## Pravilnik o gospodarenju muljem iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda kada se mulj koristi u poljoprivredi

### NN 38/2008 (2.4.2008.), Pravilnik o gospodarenju muljem iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda kada se mulj koristi u poljoprivredi

# MINISTARSTVO ZAŠTITE OKOLIŠA, PROSTORNOG UREĐENJA I GRADITELJSTVA

**1307**

Na temelju članka 104. stavka 1. točke 7. Zakona o otpadu (»Narodne novine« broj
178/04 i 111/06) ministrica zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva, uz suglasnost ministra nadležnog za poljoprivredu, donosi

## PRAVILNIK

### O GOSPODARENJU MULJEM IZ UREĐAJA ZA PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA KADA SE MULJ KORISTI U POLJOPRIVREDI

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuje se način gospodarenja muljem iz uređaja za
pročišćavanje otpadnih voda kad se mulj koristi u poljoprivredi.

Članak 2.

(1) Cilj ovog Pravilnika je određivanje mjera zaštite okoliša radi uspostave
sustava gospodarenja muljem iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda kada se
mulj koristi u poljoprivredi, kako bi se spriječile štetne posljedice za tlo,
biljke, životinje i čovjeka, potičući time ispravno korištenje takvog mulja.
(2) Mulj se mora koristiti na način da se uzimaju u obzir potrebe biljaka za
prihranjivanjem, očuva kakvoća tla (održe ili poboljšaju njegove fizikalne i
biološke osobine), te očuva kakvoća površinskih i podzemnih voda.

Članak 3.

U ovom Pravilniku u uporabi su pojmovi sa sljedećim značenjem:
1. *Otpadni mulj* znači:
– otpadni mulj iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda iz kućanstava i
gradova, te iz drugih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda koje su sadržajem
slične otpadnim vodama iz kućanstava i gradova;
– otpadni mulj iz septičkih jama i drugih sličnih uređaja za pročišćavanje
otpadnih voda;
– otpadni mulj iz ostalih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda osim onih
navedenih u prvoj i drugoj alineji ove točke.
2. *Obrađeni mulj* znači otpadni mulj koji je podvrgnut biološkoj, kemijskoj ili
toplinskoj obradi, dugotrajnom skladištenju, ili bilo kojem drugom postupku
kojim se znatno smanjuju fermentabilnost i opasnosti po zdravlje koje bi
proizišle iz njegovog korištenja.
3. *Dugotrajno skladištenje* je skladištenje od najmanje šest mjeseci.
4. *Poljoprivreda* je definirana posebnim propisom.
5. *Korištenje mulja* znači rasprostranjivanje mulja po tlu ili bilo kakvo drugo
nanošenje na ili u tlo.
6. *Proizvođač mulja* je pravna ili fizička osoba koja je vlasnik ili korisnik
uređaja za pročišćavanje otpadnih voda.
7. *Korisnik mulja* je pravna ili fizička osoba koja koristi mulj u poljoprivredi.

Članak 4.

(1) U poljoprivredi dozvoljeno je koristiti samo obrađeni mulj koji:
– sadrži teške metale u količinama koje nisu veće od dopuštenih vrijednosti
propisanih člankom 5. ovoga Pravilnika,
– sadrži organske tvari u količinama koje nisu veće od dopuštenih vrijednosti
propisanih člankom 6. ovoga Pravilnika,
– je stabiliziran na način da su u njemu uništeni patogeni organizmi,
potencijalni uzročnici oboljenja.
(2) Zabranjeno je korištenje obrađenog mulja na:
– travnjacima i pašnjacima koji se koriste za ispašu stoke,
– površinama na kojima se uzgaja krmno bilje najmanje dva mjeseca prije žetve,

– tlu na kojem rastu nasadi voća i povrća, uz iznimku voćaka,
– tlu namijenjenom uzgoju voća i povrća koje može biti u izravnom dodiru sa
zemljom i koje se može jesti sirovo, u razdoblju od barem 10 mjeseci prije
datuma početka berbe ili žetve,
– tlu na kojem postoji opasnost od ispiranja mulja u površinske vode,
– tlu čija je pH vrijednost niža od 5,
– tlu krških polja, plitkom ili skeletnom tlu krša,
– tlu zasićenom vodom, pokrivenim snijegom i na smrznutom poljoprivrednom tlu,
– u priobalnom i vodozaštitnom području.

Članak 5.

Dopušteni sadržaj teških metala u obrađenom mulju koji se koristi u
poljoprivredi je:

|  |  |
| --- | --- |
| Teški metali | Dopušteni sadržaj teških metala izražen u mg/kg suhe tvari reprezentativnog uzorka mulja |
| kadmij  bakar  nikal  olovo  cink  živa  krom | 5  600  80  500  2000  5  500 |

Članak 6.

Dopušteni sadržaj organskih tvari u obrađenom mulju koji se koristi u
poljoprivredi je:

|  |  |
| --- | --- |
| **Organske tvari u mulji** | **Dopušteni sadržaj organskih tvari u mulju** |
| Poliklorirani bifenili (PCB):  2,4,4’-triklorobifenil  2,2’,5,5’-tetraklorobifenil  2,2’,4,5,5’.pentaklorobifenil  2,2’,3,4,5,5’-heksaklorobifenil  2,2’,3,4,4’,5,5’-heptaklorobifenil | u mg/kg suhe tvari mulja  0,2  0,2  0,2  0,2  0,2 |

|  |  |
| --- | --- |
| Poliklorirani dibenzodioksini/dibenzofurani (PCDD/PCDF) | 100 ng TCDD ekvivalenta\* po kg suhe tvari mulja |

***\* TCDD ekvivalent** je zbroj umnožaka sadržaja pojedinih polikloriranih
dibenzodioksina/dibenzofurana izraženih u ng/kg i faktora, a izračunava se prema
formuli i tablici u točki 3. Priloga I ovog Pravilnika.*

Članak 7.

(1) Dopušteni sadržaj teških metala u tlu na kojem se koristi obrađeni mulj u
poljorivredi je:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Teški metali** | **Dopušteni sadržaj teških metala u tlu izraženi u mg/kg suhe tvari reprezentativnog uzorka tla** | | |
| pH tla u 1 M otopini KCl-a | 5,0<pH<5,5 | 5,5<pH<6,5 | pH>6,5 |
| kadmij | 0,5 | 1 | 1,5 |
| bakar | 40 | 50 | 100 |
| nikal | 30 | 50 | 70 |
| olovo | 50 | 70 | 100 |
| cink | 100 | 150 | 200 |
| živa | 0,2 | 0,5 | 1 |
| krom | 50 | 75 | 100 |

(2) Zabranjeno je korištenje mulja koje bi moglo prouzrokovati prekoračenje
dopuštenih vrijednosti teških metala u tlu iz stavaka 1. ovoga članka.

Članak 8.

Godišnje je dopušteno koristiti najviše 1,66 tona suhe tvari mulja po hektaru
poljoprivrednog tla.

Članak 9.

(1) Proizvođač mulja mora analizirati mulj najmanje jednom u šest mjeseci.
(2) Ako dođe do većih promjena u karakteristikama otpadnih voda koje se obrađuju
i/ili kvaliteti mulja, učestalost analiza mora se povećati.
(3) Prije uzorkovanja mulj iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda nije
dopušteno razrjeđivati s drugim tvarima (gnojovka, zemlja i dr.).
(4) Analiza mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda obavlja se u
laboratoriju akreditiranom prema posebnom propisu, sukladno smjernicama iz
Priloga I.
(5) Troškove analize mulja snosi proizvođač mulja.
(6) Prije isporuke proizvođač mulja mora predati presliku Izvješća o rezultatima
analize mulja korisniku mulja.

Članak 10.

(1) Proizvođač mulja mora voditi očevidnik o nastanku i tijeku mulja prema
posebnom propisu koji regulira gospodarenje otpadom.
(2) Izvješća o rezultatima analize mulja sastavni su dio očevidnika.

Članak 11.

(1) Proizvođač mulja mora izraditi godišnje izvješće o:
– količini proizvedenog mulja i količini otpremljenog mulja za korištenje u
poljoprivredi,
– sastavu i svojstvima mulja prema Izvješćima o rezultatima analize mulja,
– načinu obrade mulja,
– nazivima i adresama korisnika mulja i mjestima na kojima će se mulj koristiti.
(2) Godišnje izvješće iz stavka 1. ovog članka proizvođač dostavlja Agenciji za
zaštitu okoliša do 31. ožujka tekuće godine za proteklu kalendarsku godinu na
obrascu GIPKM – Godišnje izvješće o proizvodnji i korištenju mulja.
(3) Sastavni dio godišnjeg izvješća iz stavka 1. ovog članka su: preslike
Izvješća o rezultatima analize mulja.

Članak 12.

(1) Korisnik mulja mora prije prvog korištenja mulja osigurati analizu tla.
(2) Korisnik mulja mora osigurati analizu tla tijekom korištenja mulja jednom
godišnje.
(3) Analiza tla obavlja se u laboratoriju akreditiranom prema posebnom propisu,
sukladno smjernicama iz Priloga II.
(4) Troškove analize tla snosi korisnik mulja.

Članak 13.

(1) Korisnik mulja mora voditi očevidnik o korištenju mulja na obrascu OKM –
Očevidnik korištenja mulja.
(2) Sastavni dio očevidnika iz stavka 1. ovog članka su: preslika Izvješća o
rezultatima analize mulja i Izvješća o rezultatima analize tla.

Članak 14.

(1) Korisnik mulja mora izraditi godišnje izvješće o:
– količini obrađenog mulja kojeg je koristio u poljoprivredi,
– sastavu i svojstvima korištenog mulja prema Izvješćima o rezultatima analize
mulja,
– sastavu i svojstvima tla prema Izvješćima o rezultatima analize tla,
– katastarskim općinama i zemljišnim česticama na kojima je koristio obrađeni
mulj.
(2) Godišnje izvješće iz stavka 1. ovog članka proizvođač dostavlja Agenciji za
zaštitu okoliša do 31. ožujka tekuće godine za proteklu kalendarsku godinu na
obrascu GIKMP – Godišnje izvješće o korištenju mulja u poljoprivredi za svaku
lokaciju i svako korištenje mulja.
(3) Sastavni dio godišnjeg izvješća iz stavka 1. ovog članka su: preslike
Izvješća o rezultatima analize tla.

Članak 15.

Prilozi I, II, Obrazac GIPKM, OKM i GIKMP tiskani su uz ovaj Pravilnik i čine
njegov sastavni dio.

Članak 16.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 351-01/08-04/1
Urbroj: 531-08-3-08-7
Zagreb, 31. ožujka 2008.

Ministrica
**Marina Matulović Dropulić, dipl. inž. arh**., v. r.

**PRILOG I**
SMJERNICE ZA ANALIZU MULJA

*1. Uzorkovanje mulja*

Uzorci mulja moraju se uzimati nakon zadnje obrade mulja, ali prije isporuke
korisniku, a moraju biti reprezentativni za proizvodnju mulja.

*2. Analiza mulja*

Analiza mulja obuhvaća sljedeće parametre:
– maseni udio suhe tvari u %;
– maseni udio ukupnog organskog ugljika u suhoj tvari mulja u %;
– pH vrijednost mulja;
– maseni udio ukupnog dušika u suhoj tvari mulja u %;
– maseni udio ukupnog fosfora u suhoj tvari mulja u %;
– sadržaj teških metala u suhoj tvari mulja: kadmij, bakar, nikal, olovo, cink,
krom i živa u mg/kg,
– sadržaj sljedećih polikloriranih bifenila u suhoj tvari mulja u mg/kg:
2,4,4’-triklorobifenil,
2,2’,5,5’-tetraklorobifenil,
2,2’,4,5,5’.pentaklorobifenil,
2,2’,3,4,5,5’-heksaklorobifenil,
2,2’,3,4,4’,5,5’-heptaklorobifenil.
– sadržaj polikloriranih dibenzodioksina / dibenzofurana u suhoj tvari mulja
izraženih u ng/kg TCDD ekvivalenta.

*3. Metode analize*

– Određivanje sadržaja teških metala izvodi se nakon temeljite digestije
kiselinama. Referentna metoda analize teških metala je atomska apsorpcijska
spektrometrija. Granica determinacije teških metala korištene metode ne smije
biti veća od 10 % njegove granične detekcije.
– Referentna metoda određivanja sadržaja polikloriranih bifenila i
polikloriranih dibenzodioksina/dibenzofurana je plinska kromatografija.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Poliklorirani dibenzodioksini/dibenzofurani (PCDD/PCDF) čiji maseni sadržaji se određuju i pripadajući faktori | | | |
| POLIKLORIRANI DIBENZODIOKSINI | FAKTOR | POLIKLORIRANI DIBENZOFURANI | FAKTOR |
| 2,3,7,8-tetraCDD | 1,0 | 2,3,7,8-tetraCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-pentaCDD | 0,5 | 1,2,3,7,8-pentaCDF | 0,05 |
| 1,2,3,4,7,8-heksaCDD | 0,1 | 2,3,4,7,8-pentaCDF | 0,5 |
| 1,2,3,6,7,8-heksaCDD | 0,1 | 1,2,3,4,7,8-heksaCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-heksaCDD | 0,1 | 1,2,3,6,7,8-heksaCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-heptaCDD | 0,01 | 1,2,3,7,8,9-heksaCDF | 0,1 |
| oktaCDD | 0,001 | 2,3,4,6,7,8-heksaCDF | 0,1 |
|  |  | 1,2,3,4,6,7,8-heptaCDF | 0,01 |
|  |  | 1,2,3,4,7,8,9-heptaCDF | 0,01 |
|  |  | oktaCDF | 0,001 |

– Formula za izračunavanje TCDD ekvivalenta je:
***TCDD ekvivalent = Σ (Ai\*Fi) + Σ (Bi\*Fj)***pri čemu je:
***TCDD ekvivalent***     u ng/kg suhe tvari mulja,
***Ai***                              srednja vrijednost masenog sadržaja pojedinog PCDD-a izračunata kao

                                  aritmetička sredina iznosa dobivenih iz barem dva mjerenja u ng/kg suhe tvari
mulja,
***Fi***faktor određenog PCDD-a dan u tablici,
***Bi***                              srednja vrijednost masenog sadržaja pojedinog PCDF-a izračunata kao
aritmetička
                                  sredina iznosa dobivenih iz barem dva mjerenja u ng/kg suhe tvari
mulja,
***Fj***                              faktor određenog PCDF-a dan u tablici.

**PRILOG II**
SMJERNICE ZA ANALIZU TLA

*1. Uzorkovanje tla*

Reprezentativni uzorci tla za analizu trebaju se dobiti miješanjem 25 temeljnih
uzoraka tla jednake mase. Uzorke tla treba uzeti s područja ne većeg od 5
hektara koje se obrađuje u istu svrhu. Dubina uzorkovanja tla mora biti barem 10
cm, ali ne više od 25 cm. Mjesta uzorkovanja tla moraju biti jednoliko
raspodijeljena po čitavoj površini područja na kojem će se koristiti mulj.

*2. Analiza tla*

Analiza tla na kojem će se koristiti mulj obuhvaća sljedeće parametre:
– pH vrijednost mjereno potenciometrijski u 1 M otopini KCl-a,
– sadržaj teških metala u suhoj tvari tla: kadmij, bakar, nikal, olovo, cink,
krom i živa u mg/kg.

*3. Metode analize*

Određivanje sadržaja teških metala izvodi se nakon temeljite digestije
kiselinama. Referentna metoda analize teških metala je atomska apsorpcijska
spektrometrija. Granica determinacije teških metala korištene metode ne smije
biti veća od 10 % njegove granične detekcije.

![](dodatni/349190.gif)

![](dodatni/349191.gif)

![](dodatni/349192.gif)

Pravilnik, NN 38/2008-1307
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)