## Poslovnik Vijeća udruženog rada Sabora Socijalističke Republike Hrvatske

### NN 21/1990 (9.5.1990.), Poslovnik Vijeća udruženog rada Sabora Socijalističke Republike Hrvatske

# SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 369. stava 1. Ustava Socijalističke Republike Hrvatske,
Vijeće udruženog rada Sabora Socijalističke Republike Hrvatske, na sjednici
25. travnja 1990, donijelo je

## POSLOVNIK

### Vijeća udruženog rada Sabora Socijalističke Republike Hrvatske

I. UVODNE NAPOMENE

Član 1.

Način rada i organizacija Vijeća udruženog rada Sabora SR Hrvatske i
njegovih radnih tijela utvrđuju se Poslovnikom Sabora, ovim poslovnikom
i odlukama Vijeća.

Član 2.

Poslovnik Vijeća sadrži odredbe o:

- organizaciji i konstituiranju Vijeća,

- posebnim pravima i dužnostima zastupnika,

- sjednicama Vijeća i radnih tijela Vijeća,

- izboru i imenovanjima u Vijeću.

Član 3.

Vijeće obavlja zadatke i poslove iz svog djelokruga na sjednicama Vijeća
i radnih tijela.

Pojedine funkcije Vijeće obavlja i različitim oblicima djelovanja izvan
sjednica (radna tijela, savjetovanja, konzultacije i dr.).

Član 4.

O pitanjima iz nadležnosti Saborakoja su mu Ustavom stavljena u djelokrug
Vijeće odlučuje samostalno, ravnopravno s drugim vijećima Sabora odnosno
s nadležnim skupštinama samoupravnih interesnih zajednica ili na zajedničkoj
sjednici svih vijeća Sabora.

Član 5.

Vijeće samostalno obavlja poslove u vezi sa svojom organizacijom i konstituiranjem,
te u tom cilju:

- verificira mandat svojih članova i odlučuje o njihovim mandatno-imunitetskim
pitanjima;

- bira predsjednika i potpredsjednika Vijeća;

- imenuje i razrješava tajnika Vijeća;

- osniva radna tijela Vijeća, utvrđuje djelokrug njihovog rada, te bira
i imenuje članove tih tijela;

- donosi Poslovnik Vijeća

II. ORGANIZACIJA VIJEčA

1. Verifikacija mandata

Član 6.

Prva sjednica novoizabranog Vijeća, radi verifikacije mandata i konstituiranja
Vijeća, održava se najkasnije pretnaest dana od završenih izbornih radnji.

Prvu sjednicu Vijeća poslije provedenih izbora saziva predsjednik Vijeća
kojem ističe mandat i predsjedava joj do verifikacije mandata.

U slučaju sprijećenosti predsjednika Vijeća, kojem ističe mandat, sjednici
predsjedava najstariji zastupnik.

Nakon verifikacije mandata novoizabranih zastupnika sjednici Vijeća
predsjedava najstariji zastupnik.

Član 7.

Na prvoj sjednici provodi se verifikacija mandata. daje svečana izjava
zastupnika i konstituira Vijeće.

Zastupnicima novoizabranog Vijeća uručuje se izvještaj Republičke izborne
komisije o rezultatima izbora, a zatim se bira Mandatno-imunitetska komisija.

Mandatno-imunitetsku komisiju ćine predsjednik i šest članova izabranih
iz reda zastupnika Vijeća.

Prijedlog za sastav Mandatno-imunitetske komisije može podnijeti predsjedavajući
ili grupa od 10 zastupnika.

Verifikaciju mandata novoizabranih zastupnika provodi Vijeće na prijedlog
Mandatno-imunitetske komisije.

Predsjedavajući predaje Mandatno-imunitetskoj komisiji izvorni izvještaj
Republičke izborne komisije i uvjerenja o izboru koja su novoizabrani zastupnici
predali na početku sjednice.

Član 8.

Mandatno-imunitetska komisija, na osnovi izvještaja Republičke izborne
komisije i izbornih spisa, ispituje zakonitost i pravilnost izbora i o
utvrđenom stanju podnosi Vijeću izvještaj s prijedlogom.

IzvjeŠtaj s prijedlogom Mandatno-imunitetske komisije urućuje se svim
članovima Vijeća pred početak nastavka sjednice na kojoj se provodi verifikacija
mandata zastupnika.

Član 9.

Vijeće razmatra izvještaj Mandatno-imunitetske komisije u cjelosti.

Ako Komisija nije osporila mandat nijednog zastupnika, glasa se o izvještaju
u cjelosti, a ako Komisija ospori neki mandat, prvo se glasa o svim neospornim
mandatima, a zatim o svakom osporenom mandatu posebno.

Izvještaj Mandatno-imunitetske komisije usvojen je ako je za njega glasala
većina ukupnog broja članova u Vijeću.

Član 10.

Vijeće može odložiti donošenje odluke o verifikaciji pojedinog mandata
i zaključiti da Republička izborna komisija prethodno izvrši potrebne uviđaje
radi provjere valjanosti mandata.

Odlaganje odluke o verifikaciji pojedinih mandata ne može biti duže
od 30 dana.

Član 11.

Poslije verifikacije mandata, predsjedavajući na sjednici Vijeća poziva
zastupnike da daju svečanu izjavu.

Tekst svečane izjave čita predsjedavajući.

Poslije čitanja, zastupnici potpisuju tekst svečane izjave i predaju
ga predsjedavajućem.

Član 12.

Zastupnik čiji je mandat verificiran, a nije prisustvovao sjednici Vijeća,
kao i zastupnik izabran u dopunskim ili ponovnim izborima, potpisuje tekst
svečane izjave pred predsjednikom Vijeća koji o tome obavještava Vijeće
na prvoj narednoj sjednici.

Član 13.

Verifikacijom mandata i davanjem svečane izjave zastupnik stječe sva
prava i dužnosti zastupnika utvrđena Ustavom, zakonom, Poslovnikom Sabora
i ovim poslovnikom.

Član 14.

Verifikaciju mandata zastupnika izabranim na ponovnim ili dopunskim
izborima obavlja Vijeće na osnovi izvještaja Republičke izborne komisije
i na prijedlog Mandatno-imunitetske komisije, shodno odredbama ovog poslovnika
o verifikaciji mandata.

2. Prestanak mandata

Član 15.

Zastupniku prestaje mandat u slučajevima utvrđenim Ustavom i zakonom.

U drugim slučajevima mandat prestaje kad nastupi činjenica koja povlači
za sobom prestanak mandata.

Član 16.

Zastupniku koji je opzovan prestaje funkcija danom kada Vijeće, na osnovi
izvještaja Republičke izborne komisije, utvrdi da mu je mandat prestao
na osnovi opoziva.

Ako je zastupnik podnio ostavku, predsjednik Vijeća dostavlja tekst
ostavke zastupnicima Vijeća.

Vijeće raspravlja o sadržaju ostavke i o tome donosi zaključak a ostavku
prihvaća. Tog dana zastupniku prestaje mandat.

Član 17.

O svakom slučaju koji za sobom povlači prestanak mandata, osim ostavke,
Mandatno-imunitetska komisija razmatra i o tome obavještava Vijeće a Vijeće
utvrđuje dan prestanka mandata.

Član 18.

O svakom prestanku mandata zastupnika predsjednik Vijeća obavještava
predslednika Sabora radi raspisivanja izbora.

3. Predsjednik i potpredsjednik Vijeća

Član 19.

Vijeće ima predsjednika i potpredsjednika koji se biraju između zastupnika
Vijeća na četiri godine.

Izbor predsjednika i potpredsjednika Vijeća provodi se poslije verifikacije
mandata i davanja svečane izvjave zastupnika.

Prijedlog za izbor predsjednika i potpredsjednika Vijeća podnosi Komisija
za izbor i imenovanja a može ga podnijeti i grupa od najmanje 10 zastupnika
Vijeća.

Predstavnik predlagača ima pravo da na sjednici Vijeća pored pismenog
dade i usmeno obrazloženje.

Član 20.

Izbor predsjednika i potpredsjednika Vijeća obavlja se tajnim glasanjem.

Član 21.

Predsjednik i potpredsjednik biraju se i opozivaju odnosno razrješavaju
većinom glasova zastupnika prisutnih na sjednici Vijeća.

Član 22.

Predsjednik Vijeća predstavlja Vijeće;

- priprema i saziva sjednice Vijeća;

- predsjedava i održava red na sjednicama Vijeća;

- usklađuje rad Vijeća s radom drugih vijeća Sabora i dogovara se s
predsjednicima tih vijeća o naćinu i rokovi ma razmatranja pojedinih pitanja;

- usklađuje rad odbora i drugih radnih tijela Vijeća;

- brine se o osiguravanju uvjeta za rad zastupnika, dostavljanju materijala
zastupnicima i o tome da svi članovi Vijeća budu upoznati s pitanjima koja
su na dnevnom redu sjednice Vijeća;

- brine se o suradnji Vijeća s Izvršnim vijećem Sabora i drugim republičkim
organima;

- brine se o ostvarivanju zadataka iz Programa rada Sabora koji su u
nadležnosti Vijeća i izvršavanju zakljućaka Vijeća;

- pokreće razmatranje pitanja na sjednicama Vijeća i njegovih odbora
i drugih radnih tijela;

- brine o provođenju načela javnosti u radu Vijeća;

- potpisuje suglasno odredbama Poslovnika Sabora, akte koje donosi Vijeće;

- daje upute tajniku Vijeća u pogledu izvršavanja zadataka i poslova
za potrebe Vijeća;

- ima druga prava i dužnosti predviđena Ustavom, Poslovnikom Sabora
i ovim poslovnikom.

Član 23.

Predsjednik upućuje prijedloge za donošenje akata i druga pitanja iz
samostalnog djelokruga Vijeća na razmatranju odgovarajućim radnim tijelima
Vijeća.

U pripremi sjednice Vijeća predsjednik može tražiti da odgovarajuće
radno tijelo Vijeća razmotri pojedina pitanja iz djelokruga Vijeća i da
podnese Vijeću izvještaj sa svojim prijedlozima i miŠljenjima o tom pitanju.

4. Tajnik Vijeća

Član 24.

Vijeće ima tajnika, a imenuje ga i razrješava na prijedlog Predsjedništva
Sabora.

Tajnik Vijeća pomaže predsjedniku Vijeća u pripremanu sjednica Vijeća,
organizira rad, obavljanje stručnih i drugih poslova za potrebe Vijeća,
njegovih radnih tijela i zastupnika Vijeća, te obavlja druge poslove koje
mu povjeri Vijeće, predsjednik Vijeća ili tajnik Sabora.

Za svoj rad i obavljanje stručnih i drugih poslova za potrebe Vijeća,
tajnik Vijeća odgovoran je Vijeću i tajniku Sabora, a za poslove koje mu
je povjerio predsjednik Vijeća odgovoran je predsjedniku Vijeća.

Član 25.

Tajnik Vijeća imenuje se na vrijeme od četiri godine i može biti imenovan
najviše dva puta uzastopce na tu funkciju.

Tajnik Vijeća ima pomoćnika kojeg na prijedlog tajnika Sabora, imenuje
Predsjedništvo Sabora.

III. RADNA TIJELA VIJEčA

Član 26.

Za razmatranje općih pitanja politike i pripremanje rasprave, prijedloga
i odlučivanja na sjednicama Vijeća, za one funkcije i zadatke iz djelokruga
Vijeća za koje nisu osnovana radna tijela Sabora Vijeće osniva svoja radna
tijela.

Član 27.

Radna tijela Vijeća, osim Mandatno-imunitetske komisije i njihov djelokrug
Vijeće utvrđuje posebnom odlukom.

Prijedlog odluke o radnim tijelima Vijeća, njihovom djelokrugu i broju
članova, podnosi Vijeću Komisija za poslovnik Vijeća a može ga podnijeti
i grupa od 10 zastupnika.

Član 28.

Radna tijela Vijeća imaju predsjednika, zamjenika predsjednika i određeni
broj članova.

Zamjenika predsjednika biraju članovi radnih tijela iz svojih redova.

Komisija za poslovnik Vijeća ima predsjednika i četiri člana.

Iznimno mogu se u pojedini odbor kao članovi imenovati naučni, stručni
i javni radnici, s tim da njihov broj ne može biti veći od broja članova
izabranih iz reda zastupnika Vijeća.

Imenovanje po odredbama iz stava 4. ovoga člana obavlja Vijeće na prijedlog
Komisije Sabora za izbor i imenovanja.

Član 29.

Radna tijela Vijeća imaju tajnika.

Tajnik radnog tijela pomaže predsjedniku radnog tijela u pripremanju
sjednice, brine se o pripremanju izvještaja i zapisnika sa sjednice i organizira
i obavlja druge stručne poslove za potrebe radnog tijela.

Tajnik radnog tijela na zahtjev pojedinog člana ili po vlastitoj inicijativi
daje stručna mišljenja u vezi s primjenom Poslovnika Sabora i ovoga poslovnika
i druga stručna mišljenja potrebna za rad radnog tijela.

Član 30.

Predsjednika i članove radnih tijela bira Vijeće na četiri godine, odnosno
za vrijeme trajanja mandata.

Vijeće može razriješiti dužnosti predsjednika i članove radnih tijela
i prije isteka vremena za koje su izabrani.

Član 31.

Prijedlog za izbor predsjednika i članova radnih tijela Vijeća može
podnijeti i grupa od najmanje deset zastupnika Vijeća.

Član 32.

Predsjednik radnog tijela organizira rad radnog tijela, priprema i saziva
sjednice, predsjedava sjednicama, brine se o provođenju zaključaka radnog
tijela, usklađuje rad radnog tijela s radom drugih tijela Sabora i njegovih
vijeća, skupština odgovarajućih samoupravnih interesnih zajednica i obavlja
druge poslove određen Poslovnikom Sabora i ovim poslovnikom.

Član 33.

Radna tijela Vijeća su dužna razmotriti, proućiti ili raspraviti određeno
pitanje ako to zatraži Vijeće ili predsjednik Vijeća pripremajući sjednicu
Vijeća i o svome radu prijedlozima podnijeti izvještaj.

Član 34.

Mandatno-imunitetska komisija

- provjerava izvještaj Republičke izborne komisije o izboru i opozivu
zastupnika, i daje prijedlog Vijeću za verifikaciju ili prestanak mandata;

- raspravlja o razlozima prestanka mandata pojedinih članova Vijeća
i o tome podnosi Vijeću i predsjedniku Sabora izvještaj s prijedlogom o
potrebi za raspisivanjem dopunskih izbora i raspravlja druga pitanja u
vezi s mandatno-imunitetskim pravima zastupnika.

IV. SJEDNICE RADNIH TIJELA

1. Sazivanje sjednica

Član 35.

Radna tijela rade na sjednicama.

Predsjednik radnog tijela saziva sjednicu po vlastitoj inicijativi ili
na osnovi zaključka radnog tijela.

Predsjednik je dužan sazvati sjednicu kad to zatraži Vijeće, predsjednik
Sabora ili predsjednik Vijeća, ili kad to predloži najmanje trećina članova
radnog tijela, uz navođenje pitanja koje treba staviti na dnevni red sjednice.

Ako predsjednik nije u mogućnosti sazvati sjednicu radnog tijela ili
ne sazove sjednicu kad je to dužan učiniti, sjednicu će sazvati predsjednik
Vijeća.

Član 36.

Dnevni red sjednice radnog tijela predlaže predsjednik.

Predsjednik je dužan unijeti u prijedlog dnevnog reda sva pitanja koja
zahtijeva Vijeće. predsjednik Sabora, predsjednik Vijeća, Izvršno vijeće
Sabora, trećina članova radnog tijela.

Prijedlog dnevnog reda zajedno s odgovarajućim materijalima, predsjednik
dostavlja članovima uz poziv na sjednicu radnog tijela najkasnije osam
dana prije održavanja sjednice.

Samo izuzetno, u hitnim slučajevima predsjednik može sazvati sjednicu
u kraćem roku od osam dana s dostavom prijedloga dnevnog reda.

Dnevni red utvrđuje se na sjednici.

Član 37.

O zakazanoj sjednici predsjednik obavještava pismeno predsjednika Sabora,
predsjednika Vijeća i Izvršnog vijeća Sabora.

Predsjednik poziva na sjednicu predlagača, odnosno predstavnike predlagača
zakona ili drugog akta i podnosioca zahtjeva za donošenje zakona ili drugog
akta te nosioce stručne obrade akta, kada se na dnevnom redu sjednice nalaze
ovi akti.

Ako i pored pravovremeno upućenog poziva sjednici ne prisustvuje predstavnik
predlagača, radno tijelo može ako za to postoje i drugi opravdani razlozi
odgoditi raspravu o prijedlogu zakona ili drugog akta, o ćemu će obavijestiti
predsjednika Vijeća.

Član 38.

Sjednica radnog tijela može se održati ako sjednici prisustvuje više
od polovine ukupnog broja članova.

Odluke na sjednici radnog tijela donose se većinom glasova prisutnih
članova.

Član 39.

Sjednice radnih tijela su javne.

Radno tijelo može odlučiti da se pojedine sjednice ili rasprave o pojedinim
točkama dnevnog reda održavaju bez prisustva javnosti.

Sjednice Mandatno-imunitetske komisije, u pravilu, održavaju se bez
prisustva javnosti.

Član 40.

Radna tijela Vijeća mogu održati zajedničke sjednice radi razmatranja
pitanja od zajedničkog interesa.

Zajednićku sjednicu radnih tijela sazivaju sporazumno predsjednici zainteresiranih
radnih tijela.

Zajedničkoj sjednici iz stava 1. ovoga člana predsjedava, prema dogovoru,
jedan od predsjednika tih tijela.

Član 41.

Na sjednicama radnih tijela vodi se zapisnik.

O zapisniku sjednice radnog tijela brine se tajnik radnog tijela.

O radu na zajedničkoj sjednici radnih tijela svako radno tijelo vodi
poseban zapisnik.

Član 42.

Zapisnici o radu na sjednici usvajaju se na narednoj sjednici radnog
tijela, prije utvrđivanja dnevnog reda sjednice.

Član 43.

Na sjednicama radnih tijela prema potrebi, vode se i stenografske i
fonografske bilješke u koje se unosi potpuni tok sjednice.

2. Razmatranje akata i drugih pitanja

Član 44.

Sva pitanja o kojima raspravlja i odlučuje Vijeće u pravilu se, prije
rasprave na sjednici Vijeća, razmatraju na sjednici radnih tijela Vijeća
odnosno radnih tijela Sabora.

Predsjednik može, iznimno, predložiti da se o pojedinim pitanjima raspravlja
na sjednici Vijeća i bez prethodnog razmatranja u radnom tijelu. U toku
rasprave takvog pitanja Vijeće može zaključiti da se rasprava prekine i
da se pitanje uputi na razmatranje matičnom radnom tijelu.

Predsjednik Vijeća dostavlja potreban materijal za raspravu radnom tijelu
Vijeća u čiji djelokrug spada pojedino pitanje.

Član 45.

Radna tijela dužna su razmotriti materijal koji im je dostavio predsjednik
Vijeća, a mogu po svojoj inicijativi razmotriti i druga pitanja iz svog
djelokruga.

Član 46.

O provedenoj raspravi na sjednici i zauzetim stavovima radno tijelo
podnosi Vijeću pismeni izvještaj.

U izvještaj radnog tijela unose se i izdvojena mišljenja pojedinih članova
kada oni traže da se to unese u izvještaj.

Radno tijelo će u svom izvještaju predložitti Vijeću donošenje odgovarajućih
zaključaka.

Kad podnosi Vijeću svoj izvještaj radno tijelo određuje svog izvjestioca.

Izvjestilac radnog tijela, na osnovi zaključaka radnih tijela ili na
zahtjev Vijeća obrazlaže mišljenja, stavove i prijedloge iznesene u izvještaju.

Izvjestilac može povući amandman ili prijedlog koji je podnijelo radno
tijelo, ako ga je radno tijelo na to ovlastilo.

Izvjestilac radnog tijela ne može se izjašnjavati o pitanjima o kojima
radna tijela nisu dala svoje mišljenje ili zauzela stav. Ako se takvo pitanje
pojavi u raspravi u Vijeću, izvjestilac može tražiti da Vijeće odloži raspravu
o tom pitanju dok ga radno tijelo ne razmotri. Rasprava o takvom pitanju
odložit će se i ako Vijeće traži da radno tijelo o njemu dade svoje mišljenje
odnosno zauzme stav.

Član 47.

O redu na sjednici radnog tijela brine se predsjednik. Za povredu reda
na sjednicama predsjednik može članu radnog tijela izreći upozorenje, a
u ponovljenom slučaju i opomenu koja se unosi u zapisnik. Ostalim učesnicima
predsjednik može narediti da se udalje iz dvorane u kojoj se održava sjednica.

Član 48.

Na pitanja iz rada radnih tijela koja nisu uređena ovim Poslovnikom
primjenjuju se odgovarajuće odredbe Poslovnika Sabora.

V. SJEDNICE VIJEčA

1. Pripremanje i sazivanje sjednice

Član 49.

Sjednicu Vijeća saziva predsjednik Vijeća.

Predsjednik saziva sjednicu Vijeća na osnovi zaključaka Vijeća ili na
vlastitu inicijativu.

Predsjednik je dužan sazvati sjednicu Vijeća na zahtjev Predsjedništva
SR Hrvatske, predsjednika Sabora, Izvršnog vijeća radnih tijela ili na
zahtjev petine članova Vijeća.

Ako predsjednik Vijeća ne sazove sjednicu Vijeća kad je dužan to ućiniti,
sjednicu Vijeća će sazvati predsjednik Sabora ili dvadeset zastupnika Vijeća.

Član 50.

Poziv za sjednicu s prijedlogom dnevnog reda dostavlja se zastupnicima
u pravilu najmanje 20 dana prije dana određenog za održavanje sjednice.
Iznimno, u roku od 7 dana prije dana određenog za održavanje sjednice može
se predložiti dopuna dnevnog reda aktima koje donosi Vijeće republika i
pokrajina Skupštine SFR Jugoslavije uz suglasnost republika i pokrajina.

Izvještaj radnih tijela, Zakonodavno-pravne komisije i izvještaji odnosno
mišljenja Izvršnog vijeća Sabora o prijedlozima zakona i drugih akata na
dnevnom redu, dostavljaju se s tim da budu kod članova Vijeća u pravilu,
najmanje 10 dana prije dana određenog za održavanje sjednice Vijeća.

Izuzetno, u hitnim slučajevima, predsjednik Vijeća može sazvati sjednicu
Vijeća u roku kraćem od 20 dana, a dnevni red za ovu sjednicu može predložiti
i na samoj sjednici nije li u mogučnosti da ga dostavi ranije.

Pod hitnim slučajevima iz stava 3. ovoga člana smatra se uređivanje
pitanja za čije reguliranje, zakonom ili općim aktom, postoji stvarna i
neodgodiva potreba, ili bi odugovlačenje uređivanja tih pitanja imalo štetne
posljedice za interes društva.

Član 51.

O svakoj sjednici Vijeća obavještava se predsjednik Sabora, predsjednici
ostalih vijeća i Izvršno vijeće Sabora.

Saziv sjednice objavljuje se u glasilu Sabora.

Član 52.

U prijedlog dnevnog reda unose se sva pitanja iz nadležnosti Vijeća
koja su u rokovima određenim Poslovnikom Sabora dostavili Ustavom i Poslovnikom
Sabora ovlašteni predlagaći.

Član 53.

Svako pitanje koje se predlaže za dnevni red sjednice Vijeća mora biti
obrađeno i dokumentirano, tako da se zastupnici u Vijeću mogu upoznati
s problemom, razmotriti pitanja i o njima odlućivati.

Predsjednik Vijeća može odrediti da se o pitanju koje je predloženo
za dnevni red sjednice Vijeća, prije iznošenja pred Vijeće, pribavi dopunska
dokumentacija ili mišljenje nadležnih organa uprave, društvenih, naučnih
i drugih organizacija ili stručnjaka.

2. Otvaranje sjednice i utvrđivanje dnevnog reda

Član 54.

Uz poziv za sjednicu Vijeća, odnosno na sjednici Vijeća dostavlja se
i pismena prijavnica koju je zastupnik dužan potpisati i predati tajniku
ili osobi koju on odredi, pri ulasku u dvoranu u kojoj se održava sjednica.
Nakon što se prebroje prijavnice, predsjednik obavještava Vijeće o broju
prisutnih zastupnika i ujedno konstatira prisustvuje li sjednici potrebna
većina zastupnika, te otvara sjednicu Vijeća. Ako predsjednik smatra da,
sjednici ne prisustvuje dovoljan broj zastuprika, naložit će prozivanje.

Prozivanje će se izvršiti i kad to zatraži jedan zastupnik ćiji zahtjev
podrži najmanje deset drugih zastupnika.

Prozivanje provodi tajnik Vijeća.

Član 55.

Dnevni red sjednice utvrđuje se na početku sjednice, na prijedlog predsjednika
Vijeća.

Ako predsjednik Vijeća u prijedlog dnevnog reda nije unio predmet koji
je, u skladu s rokovima utvrđenim Poslovnikom Sabora. predložio ovlašteni
predlagač, a predlagač ostaje pri svom prijedlogu, o prijedlogu se odlučuje
na sjednici bez rasprave.

Član 56.

U hitnim slučajevima predsjednik Vijeća, radno tijelo Vijeća ili Sabora
Predsjedništvo Socijalističke Republike Hrvatske, Predsjedništvo Sabora,
Izvršno vijeće Sabora, zastupnik u Vijeću kojeg podrži najmanje 10 zastupnika
mogu i na sjednici predložiti da se određeno pitanje stavi na dnevni red,
ali su dužni obrazložiti hitnost prijedloga.

O tom prijedlogu Vijeće odlućuje bez rasprave. Prije odlučivanja o takvom
prijedlogu saslušat će se mišljenje predstavnika Izvršnog vijeća Sabora.

3. Predsjedanje sjednici i sudjelovanje u radu

Član 57.

Sjednici Vijeća predsjedava predsjednik Vijeća. Predsjednika u slučaju
odsutnosti ili spriječenosti zamjenjuje potpredsjednik Vijeća.

Ako je i potpredsjednik spriječen, na sjednici se bira jedan od zastupnika
koji će predsjedati sjednici. U tom slučaju sjednicu otvara po godinama
najstariji zastupnik i predsjedava do izbora zastupnika koji će dalje predsjedavati
toj sjednici.

Najstariji zastupnik predsjedava sjednici i kad su predsjednik i potpredsjednik
razriješeni dužnosti do izbora novog predsjednika.

Član 58.

Pravo i dužnost da prisustvuju i sudjeluju u radu na sjednici Vijeća
imaju svi članovi Vijeća.

U radu na sjednici Vijeća mogu sudjelovati bea prava odlučivanja, i

- članovi Predsjedništva Socijalističke Republike Hrvatske;

- predstavnici drugih vijeća Sabora, Predsjedništva Sabora, radnih tijela
Sabora i njegovih vijeća, skupština samoupravnih interesnih zajednica,
Izvršnog vijeća Sabora, skupština općina i gradskih zajednica općina;

- predstavnici republičkih organa uprava i drugih republićkih organa
kad se raspravlja prijedlog zakona, drugog općeg akta ili drugo pitanje
koje se odnosi na područje iz djelokruga ili organa;

- predstavnici radnih organizacija, političkih organizacija i drugih
organizacija i zajednica, te znanstveni, stručni i drugi javni i politički
radnici koji su pozvani na sjednicu radi iznošenja mišljenja o pojedinim
pitanjima koja su na dnevnom redu sjednice Vijeća.

Član 59.

Na sjednici Vijeća može održati govor i strani državljanin kao gost.

Član 60.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ
od predsjednika Vijeća.

Prijave za riječ podnose se čim se otvori rasprava i mogu se podnositi
sve do zaključenja rasprave.

Član 61.

Govornik govori, u pravilu, s govornice. S mjesta se može govoriti samo
ako to dozvoljavaju tehnički uvjeti da govornika svi ćuju i da njegove
riječi mogu biti zabilježene.

Predsjednik osigurava da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom
govoru.

Govornika može opomenuti na red ili prekinuti u govoru samo predsjednik.

Član 62.

Predsjednik daje zastupnicima riječ po redu kojim su se prijavili.

Član 63.

Zastupniku koji želi govoriti o povredi poslovnika ili o povredi utvrđenoga
dnevnog reda predsjednik daje riječ čim je zatraži. Govor zastupnika ne
može trajati dulje od pet minuta. Predsjednik je dužan poslije iznesenog
prigovora dati objašnjenje u pogledu povrede poslovnika odnosno utvrđenog
dnevnog reda. Ako zastupnik nije zadovoIjan objašnjenjem, o tome se rješava
na sjednici bez rasprave.

Ako zastupnik zatraži riječ da bi ispravio navod koji je, po njegovom
mišljenju, netočno izložen, koji je bio povod nesporazuma ili koji je izazvao
potrebu posebnog objašnjenja, predsjednik će mu dati riječ čim se završi
govor onoga koji je izazvao potrebu ispravka. Zastupnik se u svom govoru
mora ograničiti na ispravak odnosno posebno objašnjenje, a njegov govor
ne može trajati dulje od pet minuta.

Član 64.

Govornik može govoriti samo o pitanju o kome se raspravlja i po utvrđenom
dnevnom redu.

Ako se govornik udalji od predmeta dnevnog reda, predsjednik će ga pozvati
da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži predmeta dnevnog reda,
predsjednik će mu oduzeti rijeć.

Član 65.

Izlaganja zastupnika i drugih sudionika na sjednici Vijeća treba da
budu kratka, koncizna i u okviru pitanja o kome se raspravlja. Trajanje
izlaganja, u pravilu, nije ograničeno, osim ako ovim poslovnikom nije drugaćije
određeno.

Vijeće može, na prijedlog predsjednika ili na traženje zastupnika čiji
zahtjev podrži najmanje 10 zastupnika, odlučiti da govornik o istom predmetu
može govoriti samo jedanput i odrediti vrijeme trajanja govora.

Zastupnik može svoj govor predati u pismenoj formi. Ekspozei koji se
usmeno podnose, a pripremljeni su i u pismenoj formi, moraju se prethodno
podnijeti zastupnicima.

4. Održavanje reda na sjednici

Član 66.

Red na sjednici osigurava predsjednik.

Za povredu reda na sjednici predsjednik može izreći mjere: opomenu i
oduzimanje riječi.

Opomena će se izreći zastupniku koji svojim ponašanjem ili govorom narušava
red i odredbe poslovnika.

Zastupniku će se oduzeti riječ kad svojim govorom na sjednici narušava
red i odredbe poslovnika, a već je na istoj sjednici dva puta bio opomenut
da se drži reda i odredaba poslovnika.

Ako predsjednik ne može održati red na sjednici redovnim mjerama. odredit
će kratak prekid sjednice.

Član 67.

Predsjednik može naložiti da se iz dvorane udalji svaki slušalac, koji
narušava red.

Ako je red znatno narušen, predsjednik može naložiti da se udalje svi
slušaoci iz dvorane u kojoj se održava sjednica.

Član 68.

Osobe koje se za vrijeme sjednice nalaze u dvorani po službenom poslu
dužne su u pogledu održavanja reda izvršavati naloge predsjednika.

5. Tok sjednice

Član 69.

Nakon što otvori sjednicu predsjednik daje kratka objašnjenja u vezi
s radom sjednice i obavještenja o drugim prethodnim pitanjima.

Predsjednik obavještava Vijeće o tome tko je pozvan na sjednicu i koji
su ga zastupnici obavijestili da su spriječeni da prisustvuju sjednici.

Član 70.

Prije utvrđivanja dnevnog reda predsjednik pita zastupnike imaju li
primjedaba na zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedaba na zapisnik odlućuje se bez rasprave. Ako se
primjedba prihvati, izvršit će se u zapisniku odgovarajuća izmjena.

Član 71.

Prije utvrđivanja dnevnog reda zastupnici mogu postavljati pitanja i
tražiti objašnjenja i obavještenja u skladu s Poslovnikom Sabora

Vijeće može odrediti i posebno vrijeme na sjednici za postavljanje pitanja
i traženje obavještenja.

Član 72.

Poslije utvrđivanja dnevnog reda prelazi se na raspravu o pojedinim
predmetima, i to redom koji je utvrđen u dnevnom redu.

U toku sjednice Vijeće može izvršiti izmjene u redoslijedu razmatranja
pojedinih predmeta koji su utvrđeni u dnevnom redu.

Član 73.

Na sjednici se o svakom predmetu na dnevnom redu raspravlja prije nego
što se o njemu odlučuje ili zauzima stav, osim ako je ovim poslovnikom
određeno da se o nekom predmetu odlućuje bez rasprave.

Član 74.

Na poćetku rasprave o svakom predmetu prcdlagač može dati dopunsko usmeno
obrazloženje.

Nakon što predlagač podnese obrazloženje, mogu izvjestioci radnih tijela,
ako to žele, i usmeno izložiti stav radnog tijela.

O pojedinom predmetu raspravlja se dok ima prijavljenih govornika.

U toku rasprave mogu se iznositi mišljenja, tražiti objašnjenja i pokretati
pitanja u pogledu predloženih riješenja.

Predsjednik zaključuje raspravu kad utvrdi da nema više prijavljenih
govornika.

6. Prekidanje sjednice

Član 75.

Predsjednik može prekinuti rad sjednice Vijeća i odrediti dan i sat
kada će se rad nastaviti.

Predsjednik prekida sjednicu zbog nedostatka kvoruma, zbog zahtjeva
da se u međuvremenu izvrše potrebne konzultacije i prikupe potrebna mišljenja
i u drugim slučajevima kad je to ovim poslovnikom predviđeno ili kad to
Vijeće zaključi.

Ako je sjednica prekinuta zbog nedostatka kvoruma, a kvorum ne postoji
ni u nastavku rada sjednice, predsjednik obavještava prisutne zastupnike
da se rad sjednice ne može nastaviti i da će u skladu s odredbama Poslovnika
Sabora i ovog poslovnika, naknadno sazvati sjednicu.

7. Odlučivanje na sjednici

Član 76.

Za donošenje odluka na sjednici Vijeća potrebna je prisutnost većine
članova Vijeća.

Ako se na sjednici Vijeća odlućuje tajnim glasanjem, broj prisutnih
utvrđuje se na temelju preuzetih glasaških listića.

Odluka Vijeća je punovažna, ako je za nju glasala većina prisutriih
zastupnika, osim ako je Ustavom, Poslovnikom Sabora i ovim poslovnikom
određeno da je za donošenje pojedinih odluka potrebna kvalificirana većina.

Zakoni o obaveznom udruživanju dijela sredstava društvene reprodukcije
donose se dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika u Vijeću, po prethodno
pribavljenom mišljenju Vijeća Saveza sindikata Hrvatske i Privredne komore
Hrvatske.

Odluka o davanju suglasnosti na promjene Ustava Socijalističke Federativne
Republike Jugoslavije donosi se dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika
u Vijeću.

O pitanjima, koja uređuju samoupravni položaj radnih ljudi i gradana,
financiranja funkcija druŠtveno-politićkih zajednica i prijedloga društvenih
planova, a koja se prije konačnog odlučivanja po Ustavu obavezno iznose
na javnu raspravu, Vljeće donosi odluku većinom ukupnog broja svojih članova
utvrđenog Ustavom.

Član 77.

O donošenju odluke da se zakon donese po hitnom postupku Vijeće odlučuje
većinom ukupnog broja svojih članovaa.

Član 78.

U slučaju donošenja zakona čije pojedine odredbe imaju povratno djelovanje,
zakon se može donijeti ako se za njega izjasni većina od ukupnog broja
članova Vijeća.

Prije rasprave o zakonu iz stava 1. ovoga člana Vijeće se mora većinom
glasova od ukupnog broja članova izjasniti da je povratno djelovanje predloženih
odredaba zakona u općem društvenom interesu.

Član 79.

Glasanje je javno, osim ako Ustavom, Poslovnikom Sabora ili ovim poslovnikom
nije određeno da se glasa tajno.

Glasanje za izbor i razrješavanje predsjednika i članova radnih tijela
Vijeća i svih drugih funkcioriara koje bira ili imenuje Vijeće provodi
se tajno samo ako to odluči Vijeće na prijedlog predsjednika ili zastupnika
koga podrži najmanje deset drugih zastupnika.

Član 80.

Zastupnici glasaju na taj naćin da se izjašnjavaju "za" ili
"protiv" prijedloga ili se uzdržavaju od glasanja.

Glasanje se provodi istovremeno, dizanjem ruku ili poimenično izjašnjavanjem.

Iznimno od odredaba stava 1. ovoga člana, ako se prilikom glasanja o
amandmanu za njegovo prihvaćanje izjasni manje od polovine prisutnih zastupnika.
predsjednik može odmah konstatirati da je amandman odbijen.

Član 81.

Glasanje dizanjem ruku provodi se tako što predsjednik prvo poziva zastupnike
da se izjasne tko je za prijedlog, zatim tko je protiv prijedloga i tko
se uzdržao od glasanja.

Član 82.

Poimenićno se glasa kad to odredi predsjednik zato što smatra da je
to potrebno da bi se točno utvrdio rezultat glasanja, ili kad to zahtijeva
zastupnik čiji zahtjev podrži najmanje 10 drugih zastupnika.

Član 83.

Poimenično glasanje prov,odi se tako da se svaki prozvani zastupnik
izjašnjava "za" ili "protiv" prijedloga ili se uzdržava
od glasanja.

Kad je prozivanje završeno, ponovo se prozivaju zastupnici za koje u
popisu zastupnika nije zabilježeno da su glasali.

Zastupnike proziva i prebrojava glasove tajnik Vijeća. Neposredno nakon
provedenog javnog glasanja predsjednik Vijeća utvrđuje i objavljuje rezultat
glasanja.

Član 84.

O pitanjima koja se razmatraju odnosno raspravljaju na sjednici Vijeća,
mogu se donositi akti Sabora iz djelokruga Vijeća te akti i zaključci Vijeća.

Rasprava pojedinih pitanja kod kojih nije predloženo donošenje određenog
akta, a Vijeće rne odluči da donese zaključak s uputstvom za rad ili smjernicom
za radno tijelo Vijeća ili druge nadležne organe, završava se prelazom
na dnevni red.

Prelazom na dnevni red završava se rasprava i kad predlagač tokom rasprave
povuče svoj prijedlog.

8. Zakljućivanje sjednice

Član 85.

Kad se iscrpi dnevni red i sjednica završi rad, predsjednik Vijeća zaključuje
sjednicu.

9. Zapisnici

Član 86.

O radu na sjednici Vijeća vodi se zapisnik. Zapisnik sadrži osnovne
podatke o radu na sjednici, a naročito o prijedlozima iznijetim na sjednici
i o donesenim zaključcima.

U zapisnik se unosi i rezultat glasanja o pojedinom predmetu.

Zastupnik koji je na sjednici izdvojio svoje mišljenje može tražiti
da se bitni dijelovi njegove izjave unesu u zapisnik.

O sastavljanju zapisnika Vijeća brine se tajnik Vijeća.

Član 87.

Zapisnik se sastavlja, u pravilu, istog dana kad je sjednica zaključena.

Zapisnik se dostavlja svim zastupnicima odmah po sastavljanju, a najkasnije
uz poziv za narednu sjednicu.

Zapisnik na koji nije bilo primjedbi, odnosno zapisnik u kojem su suglasno
s prihvaćenim primjedbama izvršene izmjene, smatra se usvojenim.

Usvojeni zapisnik potpisuju predsjednik i tajnik Vijeća.

Izvornike zapisnika sjednica Vijeća ćuva tajnik Vijeća.

Član 88.

O radu na sjednici Vijeća vode se i stenografske bilješke ili se obavlja
fonografsko snimanje. Na osnovi toga sastavlja se zapisnik o potpunom toku
sjednice.

Stenografske bilješke odnosno fonografske snimke stavljaju se na uvid
zastupnicima, na njihov zahtjev. Ostvarivanje toga prava zastupnika osigurava
tajnik Vijeća.

Svaki zastupnik i drugi sudionik u raspravi ima pravo da redigira svoje
izlaganje bez unošenja bitnih izmjena u tekst odnosno bez izostavljanja
izraženih misli i razloga.

U slučaju spora o osnovanosti zahtjeva da se izvrši ispravak u zapisniku
o potpunom toku sjednice, odlučuje se na sjednici Vijeća bez rasprave.

VI. IZBORI I IMENOVANJA U VIJEĆU

Član 89.

Prijedlozi za izbor, imenovanje i razrješenje predsjednika. članova
radnih tijela Vijeća i članova radnih tijela Sabora i drugih funkcionara
čiji je izbor i imenovanje u djelokrugu ne moraju sadržavati veći broj
kandidata od broja koji se bira.

Prijedlozi za izbor, imenovanje odnosno razrješenje podnose se Vijeću
najkasnije tri dana prije sjednice Vijeća a moraju se staviti na raspolaganje
članovima Vijeća do početka sjednice Vijeća.

Član 90.

Prijedlog kandidature za izbor i imenovanje odnosno razrješenje podnosi
Vijeću Komisije Sabora za izbor i imenovanja.

Prijedlog kandidature može podnijeti i grupa od najmanje deset članova
Vijeća.

Član 91.

Predstavnik Komisije za izbor i imenovanja, odnosno grupe zastezpnika
imaju pravo na sjednici da obrazlože svoj prijedlog kandidature.

Član 92.

O izboru i imenovanju odnosno razrješenju Vijeće, odlučuje javnim glasanjem
i to većinom glasova prisutnih zastupnika, ako ovim poslovnikom nije drugačije
određeno odnosno ako na sjednici Vijeće ne odluči da se provede tajno glasanje.

U javnom glasanju zastupnici glasaju dizanjem ruke. Rezultat javnog
glasanja utvrđuje i objavljuje predsjednik Vijeća neposredno nakon završenog
glasanja.

Član 93.

Tajno glasanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići moraju
biti jednake veličine, iste boje i oblika i svaki ovjeren pečatom Sabora.

Imena predloženih kandidata unose se na glasački listić abecednim redom.

Ispred imena svakog kandidata stavlja se redni broj.

Član 94.

Svaki zastupnik prema spisku dobiva jedan glasački listić.

Poslije podjele glasaćkih listića, predsjednik Vijeća objašnjava naćin
glasanja i određuje vrijeme za popunjavanje glasačkih listića.

Glasa se na taj naćin što svaki član Vijeća zaokružuje redni broj ispred
imena onog kandidata, odnosno ispred imena nosioca one kandidatske liste
za koju glasa.

Glasački listić na kojem je zaokruženo više rednih brojeva nego se bira
kandidata i glasački listić iz koga se ne može jasno utvrditi za koga je
zastupnik glasao smatraju se nevažećim.

Član 95.

Nakon što svi prisutni zastupnici glasaju i predsjednik Vijeća objavi
da je glasanje završeno, pristupa se utvrđivanju rezultata glasanja.

Glasove prebrojava tajnik Vijeća uz sudjelovanje dvojice zastupnika
koje na prijedlog predsjednika odredi Vijeće.

Rezultat tajnog glasanja objavljuje predsjednik Vijeća, navodeći koliko
je zastupnika glasalo, koliko su dobili glasova pojedini kandidati, odnosno
kandidatske liste i koliko je bilo nevažećih glasova.

Član 96.

Ako je bio predložen samo jedan kandidat odnosno samo jedna kandidatska
lista, kandidat odnosno kandidati s kandidatske liste izabrani su ako je
za njihov izbor glasala većina na sjednici prisutnih članova Vijeća.

Ako je bilo dva ili više kandidata, izabran je onaj kandidat koji je
dobio većinu glasova prisutnih zastupnika.

Kad su predložene dvije ili više kandidatske liste, izabrani su svi
kandidati s one liste koja je dobila većinu glasova prisutnih zastupnika.

Član 97.

Ako ni jedan kandidat niti ni jedna kandidatska lista nisu dobili potrebnu
većinu glastiva glasanje se ponavlja.

Prije ponovnog glasanja predlagači mogu povući svoje prijedloge kandidature,
a mogu se podnositi i novi prijedlozi.

U ponovnom glasanju glasa se za sve ranije predložene kandidate odnosno
kandidatske liste, ako prijedlog kandidature nije povučen, te za nove kandidate
odnosno kandidatske liste, ako budu naknadno predloženi.

Ako ni pri ponovljenom glasanju ne dobije potrebnu većinu toliki broj
kandidata koliko se funkcionara bira, prijedlog za izbor kahdidata koji
ni u ponovljenom glasanju nisu dobili potrebnu većinu, skida se s dnevnog
reda.

Član 98.

Odredbe koje se odnose na izbor i imenovanje shodno se primjenjuju i
u postupku za razrješavanje.

Član 99.

Izbor predsjednika i članova radnih tijela Vijeća u cjelini provodi
se na osnovi kandidatskih lista. Svaka kandidatska lista mora sadržavati
onoliko kandidata koliko se bira članova radnih tijela.

VII. SURADNJA VIJEĆA S VIJEĆIMA UDRUŽENOG RADA SKUPŠTINA OPĆINA
I GRADSKIH ZAJEDNICA OPĆINA, VIJEĆIMA UDRUŽENOG RADA SKUPŠTINA SOCIJALISTIČKIH
REPUBLIKA I SOCIJALISTIČKIH AUTONOMNIH POKRAJINA, ORGANIZACIJA UDRUŽENOG
RADA, NJIHOVIM OPĆIM UDRUŽENJIMA, PRIVREDNIM KOMORAMA I DRUGIM ORGANIZACIJAMA
I ZAJEDNICAMA

Član 100.

U ostvarivanju svojih zadataka, a napose u rješavanju pitanja od zajednićkog
interesa za udruženi rad te pitanja koja se odnose na razvoj društveno-ekonomskih
odnosa Vijeće može surađivati s vijećima udruženog rada skupština općina
i gradskih zajednica općina.

Član 101.

Radi što uspješnijeg ostvarivanja svojih zadataka, a napose u rješavanju
pitanja koja se odnose na razvoj društveno-ekonomskih odnosa, Vijeće i
njegova radna tijela surađuju s:

- odgovarajućim vijećima socijalistićkih republika i socijalističkih
autonomnih pokrajina, odnosno njihovim radnim tijelima,

- Privrednom komorom Hrvatske,

- osnovnim privrednim komorama,

- općim udruženjima organizacija udruženog rada,

- odgovarajućim samoupravnim interesnim zajednicama,

- organizacij ama udruženog rada.

Ova suradnja ostvaruje se naročito razmjenom značajnih informativnih
i dokumentacijskih materijala, organiziranjem zajedničkih rasprava radi
razmjene mišljenja te drugim pogodnim oblicima o pitanjima od zajedničkih
interesa, a koja ulaze u djelokrug Vijeća.

Član 102.

U obavljanju svojih funkcija Vijeće surađuje s radnicima i radnim Ijudima
u organizacijama udruženog rada i u drugim organizacijama i zajednicama,
te radi usklađivanja njihovih posebnih i zajedničkih interesa s općim društvenim
interesima razmatra njihove inicijative, mišljenja i prijedloge što ih
upućuju Vijeću po svojoj inicijativi ili na traženje pojedinih tijela Sabora
i Vijeća.

Član 103.

Kad Vijeće sudjeluje u donošenju propisa ili utvrdivanja mjera koje
se odnose na uvjete privređivanja i na društvene obaveze organizacija udruženog
rada, zatražit će o tom mišljenje Privredne komore Hrvatske i drugih općih
udruženja organizacija udruženog rada.

Član 104.

Vijeće i njegova radna tijela mogu odlučiti da na sjednici zajedno s
predstavnicima odredenih organizacija udruženog rada, njihovih općih udruženja,
Privredne komore Hrvatske i drugih samoupravnih organizacija i zajednica
razmotre određena načelna pitanja koja se odnose na stanje u pojedinim
oblastima ili druga opća pitanja od interesa za odnose tih organizacija
ili za utvrđivanje ekonomske politike.

Inicijativa i prijedlog za pozivanje predstavnika iz stava 1. ovoga
člana na sjednicu može poteći i od tih organizacija.

VIII. STRUČNA SLUŽBA VIJEĆA

Član 105.

Vijeće ima stručnu službu za obavljanje stručnih i administrativnih
poslova za potrebe Vijeća i njegovih radnih tijela, koja su u sastavu Stručne
službe Sabora.

Stručna služba Vijeća obavlja poslove oko pripremanja i organiziranja
sjednica Vijeća i njegovih radnih tijela, davanja stručnih mišljenja u
vezi s radom i zadacima Vijeća i njegovih stručnih mišljenja u vezi s radom
i zadacima Vijeća i njegovih tijela, pribavlja i priprema dokumentacijski
materijal i tijela, pribavlja i priprema dokumentacijski materijal i podatke
potrebne za rad Vijeća, brine se za provođenje zaključaka Vijeća i prati
njihovo izvršavanje, te obavlja i druge stručne i administrativne poslove
za potrebe Vijeća i njegovih radnih tijela.

Određeni radnici stručne službe Vijeća u obavljanju dužnosti tajnika
pojedinih radnih tijela Vijeća, prisustvuju njihovim sjednicama, brinu
se o zapisnicima i provodenju zaključaka sa sjednica te pridržavanju poslovnika
Vijeća i Sabora na sjednicama tih tijela.

Tajnika radnog tijela Vijeća imenuje Predsjedništvo Sabora na prijedlog
tajnika Sabora.

Član 106.

Na dan stupanja na snagu ovoga poslovnika prestaje važiti Poslovnik
Vijeća udruženog rada Sabora Socijalističke Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br. 25/86) i Odluka o radnim tijelima Vijeća udruženog rada
Sabora Socijalističke Republike Hrvatske i njihovom djelokrugu Š"Narodne
novine", br. 20/86).

Član 107.

Ovaj poslovnik stupa na snagu na dan objave u "Narodnim novinama".

Urbroj : 62101-90-0028

Klasa: 021-03/90-04/03

Zagreb, 26. travnja 1990.

SABOR SOCIJALISTIčKE REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Milan Janus, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr Anđelko Runjić, v. r**

Ostalo, NN 21/1990-416
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)