### NN 86/2025 (4.6.2025.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, broj: U-VIIA-2712/2025 od 26. svibnja 2025.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1183

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Četvrtom vijeću za rješavanje izbornih sporova, u sastavu sudac Mato Arlović, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović i Frane Staničić, članovi Vijeća, odlučujući u izbornom sporu o žalbi Renate Kelam iz Radošića, Lećevica, koju zastupa Zvonimir Aračić, odvjetnik u Odvjetničkom društvu Aračić i Silić j. t. d. u Splitu, na sjednici održanoj 26. svibnja 2025. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Usvaja se žalba Renate Kelam, nositeljice kandidacijske liste grupe birača u postupku izbora za članove Općinskog vijeća Općine Lećevica i za općinskog načelnika Općine Lećevica.

II. Poništava se rješenje Županijskog izbornog povjerenstva Splitsko-dalmatinske županije klasa: 012-05/25-0001-0001, urbroj: 2181/1-14-25-0040 od 21. svibnja 2025.

III. Poništava se odluka Općinskog izbornog povjerenstva Općine Lećevica o utvrđivanju rezultata izbora za članove Općinskog vijeća Općine Lećevica klasa: 021-01/25-01/01, urbroj: 2181-28-01-01-25-13 od 18. svibnja 2025.

IV. Ponovljeno glasovanje za izbor članova Općinskog vijeća Općine Lećevica održat će se u nedjelju 1. lipnja 2025.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Renata Kelam, nositeljica kandidacijske liste grupe birača u postupku izbora za članove Općinskog vijeća Općine Lećevica i za općinskog načelnika Općine Lećevica (u daljnjem tekstu: žaliteljica) koju zastupa Zvonimir Aračić, odvjetnik u Odvjetničkom društvu Aračić i Silić j. t. d. u Splitu, podnijela je žalbu protiv rješenja Županijskog izbornog povjerenstva Splitsko-dalmatinske županije (u daljnjem tekstu: ŽIP) klasa: 012-05/25-0001-0001, urbroj: 2181/1-14-25-0040 od 21. svibnja 2025.

Osporenim rješenjem odbijen je prigovor žaliteljice te potvrđena odluka Općinskog izbornog povjerenstva Općine Lećevica o utvrđivanju rezultata izbora za članove Općinskog vijeća Općine Lećevica klasa: 021-01/25-01/01, urbroj: 2181-28-01-01-25-13 od 18. svibnja 2025. i odluka Općinskog izbornog povjerenstva Općine Lećevica o utvrđivanju rezultata izbora za općinskog načelnika Općine Lećevica klasa: 021-01/25-01/01, urbroj: 2181-28-01-01-25-12 od 18. svibnja 2025.

1.1. Prvonavedenom odlukom je utvrđeno da je od ukupno 480 birača upisanih u popis birača glasovalo 329 odnosno 68,54 %. Važećih glasačkih listića je bilo 321 odnosno 97,57 %, a nevažećih 8 odnosno 2,43 %.

Utvrđeno je, nadalje, da je kandidacijska lista Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) dobila 202 glasa odnosno 62,92 %, dok je kandidacijska lista grupe birača nositeljice Renate Kelam dobila 119 glasova odnosno 37,07 %.

Na temelju članaka 84. i 85. Zakona o lokalnim izborima (»Narodne novine« broj 144/12., 121/16., 98/19., 42/20., 144/20. i 37/21.; u daljnjem tekstu: ZoLI) Općinsko izborno povjerenstvo (u daljnjem tekstu: OIP) je utvrdilo da je kandidacijska lista HDZ-a dobila pet vijećničkih mjesta, a kandidacijska lista grupe birača nositeljice Renate Kelam dva mjesta u Općinskom vijeću Općine Lećevica.

1.2. Drugonavedenom odlukom utvrđeno je (osim ukupnog broja upisanih birača /480/ i broja birača koji su glasovali /329/) da je važećih glasačkih listića bilo 318 odnosno 96,66 %, a nevažećih 11 odnosno 3,34 %, kao i da je kandidat HDZ-a dobio 207 glasova, a žaliteljica 111 glasova, slijedom čega je za općinskog načelnika izabran kandidat HDZ-a.

2. Žaliteljica je podnijela prigovor ŽIP-u u kojem je istaknula da je na biračkom mjestu Lećevica na dan izbora do 12 sati »samo bila jedna zatražena kućna posjeta, a nakon toga još 11 birača«, da su članovi biračkog odbora »prstima sugerirali koji broj treba zaokružiti i u više navrata dolazili biračima u kućnu posjetu ako ih ne bi našli«, da je dopušteno glasovanje na biračkom mjestu Kladnjice biraču Jaki Matas, koja nije imala valjanu identifikacijsku ispravu, da je na tom mjestu član biračkog odbora bio brat kandidata s kandidacijske liste HDZ-a, da »nisu Iijepljene omotnice listića iz kućnih posjeta«, da se »pojavio nesklad« između popisa birača koji su iskoristili svoje glasačko pravo i praznih glasačkih listića, te konačno – da je »s obzirom da se u općini Lećevica bira sedam općinskih vijećnika, a primjenom metode najvećih nedostataka, lista žaliteljice trebala dobiti 3 mjesta, a lista HDZ-a 4 mjesta«.

3. Prigovor je odbijen kao neosnovan, pri čemu je u obrazloženju rješenja ŽIP-a navedeno sljedeće:

»U očitovanju na navode prigovora Općinsko izborno povjerenstvo općine Lećevica istaknulo je kako su utvrdili da je birački odbor na biračkom mjestu Lećevica zaprimao zahtjeve za ‘kućne posjete’, putem whatsApp poruka, SMS poruka, kao i usmenih poruka bliskih osoba, te da nije bilo nikakvog sugeriranja kako će glasovati birač. Kako zaista osoba koja je zatražila kućnu posjetu nije bila kući ali je suprug iste molio da ponovno dođu u kućnu posjetu, te da su identitet birača Jake Matas utvrdili na temelju nevažeće osobne iskaznice. Zaista je član biračkog odbora brat kandidata na listi HDZ-a, ali je tako i promatrač na izborima bio otac podnositeljice prigovora, dok je nesklad bio samo u jednom glasačkom listiću jer je birački odbor propustio kao neupotrebljeni, navesti listić koji je bio zalijepljen na biračku kutiju, što je ispravljeno, kao i propust o nelijepljenju omotnica s listića u kućnim posjetama.

(...)

Odredbama članaka 57. do 65. Zakona propisana su prava i obveze biračkog odbora, te tako birački odbor utvrđuje rezultate na svom biračkom mjestu, o čemu sastavlja i zapisnik o radu, i to upravo po odredbi čl. 64. Zakona, time da zapisnik o radu i ostali izborni materijal birački odbor dostavlja nadležnom povjerenstvu najkasnije u roku od 12 sati od zatvaranja biračkog mjesta, a sve po odredbi čl. 65. Zakona.

S obzirom da su se dana 18. svibnja 2025. godine istovremeno održavali izbori za predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave (općine Lećevica) i jedinice područne (regionalne) samouprave (Splitsko-dalmatinske županije), kao i izbor za načelnika, odnosno izbor za župana i njegove zamjenike, to su birački odbori u općini Lećevica bili sastavljeni sukladno odredbi čl. 42. st. 4. Zakona.

Tako su u svim biračkim odborima bili zastupljeni predstavnici raznih političkih stranaka i to sukladno strukturi područne (regionalne) samouprave i strukturi lokalne samouprave. Ujedno je omogućeno sukladno Zakonu promatranje izbornog procesa, te je tako ovo Povjerenstvo dopustilo Renati Kelam, nositeljici Kandidacijske liste grupe birača, promatranje rada izbornih povjerenstava i biračkih odbora na lokalnim izborima 2025. na području općine Lećevica.

Posebno je za ukazati podnositelju prigovora kako je odredbom članka 84. stavak 2. Zakona o lokalnim izborima propisano kako se broj članova predstavničkog tijela jedinice koji će biti izabran sa svake kandidacijske liste utvrđuje na način da se ukupan broj važećih glasova koje je dobila svaka lista dijeli s brojevima od jedan do, zaključno, broja koliko se članova predstavničkog tijela jedinice bira, pri čemu se uvažavaju i decimalni ostaci.

Od svih tako dobivenih rezultata, mjesta u predstavničkom tijelu osvajaju one liste na kojima se iskaže onoliko brojčano najvećih rezultata uključujući decimalne ostatke koliko se članova predstavničkog tijela bira. Svaka od tih lista dobiva onoliki broj mjesta u predstavničkom tijelu koliko je postigla pojedinačnih rezultata među onoliko brojčano najvećih rezultata koliko se članova predstavničkog tijela bira.

Odredba članka 84. stavak 2. Zakona o lokalnim izborima u stvari predstavlja zakonodavni okvir za tzv. D’Hondtov sustav, odnosno metodu raspodjele glasova u zastupničke mandate u sustavu razmjernog predstavništva, a radi se o metodi koja je dobila ime po Belgijskom matematičaru Victoru D’Hondtu, a koja metoda je prvi put primijenjena u Belgiji 1899.g.

Prema navedenoj metodi valja utvrditi biračku masu sa svakog popisa, a koju čini ukupan broj za izborni popis danih glasova u izbornoj jedinici, nakon toga biračku masu valja dijeliti, i to tako dok se ne dođe do onog broja koji je jednak broju zastupnika koji se biraju u izbornoj jedinici, odnosno u konkretnom slučaju do broja 7, s obzirom da je za Općinsko vijeće općine Lećevica predviđeno 7 vijećnika.

Posljednji broj (djeljenik) po kojem se dobiva mjesto u predstavničkom tijelu je 40,40, a koji broj je dobiven dijeljenjem broja 202, a koji broj je dobila Kandidacijska lista HDZ s brojem 5.

Da bi podnositelj prigovora imao pravo na još jednog vijećnika, odnosno da bi ostvario veći djeljenik, trebao je umjesto 119 glasova ostvariti 122 glasa, koji bi mu omogućio da ukupno ima pravo na 3 vijećnika u Općinskom vijeću.

Odredbom članka 130. stavak 1. Zakona propisano je ako nadležno Izborno povjerenstvo rješavajući o prigovoru utvrdi da je bilo nepravilnosti koje su bitno utjecale ili su mogle utjecati na rezultate izbora, poništit će radnje i odrediti da se u određenom roku te radnje ponove.

Odredbom članka 130. stavak 2. Zakona propisano je da ako ne postoji mogućnost ponavljanja poništenih radnji ili ako se nepravilnosti odnose na postupak glasovanja, a bitno su utjecale, odnosno mogle utjecati na rezultat izbora, nadležno izborno povjerenstvo poništit će izbor i odrediti rok u kojem će se izbor ponoviti.

Teret dokaza da su nepravilnosti bitno utjecale odnosno mogle utjecati na rezultat izbora, bio je na strani podnositeljice prigovora.

Nastavno D’Hondtovoj metodi, kako je to već navedeno, podnositeljica prigovora trebala je dokazati da su nepravilnosti utjecale na način da je podnositeljici prigovora oduzeto 3 glasa, odnosno da je listi HDZ-a nepripadno dodano 5 glasova.

Sukladno odredbi članka 61. stavak 1. Zakona birač koji zbog teže bolesti, tjelesnog oštećenja ili nemoći nije u mogućnosti pristupiti na biračko mjesto, može o tome obavijestiti nadležno izborno povjerenstvo najranije 3 dana prije održavanja izbora ili birački odbor na dan održavanja izbora.

Stoga, nema nikakve zapreke da birački odbor neposredno zaprima zahtjeve za pristup biraču.

Odredbom članka 61. stavak 3. Zakona propisano je kako predsjednik biračkog odbora određuje najmanje dva člana biračkog odbora koji će birača posjetiti u mjestu gdje se nalazi i omogućiti mu glasovanje, a upravo iz navoda prigovora proizlazi da su uvijek išla u kućnu posjetu dva člana biračkog odbora. Kako je to ranije navedeno, članove biračkih odbora sukladno zastupljenosti u tijelima općine i županije, određuju političke stranke, te stoga okolnost da bi član biračkog odbora bio ujedno i blizak srodnik kandidata na listi stranke koje ga je upravo predložila i to u tako maloj izbornoj jedinici koja ima ukupno 480 birača, a birački odbori osim predsjednika i zamjenika još imaju osam članova ne može predstavljati utjecaj na rezultate izbora.

Niti jednom zakonskom odredbom nije propisano da osoba prilikom glasovanja mora predočiti važeću osobnu iskaznicu, već identitet osobe koja ostvaruje aktivno pravo glasa mora biti nedvojbeno utvrđen.

Okolnost da birački odbori na početku nisu postupali u cijelosti u skladu s odredbom članka 61. stavak 4. Zakona, već su to počeli raditi tek nakon upozorenja, ne ukazuje da bi isto moglo bitno utjecati na rezultate izbora, jer podnositeljica prigovora osnovano ne tvrdi niti dokazuje da bi se mijenjala na taj način volja birača.

Slijedom navedenog, kako po pravnom shvaćanju ovog Povjerenstva, ne postoje nepravilnosti koje su utjecale ili mogle utjecati na rezultate izbora, to nisu niti ostvarene pretpostavke iz članka 130. stavak 2. Zakona o lokalnim izborima, pa je valjalo odlučiti kao u izreci.»

4. U žalbi protiv citirane odluke žaliteljica ističe:

»II/ Prije svega se ističe da je u predmetnom Rješenju obrazloženo kako je podnositeljica prigovora, ujedno nositelj liste za općinsko vijeće, trebala ostvariti još 3 glasa kako bi njena lista ostvarila treće mjesto u vijeću, odnosno druga lista trebala je ostvariti 5 glasova manje.

U Rješenju se zaključuje sljedeće:

– da okolnost kako je član biračkog odbora koji je išao posjete biračima na prijavljene adrese prebivališta bliski srodnik (brat) kandidata ne može predstavljati utjecaj na izborne rezultate

– da niti jednom odredbom nije propisano da bi osoba prilikom glasovanja morala predočiti važeću osobnu iskaznicu, već da identitet mora biti nedvojbeno utvrđen

– da činjenica kako birački odbori nisu postupali u skladu s odredbom članka 61. stavak 4. Zakona (nisu zatvarali omotnice u kojima su vraćali glasačke listiće iz mjesta prebivališta glasača koji nisu mogli pristupiti na biračko mjesto), već su to napravili tek po upozorenju, ne dokazuje da bi se na taj način mijenjala volja birača.

Pobijano Rješenje nije se referiralo na sljedeće:

– činjenicu da je upravo sin kandidata na izborima izvan biračkog mjesta donio popis s 11 birača koji ne mogu pristupiti izbornom mjestu, nakon što se tijekom cijelog dana (do 12 sati) samo jedna osoba javila poradi nemogućnosti pristupa izbornom mjestu

– na činjenicu da su promatrači uočili grube nepravilnosti prilikom obilaska birača koji su zatražili dolazak članova biračkog odbora, poput sugestija o načinu glasanja, ulaska u osobni prostor prilikom zaokruživanja i činjenice da su glasački listići protuzakonito tretirani i bili dostupni za manipulaciju do povratka na biračko mjesto.

Nadalje, krivo se u pobijanom Rješenju zaključuje da nigdje nije propisano da osoba mora predočiti važeću osobnu iskaznicu, već da identitet mora biti nedvojbeno utvrđen.

Člankom 59. stavkom 2. propisano je da se identitet birača utvrđuje identifikacijskom ispravom, sukladno posebnim zakonima.

Dakle, jasno je propisano da je identitet birača moguće utvrditi samo identifikacijskom ispravom.

Podnositelj prigovora, bez da dodatno ulazi u posebne zakonske opise, prilaže dio novinskog članka u kojem je parafraziran odgovor Državnog izbornog povjerenstva:

‘...IZ DRŽAVNOG izbornog povjerenstva potvrdili su nam da oni kojima je istekla osobna iskaznica bez iznimke neće moći glasati bez takozvane plave potvrde koju mogu izvaditi u uredima za opću upravu. Više čitatelja javilo nam je da nisu mogli glasati iako imaju važeću putovnicu ili vozačku...’

(https://www.index.hr/vijesti/clanak/dip-nam-je-potvrdio-ako-vam-je-istekla-osobna-necete-moci-glasati-bez-ove-potvrde/2557156.aspx)

Dakle, jasan je stav Državnog izbornog povjerenstva povodom načina identifikacije pojedinog birača, a to je da u obzir kao sredstvo identifikacije dolazi isključivo važeća osobna iskaznica.

III/ Podnositeljica prigovora apsolutno tvrdi da su svi gore navedeni propusti i povrede Zakona bitno utjecali na izborni rezultat, posebno uzevši u obzir činjenicu da je 3 glasa ‘presudilo’ plasman kandidata s liste Podnositeljice prigovora u općinsko vijeće.

Podnositeljica prigovora tvrdi da su izborni listići za načelnika i općinsko vijeće na kojima je zaokružena ona i njena lista tijekom terenskih prikupljanja glasova učinjeni nevažećima zaokružujući i drugu listu/drugog kandidata, a sve poradi činjenice da se navedeni listići nisu položili u omotnicu i zatvorili te da je takvih listića zaista bilo pri prebrojavanju.

Jasno je i da su ostale okolnosti mogle i jesu utjecale na provedene izbore te je razvidno da je jedini način za utvrđivanje stvarne volje birača ponovno organiziranje lokalnih izbora za načelnika i općinsko vijeće u Općini Lećevica.

V/ Slijedom svega ranije navedenog, predlaže se Ustavnom Sudu Republike Hrvatske ispitati sve gornje navode i sukladno članku 130. stavku 2. Zakona o lokalnim izborima poništiti izbore i odrediti rok u kojem će se izbori za Općinu Lećevica ponoviti.«

Žalba je osnovana.

5. Na temelju uvida u obrazloženje osporenog rješenja, kao i u dokumentaciju koju je Ustavnom sudu dostavio nadležni ŽIP, Ustavni sud primjećuje da su zapisnički konstatirane primjedbe promatrača imenovanih po žaliteljici kao nositeljici kandidacijske liste, i to na biračkom mjestu 002 Kladnjice, na biračkom mjestu 003 Lećevica i na biračkom mjestu 004 Radošić.

ŽIP je, vezano uz te primjedbe, pribavio očitovanje OIP-a te je u uvodnom dijelu obrazloženja osporenog rješenja sumarno reproducirao navode OIP-a, dok se preostali dio obrazloženja pretežito odnosi na objašnjavanje metode pretvaranja osvojenih glasova birača u vijećničke mandate, u smislu članka 84. stavka 2. ZoLI-ja.

6. Uvidom u naznačeno očitovanje OIP-a Ustavni sud je utvrdio da spomenuti uvodni dio osporenog rješenja ŽIP-a ne reproducira očitovanje OIP-a o svim, već samo o nekim primjedbama koje su istaknuli promatrači, a pritom ni o jednoj od primjedaba (povezano s očitovanjem OIP-a) nije navedeno nikakvo stajalište ŽIP-a, izuzev zaključne, opće ocjene »kako ne postoje nepravilnosti koje su utjecale ili mogle utjecati na rezultate izbora.«

7. Ustavni sud je u brojnim odlukama donesenima u izbornim sporovima naglasio da je postupak provođenja izbora strogo formalan postupak u kojem dosljedno treba poštovati sve odredbe zakona u pogledu načina i vremena provođenja pojedinih izbornih radnji.

U konkretnom je slučaju razvidno da navodi iz očitovanja OIP-a supstancijalno potvrđuju osnovanost primjedaba promatrača o uočenim nepravilnostima i nezakonitostima u postupanju biračkih odbora i načinu na koji je provedeno glasovanje, ali relativiziraju njihov značaj, utjecaj i moguće učinke.

Ustavni sud, međutim, primjećuje da se kao osobito sporno, s gledišta članka 61. ZoLI-a i točke 2. Obvezatnih uputa Državnog izbornog povjerenstva broj L VII (klasa: 012-03/25-01/5, urbroj: 507-03/07-25-10 od 14. travnja 2025.), ističe pitanje načina i vremena obavještavanja biračkih odbora o biračima koji nisu u mogućnosti pristupiti na biračko mjesto, pitanje broja takvih birača (posebice u svjetlu činjenice da, kako proizlazi, pojedini od njih nisu zatečeni u svojim domovima unatoč prijavljenoj nemogućnosti pristupa na biračko mjesto), pitanje postupanja članova biračkih odbora u odnosu na jamstvo osobnog i tajnog glasovanja birača izvan biračkih mjesta, odnosno pitanje postupanja članova biračkih odbora s glasačkim listićima tih birača.

Također se ističe pitanje načina utvrđivanja identiteta birača u smislu članka 59. stavka 2. ZoLI-ja, kojim je propisano da se identitet birača utvrđuje identifikacijskom ispravom, u skladu s posebnim zakonima. Naime, »identifikacijsku ispravu« prema zakonima Republike Hrvatske (Zakon o osobnoj iskaznici, »Narodne novine« broj 62/15., 42/20., 144/20., 114/22. i 18/24; Zakon o putnim ispravama hrvatskih državljana, »Narodne novine« broj broj 77/99., 33/02., 133/02., 48/05., 74/09., 154/14., 82/15., 42/20. i 10/23.) predstavlja važeća osobna iskaznica ili važeća putovnica.

Dodatno, Državno izborno povjerenstvo u svojoj praksi zauzima stajalište da je valjana identifikacija birača moguća »u pravilu pomoću osobne iskaznice, putovnice, vozačke dozvole ili koje druge javne isprave s fotografijom, na osnovi koje se može nedvojbeno utvrditi identitet birača«. Međutim, u konkretnom slučaju iz očitovanja OIP-a ŽIP-u o točnom načinu na koji je identificirana osoba bez važeće osobne iskaznice, a na koju se odnosi žaliteljičin prigovor, ne proizlazi da bi se radilo o nekom od zakonitih i prihvatljivih oblika identifikacije birača.

Pri svemu navedenom valja imati u vidu da je riječ o izbornom postupku u jedinici lokalne samouprave koja broji svega 480 birača upisanih u popis birača (od čega je glasovalo 329, uz 8 odnosno 11 nevažećih listića), a da je kandidacijska lista Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) dobila 202 glasa odnosno pet vijećničkih mjesta (od ukupno sedam), dok je kandidacijska lista grupe birača nositeljice Renate Kelam dobila 119 glasova odnosno dva vijećnička mjesta u Općinskom vijeću Općine Lećevica.

8. Za žaliteljicu je upravo pitanje raspodjele vijećničkih mandata u Općinskom vijeću Općine Lećevica temeljno sporno pitanje konkretnog slučaja, jer je ta raspodjela (broj osvojenih glasova pretvoren u broj vijećničkih mjesta primjenom metode propisane člankom 84. stavkom 2. ZoLI-ja) posljedica brojnih nepravilnosti i nezakonitosti na koje su ukazali njezini promatrači i ona osobno.

Žaliteljica, dakle, smatra da bi bez tih nepravilnosti i nezakonitosti njezinoj listi pripala tri (umjesto dva) vijećnička mjesta, a uzimajući u obzir sve okolnosti konkretnog slučaja, Ustavni sud ne može – nasuprot takvoj tvrdnji žaliteljice – prihvatiti neobrazloženu i paušalnu ocjenu nadležnog ŽIP-a »kako ne postoje nepravilnosti koje su utjecale«, a osobito kako ne postoje okolnosti koje »su mogle utjecati« na rezultate izbora.

Naime, člancima 51. i 130. ZoLI-a propisano je (u relevantnom dijelu) sljedeće:

»Članak 51.

Županijsko izborno povjerenstvo:

(...)

2. nadzire rad općinskih i gradskih izbornih povjerenstava,

(...)«

»Članak 130.

(1) Ako nadležno izborno povjerenstvo, rješavajući o prigovoru utvrdi da je bilo nepravilnosti koje su bitno utjecale ili su mogle utjecati na rezultate izbora, poništit će radnje i odrediti da se u određenom roku, koji mora omogućiti da se izbori održe na dan kada su raspisani, te radnje ponove.

(2) Ako ne postoji mogućnost ponavljanja poništenih radnji ili ako se nepravilnosti odnose na postupak glasovanja, a bitno su utjecale, odnosno mogle utjecati na rezultat izbora, nadležno izborno povjerenstvo poništit će izbor i odrediti rok u kojem će se izbor ponoviti.«

9. U konkretnom slučaju nadležni ŽIP, u nadzoru nad radom OIP-a Općine Lećevica, nije obavio potrebne provjere kako bi mogao utvrditi je li bilo nepravilnosti koje su utjecale ili mogle utjecati na rezultat izbora, a nepravilnosti na koje su ukazali promatrači i žaliteljica odnose se na postupak glasovanja.

Posljedično, nakon provedenog žalbenog postupka Ustavni sud iz mjerodavne izborne dokumentacije ne može s potpunom izvjesnošću utvrditi pravo stanje stvari, ali smatra nedvojbenim da je došlo do manipulacija brojem birača i glasačkim listićima koje ne isključuju mogućnost da bi bez njih, primjenom metode iz članka 84. stavka 2. ZoLI-a, rezultati izbora za članove Općinskog vijeća Općine Lećevica bili drukčiji.

U takvim okolnostima, radi otklanjanja svake sumnje u poštenost izbora i radi osiguravanja vanjskog dojma njihove demokratičnosti i transparentnosti, postupak glasovanja u dijelu koji se odnosi na izbore za članove Općinskog vijeća Općine Lećevica nužno je ponoviti.

9.1. U dijelu koji se odnosi na izbore za općinskog načelnika Općine Lećevica, premda je i taj dio izbornog procesa neodvojivo zahvaćen uočenim nepravilnostima i nezakonitostima, Ustavni sud ocjenjuje da one nisu takvog značenja i intenziteta da bi utjecale ili mogle utjecati na izbor općinskog načelnika Općine Lećevica.

10. U skladu s navedenim, na temelju članka 125. alineje 9. Ustava i članka 87. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), odlučeno je kao u točkama I, II., III. i IV. izreke ove odluke.

11. Odluka o objavi (točka V. izreke) temelji se na članku 29. stavku 1. Ustavnog zakona.

Broj: U-VIIA-2712/2025
 Zagreb, 26. svibnja 2025.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Mato Arlović, v. r.