## Pravilnik o standardima profesionalnog razvoja i postupku utvrđivanja nemogućnosti daljnjeg profesionalnog razvoja djelatnih časnika

### NN 123/2002 (22.10.2002.), Pravilnik o standardima profesionalnog razvoja i postupku utvrđivanja nemogućnosti daljnjeg profesionalnog razvoja djelatnih časnika

# MINISTARSTVO OBRANE

1996

Na
temelju članka 10. stavka 3. Zakona o obrani (»Narodne novine«, broj: 33/02. i
58/02.) i članka 6.a Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih
vojnih osoba i ovlaštenih službenih osoba (»Narodne novine«, broj: 128/99.,
129/00., 16/01. i 22/02.), ministar obrane donosi

## PRAVILNIK

### O STANDARDIMA PROFESIONALNOG RAZVOJA I POSTUPKU UTVRĐIVANJA NEMOGUĆNOSTI DALJNJEG PROFESIONALNOG RAZVOJA DJELATNIH ČASNIKA

I.
OPĆA ODREDBA

Članak
1.

Ovim
Pravilnikom propisuju se kriteriji, standardi i postupci za prijam u djelatnu
vojnu službu, raspored na časničke dužnosti, profesionalni razvoj, način utvrđivanja
nemogućnosti daljnjeg profesionalnog razvoja i otpust časnika iz djelatne vojne
službe.

II. STANDARDI I POSTUPCI ZA PRIJAM U DJELATNU VOJNU
SLUŽBU TE RASPORED NA ČASNIČKE DUŽNOSTI

Članak 2.

Kad
postoje slobodna časnička ustrojbena mjesta čija je popuna prijeko potrebna
odnosno kada to zahtijevaju potrebe službe Ministarstvo obrane sukladno
odredbama članka 21. stavka 1. Zakona o službi u Oružanim snagama Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, broj: 33/02. i 58/02., u nastavku teksta: Zakon)
objavljuje oglas ili raspisuje natječaj.

Popuna više slobodnih ustrojbenih mjesta obavlja se
raspisivanjem oglasa dok se za popunu pojedinog upražnjenog ustrojbenog mjesta
objavljuje natječaj.

Oglas ili natječaj iz stavka 2. ovoga članka uvijek
je javan.

Članak 3.

Osobe koje se jave na oglas ili natječaj, a koje
ispunjavaju Zakonom propisane uvjete za prijam u djelatnu vojnu službu, te
posebne uvjete slobodnog ustrojbenog mjesta primaju se u djelatnu vojnu službu
na probni rad te se upućuju na temeljnu časničku izobrazbu.

Odabir kandidata obavljaju povjerenstva koja imenuje čelnik
ustrojstvene cjeline ovlaštene za raspored časnika.

Članak 4.

Iznimno od odredbe članka 3. ovoga Pravilnika, kada
to nalažu potrebe službe, osobu koja je primljena u djelatnu vojnu službu na
probni rad može se rasporediti na slobodno časničko ustrojbeno mjesto prije upućivanja
na temeljnu časničku izobrazbu.

Raspored na dužnost iz stavka 1. ovoga članka može
trajati najdulje 12 mjeseci.

  Članak 5.

Pričuvni časnici koji se primaju u djelatnu vojnu službu
sukladno odredbi članka 25. stavka 3. Zakona, ne upućuju se na temeljnu časničku
izobrazbu.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka pričuvni časnici
koji nisu završili temeljnu časničku izobrazbu odnosno školu za pričuvne časnike
nakon prijma u službu upućuju se na temeljnu časničku izobrazbu.

Članak 6.

Stipendisti koji su se školovali radi popune
ustrojbenih mje­sta u Oružanim snagama Republike Hrvatske sukladno odredbi članka
184. stavka 1. Zakona, nakon završetka školovanja upućuje se na temeljnu časničku
izobrazbu i raspoređuje na odgovarajuće ustrojbeno mjesto.

Članak
7.

Djelatni
dočasnik koji ispunjava uvjete iz članka 26. Zakona može se na osobnu zamolbu
prevesti u djelatnog časnika dodjelom prvog časničkog čina.

Djelatni
dočasnik koji je upisao posljednji semestar studija za stjecanje više ili
visoke stručne spreme i želi postati časnik može podnijeti zamolbu čelniku
ustrojstvene cjeline ovlaštene za raspored časnika radi upućivanja na temeljnu časničku
izobrazbu.

Članak
8.

Djelatni
vojnik odnosno mornar koji sukladno članku 9. Pravilnika o standardima
profesionalnog razvoja i postupku utvrđi­vanja nemogućnosti daljnjeg
profesionalnog razvoja djelatnih vojnika i dočasnika, podnese zamolbu za upućivanje
na temeljnu časničku izobrazbu prima se u djelatnu vojnu službu na probni rad
sukladno članku 3. stavku 1. ovoga Pravilnika te se raspore­đu­je na časničku
dužnost.

Donošenjem
rješenja o prijmu u djelatnu vojnu službu raskida se ugovor iz članka 22.
stavka 3. Zakona.

III.
STANDARDI PROFESIONALNOG RAZVOJA

Članak
9.

Završetkom
temeljne časničke izobrazbe osobi iz članka 3. stavka 1. ovoga Pravilnika
dodjeljuje se čin poručnika odnosno poručnika korvete odgovarajućeg roda ili
struke te se raspoređuje na slobodno časničko ustrojbeno mjesto.

Djelatni
poručnik odnosno poručnik korvete u činu poručni­ka odnosno poručnika korvete
može provesti najdulje 6 godina, od­nosno do 36. godine života.

Članak
10.

Djelatni
natporučnik odnosno poručnik fregate u činu nat­po­ruč­nika odnosno poručnika
fregate može provesti najdulje 6 godina, odnosno do 42. godine života.

Djelatni
natporučnik odnosno poručnik fregate upućuje se na naprednu časničku izobrazbu
odgovarajućeg roda ili struke kada u činu natporučnika odnosno poručnika
fregate provede najmanje dvije godine i kada je u djelatnoj vojnoj službi
proveo najmanje 5 godina.

Članak
11.

Djelatni
satnik odnosno poručnik bojnog broda u činu satnika odnosno poručnika bojnog
broda može provesti najdulje 7 godina, odnosno do 48. godine života.

Djelatni
satnik odnosno poručnik bojnog broda obvezno se upućuje na naprednu časničku
izobrazbu najkasnije nakon 3 godine od dana promicanja u čin satnika odnosno
poručnika bojnog broda.

Djelatni
satnik odnosno poručnik bojnog broda koji je naprednu časničku izobrazbu završio
u činu natporučnika odnosno poručnika fregate može se uputiti u Zapovjedno-stožernu
školu nakon što je u činu satnika odnosno poručnika bojnog broda proveo
najmanje tri godine odnosno u djelatnoj vojnoj službi proveo ukupno najmanje 9
godina.

Članak
12.

Djelatni
bojnik odnosno kapetan korvete u činu bojnika odnosno kapetana korvete može
provesti najdulje 7 godina, odnosno do 50. godine života.

Djelatni
bojnik odnosno kapetan korvete može se uputiti na Zapovjedno-stožernu školu ili
na drugi odgovarajući oblik vojne izobrazbe sukladno potrebama službe.

Članak
13.

Djelatni
pukovnik odnosno kapetan fregate u činu pukovnika odnosno kapetana fregate može
provesti najdulje 8 godina, odnosno do 53. godine života.

Djelatni
pukovnik odnosno kapetan fregate može se uputiti na Zapovjedno-stožernu školu
ili na drugi odgovarajući oblik vojne izobrazbe sukladno potrebama službe.

Djelatni
pukovnik odnosno kapetan fregate koji je Zapovjedno-stožernu školu završio u činu
satnika odnosno poručnika bojnog broda ili bojnika odnosno kapetana korvete može
se uputiti u Ratnu školu nakon što je u činu pukovnika odnosno kapetana fregate
proveo najmanje dvije godine, ali najranije pet godina po završetku
Zapovjedno-stožerne škole.

Članak
14.

Djelatni
brigadir, kapetan bojnog broda i stožerni brigadir koji ispunjavaju uvjete iz članka
152. Zakona i imaju završenu Ratnu školu mogu biti promaknuti u čin brigadnog
generala odnosno komodora.

Djelatni
brigadir, kapetan bojnog broda i stožerni brigadir mogu se uputiti u Ratnu školu,
a u činu mogu ostati najdulje do 55. godine života.

Članak
15.

Djelatnom
časniku, sukladno odredbi članka 28. stavka 1. podstavka 3. Zakona, može se
promijeniti rod ili struka kada u njegovom rodu ili struci ne postoji slobodno
ustrojbeno mjesto višeg čina.

Osoba
iz stavka 1. ovoga članka koja ima propisanu stručnu spremu upućuje se na
dodatnu vojnu izobrazbu radi osposobljavanja za rad u drugom rodu ili struci.

IV. NEMOGUĆNOST DALJNJEG
PROFE­SIONAL­NOG RAZVOJA

Članak
16.

Čelnik
ustrojstvene cjeline ovlaštene za raspored časnika obvezan je najmanje jednom
godišnje izvršiti raščlambu udovoljavanja standardima profesionalnog razvoja časnika
sukladno kriterijima iz ovoga Pravilnika, za sve časnike iz svoje nadležnosti.

Kada
osoba iz stavka 1. ovoga članka utvrdi da časnik ne udovoljava standardima
profesionalnog razvoja podatke o tome dostavlja nadležnom povjerenstvu za utvrđivanje
nemogućnosti daljnjeg profesionalnog razvoja (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo).

Povjerenstva
iz stavka 2. ovoga članka imenuje ministar obrane odnosno osoba koju on
ovlasti.

Članak
17.

Povjerenstva
u postupku utvrđivanja nemogućnosti daljnjeg profesionalnog razvoja nakon što
pribave od Povjerenstva za ocjenu sposobnosti za djelatnu vojnu službu iz članka
203. stavka 2. Zakona, mišljenje o mogućnosti daljnjeg profesionalnog raz­voja
glede zdravstvene sposobnosti, utvrđuju sljedeće:

–
nemogućnost dostizanja standarda iz ovoga Pravilnika školovanjem za stjecanje
potrebne stručne spreme

–
nemogućnost dostizanja standarda iz ovoga Pravilnika vojnom izobrazbom

–
nemogućnost dostizanja standarda iz ovoga Pravilnika promicanjem

–
neispunjavanje sigurnosnih kriterija.

Članak
18.

Kada
Povjerenstvo utvrdi da časnik nema odgovarajuću struč­nu spremu potrebnu za
promicanje i ne ispunjava uvjete za mirovinu donijet će zaključak o nemogućnosti
njegovog daljnjeg profesionalnog razvoja ako:

– poručnik,
poručnik korvete odnosno natporučnik, poručnik fregate u kalendarskoj godini
navršava 36 godina života ili je stariji

–
satnik, poručnik bojnog broda odnosno bojnik, kapetan korvete u kalendarskoj
godini navršava 38 godina života ili je stariji

–
pukovnik, kapetan fregate odnosno brigadir, kapetan bojnog broda, stožerni
brigadir u kalendarskoj godini navršava 40 godina života ili je stariji.

Članak 19.

Kada Povjerenstvo utvrdi da časnik nema odgovarajuću
vojnu izobrazbu potrebnu za promicanje i ima više od 15 godina staža osiguranja
sukladno članku 6.a Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih
osoba i ovlaštenih službenih osoba, donijet će zaključak o nemogućnosti
daljnjeg profesionalnog razvoja ako je:

– poručnik odnosno poručnik korvete, nema završenu
temeljnu časničku izobrazbu i stariji je od 36 godina

– natporučnik odnosno poručnik fregate, nema završenu
temeljnu časničku izobrazbu i stariji je od 42 godine,

– satnik odnosno poručnik bojnog broda, nema završenu
naprednu časničku izobrazbu i stariji je od 48 godina.

Članak 20.

Kada Povjerenstvo utvrdi da časnik stariji od 40
godina života ispunjava sve uvjete za promicanje u viši čin, a nije promaknut
duže od vremena propisanog ovim Pravilnikom i ima više od 18 godina staža
osiguranja sukladno članku 6.a Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja
djelatnih vojnih osoba i ovlaštenih služ­be­nih osoba, donijet će zaključak o
nemogućnosti njegovog dalj­njeg profesionalnog razvoja.

Članak 21.

Kada Povjerenstvo u postupku utvrđivanja nemogućnosti
daljnjeg profesionalnog razvoja utvrdi da časnik stariji od 40 godina života
ispunjava uvjete za mirovinu sukladno članku 6.a Zakona o pravima iz
mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba i ovlaštenih službenih osoba,
donijet će zaključak o nemogućnosti njegovog daljnjeg profesionalnog razvoja.

Članak 22.

Kada Povjerenstvo utvrdi da časnik ne ispunjava
sigurnosne kriterije propisane Pravilnikom o sigurnosnim kriterijima za prijam
u službu, donijet će zaključak o nemogućnosti njegovog daljnjeg profesionalnog
razvoja.

Članak 23.

Kada časnik ima 20 godina staža osiguranja, sukladno članku
6.a Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba i ovlaštenih
službenih osoba te podnese pisanu zamolbu za prestanak djelatne vojne službe s
pravom na invalidsku mirovinu zbog osobnog stava o neperspektivnosti i nemogućnosti
svog dalj­­njeg profesionalnog razvoja u vojnoj službi, Povjerenstvo će do­nijeti
zaključak o nemogućnosti daljnjeg profesionalnog razvoja.

Članak 24.

Za časnike za koje u postupku utvrđivanja nemogućnosti
daljnjeg profesionalnog razvoja Povjerenstvo utvrdi mogućnost daljnjeg
profesionalnog razvoja donijet će zaključak o moguć­nosti njihovog daljnjeg profesionalnog
razvoja pod uvjetom promicanja ili izobrazbe odnosno školovanja.

Čelnik ustrojstvene cjeline
ovlaštene za raspored djelatnih vojnih osoba dužan je sukladno zaključku
Povjerenstva iz stavka 1. ovoga članka pokrenuti postupak za promicanje u čin,
upućivanje na vojnu izobrazbu odnosno ponuditi školovanje radi stjecanja
potrebne stručne spreme.

Članak 25.

Kada to zahtijevaju potrebe
službe, časnici kojima se utvrdi nemogućnost daljnjeg profesionalnog razvoja
iznimno se raspo­ređuju na dužnosti, ako ne postoji dovoljan broj časnika odgo­varajućeg
čina, roda ili struke koji udovoljavaju propisanim standardima za raspored na
odgovarajuće dužnosti odnosno koji imaju utvrđenu mogućnost daljnjeg
profesionalnog razvoja.

Časnici iz stavka 1. ovoga članka
raspoređuju se sukladno članku 107. stavak 1. Zakona.

Čelnik ustrojstvene cjeline
ovlaštene za raspored djelatnih vojnih osoba sukladno članku 108. Zakona godišnje
preispituje mogućnost ponovnog rasporeda na istu dužnost časnika kojem je utvrđena
nemogućnost daljnjeg profesionalnog razvoja.

Kada se utvrdi da se osoba iz
stavka 1. ovoga članka ne može rasporediti na istu ili drugu odgovarajuću dužnost
sukladno odredbi članka 107. stavka 1. Zakona stavlja se u aktivnu pričuvu ili
ako ispunjava uvjete za mirovinu prestaje joj služba s pravom na mirovinu.

Članak 26.

Zadržavanje u službi časnika
kojima je utvrđena nemo­gućnost daljnjeg profesionalnog razvoja ne smije
predstavljati zapreku za promicanje časnika istog roda ili struke čiji je
profesionalni razvoj u okviru propisanih standarda odnosno koji ima utvrđenu
mogućnost daljnjeg profesionalnog razvoja.

Djelatni časnik koji je u
okviru standarda profesionalnog razvoja odnosno kojemu je utvrđena mogućnost
daljnjeg profesionalnog razvoja stječe uvjete za raspored na dužnost neposredno
višeg čina u smislu odredbe stavka 1. ovoga članka najkasnije godinu dana prije
ispunjavanja zakonskih uvjeta za redovno promaknuće u činu.

Svi časnici kojima se utvrdi
nemogućnost daljnjeg profesionalnog razvoja, a ne budu zadržani u službi
sukladno članku 26. stavku 1. ovoga Pravilnika bit će otpušteni iz Oružanih
snaga Republike Hrvatske sukladno Zakonu.

V.
ZAVRŠNA ODREDBA

Članak 27.

Sastav, djelokrug i način
rada Povjerenstva iz članka 16. stav­ka 2. ovog Pravilnika uređuje se Poslovnikom
o radu Povjerenstva za utvrđivanje nemogućnosti daljnjeg profesionalnog razvoja
kojeg će donijeti pomoćnik ministra obrane za ljudske resurse i koji će se
objaviti u Vojnom vjesniku.

Članak 28.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu
danom donošenja i objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa:
023-03/02-02/02
Urbroj: 512-01-02-8
Zagreb, 16. listopada 2002.

Ministrica
**Željka Antunović**, v. r.

Pravilnik, NN 123/2002-1996