## Pravilnik o uvjetima, organizaciji i načinu rada hitne medicinske pomoći na javnim cestama u Republici Hrvatskoj

### NN 33/1991 (4.7.1991.), Pravilnik o uvjetima, organizaciji i načinu rada hitne medicinske pomoći na javnim cestama u Republici Hrvatskoj

# MINISTARSTVO ZDRAVSTVA

Na temelju članka 149. Zakona o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom
osiguranju ("Narodne novine". br. 12/81 proćišćeni tekst) ministar
zdravstva donosi

## PRAVILNIK

### o uvjetima, organizaciji i načinu rada hitne medicinske pomoći na javnim cestama u Republici Hrvatskoj

Članak 1.

Ovim pravilnikom utvrđuju se uvjeti, organizacija i način rada hitne
medicinske pomoći na javnim cestama u Republici Hrvatskoj (u daljnjem tekstu:
hitna medicinska pomoć na javnim cestama).

Hitna medicinska pomoć na javnim cestama je dio ukupnog sustava hitne
medicinske pomoći u Republici Hrvatskoj.

Članak 2.

Pod hitnom medicinskom pomoći na javnim cestama podrazumijeva se organizirani
način pružanja hitne medicinske pomoći, zbrinjavanje povrijeđenih i naglo
oboljelih sudionika u prometu te njihov transport do odgovarajuće organizacije
zdravstva.

Članak 3.

Hitnu medicinsku pomoć na javnim cestama organiziraju i pružaju. organizacije
zdravstva kao sastavni dio ukupno organizirane hitne medicinske pomoći.

Pružanje hitne medicinske pomoći na javnim cestama organizacije zdravstva
vrše putem: stanica za hitnu medicinsku pomoć - Zagreb, Osijek, Split i
Rijeka; te putem posebnih jedinica kao dijelova primarne zdravstvene zaštite.

- jedinice za pružanje hitne medicinske pomoći u domovima zdravlja,
odnosno medicinskim centrima.

Hitnu medicinsku pomoć na javnim cestama mogu pružati i zdravstveni
radnici koji obavljaju poslove zdravstvene zaštite samostalno osobnim radom,
ukoliko ispunjavaju uvjete propisane ovim pravilnikom za stanice i jedinice
hitne medicinske pomoći.

Hitnu medicinsku pomoć na javnim cestama mogu pružati i odgovarajuće
helikopterske jedinice.

Hitnu medicinsku pomoć na javnim cestama u slučaju potrebe mogu pružati
medicinske sestre, odnosno zdravstveni tehničari ukoliko su zaposleni u
poduzeću za ceste i locirani na za to predviđenim punktovima na javnim
cestama (u pravilu uz benzinske pumpne stanice).

Članak 4.

Stanica za hitnu medicinsku pomoć i jedinica za hitnu medicinsku pomoć
mora ispunjavati sljedeće uvjete:

1. Prostorije:

- čekaonicu površine od najmanje 9 m'

- sobu za prijavno-odjavne poslove površine od najmanje 9 m',

- sobu za pripremu i obradu površine od najmanje 16 m',

- sobu za pregled površine od najmanje 12 m',

- sobu za dežurnog liječnika površine od najmanje 16 m'.

- sobu za dežurnu medicinsku sestru. odnosno medicinskog tehničara od
najmanje 12 m',

2. Medicinsko-tehnička oprema:

- liječničku torbu i torbu medicinske sestre sa odgovarajućom opremom.
respirator, aspirator, i pribor za aspiraciju, bocu s kisikom i priborom
za primjenu, komplet za intubaciju i traheotomiju, elektrokardiograf, defibrilator,
ormarić sa lijekovima za hitna stanja, madrac, sklopiva nosila,

- najmanje 2 sanitetska vozila koja trebaju imati: mobilnu UKV stanicu,
standardna nosila, kardiološku stolicu. sistem za reanimaciju uz bocu s
kisikom, sredstva za imobilizaciju, zavojni materijal, lijekove i infuzione
otopine, injekcione tekućine, sanitetski materijal, hvataljke za krvne
sudove, aspirator i respirator, opremu za manje kirurške zahvate, igle
za punkciju. sterilne rukavice, komplet katetera, komplet udlaga, ručni
reflektor za noć, rezač lima.

3.Kadrovi

- najmanje 5 liječnika,

- najmanje 10 medicinskih sestara, odnosno medicinskih tehničara.

- najmanje 5 vozača.

Članak 5.

Ako u sastavu stanice za hitnu medicinsku pomoć postoje posebne prostorije
za smještaj bolesnika tada se primjenjuju normativi predviđeni za bolnicu.

Članak 6.

Hitna medicinska pomoć na javnim cestama organizirana je neprekldno
kroz 24 sata.

Članak 7.

Ovisno o obujmu i potrebi posla organizira se rad ekipa hitne medicinske
pomoći po smjenama i po turnusima u skladu s odlukom ministra zdravstva
o rasporedu radnog vremena.

Članak 8.

Ekipe hitne medicinske pomoći na javnim cestama moraju biti sastavljene
od liječnika. medicinskog tehničara, odnosno medicinske sestre i vozača

Članak 9.

Hitna medicinska pomoć mora imati dobro organiziranu dispečersku službu
ili odjel za prijem poziva i distribuciju radnih zadataka preko sustava
dojave. Rad u dispečerskoj službi se organizira po istom principu kao i
kod dežurnih ekipa

Članak 10.

Za smještaj sanitetskih vozila moraju postojati garaže, odnosno odgovarajuće
nadstrešnice, što je posebno označeno saobraćajnim znakovima.

Članak 11.

Stanica i jedinica za pružanje hitne medicinske pomoći na javnim cestama
radi racionalnosti pružanja hitne medicinske pomoći može imati posebno
dislocirane ekipe za pružanje hitne medicinske pomoći koje se sastoje od
medicinskih sestara ili medicinskih tehničara i vozača.

U slučaju nesreće, navedene osobe u što kraćem vremenu izlaze na mjesto
udesa i pružaju medicinsku pomoć. obavještavaju dežurnu stanicu i jedinicu
hitne medicinske pomoći, pripremaju unesrećenog za saobraćaj i daljnje
medicinske intervencije.

Članak 12.

Hitnu medicinsku pomoć dužna je pružiti ona stanica odnosno jedinica
za pružanje hitne medicinske pomoći na čijem je području nastupila nezgoda.

Ukoliko je stanica odnosno jedinica iz prethodnog stava iz bilo kojeg
razloga onemogućena intervenirati ili ako uslijed prirode nezgode nije
u mogućnosti u cijelosti pružiti potrebnu medicinsku pomoć stanica ili
jedinica dužna je zatražiti pomoć, odnosno sudjelovanje najbliže stanice
ili jedinice hitne medicinske pomoći.

U posebno teškim nezgodama. u kojima ima veći broj povrijedenih osoba.
stanica ili jedinica za hitnu medicinsku pomoć dužna je zatražiti i sudjelovanje
okolnih stanica i jedinica hitne medicinske pomoći.

Članak 13.

Stanica odnosno jedinica hitne medicinske pomoći iza pružene medicinske
intervencije najkraćim putem upućuje odnosno prevaža povrijeđene. odnosno
oboljele osobe u najbližu organizaciju zdravstva. koja je u mogućnosti
efikasno nastaviti daljnji medicinski tretman.

U naročito hitnim i teškim situacijama stanica odnosno jedinica za pružanje
hitne medicinske pomoći može tražiti prijevoz povrijeđenih, odnosno oboljelih
osoba i helikopterom, odnosno drugim prijevoznim sredstvom (avionom. brodom,
gliserom i dr.).

Članak 14.

Sredstva za funkcioniranje, razvoj i unapređivanje hitne medicinske
pomoći na javnim cestama planiraju se, osiguravaju i namjenski troše na
temelju Programa razvoja i unapređivanja hitne medicinske pomoći na javnim
cestama.

Program iz prethodnog stavka sastavni je dio plana i programa mjera
zdravstvene zaštite koji donosi Ministarstvo zdravstva.

Članak 15.

Program razvoja i unapređivanja hitne medicinske pomoći na javnim cestama
obuhvaća osobito:

- pravce razvoja hitne medicinske pomoči na javnim cestama

- visinu sredstava potrebnih za ostvarivanje planiranih ulaganja u razvoj
i unapređivanje hitne medicinske pomoći,

- način osiguravanja sredstava.

- dinamiku i način upotrebe sredstava. .

- druga pitanja od značenja za razvoj i unapređenje hitne medicinske
pomoći na javnim cestama.

Članak 16.

Radi efikasnosti pružanja hitne medicinske pomoći stanice hitne medicinske
pomoći i jedinice hitne medicinske pomoći dužne su surađivati sa Ministarstvom
zdravstva i Republičkim fondom zdravstvenog osiguranja i zdravstva, s Ministarstvom
obrane, Ministarstvom unutarnjih poslova, Ministarstvom prometa i veza,
civilnom zaštitom, vatrogasnim službama i organizacijama cestovnog prometa.

Članak 17.

Suradnja u pružanju hitne medicinske pomoći na javnim cestama mora biti
zastupljena naročito na području obavještavanja korištenja sistema veza
i materijalnih sredstava.

Suradnja u smislu člana 16. ovoga pravilnika odnosi se i na suradnju
pri izradi planova i programa razvoja radi unapređivanja hitne medicinske
pomoći na javnim cestama.

Članak l8.

Ministarstvo zdravstva vrši nadzor nad stručnim radom i funkcioniranjem
hitne medicinske pomoći na javnim cestama.

Članak 19.

Radi praćenja stanja hitne medicinske pomoći na javnim cestama, te poduzimanja
mjera za njezino unapređivanje, Ministarstvo zdravstva može osnovati stručnu
komisiju sastavljenu od predstavnika iz članka 16. ovoga pravilnika.

Članak 20.

Stanice i jedinice za pružanje hitne medicinske pomoći dužne su do 31.
srpnja 1991. godine svojim aktom urediti način i organizaciju pružanja
hitne medicinske pomoći na javnim cestama. te uskladiti njezino funkcioniranje
s odredbama ovoga pravilnika.

Članak 21.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana nakon objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 011-04/91-O1/25

Broj: 534-02-09/91-02

Zagreb. 6. lipnja 1991.

Ministar zdrsvstva

**prof. dr. Andrija Hebrang, dr. sci., v. r.**

Pravilnik, NN 33/1991-907
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)