## Zakon o Državnom sudbenom vijeću

### NN 58/1993 (18.6.1993.), Zakon o Državnom sudbenom vijeću

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o Državnom sudbenom vijeću

Proglašavam Zakon o Državnom sudbenom vijeću, koji je Zastupnički dom
Sabora Republike Hrvatske donio na sjednici 2. lipnja 1993. godine.

Broj : PA4-36/ 1-93.

Zagreb, 10. lipnja 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o Državnom sudbenom vijeću

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuju se uvjeti za izbor predsjednika i članova Državnog
sudbenog vijeća i prestanak njihove dužnosti, postupak za imenovanje i
razrješenje sudaca i državnih odvjetnika i postupak za utvrđivanje njihove
disciplinske odgovornosti, te druga pitanja vezana za rad Državnoga sudbenog
vijeća (u daljnjem tekstu Vijeće).

Članak 2.

Vijeće ima pečat, koji sadrži njegov naziv, te naziv i grb Republike
Hrvatske.

II. POSTUPAK ZA IZBOR PREDSJEDNIKA I ČLANOVA DRŽAVNOG SUDBENOG
VIJEĆA I PRESTANAK NJIHOVE DUŽNOSTI

1. Postupak za izbor

Članak 3.

Prijedlog kandidata za predsjednika i članove Vijeća utvrđuje Županijski
dom Sabora Republike Hrvatske.

U postupku utvrđivanja kandidata za predsjednika i članove Vijeća Županijski
dom Sabora Republike Hrvatske zatražit će od Vrhovnog suda Republike Hrvatske,
ministra pravosuđa, državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Od vjetničke
komore Hrvatske i pravnih fakulteta da predlože osobe za koje smatraju
da mogu biti kandidati za predsjednika i članove Vijeća.

Podatke o osobama, koje mogu biti kandidati za predsjednika i članove
Vijeća, Županijski dom može pribaviti i od drugih tijela.

Članak 4.

Predsjednika i članove Vijeća bira Zatupnički dom Sabora Republike Hrvatske
za vrijeme od

osam godina iz reda istaknutih sudaca, državnih odvjetnika, odvjetnika
i sveučilišnih profesora pravnih znanosti koji imaju u pravilu 15 ili više
godina radnog iskustva.

Predsjednika i sedam članova bira se iz reda sudaca, četiri člana iz
reda državnih odvjetnika i njihovih zamjenika, jednog člana iz reda odvjetnika
i dva člana iz reda profesora pravnih znanosti

Predsjednik i članovi Vijeća ne smiju obavljati zastupničku dužnost
u Saboru Republike Hrvatske

Članak 5.

Izabrani predsjednik ili član Vijeća dužan je stupiti na dužnost u roku
koji odredi Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske.

Ako izabrani predsjednik ili član Vijeća bez opravdanog razloga ne stupi
na dužnost u roku iz stavka 1. ovoga članka smatrat će se da nije ni izabran.

Članak 6.

Vrijeme na koje je izabran predsjednik ili član Vijeća počinje teći
od dana izbora.

Predsjednik Vijeća dužan je 6 mjeseci prije isteka vremena na koje je
član Vijeća izabran izvijestiti o tome Županijski dom Sabora Republike
Hrvatske Za predsjednika Vijeća izvješće će dostaviti najmanje pet članova
Vijeća ili ministar pravosuđa.

2. Prisega

Članak 7.

Prije stupanja na dužnost predsjednik ili član Vijeća daju pred predsjednikom
Sabora Republike Hrvatske prisegu:

"Prisežem svojom čašću da ću se u obnašanju dužnosti predsjednika
- člana Državnoga sudbenog vijeća držati Ustava i zakona Republike Hrvatske
i da ću savjesno obavljati svoju dužnost".

3. Imunitet

Članak 8.

Predsjednik i član Vijeća imaju imunitet.

Predsjednik ili član Vijeća ne smije biti pozvan na odgovornost za izraženo
mišljenje ili glasovanje u Vijeću.

Predsjednik ili član Vijeća ne smije biti pritvoren niti se protiv njega
smije pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja Vijeća.

Predsjednik ili član Vijeća može biti pritvoren bez odobrenja Vijeća
samo ako je zatećen da čini kažnjivo djelo za koje je propisana kazna zatvora
u trajanju duljem od 5 godina. U takvom slučaju državno tijelo, koje je
predsjednika ili člana Vijeća pritvorilo dužno je o tome odmah izvijestiti
Vijeće.

Vijeće može odlućiti da predsjednik ili član, protiv kojeg je pokrenut
kazneni postupak, ne obavlja dužnost u Vijeću dok taj postupak traje.

4. Prestanak dužnosti

Članak 9.

Predsjedniku ili članu prestaje dužnost u Vijeću po sili zakona danom
kad mu prestane dužnost koju je obavljao u vrijeme kada je izabran za predsjednika
ili člana Vijeća.

Ne smatra se prestankom dužnosti ako predsjednik ili član Vijeća budu
imenovani za predsjednika ili suca u drugi sud ili član Vijeća bude imenovan
za državnog odvjetnika u drugo državno odvjetništvo ili bude izabran za
nastavnika drugoga pravnog fakulteta.

Predsjednik ili član Vijeća bit će razriješen dužnosti prije isteka
vremena na koje je izabran:

- ako to sam zatraži;

- ako bude osuđen na kaznu zatvora;

- ako trajno izgubi sposobnost obavljati svoju dužnost;

- ako primi državljanstvo druge države.

Postojanje razloga za razrješenje predsjednika ili člana Vijeća prije
isteka vremena na koje je izabran utvrđuje Županijski dom Sabora Republike
Hrvatske, a razrješuje ih Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske.

Članak 10.

Ako predsjednik ili član Vijeća zatraži razrješenje od dužnosti, a Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske ne donese odluku o tom zahtjevu u roku od
tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva, Vijeće će na zahtjev predsjednika
ili člana, utvrditi da mu je prestala dužnost danom proteka roka od tri
mjeseca od dana podnošenja zahtjeva za razrješenje od dužnosti.

Sud koji je izrekao zatvorsku kaznu predsjedniku ili članu Vijeća dužan
je bez odgode dostaviti pravomoćnu osudu Vijeću, koje će o tome odmah izvijestiti
Županijski dom Sabora Republike Hrvatske.

Prijedlog da se pokrene postupak radi utvrđivanja trajnog gubitka sposobnosti
člana Vijeća da obavlja svoju dužnost podnosi Županijskom domu Sabora Republike
Hrvatske predsjednik Vijeća, a za predsjednika najmanje pet članova Vijeća.

Odluku o razrješenju predsjednika ili člana Vijeća donosi Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske većinom glasova svih zastupnika.

Članak 11.

Ako je pokrenut postupak iz članka 9. stavka 3. alineje 2 i 3. ovoga
Zakona ili kazneni postupak za koji može biti izrečena kazna zatvora, predsjednik
ili član Vijeća može biti udaljen od obavljanja dužnosti.

Odluku o udaljenju donosi Vijeće

- za člana, na prijedlog predsjednika Vijeća,

- za predsjednika, na prijedlog pet članova Vijeća Odluka o udaljenju
predsjednika ili člana Vijeća donosi se većinom glasova svih članova.

III. DJELOKRUG I NAČIN RADA DRŽAVNOG SUDBENOG VIJEĆA

1. Djelokrug

Članak 12.

U djelokrug Vijeća spada:

- imenovanje predsjednika sudova ili sudaca te državnih odvjetnika i
njihovih zamjenika,

- vođenje postupka za razrješenje predsjednika suda ili suca te odlučivanje
o njihovom razrješenju i razrješenju državnih odvjetnika i njihovih zamjenika,

- vođenje disciplinskog postupka i odlučivanje o disciplinskoj odgovornosti
sudaca i državnih odvjetnika i njihovih zamjenika.

2. Način rada

Članak 13.

Vijeće odlučuje u sjednici.

Sjednice saziva predsjednik, a u njegovoj odsutnosti član koji ga zamjenjuje.

Iznimno sjednica će biti sazvana na prijedlog najmanje pet članova Vijeća

Članak 14.

Način rada Vijeća uređuje se poslovnikom.

Poslovnik donosi Vijeće dvotrećinskom većinom glasova svih članova.

Članak 15.

Administrativne, tehničke i računovodstvene poslove za Vijeće obavlja
Ministarstvo prvosuđa.

IV. POSTUPAK IMENOVANJA SUDACA

Članak 16.

Slobodno mjesto predsjednika suda ili suca objavljuje Ministarstvo pravosuđa,
na prijedlog predsjednika suda za koji se imenuje sudac ili na prijedlog
predsjednika neposredno višeg suda Oglas se objavljuje u pravilu u roku
od 30 dana od dostavljanja prijedloga u "Narodnim novinama" i
po potrebi na drugi način, a sadrži poziv kandidatima da u roku, koji ne
smije biti kraći od 15 dana, podnesu prijavu s dokazima o ispunjavanju
uvjeta propisanih za imenovanje predsjednika ili suca kao i podatke o svom
radu.

Predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske Vijeće imenuje bez objavljivanja
slobodnog mjesta predsjednika suda i postupka propisanog člankom 17. ovoga
Zakona, na prijedlog Vlade Republike Hrvatske.

Članak 17.

Nakon proteka roka iz članka 16. ovoga Zakona ministar pravosuđa dužan
je zatražiti mišljenje i podatke o svim kandidatima od predsjednika suda
u koji se imenuje predsjednik ili sudac i od neposredno višeg suda.

Na osnovi mišljenja i podataka iz stavka 1. ovoga članka kao i podataka
s kojima raspolaže Ministarstvo pravosuđa ministar utvrđuj koji kandidati
ispunjavaju uvjete za predsjednika ili suca i sastavlja listu kandidata
abecednim redom.

Ministar pravosuđa dužan je, u roku od 30 dana od isteka roka za podnošenje
prijave, dostaviti Vijeću listu kandidata koji ispunjavaju uvjete za imenovanje,
kao i obavijesti o kandidatima koji nisu stavljeni na listu, te mišljenja
sudova o prijavljenim kandidatima.

Ministar pravosuđa dužan je obavijestiti kandidate koji nisu stavljeni
na listu, navesti razloge zbog kojih nisu stavljeni na listu i uputiti
ih da imaju pravo na prigovor. Prigovor se podnosi Vijeću u roku od osam
dana od dostave obavijesti.

Članak 18.

O izvršenom imenovanju Vijeće izvještava svakog kandidata, sud za koji
je predsjednik ili sudac imenovan, neposredno viši sud i Ministarstvo pravosuđa.

Odluka o imenovanju objavljuje se u "Narodnim novinama".

Predsjednik ili sudac dužan je stupiti na dužnost u roku koji odredi
Vijeće, a najkasnije u roku od šest mjeseci od dana imenovanja.

Ako predsjednik ili sudac, bez opravdanih razloga, ne stupi na dužnost
u roku iz stavka 3. ovog članka smatrat će se da nije ni imenovan.

Članak 19.

Prije stupanja na dužnost predsjednik ili sudac daje prisegu pred predsjednikom
Vijeća ili članom Vijeća kojeg on odredi.

Prisega glasi ˇ

"Prisežem da ću se u obavljanju sudačke dužnosti pridržavati Ustava
i zakona, suditi po najboljem znanju, savjesno i nepristrano, te štititi
cjelovitost, suverenitet i državno ustrojstvo Republike Hrvatske i Ustavom
i zakonom utvrđene slobode i prava čovjeka i građanina".

Predsjednik ili sudac prisegu će potpisati.

V. DISCIPLINSKI POSTUPAK

Članak 20.

Predsjednik suda ili sudac odgovara disciplinski ako počini teško disciplinsko
djelo.

Teška disciplinska djela su:

1. povreda službene tajne u vezi s obavljanjem sudačke dužnosti,

2. zlouporaba položaja ili prekoračenje službene ovlasti,

3. neobavljanje bez opravdanog razloga ili neuredno obavljanje sudačke
dužnosti kroz dulje vrijeme,

4. izazivanje na drugi način poremećaja u odnosima u radu koji znatno
utječu na obavljanje sudbene vlasti ili radnih zadaća u sudu,

5. obavljanje službe, poslova ili aktivnosti koji su nespojivi sa sudačkom
dužnosti, bez prethodnog pismenog odobrenja predsjednika suda,

6. nanošenje štete ugleda suda ili sudačke dužnosti na drugi način.

Članak 21

Državni odvjetnici disciplinski odgovaraju i u slučaju ako ne postupe
po obvezatnoj uputi višega državnog odvjetnika.

Članak 22.

Postupak vodi disciplinski sud sastavljen od tri člana Vijeća, osim
ako Vijeće ne odluči samo provesti postupak. Sastav suda određuje predsjednik
Vijeća.

Odluku o disciplinskoj odgovornosti donosi Vijeće većinom glasova svih
članova na osnovi izvješća disciplinskog suda.

Članak 23.

Zahtjev za pokretanje postupka zbog počinjenoga teškog disciplinskog
djela može podnijeti:

- za suca - predsjednik suda, predsjednik neposredno višeg suda, predsjednik
Vrhovnog suda Republike Hrvatske i ministar pravosuđa,

- za predsjednika suda - predsjednik neposredno višeg suda, predsjednik
Vrhovnog suda Republike Hrvatske i ministar pravosuđa,

- za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske

- opća sjednica Vrhovnog suda Republike Hrvatske ili Vlada Republike
Hrvatske.

Članak 24.

Disciplinski postupak ne smije se pokrenuti nakon šest mjeseci od saznanja
za počinjeno teško disciplinsko djelo i počinitelja, odnosno dvije godine
od počinjenoga teškoga disciplinskog djela.

Ako teško disciplinsko djelo povlači kaznenu odgovornost disciplinski
postupak smije se pokrenuti u vremenu u kojem zastarjeva progon za kazneno
djelo, pod uvjetom da je kazneni postupak pokrenut.

Disciplinska kazna smije se izreći u roku od jedne godine od pokretanja
disciplinskog postupka.

Članak 25.

Za teško disciplinsko djelo smije se izreći jedna od slijedećih disciplinskih
kazni:

1. ukor,

2 novčana kazna, najviše od jedne trećine plaće koju je ostvario u prethodnom
mjesecu kroz najdulje šest mjeseci,

3 razrješenje od dužnosti.

O izricanju ukora izvještava se sud u kojem predsjednik ili sudac obnaša
dužnost, neposredno viši sud i Ministarstvo pravosuđa.

Prije izricanja kazne za disciplinsko djelo uzima se u obzir osobito:
težina povrede i nastale posljedice, stupanj odgovornosti, okolnosti pod
kojima je disciplinsko djelo učinjeno, raniji rad i ponašanje predsjednika
suda ili suca i druge okolnosti koje utječu na izricanje kazne. Kod izricanja
disciplinskih kazni odgovarajuće se primjenjuju instituti kaznenog zakona.

O izrečenim disciplinskim kaznama vodi se evidencija u Ministarstvu
pravosuđa.

Kazna ukora briše se iz evidencije po službenoj dužnosti nakon proteka
dvije godine od pravomoćnosti.

Novčana kazna briše se iz evidencije po službenoj dužnosti nakon proteka
tri godine od pravomoćnosti.

Članak 26.

Protiv odluke Vijeća kojom ga se disciplinski kažnjava, predsjednik
suda ili sudac ima pravo podnijeti zahtjev za zaštitu Županijskom domu
Sabora Republike Hrvatske u roku od 15 dana od dana dostave odluke Vijeća.

Županijski dom Sabora može odluku o razrješenju potvrditi ili ukinuti
i vratiti Vijeću na ponovni postupak i odlućivanje.

U slučaju ukidanja rokovi zastare počinju teći iznova. Protiv odluke
Županijskog doma Sabora Republike Hrvatske nije dopuštena sudska zaštita.

Članak 27.

Zahtjev za zaštitu podnesen Županijskom domu Sabora Republike Hrvatske
ne odgađa izvršenje odluke o disciplinskoj odgovornosti, ako je izrečena
disciplinska kazna razrješenje od dužnosti i donesena odluka o udaljenju
od obavljanja dužnosti.

Članak 28.

Postupak se provodi odgovarajućom primjenom odredaba Zakona o krivičnom
postupku ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

U disciplinskom postupku ne plaćaju se takse. Vijeće može odlučiti da
disciplinski postupak bude javan.

Članak 29.

Zahtjev za pokretanje postupka zbog počinjenoga disciplinskog djela
mora biti dostavljen predsjedniku suda ili sucu.

Predsjedniku suda ili sucu mora se omogućiti obrana. Disciplinski postupak
ne smije se pokrenuti za djelo koje u vrijeme kad je počinjeno nije bilo
utvrđeno kao disciplinsko djelo.

Članak 30.

O saslušanju suca, a provođenju dokaza u prethodnom postupku, o raspravi
pred disciplinskim sudonk i glasovanju Vijeća mora se sastaviti zapisnik.

Troškove postupka zbog utvrđivanja da li je predsjednik suda ili sudac
počinio teško disciplinsko djelo snosi sud u kojem predsjednik suda ili
sudac obnaša dužnost.

VI. UDALJENJE OD OBAVLJANJA DUŽNOSTI

Članak 31.

Predsjednik suda ili sudac će biti udaljen od dužnosti ako je protiv
njega pokrenut kazneni postupak zbog kaznenog djela za koje je predviđena
kazna zatvora preko pet godina ili dok se nalazi u pritvoru.

Predsjednik suda ili sudac može biti udaljen od dužnosti:

1. ako je protiv njega pokrenut kazneni postupak zbog kaznenog djela
za koje je predviđena kazna zatvora od pet godina,

2. ako obavlja službu, posao ili aktivnost koji su nespojivi s obavljanjem
sudačke dužnosti bez prethodnog pismenoga odobrenja predsjednika suda,

3 ako je pokrenut postupak za razrješenje

- zbog osude za kazneno djelo koje ga čini nedostojnim obavljanja sudačke
dužnosti ili

- zbog počinjenoga teškoga disciplinskog djela

Odluku o udaljenju od dužnosti u slučaju iz stavka 1. ovoga članka donosi
za suca - predsjednik suda, za predsjednika suda - predsjednik neposredno
višeg suda, za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske i državnog
odvjetnika Republike Hrvatske - disciplinski sud Vijeća, a za državne odvjetnike
i njihove zamjenike - državni odvjetnik Republike Hrvatske.

Odluku o udaljenju od dužnosti u slučajevima iz stavka 2. ovoga članka
donosi disciplinski sud Vijeća sastavljen od pet članova na prijedlog osoba
ovlaštenih za pokretanje postupka za razrješenje.

Protiv odluke o udaljenju predsjednik suda ili sudac ima pravo prigovora
Vijeću u roku od tri dana o čemu je Vijeće dužno donijeti odluku u daljnjem
roku od 15 dana Ako Vijeće ne donese odluku u navedenom roku smatra se
da je udaljenje od obavljanja sudačke dužnosti prestalo.

VII. POSTUPAK ZA RAZRJEŠENJE

Članak 32.

Predsjednik suda ili sudac može uvijek podnijeti zahtjev za razrješenje.

Prijedlog za pokretanje postupka za razrješenje od dužnosti predsjednika
suda ili suca podnosi Vijeću za suca - predsjednik suda, a za predsjednika
suda - predsjednik neposredno Višeg suda i to:

- ako sam zatraži da se razriješi dužnosti

- ako trajno izgubi sposobnost obavljanja sudačke dužnosti i

- ako je osuđen za kazneno djelo koje ga čini nedostojnim obavljanja
sudačke dužnosti.

Ministar pravosuđa ili predsjednik Vrhovnog suda Re publike Hrvatske
može prijedlog za pokretanje postupka podnijeti za svakog suca ili predsjednika
suda.

Članak 33.

Prijedlog za razrješenje u slučaju trajnog gubljenja sposobnosti za
obavljanje sudačke dužnosti podnosi se na temelju pravomoćne odluke:

- suda o oduzimanju poslovne sposobnosti ili

- nadležnog tijela da su tjelesna i duševna svojstva takva da onemogućuju
obavljanje sudačke dužnosti.

Članak 34.

Kad odluči pokrenuti postupak, Vijeće ili sud kojega ono ovlasti provodi
i osigurava dokaze.

Obavljanje pojedinih radnji može se povjeriti predsjedniku suda, u kojem
sudac obnaša sudačku dužnost, predsjedniku ili sucu neposredno višeg suda.

Predsjedniku ili sucu, čije se razrješenje predlaže, mora biti omogućeno
izjašnjenje o prijedlogu za razrješenje.

Odluku o razrješenju Vijeće donosi većinom glasova svih članova.

Odluka o razrješenju mora biti obrazložena.

Protiv odluke o razrješenju predsjednik suda ili sudac ima prava utvrđena
člankom 26. ovoga Zakona.

Članak 35.

Ako je predsjednik suda ili sudac zatražio razrješenje od dužnosti,
a Vijeće ne donese odluku o razrješenju u roku od tri mjeseca od podnošenja
zahtjeva, predsjednik suda će rješenjem utvrditi da je sucu prestala dužnost
danom proteka roka od tri mjeseca od podnošenja zahtjeva za razrješenje,
a za predsjednika suda rješenje će donijeti predsjednik neposredno višeg
suda.

VIII. IMENOVANJE I RAZRJEŠENJE DRŽAVNIH ODVJETNIKA

Članak 36.

Odredbe ovoga Zakona, koje se odnose na postupak imenovanja i razrješenja
sudaca, udaljenje od sudačke dužnosti i utvrđivanje disciplinske odgovornosti,
odgovarajuće se primjenjuju i na državne odvjetnike i njihove zamjenike
ukoliko zakonom nije drukčije određeno.

Slobodno mjesto državnog odvjetnika ili zamjenika državnog odvjetnika
objavljuje Državno odvjetništvo Republike Hrvatske, koje utvrđuje, koji
prijavljeni kandidati ispunjavaju propisane uvjete.

Odredbe članka 17. ovoga zakona ne primjenjuju se u postupku imenovanja
državnih odvjetnika i njihovih zamjenika.

Članak 37.

Prijedlog za imenovanje državnih odvjetnika ili njihovih zamjenika podnosi
Vijeću državni odvjetnik Republike Hrvatske, u roku od 30 dana od dana
isteka roka za podnošenje prijave. Uz prijedlog, državni odvjetnik Republike
Hrvatske izvješćuje Vijeće o svim prijavljenim kandidatima.

Vijeće može prijedlog državnog odvjetnika Republike Hrvatske prihvatiti
ili odbiti.

Državnog odvjetnika Republike Hrvatske Vijeće imenuje na prijedlog Vlade
Republike Hrvatske, bez objavljivanja slobodnih mjesta i postupka propisanog
u članku 17. ovoga Zakona.

Članak 38.

Prije stupanja na dužnost državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika
daju prisegu pred

predsjednikom Vijeća ili članom Vijeća kojeg on odredi.

Prisega glasi :

"Prisežem da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i da ću štititi
jedinstvenost, suverenitet i pravni poredak Republike Hrvatske".

Članak 39.

Prijedlog za razrješenje državnih odvjetnika Vijeću podnosi državni
odvjetnik Republike Hrvatske, a za držvnog odvjetnika Republike Hrvatske,
ministar pravosuđ.

Zahtjev za pokretanje postupka zbog počinjenoga teškoga disciplinskog
djela za državne odvjetnike i njihove za mjenike podnosi državni odvjetnik
Republike Hrvatske, a za državnog odvjetnika Republike Hrvatske, Vlada
Republike Hrvatske.

IX. SREDSTVA ZA RAD

Članak 40.

Za rad Vijeća osiguravaju se posebna sredstva u državnom proračunu Republiku
Hrvatske.

Naredbodavac za izvršenje financijskog plana sredsta va iz stavka 1.
ovoga članka je predsjednik Vijeća.

Članak 41.

Predsjedniku i članovima Vijeća zbog obavljanja dužnosti pripada naknada
nastalih troškova, naknada za neostvarenu plaću ili zaradu i nagrada.

Odluku o uvjetima i visini naknada i nagrade iz stavka 1. ovoga članka
donosi Vlada Republike Hrvatske.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 42.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama", time da se odredbe Glave III do VIII. počnu primjenjivati
danom stupanja na snagu zakona kojim se uređuje ustanovljavanje, djelokrug,
sastav i ustrojstvo sudova i postupak pred sudovima, odnosno ustanovljavanje,
djelokrug i ustrojstvo državnog odvjetništva.

Klasa: 700-01 /93-01 /01

Zagreb, 2. lipnja 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 58/1993-1159
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)