## Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji za razdoblje od 2005. do 2007.

### NN 182/2004 (22.12.2004.), Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji za razdoblje od 2005. do 2007.

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

3143

Na
temelju članka 30. stavka 3. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, br. 101/98, 15/2000, 117/2001, 199/2003 i 30/2004), Vlada Republike
Hrvatske je na sjednici održanoj 9. prosinca 2004. godine donijela

## ZAKLJUČAK

1.
Donosi se Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji, za razdoblje od
2005. do 2007. godine, u tekstu koji je sastav­ni dio ovog Zaključka.

2. Ovaj
Zaključak i Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji, za razdoblje
od 2005. do 2007. godine, objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa:
552-01/04-02/06
Urbroj: 5030108-04-1
Zagreb, 9. prosinca 2004.

Predsjednik
**dr****.
sc****. Ivo Sanader**, v. r.

## NACIONALNA STRATEGIJA ZAŠTITE OD NASILJA U OBITELJI, ZA RAZDOBLJE OD 2005. DO 2007. GODINE

UVOD

Međunarodni
ugovori o zaštiti ljudskih prava obvezuju države potpisnice na uvođenje
nediskriminirajućeg zakonodavstva i osiguravanje jednakih prava za žene i
muškarce, jer pravo na jednakost predstavlja ljudsko pravo i osnovu socijalne
pravde. Stoga je obveza svake države potpisnice da ženama i muškarcima osigura život
bez diskriminacije.

Na
tragu navedenog, Hrvatski sabor je, 18. srpnja 2003. godine, donio Zakon o
zaštiti od nasilja u obitelji (»Narodne novine« 116/03) u kojem su po prvi puta
vrlo detaljno opisani svi oblici nasilja, proširen krug mogućih počinitelja te
je uveden niz zaštitnih mjera, od zabrane uznemiravanja do udaljenja nasilnika
iz kuće. Prema istom Zakonu, člankom 4. nasilje u obitelji definira se kao:
»svaka primjena fizičke sile i psihičke prisile na integritet osobe; svako
drugo postupanje jednog člana obitelji koje može prouzročiti ili izazvati
opasnost da će prouzročiti fizičku i psihičku bol; prouzročenje osjećaja straha
ili osobne ugroženosti ili povrede dostojanstva; fizički napad bez obzira da li
je nastupila tjelesna ozljeda ili ne, verbalni napadi, vrijeđanja, psovanje,
nazivanje pogrdnim nazivima i drugi načini grubog uznemiravanja, spolno
uznemiravanje; uhođenje i svi drugi načini uznemiravanja: protupravna izolacija
ili ograničavanje slobode kretanja ili komuniciranja s trećim osobama;
oštećenje ili uništenje imovine ili pokušaj da se to učini.«

Članak
215a. Kaznenog zakona Republike Hrvatske (»Na­rod­ne novine« 110/97) nasilničko
ponašanje u obitelji opisuje kao čin kada: »član obitelji nasiljem,
zlostavljanjem ili osobito drskim ponašanjem dovede drugog člana obitelji u
ponižavajući položaj.«

Deklaracija
UN-a o eliminaciji nasilja nad ženama iz 1993. godine definira nasilje nad ženama
kao: »bilo kakav akt nasilja koje se temelji na rodu i spolu, a koji kao
posljedicu ima, ili je vjerojatno da će imati, fizičku, seksualnu ili
psihološku štetu ili patnju u žena, uključujući prijetnje takvim radnjama,
prisilu ili samovoljno lišavanje slobode, bilo u javnom ili privatnom životu.«

Pekinška
platforma (1995.) definira nasilje u obitelji kao »bilo koji čin rodno
temeljenog nasilja koje rezultira, ili bi moglo rezultirati u fizičkoj,
seksualnoj ili psihološkoj šteti i patnji žena, uključujući prijetnje takvim
činom, prinudom ili samovoljnim lišavanjem slobode, u javnom i privatnom životu«.

Preporuka
Rec (2002)5 Odbora ministara Europe definira nasilje u obitelji kao »nasilje
koje se događa u obitelji ili kućanstvu, uključujući fizičku i mentalnu
agresiju, emocionalno i psihološko zlostavljanje, silovanje i seksualno
zlostavljanje, incest, silovanje među supružnicima, stalnim ili povremenim
partnerima i ukućanima, zločine počinjene radi časti, ženska genitalna i
seksualna mutilacija i ostali tradicionalni običaji štetni za žene, kao što su
prisilni brakovi.«

Žene i
djeca žrtve nasilja u obitelji nalaze se u posebno teškoj situaciji pri čemu su
često izloženi dugogodišnjem zlostav­ljanju. Kako bi se unaprijedio položaj i
poboljšala kvaliteta njihovog života, potreban je sustavan rad. U tom se cilju
pri Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, temeljem
Plana rada za 2004. godinu, započelo s programskim aktivnostima zaštite
zlostavljanih u obitelji.

Sukladno
Zaključku sjednice Koordinacije za društvene djelatnosti i ljudska prava, održane
25. svibnja 2004. godine, pri Ministarstvu obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti osnovana je Radna skupina za unaprjeđenje zaštite
od nasilja u obitelji čiji su članovi istaknuti stručnjaci i znanstvenici, pred­stav­nici
tijela državne uprave, drugih tijela i institucija te nevladinih organizacija
koje programski djeluju u cilju zaštite žrtava nasilja u obitelji. Radna je
skupina izradila Nacionalnu strategiju zaštite od nasilja u obitelji s ciljem
poboljšanja zaštite žrtava obiteljskog nasilja. Isto tako, Radna skupina
priprema i provedbene propise za primjenu Zakona o zaštiti od nasilja u
obitelji te izmjene i dopune Zakona budući su odredbe postojećeg Zakona teško
primjenjive u praksi.

Nacionalna
strategija zaštite od nasilja u obitelji sadrži krat­ko­ročne i dugoročne
mjere, a njihovo će se ostvarivanje sustavno i trajno pratiti, te će se na
temelju dobivenih rezultata pred­lagati njene izmjene i dopune.

Ostvarivanje
mjera zadanih Nacionalnom strategijom provest će se sredstvima nadležnih državnih
tijela u okviru obav­ljanja njihove redovne djelatnosti.

1.
ANALIZA POSTOJEĆEG STANJA

Radi
stvaranja uspješne Nacionalne strategije zaštite od nasilja u obitelji i
poduzimanja društvenih akcija u cilju suzbijanja nasilja u obitelji, nužno je
prepoznati problem, priznati njegovo postojanje te ga sagledati kroz njegov
opseg i oblik.

Prema
podacima Ministarstva unutarnjih poslova o zabilje­ženom stanju, kretanju i
obilježjima slučajeva nasilja u obitelji, u razdoblju od 1. 1. 1999. do 31. 12.
2003. godine, policija je zaprimila 55.969 zahtjeva građana za pružanjem
intervencije radi zaštite od nasilja u obitelji. Tražena intervencija pružena
je u 55.846 slučajeva ili u 99,78% svih traženih intervencija. Prilikom
poduzimanja nadležnih mjera, u spomenutom razdoblju, u policijsku su postaju
privedene 10.302 osobe, dok je u cilju zaštite žrtve, zbog postojanja bojazni
od nastavljanja nasilja, protiv 7.329 osoba izrečena i provedena mjera zadržavanja
u prostoru policije. Nasiljem u obitelji oštećeno je 58.011 osoba, dok je
nasilje u obitelji počinjeno u nazočnosti 16.197 maloljetnih osoba. Radi
poduzimanja nadležnih mjera u cilju obiteljsko-pravne zaštite djece i
maloljetnika, odnosno zbog poduzimanja mjera uslijed narušenih obiteljskih
odnosa, u 19.338 slučajeva nasilja u obitelji pismeno je obaviješten nadležni
centar za socijalnu skrb.

U
razdoblju od 1. 7. 1999. do 31. 12. 2003. godine zbog prekršaja nasilničkog
ponašanja u obitelji policija je prijavila ukupno 24.518 počinitelja. Pritom je
oštećeno ukupno 34.550 osoba, od čega je 9.394 maloljetnih osoba. S obzirom na
spol žrtava nasilja, 23.489 žrtava (67,99%) od ukupnog broja oštećenika su
osobe ženskog spola. U spomenutom razdoblju, prekršaju nasilničkog ponašanja u
obitelji bilo je nazočno 10.281 maloljetnih osoba.

U istom
razdoblju može se uočiti i trend postupnog sma­njenja udjela žrtava ženskog
spola u ukupnom broju oštećenih prekršajem nasilničkog ponašanja u obitelji
budući da je udjel žrtava ženskog spola 1999. godine iznosio 72,43%, 2000.
godine 70,63%, 2001. godine 67,75%, 2002. godine 67,71%, dok je 2003. godine
udjel žrtava ženskog spola u ukupnom broju oštećenih osoba iznosio 66,96%.

Analizom
strukture i kretanja broja počinitelja prekršaja nasilničkog ponašanja u
obitelji, s obzirom na srodnički ili drugi odnos počinitelja prema žrtvama ženskog
spola, u promatranom razdoblju vidljivo je da je od sveukupno 23.489 žrtava ženskog
spola oštećenih ovim prekršajem u 11.633 (49,52%) svih slučajeva počinitelj bio
suprug žrtve, u 4.460 (18,99%) slučajeva počinitelj nasilja bio je otac žrtve,
u 2.751 (11,71%) slučajeva počinitelj je sin žrtve, u 1.474 (6,28%) slučajeva
počinitelj je izvanbračni suprug žrtve, u 511 (2,17%) slučajeva počinitelj je
majka žrtve, a u 346 (1,47%) počinitelj je bivši suprug žrtve itd.

Iz
analize podataka koji se odnose na počinjeno kazneno djelo nasilničkog
ponašanja u obitelji(opisano člankom 215.a Kaznenog zakona, »Narodne
novine« 110/97, 27/98, 29/00, 51/01, 111/03, 105/04) razvidno je da je u
razdoblju od 1. 1. 2001. do 31. 12. 2003. godine policija otkrila i kazneno
prijavila 1.298 osoba zbog počinjenja 2.173 kaznena djela nasilničkog ponašanjau obitelji. Navedenim kaznenim djelima ukupno su oštećene 2.544 osobe, od
čega je 77,75% osoba ženskog spola. S obzirom na dob oštećenih, 257 (10,10%)
osoba od ukupnog broja oštećenika su maloljetne osobe. Bilježi se i trend
porasta broja otkrivenih i prijavljenih kaznenih djela nasilničkog ponašanja u
obitelji. S tim u svezi valja istaknuti da je tijekom 2003. godine prijavljeno
ukupno 1.118 ovih kaznenih djela, što predstavlja porast za 82,7% u odnosu na
2002. godinu.

Tijekom
2003. godine policija je zaprimila ukupno 14.263 zahtjeva građana za pružanjem
policijske intervencije zbog nasilja u obitelji ili prosječno 39,1 takvih
zahtjeva dnevno. U prostor policijske postaje privedene su 3.482 osobe
(prosječno 9,54 osobe dnevno), dok je mjera zadržavanja u prostoru policije
provedena protiv 2.840 osoba (prosječno 7,78 osoba dnevno). Također, tijekom
2003. godine prekršajno je, zbog počinjenog nasilja u obitelji, prijavljeno
10.498 osoba (prosječno 28,76 dnevno) dok je, u istom vremenskom razdoblju,
kazneno prijavljeno 2.065 osoba (prosječno 5,65 osoba dnevno). Nasiljem u
obitelji oštećeno je ukupno 16.620 osoba (prosječno 45,53 osoba dnevno), a
nasilju u obitelji je bila nazočna 4.021 maloljetna osoba (prosječno 11
maloljetnih osoba dnevno). U 6.175 slučajeva policija je obavijestila nadležni
centar za socijalnu skrb (prosječno 16,92 slučaja dnevno).

Ujedno, podaci koji se odnose na prvo tromjesečje
2004. godine, odnosno na razdoblje od 1. 1. do 31. 3. 2004. godine, pokazuju da
je prekršajem nasilničkog ponašanja u obitelji oštećeno 3.426 osoba (što u
odnosu na isto razdoblje 2003. godine predstavlja porast za 52,3%), od čega je
749 maloljetnih osoba (porast od 36,4% u odnosu na isto razdoblje 2003.
godine). U istom razdoblju, s obzirom na spol žrtava nasilja, 2.275 žrtava
(66,40%) od ukupnog broja oštećenih osoba su osobe ženskog spola. Navedeni
podaci pokazuju porast za 50,1% u odnosu na isto razdoblje 2003. godine.
Počinitelj prekršaja u 1.002 (44,04%) slučaja je suprug žrtve, u 413 slučajeva
(18,15%) otac žrtve, u 308 (13,54%) slučajeva počinitelj je sin žrtve, u 179 (7,87%)
slučajeva počinitelj je izvanbračni suprug žrtve, u 62 (2,72%) slučaja je majka
žrtve, dok je u 58 (2,55%) slučajeva počinitelj bivši suprug žrtve.

Tijekom
2003. godine Autonomna ženska kuća Zagreb provela je istraživanje »Ekonomski
aspekti obiteljskog nasilja: društveni trošak ignoriranja i toleriranja nasilja
nad ženama«, s ciljem stjecanja jasnog uvida u sve aspekte problema obiteljskog
nasilja u Republici Hrvatskoj. U istraživanju je sudjelovalo 976 ispitanica u
dobi od 18 do 65 godina. Prikupljanje podataka metodom »licem-u-lice« provedeno
je na 42 lokacije i to u Dalmaciji, Istri i Primorju, Lici i Pokuplju,
Sjevernoj Hrvatskoj i Zagrebu.

U
analizi podataka o rasprostranjenosti fizičkog zlostavljanja u Republici
Hrvatskoj navodi se da samo 59% žena nikad nije doživjelo fizičko zlostavljanje
od strane bračnog/izvanbračnog partnera. Iz pokazatelja koje se odnose na
obitelj ispitanice i njezinu svjesnost o agresivnom ponašanju kojemu je bila
izložena njezina majka, zaključuje se da su djeca u najmanje 36% hrvat­skih
obitelji svjedoci fizičkog zlostavljanja majki (ili odgajateljica) kojeg su
počinitelji njihovi očevi (ili odgajatelji).

Prema
istim podacima svaka je treća žena u našoj zemlji barem jednom bila žrtva
fizičke agresije svog bračnog/izvan­bračnog partnera. Nadalje, 68% ispitanica
doživjelo je psihičko nasilje od strane bivših muževa, odnosno partnera s
kojima su bile u disfunkcionalnom braku, 44% žena doživjelo je verbalno nasilje
od strane sadašnjeg muža/partnera/dečka, a 35% žena doživjelo je ovaj oblik
nasilja od strane bivših partnera. Visoki postotak ispitanica ima iskustvo
seksualnog odnosa protiv svoje volje, čak 11% žena 2-3 puta, 8% žena i češće, a
na izričit zahtjev partnera čak 34%, odnosno svaka treća žena.

2.
CILJEVI

Osnovni
ciljevi Nacionalne strategije zaštite od nasilja u obitelji od 2005. do 2007.
godine su:

•
suzbijati nasilje u obitelji u svim njegovim pojavnim oblicima;

• ublažavati
posljedice već počinjenog nasilja u obitelji;

•
raditi na razvoju multidisciplinarnog pristupa žrtvama nasilja u obitelji;

•
poboljšavati suradnju i usklađeno djelovanje nadležnih tijela;

•
educirati i senzibilizirati stručnjake i širu javnost za probleme nasilja u
obitelji;

• osigurati ustroj, organiziranost i dovoljan broj
stručnjaka u nadležnim državnim tijelima Republike Hrvatske koji će se baviti
problematikom nasilja u obitelji;

• doprinositi ostvarenju politike ravnopravnosti
spolova.

Polazeći od činjenice da nasilje u obitelji
predstavlja oblik diskriminacije te imajući na umu da su najčešće žrtve ovog
oblika nasilja žene, ali i da je potrebno osigurati zaštitu svih žrtava nasilja
u obitelji bez obzira na spol, Nacionalna strategija zaštite od nasilja u
obitelji od 2005. do 2007. godine, uvodi svim nadležnim tijelima obveze istraživanja,
preveniranja i procesuiranja svake vrste nasilja u obitelji.

Radi
ostvarenja navedenih ciljeva Nacionalne strategije pred­vi­đeno je ukupno 27
kratkoročnih i dugoročnih mjera koje u svoju provedbu uključuju sva nadležna
tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te
nevladine organizacije koje djeluju u cilju promicanja ljudskih prava, posebice
zaštite žrtava nasilja u obitelji.

3.
MJERE ZA SPRJEČAVANJE NASILJA U OBITELJI

A)
Kratkoročne mjere

1.
Izraditi analizu zakona kojima se sankcionira nasilje u obitelji i osigurati
dostupnost analize (objavljivanjem na web stranicama)

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugene­racij­ske solidarnosti, Ministarstvo pravosuđa,
Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa,
Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo europskih integracija,
Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Pravobranitelj/ica za ravnopravnost
spolova, Pravobranitelj/ica za djecu, Državno odvjetništvo, Visoki prekršajni
sud, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:** ožujak
2005. godine

2.
Ispitati usklađenost važećih zakona u Republici Hrvatskoj (koji se odnose na
obiteljsko-pravnu, kazneno-pravnu, zdravstvenu zaštitu i socijalnu skrb u
odnosu na problematiku nasilja u obitelji) s temeljnim međunarodnim propisima i
izraditi izvješća o njihovoj usklađenosti, te na temelju istih izraditi
prijedloge za izmjene i dopune zakona

**Nositelji:** *Ministarstvo europskih
integracija, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi,
Ministarstvo unutarnjih poslova, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
lipanj 2005. godine

3.
Izraditi prijedlog izmjena i dopuna Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji

**Nositelji:** *Ministarstvo pravosuđa,
Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo
zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo unutarnjih poslova, nevladine
organizacije*

**Rok
provedbe:**
lipanj 2005. godine

4.
Razraditi odredbe u kaznenom zakonodavstvu koje se odnose na obiteljsko nasilje
u cilju djelotvornije kazneno-pravne zaštite članova obitelji od nasilja u
obitelji

**Nositelji:** *Ministarstvo pravosuđa,
Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo
unutarnjih poslova, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
lipanj 2005. godine

5.
Izraditi Protokol o postupanju u slučaju nasilja u obitelji koji će sadržavati
zakonom prihvaćenu definiciju nasilja, obveze nadležnih državnih tijela i
drugih čimbenika koji sudjeluju u njegovom sprječavanju, otkrivanju i
suzbijanju, te oblike, način i sadržaj suradnje

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracij­ske solidarnosti; Ministarstvo zdravstva i socijalne
skrbi, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo
znanosti, obrazovanja i športa, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
rujan 2005. godine

6.
Izraditi analizu stanja i educiranosti djelatnika/ca policije, sudova, centara
za socijalnu skrb, bolnica, ustanova primarne zdrav­stvene zaštite,
predškolskih, osnovnoškolskih, srednjoškol­skih, visokoškolskih ustanova i
medija o problematici nasilja u obitelji (posebice vodeći računa o istraživanjima
i edukacijama koje su se provodile u navedenim tijelima)

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracij­ske solidarnosti, Ministarstvo zdravstva i socijalne
skrbi, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo
znanosti, obrazovanja i športa, HRT, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
lipanj 2005. godine

7.
Izraditi program sustavnog obrazovanja svih osoba koje rade na provedbi zakona
kojima se sankcionira nasilje u obitelji, kao i ostalih osoba koje rade na pružanju
usluga i podrške u slučajevima nasilja u obitelji, te osoba zaduženih za
informiranje i senzibilizaciju javnosti za problematiku nasilja u obitelji
(policajke/ci, liječnice/ci, patronažne sestre, patronažni medicinski
tehničari, socijalne radnice/ci, psiholozi, defektolozi, pravosudne/i dužnosnice/ci,
državne/i službenice/ci, volonterke/i nevladinih organizacija, djelatnice/ci u
skloništima za žrtve nasilja u obitelji, novinarke/i)

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracij­ske solidarnosti, Ministarstvo pravosuđa,
Povjerenstvo za praće­nje i unaprjeđivanje rada tijela kaznenog i prekršajnog
postupka te izvršenja sankcija vezanih za zaštitu od nasilja u obitelji,
Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa,
Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo europskih integracija,
Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Pravobranitelj/ica za ravnopravnost
spolova, Pravobranitelj/ica za djecu, Državno odvjetništvo, Visoki prekršajni
sud, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
rujan 2005. godine

8.
Izraditi programe za edukaciju djelatnica/ka u pred­škol­skim, osnovnoškolskim,
srednjoškolskim i visokoškolskim ustanovama o svim pitanjima vezanim uz
ravnopravnost spolova i nasilje u obitelji

**Nositelji:** *Ministarstvo znanosti,
obrazovanja i športa, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti, Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Pravobranitelj/ica za
ravnopravnost spolova, Pravobranitelj/ica za djecu, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
lipanj 2005. godine

9.
Izraditi analizu skloništa za žene i djecu žrtve nasilja u obitelji u Republici
Hrvatskoj (broj skloništa, prikaz stanja prostora, opreme, kapacitet skloništa,
broj educiranog osoblja, načela rada skloništa, vrste pomoći koje se pružaju u
skloništima, izvori financiranja) s prijedlogom mjera zapoboljšanje
stanja i otvaranje novih skloništa te uspostavljanje mreže skloništa

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracij­ske solidarnosti, Ministarstvo zdravstva i socijalne
skrbi, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
lipanj 2005. godine

10.
Izraditi Pravilnik o zadovoljavanju kriterija potrebnih za osnivanje i rad
skloništa za žene i djecu žrtve nasilja u obitelji, vodeći brigu o broju i
educiranosti stručnog osoblja, te broju, potrebama i interesima korisnica/ka

**Nositelji:** *Ministarstvo zdravstva i
socijalne skrbi, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
lipanj 2005. godine

11.
Izraditi programe besplatne psihosocijalne i pravne po­moći za žene i djecu žrtve
nasilja, programe osnaživanja i osposobljavanja u cilju ekonomske samostalnosti
žrtava, te programe zapošljavanja žena žrtava nasilja u obitelji

**Nositelji:** *Ministarstvo
gospodarstva, rada i poduzetništva, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi,
Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
lipanj 2005. godine

12.
Izraditi programe psihosocijalnog tretmana počinitelja nasilja u obitelji te
preporuke za provedbu tretmana

**Nositelji:** *Ministarstvo zdravstva i
socijalne skrbi, Ministarstvo pravosuđa, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
prosinac 2005. godine

13.
Izraditi prijedlog poticanja rada postojećih skloništa, kao i prijedlog
otvaranja novih

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracij­ske solidarnosti, Ministarstvo zdravstva i socijalne
skrbi, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:** ožujak
2005. godine

14.
Izraditi i tiskati adresar svih ustanova, organizacija i ostalih institucija
koje pružaju pomoć, podršku i zaštitu žrtvama nasilja u obitelji i osigurati
njegovu dostupnost najširem krugu osoba

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracij­ske solidarnosti, Ministarstvo pravosuđa,
Ministarstvo unutarnjih pos­lova, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa,
Ministars­tvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo europskih integracija,
Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Pravobranitelj/ica za ravnopravnost
spolova, Pravobranitelj/ica za djecu, Držav­­no odvjetništvo, Visoki prekršajni
sud, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
siječanj 2005. godine

15.
Izraditi i tiskati informativni letak namijenjen žrtvama, te brošure o nenasilnim
oblicima ponašanja i rješavanja sukoba

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracij­ske solidarnosti, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi,
Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, Ministarstvo unutarnjih poslova,
nevladine organizacije*

**Rok provedbe:** lipanj 2005. godine

 16. Osnivati
obiteljske sudove, odnosno obiteljske odjele pri redovnim sudovima

**Nositelji:** *Ministarstvo pravosuđa*

**Rok provedbe:** prosinac 2005. godine

17.
Označiti oznakom »žurno« sve sudske predmete o nasilju u obitelji

**Nositelji:** *Ministarstvo pravosuđa*

**Rok
provedbe:** ožujak
2005. godine

B)
Dugoročne mjere

18.
Provoditi sustavnu edukaciju djelatnica/ka u predškol­­skim, osnovnoškolskim,
srednjoškolskim i visokoškolskim ustanovama o svim pitanjima vezanim uz ravnopravnost
spolova i pitanjima vezanim uz nasilje u obitelji

**Nositelji:** *Ministarstvo znanosti, obrazovanja i
športa, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ured
za ravnopravnost spolova Vlade RH, Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova,
Pravobranitelj/ica za djecu, nevladine organizacije*

**Rok provedbe:** trajno

19. Provoditi edukaciju svih osoba koje rade na
provedbi zakona kojima se sankcionira nasilje u obitelji, kao i ostalih osoba
koje rade na pružanju usluga i podrške u slučajevima nasilja u obitelji, te
osoba zaduženih za informiranje i senzibilizaciju javnosti za problematiku
nasilja u obitelji, a radi unaprjeđenja njihovog rada te pravilnijeg postupanja
u slučajevima nasilja u obitelji

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracij­ske solidarnosti, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih
poslova, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, Ministarstvo zdravstva i
socijalne skrbi, Ministarstvo europskih integracija, Ured za ravnopravnost
spolova Vlade RH, Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova,
Pravobranitelj/ica za djecu, Državno odvjetništvo, Visoki prekršajni sud,
nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
trajno

20.
Poticati uklanjanje svih stereotipa o nasilju u obitelji, vodeći posebno računa
o medijima i programima osnovno­školskih, srednjoškolskih i visokoškolskih
ustanova, kao i njihovoj ulozi u uklanjanju tradicionalnih stereotipa o nasilju
u obitelji

**Nositelji:** *Ministarstvo znanosti,
obrazovanja i športa, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova,
Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo europskih integracija,
Ured za ravnopravnost spolova Vlade RH, Pravobranitelj/ica za ravnopravnost
spolova, Pravobranitelj/ica za djecu, Državno odvjetništvo, Visoki prekršajni
sud, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, nevladine
organizacije, mediji, HRT*

**Rok
provedbe:**
trajno

21.
Osiguravati dostupnost informacija o problematici nasilja u obitelji posebno
osjetljivim skupinama osoba (žene i djeca s invaliditetom, žene migrantice, žene
i djeca pripadnice/i pojedinih manjinskih skupina, sudionice/i i stradalnice/i
Domovinskog rata, oboljeli od PTSP-a i članovi njihovih obitelji i slično)

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracij­ske solidarnosti, Ured za ravnopravnost spolova
Vlade RH, Pravobranitelj/ica za ravnopravnost spolova, Pravobranitelj/ica za
djecu, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, nevladine
organizacije, mediji*

**Rok
provedbe:**trajno

22.
Osmišljavati javna djelovanja za obilježavanje datuma koji su vezani uz
promicanje ljudskih prava i unaprjeđenje položaja žrtava nasilja u obitelji, s
ciljem što bolje informiranosti i senzibilizacije javnosti

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracij­ske solidarnosti, Ured za ljudska prava, nevladine
organizacije*

**Rok
provedbe:**
trajno

23.
Izdavati statistički godišnjak o nasilju u obitelji koji bi uključivao
pravosudne i policijske statistike, statistike centara za socijalnu skrb i
statistiku o financijskim izdvajanjima vezanim uz nasilje u obitelji (na državnoj,
lokalnoj i regionalnoj razini), te godišnje troškove zdravstvenog zbrinjavanja žrtava
nasilja

**Nositelji:** *Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo
unutarnjih poslova, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo
financija, lokalna i područna (regionalna) samouprava, nevladine organizacije*

**Rok provedbe:** trajno

24. Izrađivati godišnja izvješća o zdravstvenim i
financijskim posljedicama nasilja u obitelji, te o broju kaznenih prijava
podnesenih protiv počinitelja od strane medicinskih ustanova i predlagati mjere
koje bi dovele do smanjenja posljedica

**Nositelj:** *Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi*

**Rok
provedbe:**
trajno

25.
Izrađivati godišnja izvješća za sve nositelje mjera o utrošku sredstava za
zaštitu od nasilja u obitelji

**Nositelj:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo financija*

**Rok
provedbe:**
trajno

26.
Pratiti provedbu zakona kojima se sankcionira nasilje u obitelji izradom
godišnjih izvješća o provedbi tih zakona od strane nadležnih ministarstava,
drugih tijela državne uprave i nevladinih organizacija, uključujući
dostavljanje svih raspoloživih statis­tičkih podataka

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracij­ske solidarnosti, Ministarstvo unutarnjih poslova,
Ministarstvo pravosuđa, Povjerenstvo za praćenje i unaprjeđivanje rada tijela
kaznenog i prekršajnog postupka te izvršenja sankcija vezanih za zaštitu od
nasilja u obitelji, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, Državni zavod za
statistiku, nevladine organizacije*

**Rok provedbe:** trajno

27. Poticati osnivanje i osnivati obiteljska
savjetovališta u cilju prevencije nasilja u obitelji, te afirmacije odgovornog
roditeljstva i kvalitetne skrbi o članovima obitelji

**Nositelji:** *Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracij­ske solidarnosti, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi,
jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, nevladine organizacije*

**Rok
provedbe:**
prosinac 2007. godine

4.
ZAVRŠNE ODREDNICE

1.
Tijela državne uprave na nacionalnoj razini, te na razini jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave dužna su provoditi mjere iz Nacionalne
strategije zaštite od nasilja u obitelji u cilju unaprjeđenja zaštite žrtava
obiteljskog nasilja.

2. Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti će, u suradnji s Radnom skupinom za unaprjeđenje
za­šti­te od nasilja u obitelji, izraditi Plan provedbe Nacionalne strategije
zaštite od nasilja u obitelji, u roku 6 mjeseci nakon njezinog usvajanja.

3. Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti će, u suradnji s Radnom skupinom za unaprjeđenje
zaštite od nasilja u obitelji, usklađivati i pratiti provedbu Nacionalne
strategije zaštite od nasilja u obitelji.

4. Sva tijela zadužena za provedbu mjera Nacionalne
strategije zaštite od nasilja u obitelji trebaju izraditi propise za proved­bu
mjera iz svoje nadležnosti.

5. Sva tijela zadužena za provedbu mjera Nacionalne
strategije trebaju do 31. prosinca svake godine dostaviti Ministarstvu
obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti izvješća o provedbi mjera
iz svoje nadležnosti.

6. Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti će do 1. veljače svake godine Vladi RH dostaviti
objedinjeno izvješće o provedbi mjera iz Nacionalne strategije.

7. Sva tijela zadužena za provedbu mjera Nacionalne
strategije zaštite od nasilja u obitelji dužna su ih uvrstiti u svoje godišnje
planove, te za svaku godinu osigurati sredstva iz Državnog proračuna za njihovu
provedbu.

8. Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti će, u suradnji s Radnom skupinom za unaprjeđenje
zaštite od nasilja u obitelji, u roku 6 mjeseci nakon usvajanja, tiskati
Nacionalnu strategiju zaštite od nasilja u obitelji u crnom tisku, na
Brailleovom tisku ili u audio zapisu, te će je objaviti na web stranicama.

9. U slučaju promjene ustroja državnih tijela koja su
nositelji mjera, ministarstvo nadležno za obitelj izvršit će, u roku 3 mjeseca,
promjenu nositelja mjera.

10. Nacionalna strategija zaštite od nasilja u obitelji objavit će se u »Narodnim novinama«.

Ostalo, NN 182/2004-3143