanka dje­lovanja sile postignuto ustaljeno stanje. Potrebno je osigurati
da na napravu 3 DH ne djeluje vanjska sila prema dolje ili bočno. Ako je
potrebno dodatno nam­ješ­tanje naprave 3 DH, leđna se ploha zaokrene prema
naprijed, izvrši se poravnanje i ponovi se postupak počevši od točke 4.12.

4.14.     Provedu se sva mjerenja:

4.14.1.  izmjere se koordinate H-točke u odnosu na
trodimenzionalni referentni sustav;

4.14.2.  stvarni kut trupa očita se na kutomjeru kuta
nagiba leđa na napravi 3 DH, pri čemu je sonda u svojemu krajnjem stražnjem
položaju.

4.15.     Ako se želi ponovno započeti postavljanje
naprave, sklop sjedala treba ostati neopterećen najmanje 30 minuta prije početka
postavljanja. Napravu 3 DH ne treba ostavljati na sklopu sjedala dulje od
vremena potrebnoga za provođenje ispitivanja.

4.16.     Ako se sjedala u istome redu mogu smatrati
istima (klupa, istovjetna sjedala itd.), za svaki se red sjedala            određuje samo jedna H-točka i jedan
stvarni kut torza, pri čemu se naprava 3 DH opisana u dodatku 1. ovoga priloga
postavlja na mjesto za koje se smatra da predstavlja mjesto za cijeli red.

             To mjesto treba biti:

4.16.1.  za prednji red, vozačevo sjedalo;

4.16.2.  za stražnji red ili redove, vanjsko sjedalo.

\_\_\_\_\_\_\_
if !supportFootnotes[1]endif Kut kosine, razlika visine postavljanja sjedala, tkanje površine itd.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Dodatak
1

OPIS
TRODIMENZIONALNE NAPRAVE ZA H-TOČKU 5 (naprava 3DH)

1.      Leđna i sjedna ploha

         Leđna i sjedna ploha izrađene su od armirane
plastike i metala. One predstavljaju ljudski torzo i bedra te su okret­ljivo
spojene u H-točki. Na mjerno ticalo torza, okretno u H-točki, pričvršćen je
kutomjer za mjerenje stvarnoga kuta torza. Namjestiva bedrena šipka, pričvršćena
na sjednu plohu, predstavlja središnju crtu bedara i služi kao osnovna crta
kutomjera za kut kuka.

2.      Elementi tijela i nogu

         Donji dijelovi nogu povezani su sa
sklopom sjedne plohe na T-polugi koja spaja koljena i koja je bočni produžetak
namjestive bedrene šipke. Na donjemu dijelu nogu ugrađeni su kutomjeri za
mjerenje kutova koljena. Sklopovi cipela i stopala umjereni su za mjerenje kuta
stopala. Za poravnavanje naprave u prostoru upotrebljavaju se dvije libele.
Utezi za dijelove tijela nalaze se u odgovarajućim težištima, kako bi nastalo
utiskivanje sjedala koje bi prouzročio muškarac težine 75 kg. Svi spojevi
naprave 3 DH provjeravaju se u svrhu utvrđivanja pokretljivosti bez mjerljivog
trenja.

if !supportEmptyParas endif

*Slika 1.*

NAZIVNE OZNAKE DIJELOVA NAPRAVE 3 DH

![](dodatni/349841.gif)

*Slika 2.*

MJERE DIJELOVA NAPRAVE 3 DH I RASPORED OPTEREĆENJA

![](dodatni/349842.gif)

if !supportEmptyParas endif

\_\_\_\_\_\_\_\_
5  Naprava odgovara onoj opisanoj u normi ISO
6549:1980. Za podrobnosti konstrukcije naprave 3 DH upućuje se na   Society
of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale,
Pennsylvania 15096, United States of
America.

if !supportEmptyParas endif

Dodatak 2

TRODIMENZIONALNI
REFERENTNI
SUSTAV

1.      Trodimenzionalni referentni sustav određen
je trima pravokutnim ravninama, kako ih je odredio proizvođač vozila (vidi
sliku)6.

2.      Mjerni je položaj vozila utvrđen
postavljanjem vozila na nosivu površinu, tako da koordinate referentnih oznaka
odgovaraju vrijednostima koje je naveo proizvođač.

3.      Koordinate R-točke i H-točke utvrđene su u
odnosu na referentne oznake koje je odredio proizvođač vozila.

![](dodatni/349843.gif)

if !supportEmptyParas endif

\_\_\_\_\_\_\_
6
Referentni sustav odgovara normi ISO 4130:1978.

if !supportEmptyParas endif

Dodatak 3.

REFERENTNI PODACI KOJI SE ODNOSE NA SJEDEĆE
POLOŽAJE

1.      Kodiranje referentnih podataka

         Referentni podaci popisani su redom za
svaki sjedeći položaj. Sjedeći su položaji određeni dvoznamenkastim kodom. Na
prvom je mjestu arapski broj koji označava red sjedala, računajući od prednjega
do stražnjega dijela vozila. Drugo je mjesto veliko slovo koje označuje mjesto
sjedećega položaja u redu, gledajući u smjeru kretanja vozila prema naprijed;
upotrebljavaju se ova slova:

         -
L = lijevo

         -
C = srednje

         -
R = desno.

2.      Opis
mjernoga položaja vozila

2.1.   Koordinate
referentnih oznaka:

         X..................................................................

         Y..................................................................

         Z...................................................................

3.      Popis
referentnih podataka

3.1.   Sjedeći
položaj:.............................................

3.1.1................................... Koordinate
»R«-točke:

         X..................................................................

         Y..................................................................

         Z...................................................................

3.1.2. Konstrukcijski
određeni kut torza:......................................

3.1.3...................... Podaci
za namještanje sjedala1:

         vodoravno:....................................................

         okomito:........................................................

         kutno:............................................................

         kut
torza:.......................................................

*Napomena:* Referentne podatke za ostale sjedeće položaje
treba navesti u pod točkama 3.2, 3.3 itd.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
1
Precrtati ono što se ne primjenjuje

**if !supportEmptyParas endif**

**PRILOG IV.**

METODA
ODREĐIVANJA DIMENZIJSKIH ODNOSA IZMEĐU PRIMARNIH
REFERENTNIH OZNAKA VOZILA I TRODIMENZIONAL­NOGA REFERENTNOG SUSTAVA(2)

1.      ODNOS IZMEĐU REFERENTNOGA SUSTAVA I
PRIMARNIH REFERENTNIH OZNAKA VOZILA

         Za
provjeru karakterističnih veličina na vozilu ili unutar vozila, za koje je
zatražena homologacija tipa u skladu s ovim pravilnikom mora se ustanoviti točan
odnos između koordinata u trodimenzionalnome referentnom sustavu određenom u točki
2.3. priloga I. , koje su bile određene u početnome stupnju konstrukcije
vozila, i položaja primarnih referentnih oznaka određenih u točki 2.4. priloga
I., tako da se tim karakterističnim točkama na proizvo­đa­čevim nacrtima vozila
može odrediti položaj na stvarnome vozilu proizvedenom prema tim nacrtima.

2.      METODA
ZA USTANOVLJAVANJE ODNOSA IZME­ĐU REFERENTNOG SUSTAVA I REFERENTNIH OZNAKA

         Za
ovu namjenu određuje se referentna ravnina na tlu koja se označava s X-X i Y-Y
mjerama. Postupak za to prikazan je na slici 3. ovoga dodatka; referentna
ravnina je tvrda, glatka, ravna površina na kojoj stoji vozilo, i na kojoj su
pričvršćene dvije spojene mjerne trake, s podjelom u milimetrima, X-X traka
dužine ne manje od 8 m, Y-Y traka dužine ne manje od 4 m. Dvije mjerne trake
moraju biti postavljene jedna na drugu pod pravim kutom kako je prikazano na
slici 3 ovoga dodatka. Sjecište mjernih traka je nulta točka na tlu.

3.      ISPITIVANJE REFERENTNE RAVNINE

         Zbog uzimanja u obzir manjih neravnina
na razini referentne ravnine ili ispitnog područja, potrebno je mjeriti
odstupanja od nulte točke na tlu uzduž obje X- i Y- mjerne trake na razmacima
od 250 mm te zabilježiti dobivena očitanja kako bi se mogle učiniti korekcije
kod provjere vozila.

4.      POSTAVLJANJE VOZILA KOD ISPITIVANJA

         Zbog uzimanja u obzir manjih izmjena u
visini ovjesa i sličnog, potrebno je imati raspoloživo sredstvo za postav­ljanje
primarnih referentnih oznaka u ispravan položaj u odnosu na konstrukcijski određene
koordinate prije izvo­đenja daljnjih mjerenja. Također, mora biti moguće
obavljati manja poprečna i/ili uzdužna podešavanja položaja vozila radi
postavljanja u ispravan položaj u odnosu na referentni sustav.

5. span>REZULTATI

         Kada je
vozilo ispravno postavljeno s obzirom na referentni sustav i konstrukcijski
određene koordinate, položaj točaka bitnih za proučavanje zahtjeva za prednju
vidljivost može se lako odrediti. Ispitne metode za određivanje tih zahtjeva
mogu uključivati uporabu teodolita, svjetlosnih izvora ili sjenila, ili neke
druge metode koja može dokazati davanje istovrijednih rezultata.

\_\_\_\_\_\_
if !supportFootnotes[2]endif
 Tehnički zahtjevi u ovome prilogu slični su zahtjevima odgovarajućeg nacrta pravilnika Ekonomske komisije Ujedinjenih naroda
za Europu; raščlamba na odjeljke je potpuno ista. Tamo gdje
neki odjeljak nacrta tog pravilnika nema ekvivalenta u prilozima ovog pravilnika, u zagradama je dan broj za usporedbu.

if !supportEmptyParas endif

Dodatak

*if !supportEmptyParas endif*

*Slika 1.*

ODREĐIVANJE V-TOČAKA

![](dodatni/349844.gif)

*Slika 2.*

### ZAKRIVANJE STUPOM

### ![](dodatni/349845.gif)

*Slika 3.*

### ![](dodatni/349846.gif)

*Slika 4.*

### PROCJENA ZAKRIVANJA U IZRAVNOM VOZAČEVU VIDNOM POLJU OD 180°

### ![](dodatni/349847.gif)

*Slika 5.*

### DIMENZIJSKI CRTEŽ KOJI PRIKAZUJE RELATIVNE POLOŽAJE E-TOČAKA I P-TOČAKA

*![](dodatni/349848.gif)*

*if !supportEmptyParas endif*

*Slika 6.*

### Trodimenzionalni referentni sustav

![](dodatni/349849.gif)

if !supportEmptyParas endif

*Slika 7.*

### Ravna radna povrŠina

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/349850.gif)

### if !supportEmptyParas endif

### PRILOG V.

Obrazac

*(najveći format: A4 (210 x
297 mm)*

DODATAK
CERTIFIKATU O HOMOLOGACIJI TIPA VOZILA S OBZIROM NA VIDNO POLJE VOZAČA

(Članak 4. (2) i 10. Smjernice Vijeća 70/156/EEC od 6. veljače
1970. o usklađivanju zakonodavstva država članica s obzirom na homologaciju
tipa motornih vozila i njihovih prikolica)

Broj
homologacije tipa:...........................................................

1.      Trgovački naziv ili marka vozila:.....................

2.      Tip vozila:......................................................

3.      Naziv i adresa proizvođača:...........................

4.      Naziv i adresa proizvođačeva ovlaštenog
zastupnika (ako postoji):

5.      Kratak opis vozila:.........................................

6.      Podaci za određivanje R-točke vozačkog
sjedala u odnosu na položaj primarnih referentnih oznaka:

7.      Određivanje, položaj i relativni položaji
primarnih referentnih oznaka:

8.      Datum dostave vozila za homologaciju tipa:....

9.      Tehnička služba za provođenje homologacije
tipa:

10.    Datum ispitnog izvještaja izdanog od te
službe:

11.    Broj ispitnog izvještaja izdanog od te
službe:...

12.    Homologacija s obzirom na vozačevo vidno
polje dodijeljena/odbijena(\*)

13.    Mjesto:..........................................................

14.    Datum:..........................................................

15.    Potpis:...........................................................

16.    Sljedeći do, označeni prethodno
prikazanim bro­jem homologacije, priloženi su ovomu certifikatu:

         ...................... tehnički crteži

         ...................... prostorni prikaz
ili fotografija putničkoga prostora

if !supportLists17.
endifNapomene:

if !supportEmptyParas endif

\_\_\_\_\_\_\_\_
(\*)
prekrižiti nepotrebno

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 149/2004-2601
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)