## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-396/2002, U-I-1400/2002, U-I-181/2003, U-I-852/2003 i U-I-2012/2003 od 10. ožujka 2004.

### NN 38/2004 (24.3.2004.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-396/2002, U-I-1400/2002, U-I-181/2003, U-I-852/2003 i U-I-2012/2003 od 10. ožujka 2004.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

956

Ustavni
sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, pred­sjednik Suda, te suci
Marijan Hranjski, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko
Potočnjak, Agata Račan, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst, Vice Vukojević i Milan
Vuković, odlučujući o prijedlogu za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti
zakona s Ustavom, na sjednici održanoj dana 10. ožujka 2004. godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne
prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom
članka 382. stavaka 2. i 3. i članka 497. stavka 1. Zakona o parničnom postupku
(»Narodne novine«, broj 53/91, 91/92, 112/99 i 117/03) i članka 10. stavaka 1.,
2. i 3. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku (»Narodne
novine«, broj 112/99).

II. Obustavlja se postupak u povodu prijedloga za
pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 335. i članka 401.
stavka 1. Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91, 91/92,
112/99 i 117/03).

III.Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1.Prijedlog
za ocjenu ustavnosti članka 382. stavaka 2. i 3. i članka 497. stavka 1. Zakona
o parničnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91, 91/92, 112/99 i 117/03, u
daljnjem tekstu: ZPP) i članka 10. stavaka 1. i 2. Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, broj 112/99, u daljnjem
tekstu: ZID ZPP/99) podnio je Franjo Zubović iz Županje (predmet broj:
U-I-1400/2002). Prijedlog za ocjenu ustav­nosti članka 10. ZID ZPP/99 podnijela
je Draginja Srdelić iz Splita, koju zastupa Mladenka Babić-Braović, odvjetnica
iz Splita (predmet broj: U-I-181/2003) i Lidia Rosanda iz Pule (predmet broj:
U-I-852/2003). Prijedlog za ocjenu ustavnosti članka 335. ZPP-a podnio je Ranko
Radović iz Zagreba (predmet broj: U-I-396/2002), a za ocjenu ustavnosti članka
401. stavka 1. ZPP-a prijedlog je podnio Dalibor Rašić iz Podravlja, kojega
zastupa Hrvoje Banić, odvjetnik iz Vinkovaca (predmet broj: U-I-2012/2003).

2.Osporene
odredbe članka 382. stavaka 2. i 3. ZPP-a glasile su:

»Revizija
nije dopuštena u imovinskopravnim sporovima u kojima se tužbeni zahtjev odnosi
na potraživanje u novcu, na predaju stvari ili izvršenje kakve druge činidbe,
ako vrijednost predmeta spora pobijanog dijela pravomoćne presude ne prelazi
100.000,00 kuna.

Revizija nije dopuštena u imovinskopravnim sporovima
u kojima se tužbeni zahtjev odnosi na potraživanje u novcu, na predaju stvari
ili izvršenje kakve druge činidbe, ako vrijednost predmeta spora koju je
tužitelj u tužbi naveo ne prelazi 100.000,00 kuna«.

Osporena odredba članka 497. stavka 1. ZPP-a glasila
je:

»Revizija u privrednim sporovima nije dopuštena ako
vrijednost predmeta spora pobijanog dijela pravomoćne presude ne prelazi
500.000,00 kuna«.

3. Odredba članka 10. ZID ZPP/99 glasi:

»Ako je prije stupanja na snagu ovoga Zakona donesena
prvostupanjska presuda ili rješenje kojim je postupak pred prvostupanjskim
sudom dovršen, daljnji postupak provest će se po pravilima parničnog postupka
koja su važila do dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Ako se nakon stupanja na snagu ovoga Zakona ukine
prvostupanjska odluka iz stavka 1. ovoga članka, daljnji postupak provest će se
po ovom Zakonu«.

O reviziji izjavljenoj protiv pravomoćne odluke
drugostupanjskog suda donesene prije stupanja na snagu ovoga Zakona, rješavat
će se po pravilima parničnog postupka koja su važila do dana stupanja na snagu
ovoga Zakona«.

4. Predlagatelj smatra da osporene odredbe članka
382. stavaka 2. i 3. i članka 497. stavka 1. ZPP-a, koje propisuju visinu
predmeta spora kao uvjet za pravnu zaštitu pred Vrhovnim sudom Republike
Hrvatske u povodu revizije, ograničavaju mogućnost da svi građani i pravne
osobe dobiju sudsku zaštitu pred Vrhovnim sudom Republike Hrvatske, a što može
imati za posljedicu da se u istim vrstama sporova donesu različite presude.
Predlagatelj smatra da su osporene odredbe diskriminirajuće, i time u
nesuglasnosti s odredbama članka 3., članka 26., članka 29. stavka 1. i članka
118. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske.

Osporenu odredbu članka 10. ZID ZPP/99 predlagatelji
smatraju suprotnom odredbama članka 3., članka 14. stavka 2., članka 18.,
članka 19., članka 26., članka 48. i članka 89. stavka 4. Ustava Republike
Hrvatske. Ističu da su stranke stavljene u neravnopravni položaj budući da je stupanjem
na snagu ZID ZPP/99 mogućnost podnošenja revizije uvjetovana vrijednošću
predmeta spora većom od 100.000,00 kuna. Smatraju da položaj stranke u postupku
pred sudom i mogućnost zaštite prava pred sudom ne može ovisiti o trenutku u
kojem je sud donio odluku, a kako je to propisano osporenom odredbom.

Predlagatelji predlažu Ustavnom sudu pokretanje
postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom osporenih odredaba te njihovo
ukidanje.

*Prijedlog nije osnovan.*

5. Osporena odredba članka 382. stavka 2. ZPP-a već
je bila predmetom ocjene Ustavnog suda.

Ustavni sud rješenjem broj: U-I-1016/2000 od 22.
studenoga 2000. godine (neobjavljeno) nije prihvatio prijedlog za pokretanje
postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom odredbe članka 382. stavka 2. ZPP-a. U
obrazloženju rješenja se navodi:

»Ne dopustivši reviziju, kao izvanredni pravni lijek,
u imovinskopravnim sporovima u kojima se tužbeni zahtjev odnosi na potraživanje
u novcu, predaju stvari ili izvršenje kakve druge činidbe, ako vrijednost
predmeta spora pobijanog dijela pravo­moćne presude ne prelazi točno određen
granični iznos (100.000,00 kn prema posljednjoj izmjeni i dopuni), nije
zakonodavac povrijedio ustavnu odredbu prema kojoj Vrhovni sud Republike
Hrvatske, kao najviši sud, osigurava jedinstvenu primjenu zakona i
ravnopravnost građana«.

Osporenom odredbom članka 497. stavka 1. ZPP-a
propisan je vrijednosni kriterij za dopustivost revizije u privrednim sporovima
(pred trgovačkim sudovima), gdje je vrijednosni kriterij propisan u višem
iznosu u odnosu na vrijednosni kriterij propisan odredbom članka 382. stavka 2.
ZPP-a. Analogno rješenju kojim nije prihvaćen prijedlog za pokretanje postupka
za ocjenu suglasnosti s Ustavom odredbe stavka 2. članka 382. ZPP-a, ne
prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom
odredbe članka 497. stavka 1. ZPP-a.

Hrvatski sabor, na sjednici održanoj 14. srpnja 2003.
godine, donio je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
(»Narodne novine«, broj 117/03, u daljnjem tekstu: ZID ZPP/03) koji je stupio
na snagu 1. prosinca 2003. godine.

Odredbom članka 219. ZID ZPP/03 izmjenjena je odredba
članka 382. ZPP-a koja sada glasi:

»Stranke mogu podnijeti reviziju protiv
drugostupanjske presude:

1) ako vrijednost predmeta spora pobijanog dijela presude
prelazi 100.000,00 kuna,

2) ako je presuda donesena u sporu koji je pokrenuo
radnik protiv odluke o prestanku ugovora o radu.

U slučajevima u kojima je ne mogu podnijeti prema
odredbi stavka 1. ovoga članka stranke mogu podnijeti reviziju protiv drugostupanjske
presude ako je drugostupanjski sud u izreci te presude odredio da je protiv nje
revizija dopuštena. Drugostupanjski sud može tako odlučiti ako ocijeni da
odluka u sporu ovisi o rješenju nekog materijalnopravnog ili postupovnopravnog
pitanja važnog za osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti
građana. U obrazloženju presude drugostupanjski će sud naznačiti zbog kojeg je
pravnog pitanja dopustio reviziju i izložiti razloge iz kojih je smatrao da je
ono važno za osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti građana.

Odredbe stavka 1. točke 1. i stavka 2. ovoga članka
ne primjenjuju se u onim sporovima za koje je ovim ili drugim zakonom izrijekom
određeno da u njima revizija nije dopuštena.

Revizija se izjavljuje u roku od trideset dana od
dostave drugostupanjske presude«.

Stavkom 2. navedenog članka propisana je nova osnova
za podnošenje revizije protiv drugostupanjske presude, naime, i u slučaju kada
se revizija ne može podnijeti prema vrijednosti pred­meta spora, drugostupanjski
sud u izreci presude ima pravo odrediti da je protiv nje revizija dopuštena.
Prema tome, iako je uvjet za podnošenje revizije u odnosu na propisanu
vrijednost predmeta spora ostao neizmijenjen, odlukom drugostupanjskog suda o
dopuštenosti revizije omogućava se Vrhovnom sudu Republike Hrvatske
osiguravanje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti građana.

6.
Osporena odredba članka 10. ZID ZPP/99 također je već bila predmetom ocjene
Ustavnog suda.

Ustavni
sud rješenjem broj: U-I-1071/2000 od 31. siječnja 2001. godine (»Narodne
novine«, broj 13/01) nije prihvatio prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu
suglasnosti s Ustavom odredaba članka 10. stavaka 2. i 3. ZID ZPP/99.

Rješenjima broj: U-I-1463/2000 od 6. prosinca 2000.
godine i U-I-1821/2000 od 28. veljače 2001. godine (neobjavljena), Ustavni sud
također nije prihvatio prijedloge za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti
s Ustavom odredbe članka 10. ZID ZPP/99.

7. Ustavni sud temeljem odredbe članka 54. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 49/02 -
pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) može ocjenjivati suglasnost
zakona s Ustavom i u slučaju kada je određeni zakon već ranije bio predmetom
ustavnosudske ocjene.

Budući da predlagatelji nisu naveli nove
ustavnopravne razloge zbog kojih bi trebalo preispitati suglasnost osporenih
odredaba ZPP-a i ZID ZPP/99 s Ustavom u smislu prijedloga, Ustavni sud je u
skladu s odredbama članka 43. stavaka 1. i 2., u svezi s člankom 54. Ustavnog
zakona, riješio kao pod točkom I. izreke.

II.

8. Odredba članka 335. ZPP-a glasi:

»Presuda se donosi i objavljuje u ime Republike
Hrvatske.

Kad se glavna rasprava održava pred vijećem, presudu
donose predsjednik vijeća i članovi vijeća koji su sudjelovali na ročištu na kojem
je glavna rasprava zaključena. Odmah nakon zaključenja glavne rasprave sud
donosi presudu koju objavljuje predsjednik vijeća.

U složenijim predmetima sud može odgoditi donošenje
presude za osam dana od dana zaključenja glavne rasprave. U takvom slučaju
presuda se neće objaviti, već će sud prijepis presude dostaviti strankama.

U slučaju iz članka 304. stavka 2. ovog zakona
presuda će se donijeti najkasnije u roku od osam dana od dana primitka spisa
odnosno zapisnika. Ta se presuda neće objaviti«.

Odredba članka 401. stavka 1. ZPP-a glasi:

»Protiv pravomoćne sudske odluke državni odvjetnik
može podići zahtjev za zaštitu zakonitosti u roku od tri mjeseca«.

9. Predlagatelj smatra da je odredba članka 335.
stavka 3. ZPP-a u suprotnosti s odredbom članka 119. stavka 1. Ustava i
odredbom članka 6. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda
(»Narodne novine« – Međunarodni ugovori, broj 18/97, 6/99 - pročišćeni tekst i
8/99 – ispravak), kojima je propisano da se presude izriču javno.

Odredbu članka 401. stavka 1. ZPP-a predlagatelj
smatra suprotnom odredbama članka 14. stavka 2. i članka 26. Ustava.
Predlagatelj u prijedlogu ističe da je stupanjem na snagu Zakona o državnom
odvjetništvu (»Narodne novine«, broj 51/01) Državnom odvjetništvu kao punomoćniku
Republike Hrvatske (ili druge osobe iz članka 16. stavka 1. istog zakona) dano
pravo na prav­ni lijek na koji nema pravo druga stranka u postupku što, prema
mišljenju predlagatelja, u bitnom narušava pravo jednakosti svih pred zakonom i
pravo jednakosti pred sudovima.

10.
Odredbom članka 184. ZID ZPP/03 odredba članka 335. ZPP-a izmijenjena je i sada
glasi:

»U članku 335. stavku 2. druga rečenica briše se.

Iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:

»Presuda se donosi odmah nakon zaključenja glavne
rasprave i nju objavljuje sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća«.

Dosadašnji stavak 3. koji postaje stavak 4. mijenja
se i glasi:

»U složenijim predmetima sud može odgoditi donošenje
presude za petnaest dana od dana zaključenja glavne rasprave. U takvom slučaju
u istom roku sud će održati ročište na kojem će objaviti presudu. To je ročište
sud dužan zakazati na ročištu na kojem je glavna rasprava zaključena. Ročište
na kojem se presuda objavljuje održat će se neovisno o tome jesu li stranke o
njemu obaviještene, odnosno jesu li pristupile na to ročište.

Dosadašnji stavak 4. briše se«.

11. Odredbom članka 239. ZID ZPP/03 propisano je:

»U glavi dvadeset šestoj naslov Poglavlje 2. »2.
Zahtjev za zaštitu zakonitosti« i članci 401. do 408. brišu se«.

Pretpostavke za vođenje ustavnosudskog postupka
prestale su postojati.

12. Prema odredbi članka 61. Ustavnog zakona, Ustavni
sud može obustaviti postupak ako podnositelj zahtjeva, odnosno prijedloga
odustane, a mora u slučajevima kad prestanu postojati pretpostavke za vođenje
ustavnosudskog postupka.

Stupanjem na snagu ZID ZPP/03 prestale su važiti
osporene odredbe članka 335. i članka 401. stavka 1. ZPP-a, te je riješeno kao
pod točkom II. izreke.

13. Odredbom članka 128. stavka 1. podstavka 3.
Ustava propisano je da Ustavni sud Republike Hrvatske može ocjenjivati
ustavnost zakona te ustavnost i zakonitost drugih propisa koji su prestali
važiti ako od tog prestanka do podnošenja zahtjeva ili prijedloga nije prošlo
više od godine dana.

Prema odredbi članka 56. stavka 1. Ustavnog zakona,
Ustav­ni sud može ocjenjivati ustavnost zakona te ustavnost i zakonitost drugog
propisa, odnosno pojedinih njihovih odredaba, iako su ovi prestali važiti, ako
od tog prestanka do podnošenja zahtjeva ili prijedloga nije proteklo više od
godine dana.

S obzirom na osporavane navode koje u svom zahtjevu
navode podnositelji, Ustavni sud nije našao razloge za postupanje temeljem
članka 128. stavka 1. podstavka 3. Ustava i članka 56. Ustavnog zakona.

Točka III. izreke utemeljena je na odredbi članka 29.
stavka 1. Ustavnog zakona.

Broj: U-I-396/2002

         U-I-1400/2002

         U-I-181/2003

         U-I-852/2003

         U-I-2012/2003

Zagreb, 10. ožujka 2004.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**dr. sc. Petar Klarić,** v. r.

Rješenje, NN 38/2004-956