### NN 9/2025 (20.1.2025.), Uredba o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva vanjskih i europskih poslova

83

Vlada Republike Hrvatske

74

Na temelju članka 54. stavka 1. Zakona o sustavu državne uprave (»Narodne novine«, br. 66/19. i 155/23.) i članka 65. Zakona o vanjskim poslovima (»Narodne novine«, br. 48/96., 72/13., 127/13., 39/18. i 98/19.), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 16. siječnja 2025. donijela

UREDBU

O UNUTARNJEM USTROJSTVU MINISTARSTVA VANJSKIH I EUROPSKIH POSLOVA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva vanjskih i europskih poslova (u daljnjem tekstu: Uredba), uređuje se: nazivi i djelokrug upravnih organizacija i unutarnjih ustrojstvenih jedinica Ministarstva vanjskih i europskih poslova (u daljnjem tekstu: Ministarstvo), ustrojstvo Ministarstva te kategorizacija i ustrojstvo diplomatskih misija i konzularnih ureda Republike Hrvatske u inozemstvu (u daljnjem tekstu: DM/KU), prijam u službu za pojedine državne službenike bez natječaja, okvirni broj potrebnih državnih službenika i namještenika za obavljanje poslova, posebni položaji u Ministarstvu, način upravljanja Ministarstvom i DM/KU (u daljnjem tekstu: služba vanjskih poslova), način planiranja poslova, kao i druga pitanja od osobitog značaja za rad službe vanjskih poslova.

Članak 2.

Izrazi koji se koriste u ovoj Uredbi, a imaju rodno značenje, odnose se jednako na muški i ženski rod.

II. USTROJ MINISTARSTVA

Članak 3.

Za obavljanje poslova iz djelokruga Ministarstva ustrojavaju se sljedeće upravne organizacije i unutarnje ustrojstvene jedinice:

1. Kabinet ministra

2. Glavno tajništvo

3. I. Uprava za Europu

4. II. Uprava za jugoistočnu Europu

5. III. Uprava za političke poslove

6. IV. Uprava za europsko i međunarodno pravo

7. V. Uprava za multilateralu i globalna pitanja

8. VI. Uprava za konzularne poslove

9. VII. Uprava za informacijsku sigurnost

10. VIII. Uprava za gospodarske poslove i razvojnu suradnju

11. Samostalni sektor za vanjsku i europsku politiku

12. Samostalni sektor za planiranje politika

13. Samostalni sektor za javnu i kulturnu diplomaciju

14. Diplomatska akademija

15. Diplomatski protokol

16. Inspektorat službe vanjskih poslova

17. Samostalna služba za unutarnju reviziju

18. Samostalna služba za granice

19. Samostalna služba za Inicijativu triju mora.

Članak 4.

(1) U Ministarstvu se ustrojavaju posebni položaji:

1. Glavni pravni savjetnik

2. Glasnogovornik

3. Savjetnik ministra.

(2) Nositelje posebnih položaja imenuje ministar vanjskih i europskih poslova (u daljnjem tekstu: ministar).

III. DJELOKRUG UPRAVNIH ORGANIZACIJA I UNUTARNJIH USTROJSTVENIH JEDINICA

1. KABINET MINISTRA

Članak 5.

(1) Kabinet ministra obavlja stručne, protokolarne, administrativne i organizacijske poslove za ministra i državne tajnike u cilju omogućavanja nesmetanog i uspješnog obavljanja njihovih službenih zadataka te protokolarnih i medijskih aktivnosti; po nalogu ministra neposredno kontaktira i surađuje sa stranim diplomatskim misijama u zemlji; brine o pripremi nastupa ministra u medijima, te u tome dijelu usko surađuje s glasnogovornikom i drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; koordinira provedbu politika i odluka po pitanjima iz djelokruga pojedinih uprava i ustrojstvenih jedinica Ministarstva; koordinira poslove u vezi sa sjednicama Vlade Republike Hrvatske i radnim tijelima Vlade Republike Hrvatske; zaprima predstavke i pritužbe građana, brine o daljnjem postupanju po istima, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Kabinetu ministra ustrojavaju se:

1.1. Ured ministra

1.2. Ured državnog tajnika za Europu

1.3. Ured državnog tajnika za političke poslove

1.4. Ured državnog tajnika za vanjsku trgovinu i razvojnu suradnju.

1.1. Ured ministra

Članak 6.

(1) Ured ministra obavlja sve stručne, protokolarne, administrativne i organizacijske poslove koji su u neposrednoj vezi s dnevnim aktivnostima ministra; po nalogu ministra neposredno koordinira postupanje po pitanjima iz djelokruga rada pojedinih uprava i samostalnih ustrojstvenih jedinica Ministarstva; zaprima predstavke i pritužbe građana te brine o daljnjem postupanju; u cilju koordinacije aktivnosti ministra i državnih tajnika neposredno surađuje s uredima državnih tajnika; u dijelu primarne i izvorne nadležnosti ministra koordinira neposrednu suradnju s Hrvatskim saborom, Predsjednikom Republike Hrvatske, Vladom Republike Hrvatske, ostalim tijelima državne uprave kao i tijelima Europske unije i drugim međunarodnim organizacijama; u suradnji s glasnogovornikom planira i priprema nastupe ministra u medijima, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) Ured ministra ustrojava se uz odgovarajuću primjenu odredbi o ustrojavanju službe.

1.2. Ured državnog tajnika za Europu

Članak 7.

(1) Ured državnog tajnika za Europu obavlja stručne, administrativne i organizacijske poslove koji su u neposrednoj vezi s dnevnim aktivnostima državnog tajnika za Europu, te njegovim planiranim aktivnostima kroz duže vremensko razdoblje; po nalogu državnog tajnika, u okviru njegovih ovlasti, koordinira postupanje po pitanjima iz djelokruga rada pojedinih ustrojstvenih jedinica Ministarstva koje obuhvaća predstavljanje i sudjelovanje Republike Hrvatske u radu tijela Europske unije, međunarodnopravne poslove, konzularne poslove, poslove koordinacije bilateralne suradnje sa zemljama jugoistočne Europe u aspektu europskih poslova i međunarodnog prava; te poslove povezane s međunarodnopravnim utvrđivanjem granica sa susjednim državama; u dijelu primarne i izvorne nadležnosti državnog tajnika za Europu koordinira neposrednu suradnju s Hrvatskim saborom, Predsjednikom Republike Hrvatske, Vladom Republike Hrvatske, te s ostalim tijelima državne uprave kao i tijelima Europske unije i drugim međunarodnim organizacijama, u suradnji s glasnogovornikom planira i priprema nastupe državnog tajnika u medijima, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) Ured državnog tajnika za Europu ustrojava se uz odgovarajuću primjenu odredbi o ustrojavanju službe.

1.3. Ured državnog tajnika za političke poslove

Članak 8.

(1) Ured državnog tajnika za političke poslove obavlja stručne, protokolarne, administrativne i organizacijske poslove koji su u neposrednoj vezi s dnevnim aktivnostima državnog tajnika za političke poslove, te njegovim planiranim aktivnostima kroz duže vremensko razdoblje; po nalogu državnog tajnika, u okviru njegovih ovlasti, koordinira postupanje po pitanjima iz djelokruga rada pojedinih ustrojstvenih jedinica Ministarstva koje obuhvaća političke poslove, multilateralna i globalna pitanja, informacijsku sigurnost i poslove koordinacije bilateralne suradnje sa zemljama jugoistočne Europe u političko-sigurnosnom aspektu; u dijelu primarne i izvorne nadležnosti državnog tajnika za političke poslove koordinira neposrednu suradnju s Hrvatskim saborom, Predsjednikom Republike Hrvatske, Vladom Republike Hrvatske, te s ostalim tijelima državne uprave kao i tijelima Europske unije i drugim međunarodnim organizacijama, u suradnji s glasnogovornikom planira i priprema nastupe državnog tajnika u medijima, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) Ured državnog tajnika za političke poslove ustrojava se uz odgovarajuću primjenu odredbi o ustrojavanju službe.

1.4. Ured državnog tajnika za vanjsku
 trgovinu i razvojnu suradnju

Članak 9.

(1) Ured državnog tajnika za vanjsku trgovinu i razvojnu suradnju obavlja stručne, protokolarne, administrativne i organizacijske poslove koji su u neposrednoj vezi s dnevnim aktivnostima državnog tajnika za vanjsku trgovinu i razvojnu suradnju te njegovim planiranim aktivnostima kroz duže razdoblje; po nalogu državnog tajnika, u okviru njegovih ovlasti, koordinira postupanje po pitanjima iz djelokruga rada pojedinih ustrojstvenih jedinica Ministarstva koje obuhvaća međunarodne gospodarske odnose, trgovinsku i investicijsku politiku te razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć; u dijelu primarne i izvorne nadležnosti državnog tajnika za vanjsku trgovinu i razvojnu suradnju koordinira neposrednu suradnju s Hrvatskim saborom, Predsjednikom Republike Hrvatske, Vladom Republike Hrvatske, te s ostalim tijelima državne uprave, institucijama na području gospodarstva i financija, kao i tijelima Europske unije i drugim međunarodnim organizacijama, u suradnji s glasnogovornikom planira i priprema nastupe državnog tajnika u medijima, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) Ured državnog tajnika za vanjsku trgovinu i razvojnu suradnju ustrojava se uz odgovarajuću primjenu odredbi o ustrojavanju službe.

2. GLAVNO TAJNIŠTVO

Članak 10.

(1) Glavno tajništvo obavlja pravne poslove, poslove upravljanja ljudskim resursima, te financijske i materijalne poslove; koordinira, usklađuje i sudjeluje u pripremi nacrta prijedloga zakona i prijedloga drugih propisa iz djelokruga Ministarstva; daje mišljenja iz područja primjene zakona i drugih propisa; sudjeluje i koordinira provođenje postupka osnivanja i zatvaranja DM/KU, imenovanja i razrješenja šefova DM/KU te počasnih konzula Republike Hrvatske u inozemstvu; provodi postupak prijema u državnu službu; prati karijerni razvoj i planira raspored kadrova; provodi postupke planiranja izobrazbe, stručnog usavršavanja te osposobljavanja državnih službenika i namještenika u službi vanjskih poslova; priprema rješenja i ugovore o svim radno-pravnim pitanjima državnih službenika, namještenika, kao i ugovornog diplomatskog i administrativno-tehničkog osoblja; provodi postupak ocjenjivanja rada i učinkovitosti državnih službenika; povezuje i usmjerava obavljanje poslova financijskog planiranja, računovodstvenih poslova, organizacije nabave, upravljanja imovinom i podrške službi vanjskih poslova; radi na poslovima planiranja i izvršavanja proračuna; koordinira procesom izrade strateškog plana Ministarstva te brine o usklađenosti prijedloga financijskog plana sa strateškim ciljevima; prati izvršenje financijskog plana i daje prijedloge za rebalans proračuna; koordinira uspostavljanje, provođenje i razvoj metodologija financijskog upravljanja i kontrola na svim razinama i u svim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i DM/KU poslove pripreme za izvršenje, kontrolu i izvješćivanje o proračunu predsjedanja Republike Hrvatske Vijećem EU; obavlja devizno poslovanje; brine o pravilnom i racionalnom korištenju materijalno-financijskih sredstava i imovine; priprema planove i obavlja postupak nabave roba, radova i usluga za potrebe službe vanjskih poslova; obavlja stručne poslove oko kupnje, najma i opremanja objekata za potrebe službe vanjskih poslova te investicijskog i tekućeg održavanja; obavlja stručne poslove rekonstrukcije i adaptacije objekata u vlasništvu Republike Hrvatske; priprema i obavlja poslove tekućeg održavanja, pomoćne i tehničke poslove; obavlja stručne poslove u svezi zaštite na radu i zaštite od požara; obavlja diplomatske i stručne poslove u vezi sa sukcesijom diplomatsko-konzularne imovine bivše SFRJ; priprema i koordinira aktivnosti oko organiziranja međunarodnih događanja; priprema prijedloge ugovora iz svog djelokruga; surađuje s ostalim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i DM/KU u poslovima iz svog djelokruga; priprema prijedloge odluka iz svoga djelokruga i surađuje s ustrojstvenim jedinicama u izradi prijedloga drugih odluka; surađuje i koordinira aktivnosti s Vladom Republike Hrvatske, kao i tijelima državne uprave i državne vlasti, u poslovima iz svoga djelokruga rada; organizira različite vrste prijevoza za potrebe službe vanjskih poslova, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Glavnom tajništvu ustrojavaju se:

2.1. Sektor za pravne poslove i ljudske resurse

2.2. Sektor za proračun, strateško planiranje i EU fondove

2.3. Sektor za računovodstvene poslove, financijsko upravljanje i kontrole

2.4. Sektor za upravljanje imovinom i nabavu

2.5. Sektor za opće i tehničke poslove.

2.1. Sektor za pravne poslove i ljudske resurse

Članak 11.

(1) Sektor za pravne poslove i ljudske resurse brine o upravljanju ljudskim potencijalima i njihovom razvoju; daje mišljenja o pitanjima koja se odnose na državnu službu; sudjeluje u pripremi nacrta prijedloga zakona i prijedloga drugih propisa iz djelokruga Ministarstva; izrađuje nacrte pravilnika, naputaka i drugih podzakonskih akata iz svog djelokruga; daje očitovanja na prijedloge ugovora iz nadležnosti Glavnog tajništva; daje stručna mišljenja i objašnjenja u vezi s primjenom i provedbom zakona i podzakonskih akata; ostvaruje suradnju s drugim tijelima državne uprave i vlasti u pitanjima iz svog djelokruga; sudjeluje i koordinira provođenje postupka osnivanja i zatvaranja DM/KU, imenovanja i razrješenja šefova DM/KU te počasnih konzula Republike Hrvatske u inozemstvu, kao i imenovanja vojnih izaslanika Republike Hrvatske u inozemstvu; priprema materijale za provođenje postupka zbog lake povrede službene dužnosti po nalogu ministra; po prijedlogu ovlaštene osobe pokreće postupak zbog teške povrede službene dužnosti pred Službeničkim sudom; vodi evidenciju pečata s grbom Republike Hrvatske, provodi postupak prijma u državnu službu u suradnji s tijelom državne uprave nadležnim za službeničke odnose; organizira i provodi postupak iskaza interesa za raspored na radna mjesta u i iz DM/KU; provodi upućivanje djelatnika na pripreme za odlazak na mandat u DM/KU; predlaže raspored djelatnika po povratku iz DM/KU; provodi postupak ocjenjivanja rada i učinkovitosti državnih službenika; kontinuirano prati karijerni razvoj i promicanje djelatnika; provodi postupak planiranja programa izobrazbe državnih službenika i izrade osobnih planova izobrazbe državnih službenika; provodi postupak izrade prilagodbenih programa za državne službenike primljene u državnu službu redovnim ili izvanrednim postupkom prijama; provodi postupak kandidature državnih službenika i ostalih građana Republike Hrvatske za rad u međunarodnim organizacijama i misijama; obavlja istraživanja i analize poslova i zadataka iz djelokruga rada službe vanjskih poslova; obavlja stručne i druge poslove vezano uz pripremu, provedbu i praćenje obavljanja poslova volontiranja u službi vanjskih poslova, priprema rješenja i ugovore o svim radno-pravnim pitanjima državnih službenika, namještenika i ugovornog diplomatskog i administrativno-tehničkog osoblja te lokalnog osoblja angažiranog u zemlji primateljici; vodi osobne očevidnike službenika i namještenika redovito dostavljajući nove podatke u središnji popis državnih službenika; priprema prijedloge za postupak postavljenja i opoziva šefova DM/KU; priprema prijedloge rješenja po prigovorima podnijetim protiv rješenja kojim se odlučuje o pravima i obvezama državnih službenika iz službe vanjskih poslova; sudjeluje u pripremi odgovora na tužbe u sporovima koji se vode pri upravnim sudovima i Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske; vodi bazu očevidnika svih zaposlenih djelatnika i lokalno angažiranog osoblja; izrađuje statističke analize iz djelokruga rada Sektora; koordinira sa DM/KU zdravstvenu zaštitu djelatnika i članova njihovih obitelji na radu u inozemstvu, obavlja sve druge poslove vezane uz njihovu socijalnu i zdravstvenu zaštitu u Republici Hrvatskoj, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za pravne poslove i ljudske resurse ustrojavaju se:

2.1.1. Služba za pravne poslove

2.1.2. Služba za ljudske resurse

2.1.3. Služba za radno-pravna pitanja

2.1.4. Služba za rad u međunarodnim organizacijama i institucijama EU.

2.1.1. Služba za pravne poslove

Članak 12.

Služba za pravne poslove sudjeluje u pripremi nacrta prijedloga zakona i prijedloga drugih propisa iz djelokruga rada Ministarstva; izrađuje nacrte pravilnika, naputaka i drugih podzakonskih akata; daje očitovanja na prijedloge ugovora iz nadležnosti Glavnog tajništva; daje mišljenja u vezi s primjenom i provedbom zakona i podzakonskih akata te ostvaruje suradnju s drugim tijelima državne uprave i vlasti u pitanjima iz svog djelokruga; provodi postupak osnivanja DM/KU; sudjeluje i koordinira provođenje postupka osnivanja i zatvaranja DM/KU, imenovanja i razrješenja šefova DM/KU te počasnih konzula Republike Hrvatske u inozemstvu, kao i imenovanja vojnih izaslanika Republike Hrvatske u inozemstvu; po prijedlogu ovlaštene osobe pokreće postupak zbog teške povrede službene dužnosti pred Službeničkim sudom; vodi evidenciju pečata s grbom Republike Hrvatske; daje očitovanja iz svoga djelokruga na prijedloge zakonskih odnosno podzakonskih prijedloga drugih upravnih tijela; daje stručna mišljenja na prijedloge ugovora iz nadležnosti Glavnog tajništva (ugovori o prodaji, ugovori o zakupu i najmu nekretnina, ugovori o nabavi i dr.); sudjeluje u provođenju postupaka pri nadležnim sudovima; pruža stručnu podršku koordinatoru poslova vezanih za provedbu postupka procjene učinaka propisa, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.1.2. Služba za ljudske resurse

Članak 13.

Služba za ljudske resurse brine o upravljanju ljudskim potencijalima i njihovom razvoju; organizira i provodi javni natječaj, interni oglas i oglas pri Zavodu za zapošljavanje za prijam u državnu službu državnih službenika i namještenika; organizira i provodi postupak izbora kandidata temeljem internog oglasa za raspored na radna mjesta u i iz DM/KU; provodi upućivanje djelatnika na pripreme za odlazak na mandat u DM/KU; provodi postupak ocjenjivanja rada i učinkovitosti državnih službenika i namještenika; kontinuirano prati karijerni razvoj i promicanje djelatnika; vodi osobne očevidnike službenika i namještenika redovito dostavljajući nove podatke u središnji popis državnih službenika; provodi postupak planiranja programa izobrazbe državnih službenika i izrade osobnih planova izobrazbe državnih službenika; provodi postupak izrade prilagodbenih i vježbeničkih programa za državne službenike primljene u državnu službu; prikuplja potrebnu dokumentaciju za odaziv na natječaje, te koordinira postupak s drugim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i drugim odgovarajućim tijelima državne uprave; vrši distribuciju informacija o objavljenim natječajima unutar Ministarstva, a po potrebi i u druga tijela državne uprave; priprema upute o postupku i pojedinim fazama prijavljivanja; obavlja istraživanja i analize poslova i zadataka iz djelokruga rada službe vanjskih poslova; izrađuje statističke analize iz djelokruga rada Službe, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.1.3. Služba za radno-pravna pitanja

Članak 14.

Služba za radno-pravna pitanja priprema rješenja i ugovore o svim radnopravnim pitanjima državnih službenika, namještenika, kao i ugovornog diplomatskog i administrativno-tehničkog osoblja te lokalnog osoblja angažiranog u zemlji primateljici; priprema prijedloge za postupak postavljanja i opoziva šefova DM/KU; predlaže raspored djelatnika u sjedištu Ministarstva te raspored djelatnika po povratku iz DM/KU; priprema prijedloge rješenja po prigovorima podnijetim protiv rješenja kojim se odlučuje o pravima i obvezama državnih službenika iz službe vanjskih poslova; priprema materijale za provođenje postupka zbog lake povrede službene dužnosti po nalogu ministra; sudjeluje u pripremi odgovora na tužbe u sporovima koji se vode pred upravnim sudovima, vodi i ažurira bazu svih zaposlenih djelatnika i lokalno angažiranog osoblja; koordinira s DM/KU zdravstvenu zaštitu djelatnika i članova njihovih obitelji na radu u inozemstvu te obavlja sve druge poslove vezane uz njihovu socijalnu i zdravstvenu zaštitu u Republici Hrvatskoj; koordinira rad s nadležnim službama Ministarstva po pitanju odobravanja školarina djeci djelatnika raspoređenih na rad u DM/KU; sudjeluje u pripremi nacrta prijedloga zakona i prijedloga drugih propisa te sudjeluje u izradi nacrta pravilnika, naputaka i podzakonskih akata iz svog djelokruga; izrađuje statistička izviješća iz djelokruga rada Službe; daje stručna mišljenja iz područja radnog i službeničkog prava, odgovara na podneske službenika i namještenika Ministarstva, po potrebi prosljeđuje podneske službenika tijelima državne uprave nadležnim za službeničke odnose, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.1.4. Služba za rad u međunarodnim
 organizacijama i institucijama EU

Članak 15.

Služba za rad u međunarodnim organizacijama i institucijama EU provodi postupak kandidature državnih službenika i ostalih građana Republike Hrvatske za rad u institucijama EU, međunarodnim organizacijama i misijama kao i institucijama EU (natječaji za zapošljavanje na određeno vrijeme, kao i na sekundiranje nacionalnih stručnjaka) i sudjelovanja civilnog i diplomatskog osoblja u Međunarodnim mirovnim misijama i operacijama posebice u okviru post-konfliktne obnove; vodi evidenciju o hrvatskim državljanima koji su putem i uz suglasnost Ministarstva zaposleni u istima kao i evidenciju o upućenim hrvatskim državljanima na sekundirane pozicije u Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OESS); odabire kandidate u postupku sekundiranja hrvatskih državljana na rad u terenskim misijama OESS-a te odabire kandidate koji se upućuju na kratkoročne i dugoročne EU promatračke misije izbora (EUEOM); po potrebi kontaktira odgovarajuće službe međunarodnih organizacija i EU institucija glede natječaja i pitanja od zajedničkog interesa; surađuje s institucijama EU vezano uz natječaje za zapošljavanje na određeno vrijeme kao i uz sekundiranje nacionalnih stručnjaka; provodi postupak kandidature, prikuplja potrebnu dokumentaciju za odaziv na natječaje, te koordinira postupak s drugim nadležnima unutar Ministarstva, a prema potrebi i ostalim nadležnim tijelima državne uprave; vrši pripremu za stvaranje formalnog okvira za objavljivanje natječaja na internim stranicama Ministarstva, a prema potrebi surađuje s drugim tijelima državne uprave odnosno distribuira informaciju o međunarodnom natječaju; priprema upute o postupku i pojedinim fazama prijavljivanja na međunarodne natječaje; surađuje s nadležnim službama međunarodnih organizacija i EU institucija, posebice s Europskim uredom za odabir osoblja (ESPO) i Europskom službom za vanjsko djelovanje (EEAS), glede natječaja te ostalih pitanja od zajedničkog interesa, obavlja stručne i druge poslove vezano uz pripremu, provedbu i praćenje obavljanja poslova volontiranja u službi vanjskih poslova; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.2. Sektor za proračun, strateško planiranje i EU fondove

Članak 16.

(1) Sektor za proračun, strateško planiranje i EU fondove koordinira i organizira poslove koji se odnose na planiranje i izradu prijedloga financijskog plana Ministarstva za trogodišnje razdoblje, izmjene i dopune te preraspodjele sredstava financijskog plana; prati i obavlja poslove vezano uz izvršavanje proračuna i daje prijedloge za izmjene i dopune financijskog plana Ministarstva; organizira i obavlja poslove vezano uz planiranje, izradu i izvršavanje pojedinačnih financijskih planova DM/KU te poslove vezano uz upućivanje doznake sredstava za financiranje poslovanja DM/KU; pruža stručnu pomoć i obavlja poslove vezano uz ispunjavanje Obrasca standardne metodologije za procjenu fiskalnog učinka u suradnji s ustrojstvenom jedinicom koja je predlagatelj prijedloga uredbi, propisa i akata planiranja koje donosi Vlada Republike Hrvatske. Sektor obavlja poslove i koordinira procesom strateškog planiranja Ministarstva propisano Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske; prati provedbu i izvješćuje o provedbi strateškog plana Ministarstva; surađuje s Koordinacijskim tijelom; sudjeluje u izradi Godišnjeg plana rada Ministarstva; brine o usklađenosti prijedloga financijskog plana sa strateškim ciljevima. Sektor obavlja stručne poslove planiranja, pripreme i praćenja provedbe projekata sufinanciranih sredstvima iz fondova, ostalih programa i instrumenta nove generacije Europske unije; surađuje te pruža stručnu potporu ustrojstvenim jedinicama Ministarstva za korištenje sredstava; obavlja poslove vezane uz korištenje sredstava iz fondova, ostalih programa i instrumenta nove generacije Europske unije; surađuje s drugim tijelima državne uprave kao i institucijama uključenim u upravljanje i korištenje sredstava Europske unije; obavlja poslove vezano uz praćenje i provedbu ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava; obavlja poslove vezano uz ispunjavanje obveze informiranja javnosti i osiguranja vidljivosti financiranja sredstvima EU. Sektor pruža stručnu podršku iz svog djelokruga ostalim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; radi na stalnom usavršavanju postupka izrade financijskog plana Ministarstva te brine se o provedbi propisa iz područja upravljanja proračunskim sredstvima i izvršavanja proračuna; priprema i sudjeluje u izradi prijedloga simulacija i procjene troškova i ostalih podloga u svrhu pružanja potpore najvišim upravljačkim razinama Ministarstva u postupku donošenja poslovnih odluka; daje stručna mišljenja i sudjeluje u izradi propisa i internih akata iz svog djelokruga poslovanja; sudjeluje i obavlja poslove u projektima unaprjeđenja poslovanja te obavlja i druge poslove iz svog djelokruga.

(2) U Sektoru za proračun, strateško planiranje i EU fondove ustrojavaju se:

2.2.1. Služba za proračun

2.2.2. Služba za strateško planiranje

2.2.3. Služba za EU projekte.

2.2.1. Služba za proračun

Članak 17.

(1) Služba za proračun obavlja poslove vezano uz pripremu i izvršenje proračuna Ministarstva; priprema i izrađuje prijedlog financijskog plana za trogodišnje razdoblje i brine o zakonitosti njegove izrade; izrađuje prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana te preraspodjele sredstava tijekom godine; izrađuje obrazloženje financijskog plana, njegovih izmjena i dopuna te izvršenja proračuna u suradnji s ostalim ustrojstvenim jedinicama; obavlja poslove vezane za planiranje, analizu i izvršavanje financijskih planova DM/KU te brine o usklađenosti istih s proračunom Ministarstva; pruža podršku i savjete te obavlja kontrolne aktivnosti pri izradi Obrasca standardne metodologije za procjenu fiskalnog učinka; obavlja administrativne poslove unosa i praćenja rezervacije proračunskih sredstava u sustav Državne riznice kao i zahtjeva za plaćanje te kontrolira njihovu usklađenost s planiranim i raspoloživim sredstvima; unosi evidencijske naloge koji su Zakonom o izvršavanju državnog proračuna izuzeti od uplate u državni proračun; izrađuje naloge za otvaranje novog izvora financiranja/aktivnosti-projekta/stavke proračuna; izrađuje izvješća o trošenju i izvršavanju proračunskih sredstava po proračunskim klasifikacijama u odnosu na plan; prati uplate prihoda po svim izvorima financiranja u sustavu Državne riznice; sudjeluje u izradi periodičnih obračuna, izvještaja, završnog računa Ministarstva; daje stručna mišljenja te predlaže i sudjeluje u izradi internih akata iz svog djelokruga; sudjeluje i obavlja poslove u projektima unaprjeđenja poslovanja; obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Službi za proračun ustrojavaju se:

2.2.1.1. Odjel za planiranje i izvršavanje proračuna

2.2.1.2. Odjel za pripremu, analizu i izvršenje financijskih planova DM/KU.

2.2.1.1. Odjel za planiranje i izvršavanje proračuna

Članak 18.

Odjel za planiranje i izvršavanje proračuna obavlja poslove vezano uz pripremu i izvršenje proračuna Ministarstva; priprema i izrađuje prijedlog financijskog plana za trogodišnje razdoblje i brine o zakonitosti njegove izrade; izrađuje prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana te preraspodjele sredstava tijekom godine; izrađuje obrazloženje financijskog plana, njegovih izmjena i dopuna te izvršenja proračuna u suradnji s ostalim ustrojstvenim jedinicama; unosi financijski plan, projekcije financijskog plana, izmjene i dopune te preraspodjele u informatički sustav Državne riznice; unosi obrazloženje financijskog plana i izvršenja proračuna u web aplikaciju Ministarstva financija; pruža stručnu pomoć ustrojstvenim jedinicama u vezi s planiranjem i trošenjem proračunskih sredstava; pruža podršku i savjete te obavlja kontrolne aktivnosti pri izradi Obrasca standardne metodologije za procjenu fiskalnog učinka i iste unosi u web aplikaciju Ministarstva financija; obavlja administrativne poslove unošenja rezervacije proračunskih sredstava u sustav Državne riznice u iznosima usklađenim s dodijeljenim sredstvima i evidentiranim obvezama i prati rezervacije za odobrena sredstva iz financijskog plana; kreira zahtjeve za plaćanje unosom podataka iz naloga za plaćanje i likvidiranih računa, kontrolira njihovu usklađenost s planiranim i raspoloživim sredstvima i prosljeđuje ih Ministarstvu financija kroz integrirani sustav u sustav Državne riznice na plaćanje; unosi evidencijske naloge koji su Zakonom o izvršavanju državnog proračuna izuzeti od uplate u državni proračun; izrađuje naloge za otvaranje novog izvora financiranja/aktivnosti-projekta/stavke proračuna; izrađuje izvješća o trošenju i izvršavanju proračunskih sredstava po proračunskim klasifikacijama i u odnosu na plan; prati uplate prihoda po svim izvorima financiranja u sustavu Državne riznice; sudjeluje u izradi periodičnih obračuna, izvještaja, završnog računa Ministarstva; daje stručna mišljenja te predlaže i sudjeluje u izradi internih akata iz svog djelokruga; sudjeluje i obavlja poslove u projektima unaprjeđenja poslovanja; obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.2.1.2. Odjel za pripremu, analizu i izvršenje
 financijskih planova DM/KU

Članak 19.

Odjel za pripremu, analizu i izvršenje financijskih planova DM/KU predlaže konsolidirani prijedlog financijskog plana za trogodišnje razdoblje po proračunskim klasifikacijama za program 2302 Diplomatsko konzularna djelatnost i brine o zakonitosti njegove izrade; izrađuje prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana te preraspodjele sredstava tijekom godine za program 2302; izrađuje obrazloženje financijskog plana, njegovih izmjena i dopuna te izvršenja proračuna za program 2302; koordinira i obavlja aktivnosti te izrađuje prijedloge pojedinačnih planova DM/KU pri čemu surađuje s ostalim ustrojstvenim jedinicama koje su u funkciji podrške funkcioniranju DM/KU; brine o usklađenosti prijedloga pojedinačnih planova DM/KU s usvojenim financijskim planom za program 2302; prati izvršavanje financijskih planova DM/KU te predlaže i izrađuje prijedloge izmjena i dopuna; obavlja poslove vezano uz doznake sredstava, provjerava ispravnost zahtjeva DM/KU za doznačavanje sredstava i raspoloživa sredstva u riznici te izrađuje prijedlog iznosa doznaka sredstava na mjesečnoj razini; priprema podatke radi izrade naloga za preknjiženje po proračunskim klasifikacijama za program 2302; priprema podatke za evidencijske naloge ostvarenih prihoda i rashoda financiranih iz istih koji su zakonom izuzeti od uplate u državni proračun; daje mišljenje iz djelokruga; predlaže donošenje te sudjeluje u izradi internih uputa i drugih akata iz djelokruga svog poslovanja; inicira, predlaže i oblikuje procese planiranja i izvršavanja financijskog plana za program 2302; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.2.2. Služba za strateško planiranje

Članak 20.

Služba za strateško planiranje obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na koordinaciju strateškog planiranja propisanih Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske; obavlja poslove koordinatora strateškog planiranja za Ministarstvo i surađuje s Koordinacijskim tijelom; prati razvoj metodologije strateškog planiranja; pruža stručnu pomoć ostalim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva te koordinira i izrađuje nacrt srednjoročnog strateškog plana za Ministarstvo; izrađuje objedinjena polugodišnja i godišnja izvješća o provedbi strateškog plana Ministarstva; analizira izvršenje i ostvarenje ciljeva utvrđenih strateškim planovima u skladu s propisanim rokovima; sudjeluje sa Službom za proračun u izradi financijskog plana Ministarstva i njegovom povezivanju sa strateškim planovima; odgovorna je za pravodobni unos podataka o aktima strateškog planiranja te podnošenje izvješća sukladno Zakonu o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske; sudjeluje u izradi Godišnjeg plana rada Ministarstva; daje stručna mišljenja iz svog djelokruga te predlaže i sudjeluje u izradi internih akata; sudjeluje i obavlja poslove u projektima unaprjeđenja poslovanja; obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.2.3. Služba za EU projekte

Članak 21.

Služba za EU projekte obavlja stručne i upravne poslove koji se odnose na upravljanje, provedbu, praćenje, kontrolu i izvješćivanje o projektima te koordinaciju provedbe projekata sufinanciranih sredstvima iz fondova, ostalih programa i instrumenta nove generacije Europske unije; prikuplja informacije i dokumentaciju o svim projektima te informacije o potrebama i projektnim idejama; prati dokumente, zakone i druge propise Republike Hrvatske i Europske unije vezane uz korištenje sredstava iz fondova Europske unije; surađuje s unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva te drugim tijelima državne uprave kao i institucijama uključenim u upravljanje i korištenje sredstava iz fondova Europske unije; koordinira sudjelovanje unutarnjih ustrojstvenih jedinica Ministarstva u provedbi projekata; prati i kontrolira provedbu ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava; organizira kontrolu usklađenosti tehničke dokumentacije s projektima; priprema podatke i osigurava informiranost, komunikaciju i vidljivost projekata sufinanciranih sredstvima EU; u okviru svog djelokruga obavlja stručne poslove koji se odnose na poduzimanje mjera za uklanjanje projektnih rizika; prati trošenje sredstava po projektima; organizira sastanke sa svim relevantnim dionicima uključenim u provedbu projekata s ciljem praćenja provedbe projekata u skladu s rokovima; obavlja kontrolu prihvatljivosti nastalih troškova; izrađuje plan zahtjeva za nadoknadom sredstava; prema potrebi obavještava nadležna tijela o manjim i većim projektnim izmjenama; prati cjelokupnu kvalitetu provedbe projekata; sudjeluje u kontroli administrativnog i financijskog upravljanja te u provjerama provedbe aktivnosti; prati i kontrolira ostvarenje pokazatelja rezultata po projektima te o tome izvještava nadležna tijela; dostavlja planove plaćanja, ugovaranja i ovjeravanja prema nadležnim tijelima, a vezano za proces provedbe projekata; vodi evidencije o projektnim nabavama i nastalim projektnim troškovima te svakom sudioniku pojedine projektne aktivnosti; izrađuje analize i izvještaje o provedbi projekata; pruža stručnu podršku i daje stručna mišljenja te predlaže i sudjeluje u izradi internih akata iz svog djelokruga; sudjeluje i obavlja poslove u projektima unaprjeđenja poslovanja; obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.3. Sektor za računovodstvene poslove, financijsko upravljanje i kontrole

Članak 22.

(1) Sektor za računovodstvene poslove, financijsko upravljanje i kontrole koordinira, organizira i obavlja stručne, upravne i računovodstvene poslove; nadležan je za razvoj i vođenje računovodstvenog sustava Ministarstva, uključujući troškovno i upravljačko računovodstvo; ustrojava i vodi zakonom propisane poslovne knjige i računovodstvene evidencije; prati i daje smjernice za primjenu propisa iz područja proračunskog računovodstva i Računskog plana proračuna, obračuna plaća i naknada, blagajničkog poslovanja i službenih putovanja te brine o njihovoj primjeni; priprema Računski plan Ministarstva i njegove izmjene i dopune; organizira i obavlja poslove vezane uz pripremu, prikupljanje, obradu i kontrolu knjigovodstvenih isprava i ostale dokumentacije; kontrolira ispravnost knjigovodstvenih isprava; organizira i obavlja evidenciju svih poslovnih događaja u glavnu i pomoćne knjige; koordinira i obavlja poslove uz obračun i isplatu plaće, naknada, drugog dohotka te drugih primanja i ostalih materijalnih prava; organizira i obavlja poslove vezano uz blagajničko poslovanje; organizira i obavlja poslove vezano uz putne naloge i službena putovanja Ministarstva; koordinira i obavlja poslove vezano za popis imovine i obveza; organizira i obavlja poslove vezano uz devizno poslovanje; brine o pravilnom i racionalnom korištenju materijalno-financijskih sredstava i imovine; kontrolira usklađena stanja na knjigovodstvenim karticama; koordinira i sudjeluje u izradi godišnjih, polugodišnjih, tromjesečnih i statističkih izvješća; obavlja poslove vezano uz uspostavljanje, razvoj i praćenje financijskog upravljanja i sustava unutarnjih kontrola na svim razinama i u svim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i DM/KU; obavlja poslove vezano uz izradu smjernica i internih akata kojima se uređuju opisi poslova, ovlasti i odgovornosti pojedinih sudionika u ključnim procesima financijskog upravljanja; predlaže pravila koja uređuju financijsko poslovanje na razini institucije; pruža savjete i daje stručnu podršku rukovodećim razinama u uspostavi, oblikovanju i razvoju sustava financijskog upravljanja i kontrola; obavlja poslove vezano uz otklanjanje uočenih slabosti i nepravilnosti; obavlja poslove vezano uz proces upravljanja rizicima te pruža podršku ustrojstvenim jedinicama u utvrđivanju i procjeni mogućih rizika; obavlja poslove vezano uz samoprocjenu funkcioniranja sustava unutarnjih kontrola te izvještavanje o funkcioniranju sustava financijskih kontrola; priprema i sudjeluje u izradi prijedloga simulacija i procjene troškova i ostalih podloge u svrhu pružanja potpore najvišim upravljačkim razinama Ministarstva u postupku donošenja poslovnih odluka; daje stručna mišljenja i sudjeluje u izradi propisa i internih akata iz svog djelokruga poslovanja; sudjeluje i obavlja poslove u projektima unaprjeđenja poslovanja te obavlja i druge poslove iz svog djelokruga.

(2) U Sektoru za računovodstvene poslove, financijsko upravljanje i kontrole ustrojavaju se:

2.3.1. Služba za računovodstvo i obradu financijske dokumentacije u sjedištu Ministarstva

2.3.2. Služba za računovodstvene poslove i obradu financijske dokumentacije iz DM/KU RH u svijetu

2.3.3. Služba za financijsko upravljanje i kontrole.

2.3.1. Služba za računovodstvo i obradu financijske dokumentacije u sjedištu Ministarstva

Članak 23.

Služba za računovodstvo i obradu financijske dokumentacije u sjedištu Ministarstva obavlja sustavno praćenje i evidenciju transakcija i poslovnih događaja prihoda, primitaka, rashoda i izdataka i drugih plaćanja; obavlja sustavno praćenje stanja imovine, obveza i izvora vlasništva; ustrojava i organizira vođenje zakonom propisanih poslovnih knjiga i analitičkih evidencija po vrstama prihoda i primitaka, rashoda i izdataka; priprema i razrađuje Računski plan Ministarstva te njegove izmjene i dopune u skladu s potrebama analitičkog praćenja knjigovodstvenih promjena; obavlja poslove vezane uz obradu e-Računa i druge financijske dokumentacije, dostavu financijske dokumentacije na kontrolu i ovjeru ustrojstvenim jedinicama; upisuje račune u digitalnu arhivu; prati proces ovjere računa po ovjeroviteljima u sustavu e-odobravanja i po potrebi izvještava ovjerovitelje o dospjelosti plaćanja računa, izrađuje izvještaje vezane uz procese ovjere računa; obavlja kontiranje i evidentiranje poslovnih događaja u analitičkim evidencijama i glavnoj knjizi i obavlja povezivanje knjiženih poslovnih događaja s rezervacijama; izrađuje naloge za preknjiženje iz svojega djelokruga; obavlja poslove i prati izvršenje povrata; obavlja poslove oko usklađenja glavne knjige s pomoćnim knjigama i analitičkim evidencijama; usklađuje evidentirane prihode u glavnoj knjizi s prihodima u sustavu Državne riznice; organizira i obavlja poslove vezano uz usklađivanje potraživanja i obveza s kupcima i dobavljačima te poduzima mjere za naplatu potraživanja iz svoje nadležnosti; vodi izvanbilančne evidencije te knjigovodstveno praćenje sredstava na osnovi posebnih propisa i pomoći Europske unije za projekte financirane sredstvima Europske unije; koordinira, organizira i sudjeluje u godišnjem popisu nefinancijske i financijske imovine (inventure) te usklađuje godišnji popis (inventuru) s knjigovodstvenom evidencijom; obavlja pripremu i kontrolu sastavnica za obračun i isplatu plaća i naknada; priprema podatke i vrši obračun plaća, obustava i ostalih rashoda za zaposlene (otpremnine, pomoći, regres, dar za djecu, božićnicu) te naknada troškova zaposlenima; priprema i obavlja obračun i isplate svih vrsta drugog dohotka; obavlja isplate po odobrenim obračunima; obavlja cjeloviti obračun deviznih plaća osoba upućenih na rad u DM/KU i druge međunarodne organizacije; obrađuje izvješća o bolovanju, administrativne zabrane, postupa po sudskim odlukama, obrađuje zaštićene račune, promjene poreznih evidencija, izrađuje MPP1 obrasce po zamolnicama Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje; izrađuje i nadležnim institucijama dostavlja propisana izvješća o isplatama svih vrsta dohotka te obveznih doprinosa, poreza i prireza te propisana izvješća o isplatama neoporezivih primitaka djelatnicima Ministarstva; obavlja poslove oko izdavanja potvrde djelatnicima o osobnim primanjima u svrhu odobravanja kredita, ostvarenja prava na dječji doplatak i drugo; obavlja obračun materijalnih prava koja su djelatnici ostvarili u parničnim i izvanparničnim postupcima; organizira i vodi blagajničko poslovanju u sjedištu Ministarstva; organizira, obavlja i vodi poslove evidencije službenih putovanja te poslove likvidiranja putnih naloga te kontrolu putnih naloga u sjedištu Ministarstva; priprema i izrađuje godišnja, polugodišnja, tromjesečna financijska i statistička izvješća; kontinuirano prati zakonske propise iz djelokruga rada i brine o njihovoj primjeni; u suradnji s ostalim ustrojstvenim jedinicama izrađuje prijedloge internih akata kojima se uređuju ključni procesi iz područja računovodstva i izvještavanja te prati njihovu primjenu i predlaže izmjene i dopune istih; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.3.2. Služba za računovodstvene poslove i obradu financijske dokumentacije iz DM/KU RH u svijetu

Članak 24.

Služba za računovodstvene poslove i obradu financijske dokumentacije iz DM/KU RH u svijetu obavlja sustavno praćenje i evidenciju transakcija i poslovnih događaja prihoda, primitaka, rashoda i izdataka i drugih plaćanja izvršenih u DMKU; ustrojava i organizira vođenje zakonom propisanih poslovnih knjiga i analitičkih evidencija po vrstama prihoda i primitaka, rashoda i izdataka, kao i o stanju imovine, obveza i vlastitih izvora nastalih u DM/KU; obavlja devizno poslovanje, odnosno kontira i knjiži poslovne događaje nastale u DM/KU u glavnu knjigu Ministarstva; organizira knjiženja izvoda o promjenama i stanju računa i blagajni evidentiranih u DM/KU; izrađuje naloge za preknjiženje iz svojega djelokruga; obavlja poslove i prati izvršenje povrata; sustavno prati evidentiranja koja obavljaju financijski djelatnici u DM/KU radi pravovremenog knjiženja u glavnu knjigu; obavlja poslove oko usklađenja glavne knjige s pomoćnim knjigama i analitičkim evidencijama; koordinira, organizira i sudjeluje u godišnjem popisu nefinancijske i financijske imovine (inventure) te usklađuje godišnji popis (inventuru) s knjigovodstvenom evidencijom; daje upute i smjernice te pruža savjete i potporu djelatnicima za financije u DM/KU; obavlja kontrolu statusa putnih naloga izdanih u DM/KU; sudjeluje u pripremi i izradi godišnjih, polugodišnjih i tromjesečnih financijskih izvješća u suradnji sa Službom za računovodstvo i obradu financijske dokumentacije u sjedištu Ministarstva; kontinuirano prati zakonske propise iz djelokruga rada i brine o njihovoj primjeni; u suradnji s ostalim ustrojstvenim jedinicama izrađuje prijedloge internih akata kojima se uređuju ključni procesi iz područja računovodstva i izvještavanja te prati njihovu primjenu i predlaže izmjene i dopune istih; pruža savjete i potporu djelatnicima za financije u DM/KU iz svoga djelokruga, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.3.3. Služba za financijsko upravljanje i kontrole

Članak 25.

Služba za financijsko upravljanje i kontrole koordinira uspostavljanje i razvoj financijskog upravljanja i kontrola u svim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i DM/KU, koje se primarno odnose na prethodne i naknadne financijske kontrole, funkcije računovodstva i financijskog izvještavanja; inicira, koordinira aktivnosti i izrađuje interne akte kojima se uređuju opisi poslova, ovlasti i odgovornosti pojedinih sudionika u procesima planiranja, izrade i praćenja realizacije financijskog plana/programa/projekata, odnosno ključnih procesa financijskog upravljanja; prati primjenu internih akata iz nadležnosti te prema potrebi predlaže njihove izmjene i dopune; pruža savjete i stručnu podršku rukovoditeljima u oblikovanju i razvoju sustava unutarnjih kontrola; obavlja samoprocjenu funkcioniranja sustava unutarnjih kontrola u okviru djelokruga rada Glavnog tajništva te koordinira provođenje samoprocjene funkcioniranja sustava u drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; priprema Izjavu o fiskalnoj odgovornost te u suradnji s ostalim ustrojstvenim jedinicama izrađuje Planove otklanjanja slabosti i nepravilnosti i Izvješće o otklonjenim slabostima i nepravilnostima; koordinira procesom upravljanja rizicima, te pruža podršku ustrojstvenim jedinicama u utvrđivanju i procjeni rizika; priprema izvješća o uspostavljenim sustavima financijskih kontrola, priprema godišnja izvješća, surađuje sa Središnjom harmonizacijskom jedinicom Ministarstva financija te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.4. Sektor za upravljanje imovinom i nabavu

Članak 26.

(1) Sektor za upravljanje imovinom i nabavu koordinira, povezuje i usmjerava poslove organizacije nabave, upravljanja imovinom, priprema planove i obavlja postupak nabave za potrebe službe vanjskih poslova sukladno zakonu; obavlja stručne poslove u vezi kupnje, najma i opremanja novih objekata za potrebe DM/KU, te investicijskog i tekućeg održavanja postojećih; obavlja stručne poslove oko rekonstrukcije i adaptacije postojećih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske; obavlja stručne poslove i pruža stručnu podršku u vezi provedbe sukcesije diplomatsko-konzularne imovine bivše SFRJ; obavlja dio priprema djelatnika prilikom odlaska na mandat te pruža podršku prilikom stupanja na mandat; priprema podloge za donošenje odluka ministra, državnih tajnika, ravnatelja i glavnog tajnika Ministarstva; surađuje i koordinira aktivnosti s tijelima državne uprave u poslovima iz svoga djelokruga rada, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za upravljanje imovinom i nabavu ustrojavaju se:

2.4.1. Služba za nabavu

2.4.2. Služba za upravljanje imovinom i podršku DM/KU.

2.4.1. Služba za nabavu

Članak 27.

Služba za nabavu, na temelju Zakona o javnoj nabavi, obavlja poslove nabave roba, radova i usluga; izrađuje plan nabave Ministarstva i u suradnji s nadležnim službama prati i usklađuje realizaciju istog sukladno pozicijama proračuna; objedinjuje planove nabave DM/KU; kontinuirano vodi Registar ugovora o javnoj nabavi i okvirnih sporazuma; priprema podatke za objavu na Internet stranicama Ministarstva; dostavlja evidencije i izvješća nadležnim tijelima državne uprave; priprema odluke o početku postupka javne nabave; izrađuje dokumentaciju o nabavi; u Elektroničkom oglasniku javne nabave objavljuje postupke javne nabave; u suradnji s nadležnim službama sklapa ugovore o nabavi roba, radova i usluga s odabranim ponuditeljima; kontinuirano prati izmjene i dopune zakona koji reguliraju djelokrug rada Službe; obavlja poslove vezano uz skladištenje materijala; obavlja poslove nabave vezano za službena putovanja; provodi istraživanje i analizu tržišta; kontaktira i surađuje s Središnjim državnim uredom za središnju javnu nabavu i drugim tijelima državne uprave, unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, te sa DM/KU, po poslovima i zadacima iz svog djelokruga rada, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.4.2. Služba za upravljanje imovinom i podršku DM/KU

Članak 28.

Služba za upravljanje imovinom i podršku DM/KU koordinira i obavlja poslove planiranja i projekcije godišnjih projekata, materijalnih i nematerijalnih investicija i izrade izvješća; obavlja poslove upravljanja imovinom; sudjeluje s ministarstvom nadležnim za upravljanje državnom imovinom u poslovima upravljanja i raspolaganja dionicama i poslovnim udjelima trgovačkih društava koji čine državnu imovinu u vlasništvu Republike Hrvatske te u pogledu trgovačkih društava koja se pretežno bave djelatnostima iz područja propisane nadležnosti Ministarstva; obavlja stručne poslove oko kupnje i najma novih objekata za potrebe DM/KU, te poslove investicijskog i tekućeg održavanja postojećih; obavlja stručne poslove u vezi s opremanjem novih i postojećih objekata; obavlja stručne poslove oko rekonstrukcije i adaptacije postojećih objekata u vlasništvu Republike Hrvatske; pruža stručnu podršku u vezi sa sukcesijom diplomatsko-konzularne imovine bivše SFRJ; priprema i obavlja stručne poslove oko opremanja i uređenja DM/KU, rezidencija i stanova u vlasništvu Republike Hrvatske; poslove racionalizacije u korištenju materijalno-financijske imovine službe vanjskih poslova; kontaktira i obilazi DM/KU, analizira stanja, predlaže rješenja, te rješava njihove zahtjeve iz djelokruga rada Službe; vodi zbirku umjetnina; obavlja dio priprema djelatnika prilikom odlaska na mandat te pruža podršku prilikom stupanja djelatnika na mandat u vidu smještaja, osiguranja namještaja te prati trajanje važenja ugovora o najmu stanova; priprema podloge za donošenje odluka ministra, državnih tajnika, ravnatelja i glavnog tajnika Ministarstva; provodi unutarnju kontrolu u Ministarstvu u okviru svoje nadležnosti, a sukladno zakonu i zakonskim propisima; izrađuje nacrte prijedloga odluka, uputa, pravilnika i drugih normativnih akata te različitih izvješća, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.5. Sektor za opće i tehničke poslove

Članak 29.

(1) Sektor za opće i tehničke poslove organizira i obavlja poslove pisarnice i pismohrane u sjedištu te iste organizira i nadzire u DM/KU; organizira poslove tekućeg održavanja i obavlja manje popravke u sjedištu; organizira i obavlja pružanje internih ugostiteljskih usluga u sjedištu; organizira i obavlja poslove čišćenja poslovnih prostora u sjedištu; organizira zbrinjavanje svih vrsta otpada u sjedištu; organizira i obavlja prijevoz dužnosnika, djelatnika i delegacija u sjedištu; organizira i evidentira korištenje vozila Službe u sjedištu i DM/KU; organizira i obavlja prijevoz roba po lokacijama u sjedištu i DM/KU; organizira i obavlja preseljenje djelatnika na rad i po povratku s rada iz DM/KU; organizira poslove zaštite na radu, protupožarne zaštite, civilne zaštite i obrambenih priprema, zaštite okoliša i energetske učinkovitosti u sjedištu i DM/KU te obavlja iste u sjedištu; priprema planove i provedbene dokumente, vodi sve potrebne i propisane evidencije iz djelokruga rada, priprema dokumente i interne akte za potrebe glavnog tajnika i ministra, surađuje s drugim sektorima Glavnog tajništva i ustrojstvenim jedinicama u sjedištu te DM/KU, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za opće i tehničke poslove ustrojavaju se:

2.5.1. Služba za održavanje i interne usluge

2.5.2. Služba za prijevoz osoba i stvari

2.5.3. Služba za pisarnicu i pismohranu

2.5.4. Služba za zaštitu na radu i zaštitu od požara.

2.5.1. Služba za održavanje i interne usluge

Članak 30.

Služba za održavanje i interne usluge obavlja poslove manjih domarskih popravaka i tekućeg održavanja objekata, opreme i instalacija; organizira složenije popravke i servise koje obavljaju vanjski izvršitelji; organizira kontrolne preglede uređaja i instalacija, očitanja potrošnje energenata i pitke vode, zamjene brojila; organizira i obavlja pripremu i posluživanje hladnih i toplih napitaka za protokolarne potrebe te potrebe zaposlenika; pruža potporu vanjskim pružateljima ugostiteljskih usluga; organizira i obavlja poslove redovitog čišćenja i uređivanja protokolarnih, uredskih i zajedničkih prostorija; obavlja poslove periodičkog čišćenja ili organizira iste putem vanjskih izvršitelja; obavlja redovite provjere stanja poslovnog prostora, poslove oko estetskog uređenja prostora za potrebe dužnosnika, gostiju, djelatnika i protokolarne potrebe Ministarstva; priprema planove i provedbene dokumente, vodi sve potrebne evidencije, priprema dokumente i interne akte za potrebe načelnika sektora, glavnog tajnika i ministra, surađuje s drugim službama Sektora i ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.5.2. Služba za prijevoz osoba i stvari

Članak 31.

Služba za prijevoz osoba i stvari organizira i obavlja prijevoz dužnosnika, djelatnika i članova delegacija u sjedištu; organizira i obavlja prijevoz roba po lokacijama u sjedištu, prema i iz DM/KU; organizira i obavlja preseljenje djelatnika iz sjedišta u DM/KU i obrnuto; organizira poslove servisa, popravka, pranja vozila i zamjene pneumatika; priprema tehničke specifikacije za nabavu vozila, auto-guma i usluga servisa i održavanja u sjedištu te daje stručna mišljenja o opravdanosti i standardima istih u DM/KU; organizira satelitsko praćenje vozila u sjedištu i DM/KU; u sjedištu vodi, a u DM/KU organizira sve potrebne evidencije, a naročito putovanja i prijeđenih kilometara, potrošnje goriva, kvarova troškova održavanja i sl.; priprema planove i provedbene dokumente; vodi sve potrebne i propisane evidencije; priprema dokumente i interne akte za potrebe Sektora, glavnog tajnika Ministarstva i ministra, surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Sektora i drugim ustrojstvenim jedinicama u sjedištu te DM/KU, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.5.3. Služba za pisarnicu i pismohranu

Članak 32.

Služba za pisarnicu i pismohranu obavlja stručne i administrativne poslove primitka i otpreme pošiljaka; obavlja poslove otvaranja, pregleda, razvrstavanja, raspoređivanja i elektroničkog evidentiranja pismena u odgovarajuće upisnike uredskog poslovanja; dostavlja pošiljke na sve lokacije Ministarstva i po ustrojstvenim jedinicama Ministarstva te preuzima pošiljke za otpremu; izrađuje izvješća o predmetima i pismenima Ministarstva; obavlja poslove sređivanja i opisa, označavanja i tehničkog opremanja, razvođenja i arhiviranja te odlaganja i zaštite dokumentarnog gradiva; obavlja poslove vođenja uredskih i drugih evidencija o dokumentarnom gradivu; obavlja poslove smještaja arhivskog i dokumentarnog gradiva u odgovarajućim prostorima Ministarstva te poslove čuvanja klasificiranih i neklasificiranih predmeta sukladno propisima o uredskom poslovanju, arhiviranju i informacijskoj sigurnosti; obavlja poslove vrednovanja dokumentarnog i arhivskog gradiva; obavlja poslove redovitog godišnjeg i povremenog izlučivanja dokumentarnog gradiva; obavlja poslove određivanja dostupnosti pojedine vrste dokumentacije i omogućavanje uvida u arhivsko i dokumentarno gradivo, sukladno propisima; savjetuje DM/KU u izradi popisa dokumentarnog gradiva za izlučivanje te sudjeluje u postupku izlučivanja dokumentarnog gradiva DM/KU; izrađuje plan klasifikacijskih oznaka Ministarstva te brojčano-slovčanih oznaka stvaratelja i primatelja pismena; izrađuje pravila za obradu, zaštitu, čuvanje i korištenje arhivskog i dokumentarnog gradiva sa pripadajućim popisom rokova čuvanja dokumentarnog gradiva; priprema djelatnike Ministarstva za odlazak na rad u DM/KU iz područja uredskog poslovanja i arhivskih poslova, priprema nacrte i prijedloge odluka, naputaka, pravilnika i drugih propisa, izrađuje i usklađuje interne propise s propisima uredskog poslovanja i propisima iz područja zaštite i čuvanja arhivskog gradiva te surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama unutar Sektora, ostalim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva te Hrvatskim državnim arhivom, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

2.5.4. Služba za zaštitu na radu i zaštitu od požara

Članak 33.

Služba za zaštitu na radu i zaštitu od požara organizira, provodi i nadzire poslove zaštite na radu i sprečavanja profesionalnih bolesti u sjedištu te organizira i nadzire iste poslove u DM/KU; organizira pružanje prve pomoći djelatnicima u sjedištu i DM/KU; organizira i nadzire tehničke i ljudske kapacitete za zaštitu od požara u sjedištu i DM/KU; organizira i sudjeluje u izradi planova evakuacije, označavanju evakuacijskih puteva te provođenju vježbi evakuacije i spašavanja; organizira edukacije i obuke djelatnika iz nadležnosti službe; organizira i provodi učinkovito izvješćivanje djelatnika o svim ugrozama iz djelokruga rada Službe; naročito postavljanje oznaka, upozorenja, planova i objave istih na Intranet stranicama Ministarstva; obavlja poslove zaštite okoliša i podizanja energetske učinkovitosti u sjedištu te iste organizira i nadzire u DM/KU; priprema planove i provedbene dokumente, provodi nadzor nad provedbom propisanih mjera; vodi sve potrebne i propisane evidencije, priprema dokumente i interne akte za potrebe Sektora, glavnog tajnika Ministarstva i ministra, surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Sektora i drugim ustrojstvenim jedinicama u sjedištu i DM/KU te Državnim inspektoratom i Ministarstvom unutarnjih poslova, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3. I. UPRAVA ZA EUROPU

Članak 34.

(1) I. Uprava za Europu na razini državne uprave koordinira poslove koji se odnose na predstavljanje i sudjelovanje Republike Hrvatske u radu tijela Europske unije; obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na koordinaciju tijela državne uprave u pripremi stajališta na osnovi kojih tijela državne vlasti djeluju u institucijama i tijelima EU te suradnju s Hrvatskim saborom u tom postupku sukladno odredbama Zakona o suradnji Hrvatskoga sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima (»Narodne novine«, broj 81/13.); koordinira aktivnosti tijela državne uprave u okviru poslova iz njihovog djelokruga koji su povezani s članstvom Republike Hrvatske u EU; pruža analitičku podršku iz svojeg djelokruga; osigurava provođenje utvrđene vanjske politike Republike Hrvatske, kao i stavova koje Republika Hrvatska zastupa u institucijama EU i u bilateralnim odnosima s europskim državama, državama članicama EU te političkim pitanjima vezanim za rad Republike Hrvatske u tijelima EU; prati kretanja unutar EU te prati, analizira i aktivno sudjeluje u razvoju i provedbi EU politika, aktivnosti institucija i tijela EU te država članica EU; koordinira aktivnosti Stalnog predstavništva Republike Hrvatske pri Europskoj uniji i pri Europskoj zajednici za atomsku energiju (u daljnjem tekstu: Stalno predstavništvo Republike Hrvatske pri EU) i veleposlanstava Republike Hrvatske u državama članicama EU i drugim europskim državama o relevantnim pitanjima članstva u EU; prati i usmjerava rad DM/KU u području svoga djelovanja, pri čemu posebno usko surađuje sa Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU; u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove (»Narodne novine«, broj 43/16.) koordinira pripremu i izradu prijedloga nacionalnih stajališta Republike Hrvatske kao i drugih dokumenata za sastanke različitih formata Vijeća EU, odnosno za sastanke Odbora stalnih predstavnika vlada država članica pri Europskoj uniji odnosno njihovih zamjenika (u daljnjem tekstu: COREPER II, odnosno COREPER I), te u suradnji s Uredom predsjednika Vlade Republike Hrvatske za sastanke Europskog vijeća, a u svrhu osiguravanja koordiniranog istupanja predstavnika Republike Hrvatske u radu institucija EU; prati, vodi i koordinira ukupne bilateralne odnose s državama u nadležnosti Uprave; održava odnose s diplomatskim predstavnicima drugih zemalja u području svoje nadležnosti; potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s inozemstvom u političkim, gospodarskim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; u odnosu na države iz nadležnosti Uprave obavlja poslove u vezi zaštite prava i interesa državljana Republike Hrvatske koji prebivaju ili borave u inozemstvu te promicanja njihovih veza s domovinom; pruža osobitu skrb i zaštitu dijelova hrvatskoga naroda u drugim državama; promiče, uspostavlja i održava veze s hrvatskim iseljenicima i manjinama kao i s njihovim udrugama u njihovim državama, koordinira, prati i sudjeluje u radu makroregionalnih strategija EU u kojima sudjeluje Republika Hrvatska, kao i u radu Jadransko-jonske inicijative; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

I. Uprava za Europu u okviru svoga djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina ili odbora Vijeća Europske unije; priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za sve razine odlučivanja (radnu skupinu, COREPER, Vijeće) te druge informacije i upute potrebne za pravovremeno djelovanje predstavnika Republike Hrvatske u radnim skupinama i odborima Vijeća i prema potrebi sudjeluje na sastancima sljedećih radnih skupina ili odbora Vijeća: COREPER II, COREPER I, Skupina Antici; Skupina Mertens; Radna skupina za opće poslove; Radna skupina za Ujedinjenu Kraljevinu; Ad hoc radna skupina za višegodišnji financijski okvir (uz Ministarstvo financija); Ad hoc radna skupina za pripravnost, sposobnost odgovora i otpornost na buduće krize (uz Ministarstvo unutarnjih poslova); Radna skupina za informiranje (uz Upravu za europsko i međunarodno pravo za format transparentnost; uz Samostalni sektor za javnu i kulturnu diplomaciju, informiranje i odnose s javnošću za format komunikacije); Radna skupina za vanjske aspekte azila i migracija (uz nadležnog savjetnika ministra i Upravu za političke poslove); Ad hoc radna skupina za praćenje provedbe zaključaka Vijeća o Cipru od 26. travnja 2004.; Ad hoc radna skupina za Mehanizam suradnje i provjere za Bugarsku i Rumunjsku; Radna skupina za Europsko udruženje slobodne trgovine (EFTA); Aranžman EU-a za integrirani politički odgovor na krizu IPCR za migracije.

(2) U I. Upravi za Europu ustrojavaju se:

3.1. Sektor za europske države

3.2. Sektor za COREPER I

3.3. Sektor za COREPER II.

3.1. Sektor za europske države

Članak 35.

(1) Sektor za europske države prati, analizira i koordinira političke i ukupne odnose Republike Hrvatske s državama članicama EU, državama članicama Europske slobodne trgovinske zone (u daljnjem tekstu: EFTA) i ostalim europskim državama sukladno ovoj Uredbi; osigurava provođenje utvrđene vanjske politike Republike Hrvatske prema spomenutim državama; prati i usmjerava rad diplomatskih misija Republike Hrvatske u tim državama; koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad Radne skupine za Europsko udruženje slobodne trgovine (EFTA), kao i za rad Ad hoc radne skupine za praćenje provedbe zaključaka Vijeća o Cipru te Ad hoc radne skupine za Mehanizam suradnje i provjere za Bugarsku i Rumunjsku; prati i analizira politiku i odnose spomenutih država prema Republici Hrvatskoj te daje mišljenja, pokreće inicijative, priprema prijedloge i predlaže mjere za razvijanje i unaprjeđivanje političkih i ukupnih odnosa; sustavno surađuje s diplomatskim predstavnicima država za koje je nadležan; daje mišljenja, potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela Republike Hrvatske s navedenim državama; daje mišljenja i obavlja poslove iz svoje nadležnosti na pružanju odgovarajuće skrbi i zaštiti prava pripadnika hrvatskoga naroda u drugim državama; potiče, uspostavlja i održava veze s hrvatskim iseljenicima i manjinama kao i s njihovim udrugama u državama iz svoje nadležnosti, promičući njihove veze s domovinom; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za europske države ustrojavaju se:

3.1.1. Služba za susjedne EU članice

3.1.2. Služba za Srednju i Južnu Europu

3.1.3. Služba za Zapadnu i Sjevernu Europu.

3.1.1. Služba za susjedne EU članice

Članak 36.

Služba za susjedne EU članice prati, proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i bilateralne odnose Republike Hrvatske i susjednih EU članica – Italije, Slovenije, Mađarske i Austrije; osigurava provođenje utvrđene politike Republike Hrvatske spram ovih država; pruža potporu i surađuje s DM/KU u tim zemljama, te surađuje sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj s ciljem razvoja političkih i ukupnih odnosa sa susjednim EU članicama; prikuplja i obrađuje potrebne podatke, informacije i druga saznanja o državama iz djelokruga rada Službe; analizira podatke, informacije i saznanja iz diplomatskih krugova i drugih izvora; izrađuje izvješća, analize, bilješke, podsjetnike i druge dokumente, pri čemu se posebno vodi računa o prioritetima u provedbi vanjske politike u odnosu na zemlje iz djelokruga rada Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za praćenje i analizu stanja odnosa s tim državama za razvijanje i unaprjeđivanje odnosa te poticanje bilateralne suradnje; surađuje s drugim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama u Sektoru, Upravi, Ministarstvu, državnim tijelima Republike Hrvatske, organizacijama, udrugama i drugim subjektima u cilju usklađivanja, poticanja i praćenja radnih aktivnosti na provedbi vanjske politike; prati politiku i odnose EU prema spomenutim zemljama; potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s inozemstvom u političkim, gospodarskim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; daje mišljenja i obavlja poslove iz svoje nadležnosti na pružanju odgovarajuće skrbi i zaštiti prava pripadnika hrvatskoga naroda u drugim državama; potiče, uspostavlja i održava veze s hrvatskim iseljenicima i manjinama kao i s njihovim udrugama u državama iz svoje nadležnosti, promičući njihove veze s domovinom; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.1.2. Služba za Srednju i Južnu Europu

Članak 37.

Služba za Srednju i Južnu Europu prati, proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i bilateralne odnose Republike Hrvatske i država Srednje i Južne Europe – Njemačke, Poljske, Češke, Slovačke, Bugarske, Rumunjske, Grčke, Cipra, Malte, Svete Stolice, Švicarske, Lihtenštajna, Suverenog malteškog vojnog reda i San Marina; osigurava provođenje utvrđene politike Republike Hrvatske spram ovih država; nastavlja razvijati političke i ukupne odnose s ovim državama; pruža potporu i surađuje s DM/KU u tim državama te sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj, s ciljem razvoja političkih i ukupnih odnosa s državama Srednje i Južne Europe; prikuplja i obrađuje potrebne podatke, informacije i druga saznanja o državama iz djelokruga rada Službe; analizira podatke, informacije i saznanja iz diplomatskih krugova i drugih izvora; izrađuje izvješća, analize, bilješke, podsjetnike i druge dokumente, pri čemu se posebno vodi računa o prioritetima u provedbi vanjske politike u odnosu na zemlje iz djelokruga rada Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za praćenje i analizu stanja odnosa s tim državama za razvijanje i unaprjeđivanje odnosa te poticanje bilateralne suradnje; koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad Radne skupine za Europsko udruženje slobodne trgovine (EFTA), kao i za rad Radne skupine za praćenje provedbe zaključka Vijeća o Cipru, te Ad hoc radne skupine za Mehanizam suradnje i provjere za Bugarsku i Rumunjsku; surađuje s drugim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama u Sektoru, Upravi, Ministarstvu, državnim tijelima Republike Hrvatske, organizacijama, udrugama i drugim subjektima u cilju usklađivanja, poticanja i praćenja radnih aktivnosti na provedbi vanjske politike; prati politiku i odnose EU prema spomenutim državama; potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s inozemstvom u političkim, gospodarskim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; daje mišljenja i obavlja poslove iz svoje nadležnosti na pružanju odgovarajuće skrbi i zaštiti prava pripadnika hrvatskoga naroda u drugim državama; potiče, uspostavlja i održava veze s hrvatskim iseljenicima i manjinama kao i s njihovim udrugama u državama iz svoje nadležnosti, promičući njihove veze s domovinom; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.1.3. Služba za Zapadnu i Sjevernu Europu

Članak 38.

Služba za Zapadnu i Sjevernu Europu prati, proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i bilateralne odnose Republike Hrvatske i država Zapadne i Sjeverne Europe – Belgije, Danske, Estonije, Finske, Francuske, Irske, Latvije, Litve, Luksemburga, Nizozemske, Portugala, Španjolske, Švedske, Ujedinjenog Kraljevstva, Norveške, Islanda, Andore i Monaka; osigurava provođenje utvrđene politike Republike Hrvatske spram ovih država; nastavlja razvijati političke i ukupne odnose s ovim državama; pruža potporu i surađuje s DM/KU u tim zemljama, te sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj, s ciljem razvoja političkih i ukupnih odnosa s državama Zapadne i Sjeverne Europe; prikuplja i obrađuje potrebne podatke, informacije i druga saznanja o državama iz djelokruga rada Službe; analizira podatke, informacije i saznanja iz diplomatskih krugova i drugih izvora; izrađuje izvješća, analize, bilješke, podsjetnike i druge dokumente, pri čemu se posebno vodi računa o prioritetima u provedbi vanjske politike u odnosu na države iz djelokruga rada Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za praćenje i analizu stanja odnosa s tim državama za razvijanje i unaprjeđivanje odnosa te poticanje bilateralne suradnje; surađuje s drugim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama u Sektoru, Upravi, Ministarstvu, državnim tijelima Republike Hrvatske, organizacijama, udrugama i drugim subjektima u cilju usklađivanja, poticanja i praćenja radnih aktivnosti na provedbi vanjske politike; prati politiku i odnose EU prema spomenutim zemljama; potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s inozemstvom u političkim, gospodarskim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; daje mišljenja i obavlja poslove iz svoje nadležnosti na pružanju odgovarajuće skrbi i zaštiti prava pripadnika hrvatskoga naroda u drugim državama; potiče, uspostavlja i održava veze s hrvatskim iseljenicima i manjinama kao i s njihovim udrugama u državama iz svoje nadležnosti, promičući njihove veze s domovinom; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.2. Sektor za COREPER I

Članak 39.

(1) Sektor za COREPER I (Odbor stalnih predstavnika vlada država članica pri Europskoj uniji u sastavu zamjenika stalnih predstavnika) u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, kao i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove, koordinira pripremu i izradu prijedloga okvirnih stajališta za rad radnih skupina u okviru ­COREPER-a I, koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta Republike Hrvatske te šalje usuglašene instrukcije sa stajalištima Republike Hrvatske Stalnom predstavništvu Republike Hrvatske pri EU za sastanke COREPER-a I u područjima: prometa, telekomunikacija i energetike, poljoprivrede i ribarstva, okoliša, obrazovanja, mladih, kulture i sporta, zapošljavanja, socijalne politike, zdravlja i pitanja potrošača, konkurentnosti. Sektor u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, kao i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove, koordinira izradu i pripremu stajališta Republike Hrvatske za sastanke formata Vijeća ministara, a koja priprema COREPER I, uključivo prethodno kroz skupinu Mertens: Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo (AGRIFISH), Vijeća za okoliš (ENVI), Vijeća za promet, telekomunikacije i energetiku (TTE), Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO), Vijeća za konkurentnost (unutarnje tržište, industrija, istraživanje i svemir – COMPET) te Vijeća za obrazovanje, mlade, kulturu i sport (EYCS). Sektor, u suradnji sa Sektorom za COREPER II, Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, nadležnim tijelima državne uprave prati, analizira i aktivno sudjeluje u razvoju politika EU u područjima iz svoje nadležnosti, posebice horizontalnih politika; prati i analitički obrađuje razvoj makroregija EU, koordinira, prati i sudjeluje u radu makroregionalnih strategija EU u kojima sudjeluje Republika Hrvatska, kao i u radu Jadransko-jonske inicijative; surađuje s drugim tijelima državne uprave u cilju formiranja stajališta Republike Hrvatske o pitanjima u okviru EU politika, programa i inicijativa u područjima iz svoje nadležnosti, kao i na izradi prijedloga prioriteta Vlade Republike Hrvatske u djelovanju u institucijama EU; surađuje s ostalim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva koje se bave europskim poslovima u pitanjima iz njihove nadležnosti; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za COREPER I ustrojavaju se:

3.2.1. Služba za poljoprivredu i ribarstvo

3.2.2. Služba za unutarnje tržište i socijalne politike

3.2.3. Služba za promet, energetiku i okoliš

3.2.4. Služba za europske makroregije.

3.2.1. Služba za poljoprivredu i ribarstvo

Članak 40.

Služba za poljoprivredu i ribarstvo u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, kao i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad radnih skupina u okviru COREPER-a I i stajališta za sastanke COREPER-a I u području poljoprivrede i ribarstva, stajališta Republike Hrvatske za sastanke Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo (AGRIFISH), u suradnji sa Službom za promet, energetiku i okoliš, koordinira i prati okolišne i klimatske aspekte poljoprivredne politike te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.2.2. Služba za unutarnje tržište i socijalne politike

Članak 41.

Služba za unutarnje tržište i socijalne politike u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, kao i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad radnih skupina u okviru COREPER-a I i stajališta za sastanke COREPER-a I u područjima iz nadležnosti Službe, te stajališta Republike Hrvatske za sastanke Vijeća za konkurentnost (unutarnje tržište, industrija, istraživanje i svemir – COMPET), Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) i Vijeća za obrazovanje, mlade, kulturu i sport (EYCS), te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.2.3. Služba za promet, energetiku i okoliš

Članak 42.

Služba za promet, energetiku i okoliš u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, kao i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad radnih skupina u okviru COREPER-a I i stajališta za sastanke COREPER-a I u području prometa, telekomunikacija, energetike i zaštite okoliša, te stajališta Republike Hrvatske za sastanke Vijeća za okoliš (ENVI) kao i za sastanke Vijeća za promet, telekomunikacije i energetiku (TTE), te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.2.4. Služba za europske makroregije

Članak 43.

Služba za europske makroregije prati i analitički obrađuje razvoj Regionalne politike EU, osobito u kontekstu europskih makroregija; te drugih oblika regionalne suradnje u okviru politika EU; prati i sudjeluje u radu upravljačkih struktura makroregionalnih strategija EU u kojima sudjeluje Republika Hrvatska; prati i potiče aktivnu suradnju hrvatskih tijela državne uprave i tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u okviru relevantnih politika EU; prati rad tijela u okviru programa i inicijativa u kojima sudjeluju hrvatska državna tijela i/ili tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, a koji se provode u okviru Regionalne politike EU; prati i sudjeluje u radu Jadransko-jonske inicijative, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.3. Sektor za COREPER II

Članak 44.

(1) Sektor za COREPER II (Odbor stalnih predstavnika vlada država članica pri Europskoj uniji u sastavu stalnih predstavnika) u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, kao i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove, koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad radnih skupina u okviru COREPER-a II te šalje usuglašene instrukcije sa stajalištima Republike Hrvatske Stalnom predstavništvu Republike Hrvatske pri EU. Sektor u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, kao i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove, koordinira izradu i pripremu stajališta Republike Hrvatske za sastanke sastava Vijeća EU koje priprema COREPER II, uključivo prethodno kroz skupinu Antici: Vijeća za ekonomske i financijske poslove (ECOFIN), Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove (JHA), Vijeća za opće poslove (GAC) kao i Europskog vijeća u suradnji s Uredom predsjednika Vlade Republike Hrvatske. Sektor, u suradnji sa Sektorom za ­COREPER I, Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU i nadležnim tijelima državne uprave prati, analizira i aktivno sudjeluje u razvoju politika EU u područjima iz svoje nadležnosti, posebice horizontalnih politika; surađuje s drugim tijelima državne uprave u cilju formiranja stajališta Republike Hrvatske o pitanjima u okviru EU politika, programa i inicijativa u područjima iz svoje nadležnosti, kao i u izradi prijedloga prioriteta Vlade Republike Hrvatske u djelovanju u institucijama EU; surađuje s ostalim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva koje se bave europskim poslovima u pitanjima iz njihove nadležnosti; prati rad institucija EU, njihovo funkcioniranje i procedure; koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta vezano uz institucionalna i druga horizontalno važna pitanja koja se odnose na funkcioniranje i ustroj institucija i budućnost EU; pruža stručnu, administrativnu i tehničku podršku koordinaciji europskih poslova; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za COREPER II ustrojavaju se:

3.3.1. Služba za ekonomske i financijske poslove

3.3.2. Služba za pravosuđe i unutarnje poslove

3.3.3. Služba za Vijeće za opće poslove i Europsko vijeće

3.3.4. Služba za institucionalna pitanja EU

3.3.5. Služba za koordinaciju europskih poslova.

3.3.1. Služba za ekonomske i financijske poslove

Članak 45.

Služba za ekonomske i financijske poslove, u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, kao i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad radnih skupina u okviru COREPER-a II i stajališta za sastanke ­COREPER-a II u području ekonomskih i financijskih pitanja, kao i stajališta Republike Hrvatske za sastanke Vijeća za ekonomske i financijske poslove (ECOFIN), te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.3.2. Služba za pravosuđe i unutarnje poslove

Članak 46.

Služba za pravosuđe i unutarnje poslove u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, kao i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad radnih skupina u okviru COREPER-a II i stajališta za sastanke COREPER-a II u području pravosuđa i unutarnjih poslova, kao i stajališta Republike Hrvatske za sastanke Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove (JHA); u suradnji s nadležnim savjetnikom ministra i III. Upravom za političke poslove, sudjeluje u radu Radne skupine za vanjske aspekte azila i migracija (EMWP) te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.3.3. Služba za Vijeće za opće poslove i Europsko vijeće

Članak 47.

Služba za Vijeće za opće poslove i Europsko vijeće, u suradnji s Uredom predsjednika Vlade Republike Hrvatske, nadležnim tijelima državne uprave, Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU kao i ostalim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva koje se bave europskim poslovima, u pitanjima iz njihove nadležnosti, u skladu s procedurama propisanima Odlukom o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove, koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad radnih skupina u okviru COREPER-a II i stajališta za sastanke COREPER-a II u području općih poslova, stajališta Republike Hrvatske za sastanke Vijeća za opće poslove (GAC) kao i Europskog vijeća, u suradnji s Uredom predsjednika Vlade Republike Hrvatske, kao i stajališta Republike Hrvatske za Ad hoc radnu skupinu za Višegodišnji financijski okvir (VFO), u suradnji s Ministarstvom financija, kao supredsjedateljem radne skupine za VFO i Ad hoc radnu skupinu za pripravnost, sposobnost odgovora i otpornost na buduće krize u suradnji s Ministarstvom unutarnjih poslova te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.3.4. Služba za institucionalna pitanja EU

Članak 48.

Služba za institucionalna pitanja EU u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave i Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU prikuplja i obrađuje podatke i informacije o radu institucija EU i međuinstitucijskim odnosima te posebno prati reforme institucija EU i razvoj EU; surađuje s članovima institucija EU iz Republike Hrvatske. Služba koordinira pripremu i izradu prijedloga za rad Radne skupine Vijeća za opće poslove (GAG) te u suradnji s drugim ustrojstvenim jedinicama Radne skupine za informiranje. Također prati rad ostalih tijela EU-a (Europski gospodarski i socijalni odbor, Odbor regija) i surađuje s njihovim predstavnicima iz Republike Hrvatske te prema potrebi, i u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i nadležnim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, prikuplja i obrađuje podatke o agencijama EU. Služba također prikuplja i obrađuje podatke te koordinira izradu materijala vezano uz bitna horizontalna pitanja koja se odnose na funkcioniranje EU (poput pitanja supsidijarnosti i proporcionalnosti), ili pitanja s horizontalnim utjecajem na budućnost EU, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

3.3.5. Služba za koordinaciju europskih poslova

Članak 49.

Služba za koordinaciju europskih poslova pruža stručnu, administrativnu i tehničku podršku koordinaciji EU poslova, a posebice obavlja poslove vezane uz operativni rad i pripremu pravnih akata za funkcioniranje Međuresorne radne skupine za europske poslove; u suradnji s nadležnim službama koordinira izradu prijedloga stajališta i drugih materijala za Koordinaciju za vanjsku i europsku politiku Vlade Republike Hrvatske kao i Hrvatskoga sabora, a temeljem obveza koje proizlaze iz Odluke o osnivanju Međuresorne radne skupine za europske poslove kao i Zakona o suradnji Hrvatskoga sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima; u suradnji s nadležnim službama obavlja poslove vezane uz upravljanje bazom podataka o izradi i evidenciji nacionalnih stajališta Republike Hrvatske; u suradnji s drugim nadležnim službama prema potrebi koordinira izradu priprema i drugih materijala iz nadležnosti Sektora za COREPER I i Sektora za COREPER II; koordinira pripremu i izradu prijedloga stajališta za rad Radne skupine Vijeća za Ujedinjenu Kraljevinu; priprema izvješća i podsjetnike iz svoje nadležnosti za potrebe državnog tajnika za Europu i/ili nadležnog ravnatelja, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

4. II. UPRAVA ZA JUGOISTOČNU EUROPU

Članak 50.

(1) II. Uprava za jugoistočnu Europu vodi i koordinira ukupne bilateralne odnose Republike Hrvatske s državama iz svoga djelokruga: Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom, Srbijom, Albanijom, Kosovom, Sjevernom Makedonijom i Turskom, skrbi o njihovom unaprjeđenju i potiče rješavanje uzajamnih pitanja; posebno prati, proučava i stručno obrađuje odnose Republike Hrvatske s navedenim državama i na tom području koordinira djelovanja nadležnih institucija; osigurava provođenje utvrđene vanjske politike Republike Hrvatske prema spomenutim državama; prati politiku i odnose EU prema spomenutim državama, osobito proces proširenja i stabilizacije i pridruživanja, te potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s inozemstvom u političkim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; prati i usmjerava rad DM/KU u svojem djelokrugu; održava odnose s nadležnim tijelima i institucijama Europske unije, kao i s diplomatskim predstavnicima drugih država u području svoje nadležnosti; surađuje sa Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, DM/KU u spomenutim državama te DM/KU u državama članicama EU kao i sa stranim diplomatskim misijama uredima u Republici Hrvatskoj; u odnosu na države iz nadležnosti Uprave obavlja poslove u vezi zaštite prava i interesa državljana Republike Hrvatske koji prebivaju ili borave u inozemstvu te promicanja njihovih veza s domovinom; pruža osobitu skrb i zaštitu dijelova hrvatskoga naroda u naznačenim državama; promiče, uspostavlja i održava veze s hrvatskim iseljenicima i manjinama kao i s njihovim udrugama u njihovim državama; prati i koordinira političke poslove i odnose s regionalnim organizacijama i inicijativama, skrbi o prekograničnoj suradnji, razvija planove i provodi aktivnosti prijenosa znanja iz integracijskih procesa zemljama u jugoistočnoj Europi, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

II. Uprava za jugoistočnu Europu u okviru svoga djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina ili odbora Vijeća Europske unije; priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za sve razine odlučivanja (radnu skupinu, COREPER, Vijeće) te druge informacije i upute potrebne za pravovremeno djelovanje predstavnika Republike Hrvatske u radnim skupinama i odborima Vijeća i prema potrebi sudjeluje na sastancima sljedećih radnih skupina ili odbora Vijeća: Radna skupina za proširenje i zemlje koje pregovaraju o pristupanju EU (COELA); Radna skupina za područje zapadnog Balkana (COWEB).

(2) U II. Upravi za jugoistočnu Europu ustrojavaju se:

4.1. Sektor za bilateralne odnose i proširenje EU u jugoistočnoj Europi

4.2. Sektor za regionalnu suradnju i potporu.

4.1. Sektor za bilateralne odnose i proširenje EU u jugoistočnoj Europi

Članak 51.

(1) Sektor za bilateralne odnose i proširenje EU u jugoistočnoj Europi obavlja poslove, priprema i provodi utvrđenu vanjsku politiku Republike Hrvatske u bilateralnim odnosima s Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom, Srbijom, te Albanijom, Kosovom, Sjevernom Makedonijom i Turskom te obavlja stručne poslove vezano za euro-integracijske procese u jugoistočnoj Europi koji se odnose na države iz nadležnosti Sektora; predlaže i provodi mjere u cilju djelovanja i suradnje Republike Hrvatske unutar EU i s njezinim članicama, odnosno s državama u jugoistočnoj Europi, u pogledu pitanja iz svoje nadležnosti; predlaže stajališta i aktivnosti Republike Hrvatske vezane za bilateralne odnose sa zemljama iz svoje nadležnosti i procese europskih integracija u jugoistočnoj Europi; predlaže stajališta i aktivnosti Republike Hrvatske unutar Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora (u daljnjem tekstu: NATO) prema državama jugoistočne Europe koje nisu članice NATO-a i aktivno sudjeluje u potpori njihovim aspiracijama glede približavanja NATO-u; prati i usmjerava rad DM/KU u svojem djelokrugu; održava odnose s nadležnim tijelima EU, kao i s diplomatskim predstavnicima drugih zemalja u području svoje nadležnosti; prati tijekove i sudjeluje u razradi politike i odnosa EU prema državama iz svoje nadležnosti; potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s državama u području svoje nadležnosti u političkim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; u odnosu na države iz nadležnosti Sektora obavlja poslove u vezi zaštite prava i interesa hrvatske nacionalne manjine i Hrvata kao konstitutivnog naroda u Bosni i Hercegovini te promicanja njihovih veza s domovinom; pruža, u djelokrugu svoje nadležnosti, osobitu skrb i zaštitu dijelova hrvatskoga naroda u naznačenim državama; promiče, uspostavlja i održava veze s hrvatskim iseljenicima i manjinama kao i s njihovim udrugama u njihovim državama; surađuje sa Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, DM/KU u spomenutim državama te DM/KU u državama članicama EU kao i sa stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima u Republici Hrvatskoj te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za bilateralne odnose i proširenje EU u jugoistočnoj Europi ustrojavaju se:

4.1.1. Služba za Bosnu i Hercegovinu

4.1.2. Služba za Albaniju, Kosovo i Sjevernu Makedoniju

4.1.3. Služba za Crnu Goru, Srbiju i Tursku

4.1.4. Služba za strategiju europskih integracija u jugoistočnoj Europi.

4.1.1. Služba za Bosnu i Hercegovinu

Članak 52.

Služba za Bosnu i Hercegovinu proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i problematiku bilateralnih odnosa s Bosnom i Hercegovinom; osigurava provođenje utvrđene vanjske politike Republike Hrvatske u području svoje nadležnosti; vodi i koordinira rješavanje određenih pitanja koja se pojavljuju u međusobnim odnosima između država, a u čijem rješavanju sudjeluje više resora; prikuplja i obrađuje potrebne podatke, informacije i druga saznanja; analizira podatke, informacije i saznanja iz diplomatskih krugova i drugih izvora; izrađuje izvješća, analize, bilješke, podsjetnike i druge dokumente, pri tom posebno vodi računa o prioritetima u provedbi vanjske politike iz djelokruga rada Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za adekvatno praćenje i analizu stanja odnosa s ovim zemljama, posvećuje pozornost pitanjima povezanim s bilateralnim odnosima radi njihovog daljnjeg razvijanja i unaprjeđivanja te poticanja bilateralne suradnje; surađuje i s drugim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama u Ministarstvu, državnim tijelima Republike Hrvatske, organizacijama, udrugama i drugim subjektima u cilju usklađivanja, poticanja i praćenja radnih aktivnosti na provedbi vanjske politike; surađuje s DM/KU u Bosni i Hercegovini, kao i sa stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima u Republici Hrvatskoj, potiče i pomaže suradnju državnih tijela s inozemstvom u političkim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; Služba prati i sudjeluje u razradi politike i odnosa EU s navedenim zemljama, te prati pitanja vezana uz politički razvoj zemlje u svojoj nadležnosti i ostala pitanja vezana uz proces europskih integracija Bosne i Hercegovine; predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz pitanja iz euro-integracijskog procesa Bosne i Hercegovine, po potrebi s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i drugim tijelima državne uprave nadležnim za sektorske politike, koja su predmet usklađivanja u procesu pristupnih pregovora s EU i procesa stabilizacije i pridruživanja; dostavlja upute Stalnom predstavništvu Republike Hrvatske pri EU za pitanja iz svoje nadležnosti i vezano za državu iz svoje nadležnosti na dnevnom redu radnih skupina Vijeća EU za proširenje (COELA) i za zapadni Balkan (COWEB) te za ostala relevantna tijela Vijeća; predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz odnose EU s Bosnom i Hercegovinom za dnevni red COREPER-a i Političkog i sigurnosnog odbora (PSO); također priprema podloge, predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz euro-integracijski proces Bosne i Hercegovine te vezano za odnose EU s Bosnom i Hercegovinom za sastanke Vijeća za vanjske poslove (FAC) i sastanke Vijeća za opće poslove (GAC); Služba prati i analizira odnose i aktivnosti EU prema Bosni i Hercegovini, prati i vodi stručne poslove iz svoje nadležnosti te ispunjavanje obveza i kriterija u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja; predlaže aktivnosti vezane uz suradnju Republike Hrvatske s Bosnom i Hercegovinom u kontekstu procesa europskih integracija i politika EU, analizira podatke i informacije iz Stalnog predstavništva Republike Hrvatske pri EU i diplomatskih predstavništava o pitanjima iz svoga djelokruga; pruža osobitu skrb i zaštitu dijelova hrvatskoga naroda u Bosni i Hercegovini i promiče, uspostavlja i održava veze s Hrvatima Bosne i Hercegovine i njihovim udrugama, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

4.1.2. Služba za Albaniju, Kosovo i
 Sjevernu Makedoniju

Članak 53.

Služba za Albaniju, Kosovo i Sjevernu Makedoniju proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i problematiku bilateralnih odnosa s državama: Albanijom, Kosovom, Sjevernom Makedonijom; osigurava provođenje utvrđene vanjske politike Republike Hrvatske prema naznačenim državama; vodi i koordinira rješavanje određenih pitanja koja se pojavljuju u međusobnim odnosima između država, a u čijem rješavanju sudjeluje više resora; prikuplja i obrađuje potrebne podatke, informacije i druga saznanja; analizira podatke, informacije i saznanja iz diplomatskih krugova i drugih izvora; izrađuje izvješća, analize, bilješke, podsjetnike i druge dokumente, pri tom posebno vodi računa o prioritetima u provedbi vanjske politike iz djelokruga rada Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za adekvatno praćenje i analizu stanja odnosa s ovim zemljama, posvećuje pozornost pitanjima povezanim s vanjskom politikom navedenih država radi daljnjeg razvijanja i unaprjeđivanja bilateralnih odnosa te poticanja bilateralne suradnje; surađuje i s drugim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama u Ministarstvu, državnim tijelima Republike Hrvatske, organizacijama, udrugama i drugim subjektima u cilju usklađivanja, poticanja i praćenja radnih aktivnosti na provedbi vanjske politike; surađuje s DM/KU u spomenutim državama, kao i sa stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima u Republici Hrvatskoj, potiče i pomaže suradnju državnih tijela s inozemstvom u političkim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; Služba prati i sudjeluje u razradi politike i odnosa EU sa navedenim zemljama, te prati pitanja vezana uz politički razvoj tih zemalja i ostala pitanja vezana uz njihove procese europskih integracija; predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz pitanja iz euro-integracijskog procesa navedenih zemalja, po potrebi s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i drugim tijelima državne uprave nadležnim za sektorske politike, koja su predmet usklađivanja u procesu pristupnih pregovora s EU i procesa stabilizacije i pridruživanja; dostavlja upute Stalnom predstavništvu Republike Hrvatske pri EU za pitanja iz svoje nadležnosti i vezano za države iz svoje nadležnosti na dnevnom redu radne skupine Vijeća EU za proširenje (COELA) i za zapadni Balkan (COWEB) te za ostala relevantna tijela Vijeća; predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz odnose EU sa navedenim zemljama jugoistočne Europe za dnevni red COREPER-a i Političkog i sigurnosnog odbora (PSO); također priprema podloge, predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz euro-integracijske procese u jugoistočnoj Europi te vezano za odnose EU sa zemljama jugoistočne Europe za sastanke Vijeća za vanjske poslove (FAC) i sastanke Vijeća za opće poslove (GAC); Služba prati i analizira odnose i aktivnosti EU prema navedenim zemljama, prati i vodi stručne poslove vezano za pregovaračke procese zemalja iz svoje nadležnosti te ispunjavanje obveza i kriterija u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja; predlaže aktivnosti vezane uz suradnju Republike Hrvatske sa zemljama iz svoje nadležnosti u kontekstu procesa europskih integracija i politika EU, analizira podatke i informacije iz Stalnog predstavništva Republike Hrvatske pri EU i diplomatskih predstavništava u gore navedenim zemljama i državama članicama EU o pitanjima iz svog djelokruga; u odnosu na države iz nadležnosti Službe obavlja poslove u vezi zaštite prava i interesa hrvatske nacionalne manjine te u djelokrugu nadležnosti pruža osobitu skrb i zaštitu; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

4.1.3. Služba za Crnu Goru,
 Srbiju i Tursku

Članak 54.

Služba za Crnu Goru, Srbiju i Tursku proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i problematiku bilateralnih odnosa s državama: Crnom Gorom, Srbijom i Turskom; osigurava provođenje utvrđene vanjske politike Republike Hrvatske prema naznačenim državama; vodi i koordinira rješavanje određenih pitanja koja se pojavljuju u međusobnim odnosima između država, a u čijem rješavanju sudjeluje više resora; prikuplja i obrađuje potrebne podatke, informacije i druga saznanja; analizira podatke, informacije i saznanja iz diplomatskih krugova i drugih izvora; izrađuje izvješća, analize, bilješke, podsjetnike i druge dokumente, pri tom posebno vodi računa o prioritetima u provedbi vanjske politike iz djelokruga rada Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za adekvatno praćenje i analizu stanja odnosa s ovim zemljama, posvećuje pozornost pitanjima povezanim s vanjskom politikom navedenih država radi daljnjeg razvijanja i unaprjeđivanja bilateralnih odnosa te poticanja bilateralne suradnje; surađuje i s drugim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama u Ministarstvu, državnim tijelima Republike Hrvatske, organizacijama, udrugama i drugim subjektima u cilju usklađivanja, poticanja i praćenja radnih aktivnosti na provedbi vanjske politike; surađuje s DM/KU u spomenutim državama, kao i sa stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima u Republici Hrvatskoj, potiče i pomaže suradnju državnih tijela s inozemstvom u političkim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; Služba prati i sudjeluje u razradi politike i odnosa EU sa navedenim zemljama, te prati pitanja vezana uz politički razvoj tih zemalja i ostala pitanja vezana uz njihove procese europskih integracija; predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz pitanja iz euro-integracijskog procesa navedenih zemalja, po potrebi s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i drugim tijelima državne uprave nadležnim za sektorske politike, koja su predmet usklađivanja u procesu pristupnih pregovora s EU i procesa stabilizacije i pridruživanja; dostavlja upute Stalnom predstavništvu Republike Hrvatske pri EU za pitanja iz svoje nadležnosti i vezano za države iz svoje nadležnosti na dnevnom redu radne skupine Vijeća EU za proširenje (COELA) i za zapadni Balkan (COWEB) te za ostala relevantna tijela Vijeća; predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz odnose EU sa navedenim zemljama jugoistočne Europe za dnevni red ­COREPER-a i Političkog i sigurnosnog odbora (PSO); također priprema podloge, predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz euro-integracijske procese u jugoistočnoj Europi te vezano za odnose EU sa zemljama jugoistočne Europe za sastanke Vijeća za vanjske poslove (FAC) i sastanke Vijeća za opće poslove (GAC); Služba prati i analizira odnose i aktivnosti EU prema navedenim zemljama, prati i vodi stručne poslove vezano za pregovaračke procese zemalja iz svoje nadležnosti te ispunjavanje obveza i kriterija u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja; predlaže aktivnosti vezane uz suradnju Republike Hrvatske sa zemljama iz svoje nadležnosti u kontekstu procesa europskih integracija i politika EU, analizira podatke i informacije iz Stalnog predstavništva Republike Hrvatske pri EU i diplomatskih predstavništava u gore navedenim zemljama i državama članicama EU o pitanjima iz svog djelokruga; u odnosu na države iz nadležnosti Službe obavlja poslove u vezi zaštite prava i interesa hrvatske nacionalne manjine te u djelokrugu nadležnosti pruža osobitu skrb i zaštitu; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

4.1.4. Služba za strategiju europskih
 integracija u jugoistočnoj Europi

Članak 55.

Služba za strategiju europskih integracija u jugoistočnoj Europi proučava i stručno obrađuje tematiku u procesu proširenja EU u jugoistočnoj Europi i procesa stabilizacije i pridruživanja, a tiču se strateških, konceptualnih i metodoloških pitanja te razvoja i provedbe politika Europske unije koje se odnose na proširenje EU u jugoistočnoj Europi i politička zbivanja vezana uz te procese; osigurava provođenje utvrđene vanjske politike Republike Hrvatske u pogledu europskih integracija i proširenja EU u jugoistočnoj Europi; obrađuje i posebno prati ona pitanja horizontalnog karaktera koja imaju značajnu ulogu u europskim integracijama i procesu proširenja EU u jugoistočnoj Europi; prikuplja i obrađuje potrebne podatke, informacije i druga saznanja; analizira podatke, informacije i saznanja iz diplomatskih krugova i drugih izvora; izrađuje izvješća, analize, bilješke, podsjetnike i druge dokumente, pri tom posebno vodi računa o prioritetima u provedbi vanjske politike iz djelokruga rada Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za adekvatno praćenje i analizu stanja u pogledu europskih integracija u jugoistočnoj Europi; surađuje i s drugim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama u Ministarstvu, državnim tijelima Republike Hrvatske, organizacijama, udrugama i drugim subjektima u cilju usklađivanja, poticanja i praćenja radnih aktivnosti na provedbi vanjske politike; surađuje s DM/KU, kao i sa stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima u Republici Hrvatskoj; Služba prati i sudjeluje u razradi politike i odnosa EU s jugoistočnom Europom u području svoje nadležnosti, te prati pitanja vezana uz političke aspekte i ostala pitanja vezana uz procese europskih integracija u jugoistočnoj Europi; predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz pitanja iz svoje nadležnosti; dostavlja upute Stalnom predstavništvu Repub­like Hrvatske pri EU za pitanja iz svoje nadležnosti na dnevnom redu radne skupine Vijeća EU za proširenje (COELA) i za zapadni Balkan (COWEB) te za ostala relevantna tijela Vijeća; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

4.2. Sektor za regionalnu suradnju i potporu

Članak 56.

(1) Sektor za regionalnu suradnju i potporu obavlja i koordinira poslove koji se odnose na predstavljanje i sudjelovanje Republike Hrvatske u inicijativama, organizacijama, forumima i drugim oblicima regionalne suradnje u jugoistočnoj Europi; priprema prijedloge i mjere za adekvatno praćenje i analizu stanja multilateralnih odnosa zemalja područja regionalne suradnje; priprema stajališta za Vladu Republike Hrvatske; koordinira i surađuje s ostalim tijelima državne uprave, pruža savjetodavnu podršku tijelima lokalne (regionalne) samouprave; održava suradnju s diplomatskim predstavnicima drugih zemalja u području svoje nadležnosti; izrađuje mišljenja i stavove Republike Hrvatske u odnosu na provedbu europskih politika u regionalnim forumima; prati politiku europskih institucija prema svim oblicima regionalne suradnje u jugoistočnoj Europi; u okviru svog djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina Vijeća Europske unije (COWEB i COELA); priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za sastanke u tim formatima kada su na dnevnom redu teme iz domene regionalne suradnje; koordinira, priprema i daje potporu provedbi Twinning instrumenta kroz suradnju s institucijama DČ EU i Europskom komisijom (DG NEAR); koordinira praćenje provedbe Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA III) u Odboru IPA III u nadležnosti Europske komisije (DG NEAR); planira provedbu projekata tehničke pomoći zemljama partnerima sukladno strateškim odlukama Republike Hrvatske u području međunarodne razvojne suradnje i potrebama zemalja korisnica; koordinira postupak pripreme za sudjelovanje u projektima međuinstitucionalne suradnje Europske unije za zemlje u razvoju.

(2) U Sektoru za regionalnu suradnju i potporu ustrojavaju se:

4.2.1. Služba za regionalnu suradnju

4.2.2. Služba za prijenos znanja.

4.2.1. Služba za regionalnu suradnju

Članak 57.

Služba za regionalnu suradnju prati i koordinira političke poslove i odnose s regionalnim inicijativama i organizacijama; prati rad i aktivno sudjeluje u Srednjoeuropskoj inicijativi (SEI), Procesu suradnje u jugoistočnoj Europi (SEECP), Vijeću za regionalnu suradnju (RCC), Berlinskom procesu, Dunavskoj komisiji, Međunarodnoj komisiji za sliv rijeke Save, Crnomorskoj organizaciji za gospodarsku suradnju (BSEC), Višegradskoj skupini (format V4+), i drugim regionalnim forumima u kojima je Republika Hrvatska članica ili na drugi način sudjeluje u njihovom radu; koordinira aktivnosti proizašle iz Strategije SEE2030 Vijeća za regionalnu suradnju i sudjeluje u njihovoj provedbi; obavlja i koordinira poslove koji se odnose na sudjelovanje i predstavljanje Republike Hrvatske u inicijativama, organizacijama, forumima i drugim oblicima institucionalizirane regionalne suradnje; vodi i koordinira rješavanje određenih pitanja koja se pojavljuju u odnosima država sudionica regionalne suradnje kojih je Republika Hrvatska sudionica; priprema i predlaže mjere za adekvatno praćenje i analizu stanja multilateralnih odnosa zemalja područja regionalne suradnje; prati politiku europskih institucija prema svim oblicima regionalne suradnje u jugoistočnoj Europi te prema potrebi priprema prijedloge stajališta za sastanke radnih skupina Vijeća EU (COWEB, COELA) kada su na dnevnom redu teme iz domene regionalne suradnje; pruža analitičku podršku iz svog djelokruga te koordinira pripremu i izradu prijedloga nacionalnog stajališta; koordinira i potiče aktivnu suradnju tijela državne uprave u okviru poslova iz djelokruga vezanih uz aktivnosti u regionalnim inicijativama, organizacijama i forumima.

4.2.2. Služba za prijenos znanja

Članak 58.

Služba za prijenos znanja koordinira i organizira te provodi projekte tehničke pomoći za koje je Ministarstvo nositelj ili partner na osnovu iskustava iz tranzicijskog procesa – pregovora o pristupanju EU, procesa pripreme za članstvo u NATO i drugim područjima u kojima Republika Hrvatska posjeduje stručnost i komparativnu prednost pred drugim pružateljima tehničke pomoći; usko surađuje sa svim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva pri planiranju i provedbi projekata, a nužno sa Sektorom za bilateralne odnose i proširenje EU u jugoistočnoj Europi; samostalno ili u suradnji s drugim partnerima (tijelima državne uprave, javnim institucijama, civilnim društvom te akademskim sektorom), državama i multilateralnim organizacijama inicira, planira, koordinira rad i upravlja provedbom projekata tehničke pomoći u kojima je Ministarstvo nositelj ili partner namijenjenih zemljama partnerima/korisnicama, sukladno strateškim opredjeljenjima Republike Hrvatske u području međunarodne razvojne suradnje i prema potrebama zemalja korisnica; koordinira rad i provodi projekte tehničke pomoći u kojima je Ministarstvo nositelj ili partner u suradnji s drugim većim donatorima i institucijama pružateljima tehničke pomoći (razvojne agencije i druge institucije); osmišljava i održava bazu nacionalnih stručnjaka iz državne uprave i drugih sfera društva (civilno društvo, akademska zajednica); u svojstvu Nacionalne kontakt točke za Twinning instrument koordinira postupak pripreme za sudjelovanje u Twinning projektima za zemlje korisnice; koordinira i usmjerava tijela državne i javne uprave pri pripremi Twinning projekata sukladno vanjskopolitičkim ciljevima Republike Hrvatske; koordinira, priprema i daje potporu provedbi Twinning instrumenta kroz suradnju s institucijama DČ EU i Europskom komisijom (DG NEAR); koordinira praćenje provedbe Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA III) u Odboru IPA III u nadležnosti Europske komisije (DG NEAR); izrađuje godišnji plan aktivnosti te priprema godišnja izvješća o provedenim aktivnostima odnosno preporuke ministru o mogućnostima daljnjeg pružanja tehničke pomoći; predlaže, organizira i provodi aktivnosti daljnjeg usavršavanja državnih službenika radi učinkovitog funkcioniranja u okviru članstva u EU za potrebe Ministarstva i drugih tijela državne i javne uprave i koordinira ih s drugim tijelima srodne nadležnosti; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

5. III. UPRAVA ZA POLITIČKE POSLOVE

Članak 59.

(1) III. Uprava za političke poslove je zadužena za utvrđivanje, vođenje i koordiniranje ukupnih odnosa i suradnje s državama Sjeverne i Južne Amerike, Afrike, Bliskog istoka, Azije, Oceanije, zemljama Istočnog partnerstva te Ruskom Federacijom i Australijom; skrbi o unaprjeđenju odnosa na način promicanja nacionalnih interesa i potiče rješavanje eventualnih otvorenih pitanja; posebno proučava, analizira i predlaže odnose Republike Hrvatske s navedenim zemljama i na tom području koordinira djelovanja nadležnih institucija; sudjeluje u oblikovanju politika i odnosa Republike Hrvatske i EU-a prema spomenutim državama; vodi i koordinira političke poslove i odnose s regionalnim inicijativama i organizacijama; koordinira te sudjeluje u utvrđivanju i provedbi Zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP), uključujući i Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) kao njezinog sastavnog dijela, te nadzire usklađenost stajališta i politika Republike Hrvatske sa stajalištima i politikama EU-a u području ZVSP-a; sudjeluje u utvrđivanju nacionalnih stajališta o mjerama ograničavanja EU; potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s drugim državama i regionalnim organizacijama u političkim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; daje stručnu potporu Uredu Predsjednika Republike Hrvatske, Uredu predsjednika Vlade Republike Hrvatske te drugim tijelima državne uprave vezano uz svoj djelokrug rada; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

III. Uprava za političke poslove u okviru svog djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina ili odbora Vijeća Europske unije; priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave. kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za Vijeće za vanjske poslove, te po potrebi za sve razine odlučivanje (COREPER i radne skupine, Vijeće); po potrebi daje druge informacije i upute potrebne za pravovremeno djelovanje predstavnika Republike Hrvatske u radnim skupinama i tijelima Vijeća i prati rad sljedećih radnih skupina ili odbora Vijeća: Politički i sigurnosni odbor (PSO); Skupina Nicolaidis; Odbor za civilne aspekte upravljanja kriznim situacijama (CivCoM); Radna skupina za vanjske aspekte azila i migracija (EMWP) uz suradnju s nadležnim savjetnikom ministra; Horizontalna radna skupina za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji (HWP ERCHT) u suradnji s V. Upravom za multilateralu i globalna pitanja i Ministarstvom obrane (sunositelji); Radna skupina savjetnika za vanjske odnose (RELEX); Radna skupina za transatlantske odnose (COTRA); Radna skupina za istočnu Europu i srednju Aziju (COEST); Ad hoc radna skupina za bliskoistočni mirovni proces (COMEPP); Radna skupina za Bliski istok/Zaljev (MOG); Radna skupina za Mašrek/Magreb (MAMA); Radna skupina za Afriku (COAFR); Radna skupina za Aziju i Oceaniju (COASI); Radna skupina za Latinsku Ameriku i karipske zemlje (COLAC); Radna skupina za proširenje i države koje pregovaraju o pristupanju EU (COELA); Skupina za političko-vojna pitanja (PMG) u suradnji s Ministarstvom obrane (sunositelji); Radna skupina za mjere ograničavanja radi suzbijanja terorizma (COMET); Ad hoc radna skupina za više-agencijsku platformu za koordinaciju donatora za potporu sanaciji, oporavku i obnovi Ukrajine u suradnji s VIII. Upravom za gospodarske poslove i razvojnu suradnju; Ad hoc radna skupina za korištenje zamrznutih sredstava za potporu obnovi Ukrajine (na temelju doprinosa IV. Uprave za europsko i međunarodno pravo, VIII. Uprave za gospodarske poslove i razvojnu suradnju, Ministarstva financija i Ministarstva pravosuđa, uprave i digitalne transformacije); Aranžman EU-a za integrirani politički odgovor na krizu (IPCR) za Ukrajinu u suradnji s VIII. Upravom za gospodarske poslove i razvojnu suradnju.

(2) U III. Upravi za političke poslove ustrojavaju se:

5.1. Sektor za Sjevernu i Južnu Ameriku

5.2. Sektor za Euroaziju i Oceaniju

5.3. Sektor za Afriku i Bliski istok

5.4. Sektor za vanjsku, sigurnosnu i obrambenu politiku EU

5.5. Sektor za mjere ograničavanja.

5.1. Sektor za Sjevernu i Južnu Ameriku

Članak 60.

(1) Sektor za Sjevernu i Južnu Ameriku prati, proučava i analizira politička zbivanja i druge relevantne procese i podatke važne za utvrđivanje i promicanje bilateralnih odnosa i suradnje Republike Hrvatske sa državama Sjeverne Amerike (Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadom), te Latinske Amerike i Kariba (Antigvom i Barbudom, Argentinom, Bahamima, Barbadosom, Belizeom, Bolivijom, Brazilom, Čileom, Dominikom, Dominikanskom Republikom, Ekvadorom, El Salvadorom, Grenadom, Gvajanom, Gvatemalom, Haitijem, Hondurasom, Jamajkom, Kolumbijom, Kostarikom, Kubom, Meksikom, Nikaragvom, Panamom, Paragvajem, Peruom, Surinamom, Svetom Lucijom, Svetim Kristoforom i Nevisom, Svetim Vincentom i Grenadinima, Trinidadom i Tobagom, Urugvajem i Venezuelom); prati ukupnu politiku pojedinih država iz nadležnosti Sektora prema Republici Hrvatskoj; prati unutarnji politički razvoj i društvene prilike u zemljama iz nadležnosti Sektora i uzajamne odnose između država iz nadležnosti Sektora, te utjecaj istih na bilateralne odnose s Republikom Hrvatskom; priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stajališta i inicijativa Republike Hrvatske; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s promicanjem uzajamnih odnosa ili rješavanjem otvorenih pitanja u odnosima Republike Hrvatske s državama Sjeverne i Južne Amerike; analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora, te priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o ukupnim prioritetima i ciljevima državne politike prema Sjevernoj i Južnoj Americi; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje stanja u pojedinim državama iz nadležnosti Sektora, uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s DM/KU; surađuje s drugim ustrojbenim jedinicama Ministarstva u pripremi cjelovite i usklađene međuresorne aktivnosti i vanjskopolitičkog djelovanja Republike Hrvatske; potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s inozemstvom u političkim, gospodarskim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima, u odnosu na države iz nadležnosti Sektora, obavlja poslove u vezi sa zaštitom prava i interesa državljana Republike Hrvatske koji prebivaju ili borave u inozemstvu; sudjeluje u formiranju politika EU na razini Radne skupine za transatlantske odnose i Radne skupine za Latinsku Ameriku i Karibe. U okviru Ministarstva vodi proces usuglašavanja stajališta, te daje upute nacionalnim predstavnicima u spomenutim radnim skupinama. Sektor obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese i sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanju stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama Sjeverne i Južne Amerike, te sukladno procjeni daje prijedloge postupanja relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva. U svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske, Sektor surađuje sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za Sjevernu i Južnu Ameriku ustrojavaju se:

5.1.1. Služba za Sjevernu Ameriku

5.1.2. Služba za Latinsku Ameriku i Karibe.

5.1.1. Služba za Sjevernu Ameriku

Članak 61.

Služba za Sjevernu Ameriku prati, proučava i analizira politička zbivanja i druge relevantne procese važne za promicanje bilateralnih odnosa i suradnje Republike Hrvatske sa Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadom, prati ukupnu politiku država iz nadležnosti Službe prema Republici Hrvatskoj te priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stavova i inicijativa Republike Hrvatske; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s promicanjem uzajamnih odnosa ili rješavanjem otvorenih pitanja u odnosima Republike Hrvatske sa zemljama Sjeverne Amerike; prati unutarnjopolitički razvoj i društvene prilike u zemljama iz nadležnosti Službe i procjenjuje njihov utjecaj na uzajamne odnose s Republikom Hrvatskom; prati uzajamne odnose između država iz nadležnosti Službe i utjecaj tih odnosa na bilateralne odnose s Hrvatskom. Služba analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora, priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o ukupnim prioritetima i ciljevima državne politike prema zemljama Sjeverne Amerike, kao sastavnici razvijanja bilateralnih odnosa i suradnje s državama iz nadležnosti Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje stanja u pojedinim državama iz nadležnosti Službe, uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s diplomatskim misijama Republike Hrvatske u zemljama iz nadležnosti Službe, surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva u pripremi cjelovite i usklađene međuresorne aktivnosti i nastupa Republike Hrvatske prema zemljama iz nadležnosti Službe; priprema potrebnu tehničku i stručnu podlogu za sudjelovanje predstavnika Republike Hrvatske u formiranju politika Europske unije na razini Radne skupine za transatlantske odnose; priprema podloge radi provedbe procesa usuglašavanja stajališta, te predlaže Sektoru upute za nacionalne predstavnike u spomenutoj radnoj skupini; obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina Vijeća EU-a u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese te sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanja stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama Sjeverne Amerike, te sukladno procjeni predlaže Sektoru postupanje prema relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva. U svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske Služba surađuje sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

5.1.2. Služba za Latinsku Ameriku i Karibe

Članak 62.

Služba za Latinsku Ameriku i Karibe prati, proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i druge relevantne procese važne za promicanje bilateralnih odnosa i suradnje Republike Hrvatske s Antigvom i Barbudom, Argentinom, Bahamima, Barbadosom, Belizeom, Bolivijom, Brazilom, Čileom, Dominikom, Dominikanskom Republikom, Ekvadorom, El Salvadorom, Grenadom, Gvajanom, Gvatemalom, Haitijem, Hondurasom, Jamajkom, Kolumbijom, Kostarikom, Kubom, Meksikom, Nikaragvom, Panamom, Paragvajem, Peruom, Surinamom, Svetom Lucijom, Svetim Kristoforom i Nevisom, Svetim Vincentom i Grenadinima, Trinidadom i Tobagom, Urugvajem i Venezuelom; prati ukupnu politiku pojedinih država iz svoje nadležnosti prema Republici Hrvatskoj i priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stajališta i inicijativa Republike Hrvatske; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s promicanjem uzajamnih odnosa ili rješavanjem pojedinih pitanja u odnosima Republike Hrvatske sa zemljama Latinske Amerike i Kariba kao i u odnosu prema regionalnim odnosno sub-regionalnim organizacijama Latinske Amerike i Kariba; prati unutarnji politički razvoj i društvene prilike u zemljama iz nadležnosti Službe i procjenjuje njihov utjecaj na uzajamne odnose s Republikom Hrvatskom; prati uzajamne odnose između država iz nadležnosti Službe i utjecaj tih odnosa na bilateralne odnose s Republikom Hrvatskom; analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora, te priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o ukupnim prioritetima i ciljevima državne politike prema zemljama i regionalnim odnosno sub-regionalnim organizacijama Latinske Amerike i Kariba, kao sastavnici razvijanja bilateralnih odnosa sa zemljama iz nadležnosti Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje stanja u pojedinim državama iz nadležnosti Službe; uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s diplomatskim misijama Republike Hrvatske u zemljama iz nadležnosti Službe, surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva u pripremi cjelovite i usklađene međuresorne aktivnosti i nastupa Republike Hrvatske prema zemljama iz nadležnosti Službe. Služba priprema potrebnu tehničku i stručnu podlogu za sudjelovanje predstavnika Republike Hrvatske u formiranju politika Europske unije na razini Radne skupine za Latinsku Ameriku i Karibe; priprema podloge radi provedbe procesa usuglašavanja stajališta, te predlaže Sektoru upute za nacionalne predstavnike u spomenutoj radnoj skupini; obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina Vijeća EU-a u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese te sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanju stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama te regionalnim i sub-regionalnim organizacijama Latinske Amerike i Kariba, te sukladno procjeni predlaže Sektoru postupanje prema relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva. U svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske Služba surađuje sa stranim diplomatskim misijama nadležnim za Republiku Hrvatsku; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

5.2. Sektor za Euroaziju i Oceaniju

Članak 63.

(1) Sektor za Euroaziju i Oceaniju prati, proučava i analizira politička zbivanja i druge relevantne procese važne za utvrđivanje i vođenje bilateralnih odnosa i suradnje Republike Hrvatske s državama u nadležnosti Sektora (Rusija, Kazahstan, Kirgistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Moldova, Ukrajina, Kina, Japan, Mongolija, Demokratska Narodna Republika Koreja, Republika Koreja, Indonezija, Malezija, Filipini, Bruneji Darussalam, Singapur, Tajland, Laos, Vijetnam, Kambodža, Mjanmar, Istočni Timor, Pakistan, Afganistan, Indija, Nepal, Butan, Šri Lanka, Bangladeš, Maldivi, Australija, Fidži, Kiribati, Maršalovo Otočje, Mikronezija, Nauru, Novi Zeland, Palau, Papua Nova Gvineja, Salomonovo Otočje, Samoa, Tonga, Tuvalu i Vanuatu); prati ukupnu politiku pojedinih država iz nadležnosti Sektora prema Republici Hrvatskoj i priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stajališta i inicijativa Republike Hrvatske; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s unaprjeđenjem uzajamnih odnosa i suradnje ili rješavanjem otvorenih pitanja u odnosima Republike Hrvatske s državama iz nadležnosti Sektora; prati unutarnjopolitički razvoj i društvene prilike u državama iz nadležnosti Sektora i procjenjuje njihov utjecaj na uzajamne odnose s Republikom Hrvatskom; prati uzajamne odnose između država iz nadležnosti Sektora i utjecaj tih odnosa na bilateralne odnose s Republikom Hrvatskom; analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora, te priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o ukupnim prioritetima i ciljevima državne politike prema državama Euroazije, Istočnog partnerstva i Azije i Oceanije, kao sastavnici razvijanja bilateralnih odnosa s državama iz nadležnosti Sektora; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje stanja i zauzimanje stavova prema pojedinim državama iz nadležnosti Sektora, uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s DM/KU u državama iz nadležnosti Sektora; surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva u pripremi cjelovite i usklađene međuresorne aktivnosti i nastupa Republike Hrvatske prema državama iz nadležnosti Sektora; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim zemljama; u svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske surađuje sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj; potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s inozemstvom u političkim i drugim sektorskim područjima; u okviru Ministarstva vodi proces usuglašavanja stajališta, te daje upute nacionalnim predstavnicima u spomenutim radnim skupinama (COEST i COASI). Sektor obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese i sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanju stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama Euroazije i Oceanije, te sukladno procjeni daje prijedloge postupanja relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva.

(2) U Sektoru za Euroaziju i Oceaniju ustrojavaju se:

5.2.1. Služba za Euroaziju

5.2.2. Služba za Istočno partnerstvo

5.2.3. Služba za Aziju i Oceaniju

5.2.4. Služba za potporu Ukrajini.

5.2.1. Služba za Euroaziju

Članak 64.

Služba za Euroaziju prati, proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i druge relevantne procese važne za unaprjeđivanje bilateralnih odnosa i suradnje Republike Hrvatske s državama Euroazije (Rusija, Kazahstan, Kirgistan, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan); prati ukupnu politiku pojedinih država iz nadležnosti Službe prema Republici Hrvatskoj i priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stajališta i inicijativa Republike Hrvatske; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s unaprjeđenjem uzajamnih odnosa i suradnje ili rješavanjem otvorenih pitanja u odnosima Republike Hrvatske s državama Euroazije; prati unutarnjopolitički razvoj i društvene prilike u državama iz nadležnosti Službe i procjenjuje njihov utjecaj na uzajamne odnose s Republikom Hrvatskom; prati uzajamne odnose između država iz nadležnosti Službe i utjecaj tih odnosa na bilateralne odnose s Republikom Hrvatskom; analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora, te priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o ukupnim prioritetima i ciljevima državne politike prema državama Euroazije, kao sastavnici razvijanja bilateralnih odnosa s tim državama; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje stanja u pojedinim državama iz nadležnosti Službe, uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s DM/KU u državama iz nadležnosti Službe; Služba priprema potrebnu tehničku i stručnu podlogu za sudjelovanje predstavnika Republike Hrvatske u formiranju politika Europske unije na razini Radne skupine za Istočnu Europu i Srednju Aziju; priprema podloge radi provedbe procesa usuglašavanja stajališta, te predlaže Sektoru upute za nacionalne predstavnike u spomenutoj radnoj skupini; obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina Vijeća EU-a u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese te sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanju stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama te regionalnim i sub-regionalnim organizacijama Istočne Europe i Srednje Azije, te sukladno procjeni predlaže Sektoru postupanje prema relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; u svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske surađuje sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj.

5.2.2. Služba za Istočno partnerstvo

Članak 65.

Služba za Istočno partnerstvo prati, proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i druge relevantne procese važne za unaprjeđivanje bilateralnih odnosa i suradnje Republike Hrvatske s državama Istočnoga partnerstva (Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Moldova i Ukrajina); prati ukupnu politiku pojedinih država iz nadležnosti Službe prema Republici Hrvatskoj i priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stajališta i inicijativa Republike Hrvatske; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s unaprjeđenjem uzajamnih odnosa ili rješavanjem otvorenih pitanja u odnosima Republike Hrvatske s državama Istočnoga partnerstva; prati unutarnjopolitički razvoj i društvene prilike u državama iz nadležnosti Službe i procjenjuje njihov utjecaj na uzajamne odnose s Republikom Hrvatskom; prati uzajamne odnose između država iz nadležnosti Službe i utjecaj tih odnosa na bilateralne odnose s Republikom Hrvatskom; analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora, te priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o ukupnim prioritetima i ciljevima državne politike prema državama Istočnoga partnerstva, kao sastavnici razvijanja bilateralnih odnosa s tim državama; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje stanja u pojedinim državama iz nadležnosti Službe, uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s DM/KU u državama iz nadležnosti Službe; Služba priprema potrebnu tehničku i stručnu podlogu za sudjelovanje predstavnika Republike Hrvatske u formiranju politika Europske unije na razini Radne skupine za Istočnu Europu i Srednju Aziju; Služba prati i sudjeluje u razradi politike i odnosa EU s državama Istočnog partnerstva u području svoje nadležnosti, te prati pitanja vezana uz političke aspekte i ostala pitanja vezana uz procese europskih integracija u tim državama; predlaže i priprema stajališta Republike Hrvatske vezano uz pitanja iz svoje nadležnosti; dostavlja upute Stalnom predstavništvu Republike Hrvatske pri EU za pitanja iz svoje nadležnosti na dnevnom redu radne skupine Vijeća EU za proširenje (COELA); priprema podloge radi provedbe procesa usuglašavanja stajališta, te predlaže Sektoru upute za nacionalne predstavnike u radnim skupinama iz svoje nadležnosti; obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina Vijeća EU-a u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese te sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanju stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama te regionalnim i sub-regionalnim organizacijama Istočne Europe i Srednje Azije, te sukladno procjeni predlaže Sektoru postupanje prema relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; u svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske surađuje sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj.

5.2.3. Služba za Aziju i Oceaniju

Članak 66.

Služba za Aziju i Oceaniju prati, proučava i stručno obrađuje politička zbivanja i druge relevantne procese važne za unaprjeđivanje bilateralnih odnosa Republike Hrvatske s državama Azije i Oceanije (Kina, Japan, Mongolija, Demokratska Narodna Republika Koreja, Republika Koreja, Indonezija, Malezija, Filipini, Bruneji Darussalam, Singapur, Tajland, Laos, Vijetnam, Kambodža, Mjanmar, Istočni Timor, Pakistan, Afganistan, Indija, Nepal, Butan, Šri Lanka, Bangladeš, Maldivi, Australija, Fidži, Kiribati, Maršalovo Otočje, Mikronezija, Nauru, Novi Zeland, Palau, Papua Nova Gvineja, Salomonovo Otočje, Samoa, Tonga, Tuvalu i Vanuatu); prati ukupnu politiku pojedinih država iz nadležnosti Službe prema Republici Hrvatskoj i priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stajališta i inicijativa Republike Hrvatske; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s unaprjeđenjem uzajamnih odnosa ili rješavanjem pojedinih pitanja u odnosima Republike Hrvatske s državama Azije i Oceanije; prati unutarnjopolitički razvoj i društvene prilike u državama iz nadležnosti Službe i procjenjuje njihov utjecaj na uzajamne odnose s Republikom Hrvatskom; prati uzajamne odnose između država iz nadležnosti Službe i utjecaj tih odnosa na bilateralne odnose s Republikom Hrvatskom; analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora, te priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o ukupnim prioritetima i ciljevima državne politike prema državama Azije i Oceanije, kao sastavnici razvijanja bilateralnih odnosa s državama iz nadležnosti Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje stanja u pojedinim državama iz nadležnosti Službe, uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s DM/KU u državama iz nadležnosti Službe. Služba priprema potrebnu tehničku i stručnu podlogu za sudjelovanje predstavnika Republike Hrvatske u formiranju politika Europske unije na razini Radne skupine za Aziju i Oceaniju; priprema podloge radi provedbe procesa usuglašavanja stajališta, te predlaže Sektoru upute za nacionalne predstavnike u spomenutoj radnoj skupini; obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina Vijeća EU-a u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese te sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanju stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama te regionalnim i sub-regionalnim organizacijama Azije i Oceanije, te sukladno procjeni predlaže Sektoru postupanje prema relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; u svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske surađuje sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj.

5.2.4. Služba za potporu Ukrajini

Članak 67.

Služba za potporu Ukrajini bavi se koordiniranjem različitih vidova pružanja pomoći i ustrojstvena je jedinica za dodatne zadaće koje su se pojavile slijedom rastuće i raznovrsne pomoći koju Republika Hrvatska pruža Ukrajini; Služba surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i tijelima državne uprave u pripremi cjelovite i usklađene međuresorne aktivnosti i nastupa Republike Hrvatske prema Ukrajini, uključujući i suradnju s Veleposlanstvom Ukrajine u Zagrebu; Služba uspostavlja redovitu koordinaciju s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva i tijelima države uprave u čijem su djelokrugu područja pružanja potpore, prvenstveno pomoći u kontekstu oporavka i obnove Ukrajine, raznih oblika razvojne i humanitarne pomoći, prikupljanja informacija o prenošenju iskustava Republike Hrvatske u razvoju sustava skrbi za branitelje i žrtve rata itd.; Služba daje podršku i koordinira aktivnosti u području pružanja pomoći u procesu pridruživanja Ukrajine Europskoj uniji, kroz prenošenje znanja i iskustava Republike Hrvatske iz pristupnog procesa, a u kojima Republika Hrvatska posjeduje stručnost i komparativnu prednost pred drugim pružateljima tehničke pomoći, te usko surađuje sa svim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva pri planiranju i provedbi projekata; po nalogu predsjedavajućeg Radne skupine za suradnju Republike Hrvatske i Ukrajine, Služba saziva sastanke Radne skupine; Služba funkcionira kao nadopuna Službi za Istočno partnerstvo u čijoj nadležnosti ostaje političko praćenje, analiziranje i stručna obrada političkih zbivanja i drugih relevantnih procesa važnih za razumijevanje geopolitičkih okolnosti i unaprjeđivanje bilateralnih odnosa Republike Hrvatske s državama Istočnoga partnerstva, uključujući Ukrajinu.

5.3. Sektor za Afriku i Bliski istok

Članak 68.

(1) Sektor za Afriku i Bliski istok prati, proučava i analizira politička zbivanja i druge relevantne procese važne za unaprjeđivanje bilateralnih odnosa i suradnje Republike Hrvatske s državama iz nadležnosti Sektora (Alžir, Angola, Benin, Bocvana, Burkina Faso, Burundi, Côte d`Ivoire, Čad, Demokratska Republika Kongo, Džibuti, Egipat, Ekvatorska Gvineja, Eritreja, Etiopija, Gabon, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja Bisau, Južni Sudan, Republika Južna Afrika, Kamerun, Kabo Verde, Kenija, Komori, Lesoto, Liberija, Libija, Madagaskar, Malavi, Mali, Maroko, Mauricijus, Mauritanija, Mozambik, Namibija, Niger, Nigerija, Republika Kongo, Ruanda, Sejšeli, Senegal, Sijera Leone, Somalija, Srednjoafrička Republika, Sudan, Svazi, Sveti Toma i Prinsipe, Tanzanija, Togo, Tunis, Uganda, Zambija, Zimbabve, Bahrein, Irak, Iran, Izrael, Jemen, Jordan, Katar, Kuvajt, Libanon, Oman, Palestina (korištenje naziva Palestina ni u kojem slučaju ne podrazumijeva priznanje Palestine kao države od strane Republike Hrvatske i ne prejudicira buduću odluku Republike Hrvatske o statusu Palestine), Saudijska Arabija, Sirija, Ujedinjeni Arapski Emirati); prati ukupnu politiku pojedinih država iz nadležnosti Sektora prema Republici Hrvatskoj te priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stajališta i inicijativa Republike Hrvatske; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s unaprjeđenjem uzajamnih odnosa ili rješavanjem pojedinih otvorenih pitanja u odnosima Republike Hrvatske s državama iz nadležnosti Sektora; prati unutarnjopolitički razvoj i društvene prilike u državama iz nadležnosti Sektora i procjenjuje njihov utjecaj na uzajamne odnose s Republikom Hrvatskom; prati uzajamne odnose između država iz nadležnosti Sektora i njihov utjecaj na bilateralne odnose s Republikom Hrvatskom; analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora te priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o ukupnim prioritetima i ciljevima državne politike prema državama Afrike i Bliskog istoka, kao sastavnici razvijanja bilateralnih odnosa s državama iz nadležnosti Sektora; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje zbivanja u pojedinim državama iz nadležnosti Sektora, uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s DM/KU u državama iz nadležnosti Sektora; surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva u pripremi cjelovite i usklađene međuresorne aktivnosti i nastupa predstavnika Republike Hrvatske prema državama iz nadležnosti Sektora; sudjeluje u formiranju politika EU-a prema državama i regijama iz nadležnosti Sektora; gdje se izdvaja politika EU-a prema državama Južnog susjedstva; u okviru Ministarstva vodi proces usuglašavanja stajališta te daje upute nacionalnim predstavnicima u radnim skupinama prema djelokrugu Sektora (COAFR, MAMA, MOG, COMEPP); Sektor obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese i sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanju stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama iz nadležnosti Sektora, te sukladno procjeni daje prijedloge postupanja relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; prati dinamiku unutar Arapske lige, Zaljevskog vijeća za suradnju i Afričke unije, te koordinira odnose Republike Hrvatske s tim organizacijama i sudjelovanje Republike Hrvatske u odnosima EU s istima; potiče i pruža pomoć u suradnji državnih tijela s inozemstvom u političkim, gospodarskim, kulturnim, znanstvenim i drugim područjima; u svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske surađuje sa stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima u Republici Hrvatskoj te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za Afriku i Bliski istok ustrojavaju se:

5.3.1. Služba za Sjevernu Afriku, Bliski istok i Perzijski zaljev

5.3.2. Služba za Subsaharsku Afriku.

5.3.1. Služba za Sjevernu Afriku,
 Bliski istok i Perzijski zaljev

Članak 69.

Služba za Sjevernu Afriku, Bliski istok i Perzijski zaljev prati, proučava i analizira politička zbivanja i druge relevantne procese važne za vođenje i unaprjeđivanje bilateralnih odnosa i suradnje Republike Hrvatske s državama Sjeverne Afrike, Bliskog istoka i Perzijskog zaljeva (Alžir, Egipat, Libija, Maroko, Tunis, Bahrein, Irak, Iran, Izrael, Jemen, Jordan, Katar, Kuvajt, Libanon, Oman, Palestina (korištenje naziva Palestina ni u kojem slučaju ne podrazumijeva priznanje Palestine kao države od strane Republike Hrvatske i ne prejudicira buduću odluku Republike Hrvatske o statusu Palestine), Saudijska Arabija, Sirija, Ujedinjeni Arapski Emirati); prati ukupnu politiku pojedinih država iz nadležnosti Službe prema Republici Hrvatskoj te priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stajališta i inicijativa Republike Hrvatske prema državama iz nadležnosti Službe; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s unaprjeđenjem uzajamnih odnosa ili rješavanjem pojedinih otvorenih pitanja u odnosima Republike Hrvatske s državama Sjeverne Afrike, Bliskog istoka i Perzijskog zaljeva; prati unutarnjopolitički razvoj i društvene prilike u državama iz nadležnosti Službe i procjenjuje njihov utjecaj na uzajamne odnose s Republikom Hrvatskom; prati uzajamne odnose između država iz nadležnosti Službe i njihov utjecaj na bilateralne odnose s Republikom Hrvatskom; analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora te priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o krovnim ciljevima i prioritetima državne politike prema državama Sjeverne Afrike, Bliskog istoka i Perzijskog zaljeva, kao sastavnici razvijanja bilateralnih odnosa s državama iz nadležnosti Službe; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje stanja u pojedinim državama iz nadležnosti Službe, uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s DM/KU u državama iz nadležnosti Službe; sudjeluje u formiranju politika EU-a prema državama i regijama iz nadležnosti Službe; gdje se izdvaja EU politika prema državama Južnog susjedstva; u okviru Ministarstva vodi proces usuglašavanja stajališta te daje upute nacionalnim predstavnicima u radnim skupinama prema djelokrugu Službe; Služba obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese i sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanju stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama iz nadležnosti Sektora, te sukladno procjeni daje prijedloge postupanja relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; prati dinamiku unutar Arapske lige i Zaljevskog vijeća za suradnju; surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva u pripremi cjelovite i usklađene međuresorne aktivnosti i nastupa Republike Hrvatske prema državama iz nadležnosti Službe; u svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske surađuje sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj.

5.3.2. Služba za Subsaharsku Afriku

Članak 70.

Služba za Subsaharsku Afriku prati, proučava i analizira politička zbivanja i druge relevantne procese važne za unaprjeđivanje bilateralnih odnosa i suradnje Republike Hrvatske sa zemljama Subsaharske Afrike (Angola, Benin, Bocvana, Burkina Faso, Burundi, Côte d`Ivoire, Čad, Demokratska Republika Kongo, Džibuti, Ekvatorska Gvineja, Eritreja, Etiopija, Gabon, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja Bisau, Republika Južna Afrika, Južni Sudan, Kamerun, Kabo Verde, Kenija, Komori, Lesoto, Liberija, Madagaskar, Malavi, Mali, Mauricijus, Mauritanija, Mozambik, Namibija, Niger, Nigerija, Republika Kongo, Ruanda, Sejšeli, Senegal, Sijera Leone, Somalija, Srednjoafrička Republika, Sudan, Svazi, Sveti Toma i Prinsipe, Tanzanija, Togo, Uganda, Zambija, Zimbabve); prati ukupnu politiku pojedinih država iz nadležnosti Službe prema Republici Hrvatskoj te priprema i potiče odgovarajuće analize, rasprave i prijedloge radi utvrđivanja političkih stajališta i inicijativa Republike Hrvatske; priprema potrebnu stručnu podlogu za koordinaciju i usvajanje odgovarajućih političkih odluka povezanih s unaprjeđenjem uzajamnih odnosa ili rješavanjem pojedinih otvorenih pitanja u odnosima Republike Hrvatske s državama Subsaharske Afrike; prati unutarnjopolitički razvoj i društvene prilike u državama iz nadležnosti Službe i procjenjuje njihov utjecaj na uzajamne odnose s Republikom Hrvatskom; prati uzajamne odnose između država iz nadležnosti Službe i utjecaj tih odnosa na bilateralne odnose s Republikom Hrvatskom; analizira podatke, informacije i saznanja iz javnih, diplomatskih i drugih izvora, te priprema izvješća, analize i drugu dokumentaciju potrebnu za diplomatsko djelovanje, vodeći računa o ukupnim prioritetima i ciljevima državne politike prema državama Subsaharske Afrike; predlaže mjere i priprema prijedloge za odgovarajuće praćenje stanja u pojedinim državama iz nadležnosti Službe, uključujući razrađenu i koordiniranu suradnju s DM/KU u državama iz nadležnosti Službe; sudjeluje u formiranju politika EU-a prema državama i regijama iz nadležnosti Službe; u okviru Ministarstva vodi proces usuglašavanja stajališta te daje upute nacionalnim predstavnicima u radnim skupinama prema djelokrugu Službe; Služba obavlja poslove koji se odnose na sudjelovanje na sastancima radnih skupina u formatu glavnih gradova; sudjeluje u utvrđivanju i provedbi politike i odnosa EU-a prema spomenutim državama; prati i analizira procese i sudjeluje u utvrđivanju i usuglašavanju stajališta Republike Hrvatske na svim razinama u Vijeću, te prati i analizira procese u Europskoj komisiji i Europskom parlamentu u vezi sa zemljama iz nadležnosti Sektora, te sukladno procjeni daje prijedloge postupanja relevantnim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; prati dinamiku unutar Afričke unije; u svrhu ukupnog promicanja interesa Republike Hrvatske surađuje sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj.

5.4. Sektor za vanjsku, sigurnosnu i
 obrambenu politiku EU

Članak 71.

(1) Sektor za vanjsku, sigurnosnu i obrambenu politiku EU je zadužen za utvrđivanje i provedbu Zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) te u skladu s uputama koordinira i upravlja procesom formiranja stajališta Republike Hrvatske u području ZVSP-a, uključujući i Zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP) kao njezin sastavni dio; upravlja cjelokupnom pripremom Vijeća za vanjske poslove, uključujući pripremu nacionalnih stajališta za sastanke Vijeća za vanjske poslove; upravlja pripremom neformalnih sastanaka ministara vanjskih poslova država članica EU-a (Gymnich); koordinira i upravlja pripremom nacionalnih stajališta za sastanke Političkog i sigurnosnog odbora EU-a (PSC); sudjeluje u pripremi sastanaka Europskog vijeća u temama iz područja ZVSP-a; surađuje sa Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU-a te daje potporu i smjernice radu predstavnika pri Političkom i sigurnosnom odboru te prema potrebi i stalnom predstavniku; Sektor je zadužen za kontakte i suradnju s Europskom službom za vanjsko djelovanje (EEAS) u pogledu promicanja interesa Republike Hrvatske; Sektor nadzire usklađenost stajališta i politika Republike Hrvatske sa stajalištima i politikama EU u području ZVSP-a; sudjeluje u utvrđivanju nacionalnih stajališta o mjerama ograničavanja EU; surađuje s Registrom za NATO i EU u pogledu distribucije EU dokumenata iz područja ZVSP-a, te obavlja i druge poslove iz svog djelokruga.

(2) U Sektoru za vanjsku, sigurnosnu i obrambenu politiku EU ustrojavaju se:

5.4.1. Služba za Zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku EU

5.4.2. Služba za sigurnosnu i obrambenu politiku EU.

5.4.1. Služba za Zajedničku vanjsku i
 sigurnosnu politiku EU

Članak 72.

Služba za Zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku EU sudjeluje u utvrđivanju i provedbi ZVSP-a te vodi brigu o usklađenosti stajališta i politika Republike Hrvatske sa stajalištima i politikama EU iz područja ZVSP-a uključujući i u području sankcijskih politika EU-a; koordinira pripremu Vijeća za vanjske poslove, uključujući koordinaciju i nadzor pripreme nacionalnih stajališta za sastanke Vijeća za vanjske poslove; koordinira pripremu neformalnih sastanaka ministara vanjskih poslova (Gymnich), kao i svih ostalih formata sastanaka i dijaloga EU-a s partnerskim organizacijama i trećim državama; koordinira izradu nacionalnih stajališta za sastanke Političkog i sigurnosnog odbora te nadzire horizontalnu provedbu ZVSP-a u geografskim i političkim radnim skupinama Vijeća u nadležnosti Političkog i sigurnosnog odbora, kao i u područjima globalnih i ostalih horizontalnih pitanja. Služba surađuje sa Samostalnim sektorom za mjere ograničavanja u utvrđivanju nacionalnih stajališta po pitanju EU mjera ograničavanja, te je u njezinoj nadležnosti Radna skupina savjetnika za vanjske poslove (RELEX); surađuje sa Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, posebno s timom za Politički i sigurnosni odbor, uključujući s predstavnicima u Skupini Nicolaidis, Skupini RELEX, kao i Skupini Antici; surađuje s Registrom za NATO i EU oko distribucije i zaštite EU dokumenata iz područja ZVSP-a te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

5.4.2. Služba za sigurnosnu i
 obrambenu politiku EU

Članak 73.

Služba za sigurnosnu i obrambenu politiku EU, sudjeluje u utvrđivanju i provedbi ZSOP-a, u suradnji s Ministarstvom obrane kada je riječ o obrambenoj dimenziji, uključujući sve elemente primjene Integriranog pristupa EU-a sigurnosti i miru te prati hrvatski doprinos EU misijama i operacijama; proučava i analizira ZSOP kao i ostale sigurnosne aspekte vanjskog djelovanja EU-a, te strateški razvoj obrambene politike EU-a; promiče sigurnosnu suradnju EU s međunarodnim organizacijama i trećim državama; zajedno s Ministarstvom obrane koordinira pripremom nacionalnih stajališta u okviru obrambene dimenzije ZSOP-a i usklađuje stajališta i politike Republike Hrvatske sa stajalištima i politikama EU-a iz područja ZSOP-a; upravlja i koordinira pripremom nacionalnih stajališta za Odbor za civilne aspekte upravljanja kriznim situacijama Vijeća EU (CIVCOM), Horizontalnu radnu skupinu za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji (HWP ERCHT) u suradnji sa Službom za NATO te zajedno s Ministarstvom obrane za Skupinu za političko-vojna pitanja (PMG) i Odbor Europskog instrumenta mirovne pomoći (EPF); surađuje s Ministarstvom obrane, Ministarstvom unutarnjih poslova i ostalim ministarstvima i tijelima državne uprave u pitanjima povezanim sa sigurnosnom i obrambenom politikom EU; surađuje sa Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU, posebno s timom za Politički i sigurnosni odbor te s predstavnicima Republike Hrvatske u Odboru za civilne aspekte upravljanja kriznim situacijama (CIVCOM) i Skupini za političko-vojna pitanja (PMG), kao i s drugim tijelima državne uprave, uključujući kada je riječ o obrambenim aspektima vanjskog djelovanja EU; surađuje s Registrom za NATO i EU po pitanju distribucije i zaštite EU dokumenata iz područja ZSOP-a, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

5.5. Sektor za mjere ograničavanja

Članak 74.

(1) Sektor za mjere ograničavanja sudjeluje u horizontalnoj političkoj koordinaciji u postupcima usvajanja mjera ograničavanja i usuglašavanja nacionalnih stajališta po pitanjima vezanim uz mjere ograničavanja, te daje svoj doprinos pripremi radnih materijala iz područja mjera ograničavanja za sastanke Radne skupine savjetnika za vanjske odnose (RELEX), Političkog i sigurnosnog odbora (PSC) i druge relevantne sastanke, pri čemu surađuje sa Službom za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku EU; savjetuje geografske i tematske službe u pitanjima mjera ograničavanja; sudjeluje u utvrđivanju ukupne politike, praćenju i analizi EU i UN-ovih režima mjera ograničavanja, u pogledu čega usko surađuje s Upravom za političke poslove i Upravom za gospodarske poslove i razvojnu suradnju; pruža potporu radu međuresorne Stalne skupine za primjenu i praćenje provedbe mjera ograničavanja kao i koordinatoru Stalne skupine, te s tim u vezi u okviru svojih nadležnosti komunicira i razmjenjuje informacije s članovima Stalne skupine i kontaktnim točkama odnosno timovima za mjere ograničavanja drugih tijela državne uprave u pogledu usuglašavanja nacionalnih stajališta; koordinira sudjelovanje stručnjaka za mjere ograničavanja na sastancima u organizaciji institucija EU-a; koordinira prikupljanje podataka za potrebe analiza Europske komisije o provedbi mjera ograničavanja, te obavlja ostale poslove iz područja horizontalne međuresorne koordinacije, a koji su u nadležnosti Ministarstva. Također, Sektor je nadležan za ažuriranje informacija za javnost na mrežnim stranicama Ministarstva vezano uz režime mjera ograničavanja na snazi i primjenu mjera ograničavanja u Republici Hrvatskoj, te pripremu ostalih informacija relevantnih za javnost.

(2) U Sektoru za mjere ograničavanja ustrojavaju se:

5.5.1. Služba za političke aspekte mjera ograničavanja

5.5.2. Služba za provedbu i primjenu mjera ograničavanja.

5.5.1. Služba za političke aspekte
 mjera ograničavanja

Članak 75.

Služba za političke aspekte mjera ograničavanja sudjeluje u horizontalnoj političkoj koordinaciji u postupcima usvajanja mjera ograničavanja i usuglašavanja nacionalnih stajališta po pitanjima vezanim uz mjere ograničavanja, te daje svoj doprinos pripremi radnih materijala iz područja sankcija za sastanke Radne skupine savjetnika za vanjske odnose (RELEX), Političkog i sigurnosnog odbora (PSC) i druge relevantne sastanke, pri čemu surađuje sa Službom za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku EU; savjetuje geografske i tematske službe u pitanjima sankcija; sudjeluje u utvrđivanju ukupne politike, praćenju i analizi EU i UN-ovih sankcija, u pogledu čega usko surađuje s Upravom za političke poslove i Upravom za gospodarske poslove i razvojnu suradnju.

5.5.2. Služba za provedbu i
 primjenu mjera ograničavanja

Članak 76.

Služba za provedbu i primjenu mjera ograničavanja pruža potporu radu međuresorne Stalne skupine za primjenu i praćenje provedbe mjera ograničavanja kao i koordinatoru Stalne skupine, obavlja sve administrativne poslove vezane za rad Stalne skupine, te s tim u vezi u okviru svojih nadležnosti komunicira i razmjenjuje informacije s članovima Stalne skupine i kontaktnim točkama odnosno timovima za mjere ograničavanja drugih tijela državne uprave u pogledu rješavanja predmeta na dnevnom redu Stalne skupine; vodi zapisnik sa sastanaka Stalne skupine; izrađuje prijedloge akata koje usvaja Stalna skupina; vodi Zbirku podataka o provedenim mjerama ograničavanja nad fizičkim i pravnim osobama i drugim subjektima na koje se mjere odnose; nadzire funkcioniranje elektroničke baze podataka o mjerama ograničavanja; koordinira sudjelovanje stručnjaka za mjere ograničavanja na sastancima u organizaciji institucija EU-a; koordinira prikupljanje podataka za potrebe analiza Europske komisije o provedbi mjera ograničavanja, te obavlja ostale poslove iz područja horizontalne međuresorne koordinacije u pogledu provedbe i primjene mjera ograničavanja, a koji su u nadležnosti Ministarstva. Također, Služba je nadležna za ažuriranje informacija za javnost na mrežnim stranicama Ministarstva vezano uz režime mjera ograničavanja na snazi i primjenu mjera ograničavanja u Republici Hrvatskoj, te pripremu ostalih informacija relevantnih za javnost.

6. IV. UPRAVA ZA EUROPSKO I
 MEĐUNARODNO PRAVO

Članak 77.

(1) IV. Uprava za europsko i međunarodno pravo koordinira izradu i prati provedbu Programa za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU; koordinira aktivnosti tijela državne uprave radi učinkovitog prijenosa i provedbe pravne stečevine EU; vodi bazu podataka o Programu za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU; izrađuje redovita izvješća o provedbi Programa za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU i dostavlja ih, po potrebi, Vladi Republike Hrvatske i tijelima državne uprave; koordinira obavješćivanje Europske komisije o mjerama prijenosa direktiva i ispunjavanja drugih obveza u nacionalno zakonodavstvo; vrši analizu usklađenosti pravnog sustava Republike Hrvatske s pravnim sustavom EU, te izrađuje mišljenja o usklađenosti nacrta prijedloga propisa s pravnom stečevinom EU; koordinira i prati sve postupke pokrenute protiv Republike Hrvatske zbog povrede prava EU; koordinira izradu svih pisanih mišljenja (odgovora) u postupku zbog povrede prava EU, koordinira rad nadležnih tijela te pruža stručnu i tehničku potporu u izradi potrebnih obrazloženja (odgovora), koordinira sve faze tijekom trajanja postupka zbog povrede prava EU; obavlja poslove središnjeg upravitelja informatičkih baza Europske komisije za razmjenu podataka u vezi s postupcima zbog povrede prava EU (u daljnjem tekstu: EU PILOT, THEMIS); ima korisnički pristup informatičkoj aplikaciji Suda EU (e-CURIA); analizira i prati sudsku praksu Suda EU; koordinira provedbu Instrumenta tehničke pomoći i razmjene informacija Europske komisije (TAIEX); obavlja upravne i stručne poslove vezane uz praćenje i analiziranje općih i posebnih pitanja međunarodnog javnog prava; obavlja poslove i zadaće u svezi praćenja međunarodnopravnih aspekta odnosa Republike Hrvatske s EU; obavlja stručne poslove u postupku sklapanja, potvrđivanja, objave, stupanja na snagu te registracije međunarodnih ugovora te poslove i zadaće vezane za vođenje Zbirke međunarodnih ugovora Republike Hrvatske sukladno Zakonu o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora; surađuje s tijelima državne uprave i drugim državnim tijelima vezano uz pitanja iz djelokruga Uprave; obavlja jezično-pravne, lektorsko-terminološke te poslove prevođenja i koordinacije prevođenja, jezične i pravne redakture dokumenata za potrebe službe vanjskih poslova; koordinira aktivnosti u vezi s jezičnim pitanjima i uspostavlja usku međuinstitucijsku suradnju s institucijama EU-a i hrvatskim stručnjacima iz tijela državne uprave i akademske zajednice, s ciljem osiguranja visoke jezične kvalitete i zaštite hrvatskoga jezika kao službenog jezika EU-a i očuvanja hrvatskog jezičnog identiteta u službenom komuniciranju s EU-om; surađuje na pitanjima terminologije pravne stečevine na hrvatskom jeziku; djeluje kao nacionalni centar za prevođenje i objavu odabranih povijesnih presuda Suda EU-a na hrvatskom jeziku; kreira bazu prijevoda propisa Republike Hrvatske na jednom od službenih jezika EU-a te je redovno ažurira; djeluje kao kontaktna točka za prevođenje međunarodnih pravnih instrumenata koje sklapa EU i njezine države članice, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

IV. Uprava za europsko i međunarodno pravo u okviru svog djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina ili odbora Vijeća Europske unije; priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za sve razine odlučivanja (radnu skupinu, COREPER, Vijeće) te druge informacije i upute potrebne za pravovremeno djelovanje predstavnika Republike Hrvatske u radnim skupinama i odborima Vijeća i prema potrebi sudjeluje na sastancima sljedećih radnih skupina ili odbora Vijeća: Radna skupina za informiranje (format transparentnost) u suradnji s Upravom za Europu; Radna skupina za Sud; Radna skupina za međunarodno javno pravo (COJUR) u suradnji s Ministarstvom pravosuđa, uprave i digitalne transformacije (sunositelji); Radna skupina za pravo mora (COMAR) u suradnji s Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture (sunositelji); Radna skupina za kodifikaciju zakonodavstva; Radna skupina stručnjaka za pravna/jezična pitanja.

(2) U IV. Upravi za europsko i međunarodno pravo ustrojavaju se:

6.1. Sektor za europsko pravo

6.2. Sektor za međunarodno pravo

6.3. Sektor za EU dokumentaciju.

6.1. Sektor za europsko pravo

Članak 78.

(1) Sektor za europsko pravo obavlja upravne i stručne poslove vezane uz koordinaciju preuzimanja pravne stečevine EU i notifikaciju; prati rad radnih skupina Vijeća EU iz nadležnosti Sektora; koordinira provedbu Instrumenta tehničke pomoći Europske komisije – TAIEX; analizira usklađenost pravnog sustava Republike Hrvatske s pravnim sustavom EU te izrađuje mišljenja o usklađenosti nacrta prijedloga propisa s pravnom stečevinom EU; koordinira postupke zbog povrede prava EU; koordinira i prati sve sudske postupke pred Sudom EU u kojima sudjeluje Republika Hrvatska ili za koje ocijeni da su od interesa za Republiku Hrvatsku, surađuje s tijelima državne uprave i drugim državnim tijelima vezano uz pitanja iz djelokruga Sektora, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za europsko pravo ustrojavaju se:

6.1.1. Služba za pravnu stečevinu EU

6.1.2. Služba za povrede prava EU

6.1.3. Služba za Sud EU.

6.1.1. Služba za pravnu stečevinu EU

Članak 79.

Služba za pravnu stečevinu EU analizira usklađenost pravnog sustava Republike Hrvatske s pravnim sustavom EU, izrađuje mišljenja o usklađenosti nacrta prijedloga propisa s pravnom stečevinom EU; prati proces usklađivanja i primjene zakonodavstva u državama članicama EU; predlaže mjere i metodologiju za usklađivanje zakonodavstva, koordinira izradu i prati provedbu Programa za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU; koordinira aktivnosti tijela državne uprave radi učinkovitog prijenosa i provedbe pravne stečevine EU te pruža potrebnu stručnu podršku tijelima državne uprave tijekom procesa prijenosa i provedbe pravne stečevine EU; vodi bazu podataka o Programu za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU; izrađuje redovita izvješća o provedbi Programa za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU i dostavlja ih, po potrebi, Vladi Republike Hrvatske, tijelima državne uprave i Odboru za europske poslove Hrvatskoga sabora; pruža podršku tijelima državne uprave putem izrade analiza o iskustvima drugih država članica EU u preuzimanju pravne stečevine EU; obavlja poslove izrade pravnih analiza stupnja prilagodbe Republike Hrvatske pravnome sustavu EU; koordinira obavješćivanje (notifikaciju) Europske komisije o mjerama prijenosa direktiva i ispunjavanja drugih obveza u nacionalno zakonodavstvo; zaprima i analizira očitovanja nadležnih tijela državne uprave o mjerama prijenosa direktiva i ispunjavanja drugih obveza u nacionalno zakonodavstvo; predlaže donošenje odluke o sukobu nadležnosti tijela državne uprave o mjerama prijenosa direktiva i ispunjavanja drugih obveza u nacionalno zakonodavstvo; vrši unos mjera prijenosa direktiva i ispunjavanja drugih obveza u nacionalno zakonodavstvo u bazu Europske komisije; sudjeluje u koordinaciji tijela državne uprave u postupku usuglašavanja i usvajanja pravnih propisa i odluka u institucijama i tijelima EU; prati rad Radne skupine za kodifikaciju zakonodavstva, Radne skupine pravnika lingvista i Skupine Prijatelji Predsjedništva (Regulatorni postupak s kontrolom (RPK) – prilagodba); koordinira provedbu Instrumenta tehničke pomoći Europske komisije – TAIEX; pruža tehničku i stručnu pomoć tijelima javne uprave Republike Hrvatske i TAIEX uredu EK vezano uz sudjelovanje Republike Hrvatske u TAIEX-u; obavlja koordinaciju poslova vezanih uz planiranje zakonodavnih aktivnosti, procjenu učinka propisa, vrednovanje propisa i savjetovanje s javnošću u skladu sa zakonom kojim se uređuju instrumenti politike boljih propisa i sa zakonom kojim se uređuje pravo na pristup informacijama, u suradnji s ostalim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

6.1.2. Služba za povrede prava EU

Članak 80.

Služba za povrede prava EU koordinira i prati sve EU PILOT postupke i pred-sudske postupke pokrenute protiv Republike Hrvatske od strane EK zbog povrede prava EU; obavlja poslove središnje kontaktne točke za EU PILOT; u okviru pred-sudskog postupka zbog povrede prava EU upućuje odgovore Republike Hrvatske Europskoj komisiji putem elektroničke baze podataka Europske komisije za postupke zbog povrede prava EU (THEMIS baza); koordinira izradu svih pisanih mišljenja (odgovora) u EU PILOT postupku i u pred-sudskom postupku zbog povrede prava EU; koordinira rad nadležnih tijela te pruža stručnu i tehničku potporu u izradi potrebnih obrazloženja (odgovora) u okviru EU PILOT postupaka i pred-sudskih postupaka zbog povrede prava EU, koordinira sve faze tijekom trajanja pred-sudskog postupka zbog povrede prava EU, dostavlja Europskoj komisiji svu potrebnu dokumentaciju; vodi baze podataka kao i dokumentaciju svih zaprimljenih pisama u EU PILOT postupku, pisama službene obavijesti i obrazloženih mišljenja EK te izrađuje redovita izvješća o provedbi svih aktivnosti vezanih uz EU PILOT postupke i pred-sudske postupke zbog povrede prava EU i dostavlja ih, po potrebi, Vladi Republike Hrvatske i nadležnim tijelima državne uprave, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

6.1.3. Služba za Sud EU

Članak 81.

Služba za Sud EU koordinira i prati sve sudske postupke pred Sudom EU u kojima sudjeluje Republika Hrvatska ili za koje ocijeni da su od interesa za Republiku Hrvatsku; ima korisnički pristup e-CURIA informatičkoj aplikaciji Suda EU putem koje se podnose, primaju i pregledavaju postupovni akti u elektroničkom obliku; uz prethodno mišljenje nadležnog tijela odlučuje o uključivanju Republike Hrvatske u postupke pred Sudom EU; obavlja poslove vezane uz zastupanje interesa Republike Hrvatske u postupcima pred Sudom EU; koordinira sve faze tijekom trajanja postupka pred Sudom EU; prikuplja relevantne činjenice i druge podatke te dokumente od tijela državne uprave i tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave potrebne za uredno obavljanje poslova zastupanja pred Sudom EU; uz stručnu pomoć nadležnih tijela priprema pisana očitovanja Republike Hrvatske u prethodnim postupcima pred Sudom EU te tužbe, odgovore na tužbe, replike, odgovore na replike, žalbe i sve druge podneske Republike Hrvatske u postupcima pred Sudom EU; obavlja poslove pripreme i sudjelovanja u usmenim raspravama pred Sudom EU; dostavlja Sudu EU svu potrebnu dokumentaciju; prati i analizira razvoj sudske prakse Suda EU; vodi baze podataka i spise predmeta u postupcima pred Sudom EU; prati rad Radne skupine za Sud; izrađuje izvješća o provedbi aktivnosti vezanih uz postupke pred Sudom EU te ih, po potrebi, dostavlja Vladi Republike Hrvatske i nadležnim tijelima državne uprave, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

6.2. Sektor za međunarodno pravo

Članak 82.

(1) Sektor za međunarodno pravo obavlja upravne i stručne poslove vezane uz praćenje i analiziranje općih i posebnih pitanja međunarodnog javnog prava; obavlja poslove u vezi praćenja međunarodnopravnih aspekta odnosa Republike Hrvatske s EU, obavlja stručne poslove u postupku sklapanja, potvrđivanja, objave, stupanja na snagu, registracije te prestanka međunarodnih ugovora te poslove i zadaće vezane za vođenje Zbirke međunarodnih ugovora Republike Hrvatske sukladno Zakonu o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora; surađuje s tijelima državne uprave i drugim državnim tijelima vezano uz pitanja iz djelokruga Sektora, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za međunarodno pravo ustrojavaju se:

6.2.1. Služba za međunarodno javno pravo

6.2.2. Služba za međunarodne ugovore.

6.2.1. Služba za međunarodno javno pravo

Članak 83.

Služba za međunarodno javno pravo izrađuje analize i stručna mišljenja o međunarodnopravnom položaju i obvezama Republike Hrvatske u međunarodnim odnosima, općim i posebnim pitanjima međunarodnog javnog prava od značaja za Republike Hrvatske i službu vanjskih poslova; daje stručna mišljenja iz svog djelokruga vezana uz međunarodnopravne aspekte sukcesije te međunarodnopravne aspekte osnivanja međunarodnih sudova; sudjeluje na međunarodnim konferencijama i sastancima, stručnim skupovima te međuresornim sastancima na kojima se razmatraju opća i posebna pitanja međunarodnog javnog prava; obavlja stručne poslove iz svog djelokruga vezane uz međunarodnopravne aspekte odnosa Republike Hrvatske s EU, daje stručna mišljenja iz svog djelokruga u postupku sklapanja i potvrđivanja međunarodnih ugovora Europske unije i njezinih država članica s trećim državama; sudjeluje u izradi stajališta Republike Hrvatske o pojedinim pitanjima vezanim uz odnose s EU s aspekta postojećih prava i obveza Republike Hrvatske na temelju običajnog i ugovornog međunarodnog prava; izrađuje međunarodnopravna mišljenja vezano za prijedloge međunarodnih ugovora i drugih međunarodnopravnih instrumenata koji uređuju pitanja iz neposrednog djelokruga Službe te akata koji se upućuju u daljnji postupak Vladi Republike Hrvatske sukladno Zakonu o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora; prati rad i sudjeluje na sastancima Radne skupine za međunarodno javno pravo (COJUR), Podskupine za Međunarodni kazneni sud (COJUR-ICC) i Radne skupine za pravo mora u konfiguraciji Vijeća za vanjske poslove EU; ostvaruje suradnju s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, tijelima državne uprave i drugim državnim tijelima u pitanjima iz svog djelokruga, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

6.2.2. Služba za međunarodne ugovore

Članak 84.

Služba za međunarodne ugovore daje stručna mišljenja iz svog djelokruga u postupku sklapanja međunarodnih ugovora i međunarodnih akata kao i u postupku potvrđivanja i objave međunarodnih ugovora; daje stručna mišljenja iz svog djelokruga vezano za postupak prestanka međunarodnih ugovora; povodom zaprimljenog zahtjeva nositelja postupka sklapanja međunarodnog ugovora, obavlja stručne i tehničke poslove pripreme međunarodnih ugovora koje sklapa Republika Hrvatska za potpisivanje, tehničku obradu, tiskanje izvornika na diplomatskom papiru Republike Hrvatske i uvezivanja tekstova međunarodnih ugovora, poslove pečaćenja međunarodnih ugovora; po okončanju propisanih postupaka obavlja stručne poslove koje se odnose na izradu, razmjenu ili polaganje isprava o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu te druge radnje koje se odnose na stupanje na snagu međunarodnog ugovora za Republiku Hrvatsku (izrada i razmjena instrumenata diplomatskog priopćavanja o ispunjenju unutarnjih pravnih uvjeta za stupanje na snagu međunarodnih ugovora); obavlja stručne poslove u vezi s objavom u »Narodnim novinama«, službenom listu Republike Hrvatske, činjenice stupanja na snagu i prestanka međunarodnih ugovora; obavlja stručne poslove u svezi registracije međunarodnih ugovora u skladu s člankom 102. Povelje UN; vodi Zbirku međunarodnih ugovora Republike Hrvatske i evidenciju izvornika međunarodnih ugovora koje je sklopila odnosno kojih je stranka Republike Hrvatske, te obavlja stručne poslove u svezi trajne pohrane i čuvanja izvornika sklopljenih dvostranih i mnogostranih međunarodnih ugovora i međunarodnih akata Republike Hrvatske; ostvaruje suradnju s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, tijelima državne uprave i drugim državnim tijelima u pitanjima iz svog djelokruga; obavlja depozitarske funkcije vezano uz međunarodne ugovore kojih je Republike Hrvatske depozitar; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

6.3. Sektor za EU dokumentaciju

Članak 85.

(1) Sektor za EU dokumentaciju obavlja poslove prevođenja i koordinacije prevođenja na hrvatski i engleski jezik, jezične i pravne redakture te lekture dokumenata za potrebe suradnje Ministarstva, a prema potrebi i mogućnostima i drugih tijela državne uprave s institucijama EU-a te osigurava jezičnu kvalitetu prevedenih dokumenata, obavlja poslove prevođenja za potrebe službe vanjskih poslova; koordinira aktivnosti u vezi s jezičnim pitanjima i uspostavlja usku međuinstitucijsku suradnju, posebno između pismenih i usmenih prevoditelja i pravnika jezikoznanaca u institucijama EU-a i hrvatskih stručnjaka iz tijela državne uprave i akademske zajednice, a s ciljem osiguranja visoke jezične kvalitete i zaštite hrvatskoga jezika kao službenog jezika EU-a i očuvanja hrvatskog jezičnog identiteta u službenom komuniciranju s EU-om. Osim prijevoda dokumenata potrebnih za suradnju unutar EU-a te drugim relevantnim međunarodnim subjektima, koordinira prevođenje i osigurava jezičnu kvalitetu povijesnih presuda Suda EU-a što je obveza Republike Hrvatske kao države članice; surađuje na pitanjima terminologije pravne stečevine na hrvatskom jeziku, sudjeluje u pripremi terminologije za unos u terminološku bazu IATE i surađuje s institucijama EU-a u procesu nadogradnje ove terminološke baze; održava bazu podataka prijevoda odabranih povijesnih presuda Suda EU-a na hrvatskom jeziku; održava bazu prijevoda propisa Republike Hrvatske na jednom od službenih jezika EU-a; održava suradnju sa stručnjacima iz pojedinih područja pravne stečevine. Također organizira programe stručne izobrazbe za djelatnike Sektora, priprema metodološke i ostale upute za rad za unutarnju uporabu; te potiče istraživački rad iz područja metodologije prevođenja i terminološke obrade. Sektor djeluje kao kontaktna točka za prevođenje međunarodnih pravnih instrumenata koje sklapa EU i njezine države članice. Na bilateralnoj razini i kroz projekte koje financira EU pruža tehničku pomoć zemljama izvan EU-a prenošenjem stečenog iskustva, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za EU dokumentaciju ustrojavaju se:

6.3.1. Služba za hrvatsku inačicu pravne stečevine

6.3.2. Služba za jezično-pravna pitanja i prevođenje.

6.3.1. Služba za hrvatsku inačicu pravne stečevine

Članak 86.

(1) Služba za hrvatsku inačicu pravne stečevine obavlja poslove izrade hrvatske inačice, odnosno koordinacije prevođenja na hrvatski jezik, jezične, i pravne redakture te lekture dokumenata koji proizlaze iz obveza članstva u EU-u, uključujući odabrane presude Suda EU-a, dokumenata potrebnih za usvajanje nacionalnih stajališta Republike Hrvatske kao i pripremnih materijala za sastanke u okviru institucija EU-a i drugih međunarodnih subjekata; priprema prijevode međunarodnopravnih dokumenata potrebnih za nacionalnu zakonodavnu proceduru u okviru vanjskih i europskih poslova, materijala o povredi prava EU-a, te drugih dokumenata za potrebe suradnje Ministarstva i, prema potrebi i mogućnostima, drugih tijela državne uprave s institucijama EU-a; kontrolira jezičnu kvalitetu prijedloga propisa EU-a u fazi očitovanja Republike Hrvatske na tu vrstu dokumenata; djeluje kao koordinacijsko tijelo između jezičnih i jezično-pravnih službi institucija EU-a, tijela državne uprave, stručnih i znanstvenih institucija Republike Hrvatske u vezi s jezičnim pitanjima i pitanjima stručne i pravne terminologije; sudjeluje u izradi i podnošenju službenih zahtjeva za ispravak hrvatske inačice pravnih propisa EU-a (postupak corrigenduma); prati problematiku jezičnih rezervi u postupku izrade hrvatske inačice pravnih akata. Hrvatskim predstavnicima u institucijama EU-a, kao i tijelima državne uprave pruža stručnu pomoć u jezičnim pitanjima i pitanjima stručne i pravne terminologije; obavlja poslove lekture pravnih i ostalih dokumenata na hrvatskom jeziku koji proizlaze iz obveza članstva u EU-u potrebnih za suradnju Ministarstva s institucijama EU-a i drugim međunarodnim subjektima s ciljem osiguranja visoke jezične kvalitete tih dokumenata; obavlja poslove koordinacije prevođenja i/ili redakture odnosno prevođenja i/ili redakture pripremnih materijala o temama u vezi s EU-om za bilateralne sastanke predstavnika Republike Hrvatske s nekom od država članica EU-a; sudjeluje u pripremi terminologije za unos u terminološku bazu IATE i surađuje s institucijama EU-a u procesu nadogradnje ove terminološke baze; održava baze podataka u svrhu koordinacije svih područja rada prevoditelja, redaktora i lektora; stvara i održava baze podataka prijevoda relevantnih dokumenata na hrvatski jezik; priprema metodološke i ostale upute za rad za unutarnju uporabu i za vanjske suradnike; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Službi za hrvatsku inačicu pravne stečevine ustrojavaju se:

6.3.1.1. Odjel za međuinstitucijske jezično-pravne poslove

6.3.1.2. Odjel za lektorsko-terminološke poslove.

6.3.1.1. Odjel za međuinstitucijske
 jezično-pravne poslove

Članak 87.

Odjel za međuinstitucijske jezično-pravne poslove obavlja poslove izrade hrvatske inačice, odnosno koordinacije prevođenja na hrvatski jezik, jezične i pravne redakture dokumenata koji proizlaze iz obveza članstva u EU-u, uključujući odabrane presude Suda EU-a s obzirom na ulogu Odjela kao nacionalnog centra za prevođenje povijesne sudske prakse Suda EU-a na temelju obveza Republike Hrvatske kao države članice EU-a. Obavlja poslove izrade prijevoda dokumenata potrebnih za usvajanje nacionalnih stajališta Republike Hrvatske i pripremnih materijala za sastanke u okviru institucija EU-a i drugih međunarodnih subjekata. Priprema prijevode međunarodnopravnih dokumenata potrebnih za nacionalnu zakonodavnu proceduru u okviru vanjskih i europskih poslova, materijala o povredi prava EU-a te prijevode drugih dokumenata potrebnih za suradnju Ministarstva i, prema potrebi i mogućnostima, drugih tijela državne uprave s institucijama EU-a i drugih međunarodnih subjekata. Kontrolira jezičnu kvalitetu prijedloga propisa EU-a u fazi očitovanja Republike Hrvatske na tu vrstu dokumenata prije njihove objave u Službenom listu EU-a te u vezi s time nadgleda koordinaciju s nadležnim tijelima državne uprave. Obavlja međuinstitucijske jezično-pravne poslove i izvršava obveze u tom djelokrugu te djeluje kao koordinacijsko tijelo između jezično-pravnih službi institucija EU-a, tijela državne uprave, stručnih i znanstvenih institucija Republike Hrvatske. Sudjeluje u izradi i podnošenju službenih zahtjeva za ispravak hrvatske inačice pravnih propisa EU-a (postupak corrigenduma) te prati problematiku jezičnih rezervi u postupku izrade hrvatske inačice pravnih akata. S ciljem zaštite hrvatskog jezika kao službenog jezika Europske unije, provodi koordinaciju međuinstitucijske suradnje i zastupa interese Republike Hrvatske tijekom izvršavanja obveza koje uključuju suradnju s jezičnim službama za hrvatski jezik u institucijama Europske unije te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

6.3.1.2. Odjel za lektorsko-terminološke poslove

Članak 88.

Odjel za lektorsko-terminološke poslove obavlja poslove lekture pravnih i ostalih dokumenata na hrvatskom jeziku koji proizlaze iz obveza članstva u EU-u, uključujući odabrane presude Suda EU-a, međunarodnopravnih dokumenata na hrvatskom jeziku potrebnih za nacionalnu zakonodavnu proceduru u okviru vanjskih i europskih poslova, materijale o povredi prava EU-a te drugih dokumenata na hrvatskom jeziku potrebnih za suradnju Ministarstva s institucijama EU-a i drugim međunarodnim subjektima s ciljem osiguranja visoke jezične kvalitete tih dokumenata. Bavi se terminološkim radom koji proizlazi iz procesa u okviru formalne komunikacije i suradnje s institucijama EU-a te u tom kontekstu pruža potporu ostalim tijelima državne uprave kako bi se u službenoj uporabi osigurala terminološka ujednačenost hrvatskog jezika na nacionalnoj i europskoj razini. Priprema prijedloge za uspostavljanje jedinstvene terminologije EU-a na hrvatskom jeziku, sudjeluje u pripremi terminologije za unos u terminološku bazu IATE i surađuje s institucijama EU-a u procesu nadogradnje ove terminološke baze. Održava baze podataka u svrhu koordinacije svih područja rada lektora u odjelu. Održava institucijske veze s nacionalnim znanstvenim ustanovama nadležnim za istraživanje hrvatskoga jezika i općega jezikoslovlja te međuinstitucionalnu terminološku suradnju između pismenih i usmenih prevoditelja i pravnika jezikoznanaca u institucijama EU-a i hrvatskih stručnjaka iz tijela državne uprave i akademske zajednice, s ciljem osiguranja visoke jezične kvalitete i zaštite hrvatskoga jezika kao službenog jezika EU-a te očuvanja hrvatskog jezičnog identiteta u službenom komuniciranju s EU-om. Također priprema metodološke i ostale upute za rad za unutarnju uporabu, potiče istraživački rad iz područja metodologije lektoriranja i terminološke obrade te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

6.3.2. Služba za jezično-pravna pitanja i prevođenje

Članak 89.

Služba za jezično-pravna pitanja i prevođenje bavi se službenim jezicima EU-a, osim hrvatskog, koji se koriste u okviru formalne komunikacije i suradnje s institucijama EU-a te u tom smislu pruža podršku i ostalim tijelima državne uprave u jezično-pravnim pitanjima. Prema potrebi, bavi se i ostalim stranim jezicima koji se koriste u okviru formalne komunikacije i suradnje s drugim međunarodnim subjektima. Obavlja poslove koordinacije prevođenja, redakture i lekture prijevoda, koji uključuju prevođenje i jezičnu redakturu prijevoda na engleski jezik nacionalnog zakonodavstva Republike Hrvatske te drugih pravnih dokumenata. U okviru suradnje s EU-om i drugim relevantnim međunarodnim subjektima, obavlja poslove prevođenja i jezične redakture prijevoda na engleski i ostale strane jezike dokumenata za potrebe službe europskih i vanjskih poslova kao i suradnje Ministarstva i, prema potrebi i mogućnostima, drugih tijela državne uprave. Izrađuje prijevode pripremnih materijala o temama u vezi s EU-om za bilateralne sastanke predstavnika Republike Hrvatske s nekom od država članica EU-a. Kreira bazu prijevoda propisa Republike Hrvatske na jednom od službenih jezika EU-a, redovno je ažurira te osigurava visoku jezičnu kvalitetu dokumenata i stručne terminologije pri prevođenju na strane jezike. Organizira pripreme stručne izobrazbe za djelatnike Službe, održava bazu podataka u svrhu koordinacije svih područja rada prevoditelja, lektora, redaktora i terminologa; priprema metodološke i ostale upute za rad za unutarnju uporabu u Službi i za vanjske suradnike, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

7. V. UPRAVA ZA MULTILATERALU I GLOBALNA PITANJA

Članak 90.

(1) V. Uprava za multilateralu i globalna pitanja vodi i koordinira ukupne multilateralne političke odnose i suradnju Republike Hrvatske u međunarodnim organizacijama i inicijativama iz svog djelokruga te sudjeluje u utvrđivanju i provodi vanjsku politiku Republike Hrvatske u multilateralnim pitanjima u EU i međunarodnim organizacijama, a osobito na područjima političkog djelovanja, mira i sigurnosti, ljudskih prava, gospodarstva i održivog razvoja; predlaže i vodi vanjskopolitičke aktivnosti Republike Hrvatske unutar Organizacije Sjevernoatlantskog ugovora (u daljnjem tekstu: NATO), koordinira međuresornu suradnju i djelovanje državne uprave na tom planu; predlaže i vodi vanjskopolitičke aktivnosti unutar Ujedinjenih naroda (u daljnjem tekstu: UN), prati politička, sigurnosna, gospodarska i socijalna pitanja u UN-u, djelovanje Opće skupštine, Vijeća sigurnosti, Gospodarskog i socijalnog vijeća (u daljnjem tekstu: ECOSOC), Vijeća za ljudska prava, Političkog Foruma UN-a na visokoj razini za održivi razvoj (HLPF), Komisije za izgradnju mira te tijela i specijaliziranih agencija UN-a; oblikuje stajališta glede relevantnih političkih pitanja UN-a; provodi diplomatske aktivnosti na području ljudskih prava u međunarodnim organizacijama i koordinira pripremu relevantnih međuresornih nacionalnih izvješća; predlaže i vodi vanjskopolitičke aktivnosti te prati političko, društveno i gospodarsko djelovanje Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (u daljnjem tekstu: OESS) i Vijeća Europe; predlaže i provodi vanjskopolitičke aktivnosti Republike Hrvatske unutar Inicijative triju mora (u daljnjem tekstu: 3SI) i prati njezino djelovanje te koordinira međuresornu suradnju glede 3SI; prati provedbu međunarodno preuzetih obveza i vodi vanjskopolitičke aktivnosti na područjima kooperativne sigurnosti, nadzora konvencionalnog naoružanja, razoružanja, izvozne kontrole robe vojne namjene, suzbijanja širenja oružja masovnog uništenja i međunarodnog terorizma te koordinira međuresorne aktivnosti na tim područjima; prati razvoj međunarodne sigurnosti općenito, posebno međunarodnih mirovnih misija i operacija; vodi i koordinira vanjskopolitičku potporu angažmanu Oružanih snaga Republike Hrvatske, Ministarstva unutarnjih poslova i drugih državnih tijela u međunarodnim misijama i operacijama; usmjerava i prati rad stalnih misija i predstavništava Republike Hrvatske pri međunarodnim organizacijama i DM/KU na područjima svog djelovanja; održava odnose s diplomatskim predstavnicima drugih država u okviru svoje nadležnosti te obavlja i druge poslove iz svog djelokruga. Uprava za multilateralu i globalna pitanja u okviru svog djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina ili odbora Vijeća Europske unije; priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za sve razine odlučivanja (radnu skupinu, COREPER, Vijeće) te druge informacije i upute potrebne za pravovremeno djelovanje predstavnika Republike Hrvatske u radnim skupinama i odborima Vijeća i prema potrebi sudjeluje na sastancima sljedećih radnih skupina ili odbora Vijeća: Radna skupina za Program održivog razvoja do 2030. (Agenda 2030); Horizontalna radna skupina za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji (HWP ERCHT) u suradnji s Upravom za političke poslove i Ministarstvom obrane (sunositelji); Radna skupina za Ujedinjene narode (CONUN); Radna skupina za Organizaciju za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i Vijeće Europe (COSCE); Radna skupina za ljudska prava (COHOM); Radna skupina za terorizam (međunarodni aspekti) (COTER); Radna skupina za suzbijanje širenja oružja.

(2) U V. Upravi za multilateralu i globalna pitanja ustrojavaju se:

7.1. Sektor za NATO i kooperativnu sigurnost

7.2. Sektor za UN i globalna pitanja.

7.1. Sektor za NATO i kooperativnu sigurnost

Članak 91.

(1) Sektor za NATO i kooperativnu sigurnost provodi vanjskopolitičke aktivnosti Republike Hrvatske unutar NATO-a; priprema prijedloge stajališta i istupe Republike Hrvatske u NATO-u, provodi suradnju s njegovim državama-članicama i državama partnerima u okviru tema kojima se NATO bavi; koordinira međuresornu suradnju i rad državne uprave u poslovima vezanim za NATO; planira i provodi informiranje građana o hrvatskom angažmanu u NATO-u; daje stručnu potporu Uredu Predsjednika Republike Hrvatske, Uredu predsjednika Vlade Republike Hrvatske, Ministarstvu obrane, Kabinetu ministra, uredima državnih tajnika te drugim tijelima državne uprave vezano za političke i sigurnosne teme kojima se NATO bavi; usmjerava i daje potporu radu Stalnog predstavništva Republike Hrvatske pri Organizaciji Sjevernoatlantskog ugovora (u daljnjem tekstu: SPRH pri NATO); prati razvoj političkih i sigurnosnih odnosa unutar NATO-a i njegovih članica, sudjeluje u političkom planiranju sudjelovanja Republike Hrvatske u međunarodnim misijama i operacijama te prati njihovu provedbu; prati razvoj međunarodne sigurnosti općenito, u smislu novih sigurnosnih prijetnji, vojnih tehnologija, kriznih žarišta, vojnih operacija, obrambenih reformi; prati i koordinira provedbu međunarodno preuzetih obveza na polju nadzora konvencionalnog naoružanja, razoružanja, izvozne kontrole robe vojne namjene; prati i koordinira provedbu međunarodnih obveza na polju kooperativne sigurnosti, te suzbijanja širenja oružja masovnog uništenja (nuklearnog, kemijskog, biološkog, radiološkog), međunarodnog terorizma i humanitarnog razminiranja; provodi vanjskopolitičke i međuresorne aktivnosti na tim područjima; koordinira vanjskopolitičku potporu angažmanu Oružanih snaga Republike Hrvatske te civilnim sudionicima u njima, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za NATO i kooperativnu sigurnost ustrojavaju se:

7.1.1. Služba za NATO

7.1.2. Služba za kooperativnu sigurnost i nadzor naoružanja

7.1.3. Služba za mirovne misije i operacije.

7.1.1. Služba za NATO

Članak 92.

Služba za NATO sudjeluje u predlaganju, te provodi politiku i aktivnosti Vlade Republike Hrvatske unutar NATO-a; provodi vanjskopolitičke aktivnosti u NATO-u, njegovim državama članicama i državama partnerima u okviru tema kojima se NATO bavi; koordinira međuresornu suradnju i rad državne uprave u poslovima vezanim za NATO; planira i provodi informiranje građana o hrvatskom angažmanu u NATO-u; daje stručnu potporu Uredu Predsjednika Republike Hrvatske, Uredu predsjednika Vlade Republike Hrvatske, Ministarstvu obrane, Kabinetu ministra, uredima državnih tajnika te drugim tijelima državne uprave vezano za političke i sigurnosne teme kojima se NATO bavi; usmjerava i daje potporu radu SPRH pri NATO-u; prati razvoj političkih i sigurnosnih odnosa unutar NATO-a i njegovih članica, sudjeluje u političkom planiranju sudjelovanja Republike Hrvatske u operacijama NATO-a; prati odnose NATO-a i drugih međunarodnih organizacija, država ne-članica te ostalih aktera međunarodnih odnosa; prati odnose NATO-a i država regije koje nisu članice Saveza te sudjeluje u pripremi i provedbi diplomatskih aktivnosti sa svrhom potpore njihovom približavanju NATO-u; prati političku dimenziju rada NATO-a te priprema stajališta Republike Hrvatske o pitanjima koja se raspravljaju u okviru Sjevernoatlantskog vijeća, Euroatlantskog partnerskog vijeća, Vijeća NATO-Rusija, Komisije NATO-Gruzija, Komisije NATO-Ukrajina i ostalih formata u kojima sudjeluju zemlje članice NATO-a samostalno, ili s drugim državama ne-članicama, odnosno s drugim međunarodnim organizacijama, poglavito UN-om, EU, i OESS-om; planira i provodi bilateralne i multilateralne aktivnosti Republike Hrvatske na planu političke podrške približavanju država regije NATO-u, uključujući praktične projekte potpore provedbi odgovarajućih reformi u tim državama; osmišljava i provodi informiranje građana o članstvu Republike Hrvatske u NATO-u; predlaže politička stajališta Republike Hrvatske u okviru NATO-a; predlaže politička stajališta Republike Hrvatske vezana za operacije NATO-a; sudjeluje u izradi političkih stajališta vezano za sudjelovanje Republike Hrvatske u operacijama NATO-a; prati razvoj i transformaciju strategije i vojne organizacije NATO-a; prati razvoj NATO sustava upravljanja krizama te prema potrebi inicira odgovarajuće usklađivanje hrvatskog sustava upravljanja krizama; prati razvoj vojno-sigurnosnih inicijativa i projekata NATO-a i daje političko mišljenje o sudjelovanju Republike Hrvatske u njima; prati širi spektar tema iz područja međunarodne sigurnosti i sigurnosne politike, uključujući nove prijetnje i krizna žarišta unutar sfere interesa NATO-a, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

7.1.2. Služba za kooperativnu sigurnost i
 nadzor naoružanja

Članak 93.

Služba za kooperativnu sigurnost i nadzor naoružanja prati i usklađuje provedbu međunarodno preuzetih obveza na području nadzora konvencionalnog naoružanja, razoružanja, kontrole izvoza robe vojne namjene, kooperativne sigurnosti, suzbijanja širenja oružja masovnog uništenja (kemijskog, biološkog, radiološkog i nuklearnog – KBRN), suzbijanja međunarodnog KBRN terorizma te humanitarnog razminiranja; u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave prati i usklađuje provedbu međunarodno preuzetih i EU obveza na području nadzora izvoza robe vojne namjene; surađuje s Uredom za razminiranje Vlade Republike Hrvatske; provodi vanjskopolitičke i međuresorne aktivnosti na tim područjima; prati razvoj međunarodne sigurnosti općenito, prati međunarodne multilateralne aktivnosti u tom području, prati i sudjeluje u radu relevantnih tijela EU u području ZVSP; sudjeluje u radu Radnih skupina Vijeća EU za sprječavanje širenja oružja za masovno uništenje i razoružanje, kao i za kontrolu izvoza konvencionalnog naoružanja; usklađuje međuresorna tijela za provedbu strategije za suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje, primjenu i provedbu konvencija o zabrani kemijskog i biološkog oružja; aktivno sudjeluje u sigurnosnim organizacijama u jugoistočnoj Europi (Centru za sigurnosnu suradnju - RACVIAC) i drugim regionalnim sigurnosnim aktivnostima; sudjeluje u radu svih drugih neproliferacijskih sustava; prati i druge trenutne regionalne i globalne sigurnosne izazove i prijetnje; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

7.1.3. Služba za mirovne misije i operacije

Članak 94.

Služba za mirovne misije i operacije prati sigurnosne trendove u svijetu sa stanovišta međunarodnih misija i operacija u civilnoj, vojnoj i razvojnoj dimenziji; analizira problematiku operativnog odvijanja međunarodnih misija i operacija; sudjeluje u strateškom formuliranju odluka o doprinosu Republike Hrvatske međunarodnim misijama i operacijama te u političkom planiranju provedbe odluka; sudjeluje u usklađivanju i dogovaranju takvog doprinosa s međunarodnim organizacijama, partnerskim državama i državama primateljicama; prati civilni i vojni doprinos Republike Hrvatske u međunarodnim misijama i operacijama pod vodstvom UN-a, NATO-a i OESS-a i daje vanjskopolitičku potporu u radu sudionicima iz Republike Hrvatske u njima; analizira i daje vanjskopolitičke prosudbe stanja na terenu i interesa Republike Hrvatske u misijama i operacijama gdje sudjeluju hrvatski kontingenti ili promatrači te civilno ili policijsko osoblje; koordinira vanjskopolitičku potporu angažmanu Oružanih snaga Republike Hrvatske u njima, te koordinira sudjelovanje civilnih komponenti u tim misijama i operacijama; surađuje s relevantnim resorima; prati mehanizme UN-a koji se bave mirovnim misijama i operacijama. Služba zajedno s nadležnim službama Glavnog tajništva vodi izbor i pripremu za upućivanje civilnih sudionika - diplomata i drugih civilnih stručnjaka u područja mirovnih misija i operacija, te im pruža potporu za pred-uputnu obuku koja se realizira u suradnji s relevantnim resorima; sudjeluje u odabiru kandidata u postupku sekundiranja hrvatskih državljana na rad u terenskim misijama OESS-a; odabire kandidate koji se upućuju na kratkoročne i dugoročne EU i OESS promatračke misije izbora; prati i analizira doprinos Republike Hrvatske mirovnim misijama; prati i koordinira aktivnosti vezane uz provedbu programa za Žene, mir i sigurnost u kontekstu rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i srodne rezolucije o ženama, miru i sigurnosti što uključuje oblikovanje relevantnih stajališta Republike Hrvatske u raspravama o ovoj temi u međunarodnim organizacijama (UN, EU, NATO, OESS, VE), kao i predstavljanje postignuća Republike Hrvatske u međunarodnom kontekstu, uključujući bilateralne kontakte; predstavljanje Republike Hrvatske i sudjelovanje u Mreži nacionalnih koordinatora za provedbu rezolucija o ženama, miru i sigurnosti (Focal Point Network for Women, Peace and Security); poticanja, koordiniranja i praćenja provedbe Nacionalnog akcijskog plana provedbe rezolucija o ženama, miru i sigurnosti te obavljanje stručnih i administrativno-tehničkih poslova za međuresornu radnu skupinu za praćenje provedbe, koja djeluje pri Ministarstvu. Služba obavlja stručne i administrativno-tehničke poslove za Povjerenstvo za međunarodne misije i operacije, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

7.2. Sektor za UN i globalna pitanja

Članak 95.

(1) Sektor za UN i globalna pitanja provodi vanjskopolitičke aktivnosti Republike Hrvatske u Ujedinjenim narodima, prati politička, gospodarska i socijalna pitanja Ujedinjenih naroda te međunarodnih organizacija iz sustava UN-a; priprema prijedloge, stajališta i istupe Republike Hrvatske i poduzima druge aktivnosti po temama na dnevnom redu Vijeća sigurnosti, Opće skupštine UN-a i njenih odbora, Gospodarskog i socijalnog vijeća (ECOSOC) i njegovih funkcionalnih komisija, Vijeća za ljudska prava, Komisije za izgradnju mira te pitanjima od globalnog značaja; vodi lobističke aktivnosti glede kandidatura Republike Hrvatske za članstvom u tijelima UN-a i u međunarodnim organizacijama iz sustava UN-a; prati rad Pokreta nesvrstanih; prati razvoj i djeluje na području ljudskih prava u UN-u i globalnom kontekstu; priprema i predstavlja relevantna nacionalna izvješća te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga. U okviru rada Sektora prate se i Radne skupine EU na teme rada UN-a (CONUN), međunarodnih aspekata terorizma (COTER), ljudskih prava (COHOM), UN-ovog Programa održivog razvoja do 2030. godine (Agenda 2030) te dijelom rada Horizontalne radne skupine za kibernetička pitanja te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za UN i globalna pitanja ustrojavaju se:

7.2.1. Služba za politička i sigurnosna pitanja UN-a

7.2.2. Služba za ljudska prava

7.2.3. Služba za globalna pitanja

7.2.4. Služba za regionalne međunarodne organizacije i inicijative.

7.2.1. Služba za politička i
 sigurnosna pitanja UN-a

Članak 96.

Služba za politička i sigurnosna pitanja UN-a prati politička i sigurnosna pitanja UN-a i međunarodnih organizacija iz sustava UN-a; priprema bilješke, analize, stručne materijale, prijedloge stajališta i istupa Republike Hrvatske, te poduzima i druge aktivnosti vezane za pojedine teme s dnevnog reda Vijeća sigurnosti, Opće skupštine i dijela njenih odbora, Komisije za izgradnju mira, te dijela funkcionalnih komisija ECOSOC-a (o narkotičkim drogama te kriminalu i kaznenom pravosuđu); koordinira pripreme za nastup izaslanstva Republike Hrvatske na otvaranjima zasjedanja Opće skupštine; priprema stajališta o temama reforme UN-a, izgradnje mira, medijacije i prevencije sukoba, prevencije i suzbijanja terorizma te nasilnog ekstremizma, suzbijanja prekograničnog organiziranog kriminala, sigurnosti kritične infrastrukture, korupcije, zlouporabe droga i pranja novca, kao i pitanja kibernetičke sigurnosti i kibernetičkog kriminala, te upravljanja Internetom; prati, daje smjernice te po potrebi sudjeluje na sastancima koji se organiziraju u okviru utvrđivanja i provedbe Zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU po pojedinim naznačenim temama, odnosno uz djelovanje radnih skupina Vijeća EU za UN (CONUN), vanjske aspekte terorizma (COTER), te dijelom u kontekstu funkcioniranja Horizontalne radne skupine EU za kibernetička pitanja (HWPCI). Služba koordinira kampanje kandidatura Republike Hrvatske za članstva u tijelima UN i povezanim međunarodnim organizacijama iz sustava UN-a te vodi evidenciju i priprema prijedloge odluka Republike Hrvatske o podrškama kandidaturama drugih država; prati rad Pokreta nesvrstanih; surađuje s drugim tijelima državne uprave, kao i sa stalnim misijama Republike Hrvatske pri UN te DM/KU po pitanjima iz svojeg djelokruga, također surađuje i s različitim tijelima iz sustava UN-a te drugim međunarodnim organizacijama i inicijativama, uključujući i sa stranim diplomatskim misijama u Republici Hrvatskoj; surađuje s akademskom zajednicom, privatnim sektorom i zainteresiranim udrugama civilnog društva, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

7.2.2. Služba za ljudska prava

Članak 97.

Služba za ljudska prava prati razvoj i aktivnosti te provodi diplomatsko djelovanje Republike Hrvatske u području zaštite ljudskih prava na međunarodnoj razini; promiče vanjskopolitičke prioritete Republike Hrvatske u području ljudskih prava; priprema sudjelovanje i stajališta Hrvatske na UN-ovom Vijeću za ljudska prava; usko surađuje sa stalnim misijama i predstavništvima Republike Hrvatske pri UN-u te DM/KU, kao i s nadležnim službama u Ministarstvu; koordinira i priprema posjete posebnih izvjestitelja mehanizama Vijeća za ljudska prava Hrvatskoj i odgovore na njihove preporuke; priprema stajališta Hrvatske u okviru djelovanja Opće skupštine UN-a i posebice njezinog Trećeg Odbora; koordinira s nadležnim tijelima državne uprave izradu izvješća za Univerzalni periodički pregled (UPR) kao i nacionalnih izvješća o provedbi međunarodnih ugovora unutar UN-a na području ljudskih prava te ih predstavlja pred relevantnim međunarodnim tijelima; koordinira programske aktivnosti Dječjeg fonda UN-a (UNICEF) za Hrvatsku, daje podršku i aktivno surađuje u ostvarivanju zajedničkih ciljeva Vlade Republike Hrvatske i UNICEF-a; sudjeluje u radu izvršnog odbora Ureda Visokog povjerenika UN za izbjeglice (UNHCR) te prati djelovanje ove organizacije; prati politiku i stanje na području zbrinjavanja izbjeglica i rješavanja preostalih pitanja kao što su Regionalni program stambenog zbrinjavanja (RHP); prati stanje na području migracija u ljudsko-pravnom kontekstu (GCM) te surađuje s relevantnim međunarodnim tijelima; sudjeluje u radu izvršnog odbora UN za žene (UN Women) i prati njegova zasjedanja; u okviru EU, sudjeluje u radu radnih skupina Vijeća EU koja se bave određenim aspektima ljudskih prava te prati provedbu ZVSP u dijelu koji se tiče nadležnosti Službe; priprema i provodi djelovanje u međunarodnim inicijativama koje je Hrvatska sukladno svojim prioritetima na području ljudskih prava prihvatila - Partnerstvo za jednake budućnosti (EFP), Inicijativa o suzbijanju seksualnog nasilja u sukobima (PSVI), Međunarodni savez za sjećanje na Holokaust (IHRA); sudjeluje u redovnim trilateralnim (Austrija, Hrvatska i Slovenija) aktivnostima na području ljudskih prava, u multilateralnim konzultacijama s drugim državama te na području međunarodnog humanitarnog prava surađuje s Međunarodnim odborom Crvenog križa i Hrvatskim Crvenim križem; prati pitanja vezana uz problematiku nestalih osoba te obavlja poslove Tajništva Nacionalnog odbora za međunarodno humanitarno pravo; sudjeluje u radu Radne skupine Vijeća EU za ljudska prava (COHOM); sudjeluje u radu međuresornih tijela koja se bave aspektima promicanja i zaštite ljudskih prava; sudjeluje u pripremi zakonodavstva te surađuje s uključenim dionicima kao što su relevantni odbori Hrvatskog sabora te udruge civilnog društva; priprema mišljenja na zakonske prijedloge i druge vladine i resorne inicijative u svezi s ljudskim pravima; informira predstavnike diplomatskog zbora u Zagrebu o hrvatskim aktivnostima i stajalištima iz područja promicanja i zaštite ljudskih prava, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

7.2.3. Služba za globalna pitanja

Članak 98.

Služba za globalna pitanja prati aktivnosti UN-a vezane uz gospodarske, socijalne i ekološke teme od globalne važnosti, s naglaskom na rad Opće skupštine i njezinog Drugog odbora, te ovisno o temama i Trećeg odbora, Gospodarskog i socijalnog vijeća (ECOSOC-a) i dijela njegovih funkcionalnih komisija (Komisija za socijalni razvoj), kao i ostalih nadležnih tijela UN-a te s tim u vezi priprema prijedloge stajališta Republike Hrvatske, izrađuje potrebne podsjetnike, mišljenja i analize; prati aktivnosti ostalih nadležnih tijela UN-a, UN-ovih specijaliziranih agencija, posebno Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), Međunarodne organizacije rada (ILO), Organizacije za prehranu i poljoprivredu (FAO), Organizacije UN-a za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO), te drugih relevantnih međunarodnih organizacija i inicijativa u kontekstu jačanja njihovog položaja u multilateralnom sustavu i pristupa »Jednog UN-a«; prati odgovarajuća pitanja vezana uz razvojnu reformu UN-a (ECOSOC-a); prati provedbu UN-ovog Programa za održivi razvoj do 2030. godine (Agenda 2030) s naglaskom na prvih 16 ciljeva održivog razvoja s ciljem oblikovanja, tumačenja i prezentacije političkih stajališta na nacionalnoj, EU i globalnoj razini, te u okviru svoga djelokruga rada obavlja stručne i administrativne poslove za Nacionalno vijeće za održivi razvoj, pri čemu surađuje s tijelima državne uprave nadležnima za provedbu pojedinih ciljeva održivog razvoja i njihovih pod-ciljeva; na EU razini u okviru utvrđivanja i provedbe Zajedničke vanjske i sigurnosne politike i djelovanja radnih tijela Vijeća EU Služba daje smjernice o temama iz svoje nadležnosti te sudjeluje u radu Radne skupine za UN-ov Program održivog razvoja do 2030. godine (Agenda 2030) i Radne skupine za Ujedinjene narode (CONUN); prati strateške prioritete međunarodne zajednice vezane uz održivi razvoj, klimatske promjene, obrazovna i zdravstvena pitanja na globalnoj razini, sigurnost hrane i vode, bioraznolikost; koordinira pripreme za nastup izaslanstva Republike Hrvatske na sastancima ECOSOC-a, te UN-ovog foruma na visokoj razini za održivi razvoj (HLPF); u obavljanju svojih djelatnosti Služba usko surađuje sa stalnim misijama Republike Hrvatske pri UN-u u New Yorku, Ženevi i Beču, Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri UNESCO-u, te drugim DM/KU; prema potrebi Služba surađuje sa udrugama civilnog društva, predstavnicima gospodarstva, te znanstvenom zajednicom; prati aktivnosti Saveza civilizacija i Zajednice demokracija, daje stručnu potporu za potrebe sudjelovanja Republike Hrvatske u Interparlamentarnoj uniji, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

7.2.4. Služba za regionalne međunarodne
 organizacije i inicijative

Članak 99.

Služba za regionalne međunarodne organizacije i inicijative priprema i provodi aktivnosti Republike Hrvatske i diplomatsko djelovanje u svim oblicima njezine suradnje u okviru regionalnih međunarodnih organizacija kao što su OESS, Vijeće Europe (VE) i Unija za Mediteran (UzM); prati djelovanje te priprema diplomatske aktivnosti i nastup Hrvatske u OESS-u i usmjerava i daje potporu radu Stalne misije Republike Hrvatske pri OESS-u u Beču; koordinira međuresornu suradnju u OESS-ovoj političko-vojnoj, ekonomsko-ekološkoj i ljudskoj dimenziji te prati rad Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR); kandidira kratkoročne i dugoročne promatrače u OESS/ODIHR misije za praćenje izbora u drugim državama; u postupcima sekundiranja hrvatskih državljana za rad u terenskim misijama OESS-a, u suradnji s nadležnim službama, predlaže kandidatkinje i kandidate iz Republike Hrvatske; prati rad Ureda Visokog povjerenika za nacionalne manjine (HCNM); prati rad Predstavnika za slobodu medije (FoM); prati rad i koordinira stručnu, resornu i programsku suradnju Hrvatske s VE, priprema nastup i diplomatsko djelovanje u okviru Odbora ministara i radnih tijela VE; koordinira rad stručnjaka iz različitih resora u odborima VE; prati provedbu Europske konvencije o ljudskim pravima kao i presude Europskog suda za ljudska prava, posebice one koji se tiču Republike Hrvatske, te usko surađuje s Uredom zastupnice Republike Hrvatske pred Sudom za ljudska prava VE; prati rad povjerenika za ljudska prava i drugih mehanizama VE; u okviru Službe nalazi se kontakt osoba za Europsku komisiju protiv rasizma i netolerancije (ECRI); sudjeluje u radu Radne skupine Vijeća EU za OESS i VE (COSCE); prati provedbu ZVSP u dijelu koji se tiče nadležnosti Službe; koordinira i priprema sudjelovanje Republike Hrvatske na redovitim sastancima Odbora visokih dužnosnika UzM i u tijelima UzM te provodi međuresornu koordinaciju u sinergiji s projektima i prioritetima na Jadranu s ciljem oživotvorenja nacionalne strategije za Sredozemlje odnosno Mediteran i njezine implementacije u svim područjima vanjskog djelovanja Republike Hrvatske; nominira kratkoročne i dugoročne promatrače u EU misijama za promatranje izbora (objava natječaja, selekcija kandidata/kandidatkinja te vrši odabir i daje prijedlog za njihovo imenovanje Europskoj komisiji, pred-uputu prije odlaska odabranih kandidata na promatranje izbora i debriefing po povratku s promatranja izbora) te koordinira poslove na ovom području s EU; priprema mišljenja na zakonske prijedloge i druge vladine i resorne inicijative iz djelokruga nadležnosti Službe, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

8. VI. UPRAVA ZA KONZULARNE POSLOVE

Članak 100.

(1) VI. Uprava za konzularne poslove obavlja poslove u vezi zaštite prava i interesa Republike Hrvatske i njezinih državljana koji prebivaju ili borave u inozemstvu; stručne i upravne poslove koji se odnose na viznu politiku i vizni sustav Republike Hrvatske te zajedničku viznu politiku EU; obavještava strane diplomatske misije i konzularne urede u zemlji o postupcima prema strancima na osnovi Bečke konvencije o konzularnim odnosima; izdaje odobrenja za prelet i/ili slijetanje stranih državnih i vojnih zrakoplova, te pribavlja odobrenja za uplovljavanje stranih državnih i/ili vojnih brodova; zadužena je za izdavanje diplomatskih i službenih putovnica; sudjeluje u izdavanju putnih isprava hrvatskim državljanima u DM/KU; posreduje kod zahtjeva za stjecanje i prestanak hrvatskog državljanstva, izdavanja sprovodnica, te reguliranja vojne obveze; surađuje u obavljanju konzularnih poslova sa stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima i međunarodnim organizacijama u zemlji i inozemstvu, a osobito s Europskom službom za vanjsko djelovanje (EEAS); izravno i posredno pruža međunarodnopravnu pomoć hrvatskim pravosudnim, upravnim i drugim državnim tijelima, hrvatskim državljanima i pravnim osobama primjenjujući međunarodne ugovore i zakonske odredbe; izravno odgovara ili posreduje u pribavljanju odgovora na upite stranih diplomatskih misija/konzularnih ureda koji se tiču međunarodnopravne pomoći u sudskim ili upravnim stvarima; obavlja stručne poslove vezane za analiziranje, primjenu i tumačenje materije međunarodnog prava i hrvatskog zakonodavstva, posebno područja koji se tiče međunarodnopravne pomoći i konzularnog prava; sudjeluje u pripremanju konzularnih službenika za odlazak na rad u DM/KU; prati rad DM/KU u obavljanju konzularnih poslova, te izrađuje analitička izvješća i jedinstvene upute; obavlja poslove sustavnoga praćenja i upravljanja kriznim stanjima i pružanja pomoći hrvatskim državljanima kao i drugim građanima EU koji se nalaze u kriznim područjima u stranim zemljama, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga. Uprava za konzularne poslove u okviru svog djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina ili odbora Vijeća Europske unije; priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za sve razine odlučivanja (radnu skupinu, COREPER, Vijeće) te druge informacije i upute potrebne za pravovremeno djelovanje predstavnika Republike Hrvatske u radnim skupinama i odborima Vijeća i prema potrebi sudjeluje na sastancima sljedećih radnih skupina ili odbora Vijeća: Radna skupina za konzularne poslove (COCON); Radna skupina za vize.

(2) U VI. Upravi za konzularne poslove ustrojavaju se:

8.1. Sektor za međunarodnu pravnu pomoć, državljanstvo i putne isprave

8.2. Sektor za vize i strance.

8.1. Sektor za međunarodnu pravnu
 pomoć, državljanstvo i putne isprave

Članak 101.

(1) Sektor za međunarodnu pravnu pomoć, državljanstvo i putne isprave obavlja poslove u vezi zaštite prava i interesa Republike Hrvatske i njezinih državljana koji prebivaju ili borave u inozemstvu; izravno i posredno pruža međunarodnopravnu pomoć hrvatskim pravosudnim, upravnim i drugim državnim tijelima, hrvatskim državljanima i pravnim osobama primjenjujući međunarodne ugovore i zakonske odredbe; izravno odgovara ili posreduje u pribavljanju odgovora na upite stranih diplomatskih misija/konzularnih ureda koji se tiču međunarodnopravne pomoći u sudskim ili upravnim stvarima; obavlja stručne poslove vezane za analiziranje, primjenu i tumačenje materije međunarodnog prava i hrvatskog zakonodavstva, posebno područja koji se tiče međunarodnopravne pomoći i konzularnog prava; zadužen je za izdavanje diplomatskih i službenih putovnica; sudjeluje u izdavanju putnih isprava hrvatskim državljanima u DM/KU; posreduje kod zahtjeva za stjecanje i prestanak hrvatskog državljanstva, izdavanja sprovodnica, te reguliranja vojne obveze; sudjeluje u pripremanju konzularnih službenika za odlazak na rad u DM/KU; prati rad DM/KU u obavljanju konzularnih poslova iz područja međunarodnopravne pomoći, državljanstva i putnih isprava, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za međunarodnu pravnu pomoć, državljanstvo i putne isprave ustrojavaju se:

8.1.1. Služba za međunarodnu pravnu pomoć

8.1.2. Služba za državljanstvo i putne isprave.

8.1.1. Služba za međunarodnu pravnu pomoć

Članak 102.

Služba za međunarodnu pravnu pomoć pruža međunarodnopravnu pomoć pravosudnim, upravnim i drugim nadležnim tijelima Republike Hrvatske, odnosno posreduje u pružanju međunarodnopravne pomoći između hrvatskih i stranih pravosudnih, upravnih ili drugih državnih tijela u području građanskih, kaznenih i upravnih predmeta; posreduje u pružanju pravne pomoći ili neposredno odgovara na zamolbe i upite stranih diplomatskih misija i konzularnih ureda u Republici Hrvatskoj; prosljeđuje i dostavlja sudske i upravne odluke, pozive, zamolnice i druge akte u skladu s zakonima Republike Hrvatske i međunarodnim ugovorima; obavlja poslove legalizacije javnih isprava; posreduje u međunarodnopravnom prometu izvadaka iz državnih matica rođenih, vjenčanih i umrlih; posreduje između DM/KU, hrvatskih državnih, pravosudnih i upravnih tijela, hrvatskih državljana i hrvatskih pravnih osoba pri obavljanju javnobilježničkih poslova koje DM/KU obavljaju prema odredbama Bečke konvencije o konzularnim odnosima; posreduje između DM/KU i nadležnih hrvatskih državnih tijela u ostavinskim predmetima, carinskim pitanjima i zamolbama imovinskopravnog sadržaja; izrađuje upute i stručna mišljenja o postupcima i načinu rada u poslovima iz svog djelokruga, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

8.1.2. Služba za državljanstvo i putne isprave

Članak 103.

Služba za državljanstvo i putne isprave obavlja poslove koji se odnose na posredovanje i koordinaciju između DM/KU i nadležnih državnih tijela u pogledu zahtjeva za stjecanje i prestanak hrvatskog državljanstva, reguliranja vojne obveze hrvatskih državljana u inozemstvu i vođenje propisanih evidencija, izdavanja sprovodnica; sudjeluje u pripremi konzularnih službenika za odlazak na rad u DM/KU u dijelu poslova koji se odnose na stjecanje/prestanak hrvatskog državljanstva, izdavanje putovnica i rad na IKOS-u, izdavanje putnog lista, izdavanje sprovodnica i reguliranja vojne obveze; sudjeluje u izdavanju putnih isprava hrvatskim državljanima te izdavanju sprovodnica, u obavljanju upravnih poslova u vezi s izdavanjem putnih isprava u DM/KU, obradi zahtjeva za izdavanje putovnica po zahtjevima zaprimljenim u DM/KU u sklopu centralizirane izrade putovnica; vodi evidencije na informacijskom sustavu Ministarstva o izdanim putnim ispravama hrvatskih državljana; izdaje diplomatske i službene putovnice i vodi o tome odgovarajuće evidencije; pribavlja vize drugih država za nositelje diplomatskih ili službenih putovnica; posreduje u pribavljanju odgovora na upite stranih diplomatskih misija/konzularnih ureda koji su u djelokrugu rada Službe; sudjeluje u izradi zakonskih i podzakonskih propisa iz svog djelokruga rada; priprema izvješća, upute i stručna mišljenja koje se odnose na poslove iz djelokruga rada Službe, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

8.2. Sektor za vize i strance

Članak 104.

(1) Sektor za vize i strance obavlja poslove stručne i upravne koji se odnose na viznu politiku i vizni sustav Republike Hrvatske te zajedničku viznu politiku EU; izrađuje nacrte stajališta Republike Hrvatske iz djelokruga Sektora; obavještava strane diplomatske misije i konzularne urede u zemlji o postupcima prema strancima na osnovi Bečke konvencije o konzularnim odnosima; izdaje odobrenja za prelet i/ili slijetanje stranih državnih i vojnih zrakoplova, te pribavlja odobrenja za uplovljavanje stranih državnih i/ili vojnih brodova; surađuje u obavljanju konzularnih poslova sa stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima i međunarodnim organizacijama u zemlji i inozemstvu, a osobito s Europskom službom za vanjsko djelovanje (EEAS); sudjeluje u pripremanju konzularnih službenika za odlazak na rad u DM/KU; prati rad DM/KU u obavljanju konzularnih poslova, te izrađuje analitička izvješća i upute; obavlja poslove u vezi pružanja konzularne pomoći i zaštite državljanima drugih država članica EU; obavlja poslove sustavnoga praćenja i upravljanja kriznim stanjima i pružanja konzularne pomoći i zaštite hrvatskim državljanima kao i državljanima drugih država članica EU koji se nalaze u kriznim područjima u određenim stranim zemljama, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za vize i strance ustrojavaju se:

8.2.1. Služba za vize

8.2.2. Služba za strance.

8.2.1. Služba za vize

Članak 105.

Služba za vize obavlja poslove koji se odnose na viznu politiku i vizni sustav Republike Hrvatske, te zajedničku viznu politiku EU, osobito provodi postupak i izrade prijedloga akata o promjenama viznog sustava Republike Hrvatske, izrade nacrta međunarodnih ugovora vezanih uz vizni režim; kontinuirano prati razvoj vizne politike i standarda EU i sudjeluje u radnim tijelima EU; provodi zajedničku viznu politiku EU te, s time u vezi, obavlja poslove vezane uz prilagodbu relevantnog hrvatskog zakonodavstva pravnoj stečevini EU ili primjenu relevantnih propisa EU; izrađuje prijedloge provedbenih planova za implementaciju EU standarda; sudjeluje u obavljanju konzularne funkcije izdavanja viza u DM/KU, kontinuirano prati i nadzire njihov rad; odlučuje o žalbama podnositelja zahtjeva za vize i priprema odgovore na tužbu povodom pokrenutih upravnih sporova; obavlja poslove vezane uz razvoj Hrvatskog viznog informacijskog sustava u kontekstu EU interoperabilnosti; opskrbljuje DM/KU naljepnicama viza, vodi odgovarajuće evidencije i kontrole; sudjeluje u pripremi i izobrazbi konzularnog osoblja koje radi na poslovima izdavanja viza u DM/KU; posreduje i koordinira suradnju DM/KU sa stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima u Republici Hrvatskoj u vezi s ulaskom stranaca u Republiku Hrvatsku i prelaskom državne granice; izrađuje izvješća, upute i stručna mišljenja te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

8.2.2. Služba za strance

Članak 106.

Služba za strance obavlja poslove koji se odnose na: izvješćivanje stranih diplomatskih misija i konzularnih ureda u Republici Hrvatskoj o postupanjima prema strancima na osnovi Bečke konvencije o konzularnim odnosima ili dvostranih konzularnih konvencija; prisilno udaljenje stranaca iz Republike Hrvatske; prosljeđivanje i dostavu upravnih i drugih akata hrvatskih državnih tijela koji se odnose na strance; dostavu stranim diplomatskim misijama i konzularnim uredima u Republici Hrvatskoj isprava i ostalih predmeta u vlasništvu stranaca; davanje DM/KU uputa o postupanju koje se odnosi na boravak i rad stranaca u Republici Hrvatskoj te postupanje s potencijalnim žrtvama trgovanja ljudima; praćenje i nadzor rada DM/KU u postupanju po zahtjevima za reguliranje statusa stranaca u Republici Hrvatskoj; kontinuirano praćenje daljeg razvoja propisa EU, osobito iz konzularnog područja i područja migracija; sudjeluje u radu radnog tijela Vijeća EU koje se bavi konzularnim poslovima ponajprije pružanjem konzularne pomoći i zaštite građanima EU; sudjeluje u razmjeni relevantnih informacija s konzularnim službama drugih država članica EU preko Consular on Line (CoOL) - sustava Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS) za razmjenu podataka korisnih za obavljanje konzularnih funkcija, osobito u kriznim područjima; izdavanje diplomatskih odobrenja za prelet i slijetanje stranih državnih i vojnih zrakoplova te pribavljanje odobrenja za uplovljavanje stranih ratnih, javnih i znanstvenoistraživačkih brodova; ishođenje diplomatskih odobrenja za prelet i slijetanje hrvatskih državnih i vojnih zrakoplova i uplovljavanje hrvatskih državnih i ratnih brodova; posredovanje u vezi s ishođenjem odobrenja za ulazak u Republiku Hrvatsku i/ili prelazak stranih vojnih osoba i vozila te vojnih transporta; izradu izvješća, uputa i stručnih mišljenja, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

9. VII. UPRAVA ZA INFORMACIJSKU SIGURNOST

Članak 107.

(1) VII. Uprava za informacijsku sigurnost obavlja poslove planiranja i nadzora provedbe mjera i standarda informacijske sigurnosti; koordinira zakonom propisane postupke sigurnosnih provjera, kao i redovito i pravovremeno obnavljanje temeljne sigurnosne provjere za sve službenike i namještenike Ministarstva prije isteka roka, koordinira postupke vezane uz izdavanje, pohranu i povlačenje certifikata za pristup klasificiranim podacima za službenike i namještenike na svim certificiranim radnim mjestima, kao i za sve službenike raspoređene na rukovodeća radna mjesta od voditelja Službe na više; vodi Evidenciju zaprimljenih izvješća o provedenoj temeljnoj sigurnosnoj provjeri po datumima provedene provjere i Registar izdanih Uvjerenja o obavljenoj sigurnosnoj provjeri za pristup klasificiranim podacima (Certifikat) s rokovima važenja, te svakog prvog radnog dana u mjesecu dostavlja Glavnom tajništvu, Sektoru za pravne poslove i ljudske resurse Evidenciju zaprimljenih izvješća o provedenim temeljnim sigurnosnim provjerama i važećim Certifikatima za pristup klasificiranim podacima; koordinira postupke vezane uz standarde sigurnosti poslovne suradnje; obavlja poslove distribucije i zaštite nacionalnih, EU i NATO klasificiranih podataka; poslove distribucije diplomatske pošte; poslove 24/7 funkcioniranja komunikacijskog centra Ministarstva; provodi mjere fizičke i tehničke zaštite u objektima Ministarstva i DM/KU; osigurava 24/7 rad IT sustava službe vanjskih poslova, obavlja sve ostale poslove iz područja informatike i telekomunikacija, uključujući primjenu i nadzor rada sustava za distribuciju klasificiranih podataka; poduzima sve potrebne aktivnosti u cilju smanjenja rizika kibernetičkih napada na IT sustav službe vanjskih poslova; planira i realizira sve organizacijske, strojne i aplikativne pretpostavke za učinkoviti nadzor rada, detekciju indikativnih događaja i uklanjanje ugroza IT sustava službe vanjskih poslova; prati razvoj informacijskih tehnologija u domeni kriptologije; prati razvoj modernih tehnologija na području informatike, telekomunikacija i sustava tehničke zaštite te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga; u obavljanju poslova iz svoje nadležnosti, surađuje s ostalim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, sastavnicama sigurnosno-obavještajnog sustava, drugim državnim tijelima, službama i institucijama te međunarodnim partnerima. Uprava za informacijsku sigurnost u okviru svog djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina ili odbora Vijeća Europske unije; priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za sve razine odlučivanja (radnu skupinu, COREPER, Vijeće) te druge informacije i upute potrebne za pravovremeno djelovanje predstavnika Republike Hrvatske u radnim skupinama i odborima Vijeća i prema potrebi sudjeluje na sastancima sljedećih radnih skupina ili odbora Vijeća: Koordinacijski odbor za komunikacijsko-informacijske sustave (CCCIS).

(2) U VII. Upravi za informacijsku sigurnost ustrojavaju se:

9.1. Sektor za informacijsku sigurnost

9.2. Sektor za informatiku i telekomunikacije

9.3. Sektor za kibernetičku sigurnost.

9.1. Sektor za informacijsku sigurnost

Članak 108.

(1) Sektor za informacijsku sigurnost planira i nadzire provedbu poslova informacijske sigurnosti, sukladno Zakonu o tajnosti podataka, Zakonu o sigurnosnim provjerama i Zakonu o informacijskoj sigurnosti; planira, upravlja i nadzire provedbu poslova zaštite službenih podataka Ministarstva; poslova zaprimanja, distribucije, evidentiranja, zaštite i uništavanja međunarodnih klasificiranih podataka u Ministarstvu i DM/KU; planira, upravlja i nadzire provedbu postupka podnošenja zahtjeva za izdavanje Uvjerenja o obavljenoj sigurnosnoj provjeri za pristup klasificiranim podacima i vezane poslovne procese; planira, koordinira i nadzire provedbu ostalih poslovnih procesa koji se tiču postupka sigurnosnih provjera za djelatnike službe vanjskih poslova, osobe koje se primaju na rad u službu vanjskih poslova, osobe koje se upućuju na rad u DM/KU, osobe koje se premještaju u službu vanjskih poslova, osobe koje se upućuju na sekundiranje u inozemstvo, kao i osobe koje se namjeravaju ugovorno angažirati; planira, upravlja i nadzire provedbu poslova distribucije, kontrole i nadzora diplomatskih pošiljki; upravlja i nadzire provedbu poslova distribucije klasificiranih podataka u službi vanjskih poslova; planira, upravlja i nadzire neprekidni rad telekomunikacijsko operativnog centra; planira, upravlja i nadzire provedbu poslova fizičke i tehničke zaštite u štićenim objektima Ministarstva i DM/KU; prati razvoj tehnologija neophodnih za obavljanje poslova iz nadležnosti, planira projektiranje, nadogradnju, održavanje i daljnji razvoj tehničkih sustava i opreme potrebne za obavljanje poslova iz propisane nadležnosti; planira, upravlja i nadzire provedbu mjera i standarda sigurnosti informacijskih sustava Ministarstva; u obavljanju poslova iz svoje nadležnosti, surađuje s ostalim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, sastavnicama sigurnosno-obavještajnog sustava, stručnim državnim tijelima, službama i institucijama te međunarodnim partnerima; sudjeluje u pripremama djelatnika za odlazak na rad u DM/KU, obavlja periodično sigurnosno informiranje, kao i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za informacijsku sigurnost ustrojavaju se:

9.1.1. Služba za informacijsku sigurnost i certifikate

9.1.2. Registar EU i NATO dokumenata

9.1.3. Služba za kriptokomunikaciju i diplomatsku poštu

9.1.4. Služba za fizičku i tehničku zaštitu.

9.1.1. Služba za informacijsku sigurnost i certifikate

Članak 109.

Služba za informacijsku sigurnost i certifikate organizira provedbu i obavljanje poslova informacijske sigurnosti, sukladno Zakonu o tajnosti podataka, Zakonu o sigurnosnim provjerama i Zakonu o informacijskoj sigurnosti; organizira poslove ispunjavanja međunarodno preuzetih obveza po pitanju zaštite međunarodnih i nacionalnih klasificiranih podataka u nadležnosti Ministarstva; u okvirima službe vanjskih poslova, Služba je zadužena za međunarodnu suradnju na području informacijske sigurnosti; organizira provedbu postupka podnošenja zahtjeva za izdavanje Uvjerenja o obavljenoj sigurnosnoj provjeri (Certifikat) za pristup klasificiranim podacima i vezane poslovne procese; vodi Registar izdanih certifikata s rokovima važenja, provodi sigurnosna informiranja, te vodi evidencije potpisanih izjava o postupanju s klasificiranim podacima; koordinira izradu popisa dužnosti i poslova za koje je potrebno Uvjerenje o sigurnosnoj provjeri (certifikat); savjetuje u postupcima deklasifikacije podataka i promjene stupnja tajnosti klasificiranog podatka, te periodične procjene stupnja tajnosti podataka; organizira provedbu ostalih poslovnih procesa koji se tiču postupka sigurnosnih provjera i organizira redovito i pravovremeno obnavljanje temeljne sigurnosne provjere za sve službenike i namještenike Ministarstva prije isteka roka, vodi Evidenciju zaprimljenih izvješća o provedenim temeljnim sigurnosnim provjerama po datumima provedene provjere, te priprema ažurirani popis službenika i namještenika s važećom temeljnom sigurnosnom provjerom i važećim Certifikatom za pristup klasificiranim podacima radi dostave Glavnom tajništvu, Sektoru za pravne poslove i ljudske resurse svakog prvog radnog dana u mjesecu. Služba surađuje i koordinira rad s ostalim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, sastavnicama sigurnosno-obavještajnog sustava, stručnim državnim tijelima, službama i institucijama Republike Hrvatske i međunarodnim partnerima te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

9.1.2. Registar EU i NATO dokumenata

Članak 110.

(1) Registar EU i NATO dokumenata, kao služba u Sektoru za informacijsku sigurnost, obavlja poslove zaprimanja, evidentiranja, distribucije, pohranjivanja, uništavanja i zaštite EU i NATO klasificiranih podataka u Ministarstvu i DM/KU; obavlja poslove distribucije EU klasificiranih podataka nadležnim tijelima državne uprave u slučaju takve potrebe, sukladno važećim pravnim propisima i sigurnosnim procedurama; Registar je nacionalna središnja točka za obavljanje poslova međunarodne dostave EU klasificiranih podataka iz Republike Hrvatske prema tijelima EU i drugim međunarodnim primateljima; obavlja svakodnevni operativni rad na klasificiranim EU i NATO informacijskim sustavima u Ministarstvu; nadležna je za davanje uputa, obuku i nadzor rada Kontrolnih točaka u DM/KU; obavlja kontrolu postupanja u Kontrolnim točkama; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) Registar EU i NATO dokumenata ustrojava se uz odgovarajuću primjenu odredaba o ustrojavanju službe.

9.1.3. Služba za kriptokomunikaciju
 i diplomatsku poštu

Članak 111.

Služba za kriptokomunikaciju i diplomatsku poštu obavlja poslove distribucije, kontrole i nadzora diplomatskih pošiljki; poslove upravljanja i operativnog rada sustava za kripto-komunikaciju Ministarstvu i DM/KU; zaprima političku dokumentaciju za distribuciju kroz IKOS sustav i po potrebi usklađuje tehničke i druge parametre sukladno utvrđenim standardima; osigurava rad 24/7 telekomunikacijsko operativnog centra i osigurava 24-satnu komunikaciju Ministarstva s DM/KU i ostalim tijelima državne uprave; ima funkciju Kontrolne točke za prijem EU klasificiranih podataka izvan redovnog radnog vremena; te obavlja i druge poslove iz svog djelokruga.

9.1.4. Služba za fizičku i tehničku zaštitu

Članak 112.

(1) Služba za fizičku i tehničku zaštitu, sukladno planovima osiguranja, organizira i nadzire rad djelatnika sigurnosti u Ministarstvu, utvrđuje standarde i nadzire provedbu poslova fizičke zaštite u štićenim objektima DM/KU u inozemstvu; sudjeluje u izradi planova osiguranja objekata Ministarstva i DM/KU u inozemstvu; sukladno planovima osiguranja, organizira i provodi poslove tehničke zaštite štićenih objekata Ministarstva i DM/KU u inozemstvu; u suradnji s nadležnim ustrojstvenim jedinicama Glavnog tajništva koordinira i provodi poslove prilagodbe objekata Ministarstva i DM/KU propisanim mjerama i standardima fizičke i tehničke sigurnosti; u koordinaciji s nadležnim ustrojstvenim jedinicama Glavnog tajništva sudjeluje u izvidima objekata DM/KU u slučajevima izgradnje, preseljenja, otvaranja i zakupa novog prostora; organizira i sudjeluje u obavljanju poslova projektiranja, ugradnje, nadogradnje, održavanja i daljnjeg razvoja sustava tehničke zaštite u Ministarstvu i DM/KU, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Službi za fizičku i tehničku zaštitu ustrojavaju se:

9.1.4.1. Odjel za fizičku zaštitu

9.1.4.2. Odjel za tehničku zaštitu.

9.1.4.1. Odjel za fizičku zaštitu

Članak 113.

Odjel za fizičku zaštitu obavlja poslove unutarnjeg osiguranja Ministarstva i osiguranja objekata DM/KU u inozemstvu; u suradnji s nadležnim tijelima Republike Hrvatske sudjeluje u izradi sigurnosne procjene ugroženosti štićenih objekata službe vanjskih poslova; zadužen je za planiranje, realizaciju, nadzor i analizu provedbe planova osiguranja koji se odnose na aktivnosti fizičkog i tehničkog osiguranja Ministarstva i DM/KU u inozemstvu; koordinira, nadzire, prikuplja i analizira izradu Elaborata štićenja objekata službe vanjskih poslova te obavlja ostale poslove iz svog djelokruga.

9.1.4.2. Odjel za tehničku zaštitu

Članak 114.

Odjel za tehničku zaštitu nadležan je za planiranje, projektiranje, izgradnju, održavanje i nadzor nad radom protuprovalnih i sustava video nadzora te svih mehaničkih elemenata namijenjenih tehničkoj zaštiti objekata; prati i primjenjuje domaće i međunarodne standarde, norme i propise iz područja tehničke zaštite; prati razvoj tehnologija u domeni sustava tehničke zaštite; u planiranju i provedbi poslova iz svog djelokruga rada usvaja i prilagođava mjere tehničke i fizičke zaštite sigurnosnim standardima NATO i EU te obavlja i ostale poslove iz svog djelokruga.

9.2. Sektor za informatiku i telekomunikacije

Članak 115.

(1) Sektor za informatiku i telekomunikacije obavlja poslove planiranja, projektiranja, realizacije, nadzora rada te održavanja mrežne i serverske infrastrukture, korisničkog segmenta računalne infrastrukture i informatizacije, aplikativnih sustava i digitalizacije poslovnih procesa službe vanjskih poslova; nadležan je za planiranje, projektiranje, realizaciju te održavanje informacijskih i telekomunikacijskih sustava službe vanjskih poslova; planira, upravlja i nadzire poslove neophodne za povezivanje s informacijskim i telekomunikacijskim sustavima drugih tijela državne uprave i nadležnih državnih tijela Republike Hrvatske, EU i NATO; prati i primjenjuje domaće i međunarodne standarde, norme i propise iz područja informatike, telekomunikacija i informacijske sigurnosti; prati razvoj tehnologija u domeni informatike, telekomunikacija i informacijske sigurnosti; planira informatičku i tehničku potporu svim funkcijama službe vanjskih poslova u Ministarstvu i DM/KU; u koordinaciji s vlasnicima poslovnih procesa sudjeluje u definiranju potreba, odnosno tehnoloških mogućnosti digitalizacije poslovnih procesa, definira uvjete za implementaciju aplikacija u IT sustavu službe vanjskih poslova, tamo gdje je nužno potrebno preuzima i poslove administriranja dijela poslovnih aplikacija; utvrđuje norme i standarde za odabir i uporabu osnovne strojne i programske opreme, kao i opreme za korisnički rad; sudjeluje u pripremama djelatnika za odlazak na rad u DM/KU; planira i provodi informatičko osposobljavanje djelatnika službe vanjskih poslova; prati razvoj tehnologija u domeni kriptologije i zaštite od kibernetičkih napada; planira, vodi brigu o zaštiti i smještaju grupa podataka na poslužiteljskim računalima, te obavlja i druge poslove iz svog djelokruga. Pri planiranju i provođenju poslova iz propisane nadležnosti, direktno surađuje i koordinira sve svoje aktivnosti sa Sektorom za kibernetičku sigurnost.

(2) U Sektoru za informatiku i telekomunikacije ustrojavaju se:

9.2.1. Služba za mrežnu i serversku infrastrukturu

9.2.2. Služba za računalnu infrastrukturu i informatizaciju

9.2.3. Služba za aplikativne sustave i digitalizaciju

9.2.4. Služba za telekomunikacije.

9.2.1. Služba za mrežnu i
 serversku infrastrukturu

Članak 116.

Služba za mrežnu i serversku infrastrukturu obavlja poslove održavanja i nadogradnje računalnih mreža i poslužiteljske infrastrukture za potrebe službe vanjskih poslova; prati razvoj i primjenjuje najnovije tehnologije u domeni projektiranja, održavanja i izvedbe računalnih mreža i poslužiteljske infrastrukture; koordinira i obavlja poslove neophodne za povezivanje s informacijskim i telekomunikacijskim sustavima drugih tijela državne uprave i drugih državnih tijela Republike Hrvatske, sastavnica sigurnosno-obavještajnog sustava Republike Hrvatske, te institucija i tijela EU i NATO; provodi administratorski nadzor nad radom informacijskih sustava službe vanjskih poslova; obavlja stručni nadzor i upravlja radom poslužiteljskih računala, te mrežnom i ostalom opremom informacijskih sustava; izvodi nadogradnju i unaprjeđenje informacijsko-komunikacijskih sustava; vodi brigu o zaštiti i smještaju grupa podataka na poslužiteljskim računalima; administrira baze podataka i aplikacije; nadzire ulaze u sustav i administrira korisnička prava; prati razvoj informacijskih tehnologija u domeni kriptologije; u suradnji sa službama Sektora za kibernetičku sigurnost priprema projekte novih kriptoloških sustava za potrebe službe vanjskih poslova; Služba usko surađuje s nadležnim službama Sektora za kibernetičku sigurnost na primjeni mjera zaštite informacijskih sustava i primjeni sigurnosne politike informacijskih sustava u službi vanjskih poslova. U koordinaciji s ostalim ustrojstvenim jedinicama u Upravi, po potrebi rješava prijave i zahtjeve korisnika zaprimljene putem Helpdeska te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

9.2.2. Služba za računalnu infrastrukturu
 i informatizaciju

Članak 117.

Služba za računalnu infrastrukturu i informatizaciju obavlja poslove opremanja službe vanjskih poslova informatičkom opremom; primjenjuje norme i standarde za nabavu, raspodjelu i korištenje osnovne i dopunske strojne i programske opreme za rad korisnika u Ministarstvu i DM/KU; rješava korisničke zahtjeve za opremanjem informatičkom opremom u Ministarstvu i DM/KU sukladno propisanim standardima; provodi informatičko osposobljavanje djelatnika Ministarstva; priprema za rad i održava korisnička računala u Ministarstvu i DM/KU; provodi sigurnosnu politiku informacijskih sustava u službi vanjskih poslova; pruža informatičku potporu u organizaciji sastanaka na daljinu putem suvremenih audio i video tehnologija. U koordinaciji s ostalim ustrojstvenim jedinicama u Upravi, po potrebi rješava prijave i zahtjeve korisnika zaprimljene putem Helpdeska te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

9.2.3. Služba za aplikativne sustave i digitalizaciju

Članak 118.

Služba za aplikativne sustave i digitalizaciju u direktnom kontaktu s vlasnicima poslovnih procesa obavlja poslove planiranja i utvrđivanja kriterija za projektiranje, primjenu i održavanje korisničkih aplikacija i baza podataka za pojedine poslovne procese službe vanjskih poslova; sudjeluje u održavanju baza podataka i aplikativnih rješenja; izrađuje analize i preporuke za uvođenje i primjenu aplikativnih rješenja; sukladno potrebama korisnika, upućuje na izmjene u programskim i aplikativnim rješenjima; administrira nužan dio pojedinih aplikativnih sustava; sudjeluje u digitalizaciji poslovnih procesa, provodi utvrđenu sigurnosnu politiku informacijskih sustava u službi vanjskih poslova. U koordinaciji s ostalim ustrojstvenim jedinicama u Upravi, po potrebi rješava prijave i zahtjeve korisnika zaprimljene putem Helpdeska te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

9.2.4. Služba za telekomunikacije

Članak 119.

Služba za telekomunikacije obavlja poslove održavanja i nadogradnje telekomunikacijskih sustava u službi vanjskih poslova; provodi opremanje telekomunikacijskom opremom; primjenjuje moderne telekomunikacijske tehnologije; primjenjuje norme i standarde za nabavu, raspodjelu i korištenje telekomunikacijske opreme za korisnički rad u Ministarstvu i DM/KU; rješava korisničke zahtjeve za opremanjem telekomunikacijskom opremom u Ministarstvu i DM/KU sukladno propisanim standardima; provodi osposobljavanje djelatnika Ministarstva; obavlja poslove projektiranja i ugradnje telekomunikacijske infrastrukture i opreme Ministarstva i DM/KU; obavlja i druge složene poslove u domeni telekomunikacija; priprema projekte novih telekomunikacijskih sustava i tehnologija; prati i stručno nadzire rad i funkcioniranje telekomunikacijskih sustava; provodi sigurnosnu politiku informacijskih sustava u službi vanjskih poslova. U koordinaciji s ostalim ustrojstvenim jedinicama u Upravi, po potrebi rješava prijave i zahtjeve korisnika zaprimljene putem Helpdeska te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

9.3. Sektor za kibernetičku sigurnost

Članak 120.

(1) Sektor za kibernetičku sigurnost, u suradnji s nadležnim tijelima Republike Hrvatske, te uz koordinaciju sa Sektorom za informacijsku sigurnost i Sektorom za informatiku i telekomunikacije, poduzima sve potrebne aktivnosti u cilju smanjenja rizika kibernetičkih napada na IT sustav službe vanjskih poslova; planira i realizira sve organizacijske, strojne i aplikativne pretpostavke za učinkoviti nadzor rada, detekciju indikativnih događaja i uklanjanje ugroza IT sustava službe vanjskih poslova; aktivno sudjeluje u određivanju sigurnosne politike informacijskih sustava u službi vanjskih poslova; neposredno upravlja, administrira i nadzire rad sustava i uređaja namijenjenih za distribuciju klasificiranih podataka u službi vanjskih poslova; s nadležnim tijelima Republike Hrvatske koordinira i realizira sve aktivnosti potrebne za (re)akreditaciju sustava namijenjenih za distribuciju klasificiranih podataka; prati razvoj informacijskih tehnologija u domeni kriptologije; u suradnji sa službama Sektora za informatiku i telekomunikacije priprema projekte novih kriptoloških sustava za potrebe službe vanjskih poslova; sudjeluje u pripremama djelatnika za odlazak na rad u DM/KU, obavlja periodično sigurnosno informiranje, kao i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za kibernetičku sigurnost ustrojavaju se:

9.3.1. Služba za kibernetičku sigurnost

9.3.2. Služba za kriptosustave.

9.3.1. Služba za kibernetičku sigurnost

Članak 121.

Služba za kibernetičku sigurnost je mjesto centraliziranog nadzora svih događaja u IT infrastrukturi službe vanjskih poslova i kontakt točka tijelima Republike Hrvatske nadležnim za kibernetičku sigurnost (SK@UT centru, a budućem nacionalnom centru za kibernetičku sigurnost). Služba za kibernetičku sigurnost nadležna je za planiranje, projektiranje, realizaciju i održavanje centralnog sustava nadzora rada cjelokupnog IT sustava službe vanjskih poslova; prati incidente, prima obavijesti o incidentima, pruža rana upozorenja i najave te informira o rizicima i incidentima; provodi dinamičku analizu rizika i incidenata te izrađuje pregled situacije u sustavu; u koordinaciji s ostalim ustrojstvenim jedinicama Uprave provodi redovite provjere ranjivosti IT sustava službe vanjskih poslova; poduzima sve potrebne radnje u cilju smanjenja rizika i otklanjanja eventualnih posljedica kibernetičkih napada te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

9.3.2. Služba za kriptosustave

Članak 122.

Služba za kriptosustave primarno je nadležna za implementaciju, administriranje, održavanje uređaja i sustava namijenjenih distribuciji klasificiranih podataka u službi vanjskih poslova; nadležna je za koordinaciju izrade, izradu i ažuriranje cjelokupne dokumentacije potrebne za (re)akreditaciju sustava i uređaja namijenjenih za distribuciju klasificiranih podataka u službi vanjskih poslova; u obavljanju svojih poslova i zadaća, surađuje sa sigurnosnim tijelima Republike Hrvatske nadležnima za pitanja implementacije, održavanja i administriranja uređaja i sustava iz svoje nadležnosti, kao i s nadležnim stručnim službama EU i NATO. U koordinaciji s ostalim ustrojstvenim jedinicama u VII. Upravi za informacijsku sigurnost rješava prijave i zahtjeve korisnika zaprimljene putem Helpdeska, te obavlja ostale poslove iz svoga djelokruga.

10. VIII. UPRAVA ZA GOSPODARSKE POSLOVE I RAZVOJNU SURADNJU

Članak 123.

(1) VIII. Uprava za gospodarske poslove i razvojnu suradnju obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na provedbu gospodarskog dijela vanjske politike Republike Hrvatske; koordinira bilateralne gospodarske poslove Republike Hrvatske s inozemstvom; izrađuje prijedloge jačanja hrvatskog izvoza, nastupa hrvatskih tvrtki u inozemstvu i uspješnog integriranja politike izvoza i politike stranih ulaganja; pruža potporu službenoj politici Vlade Republike Hrvatske za internacionalizaciju hrvatskog gospodarstva; prati i provodi službenu investicijsku politiku Vlade Republike Hrvatske; prati i usklađuje rad diplomata zaduženih za gospodarske poslove u DM/KU; prati aktivnosti međunarodnih organizacija i institucija u području gospodarstva i financija, te s njima surađuje i unaprjeđuje odnose između njih i Republike Hrvatske, što se prvenstveno odnosi na Organizaciju za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO) te gospodarske agencije Ujedinjenih naroda (UN); obavlja poslove koji se odnose na provedbu Zajedničke trgovinske politike EU, zastupa interese Republike Hrvatske u tijelima Vijeća EU nadležnim za međunarodnu trgovinu; priprema prijedloge stajališta u dijelu trgovinske politike za sastanke Europskog vijeća, Vijeća za opće poslove i nadležna je za pripremu prijedloga stajališta i sudjelovanja predstavnika Republike Hrvatske na sastancima Vijeća za vanjske poslove u formatu ministara trgovine; obavlja stručne poslove vezane uz sklapanje, primjenu i tumačenje međunarodnih ugovora o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja te kreira politike zaštite ulaganja i rješavanja sporova između investitora i države i koordinira njihovu usklađenost s pristupom EU; predlaže Vladi Republike Hrvatske sklapanje tih ugovora, vodi pregovore radi njihovog sklapanja; rukovodi radom Međuresornog povjerenstva za postupanje po zahtjevima stranih ulagača vezanim uz sporove koji proizlaze iz dvostranih ugovora Republike Hrvatske iz područja poticanja i zaštite ulaganja; obavlja poslove vezane uz izradu propisa EU vezano za nadzor robe s dvojnom namjenom, robe koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, te propisa o uspostavi obveza dužne pažnje europskih uvoznika za opskrbni lanac kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata, koji potječu iz područja pogođenih sukobom i visoko rizičnih područja; priprema podloge i koordinira stajališta Republike Hrvatske u područjima nadzora robe s dvojnom namjenom; priprema nacrte prijedloga zakona i prijedloge drugih propisa kojima se omogućuje direktna primjena propisa EU; procjenjuje zahtjeve i izdaje dozvole za izvoz robe s dvojnom namjenom i sve druge poslove vezane uz nadzor, evidenciju i provedbu izvoznih dozvola; usklađuje politiku razvojne suradnje i humanitarne pomoći s gospodarskom, trgovinskom i vanjskom politikom Republike Hrvatske; sudjeluje u oblikovanju europske razvojne politike; nadležna je za pripremu prijedlog stajališta i sudjelovanja predstavnika Republike Hrvatske na sastancima Vijeća za vanjske poslove u razvojnom formatu; potiče uključivanje svih dionika civilnog društva, privatnog sektora i znanstvene zajednice u oblikovanje i provedbu razvojne suradnje; potiče aktivnosti usmjerene na informiranje i obrazovanje građana o razvojnoj politici; sudjeluje u izradi proračuna namijenjenog razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći, te prati njegovo izvršenje; vodi razvojni dijalog s partnerima u cilju utvrđivanja njihovih potreba i izrade odgovarajuće ponude razvojne suradnje; potiče suradnju s ostalim donatorima i usklađuje zajedničko djelovanje u trećim zemljama, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga. Uprava za gospodarske poslove i razvojnu suradnju u okviru svog djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina ili odbora Vijeća Europske unije; priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za sve razine odlučivanja (radnu skupinu, COREPER, Vijeće) te druge informacije i upute potrebne za pravovremeno djelovanje predstavnika Republike Hrvatske u radnim skupinama i odborima Vijeća i prema potrebi sudjeluje na sastancima sljedećih radnih skupina ili odbora Vijeća: Odbor za trgovinsku politiku (OTP); Radna skupina za Europsko udruženje slobodne trgovine (EFTA) u suradnji s Upravom za Europu; Radna skupina za Afriku, Karibe i Pacifik (AKP); Radna skupina za robu s dvojnom namjenom; Radna skupina za trgovinska pitanja; Radna skupina za razvojnu suradnju i međunarodna partnerstva (CODEV- PI); Radna skupina za humanitarnu pomoć i pomoć u hrani (COHAFA); Radna skupina za sirovine (PROBA); Ad hoc radna skupina za više-agencijsku platformu za koordinaciju donatora za potporu sanaciji, oporavku i obnovi Ukrajine u suradnji s Upravom za političke poslove; Aranžman EU-a za integrirani politički odgovor na krizu (IPCR) za Ukrajinu u suradnji s Upravom za političke poslove.

(2) U VIII. Upravi za gospodarske poslove i razvojnu suradnju ustrojavaju se:

10.1. Sektor za bilateralne gospodarske odnose

10.2. Sektor za multilateralne gospodarske odnose

10.3. Sektor za trgovinsku i investicijsku politiku

10.4. Sektor za razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć.

10.1. Sektor za bilateralne gospodarske odnose

Članak 124.

(1) Sektor za bilateralne gospodarske odnose obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na provedbu gospodarskog dijela vanjske politike Republike Hrvatske; koordinira bilateralne gospodarske poslove Republike Hrvatske s inozemstvom; izrađuje stručne informacije u svrhu pripreme uputa DM/KU iz područja bilateralnih gospodarskih poslova; prati rad DM/KU u području gospodarske diplomacije te daje prijedloge za njegovo unapređenje; izrađuje prijedloge jačanja hrvatskog izvoza, nastupa hrvatskih tvrtki u inozemstvu i uspješnog integriranja politike izvoza i politike stranih ulaganja te obavlja sve druge stručne i administrativne poslove potpore službenoj politici Vlade Republike Hrvatske za internacionalizaciju hrvatskog gospodarstva, te prati i provodi službenu investicijsku politiku Vlade Republike Hrvatske; prati stanje i trendove u gospodarstvima zemalja partnera i predlaže aktivnosti za jačanje gospodarskih odnosa te s tim u vezi surađuje sa svim tijelima državne uprave, agencijama, institucijama i poslovnom zajednicom u Republici Hrvatskoj; priprema i sudjeluje u sjednicama međuvladinih komisija/odbora/radnih tijela/povjerenstava za gospodarsku suradnju i provedbi njihovih zaključaka; priprema i sudjeluje u bilateralnim posjetima i ostalim bilateralnim gospodarskim aktivnostima; vodi bazu izvoznih prilika prikupljenih od DM/KU; obrađuje i analizira izvozne prilike te ih dostavlja poslovnim udruženjima i po potrebi izravno hrvatskim izvoznicima, odgovara na upite izvoznika te im po potrebi pruža podršku u natječajnom procesu; obavlja stručne poslove vezane uz sklapanje i izvršavanje međunarodnih ugovora iz područja gospodarske suradnje te prati provedbu navedenih ugovora; daje mišljenja, priprema očitovanja, stručna izvješća i materijale za državne dužnosnike, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za bilateralne gospodarske odnose ustrojavaju se:

10.1.1. Služba za europske zemlje

10.1.2. Služba za izvaneuropske zemlje

10.1.3. Služba za zemlje jugoistočne Europe.

10.1.1. Služba za europske zemlje

Članak 125.

Služba za europske zemlje obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na provedbu gospodarskog dijela vanjske politike Republike Hrvatske prema državama EU (Italija, Slovenija, Mađarska, Austrija, Belgija, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Portugal, Španjolska, Švedska, Njemačka, Poljska, Češka, Slovačka, Bugarska, Rumunjska, Grčka, Cipar, Malta), EFTA-e (Island, Švicarska, Lihtenštajn, Norveška) te Ujedinjenog Kraljevstva, Andore, Monaka, Svete Stolice i San Marina u inozemstvu iz djelokruga rada Sektora za bilateralne gospodarske odnose, posebno na području gospodarske diplomacije; prati i usklađuje rad diplomata zaduženih za gospodarske poslove u DM/KU, posebice u smislu izvršenja radnih zadataka po pojedinim aktualnim izvoznim i investicijskim projektima; prati stanje i trendove u gospodarstvima pojedinih zemalja partnera i predlaže aktivnosti za jačanje gospodarskih odnosa te s tim u vezi surađuje sa svim tijelima državne uprave, agencijama, institucijama i poslovnom zajednicom u Republici Hrvatskoj; priprema i sudjeluje u sjednicama međuvladinih komisija/odbora za gospodarsku suradnju i provedbi njihovih zaključaka; priprema i sudjeluje u bilateralnim posjetima hrvatskoga gospodarskog izaslanstva inozemstvu i obratno; priprema i sudjeluje u bilateralnim međunarodnim aktivnostima kao što su konferencije, forumi, okrugli stolovi i sl.; sudjeluje u radu mješovitih odbora za gospodarsku suradnju; prati, koordinira i organizira susrete Gospodarskog diplomatskog kluba; inicira i sudjeluje u promociji hrvatskog gospodarstva u inozemstvu; izrađuje posebne preglede, informacije, izvješća i analize iz područja gospodarske bilaterale; izrađuje informacije iz područja bilaterale na mrežnim stranicama gospodarske diplomacije, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

10.1.2. Služba za izvaneuropske zemlje

Članak 126.

Služba za izvaneuropske zemlje obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na provedbu gospodarskog dijela vanjske politike Republike Hrvatske prema državama Sjeverne Amerike (Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadom); Srednje i Južne Amerike (Antigvom i Barbudom, Argentinom, Bahamima, Barbadosom, Belizeom, Bolivijom, Brazilom, Čileom, Dominikom, Dominikanskom Republikom, Ekvadorom, El Salvadorom, Grenadom, Gvajanom, Gvatemalom, Haitijem, Hondurasom, Jamajkom, Kolumbijom, Kostarikom, Kubom, Meksikom, Nikaragvom, Panamom, Paragvajem, Peruom, Surinamom, Svetom Lucijom, Svetim Kristoforom i Nevisom, Svetim Vincentom i Grenadinima, Trinidadom i Tobagom, Urugvajem i Venezuelom); Euroazije (Rusija, Kazahstan, Kirgistan, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan); Istočnoga partnerstva (Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Gruzija, Moldova i Ukrajina); Azije i Oceanije (Kina, Japan, Mongolija, Demokratska Narodna Republika Koreja, Republika Koreja, Indonezija, Malezija, Filipini, Bruneji Darussalam, Singapur, Tajland, Laos, Vijetnam, Kambodža, Mjanmar, Istočni Timor, Pakistan, Afganistan, Indija, Nepal, Butan, Šri Lanka, Bangladeš, Maldivi, Australija, Fidži, Kiribati, Maršalovo Otočje, Mikronezija, Nauru, Novi Zeland, Palau, Papua Nova Gvineja, Salomonovo Otočje, Samoa, Tonga, Tuvalu i Vanuatu); Bliskog istoka, Sjeverne Afrike i Perzijskog zaljeva te Južnog susjedstva (Alžir, Egipat, Libija, Maroko, Tunis, Bahrein, Irak, Iran, Izrael, Jemen, Jordan, Katar, Kuvajt, Libanon, Oman, Palestinska Samouprava, Saudijska Arabija, Sirija, Ujedinjeni Arapski Emirati); Subsaharske Afrike (Angola, Benin, Bocvana, Burkina Faso, Burundi, Côte d`Ivoire, Čad, Demokratska Republika Kongo, Džibuti, Ekvatorska Gvineja, Eritreja, Etiopija, Gabon, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja Bisau, Južna Afrika, Južni Sudan, Kamerun, Kabo Verde, Kenija, Komori, Lesoto, Liberija, Madagaskar, Malavi, Mali, Mauricijus, Mauritanija, Mozambik, Namibija, Niger, Nigerija, Republika Kongo, Ruanda, Sejšeli, Senegal, Sijera Leone, Somalija, Srednjoafrička Republika, Sudan, Svazi, Sveti Toma i Prinsipe, Tanzanija, Togo, Uganda, Zambija, Zimbabve) u inozemstvu iz djelokruga rada Sektora za bilateralne gospodarske odnose, posebno na području gospodarske diplomacije; prati i usklađuje rad diplomata zaduženih za gospodarske poslove u DM/KU, posebice u smislu izvršenja radnih zadataka po pojedinim aktualnim izvoznim i investicijskim projektima; prati stanje i trendove u gospodarstvima pojedinih zemalja partnera i predlaže aktivnosti za jačanje gospodarskih odnosa te s tim u vezi surađuje sa svim tijelima državne uprave, agencijama, institucijama i poslovnom zajednicom u Republici Hrvatskoj; priprema i sudjeluje u sjednicama međuvladinih komisija/odbora za gospodarsku suradnju i provedbi njihovih zaključaka; priprema i sudjeluje u bilateralnim posjetima hrvatskoga gospodarskog izaslanstva inozemstvu i obratno; priprema i sudjeluje u bilateralnim međunarodnim aktivnostima kao što su konferencije, forumi, okrugli stolovi i sl.; sudjeluje u radu mješovitih odbora za gospodarsku suradnju; prati, koordinira i organizira susrete Gospodarskog diplomatskog kluba; inicira i sudjeluje u promociji hrvatskog gospodarstva u inozemstvu; izrađuje posebne preglede, informacije, izvješća i analize iz područja gospodarske bilaterale; izrađuje informacije iz područja bilaterale na mrežnim stranicama gospodarske diplomacije, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

10.1.3. Služba za zemlje jugoistočne Europe

Članak 127.

Služba za zemlje jugoistočne Europe obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na provedbu gospodarskog dijela vanjske politike Republike Hrvatske prema državama jugoistočne Europe (Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Srbija, Albanija, Kosovo, Sjeverna Makedonija i Turska) u inozemstvu iz djelokruga rada Sektora za bilateralne gospodarske odnose, posebno na području gospodarske diplomacije; prati i usklađuje rad diplomata zaduženih za gospodarske poslove u DM/KU, posebice u smislu izvršenja radnih zadataka po pojedinim aktualnim izvoznim i investicijskim projektima; prati stanje i trendove u gospodarstvima pojedinih zemalja partnera i predlaže aktivnosti za jačanje gospodarskih odnosa te s tim u vezi surađuje sa svim tijelima državne uprave, agencijama, institucijama i poslovnom zajednicom u Republici Hrvatskoj; priprema i sudjeluje u sjednicama međuvladinih komisija/odbora za gospodarsku suradnju i provedbi njihovih zaključaka; priprema i sudjeluje u bilateralnim posjetima hrvatskoga gospodarskog izaslanstva inozemstvu i obratno; priprema i sudjeluje u bilateralnim međunarodnim aktivnostima kao što su konferencije, forumi, okrugli stolovi i sl.; sudjeluje u radu mješovitih odbora za gospodarsku suradnju; prati, koordinira i organizira susrete Gospodarskog diplomatskog kluba; inicira i sudjeluje u promociji hrvatskog gospodarstva u inozemstvu; izrađuje posebne preglede, informacije, izvješća i analize iz područja gospodarske bilaterale; izrađuje informacije iz područja bilaterale na mrežnim stranicama gospodarske diplomacije, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

10.2. Sektor za multilateralne gospodarske odnose

Članak 128.

(1) Sektor za multilateralne gospodarske odnose obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na pripremu nacrta prijedloga zakona i prijedloga drugih propisa iz nadležnosti Sektora; prati aktivnosti međunarodnih organizacija i institucija u području gospodarstva i financija te s njima surađuje i unaprjeđuje odnose između njih i Republike Hrvatske, što se prvenstveno odnosi na Organizaciju za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Gospodarsku komisiju Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE), gospodarske agencije Ujedinjenih naroda, a posebno Organizaciju Ujedinjenih naroda za industrijski razvoj (UNIDO), Konferenciju Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD), Svjetsku organizaciju za intelektualno vlasništvo (WIPO), Međunarodni monetarni fond (IMF) i Svjetsku banku (WB), Razvojnu banku Vijeća Europe (CEB), Međunarodnu banku za obnovu i razvoj (IBRD), Organizaciju za prehranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO), Svjetsku turističku organizaciju (UNWTO) i brojne druge multilateralne organizacije i inicijative; usklađuje, provodi i koordinira s drugim tijelima državne uprave sve aktivnosti u vezi sa članstvom Republike Hrvatske ili namjeri učlanjenja u međunarodne organizacije i institucije na području gospodarstva i financija; koordinira radom Pregovaračke skupine za pristupanje Republike Hrvatske OECD-u predlaže i prati usklađivanje hrvatskog zakonodavstva i provođenje preuzetih obaveza, u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave sukladno djelokrugu službe, sudjeluje u koordinaciji pripreme nacionalnih stajališta i usklađivanja aktivnosti koje se odnose na sudjelovanje i zastupanje hrvatskih interesa u tijelima EU, sukladno djelokrugu Službe (Partnerski instrument Europske komisije - Odbor za partnerski instrument/Partnership Instrument Committee; Ad hoc radna skupina za pripremu međunarodnih razvojnih konferencija u Vijeću EU); koordinira suradnju u okviru svoga djelokruga s institucijama Republike Hrvatske; redovno komunicira sa Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU u Bruxellesu, Stalnom misijom Republike Hrvatske pri UN u Ženevi i Beču; koordinira aktivnosti intenziviranja suradnje Republike Hrvatske s OECD-om u cilju pristupanja OECD-u te koordinira aktivnosti pristupnoga procesa; izrađuje izvješća, mišljenja i preglede iz područja suradnje s multilateralnim gospodarskim organizacijama koji služe kao stručna podloga za strateške dokumente Vlade Republike Hrvatske i prilagodbu postojećega zakonskoga okvira; koordinira aktivnosti glede kandidatura Republike Hrvatske za članstvo u gospodarskim i financijskim organizacijama izvan sustava UN-a; prati i analizira procese i rasprave unutar skupina G7 i G20 te na vodećim međunarodnim gospodarskim skupovima (npr. Svjetski gospodarski forum u Davosu, Crans Montani i sl.); koordinira nastupe i sudjelovanje predstavnika drugih tijela državne uprave na međunarodnim konferencijama i skupovima iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za multilateralne gospodarske odnose ustrojavaju se:

10.2.1. Služba za OECD

10.2.2. Služba za međunarodne gospodarske organizacije.

10.2.1. Služba za OECD

Članak 129.

Služba za OECD (Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj) usklađuje, provodi i koordinira s drugim tijelima državne uprave sve aktivnosti u vezi s članstvom Republike Hrvatske u OECD-u; koordinira radom Pregovaračke skupine za pristupanje OECD-u; predlaže i prati usklađivanje hrvatskog zakonodavstva i provođenje preuzetih obaveza, u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave, sukladno djelokrugu Službe, sudjeluje u koordinaciji pripreme nacionalnih stajališta i usklađivanja aktivnosti koje se odnose na sudjelovanje i zastupanje hrvatskih interesa u tijelima EU (Partnerski instrument Europske komisije - Odbor za partnerski instrument/Partnership Instrument Committee; Ad hoc radna skupina za pripremu međunarodnih razvojnih konferencija u Vijeću EU); koordinira suradnju u okviru svoga djelokruga s institucijama Republike Hrvatske; redovno komunicira sa Stalnim predstavništvom Republike Hrvatske pri EU u Bruxellesu, Stalnom misijom Republike Hrvatske pri UN u Ženevi i Beču; koordinira aktivnosti intenziviranja suradnje Republike Hrvatske s OECD-om u cilju ostvarivanja članstva u OECD-u te priprema aktivnosti pristupnoga procesa; izrađuje izvješća, mišljenja i preglede iz područja suradnje s OECD-om koji služe kao stručna podloga za strateške dokumente Vlade Republike Hrvatske i prilagodbu postojećega zakonskoga okvira te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

10.2.2. Služba za međunarodne gospodarske organizacije

Članak 130.

Služba za međunarodne gospodarske organizacije prati aktivnosti međunarodnih organizacija i institucija u području gospodarstva i financija; obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na suradnju s tim organizacijama; te s njima surađuje i unaprjeđuje odnose između njih i Republike Hrvatske, što se prvenstveno odnosi na Gospodarsku komisiju Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE), gospodarske agencije Ujedinjenih naroda, a posebno Organizaciju Ujedinjenih naroda za industrijski razvoj (UNIDO), Konferenciju Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD), Svjetsku organizaciju za intelektualno vlasništvo (WIPO), Međunarodni monetarni fond (IMF) i Svjetsku banku (WB), Razvojnu banku Vijeća Europe (CEB), Međunarodnu banku za obnovu i razvoj (IBRD), Organizaciju za prehranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO), Svjetsku turističku organizaciju (UNWTO) i brojne druge multilateralne organizacije i inicijative; usklađuje, provodi i koordinira s drugim tijelima državne uprave sve aktivnosti u vezi sa članstvom Republike Hrvatske ili namjeri učlanjenja u međunarodne organizacije i institucije na području gospodarstva i financija; izrađuje izvješća, mišljenja i preglede iz područja suradnje s multilateralnim gospodarskim organizacijama koji služe kao stručna podloga za strateške dokumente Vlade Republike Hrvatske i prilagodbu postojećega zakonskoga okvira; koordinira aktivnosti glede kandidatura Republike Hrvatske za članstvo u gospodarskim i financijskim organizacijama izvan sustava UN-a; prati i analizira procese i rasprave unutar skupina G7 i G20 te na vodećim međunarodnim gospodarskim skupovima (npr. Svjetski gospodarski forum u Davosu, Crans Montani i sl.); koordinira nastupe i sudjelovanje predstavnika drugih tijela državne uprave na međunarodnim konferencijama i skupovima iz svoga djelokruga te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

10.3. Sektor za trgovinsku i investicijsku politiku

Članak 131.

(1) Sektor za trgovinsku i investicijsku politiku obavlja upravne i stručne poslove koji se odnose na trgovinsku i investicijsku politiku Republike Hrvatske te provedbu Zajedničke trgovinske politike EU, zastupa interese Republike Hrvatske u tijelima Vijeća EU nadležnim za međunarodnu trgovinu; priprema prijedloge stajališta u dijelu trgovinske politike za sastanke Europskog vijeća, Vijeća za opće poslove i nadležan je za pripremu prijedloga stajališta i sudjelovanja predstavnika Republike Hrvatske na sastancima Vijeća za vanjske poslove u formatu ministara trgovine; nadležan je za sljedeće radne skupine Vijeća EU: Odbor za trgovinsku politiku u formatu članova i zamjenika, Odbor za trgovinsku politiku (stručnjaci za usluge i ulaganja), Odbor za trgovinsku politiku (Opći sustav povlastica), Radnu skupinu za trgovinska pitanja i Radnu skupinu stručnjaka za opći sustav povlastica; zastupa interese hrvatske trgovinske politike i sudjeluje u radu savjetodavnih odbora Europske komisije i na drugim tematskim neformalnim tehničkim sastancima u području međunarodne trgovine; priprema stajališta i zastupa hrvatske interese: u vezi multilateralnih trgovinskih pregovora u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO), plurilateralnih pregovora koje EU vodi s trećim zemljama i u vezi pregovora, sklapanja i provedbe sporazuma o slobodnoj trgovini EU s trećim zemljama, kao i poglavlja o trgovini u trgovinskim i ostalim sporazumima koje EU pregovara s trećim zemljama, o trgovini sa strateškim trgovinskim partnerima te predlaže i provodi mjere zajedničke trgovinske politike EU uključujući trgovinske i carinske mjere te druge zaštitne mjere; prati rad Odbora za međunarodnu trgovinu (INTA) Europskoga parlamenta; usklađuje, provodi i koordinira s drugim tijelima državne uprave sve aktivnosti u vezi s članstvom Republike Hrvatske u WTO i u suradnji sa Stalnom misijom Republike Hrvatske pri UN u Ženevi; obavlja stručne poslove vezane uz sklapanje, primjenu i tumačenje međunarodnih ugovora o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja s trećim državama i s državama članicama EU; sudjeluje u radu Odbora za ugovore o ulaganjima Europske komisije; surađuje s nadležnim tijelima Republike Hrvatske u postupcima prijateljskog rješavanja spora sa stranim ulagačima i pripremi dokumentacije za arbitraže pokrenute na temelju ugovora o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja; obavlja stručne poslove vezane uz sklapanje dvostranih ugovora o gospodarskoj suradnji; koordinira i provodi sustav nadzora izvoza robe s dvojnom namjenom; izdaje dozvole za izvoz robe s dvojnom namjenom i pružanje usluga; izrađuje godišnja izvješća za Vladu Republike Hrvatske, institucije EU i međunarodne režime za nadzor robe s dvojnom namjenom; koordinira i provodi propise za izvoz i uvoz robe koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje; priprema prijedloge nacionalnih zakona i podzakonskih propisa radi provođenja propisa EU iz područja robe s dvojnom namjenom i robe koja se može koristiti za izvršenje smrtne kazne; sudjeluje u radu i ispunjavanju međunarodnih obveza preuzetih pristupanjem Republike Hrvatske međunarodnim režimima povezanim s nadzorom robe s dvojnom namjenom (Australska skupina, Wassenaarski aranžman i Grupa snabdjevača nuklearnim materijalima); provodi sustav uvoznih dozvola EU za tekstilne proizvode, čelik, drvo i ostale proizvode za koje EU svojim uredbama uređuje poseban režim uvoza odnosno mjere nadzora uvoza iz trećih zemlja u EU; nositelj je Radne skupine za robu s dvojnom namjenom Vijeća EU i Koordinacijske skupine za robu s dvojnom namjenom; provodi propise EU o izvozu i uvozu neobrađenih dijamanata vezano za provođenje Procesa Kimberley, sudjeluje u radu Odbora za provedbu Procesa Kimberley; priprema podloge i stajališta Republike Hrvatske za donošenje propisa o uspostavi obveza dužne pažnje europskih uvoznika za opskrbni lanac kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata, koji potječu iz područja pogođenih sukobom i visoko rizičnih područja, te obavlja druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za trgovinsku i investicijsku politiku ustrojavaju se:

10.3.1. Služba za trgovinsku politiku

10.3.2. Služba za investicijsku politiku

10.3.3. Služba za izvoznu kontrolu.

10.3.1. Služba za trgovinsku politiku

Članak 132.

Služba za trgovinsku politiku obavlja stručne poslove koji se odnose na trgovinsku politiku Republike Hrvatske, zastupanje interesa trgovinske politike Republike Hrvatske u tijelima Vijeća EU nadležnim za međunarodnu trgovinu i provedbu Zajedničke trgovinske politike EU; priprema prijedloge stajališta u dijelu trgovinske politike za sastanke Europskog vijeća, Vijeća za opće poslove i nadležna je za pripremu prijedloga stajališta i sudjelovanja predstavnika Republike Hrvatske na sastancima Vijeća za vanjske poslove u formatu ministara trgovine; nadležna je za sljedeće radne skupine Vijeća EU: Odbor za trgovinsku politiku u formatu članova i zamjenika, Odbor za trgovinsku politiku (opći sustav povlastica), Radnu skupinu za trgovinska pitanja, Radnu skupinu stručnjaka za opći sustav povlastica, prati rad Odbora za međunarodnu trgovinu (INTA) Europskoga parlamenta; zastupa interese hrvatske trgovinske politike i sudjeluje u radu savjetodavnih odbora Europske komisije i na drugim tematskim neformalnim tehničkim sastancima u području međunarodne trgovine; usklađuje, provodi i koordinira s drugim tijelima državne uprave sve aktivnosti u vezi s članstvom Republike Hrvatske u WTO, pripremi nacionalnih stajališta i usklađivanju aktivnosti u području multilateralnih trgovinskih pregovora, a koje se odnose na sudjelovanje i zastupanje hrvatskih interesa u Odboru za trgovinsku politiku, predlaže aktivnosti i priprema materijale,; priprema stajališta i zastupa hrvatske interese u pregovorima bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini i poglavlja i odredbi u području trgovine u ostalim međunarodnim sporazumima koje EU sklapa s trećim zemljama, kao i u vezi provedbe i praćenja sklopljenih bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini; obavlja administrativne poslove vezane uz objavu i stupanje na snagu sporazuma o slobodnoj trgovini iz svoje nadležnosti; priprema stajališta i zastupa hrvatske interese kod donošenja mjera Zajedničke trgovinske politike EU uključujući trgovinske i carinske mjere te druge zaštitne mjere; zastupa stajališta i trgovinske interese kod donošenja trgovinskih mjera za zemlje u razvoju i provedbu poglavlja o održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini; u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave zastupa hrvatske interese u pregovorima u vezi donošenje propisa EU u području međunarodne javne nabave; zastupa hrvatske trgovinske interese i sudjeluje u radu savjetodavnih odbora Europske komisije u području međunarodne trgovine: Radnoj skupini stručnjaka za Opći sustav povlastica, Odboru za trgovinske zaštitne mehanizme, Radnoj skupini za gospodarska tarifna pitanja i Savjetodavnom odboru za pristup tržištu (MAAC), tehničkim sastancima koordinatora iz država članica za provedbu sporazuma o slobodnoj trgovini, Stručnoj skupini Europske komisije o trgovini i održivom razvoju; priprema analize i strategije u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave i poslovnom zajednicom radi pripreme hrvatskih stajališta u vezi trgovinskih pregovora i donošenja mjera trgovinske politike i mjera trgovinske zaštite; priprema ponude i stajališta Republike Hrvatske vezano uz anekse o liberalizaciji trgovine robama; upoznaje druga tijela državne uprave i poslovnu zajednicu s promjenama u području međunarodne trgovine kroz aktivna predstavljanja u poslovnoj zajednici i objavom na web stranicama Ministarstva; izrađuje izvješća, mišljenja i preglede iz područja trgovinskih odnosa s inozemstvom koji služe kao stručna podloga za strateške dokumente Vlade Republike Hrvatske i prilagodbu postojećega zakonskog okvira; izrađuje mišljenja na nacionalne propise u dijelu njihove usklađenosti s međunarodnim obvezama Republike Hrvatske u trgovinskom dijelu; surađuje s poslovnom zajednicom u rješavanju otvorenih pitanja u primjeni trgovinske politike EU te u zastupanju interesa poslovne zajednice u pregovorima bilateralnih i regionalnih trgovinskih ugovora koje EU sklapa s trećim državama; upoznaje poslovnu zajednicu s mogućnostima poslovanja na trećim tržištima; analizira statističke i gospodarske pokazatelje iz područja trgovinske politike i obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

10.3.2. Služba za investicijsku politiku

Članak 133.

Služba za investicijsku politiku obavlja stručne poslove vezane uz sklapanje, primjenu i tumačenje međunarodnih ugovora o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja s trećim državama i s državama članicama EU; izrađuje nacionalni model ugovora o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja i kreira politike zaštite ulaganja i rješavanja sporova između investitora i države i koordinira njihovu usklađenost s pristupom EU; predlaže Vladi Republike Hrvatske sklapanje tih ugovora, vodi pregovore radi njihovog sklapanja i obavlja administrativne poslove vezane uz njihovu objavu i stupanje na snagu; u okviru Vijeća EU nadležna je za Odbor za trgovinsku politiku (stručnjaci za usluge i ulaganja), a priprema podloge i izrađuje stajališta i za ostale radne skupine Vijeća EU vezano uz sklapanje ugovora o ulaganjima između EU i trećih država, te poglavlja o ulaganjima i rješavanju ulagačkih sporova u ugovorima o slobodnoj trgovini koje sklapa EU; sudjeluje u radu Odbora za ugovore o ulaganjima i Stručne skupine za intra-EU investicijsko okruženje u okviru Europske komisije; prati rad Odbora za međunarodnu trgovinu (INTA) Europskoga parlamenta u dijelu svoje nadležnosti; prati rad međunarodnih organizacija koje se bave ugovorima o ulaganjima i rješavanju sporova između investitora i države (UNCTAD, OECD, UNCITRAL); izrađuje mišljenja na nacionalne propise u dijelu njihove usklađenosti s međunarodnim obvezama Republike Hrvatske u dijelu trgovine uslugama; rukovodi radom Međuresornog povjerenstva za postupanje po zahtjevima stranih ulagača vezanim uz sporove koji proizlaze iz međunarodnih ugovora Republike Hrvatske iz područja poticanja i zaštite ulaganja; surađuje s ostalim nadležnim tijelima u postupcima rješavanja sporova sa stranim ulagačima i pripremi dokumentacije za arbitraže pokrenute na temelju ugovora o poticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja; obavlja stručne i administrativne poslove vezane uz sklapanje, objavu i stavljanje van snage dvostranih ugovora o gospodarskoj suradnji, te obavlja i druge poslove iz svog djelokruga.

10.3.3. Služba za izvoznu kontrolu

Članak 134.

Služba za izvoznu kontrolu obavlja sljedeće upravne i stručne poslove: sudjeluje u izradi propisa EU vezano za nadzor robe s dvojnom namjenom, robe koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, te propisa o uspostavi obveza dužne pažnje europskih uvoznika za opskrbni lanac kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata, koji potječu iz područja pogođenih sukobom i visoko rizičnih područja; priprema podloge i koordinira stajališta Republike Hrvatske u područjima nadzora robe s dvojnom namjenom, robe koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne i konfliktnih minerala, priprema nacrte prijedloga zakona i prijedloge drugih propisa kojima se omogućuje direktna primjena propisa EU te provodi propise vezane uz izvoz robe s dvojnom namjenom, izvoz i uvoz robe koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, te uvoz kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata; koordinira i provodi sustav nadzora izvoza robe s dvojnom namjenom; procjenjuje zahtjeve i izdaje dozvole za izvoz robe s dvojnom namjenom, pružanje brokerskih usluga i tehničke pomoći s robom s dvojnom namjenom, te dozvole za poseban provoz za robu s dvojnom namjenom, izdaje međunarodne uvozne certifikate i potvrde o primitku robe s dvojnom namjenom, rukovodi radom Povjerenstva za nadzor robe s dvojnom namjenom; izrađuje godišnja izvješća za Vladu Republike Hrvatske o provedbi nadzora robe s dvojnom namjenom, vodi evidenciju izdanih dozvola i evidenciju obavljenih aktivnosti te prikuplja i obrađuje podatke povezane s provedbom propisa o nadzoru robe s dvojnom namjenom, razmjenjuje podatke o odbijenim dozvolama s državama članicama EU unutar elektroničkog sustava o robi s dvojnom namjenom Europske komisije (Dual-Use e-System), dostavlja podatke institucijama EU te surađuje s državama članicama EU radi provedbe aktivnosti propisa EU vezano uz nadzor robe s dvojnom namjenom, provodi propise EU o međunarodnim mjerama ograničavanja za robu i tehnologiju iz djelokruga Službe, provodi propise EU o izvozu i uvozu neobrađenih dijamanata vezano uz Proces Kimberley; aktivno sudjeluje u radu i ispunjavanju međunarodnih obveza preuzetih pristupanjem Republike Hrvatske međunarodnim režimima povezanih s nadzorom robe s dvojnom namjenom (Australska skupina, Wassenaarski aranžman i Grupa snabdjevača nuklearnim materijalima), posebno u dijelu koji se odnosi na izradu smjernica o pravilima izvozne kontrole te dostavljanje izvješća o izdanim ili odbijenim dozvolama i o provedbi nadzora nad robom s dvojnom namjenom; izrađuje i ažurira internetsku stranicu o kontroli izvoza; pomaže tvrtkama u poštivanju izvozne kontrole; organizira seminare za tijela državne uprave, pravosudna tijela te domaću industriju vezano za nadzor robe s dvojnom namjenom; sudjeluje u programima pomoći EU i Sjedinjenih američkih država (SAD) trećim državama o uspostavi učinkovite izvozne kontrole robe s dvojnom namjenom; izrađuje i ažurira priručnike o izvoznoj kontroli; održava i prilagođava Program unutarnje usklađenosti s propisima o izvoznoj kontroli, pomaže tvrtkama u uspostavi Programa unutarnje usklađenosti radi poštivanja izvoznih propisa te izdaje rješenja o primjeni Programa unutarnje usklađenosti; provodi nadzor nad tvrtkama radi provjere usklađenosti s izvoznim propisima; nositelj je Radne skupine za robu s dvojnom namjenom i sudjeluje u radu Radne skupine za trgovinska pitanja u Vijeću EU iz djelokruga Službe, Koordinacijske skupine za robu s dvojnom namjenom, Stručne skupine za odgovorno upravljanje konfliktnim mineralima i Koordinacijske skupine za borbu protiv mučenja u Komisiji, Odbora za provedbu Procesa Kimberley, priprema stajališta za tijela Vijeća i Europske komisije iz nadležnosti Službe, prati rasprave koje se vode o temama iz područja Službe u okviru Odbora za međunarodnu trgovinu (INTA) Europskoga parlamenta; surađuje s drugim državnim tijelima i institucijama na nacionalnoj i međunarodnoj razini radi sprječavanja proliferacije, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

10.4. Sektor za razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć

Članak 135.

(1) Sektor za razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć izrađuje smjernice za oblikovanje, koordinaciju i provedbu nacionalne politike razvojne suradnje i humanitarne pomoći i njezino usklađivanje s vanjskopolitičkim interesima Hrvatske.; koordinira izradu Nacionalne strategije razvojne suradnje, Provedbenog programa i Izvješća o provedbi službene razvojne pomoći; izrađuje smjernice za pripremu stajališta i sudjelovanje u radu Vijeća za vanjske poslove u razvojnom formatu, neslužbenog Vijeća ministara zaduženih za razvoj i sastanka glavnih direktora zaduženih za razvoj; izrađuje smjernice za planiranje nacionalnog proračuna namijenjenog razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći te prati njegovo izvršenje; potiče i vodi razvojni dijalog s partnerima u cilju izrade programa razvojne suradnje; sudjeluje u koordinaciji pristupanja Republike Hrvatske Odboru za razvojnu pomoć (DAC) u OECD-u; koordinira izradu prijedloga Vladi Republike Hrvatske za upućivanje humanitarne pomoći inozemstvu i sudjelovanje visokih političkih dužnosnika na forumima međunarodne razvojne suradnje i humanitarne pomoći; potiče suradnju s institucionalnim i izvaninstitucionalnim partnerima u cilju njihovog uključivanja u oblikovanje politike i provedbu hrvatske razvojne suradnje; potiče suradnju s ostalim donatorima i usklađuje zajedničko djelovanje u trećim zemljama; priprema i sudjeluje u sjednicama međuvladinih komisija/odbora/radnih tijela/povjerenstava iz područja nadležnosti razvojne suradnje; priprema i sudjeluje u bilateralnim posjetima i ostalim razvojnim aktivnostima; prati rad DM/KU u području razvojne diplomacije; prati razvoj i provedbu razvojnih inicijativa, partnerstva i projekata kojima je cilj promicanje održivog gospodarskog razvoja u partnerskim zemljama i inicijative koje promiču uključivanje privatnog sektora u programe međunarodne razvojne suradnje; prati i promiče razvoj i korištenje EU instrumenata vanjskog financiranja razvojne suradnje na nacionalnoj razini; predlaže okvir i modalitete za uključivanje nacionalnih dionika u projekte u okviru globalnih i regionalnih razvojnih inicijativa i partnerstva, kao što su Global Gateway, Okvir za ulaganja na zapadnom Balkanu te razvojna partnerstva u sklopu OECD-a i UN-a; surađuje s razvojnim bankama i izvozno kreditnim institucijama u kreiranju instrumenata za financiranje razvojnih projekata u partnerskim zemljama i modalitetima za uključivanje svih dionika u takve projekte; surađuje s drugim međunarodnim organizacijama, kao što su UNIDO, UNCTAD, UNWTO, UNDP, UNFAO, UNWTO u kreiranju i provedbi projekata usmjerenih na jačanje gospodarskih kapaciteta u partnerskim zemljama te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Sektoru za razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć ustrojavaju se:

10.4.1. Služba za razvojnu politiku i humanitarnu pomoć

10.4.2. Služba za planiranje i provedbu projekata

10.4.3. Služba za multilateralne i regionalne razvojne inicijative.

10.4.1. Služba za razvojnu politiku i humanitarnu pomoć

Članak 136.

Služba za razvojnu politiku i humanitarnu pomoć promiče prioritete hrvatske politike razvojne suradnje na globalnim, EU i regionalnim forumima te ih ugrađuje u strateške dokumente; prati i koordinira primjenu međunarodno utvrđenih obveza, načela i smjernica u razvojnoj politici kao što je provedba vanjske dimenzije Ciljeva održivog razvoja u okviru Plana 2030; promiče usklađenost i međuovisnost razvojne s vanjskom politikom kao i nacionalnim politikama koje sadrže vanjsku sastavnicu; koordinira izradu nacionalnih stajališta u području razvojne suradnje, prati rad Odbora za razvoj Europskoga parlamenta (EP DEVE); koordinira izradu priprema i stajališta te sudjeluje u radu Vijeća za vanjske poslove u razvojnom formatu, neslužbenog Vijeća ministara zaduženih za razvoj, sastanka glavnih direktora zaduženih za razvoj kao i u radu radne skupine Vijeća za razvojnu suradnju (CODEV) i za Afriku, Karibe i Pacifik (ACP), u radu komitoloških odbora za vanjske financijske instrumente te stručnih radnih skupina; pronalazi, prikuplja, analizira i usustavljuje hrvatska iskustva, znanja i kapacitete te istražuje mogućnosti njihovog preoblikovanja u prijedloge projekata razvojne suradnje; izrađuje analize o općim prilikama država odnosno političke, društvene, sigurnosne i ostale uvjete s fokusom na potrebe razvojne suradnje; analizira prioritete, kapacitete i mogućnosti suradnje s institucijama EU, međunarodnim institucijama i drugim donatorima u pogledu projektnih i programskih partnerstva; koristeći nacionalnu i EU diplomatsku mrežu istražuje i analizira potrebe zemalja partnerica te promiče hrvatske kapacitete i zajedničke prioritete te u skladu s tim izrađuje višegodišnje razvojne programe za prioritetne države partnerice; koordinira izradu nacionalne strategije razvojne suradnje i humanitarne pomoći inozemstvu; suodlučuje u planiranju razvojnih i humanitarnih projekata u nadležnosti Ministarstva kao i u izradi proračuna te u izradi smjernica za njegovo izvršenje; prati i priprema stajališta vezano uz planiranje i izvršenje EU financijskih instrumenata; sudjeluje u izradi Provedbenog programa i Izvješća o provedbi razvojne suradnje i humanitarne pomoći kroz procjenu usklađenosti s Nacionalnom strategijom; koordinira međuresornu suradnju te potiče suradnju s izvaninstitucionalnim partnerima, potiče njihovo umrežavanje i suradnju u kontekstu razvojne politike; koordinira provedbu aktivnosti u cilju podizanja javne svijesti o razvojnoj suradnji; potiče znanstveno-istraživački rad i izradu sveučilišnih programa u području međunarodne razvojne suradnje, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

10.4.2. Služba za planiranje i provedbu projekata

Članak 137.

Služba za planiranje i provedbu projekata koordinira planiranje i provedbu razvojnih i humanitarnih projekata u nadležnosti Ministarstva sukladno Nacionalnoj strategiji; koordinira izradu Provedbenog programa Nacionalne strategije kao i Izvješća o provedbi službene razvojne pomoći, a prema smjernicama OECD/DAC; operativno provodi razvojne i humanitarne projekte u nadležnosti Ministarstva sukladno Provedbenom programu Nacionalne strategije; koordinira pripremu prijedloga Vladi Republike Hrvatske za upućivanje humanitarne pomoći; koordinira provedbu natječaja za provedbu projekata razvojne suradnje i humanitarne pomoći; prati i koordinira postupke financiranja multilateralnih projekata kao i uplata u međunarodne i EU fondove u području razvojne suradnje i humanitarne pomoći; koordinira provedbu programa razvojne suradnje tijelima državne uprave, javnim ustanovama, tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, diplomatsko-konzularnoj mreži i ostalim provedbenim partnerima; koordinira zajedničko programiranje i koordinira provedbu s drugim donatorima; koordinira izradu akata nužnih za provedbu projekata u trećim zemljama; koordinira izradu internih provedbenih akata, standardne operativne procedure (SOP), kojima se uređuju poslovni procesi projektnog ciklusa u području razvojne suradnje i humanitarne pomoći; izrađuje prijedloge za unaprjeđenje poslovnih postupaka i normativnog okvira u području međunarodne razvojne suradnje i humanitarne pomoći; unaprjeđuje sustav vođenja nacionalne statistike o sredstvima utrošenima u službenu razvojnu pomoć u cilju povećanja transparentnosti; priprema izradu propisa nužnih za reguliranje financijskih i pravnih pitanja; interno izvješćuje o trošenju proračunskih sredstava i o ostvarenim rezultatima; izrađuje plan procjene projekata te vrši procjenu i nadzor u provedbi programa radi ocjene napretka i davanja smjernica za unaprjeđenje provedbe i ostvarivanje rezultata; prikuplja podatke koji su potrebni za financijski i stručni nadzor, reviziju i vrednovanje; temeljem neizravnog i izravnog nadzora daje preporuke za unaprjeđenje kvalitete projekata razvojne suradnje; prati provedbu aktivnosti projekata odobrenih na natječaju te vrednuje učinke natječaja; izrađuje prijedloge za umanjivanje rizika; prati pripremu i provedbu projekata s važećim propisima; prati financijske tokove i ostale pokazatelje vezane uz provedbu projekata; obavlja administrativne i proračunske nadzore na terenu; izrađuje izvješća o izvršenom nadzoru te daje preporuke za buduće projektne cikluse; pruža podršku i sudjeluje u odabiru prioriteta, pripremi, provedbi i evaluaciji natječaja za projekte; čuva dokumente i evidencije o provedbi projekata radi osiguravanja odgovarajućeg revizijskog traga; organizira obuku službenika na nacionalnoj razini o provedbi i izvještavanju o razvojnim i humanitarnim projektima; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

10.4.3. Služba za multilateralne i
 regionalne razvojne inicijative

Članak 138.

Služba za multilateralne i regionalne razvojne inicijative prati razvoj i provedbu razvojnih inicijativa, partnerstva i projekata kojima je cilj promicanje održivog gospodarskog razvoja u partnerskim zemljama i inicijative koje promiču uključivanje privatnog sektora u programe međunarodne razvojne suradnje; predlaže i provodi aktivnosti u svrhu nacionalnog sudjelovanja u multilateralnim i regionalnim razvojnim inicijativama; prati i promiče razvoj i korištenje EU instrumenata vanjskog financiranja razvojne suradnje na nacionalnoj razini; predlaže okvir i modalitete za uključivanje nacionalnih dionika u projekte u okviru globalnih i regionalnih razvojnih inicijativa i partnerstva, kao što su Global Gateway, Okvir za ulaganja na zapadnom Balkanu, razvojna partnerstva u sklopu OECD-a i UN-a te ostale; surađuje s razvojnim bankama i izvozno kreditnim institucijama u kreiranju instrumenata za financiranje razvojnih projekata u partnerskim zemljama i modalitetima za uključivanje svih dionika u takve projekte; surađuje s drugim međunarodnim razvojnim organizacijama, kao što su UNIDO, UNCTAD, UNWTO, UNDP, UNFAO, UNWTO u kreiranju i provedbi projekata usmjerenih na jačanje gospodarskih kapaciteta u partnerskim zemljama; koordinira nastupe i sudjelovanje predstavnika tijela državne uprave i drugih institucija na međunarodnim konferencijama i skupovima iz svoga djelokruga i sudjeluje na istima te obavlja i druge poslove iz svoja djelokruga.

11. SAMOSTALNI SEKTOR ZA VANJSKU I
 EUROPSKU POLITIKU

Članak 139.

(1) Samostalni sektor za vanjsku i europsku politiku proučava dalekosežne geopolitičke izazove i prijetnje s kojima se Republika Hrvatska suočava kao članica EU-a i NATO-a te ih javno objavljuje, provodi redoviti rad na stručnim projektima vanjske i europske politike čije rezultate također javno prezentira, sve sa ciljem da se za hrvatsku i međunarodnu zainteresiranu javnost stvori dostupna stručna ekspertiza koja pridonosi informiranju i raspravi o vanjskoj politici općenito te ponudi javno dostupnu stručnu podlogu za donošenje političkih odluka na području vanjske i europske politike. Samostalni sektor u svojim radovima detektira međunarodne prijetnje u nastajanju, posebno one hibridnog karaktera, koje se manifestiraju kroz elemente hibridnog ratovanja, te ih svojim javno dostupnim pojašnjenjima i kontraargumentima nastoji ograničiti, sukladno smjernicama iz EU Zajedničkog okvira suzbijanja hibridnih prijetnji; nudi činjenično utemeljene odgovore na goruća pitanja suvremenih međunarodnih odnosa i radi na podizanju javne svijesti o hibridnim prijetnjama; razmjenjuje informacije i usko surađuje s drugim državnim tijelima, sveučilištima, širom akademskom zajednicom, privatnim sektorom i vanjskim suradnicima; u suradnji s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva daje sadržajnu i organizacijsku potporu Dubrovnik Forumu, krovnoj hrvatskoj konferenciji koja se bavi pitanjima međunarodnih odnosa. Rad Samostalnog sektora oslanja se na: pluralizam ideja i demokratske rasprave, vlastitim procjenama stanja međunarodnog poretka te globalne i regionalne sigurnosti, u interakciji sa stručnom javnošću - svojim radovima podupire razvoj i definiranje hrvatskih i EU - politika.

(2) U Samostalnom sektoru za vanjsku i europsku politiku ustrojavaju se:

11.1. Služba za primjenu analiza geopolitičkih izazova i nastupajućih prijetnji

11.2. Služba za objavljivanje rezultata analiza, potporu i posebne projekte

11.3. Služba za odnose s javnošću.

11.1. Služba za primjenu analiza geopolitičkih
 izazova i nastupajućih prijetnji

Članak 140.

Služba za primjenu analiza geopolitičkih izazova i nastupajućih prijetnji proučava i analizira područje geopolitičkih izazova i nastupajućih prijetnji koje se nalaze pred Republikom Hrvatskom u suvremenom kontekstu, klasičnih geopolitičkih čimbenika, kao i tradicionalnih geostrateških imperativa uz procjene budućih trendova razvoja međunarodnih odnosa. Primjenjivost analiza je jedna od temeljnih niti vodilja u radu ove Službe koja sadržajno razlučuje strateške od taktičkih kretanja, u razmatranju raznovrsnih međunarodnih pitanja i problema u europskom i svjetskom kontekstu. Služba će u svom radu poticati šire stručne i neovisne akademske rasprave o različitim temama iz područja vanjske i europske politike, te pluralistički ponuditi javnosti niz ideja kako pristupiti rješavanju vanjskopolitičkih problema i sustavnijem promišljanju međunarodnih dilema, otvarajući tako dodatan manevarski prostor donosiocima vanjskopolitičkih odluka u vrlo osjetljivom globalnom i regionalnom okruženju, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

11.2. Služba za objavljivanje rezultata analiza,
 potporu i posebne projekte

Članak 141.

Služba za obavljanje rezultata analiza, potporu i posebne projekte osmišljava modalitete strateškog komuniciranja, podupire rad Službe za primijenjenu analizu geopolitičkih izazova i nastupajućih prijetnji, radi na posebnim projektima, bavi se strateškim komuniciranjem vanjskopolitičke problematike u hrvatskom i međunarodnom javnom prostoru, surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva u izradi i ažuriranju internet stranica i drugih nastupa u medijskom prostoru, osigurava sadržajnu i organizacijsku potporu Dubrovnik Foruma, te obavlja i ostale poslove iz svoga djelokruga.

11.3. Služba za odnose s javnošću

Članak 142.

Služba za odnose s javnošću obavlja aktivnosti vezane uz kratkoročnu (dnevnu) te dugoročnu komunikaciju s medijima; priprema i koordinira nastupe ministra te ostalih dužnosnika i djelatnika ministarstva u medijima; priprema i objavljuje priopćenja za javnost; priprema, organizira i provodi, u suradnji s drugim sektorima i službama Ministarstva tiskovne konferencije, prezentacije i promocije vezane uz projekte Ministarstva te vodi evidenciju akreditiranih stranih novinara u zemlji; sadržajno priprema, oblikuje, izrađuje, održava i ažurira javne i interne internetske stranice Ministarstva, te javne internetske stranice DM/KU, na hrvatskom, engleskom te drugim jezicima; priprema i objavljuje informacije na društvenim mrežama (Twitter, Facebook, Instagram, Flickr i dr.) iz domene rada i djelovanja ministra te Ministarstva; obučava djelatnike DM/KU za rad na web-stranicama; pruža podršku pri održavanju i administriranju web-stranica DM/KU; fotografira i izrađuje fotoarhiv Ministarstva; održava elektronsku arhivu sadržaja objavljenih na javnim i zaštićenim web-stranicama; pohranjuje prikupljena izvješća u Službi u elektronskom obliku; izrađuje periodične preglede medija za potrebe dužnosnika Ministarstva; priprema materijale iz svoga djelokruga za glasnogovornika i potpora je glasnogovorniku Ministarstva te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

12. SAMOSTALNI SEKTOR ZA
 PLANIRANJE POLITIKA

Članak 143.

(1) Samostalni sektor za planiranje politika prati i analizira provedbu vanjske i europske politike Republike Hrvatske, daje prijedloge za unapređenje međunarodnog položaja Republike Hrvatske te za konkretna postupanja; priprema nacrte ili prijedloge strateških dokumenata za područje vanjske i europske politike te sudjeluje u izradi planskih dokumenata Ministarstva; izrađuje analitičke i sintetičke materijale o vanjskopolitičkim i europskim temama, odnosima i trendovima; izrađuje informacije, analize i druge dokumente relevantne za vanjsku i europsku politiku te međunarodni položaj Republike Hrvatske; izrađuje analize i procjene o sigurnosti i kriznim situacijama u drugim zemljama i međunarodnim odnosima te razmjenjujući informacije surađuje s drugim tijelima državne uprave, osobito onima koja su zadužena za prikupljanje obavještajnih podataka. U suradnji s drugim ustrojstvenim jedinicama priprema podloge za govore za ministra te teze za govore najviših dužnosnika Republike Hrvatske na njihov zahtjev; prati političku dokumentaciju na temelju koje izrađuje sažete dnevne i tjedne preglede; sudjeluje u standardizaciji oblika i vrsta političke dokumentacije te daje smjernice o tome; sudjeluje u pripremama bilateralnih i multilateralnih konzultacija te u pojedinim konzultacijama; sudjeluje u organiziranju konferencija i internoj razmjeni mišljenja u okviru Ministarstva ili u suradnji s drugim tijelima državne uprave, s drugim subjektima te s analitičkim službama, s kojima može voditi i zajedničke analitičke projekte; sudjeluje na međunarodnim konferencijama i organizira konzultacije sa službama analitike i političkog planiranja ministarstava vanjskih poslova drugih država i međunarodnih organizacija; razvija ciljanu suradnju s domaćim i stranim istraživačkim institucijama i akademskom zajednicom; priprema informativno-stručne publikacije Ministarstva; prikuplja i čuva analitički arhiv te arhiv pripremljenih govora; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Samostalnom sektoru za planiranje politika ustrojavaju se:

12.1. Služba za analizu politika

12.2. Služba za komuniciranje politika.

12.1. Služba za analizu politika

Članak 144.

Služba za analizu politika prati i analizira provedbu vanjske i europske politike Republike Hrvatske, daje prijedloge za unapređenje međunarodnog položaja Republike Hrvatske za konkretna postupanja; izrađuje analitičke i sintetičke materijale o pojedinim vanjskopolitičkim i europskim temama, svjetskim događajima te razvojnim trendovima; izrađuje informacije, analize i druge dokumente relevantne za razumijevanje međunarodnih i europskih odnosa odnosno obrađuje teme relevantne za vanjsku i europsku politiku te međunarodni položaj Republike Hrvatske; prati političku dokumentaciju na temelju koje izrađuje sažete dnevne i tjedne preglede; sudjeluje u standardizaciji oblika i vrsta političke dokumentacije u sustavu službe vanjskih poslova te daje smjernice o tome; u suradnji s Uredom Predsjednika Republike Hrvatske, Uredom predsjednika Vlade Republike Hrvatske i Hrvatskim saborom priprema tjedne najave vanjskopolitičkih aktivnosti najviših dužnosnika i vodi bazu podataka o njihovim diplomatskim aktivnostima; sudjeluje u pripremama bilateralnih i multilateralnih konzultacija te u pojedinim konzultacijama; pokreće i obavlja konzultacije s analitičkim službama drugih institucija Republike Hrvatske o pitanjima koja imaju utjecaja na vanjsku i europsku politiku, a po potrebi priprema i vodi zajedničke analitičke projekte s tim službama; sudjeluje na međunarodnim konferencijama i organizira konzultacije sa službama analitike i političkog planiranja ministarstava vanjskih poslova drugih država i međunarodnih organizacija; razvija ciljanu suradnju s domaćim i stranim istraživačkim institucijama i akademskom zajednicom, u sklopu koje organizira i/ili sudjeluje u pripremi konferencija, okruglih stolova i drugih vrsta skupova; prikuplja i čuva analitički arhiv, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

12.2. Služba za komuniciranje politika

Članak 145.

Služba za komuniciranje politika prati razvoj europskih, regionalnih i globalnih vanjskopolitičkih trendova i nove izazove u vanjskopolitičkim odnosima, posebno svjetske krizne situacije, te na toj osnovi otvara prostor za sadržajniju suradnju hrvatske diplomacije i stručnih odnosno akademskih kapaciteta u Republici Hrvatskoj, bližem okruženju i EU. To uključuje pripremu i razvoj posebnih projekata, na primjer u obliku stručne i sadržajne pripreme različitih tema na međunarodnim skupovima, te pripreme budućih predsjedanja u međunarodnim forumima i dr. Potiče prenošenje stručnih znanja o međunarodnim odnosima sudjelovanjem u javnim raspravama i na publicističkom planu (publiciranje stručnih radova hrvatskih diplomata, almanah, godišnjak i sl.). Sustavno prepoznavanje i promoviranje novih tema i izazova te iznalaženje novih ideja ili pristupa iz područja vanjske politike u domaćoj i stranoj javnosti služi i za sadržajnu pripremu javnih nastupa dužnosnika. U suradnji s drugim ustrojstvenim jedinicama priprema podloge za govore ministra, te teze za govore najviših dužnosnika Republike Hrvatske na njihov zahtjev; prikuplja i čuva arhiv pripremljenih govora. Sudjeluje u organiziranju konferencija i internoj razmjeni mišljenja u okviru Ministarstva ili u suradnji s drugim tijelima državne uprave i drugim subjektima o različitim vanjskopolitičkim i europskim perspektivama; sudjeluje u pripremama bilateralnih i multilateralnih konzultacija te sudjeluje u pojedinim konzultacijama s ciljem političkog planiranja i predviđanja; sudjeluje na međunarodnim konferencijama i organizira konzultacije sa službama za planiranje politika ministarstava vanjskih poslova drugih država i međunarodnih organizacija; sudjeluje u pripremi temeljnih pravnih dokumenata iz nadležnosti Ministarstva, sudjeluje u izradi godišnjeg plana rada te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

13. SAMOSTALNI SEKTOR ZA JAVNU I
 KULTURNU DIPLOMACIJU

Članak 146.

(1) Samostalni sektor za javnu i kulturnu diplomaciju obavlja poslove vanjske i unutarnje komunikacije o aktivnostima Ministarstva; organizira i provodi aktivnosti informiranja o EU; predlaže, organizira i provodi promotivne aktivnosti predstavljanja hrvatske kulture, umjetnosti, jezika, gospodarstva, znanosti i sporta; organizira, provodi i koordinira projekte javne i kulturne diplomacije s DM/KU u svijetu; sudjeluje u provedbi i organizaciji festivala kulture stranih država u Republici Hrvatskoj i provedbi i organizaciji festivala hrvatske kulture u inozemstvu; organizira konferencije, stručna predavanja, obilježavanja važnih datuma i obljetnica Republike Hrvatske u zemlji i svijetu; sudjeluje u pripremi i provedbi posebnih projekata u okviru predsjedanja Republike Hrvatske međunarodnim organizacijama, Vijećem EU te u okviru velikih međunarodnih sportskih događanja; Sektor obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga. Samostalni sektor za javnu i kulturnu diplomaciju u okviru svog djelokruga rada aktivno prati rad radnih skupina ili odbora Vijeća Europske unije; priprema, uključivo u suradnji s drugim nadležnim tijelima državne uprave kao i drugim ustrojstvenim jedinicama ovoga Ministarstva, prijedloge stajališta za sve razine odlučivanja (radnu skupinu, COREPER, Vijeće) te druge informacije i upute potrebne za pravovremeno djelovanje predstavnika Republike Hrvatske u radnim skupinama i odborima Vijeća i prema potrebi sudjeluje na sastancima sljedećih radnih skupina ili odbora Vijeća: Radna skupina za informiranje (format komunikacije/politike informiranja) u suradnji s Upravom za Europu.

(2) U Samostalnom sektoru za javnu i kulturnu diplomaciju ustrojavaju se:

13.1. Služba za javnu diplomaciju i informiranje o EU

13.2. Služba za kulturnu diplomaciju.

13.1. Služba za javnu diplomaciju i informiranje o EU

Članak 147.

Služba za javnu diplomaciju i informiranje o EU organizira i/ili sudjeluje u organizaciji promotivnih aktivnosti predstavljanja ciljeva hrvatske vanjske politike domaćoj i stranoj javnosti; organizira i provodi promotivne aktivnosti za potrebe Ministarstva, organizira i provodi obilježavanje važnih datuma i obljetnica Republike Hrvatske, organizira promotivne aktivnosti predstavljanja predsjedanja Republike Hrvatske međunarodnim organizacijama, Vijećem EU, sudjelovanja na velikim međunarodnim sportskim događanjima i drugim projektima promidžbe hrvatske kulture, umjetnosti, jezika, gospodarstva, znanosti i sporta; uspostavlja i održava odnose s domaćim i stranim istraživačkim institucijama, akademskom zajednicom i nevladinim organizacijama; organizira i/ili sudjeluje u pripremi konferencija, okruglih stolova i drugih skupova o pojedinim vanjskopolitičkim temama; organizira i provodi aktivnosti informiranja o EU samostalno te s organizacijama civilnog društva, obavlja poslove dnevnog internog informiranja Ministarstva i DM/KU; priprema biltene i izvješća koji se temelje na obrađenim prilozima iz domaćih i stranih medija i drugih otvorenih izvora te distribuira službama Vlade Republike Hrvatske, Hrvatskog sabora i Ureda Predsjednika; izrađuje posebna izvješća, preglede i/ili informacije za potrebe službe vanjskih poslova; bavi se odabirom, prevođenjem i lektoriranjem članaka iz stranog tiska, agencijskih vijesti, radija i TV postaja distribuira i otprema interne biltene elektroničkim putem te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

13.2. Služba za kulturnu diplomaciju

Članak 148.

Služba za kulturnu diplomaciju organizira i/ili suorganizira te provodi aktivnosti predstavljanja hrvatskog kulturnog identiteta, umjetnosti, jezika i nacionalne kulturne baštine s ciljem jačanja prepoznatljivosti Republike Hrvatske u međunarodnim okvirima; u skladu s vanjskopolitičkim ciljevima i prioritetima koordinira, organizira i provodi kulturnu promidžbu Republike Hrvatske u svijetu u suradnji s DM/KU; u suradnji s drugim tijelima državne uprave sudjeluje u procesu trajnog povrata kulturnih dobara iz inozemstva u Republiku Hrvatsku; koordinira postupak sklapanja provedbenih programa kulturne, obrazovne, sveučilišne, znanstvene i institucionalne suradnje između Vlade Republike Hrvatske i drugih država; sudjeluje u različitim mješovitim međuvladinim povjerenstvima za sklapanje ugovora i provedbenih programa suradnje na području kulture, obrazovanja i znanosti; u svrhu ostvarenja gore navedenih ciljeva Služba u suradnji s DM/KU organizira izložbe hrvatskih umjetnika, koncerte hrvatskih glazbenika, manifestacije pod nazivom Dani, Tjedni ili Festivali hrvatske kulture, umjetnosti, filma, književnosti i slično; sudjeluje u provedbi i organizaciji festivala kulture stranih država u Republici Hrvatskoj i provedbi i organizaciji festivala hrvatske kulture u inozemstvu; sudjeluje u organizaciji konferencija, stručnih predavanja, obilježavanja važnih datuma i obljetnica Republike Hrvatske; sudjeluje u pripremi i provedbi kulturnih projekata u okviru predsjedanja Republike Hrvatske međunarodnim organizacijama, Vijećem EU te u okviru velikih međunarodnih sportskih događanja; surađuje s institucijama, organizacijama i udrugama na promicanju kulture; prati rad institucija koje se bave promocijom hrvatske kulture u svijetu te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

14. DIPLOMATSKA AKADEMIJA

Članak 149.

(1) Diplomatska akademija, kao samostalni sektor u sastavu Ministarstva, koristeći iskustvo službe vanjskih poslova, nove tehnologije, znanje hrvatskih diplomata te u suradnji s akademskom i stručnom zajednicom organizira i provodi usavršavanja postojećih kadrova Ministarstva kroz stručne i tematske programe usavršavanja i cjeloživotnog obrazovanja iz područja diplomacije, vanjske politike i međunarodnih odnosa, kao i drugih područja važnih za službu vanjskih poslova, putem različitih obaveznih i izbornih edukacija, radionica te modula prilagođenih potrebama radu u DM/KU mreži. Diplomatska akademija MVEPA-a u suradnji i partnerstvu s ključnim institucijama u visokom obrazovanju te visokim učilištima u Republici Hrvatskoj i inozemstvu, razvija akademsku i znanstvenu dimenziju službe vanjskih poslova, razvija akademski priznato, jasno definirano i poslovno ustrojeno, kvalitetno obrazovanje u području međunarodnih odnosa i vanjske politike; zajedno s drugim tijelima državne uprave provodi programe obuke i usavršavanja o EU; provodi pripreme državnih službenika i namještenika za rad u DM/KU; organizira i provodi usavršavanje i učenje stranih jezika za službenike i namještenike Ministarstva te, prema potrebi, i drugih tijela državne uprave; u suradnji s nadležnim i partnerskim institutima i organizacijama objavljuje stručne i znanstvene publikacije i organizira rad Knjižnice Ministarstva, organizira, provodi i koordinira aktivnosti diplomatskog i europskog usavršavanja u Ministarstvu koje su u funkciji pripreme diplomata, kao i drugih službenika resornih ministarstva i drugih nadležnih državnih tijela Republike Hrvatske, kroz aktivnu i agilnu međunarodnu suradnju u akademskom i znanstvenom smislu surađuje sa stranim diplomatskim akademijama, međunarodnim organizacijama, zakladama, institucijama i visokim učilištima s ciljem ostvarivanja promocije hrvatskog međunarodnog ugleda i identiteta te održavanja globalne prepoznatljivosti Republike Hrvatske; detaljne obveze i odgovornosti svih službi ustrojenih unutar Diplomatske akademije propisuju se Pravilnikom o diplomatskoj akademiji; te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Diplomatskoj akademiji ustrojavaju se:

14.1. Služba za diplomatsko usavršavanje i cjeloživotno obrazovanje

14.2. Služba za pripreme za rad u DM/KU

14.3. Služba za akademski razvoj i međunarodnu suradnju.

14.1. Služba za diplomatsko usavršavanje i
 cjeloživotno obrazovanje

Članak 150.

Služba za diplomatsko usavršavanje i cjeloživotno obrazovanje osmišljava, predlaže, organizira i provodi stručno usavršavanje iz područja diplomacije, vanjske politike i međunarodnih odnosa za državne službenike i namještenike Ministarstva, kao i drugih tijela državne uprave Republike Hrvatske koja se bave međunarodnim odnosima; predlaže, organizira i provodi stručne specijalističke diplomatske, konzularne i administrativne tečajeve; provodi interne edukacije kadrova u kontekstu digitalnih vještina, komunikacija i dr. priprema, organizira i provodi projekte razvojne pomoći u području diplomatskog usavršavanja; organizira i provodi savjetničke i druge stručne ispite u službi vanjskih poslova Republike Hrvatske; kontinuirano prati, predlaže, provodi, kontrolira i evidentira stručno usavršavanje službenika Ministarstva iz svojeg djelokruga; provodi natječaje i predlaže kandidate za diplomatske stipendije i druge studijske boravke u inozemstvu; suradnja sa službama MVEP-a za kreiranje i provođenje procesa prijema u državnu službu kao podrška odvijanju procesa osposobljavanja ljudskih resursa; priprema i provodi opće i specijalizirane programe obuke i usavršavanja o EU i europskim poslovima za državne službenike i namještenike Ministarstva, te drugih tijela državne uprave Republike Hrvatske koji se bave europskim poslovima, kao i inozemnih diplomata i drugih zainteresiranih kroz projekte bilateralne suradnje i razvojne pomoći, te programe EU i drugih međunarodnih organizacija; priprema izvođenje tečajeva s komercijalnim pristupom, a sukladno internim aktima MVEP-a; surađuje s nadležnim resornim agencijama u području visokog obrazovanja i obrazovanja odraslih; priprema i provodi izobrazbu potencijalnih kandidata za rad u institucijama Europske unije te u tim poslovima surađuje s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, tijelima državne uprave i diplomatsko-konzularnom mrežom Republike Hrvatske, institucijama EU, stranim diplomatskim misijama u zemlji, kao i hrvatskim i inozemnim zakladama, stručnim udrugama, akademskim institucijama i dr., te obavlja druge poslove iz svoga djelokruga.

14.2. Služba za pripreme za rad u DM/KU

Članak 151.

Služba za pripreme za rad u DM/KU predlaže i provodi program priprema šefova DM/KU, profesionalnih i ugovornih diplomata te administrativnih službenika koji su odlukom ministra raspoređeni na rad u DM/KU, prilagođen prethodnim znanjima, specifičnostima države primateljice i vrstama poslova; organizira i provodi programe priprema za svakog pojedinog dužnosnika i državnog službenika, kako individualno tako i u skupinama u suradnji s drugim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, ostalim državnim tijelima i drugim ustanovama u Republici Hrvatskoj; osmišljava, organizira i provodi specijalističke tečajeve i module na područjima vezanim uz diplomatsku praksu i vještine za djelatnike koji se upućuju na rad u DM/KU; osmišljava, organizira i provodi učenje stranih jezika za službenike Ministarstva sukladno Zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike (CEFR), a prema potrebi i za službenike drugih tijela državne uprave; predlaže, osmišljava i provodi specijalizirane jezične programe priprema za ciljane skupine polaznika, kao i opće tečajeve stranih jezika, prilagođene ciljnim skupinama službenika i/ili individualno, prilagođeno specifičnom djelokrugu rada državnih dužnosnika i državnih službenika i namještenika kao i, prema potrebi ostalim djelatnicima iz drugih državnih tijela; sudjeluje u izradi normativnih akata iz svog djelokruga kao i vodi internu evidenciju dokumentacije iz svog djelokruga rada te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

14.3. Služba za akademski razvoj i
 međunarodnu suradnju

Članak 152.

Služba za akademski razvoj i međunarodnu suradnju djeluje samostalno i u suradnji s visokim učilištima u Republici Hrvatskoj i inozemstvu radi ostvarivanja partnerskih odnosa i suradnje u znanstvenom i obrazovnom području; predlaže ministru, Vijeću diplomatske akademije i načelniku Diplomatske akademije moguće oblike suradnje sa sveučilištima i veleučilištima u Republici Hrvatskoj; ostvaruje suradnju na području znanosti kroz suradnju s institutima i zavodima u Republici Hrvatskoj i inozemstvu; surađuje u razvoju akreditiranih studija iz svoga djelokruga; uspostavlja i provodi suradnju sa stranim diplomatskim akademijama i drugim institucijama, zakladama i organizacijama; osmišljava, predlaže, organizira i provodi međunarodne, regionalne i domaće seminare, simpozije, konferencije, tribine, okrugle stolove i predavanja; objavljuje stručne publikacije iz svoga djelokruga; koordinira pripremu i izradu dizajna i prijeloma tekstova za tisak, izrađuje i nabavlja fotografije i ostale materijale za objavu te surađuje s vanjskim suradnicima; nabavlja stručnu literaturu, organizira rad knjižnice i čitaonice Ministarstva; u sklopu akademskog razvoja studijskih programa, usko surađuje s rektorskim zborom Republike Hrvatske, zborom veleučilišta Republike Hrvatske i Nacionalnim vijećem za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj; aktivno radi na izdavanju međunarodno priznatih znanstvenih i stručnih publikacija u sklopu djelatnosti izdavaštva; kontinuirano radi na promicanju diplomatskog brenda Republike Hrvatske u domovini i svijetu.

15. DIPLOMATSKI PROTOKOL

Članak 153.

(1) Diplomatski protokol, kao samostalni sektor u sastavu Ministarstva, obavlja poslove pripreme, izrade i provođenja programa putovanja u inozemstvo i protokolarnih aktivnosti ministra i ostalih visokih dužnosnika prema potrebi; priprema, izrađuje i provodi programe boravka u Republici Hrvatskoj stranih predsjednika vlada i ministara vanjskih poslova, a po potrebi i drugih visokorangiranih stranih dužnosnika, te koordinira ceremonijalne aktivnosti od posebnog značenja za Republiku Hrvatsku; koordinira aktivnosti koje se odnose na ostvarivanje prava predstavnika drugih država i međunarodnih organizacija u Republici Hrvatskoj; po nalogu ministra priprema i provodi i druge protokolarne aktivnosti, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) U Diplomatskom protokolu ustrojavaju se:

15.1. Služba za ceremonijal i posjete

15.2. Služba za privilegije i imunitete.

15.1. Služba za ceremonijal i posjete

Članak 154.

Služba za ceremonijal i posjete obavlja stručne, organizatorske i tehničke poslove protokola za potrebe Ministarstva, organizira poslove u vezi s ceremonijalnim pravilima u prigodama koje zahtijevaju da se posebna pažnja posveti redu prvenstva domaćih i stranih dužnosnika te redu prvenstva zastava; provodi aktivnosti vezane za službene i radne posjete i putovanja državnih dužnosnika o čijim programima brine Diplomatski protokol; sudjeluje u protokolarnoj pripremi, organizaciji i provedbi programa aktivnosti ministra; priprema, izrađuje i provodi program boravka stranih dužnosnika (predsjednika vlada, ministara vanjskih poslova i ostalih po potrebi) u Republici Hrvatskoj; organizira prikupljanje podataka i pripremu kalendara posjeta i putovanja; neposredno je uključena u rad organizacijskih odbora, međunarodnih skupova u Republici Hrvatskoj na razini država; po potrebi organizira i suorganizira godišnja i druga okupljanja diplomatskog zbora u organizaciji Ureda Predsjednika Republike Hrvatske, predsjednika Hrvatskoga sabora, predsjednika Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva; predlaže plan sredstava i troškove putovanja dužnosnika u inozemstvo i stranih posjeta iz inozemstva; osmišljava darove ministra i državnih tajnika za strane dužnosnike; organizira vođenje evidencije uručenih darova; vodi brigu o dolascima stranih novoimenovanih veleposlanika, o predaji njihovih kopija vjerodajnica u Ministarstvu te u suradnji s Protokolom Predsjednika Republike Hrvatske koordinira njihovu predaju vjerodajnica Predsjedniku; u suradnji s Odjelom za odlikovanja Ureda Predsjednika Republike Hrvatske koordinira proceduru pri dodjeli odlikovanja hrvatskim i stranim državljanima; posebice vodi brigu o ceremonijalnom diplomatskom dopisivanju, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

15.2. Služba za privilegije i imunitete

Članak 155.

Služba za privilegije i imunitete organizira i obavlja stručne, organizatorske i tehničke poslove u svezi s primjenom Bečkih konvencija o diplomatskim i konzularnim odnosima, Konvencije o povlasticama i imunitetima UN i drugih međunarodnih ugovora koji obvezuju Republiku Hrvatsku te pozitivnih propisa Republike Hrvatske u odnosu na strane DM/KU i međunarodne organizacije akreditirane u zemlji; zaprima i postupa po zamolbama za izdavanje agremana, konsentmana i egzekvatura; vodi i koordinira postupke otvaranja stranih DM/KU te imenovanja veleposlanika, konzula, počasnih konzula i vojnih izaslanika u Republici Hrvatskoj; surađuje u izradi međunarodnih ugovora kojima se Misijama i njihovim članovima omogućuju privilegije i imuniteti u skladu s Bečkim konvencijama o diplomatskim i konzularnim odnosima i drugim međunarodnim ugovorima koji obvezuju Republiku Hrvatsku; vodi bazu podataka stranih diplomata i drugih članova osoblja DM/KU i međunarodnih organizacija akreditiranih u zemlji; izdaje diplomatsku listu; franšize; ovjerava obrasce za ostvarenje privilegija; utvrđuje reciprocitete; vodi diplomatsko-protokolarnu korespondenciju; ostvaruje kontakte sa stranim DM/KU u zemlji posebice u vezi s primjenom načela uzajamnosti; surađuje s drugim tijelima državne uprave, javne i gradske vlasti, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

16. INSPEKTORAT SLUŽBE VANJSKIH POSLOVA

Članak 156.

(1) Inspektorat službe vanjskih poslova provodi nadzor rada DM/KU i unutarnjih ustrojstvenih jedinica Ministarstva; provodi naknadne kontrole; provjerava i utvrđuje usklađenost poslovanja s međunarodnim konvencijama, zakonima, propisima, naputcima i utvrđenim internim procesima i postupcima, te misijom i ciljevima Ministarstva, kako bi se postiglo zakonito, djelotvorno, učinkovito, usklađeno i etično obavljanje poslova iz djelokruga rada; nadzire upravljanje ljudskim resursima, organizaciju rada i međuljudske odnose; obavlja kontrolu poslovanja i propisane dokumentacije; provjerava stanje objekata u vlasništvu te način upravljanja povjerenom imovinom i sredstvima, stupanj opremljenosti DM/KU te unutarnjih ustrojstvenih jedinica, stanje sigurnosti i uvjete života i rada zaposlenih; zaprima informacije o pojavi nepravilnosti i sumnjama na prijevaru, poduzima potrebne mjere vezane uz nepravilnosti; utvrđuje činjenice i okolnosti mjerodavne za ocjenu zakonitosti postupanja; daje upute za pravilan, propisan i profesionalan rad; sastavlja izvješća o nadzoru s prijedlogom mjera za otklanjanje propusta, nepravilnosti i nezakonitosti; provjerava provođenje predloženih mjera; po potrebi priprema stručne podloge nadležnim službama za podnošenje prijava ili zahtjeva za pokretanje prekršajnih i kaznenih postupaka, te postupaka za utvrđivanje odgovornosti za povredu službene dužnosti zbog nepravilnog i nezakonitog rada; podnosi godišnja izvješća; predlaže godišnje planove rada; surađuje s Kabinetom ministra, osobama zaduženim za nepravilnosti u radu Ministarstva, Samostalnom službom za unutarnju reviziju i ostalim ustrojstvenim jedinicama Ministarstva, te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

(2) Inspektorat službe vanjskih poslova ustrojava se uz odgovarajuću primjenu odredbi o ustrojavanju samostalnog sektora.

17. SAMOSTALNA SLUŽBA ZA UNUTARNJU REVIZIJU

Članak 157.

Samostalna služba za unutarnju reviziju provodi unutarnju reviziju ustrojstvenih jedinica Ministarstva i DM/KU, daje stručna mišljenja i ima savjetodavnu ulogu u cilju poboljšanja poslovanja službe vanjskih poslova; provodi unutarnje revizije u skladu s najboljom strukovnom praksom, standardima unutarnje revizije i propisima koji uređuju unutarnju reviziju u javnom sektoru u javnom sektoru te kodeksom strukovne etike; izrađuje strateške i godišnje planove unutarnje revizije; obavlja revizije usklađenosti poslovanja sa zakonima i drugim provedbenim propisima te s aktima Ministarstva, revizije uspješnosti poslovanja i financijske revizije; provjerava ekonomičnost i učinkovitost korištenja imovine; procjenjuje prikladnost i djelotvornost sustava unutarnjih kontrola u svrhu upravljanja rizicima poslovnih sustava i procesa koji ih podržavaju; obavlja revizije na zahtjev ministra, izrađuje izvješća o obavljenim revizijama i daje preporuke u svrhu postizanja veće učinkovitosti i djelotvornosti sustava; prati provedbu preporuka navedenih u izvješćima iz prethodno obavljenih revizija, daje mišljenje o sustavu unutarnjih kontrola za revidirana područja u kontekstu Izjave o fiskalnoj odgovornosti; surađuje s tijelima nadležnim za poslove unutarnje revizije te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

18. SAMOSTALNA SLUŽBA ZA GRANICE

Članak 158.

Samostalna služba za granice obavlja poslove i zadaće povezane s međunarodnopravnim rješavanjem sporova o razgraničenju, odnosno končanom utvrđivanju granica sa susjednim državama s kojima granica još nije konačno utvrđena, što, među ostalim, podrazumijeva: suradnju s drugim nadležnim tijelima državne uprave u rješavanju još neriješenih pitanja o hrvatskim granicama, provođenje politika Vlade Republike Hrvatske koje se tiču hrvatskih granica, prikupljanje dokumentacije te pripremanje stručne i pravne podloge za pregovore sa susjednim zemljama, ili koja se koristi u postupcima povezanim uz razgraničenje pred međunarodnim pravosudnim tijelima; priprema sklapanje međunarodnih ugovora o razgraničenju i utvrđivanju granične crte, te sudjeluje u pregovorima i obavlja stručne poslove u postupcima sklapanja ili izvršavanja međunarodnopravnih instrumenata koje pokreću resorno nadležna tijela, a uređuju materiju o graničnim prijelazima, pograničnom prometu, prometnoj infrastrukturi i projektima prekogranične suradnje. Pored toga, Služba obavlja poslove i zadaće vezane uz organiziranje rada Komisije za granice Vlade Republike Hrvatske te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

19. SAMOSTALNA SLUŽBA ZA
 INICIJATIVU TRIJU MORA

Članak 159.

Samostalna služba za Inicijativu triju mora priprema i provodi vanjskopolitičke aktivnosti Republike Hrvatske i diplomatsko djelovanje unutar Inicijative triju mora (3SI), koordinira međuresornu suradnju i aktivnosti povezane s 3SI te potiče i pruža pomoć u suradnji tijela državne uprave; predlaže i provodi aktivnosti s ciljem jačanja položaja Republike Hrvatske u 3SI i vidljivosti njezinih nacionalnih i strateških projekata; u suradnji s drugim tijelima državne uprave podupire ciljeve i projekte 3SI, prati provedbu nacionalnih infrastrukturnih projekata 3SI iz područja prometa, energetike i digitalizacije, sadržaje prekograničnih oblika suradnje i dinamiku realizacije projekata čija se provedba nalazi u nadležnosti drugih službi i tijela državne uprave; u skladu s vanjskopolitičkim ciljevima i prioritetima Republike Hrvatske koordinira, analizira, priprema i sudjeluje na međunarodnim, regionalnim i tuzemnim konferencijama iz svojeg djelokruga; surađuje s drugim unutarnjim ustrojstvenim jedinicama u Ministarstvu, tijelima državne uprave te po potrebi drugim organizacijama, udrugama i subjektima u Republici Hrvatskoj; koordinira pripremu i izradu prijedloga nacionalnih stajališta te potiče aktivnu suradnju tijela državne uprave u okviru poslova iz svoga djelokruga; održava odnose s diplomatskim predstavnicima drugih država u Republici Hrvatskoj; izrađuje izvješća, analize, bilješke, podsjetnike i druge dokumente; predlaže mjere i priprema prijedloge za praćenje i analizu stanja te poticanje suradnje s državama sudionicama 3SI i državama partnerima te obavlja i druge poslove iz svoga djelokruga.

IV. KATEGORIZACIJA I USTROJ DM/KU

Članak 160.

Diplomatske misije Republike Hrvatske se kategoriziraju u skladu sa sljedećim kriterijima:

– politička složenost, te težina i opseg posla koji diplomatska misija Republike Hrvatske obavlja

– diplomatska misija Republike Hrvatske u zemlji primateljici koja je stalna članica Vijeća sigurnosti UN

– diplomatska misija Republike Hrvatske u zemljama članicama EU

– diplomatska misija Republike Hrvatske u zemljama članicama NATO-a

– diplomatska misija Republike Hrvatske u susjednim zemljama

– diplomatska misija Republike Hrvatske u zemlji sjedišta međunarodnih organizacija kojih je Republike Hrvatske članica i koje se aktivno prate iz diplomatske misije Republike Hrvatske

– diplomatska misija Republike Hrvatske u zemlji od značajnog gospodarskog interesa

– diplomatska misija Republike Hrvatske u zemlji s brojnim hrvatskim iseljeništvom.

Članak 161.

Konzularni uredi Republike Hrvatske se kategoriziraju u skladu sa sljedećim uvjetima:

– obim i složenost poslova

– zastupljenost hrvatskog iseljeništva

– politički i gospodarski interes.

Članak 162.

(1) DM/KU koji će biti osnovani u skladu s člankom 10. Zakona o vanjskim poslovima, kategorizirat će se u skladu s uvjetima iz članaka 160. i 161. ove Uredbe.

(2) Popis kategorizacije DM/KU sastavni je dio ove Uredbe koji se ne objavljuje u »Narodnim novinama« (Prilog 1).

Članak 163.

(1) Ustroj DM/KU, broj i struktura diplomatskog, konzularnog i administrativno-tehničkog osoblja, te ostala prava i obveze državnih službenika i namještenika u službi vanjskih poslova, utvrđuju se Pravilnikom o unutarnjem redu Ministarstva i Uredbom o plaćama, dodacima i naknadama u službi vanjskih poslova.

(2) Ustroj Stalnog predstavništva Republike Hrvatske pri EU i pri Europskoj zajednici za atomsku energiju i Stalnog predstavništva Republike Hrvatske pri NATO uređeni su posebnim propisima.

V. PRIJAM U SLUŽBU VANJSKIH POSLOVA BEZ NATJEČAJA

Članak 164.

(1) Za ugovorno diplomatsko i administrativno-tehničko osoblje, uključujući državljane države primateljice, natječaj za prijam u službu vanjskih poslova nije obvezan pod uvjetom da ispunjavaju uvjete za obavljanje određenih poslova, u skladu sa Zakonom o vanjskim poslovima i Pravilnikom o unutarnjem redu Ministarstva.

(2) Natječaj nije obavezan za prijam u službu vanjskih poslova za pojedine državne službenike na poslovima informacijske sigurnosti, zaštite podataka, kibernetičke sigurnosti, kripto-komunikacije, IT poslova, registra EU i NATO dokumenata koji se obavljaju u Upravi za informacijsku sigurnost pod uvjetom da državni službenici ispunjavaju uvjete za obavljanje navedenih poslova, u skladu s Pravilnikom o unutarnjem redu Ministarstva, uz ispunjenje uvjeta propisanih posebnim propisima.

VI. SIGURNOSNE PROVJERE

Članak 165.

(1) Za osobe koje se primaju u državnu službu i radni odnos u Ministarstvo, osobe koje se premještaju iz drugog državnog tijela, osobe koje se upućuju na rad u diplomatsku misiju ili konzularni ured, osobe koje se upućuju na sekundiranje u institucije, tijela, agencije i misije EU i međunarodne organizacije, kao i osobe koje se namjeravaju ugovorno angažirati, prethodno se provodi postupak temeljne sigurnosne provjere.

(2) Postupak temeljne sigurnosne provjere provodi se sukladno odredbama zakona koji određuje sigurnosne provjere, a za sve službenike i namještenike Ministarstva obnavljanje temeljne sigurnosne provjere provodi se istekom zakonom propisanog roka.

(3) Na temelju izvješća o provedenoj sigurnosnoj provjeri, ministar, odnosno osoba koju ministar ovlasti, donosi konačnu ocjenu o postojanju sigurnosnih zapreka.

VII. OKVIRNI BROJ DRŽAVNIH SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 166.

Okvirni broj državnih službenika i namještenika za obavljanje poslova u upravama, sektorima i ustrojstvenim jedinicama Ministarstva te DM/KU, sastavni je dio ove Uredbe (Prilog 2.).

VIII. POSEBNI POLOŽAJI U MINISTARSTVU

Članak 167.

(1) U Ministarstvu se utvrđuju posebni položaji - radna mjesta:

1. Glavni pravni savjetnik

2. Glasnogovornik

3. Savjetnik ministra.

(2) Glavni pravni savjetnik izravno odgovara ministru; za potrebe ministra i državnih tajnika daje pravna mišljenja o općim i posebnim pitanjima međunarodnog javnog i privatnog prava, kao i mišljenja o drugim pravnim pitanjima s međunarodnim aspektom od značaja za službu vanjskih poslova Republike Hrvatske te sudjeluje u međudržavnim pregovorima, te obavlja i druge poslove po nalogu ministra.

(3) Glasnogovornik izravno odgovara ministru; po nalogu ministra te uz potporu Službe za odnose s javnošću, izvještava domaću i inozemnu javnost i predstavnike medija o glavnim vanjskopolitičkim prioritetima Republike Hrvatske i vanjskopolitičkim događanjima važnima za Republiku Hrvatsku; izvješćuje javnost, diplomatski zbor akreditiran u Republici Hrvatskoj i tijela državne uprave o stavovima Ministarstva i ministra; izvještavanje vrši putem briefinga, izdavanjem priopćenja, javnim istupima u medijima i drugim vidovima komunikacije, izvještava javnost sa službenih putovanja ministra i o drugim aktivnostima iz djelokruga Ministarstva; u dogovoru s ministrom daje mišljenje i suglasnost za javne nastupe i medijske izjave dužnosnika, diplomata i drugih državnih službenika i namještenika za teme koje su u vezi s djelovanjem Ministarstva i iz domene vanjske politike Republike Hrvatske; koordinira suradnju Ministarstva sa svim institucijama i udrugama vezanim uz medije; informira ministra o medijskoj zastupljenosti vezanoj uz djelokrug rada Ministarstva i predlaže moguća rješenja - reagiranja, nastupe ministra, državnih tajnika i drugih, te obavlja i druge poslove po nalogu ministra.

(4) Savjetnik ministra daje stručna mišljenja za potrebe ministra i državnih tajnika, izravno odgovara ministru, sudjeluje u pregovorima po odluci ministra, te obavlja i druge poslove po nalogu ministra.

IX. UPRAVLJANJE SLUŽBOM VANJSKIH POSLOVA

Članak 168.

(1) Ministar predstavlja i upravlja službom vanjskih poslova.

(2) Državni tajnik provodi utvrđenu politiku Vlade u upravnim područjima za koje je nadležan, sukladno nalozima ministra i zamjenjuje ministra u slučaju njegove odsutnosti ili spriječenosti te obavlja i druge poslove po ovlaštenju i nalozima ministra. Državni tajnik odgovoran je za svoj rad ministru i Vladi Republike Hrvatske.

Članak 169.

(1) Ravnatelj rukovodi upravom te obavlja i druge poslove po ovlaštenju i nalozima ministra. Ravnatelj je odgovoran je svoj rad nadležnom državnom tajniku, ministru i Vladi Republike Hrvatske.

(2) Glavni tajnik Ministarstva rukovodi radom Glavnog tajništva, a odgovoran je za svoj rad ministru i Vladi Republike Hrvatske.

(3) Načelnik sektora u sastavu upravnih organizacija rukovodi radom sektora, a odgovoran je za svoj rad ravnatelju, nadležnom državnom tajniku i ministru.

(4) Načelnik sektora u sastavu Glavnog tajništva odgovoran je za svoj rad glavnom tajniku Ministarstva i ministru.

(5) Načelnik samostalnog sektora rukovodi radom samostalnog sektora, a odgovoran je za svoj rad nadležnom državnom tajniku i ministru.

(6) Voditelj službe u sastavu upravne organizacije rukovodi radom službe, a odgovoran je za svoj rad načelniku sektora, ravnatelju, nadležnom državnom tajniku i ministru.

(7) Voditelj službe u sastavu Glavnog tajništva rukovodi radom službe, a odgovoran je za svoj rad načelniku sektora, glavnom tajniku i ministru.

(8) Voditelj samostalne službe za unutarnju reviziju rukovodi radom samostalne službe, a odgovoran je za svoj rad ministru.

(9) Voditelj samostalne službe rukovodi radom samostalne službe, a za svoj rad odgovoran je nadležnom državnom tajniku i ministru.

(10) Glavni inspektor službe vanjskih poslova rukovodi Inspektoratom službe vanjskih poslova, a odgovoran je za svoj rad ministru.

(11) Tajnik kabineta rukovodi radom Kabineta ministra, a odgovoran je za svoj rad ministru.

(12) Voditelj službe u sastavu Kabineta ministra rukovodi radom službe, a odgovoran je za svoj rad ministru, nadležnom državnom tajniku i tajniku Kabineta ministra.

Članak 170.

(1) Šef diplomatske misije neposredno upravlja misijom, organizira rad misije i poduzima mjere radi obavljanja poslova iz djelokruga misije na osnovi uputa ministra i državnih tajnika, naredbodavac je za izvršenje primitaka i izdataka misije, te obavlja i druge poslove utvrđene Zakonom o vanjskim poslovima i drugim propisima.

(2) Šef diplomatske misije odgovoran je za provedbu vanjske politike Republike Hrvatske u državi primateljici ili pri međunarodnoj organizaciji, prati i usklađuje rad konzularnih ureda u državi primateljici, te poduzima mjere za usklađivanje njihova djelovanja u poslovima koji se tiču razvijanja međusobnih odnosa s državom primateljicom.

(3) Šef diplomatske misije odgovara za svoj rad i rad diplomatske misije Predsjedniku Republike Hrvatske i ministru.

(4) Voditelj konzularnog odjela diplomatske misije neposredno upravlja konzularnim odjelom, organizira rad odjela i poduzima mjere radi obavljanja poslova iz djelokruga rada konzularnog odjela na osnovi naputaka i uputa šefa diplomatske misije, te obavlja i druge poslove iz svog djelokruga, a za svoj rad odgovara šefu diplomatske misije.

Članak 171.

(1) Šef konzularnog ureda neposredno upravlja uredom, organizira rad ureda i poduzima mjere radi obavljanja poslova iz djelokruga ureda na osnovi uputa ministra i državnih tajnika te uputa šefa diplomatske misije, naredbodavac je za izvršenje primitaka i izdataka ureda, te obavlja i druge poslove utvrđene Zakonom o vanjskim poslovima i drugim propisima.

(2) Šef konzularnog ureda odgovara za svoj rad i rad konzularnog ureda Predsjedniku Republike Hrvatske, ministru i šefu diplomatske misije u državi primateljici.

Članak 172.

(1) Počasni šef konzularnog ureda djeluje po naputcima i uputama ministra i državnih tajnika te uputama šefa diplomatske misije u državi primateljici.

(2) Odredbe ove Uredbe o šefovima konzularnog ureda odgovarajuće se primjenjuju i na počasnog šefa konzularnog ureda.

Članak 173.

(1) Ministar može osnovati Savjet Ministarstva kao savjetodavno tijelo za raspravljanje pitanja iz područja međunarodnih odnosa.

(2) Za članove Savjeta imenuju se znanstveni i javni djelatnici koji su istaknuti stručnjaci iz različitih područja međunarodnih odnosa ili međunarodnog prava, a po potrebi i znanstveni djelatnici iz drugih područja koje imenuje ministar na vrijeme do opoziva ili zamjene.

X. PLANIRANJE POSLOVA, RADNOG I UREDOVNOG VREMENA

Članak 174.

(1) Poslovi i zadaci iz djelokruga službe vanjskih poslova obavljaju se sukladno godišnjem planu rada koji donosi ministar, te sukladno potrebama službe proizašlim iz neplaniranih okolnosti, a u vezi s djelokrugom službe vanjskih poslova.

(2) Godišnji plan sadrži opći prikaz političkih, gospodarskih, kulturnih, konzularnih i ostalih poslova i zadaća iz djelokruga službe vanjskih poslova u određenoj godini, kako je to utvrđeno Zakonom o vanjskim poslovima i drugim propisima kojima se uređuje rad službe vanjskih poslova, a posebice izrade nacrta propisa, neposredne provedbe zakona i drugih propisa, upravnog, odnosno inspekcijskog nadzora te praćenja stanja u upravnim područjima iz djelokruga službe vanjskih poslova.

(3) Ministar donosi godišnji plan rada službe vanjskih poslova za narednu godinu najkasnije do kraja tekuće godine. Godišnji plan rada objavljuje se na internetskim stranicama Ministarstva.

Članak 175.

(1) Radno vrijeme u Ministarstvu u pravilu je raspoređeno na pet radnih dana, od ponedjeljka do petka, s početkom od 08:00 do 09:00 sati i završetkom od 16:00 do 17:00 sati, a dnevni odmor (stanka) u trajanju od 30 minuta može se koristiti u razdoblju od 12:00 do 14:00 sati.

(2) Uredovno vrijeme za rad sa strankama unutarnjih ustrojstvenih jedinica Uprave za konzularne poslove u radne dane od ponedjeljka do četvrtka je od 09:00 do 11:00 sati i od 13:00 do 15:00 sati, te u petak od 09:00 do 12:00 sati.

(3) Raspored radnog vremena u DM/KU prilagodit će se radnom vremenu države primateljice, s time da ukupno radno vrijeme u jednoj godini ne smije biti bitno kraće ili dulje od radnog vremena utvrđenog propisima Republike Hrvatske.

Članak 176.

Preraspodjela prekovremenog rada službenika i namještenika, kao i vrijeme pripravnosti za rad, uređuje se Pravilnikom o unutarnjem redu Ministarstva vanjskih i europskih poslova.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 177.

Ministar, uz prethodnu suglasnost tijela državne uprave nadležnog za službeničke odnose, donijet će Pravilnik o unutarnjem redu Ministarstva u skladu s odredbama ove Uredbe u roku 60 dana od dana njezina stupanja na snagu.

Članak 178.

Danom stupanja na snagu ove Uredbe prestaje važiti Uredba o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva vanjskih i europskih poslova (»Narodne novine«, broj 97/20.).

Članak 179.

Ova Uredba stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-03/24-03/83

Urbroj: 50301-21/21-25-3

Zagreb, 16. siječnja 2025.

Predsjednik
 mr. sc. Andrej Plenković, v. r.

PRILOG 2.

OKVIRNI BROJ DRŽAVNIH SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Redni broj | Naziv ustrojstvene jedinice | Broj službenika i namještenika |
| 1. | KABINET MINISTRA | 1 |
| 1.1. | URED MINISTRA (služba) | 7 |
| 1.2. | URED DRŽAVNOG TAJNIKA ZA EUROPU (služba) | 6 |
| 1.3. | URED DRŽAVNOG TAJNIKA ZA POLITIČKE POSLOVE (služba) | 7 |
| 1.4. | URED DRŽAVNOG TAJNIKA ZA VANJSKU TRGOVINU I RAZVOJNU SURADNJU (služba) | 5 |
|  | Kabinet ministra – ukupno | 26 |
| 2. | GLAVNO TAJNIŠTVO | 1 |
|  | – neposredno u Glavnom tajništvu izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 2 |
| 2.1. | SEKTOR ZA PRAVNE POSLOVE I LJUDSKE RESURSE | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 2.1.1. | SLUŽBA ZA PRAVNE POSLOVE | 8 |
| 2.1.2. | SLUŽBA ZA LJUDSKE RESURSE | 7 |
| 2.1.3. | SLUŽBA ZA RADNO-PRAVNA PITANJA | 12 |
| 2.1.4. | SLUŽBA ZA RAD U MEĐUNARODNIM ORGANIZACIJAMA I INSTITUCIJAMA EU | 5 |
| 2.2. | SEKTOR ZA PRORAČUN, STRATEŠKO PLANIRANJE I EU FONDOVE | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 2.2.1. | SLUŽBA ZA PRORAČUN | 1 |
| 2.2.1.1. | ODJEL ZA PLANIRANJE I IZVRŠAVANJE PRORAČUNA | 5 |
| 2.2.1.2. | ODJEL ZA PRIPREMU, ANALIZU I IZVRŠENJE FINANCIJSKIH PLANOVA DM/KU | 5 |
| 2.2.2. | SLUŽBA ZA STRATEŠKO PLANIRANJE | 5 |
| 2.2.3. | SLUŽBA ZA EU PROJEKTE | 5 |
| 2.3. | SEKTOR ZA RAČUNOVODSTVENE POSLOVE, FINANCIJSKO UPRAVLJANJE I KONTROLE | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 2.3.1 | SLUŽBA ZA RAČUNOVODSTVO I OBRADU FINANCIJSKE DOKUMENTACIJE U SJEDIŠTU MINISTARSTVA | 13 |
| 2.3.2. | SLUŽBA ZA RAČUNOVODSTVENE POSLOVE I OBRADU FINANCIJSKE DOKUMENTACIJE IZ DM/KU RH U SVIJETU | 15 |
| 2.3.3. | SLUŽBA ZA FINANCIJSKO UPRAVLJANJE I KONTROLE | 5 |
| 2.4. | SEKTOR ZA UPRAVLJANJE IMOVINOM I NABAVU | 1 |
| 2.4.1. | SLUŽBA ZA NABAVU | 9 |
| 2.4.2. | SLUŽBA ZA UPRAVLJANJE IMOVINOM I PODRŠKU DM/KU | 8 |
| 2.5. | SEKTOR ZA OPĆE I TEHNIČKE POSLOVE | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 2.5.1. | SLUŽBA ZA ODRŽAVANJE I INTERNE USLUGE | 32 |
| 2.5.2. | SLUŽBA ZA PRIJEVOZ OSOBA I STVARI | 14 |
| 2.5.3. | SLUŽBA ZA PISARNICU I PISMOHRANU | 12 |
| 2.5.4. | SLUŽBA ZA ZAŠTITU NA RADU I ZAŠTITU OD POŽARA | 5 |
|  | Glavno tajništvo – ukupno | 178 |
| 3. | I. UPRAVA ZA EUROPU | 1 |
|  | – neposredno u Upravi izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 2 |
| 3.1. | SEKTOR ZA EUROPSKE DRŽAVE | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 3.1.1. | SLUŽBA ZA SUSJEDNE EU ČLANICE | 8 |
| 3.1.2. | SLUŽBA ZA SREDNJU I JUŽNU EUROPU | 8 |
| 3.1.3. | SLUŽBA ZA ZAPADNU I SJEVERNU EUROPU | 7 |
| 3.2. | SEKTOR ZA COREPER I | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 3.2.1. | SLUŽBA ZA POLJOPRIVREDU I RIBARSTVO | 5 |
| 3.2.2. | SLUŽBA ZA UNUTARNJE TRŽIŠTE I SOCIJALNE POLITIKE | 5 |
| 3.2.3. | SLUŽBA ZA PROMET, ENERGETIKU I OKOLIŠ | 5 |
| 3.2.4. | SLUŽBA ZA EUROPSKE MAKROREGIJE | 5 |
| 3.3. | SEKTOR ZA COREPER II | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 3.3.1. | SLUŽBA ZA EKONOMSKE I FINANCIJSKE POSLOVE | 5 |
| 3.3.2. | SLUŽBA ZA PRAVOSUĐE I UNUTARNJE POSLOVE | 5 |
| 3.3.3. | SLUŽBA ZA VIJEĆE ZA OPĆE POSLOVE I EUROPSKO VIJEĆE | 5 |
| 3.3.4. | SLUŽBA ZA INSTITUCIONALNA PITANJA EU | 5 |
| 3.3.5. | SLUŽBA ZA KOORDINACIJU EUROPSKIH POSLOVA | 8 |
|  | I. Uprava za Europu – ukupno | 80 |
| 4. | II. UPRAVA ZA JUGOISTOČNU EUROPU | 1 |
|  | – neposredno u Upravi izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 4.1. | SEKTOR ZA BILATERALNE ODNOSE I PROŠIRENJE EU U JUGOISTOČNOJ EUROPI | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 4.1.1. | SLUŽBA ZA BOSNU I HERCEGOVINU | 6 |
| 4.1.2. | SLUŽBA ZA ALBANIJU, KOSOVO I SJEVERNU MAKEDONIJU | 5 |
| 4.1.3. | SLUŽBA ZA CRNU GORU, SRBIJU I TURSKU | 7 |
| 4.1.4. | SLUŽBA ZA STRATEGIJU EUROPSKIH INTEGRACIJA U JUGOISTOČNOJ EUROPI | 5 |
| 4.2. | SEKTOR ZA REGIONALNU SURADNJU I POTPORU | 1 |
| 4.2.1. | SLUŽBA ZA REGIONALNU SURADNJU | 7 |
| 4.2.2. | SLUŽBA ZA PRIJENOS ZNANJA | 5 |
|  | II. Uprava za Jugoistočnu Europu – ukupno | 40 |
| 5. | III. UPRAVA ZA POLITIČKE POSLOVE | 1 |
|  | – neposredno u Upravi izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 5.1. | SEKTOR ZA SJEVERNU I JUŽNU AMERIKU | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 5.1.1. | SLUŽBA ZA SJEVERNU AMERIKU | 6 |
| 5.1.2. | SLUŽBA ZA LATINSKU AMERIKU I KARIBE | 6 |
| 5.2. | SEKTOR ZA EUROAZIJU I OCEANIJU | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 5.2.1. | SLUŽBA ZA EUROAZIJU | 5 |
| 5.2.2. | SLUŽBA ZA ISTOČNO PARTNERSTVO | 5 |
| 5.2.3. | SLUŽBA ZA AZIJU I OCEANIJU | 5 |
| 5.2.4. | SLUŽBA ZA POTPORU UKRAJINI | 5 |
| 5.3. | SEKTOR ZA AFRIKU I BLISKI ISTOK | 1 |
| 5.3.1. | SLUŽBA ZA SJEVERNU AFRIKU, BLISKI ISTOK I PERZIJSKI ZALJEV | 5 |
| 5.3.2. | SLUŽBA ZA SUBSAHARSKU AFRIKU | 7 |
| 5.4. | SEKTOR ZA VANJSKU, SIGURNOSNU I OBRAMBENU POLITIKU EU | 1 |
| 5.4.1. | SLUŽBA ZA ZAJEDNIČKU VANJSKU I SIGURNOSNU POLITIKU EU | 5 |
| 5.4.2. | SLUŽBA ZA SIGURNOSNU I OBRAMBENU POLITIKU EU | 5 |
| 5.5. | SEKTOR ZA MJERE OGRANIČAVANJA | 1 |
| 5.5.1 | SLUŽBA ZA POLITIČKE ASPEKTE MJERA OGRANIČAVANJA | 5 |
| 5.5.2. | SLUŽBA ZA PROVEDBU I PRIMJENU MJERA OGRANIČAVANJA | 5 |
|  | III. Uprava za političke poslove – ukupno | 73 |
| 6. | IV. UPRAVA ZA EUROPSKO I MEĐUNARODNO PRAVO | 1 |
|  | – neposredno u Upravi izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 2 |
| 6.1. | SEKTOR ZA EUROPSKO PRAVO | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 6.1.1. | SLUŽBA ZA PRAVNU STEČEVINU EU | 6 |
| 6.1.2. | SLUŽBA ZA POVREDE PRAVA EU | 6 |
| 6.1.3. | SLUŽBA ZA SUD EU | 5 |
| 6.2. | SEKTOR ZA MEĐUNARODNO PRAVO | 1 |
| 6.2.1. | SLUŽBA ZA MEĐUNARODNO JAVNO PRAVO | 6 |
| 6.2.2. | SLUŽBA ZA MEĐUNARODNE UGOVORE | 5 |
| 6.3. | SEKTOR ZA EU DOKUMENTACIJU | 1 |
| 6.3.1. | SLUŽBA ZA HRVATSKU INAČICU PRAVNE STEČEVINE | 1 |
| 6.3.1.1. | ODJEL ZA MEĐUINSTITUCIJSKE JEZIČNO-PRAVNE POSLOVE | 5 |
| 6.3.1.2. | ODJEL ZA LEKTORSKO-TERMINOLOŠKE POSLOVE | 4 |
| 6.3.2. | SLUŽBA ZA JEZIČNO-PRAVNA PITANJA I PREVOĐENJE | 5 |
|  | IV. Uprava za europsko i međunarodno pravo – ukupno | 50 |
| 7. | V. UPRAVA ZA MULTILATERALU I GLOBALNA PITANJA | 1 |
|  | – neposredno u Upravi izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 2 |
| 7.1. | SEKTOR ZA NATO I KOOPERATIVNU SIGURNOST | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 7.1.1. | SLUŽBA ZA NATO | 8 |
| 7.1.2. | SLUŽBA ZA KOOPERATIVNU SIGURNOST I NADZOR NAORUŽANJA | 7 |
| 7.1.3. | SLUŽBA ZA MIROVNE MISIJE I OPERACIJE | 5 |
| 7.2. | SEKTOR ZA UN I GLOBALNA PITANJA | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 7.2.1. | SLUŽBA ZA POLITIČKA I SIGURNOSNA PITANJA UN-a | 5 |
| 7.2.2. | SLUŽBA ZA LJUDSKA PRAVA | 5 |
| 7.2.3. | SLUŽBA ZA GLOBALNA PITANJA | 5 |
| 7.2.4. | SLUŽBA ZA REGIONALNE MEĐUNARODNE ORGANIZACIJE I INICIJATIVE | 5 |
|  | V. Uprava za multilateralu i globalna pitanja – ukupno | 47 |
| 8. | VI. UPRAVA ZA KONZULARNE POSLOVE | 1 |
|  | – neposredno u Upravi izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 8.1. | SEKTOR ZA MEĐUNARODNU PRAVNU POMOĆ, DRŽAVLJANSTVO I PUTNE ISPRAVE | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 8.1.1. | SLUŽBA ZA MEĐUNARODNU PRAVNU POMOĆ | 13 |
| 8.1.2. | SLUŽBA ZA DRŽAVLJANSTVO I PUTNE ISPRAVE | 14 |
| 8.2. | SEKTOR ZA VIZE I STRANCE | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 8.2.1. | SLUŽBA ZA VIZE | 12 |
| 8.2.2. | SLUŽBA ZA STRANCE | 10 |
|  | VI. Uprava za konzularne poslove – ukupno | 55 |
| 9. | VII. UPRAVA ZA INFORMACIJSKU SIGURNOST | 1 |
|  | – neposredno u Upravi izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 9.1. | SEKTOR ZA INFORMACIJSKU SIGURNOST | 1 |
|  | neposredno u Sektoru izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 9.1.1. | SLUŽBA ZA INFORMACIJSKU SIGURNOST I CERTIFIKATE | 5 |
| 9.1.2. | REGISTAR EU I NATO DOKUMENATA (služba) | 6 |
| 9.1.3. | SLUŽBA ZA KRIPTO-KOMUNIKACIJU I DIPLOMATSKU POŠTU | 12 |
| 9.1.4. | SLUŽBA ZA FIZIČKU I TEHNIČKU ZAŠTITU | 1 |
| 9.1.4.1. | ODJEL ZA FIZIČKU ZAŠTITU | 25 |
| 9.1.4.2. | ODJEL ZA TEHNIČKU ZAŠTITU | 5 |
| 9.2. | SEKTOR ZA INFORMATIKU I TELEKOMUNIKACIJE | 1 |
| 9.2.1. | SLUŽBA ZA MREŽNU I SERVERSKU INFRASTRUKTURU | 7 |
| 9.2.2. | SLUŽBA ZA RAČUNALNU INFRASTRUKTURU I INFORMATIZACIJU | 9 |
| 9.2.3. | SLUŽBA ZA APLIKATIVNE SUSTAVE I DIGITALIZACIJU | 7 |
| 9.2.4. | SLUŽBA ZA TELEKOMUNIKACIJE | 8 |
| 9.3. | SEKTOR ZA KIBERNETIČKU SIGURNOST | 1 |
| 9.3.1. | SLUŽBA ZA KIBERNETIČKU SIGURNOST | 5 |
| 9.3.2. | SLUŽBA ZA KRIPTOSUSTAVE | 5 |
|  | VII. Uprava za informacijsku sigurnost – ukupno | 101 |
| 10. | VIII. UPRAVA ZA GOSPODARSKE POSLOVE I RAZVOJNU SURADNJU | 1 |
|  | – neposredno u Upravi izvan sustava nižih ustrojstvenih jedinica | 1 |
| 10.1. | SEKTOR ZA BILATERALNE GOSPODARSKE ODNOSE | 1 |
| 10.1.1. | SLUŽBA ZA EUROPSKE ZEMLJE | 5 |
| 10.1.2. | SLUŽBA ZA IZVANEUROPSKE ZEMLJE | 6 |
| 10.1.3. | SLUŽBA ZA ZEMLJE JUGOISTOČNE EUROPE | 5 |
| 10.2. | SEKTOR ZA MULTILATERALNE GOSPODARSKE ODNOSE | 1 |
| 10.2.1. | SLUŽBA ZA OECD | 5 |
| 10.2.2. | SLUŽBA ZA MEĐUNARODNE GOSPODARSKE ORGANIZACIJE | 5 |
| 10.3. | SEKTOR ZA TRGOVINSKU I INVESTICIJSKU POLITIKU | 1 |
| 10.3.1. | SLUŽBA ZA TRGOVINSKU POLITIKU | 8 |
| 10.3.2. | SLUŽBA ZA INVESTICIJSKU POLITIKU | 6 |
| 10.3.3. | SLUŽBA ZA IZVOZNU KONTROLU | 6 |
| 10.4. | SEKTOR ZA RAZVOJNU SURADNJU I HUMANITARNU POMOĆ | 1 |
| 10.4.1. | SLUŽBA ZA RAZVOJNU POLITIKU I HUMANITARNU POMOĆ | 5 |
| 10.4.2. | SLUŽBA ZA PLANIRANJE I PROVEDBU PROJEKATA | 7 |
| 10.4.3. | SLUŽBA ZA MULTILATERALNE I REGIONALNE RAZVOJNE INICIJATIVE | 5 |
|  | VIII. Uprava za gospodarske poslove i razvojnu suradnju – ukupno | 69 |
| 11. | SAMOSTALNI SEKTOR ZA VANJSKU I EUROPSKU POLITIKU | 1 |
| 11.1. | SLUŽBA ZA PRIMJENU ANALIZA GEOPOLITIČKIH IZAZOVA I NASTUPAJUĆIH PRIJETNJI | 5 |
| 11.2. | SLUŽBA ZA OBJAVLJIVANJE REZULTATA ANALIZA, POTPORU I POSEBNE PROJEKTE | 5 |
| 11.3. | SLUŽBA ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU | 10 |
|  | Samostalni sektor za vanjsku i europsku politiku - ukupno | 21 |
| 12. | SAMOSTALNI SEKTOR ZA PLANIRANJE POLITIKA | 1 |
| 12.1. | SLUŽBA ZA ANALIZU POLITIKA | 8 |
| 12.2. | SLUŽBA ZA KOMUNICIRANJE POLITIKA | 5 |
|  | Samostalni sektor za planiranje politika – ukupno | 14 |
| 13. | SAMOSTALNI SEKTOR ZA JAVNU I KULTURNU DIPLOMACIJU | 1 |
| 13.1. | SLUŽBA ZA JAVNU DIPLOMACIJU I INFORMIRANJE O EU | 11 |
| 13.2. | SLUŽBA ZA KULTURNU DIPLOMACIJU | 10 |
|  | Samostalni sektor za javnu i kulturnu diplomaciju – ukupno | 22 |
| 14. | DIPLOMATSKA AKADEMIJA (sektor) | 1 |
| 14.1. | SLUŽBA ZA DIPLOMATSKO USAVRŠAVANJE I CJELOŽIVOTNO OBRAZOVANJE | 10 |
| 14.2. | SLUŽBA ZA PRIPREME ZA RAD U DM/KU | 11 |
| 14.3 | SLUŽBA ZA AKADEMSKI RAZVOJ I MEĐUNARODNU SURADNJU | 5 |
|  | Diplomatska akademija – ukupno | 27 |
| 15. | DIPLOMATSKI PROTOKOL (sektor) | 1 |
| 15.1. | SLUŽBA ZA CEREMONIJAL I POSJETE | 9 |
| 15.2. | SLUŽBA ZA PRIVILEGIJE I IMUNITETE | 9 |
|  | Diplomatski protokol – ukupno | 19 |
| 16. | INSPEKTORAT SLUŽBE VANJSKIH POSLOVA (sektor) | 5 |
| 17. | SAMOSTALNA SLUŽBA ZA UNUTARNJU REVIZIJU | 5 |
| 18. | SAMOSTALNA SLUŽBA ZA GRANICE | 5 |
| 19. | SAMOSTALNA SLUŽBA ZA INICIJATIVU TRIJU MORA | 5 |
|  | POSEBNI POLOŽAJI |  |
|  | GLAVNI PRAVNI SAVJETNIK | 1 |
|  | GLASNOGOVORNIK | 1 |
|  | SAVJETNIK MINISTRA | 13 |
|  | Posebni položaji – ukupno | 15 |
|  | DIPLOMATSKE MISIJE I KONZULARNI UREDI |  |
|  | Diplomatsko osoblje | 352 |
|  | Administrativno-tehničko osoblje | 124 |
|  | Djelatnici sigurnosti | 74 |
|  | Namještenici | 0 |
|  | Diplomatske misije i konzularni uredi – ukupno | 550 |
|  | UKUPNO SLUŽBA VANJSKIH POSLOVA | 1407 |
| Ukupan broj službenika i namještenika u Ministarstvu | 857 |
| Ukupan broj službenika i namještenika u DM/KU RH u inozemstvu | 550 |