## Odluka o upravljanju likvidnosnim rizikom

### NN 1/2009 (2.1.2009.), Odluka o upravljanju likvidnosnim rizikom

HRVATSKA NARODNA BANKA

21

Na temelju članka 161. Zakona o kreditnim institucijama (»Narodne novine«, broj 117/2008) i članka 43. stavka 2. točke 9. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne novine«, broj 75/2008) guverner Hrvatske narodne banke donosi

ODLUKU

O UPRAVLJANJU LIKVIDNOSNIM RIZIKOM

1. OPĆE ODREDBE

Opće odredbe

Članak 1.

(1) Ovom se Odukom propisuju minimalni kvalitativni i kvantitativni zahtjevi za upravljanje likvidnosnim rizikom kreditne institucije.

(2) Odredbe ove Odluke primjenjuju se na kreditne institucije sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje su od Hrvatske narodne banke dobile odobrenje za rad osim institucija za elektronički novac.

(3) Odredbe ove Odluke na odgovarajući način primjenjuju se i na podružnice kreditnih institucija iz država članica koje pružaju uzajamno priznate usluge na području Republike Hrvatske te podružnice kreditnih institucija iz trećih država koje su od Hrvatske narodne banke dobile odobrenje za pružanje usluga.

(4) Način primjene ove Odluke i obrasci za izračun izloženosti likvidnosnom riziku kreditne institucije propisani su Uputom za primjenu ove Odluke, koja se prilaže ovoj Odluci i koja čini njen sastavni dio.

Pojmovi

Članak 2.

Pojedini pojmovi, u smislu ove Odluke, imaju sljedeće značenje:

(1) Testiranje otpornosti na stres jest tehnika upravljanja rizicima koja se koristi za procjenu potencijalnih učinaka specifičnih događaja i/ili promjene više financijskih faktora na financijsko stanje kreditne institucije. Testiranje otpornosti na stres može se podijeliti na analizu scenarija i analizu osjetljivosti.

(2) Analiza scenarija je procjena utjecaja istodobne promjene više faktora rizika na financijsko stanje kreditne institucije u jasno definiranim stresnim okolnostima.

(3) Analiza osjetljivosti je procjena utjecaja jednog određenog faktora rizika na financijsko stanje kreditne institucije pri čemu uzrok stresa nije identificiran.

(4) Trenutačno utrživa imovina je likvidna imovina kreditne institucije koja se može brzo (unutar 4 radna dana) i lako (bez značajnih gubitaka) unovčiti. Radnim danima smatraju se dani od ponedjeljka do petka.

(5) Tjedan dana je prvih sedam kalendarskih dana koji slijede nakon izvještajnog datuma.

(6) Mjesec dana je prvi kalendarski mjesec koji slijedi nakon izvještajnog datuma.

(7) Profesionalni sudionik na novčanom tržištu je financijska institucija ili druga pravna osoba, osim kreditnih institucija, koja za potrebe upravljanja vlastitim sredstvima sudjeluje na novčanom tržištu u volumenima koji veličinom odgovaraju novčanom tržištu s učestalošću usporedivom s aktivnostima kreditne institucije.

(8) Ponderirani iznos je iznos trenutačno utržive imovine ili iznos ugovorenih novčanih priljeva i odljeva umanjen/uvećan za odgovarajući korektivni faktor.

(9) Konvertibilne valute su valute država članica G10 (Belgije, Francuske, Italije, Japana, Kanade, Nizozemske, Njemačke, SAD-a, Švedske i Švicarske), Europskoga gospodarskog prostora (EEA koji osim država članica EU obuhvaća Island, Liechtenstein i Norvešku), Australije i Novog Zelanda.

(10) Likvidnosni rizik financiranja (eng. funding liquidity risk) jest rizik da kreditna institucija neće biti u stanju efikasno ispuniti očekivane i neočekivane sadašnje i buduće potrebe za novčanim sredstvima te potrebe za instrumentima osiguranja, a da ne utječe na svoje redovito dnevno poslovanje ili na vlastiti financijski rezultat.

(11) Tržišni likvidnosni rizik (eng. market liquidity risk) jest rizik koji proizlazi iz nemogućnosti kreditne institucije da jednostavno napravi prijeboj pozicija (eng. offset) ili eliminira te pozicije po tržišnoj cijeni bilo zbog tržišnog poremećaja ili nedovoljne dubine tržišta.

(12) Profil rizičnosti je mjera odnosno procjena svih rizika kojima je ili kojima bi mogla biti izložena kreditna institucija u svom poslovanju.

2. MINIMALNI KVALITATIVNI ZAHTJEVI ZA UPRAVLJANJE LIKVIDNOSNIM RIZIKOM

Članak 3.

(1) Kreditna institucija dužna je uspostaviti sustav upravljanja likvidnosnim rizikom koji će biti adekvatan s obzirom na veličinu kreditne institucije te na vrstu, opseg i složenost njezinih poslovnih aktivnosti.

(2) Sustav upravljanja likvidnosnim rizikom kreditne institucije mora osigurati održavanje dovoljno likvidnih sredstava u obliku rezervne, visoko kvalitetne, nezaložene likvidne imovine kao osiguranje u slučajevima različitih stresnih događaja (različitog intenziteta i trajanja), uključujući gubitak ili smanjenje neosiguranih i inače dostupnih izvora sredstava. Za korištenje navedenih sredstava ne smije biti nikakvih pravnih ili operativnih zapreka.

(3) Uprava kreditne institucije dužna je donijeti strategiju i politiku upravljanja likvidnosnim rizikom te ostale interne akte za upravljanje likvidnosnim rizikom koji će biti u skladu s profilom rizičnosti kreditne institucije i njezinom tolerancijom izloženosti likvidnosnom riziku. Strategija upravljanja likvidnosnim rizikom mora definirati općeniti način upravljanja likvidnošću kreditne institucije u uobičajenim i stresnim okolnostima uključujući različite kvalitativne i kvantitativne kriterije. Strategijom moraju biti obuhvaćena specifična područja kao što su:

– struktura imovine i obveza,

– diversificiranost i stabilnost izvora financiranja,

– način upravljanja likvidnošću u različitim valutama,

– prekogranično upravljanje likvidnošću,

– upravljanje likvidnošću u različitim poslovnim linijama, podružnicama i podređenim društvima,

– način unutardnevnog upravljanja likvidnošću i

– pretpostavke o likvidnosti i utrživosti imovine.

(4) Kreditna institucija dužna je imati jasno definiranu toleranciju izloženosti likvidnosnom riziku, a koja je određena u skladu s poslovnim planovima, donesenom strategijom, cjelokupnom sklonošću preuzimanju rizika i ulogom kreditne institucije u financijskom sustavu. Tolerancija koja predstavlja razinu izloženosti likvidnosnom riziku koju je kreditna institucija spremna preuzeti, mora omogućiti da kreditna institucija upravlja likvidnošću bez poteškoća u normalnim okolnostima tako da je u stanju izdržati dulja stresna razdoblja.

(5) Kreditna institucija je dužna aktivno upravljati izloženošću likvidnosnom riziku i potrebama za financiranjem unutar i između različitih valuta, poslovnih linija ili pravnih osoba s obzirom na pravna i operativna ograničenja transfera sredstava.

(6) Interni akti kreditne institucije za upravljanje likvidnosnim rizikom moraju obuhvatiti barem sljedeće komponente:

1. korporativno upravljanje;

2. politike i postupke unutarnje kontrole kreditne institucije;

3. odgovarajući sustav upravljanja informacijama koji se primjenjuje za mjerenje, praćenje, kontrolu i izvještavanje o likvidnosnom riziku u kunama i u svim značajnijim stranim valutama;

4. mjerenje i praćenje neto novčanih tokova;

5. politike i postupke sa stranim valutama;

6. provođenje testiranja otpornosti na stres, analizu različitih scenarija i pretpostavke koje se koriste za upravljanje likvidnošću;

7. dostupnost tržišta i

8. planove postupanja u kriznim situacijama.

Korporativno upravljanje

Članak 4.

(1) Uprava kreditne institucije dužna je uspostaviti organizacijski ustroj i utvrditi poslove i opseg odgovornosti tijela i/ili višeg rukovodstva zaduženog za utvrđivanje, mjerenje odnosno procjenjivanje, ovladavanje, praćenje i izvještavanje o likvidnosnom riziku. Usvojenom politikom za upravljanje likvidnosnim rizikom mora se, gdje je primjenjivo, obuhvatiti i upravljanje likvidnošću unutar grupe kreditnih institucija u RH te osigurati, ako postoje bilo kakva ograničenja u međunarodnom transferu viškova likvidnih sredstava, da su takva ograničenja navedena u politici i uzeta u obzir pri upravljanju likvidnosnim rizikom.

(2) Uprava kreditne institucije dužna je osigurati:

1. upotrebljivost i pravovremenost izvješća o likvidnosnom riziku;

2. primjerenost unutarnjih kontrola ugrađenih u sustav za upravljanje likvidnošću;

3. uspostaviti i održavati djelotvornost unutarnjih kontrola ugrađenih u sustav upravljanja likvidnosnim rizikom;

4. adekvatnost politika, procedura i praksi za upravljanje likvidnošću koje se trebaju revidirati i usvojiti barem jednom godišnje;

5. ispunjavanje dnevnih obveza kreditne institucije i izdržavanje perioda likvidnosnih stresova kroz održavanje odgovarajuće rezerve likvidnosti u obliku trenutačno utržive imovine, kako bi prebrodila potencijalna razdoblja likvidnosnih stresova.

(3) Tijelo iz stavka 1. ovoga članka i/ili više rukovodstvo kreditne institucije dužno je:

1. provoditi donesene strategije za upravljanjem likvidnosnim rizikom;

2. uspostaviti i provoditi odgovarajuće postupke za upravljanje likvidnosnim rizikom na način da su usklađeni sa strategijom koju je donijela uprava kreditne institucije;

3. uspostaviti i održavati djelotvornost sustava za utvrđivanje, mjerenje odnosno procjenjivanje, ovladavanje, praćenje i izvještavanje o likvidnosnom riziku po svim valutama;

4. određivati i kontinuirano revidirati limite za upravljanje likvidnosnim rizikom kreditne institucije koji će biti u skladu s prihvatljivom razinom izloženosti likvidnosnom riziku te vrstom, opsegom i složenošću poslovnih aktivnosti kreditne institucije;

5. uspostaviti adekvatan sustav izvještavanja o prekoračenjima limita likvidnosti;

6. uspostaviti odgovarajuće postupke za procjenu utjecaja novih proizvoda ili sustava na izloženost kreditne institucije likvidnosnom riziku.

(4) Kreditna institucija je dužna za sve značajne poslovne aktivnosti (bilančne i izvanbilančne) pri određivanju cijena proizvoda, mjerenju financijskog rezultata proizvoda i u samom procesu odobravanja novog proizvoda uzeti u obzir komponentu likvidnosti, odnosno trošak likvidnosti, tako da se poslovna aktivnost pojedine poslovne jedinice poveže s likvidnosnim rizikom kojem ta aktivnost izlaže kreditnu instituciju u cijelosti.

Politike i postupci unutarnje kontrole kreditne institucije

Članak 5.

Kreditna institucija je dužna usvojiti interne akte kojima će uspostaviti sustav unutarnjih kontrola kod upravljanja likvidnosnim rizikom te propisati barem sljedeće:

1. odrediti limite za autorizaciju novčanih tokova iznad određenih iznosa i uspostaviti praćenje poštivanja navedenih limita;

2. dokumentirati korektivne faktore (engl. haircuts) koji se primjenjuju kod svih vrsta imovine koja se koristi pri izračunu likvidnosti;

3. redovite provjere ključnih ulaznih podataka koji se koriste pri izračunu likvidnosne pozicije, od strane organizacijske jedinice odgovorne za upravljanje rizicima kreditne institucije;

4. sustav izvještavanja ovlaštenih radnika ili tijela kreditne institucije o prekoračenjima limita iz točke 1. ovoga članka te osigurati pravovremene postupke u slučajevima prekoračenja tih limita;

5. redovito provođenje testiranja otpornosti na stres (analize scenarija i osjetljivosti) na način opisan u člancima 9., 22. i 23. ove Odluke;

6. propisati učestalost revizije unutarnjih kontrola ugrađenih u sustav upravljanja likvidnosnim rizikom od strane unutarnje revizije kreditne institucije.

Sustav upravljanja informacijama

Članak 6.

(1) Kreditna institucija je dužna uspostaviti odgovarajući sustav izvještavanja koji će, ovisno o vrsti, opsegu i složenosti poslovanja kreditne institucije, biti prihvatljiv za utvrđivanje, mjerenje odnosno procjenjivanje, ovladavanje, praćenje i izvještavanje o likvidnosnom riziku.

(2) Sustav izvještavanja mora omogućiti najmanje:

1. pravovremeno i relevantno informiranje uprave, ovlaštenog tijela i/ili višeg rukovodstva o likvidnosnoj poziciji kreditne institucije;

2. izvještavanje osoba iz točke 1. ovoga stavka koje formom i sadržajem odgovara vrsti, opsegu i složenosti poslovanja kreditne institucije;

3. praćenje poštivanja usvojenih politika, procedura i limita;

4. praćenje likvidnosne pozicije ukupno po svim valutama i po pojedinačnim valutama i

5. provođenje odgovarajućih testiranja otpornosti na stres.

Mjerenje i praćenje neto novčanih tokova

Članak 7.

(1) Kreditna institucija dužna je uspostaviti barem sustav procijene svih tekućih i budućih priljeva i odljeva kreditne institucije, uključujući procjenu potrebnih sredstava za izvanbilančne stavke. Kreditna institucija je dužna uzeti u obzir uvriježene standarde za kliring i namiru te vremenski okvir koji se primjenjuje pri određivanja novčanih tokova na određene datume.

(2) Kreditna institucija dužna je redovito preispitivati uzajamno djelovanje između likvidnosnog rizika financiranja i tržišnoga likvidnosnog rizika. Također, kreditna institucija dužna je uzeti u obzir snažno međudjelovanje između likvidnosnog rizika i ostalih rizika kojima je izložena kao što su kamatni, kreditni, operativni, pravni i reputacijski rizik.

(3) Kreditna institucija dužna je osigurati utvrđivanje, mjerenje odnosno procjenjivanje, ovladavanje, praćenje i izvještavanje o likvidnosnom riziku u različitim vremenskim okvirima. Pri tom je dužna uzeti u obzir promjene u unutardnevnim potrebama kreditne institucije za sredstvima i načinima financiranja, kratkoročnim i srednjoročnim potrebama za sredstvima i načinima financiranja, dugoročnim (strukturnim) potrebama za sredstvima preko godine dana te potencijalne slabosti ovisno o različitim događajima, aktivnostima kreditne institucije i njezinoj strategiji.

(4) Kreditna institucija je dužna aktivno upravljati instrumentima osiguranja, posebno razdvajati založenu i slobodnu imovinu, voditi računa o pravnoj osobi i fizičkoj lokaciji na kojoj je smješten pojedini instrument osiguranja te osigurati njegovo pravovremeno korištenje.

Interni postupci i procedure sa stranim valutama

Članak 8.

Ako posluje sa stranim valutama, kreditna institucija je dužna definirati barem sljedeće:

1. usvajanje limita za svaku pojedinu stranu valutu od strane uprave kreditne institucije i uspostavljanje jasnog sustava izvještavanja uprave kreditne institucije, višeg rukovodstva i drugoga ovlaštenog tijela o prekoračenjima navedenih limita,

2. praćenje limita za strane valute pojedinačno i/ili ukupno,

3. praćenje limita za nekonvertibilne valute i

4. analizu likvidnosti u stranim valutama kod različitih scenarija uključujući analizu međusobne konvertibilnosti pojedinih stranih valuta.

Testiranja otpornosti na stres i pretpostavke za
upravljanje likvidnošću

Članak 9.

(1) U politici za upravljanje likvidnosnim rizikom kreditna institucija je dužna definirati testiranja otpornosti na stres (analize scenarija i osjetljivosti) te pretpostavke na kojima se temelji sustav upravljanja likvidnosnim rizikom, na sljedeći način:

1. propisati i usvojiti procedure za provođenje i analizu različitih testiranja otpornosti na stres te učestalost njihova provođenja, uzimajući u obzir faktore specifične za kreditnu instituciju (unutarnje faktore) i tržišne faktore (vanjske faktore);

2. propisati provođenje testiranja likvidnosti pod uobičajenim i predvidivim (normalnim) okolnostima i neuobičajenim (ekstremnim) okolnostima te testiranja i za dulje razdoblje stresnih okolnosti, odnosno dulje razdoblje podnošenja stresnih okolnosti za kreditnu instituciju;

3. propisati procedure za postupke koje bi trebali poduzeti uprava i više rukovodstvo u slučajevima određenih nepovoljnih rezultata testiranja otpornosti na stres;

4. utvrditi raspored testiranja otpornosti na stres pri planiranju za iduću godinu te osigurati izvještavanje uprave kreditne institucije o rezultatima planiranih ispitivanja na godišnjoj razini i

5. propisati i redovito preispitivati pretpostavke koje se koriste za upravljanje likvidnošću kreditne institucije (koje se odnose na ponašanje imovine, obveza i izvanbilančnih stavki kreditne institucije te neke druge pretpostavke) kako bi se osigurala njihova primjerenost aktivnostima kreditne institucije i tržišnim okolnostima.

(2) Kreditna institucija je dužna koristiti se rezultatima testiranja otpornosti na stres u prilagođavanju strategije upravljanja likvidnosnim rizikom, donošenju politika, određivanja limita, zauzimanju pozicija te prilikom donošenju planova postupanja u kriznim situacijama.

Dostupnost tržišta

Članak 10.

U sklopu upravljanja likvidnim sredstvima kreditna institucija je dužna osigurati pristup dovoljnim sredstvima financiranja iz različitih izvora na financijskom tržištu te upravljati dostupnim tržišnim izvorima likvidnosti na način da politikom likvidnosti obuhvati barem slijedeće:

1. procedure kojima se osigurava kontinuirano aktivno upravljanje tržišnim izvorima sredstava

2. procedure za uspostavu i održavanje suradnje s davateljima izvora sredstava, uključujući praćenje učestalosti iskorištavanja dostupnih izvora sredstava

3. procjenu pristupa financijskim tržištima i dostupnih sredstava pod normalnim i stresnim uvjetima i

4. praćenje koncentracije izvora s obzirom na procjenu likvidnosti pojedinih instrumenata, geografskih lokacija i davatelja izvora sredstava.

Plan postupanja u kriznim situacijama

Članak 11.

Uprava i više rukovodstvo kreditne institucije dužni su izraditi plan postupanja u kriznim situacijama koji će biti usvojen od strane uprave kreditne institucije te biti sastavni dio politike kreditne institucije za upravljanje likvidnosnim rizikom. Plan postupanja u kriznim situacijama mora barem obuhvatiti sljedeće:

1. indikatore ranog upozorenja koji služe kao naznake nastupanja krize te osobe odgovorne za praćenje i izvještavanje o navedenim indikatorima (npr. smanjenje depozita, pad cijene dionica, veći trošak financiranja u odnosu na druge kreditne institucije, promjena rejtinga kreditne institucije, poteškoće pri prikupljanju sredstava na novčanom tržištu, pogoršanje kvalitete aktive ili profitabilnosti);

2. dužnosti i odgovornosti pojedinih radnika u slučajevima kada kreditna institucija ima problema s likvidnošću (zaduženih za npr. za odnose s klijentima, javnošću, ključnim tržišnim sudionicima, dioničarima i središnjim bankama);

3. procedure za pravovremeno i relevantno informiranje višeg rukovodstva i uprave kreditne institucije za potrebe odlučivanja o postupanju u kriznim situacijama;

4. procedure i postupke za pribavljanje manjkova tekućih sredstava i vremenski okvir u kojem se trebaju poduzeti pojedine aktivnosti (npr. prodaja imovine, uspostavljanje novih linija financiranja) u normalnim i stresnim okolnostima;

5. identifikaciju, veličinu i pouzdanost svih izvora financiranja s naznačenim redoslijedom korištenja u različitim situacijama koje se kreću od normalnih okolnosti do ozbiljne stresne krize sustava;

6. strategiju koja će predvidjeti promjenu ponašanja imovine i obveza i

7. okolnosti za provođenje plana postupanja u kriznim situacijama te podatke za kontakt (adresa, telefon, e-mail i slični podaci) i lokaciju osoba odgovornih za provođenje plana.

3. MINIMALNI KVANTITATIVNI ZAHTJEVI ZA UPRAVLJANJE LIKVIDNOSNIM RIZIKOM

Članak 12.

(1) Kreditna institucija je dužna izračunavati ročnu neusklađenost dospijeća imovine i obveza (engl. maturity mismatch) prema preostalom ugovorenom roku dospijeća, na način da za imovinu koristi posljednji mogući datum namire potraživanja, a za obveze najraniji mogući datum plaćanja obveze. Iznimno, za stavke iz članka 13. do 15. ove Odluke kreditna institucija može pri izračunavanju neusklađenosti dospijeća imovine i obveza koristiti odnosne pretpostavke, umjesto preostalog ugovorenog dospijeća.

(2) Kreditna institucija je dužna Hrvatskoj narodnoj banci dostaviti slijedeća izvješća: Trenutačno utrživa imovina, Očekivani priljevi, Očekivani odljevi, Koeficijent likvidnosti, Pretpostavke o ponašanju pozicija i Koncentracija izvora (u nastavku teksta: Izvješća).

(3) U navedenim izvješćima novčani priljevi i odljevi moraju biti raspoređeni u vremenske zone na način kako je određeno Uputom za jedinstvenu primjenu Odluke o upravljanju likvidnosnim rizikom (u nastavku teksta: Uputa). U Izvješća moraju biti uključeni i priljevi i odljevi po osnovi izvanbilančnih potencijalnih obveza i derivata.

Pretpostavke o ponašanju određenih pozicija imovine i obveza kreditne institucije

Članak 13.

(1) Kreditna institucija može koristiti pretpostavke o ponašanju novčanih tokova za sljedeće pozicije:

1. transakcije bez ugovorom utvrđenog datuma dospijeća i

2. transakcije sa ugovorom utvrđenim datumom dospijeća.

(2) Pretpostavke o ponašanju novčanih tokova pozicija iz stavka 1. ovoga članka kreditna institucija je dužna u potpunosti dokumentirati, propisati svojim internim aktima te ih zajedno s njihovim financijskim učinkom na novčane tokove uključivati u redovita Izvješća koja se dostavljaju Hrvatskoj narodnoj banci. Kreditna institucija dužna je dokazati opravdanost korištenja usvojenih pretpostavki, potkrijepiti ih podacima o ponašanju pojedinih novčanih tokova u prošlosti te ih redovito revidirati.

(3) Ako kreditna institucija započne s korištenjem pretpostavki o ponašanju novčanih tokova pojedinih pozicija iste je dužna kontinuirano primjenjivati te ih kao takve uključivati u sklopu redovitih Izvješća koja se dostavljaju Hrvatskoj narodnoj banci.

(4) Kreditna institucija je dužna koristiti korektivne faktore za svaku kategorija imovine i obveza i to na način kako je određeno u članku 14. i 15. ove Odluke, ovisno o tome koristi li pretpostavke o ponašanju navedenih stavki ili ne. Ako kreditna institucija koristi pretpostavke o ponašanju određenih stavki, pri određivanju konačnog iznosa novčanog toka koji će biti uključen u Izvješća, dužna je, s ciljem konzervativnosti, dobiveni procijenjeni postotni iznos od ukupnog iznosa ispraviti (uvećati ili umanjiti) za dodatni korektivni faktor propisan ovom Odlukom.

Transakcije koje nemaju ugovorom utvrđeni datum dospijeća

Članak 14.

(1) Odobrene kreditne linije: Kreditna institucija dužna je biti konzervativna pri određivanju pretpostavki o povlačenju neiskorištenih primljenih i danih kreditnih linija te ih iskazivati u odgovarajućim vremenskim zonama u Izvješćima. Primljene kreditne linije koje su kreditnoj instituciji raspoložive za povlačenje sredstava moraju biti pravno obvezujuće, bezuvjetne i pravovremeno dostupne. Kod danih kreditnih linija koje je odobrila, kreditna institucija je dužna procjenjivati mogućnost njihova povlačenja te, ako njihovo neispunjenje uzrokuje značajni reputacijski rizik i pravni rizik za kreditnu instituciju, iste uključivati u izračun očekivanih odljeva. Ako kreditna institucija koristi pretpostavke o ponašanju odobrenih kreditnih linija, na dobiveni rezultat o ponašanju novčanih tokova po istima dužna je pridodati korektivni faktor od 2%. Ako kreditna institucija ne koristi pretpostavke o ponašanju odobrenih neiskorištenih kreditnih linija fizičkim i pravnim osobama (prekoračenja po računima) koje nisu kreditna institucija, profesionalni sudionik na novčanom tržištu ili druga financijska institucija, od ukupnog odobrenog iznosa okvirnih kredita, kreditna institucija je dužna najmanje 10% okvirnih kreditnih linija za fizičke osobe i 20% istih za navedene pravne osobe u Izvješća uključiti kao novčani odljev u vremenskim zonama do tjedan i do mjesec dana. Odobrene kreditne linije koje je kreditna institucija dala kreditnim institucijama, drugim profesionalnim sudionicima na novčanom tržištu i ostalim financijskim institucijama, kreditna institucija je dužna u Izvješća uključiti u 100%-tnom iznosu u vremenskim zonama do tjedan i do mjesec dana.

(2) Ostale klasične izvanbilančne stavke: Kreditna institucija može koristiti pretpostavke o ponašanju ostalih klasičnih izvanbilančnih stavki. Na dobiveni rezultat o ponašanju takvih pozicija, s ciljem konzervativnosti, kreditna institucija je dužna primijeniti dodatni korektivni faktor od 0,75%. Ako kreditna institucija, pri izračunavanju iznosa novčanih odljeva po ostalim klasičnim izvanbilančnim stavkama, ne koristi pretpostavke o njihovom ponašanju, dužna je, u Izvješćima, u novčane odljeve do tjedan i mjesec dana uključiti najmanje 5% ukupnih ostalih klasičnih izvanbilančnih stavki.

(3) Primljeni depoziti po viđenju i štedni depoziti: Kreditna institucija može koristiti pretpostavke o ponašanju primljenih depozita po viđenju i štednih depozita. Na dobiveni rezultat o zadržavanju depozita, odnosno o njihovom prelijevanju u druge vremenske zone, s ciljem konzervativnosti, kreditna institucija je dužna primijeniti dodatni korektivni faktor od 2%. Ako kreditna institucija ne koristi pretpostavke o ponašanju navedenih kategorija obveza, dužna je u Izvješća u novčane odljeve do tjedan i do mjesec dana uključiti minimalno 20% navedenih ukupnih depozita pravnih osoba koje nisu kreditna institucija, profesionalni sudionik na novčanom tržištu ili druga financijska institucija, odnosno 10% navedenih ukupnih depozita fizičkih osoba. Ako kreditna institucija ne koristi pretpostavke o ponašanju navedenih kategorija obveza, dužna je u Izvješća u novčane odljeve do tjedan dana i mjesec dana uključiti 100% navedenih ukupnih depozita kreditnih institucija, drugih profesionalnih sudionika na novčanom tržištu i ostalih financijskih institucija. Za različita novčana sredstva kojima kreditna institucija upravlja u tuđe ime i za tuđi račun te u svoje ime, a za tuđi račun (npr. sredstva po mandatnim poslovima, sredstva za kupnju vrijednosnih papira za račun klijenta) i za ostale ograničene depozite, kreditna institucija ne smije koristiti pretpostavke o ponašanju te takva sredstva u Izvješća moraju biti uključena u 100% iznosu u novčane odljeve do tjedan i do mjesec dana. Ograničenim depozitima smatraju se ograničeni depoziti u smislu Upute za primjenu Kontnog plana za banke.

(4) Derivatni financijski instrumenti: Sve novčane tokove koji proizlaze iz transakcija derivatnih financijskih instrumenata kreditna institucija dužna je rasporediti u odgovarajuće vremenske zone. Novčani tokovi s unaprijed utvrđenim iznosom koji proizlaze iz transakcija s derivatnim financijskim instrumentima raspoređuju se u njihovom ugovorenom iznosu, dok je varijabilne novčane tokove koji proizlaze iz transakcija s derivatnim financijskim instrumentima kreditna institucija dužna dodatno uvećati za 5% njihova procijenjenoga novčanog toka. Premije na opcije (primljene i dane) kreditna institucija dužna je rasporediti prema ugovornim uvjetima, dok svi priljevi ili odljevi koji proizlaze iz opcija trebaju biti raspoređeni u odgovarajuće razrede dospijeća od onog trenutka od kada postane vjerojatno da će opcija biti izvršena. Ako kreditna institucija ne procjenjuje vjerojatnost izvršenja opcije, dužna je, od trenutka ugovaranja transakcije, raspoređivati u odgovarajuće razrede dospijeća isključivo odljeve koji proizlaze iz opcija.

(5) Zahtjevi za nadoknadu (engl. margin calls): Ako kreditna institucija procijeni materijalnu značajnost potencijalnih odljeva koji proizlaze iz dodatnih zahtjeva za nadoknadu, iste je dužna uključivati u Izvješća u odgovarajućim razredima dospijeća. Za sve pozicije kod kojih postoji mogućnost dodatnih zahtjeva za nadoknadu, a koje nisu materijalno značajne kreditna institucija je dužna zasebno iskazivati kao bilješku u Izvješćima koja dostavlja Hrvatskoj narodnoj banci.

Transakcije sa ugovorom utvrđenim datumom dospijeća

Članak 15.

Oročeni depoziti: Kreditna institucija može koristiti pretpostavke o prelijevanju oročenih depozita na način da dobiveni rezultat dodatno ispravi za pripadajući korektivni faktor prije nego što ga rasporedi u odgovarajuću vremensku zonu. Korektivni faktor za pravne osobe koje nisu kreditna institucija, profesionalni sudionik na novčanom tržištu ili druga financijska institucija i fizičke osobe iznosi 2%. Kreditna institucija, osim stambene štedionice, koja ne koristi pretpostavke o prelijevanu oročenih depozita, dužna je u Izvješća kao odljev uključiti minimalno 20% ukupnog iznosa oročenih depozita pravnih osoba koje nisu kreditna institucija, profesionalni sudionik na novčanom tržištu ili druga financijska institucija i 15% ukupnog iznosa oročenih depozita fizičkih osoba, u odgovarajuću vremensku zonu prema preostalom ugovorenom dospijeću. Kreditna institucija koja ne koristi pretpostavke o prelijevanju oročenih depozita, dužna je od ukupnog iznosa oročenih depozita u Izvješća uključiti kao odljev 100% navedenih depozita kreditnih institucija, drugih profesionalnih sudionika i ostalih financijskih institucija u odgovarajuću vremensku zonu prema preostalom ugovorenom dospijeću. Stambena štedionica je dužna umjesto korištenja pretpostavke o prelijevanu oročenih depozita u Izvješća kao odljev uključiti 100% ukupnog iznosa oročenih depozita fizičkih osoba u odgovarajuću vremensku zonu prema preostalom ugovorenom dospijeću.

Tretman ostale imovine i obveza u izvješćima Očekivani priljevi i Očekivani odljevi

Članak 16.

(1) Priljevi od imovine za koju je kreditna institucija formirala ispravke vrijednosti na pojedinačnoj osnovi: Kreditna institucija ne smije priljeve od imovine za koju je formirala ispravke vrijednosti na pojedinačnoj osnovi uključiti, u Izvješća, u razrede dospijeća do tjedan i do mjesec dana.

(2) Priljevi od imovine koja se uglavnom otplaćuje na zahtjev: Kreditna institucija ne smije priljeve od imovine koja se uglavnom otplaćuje na zahtjev raspoređivati u Izvješća u razrede dospijeća do tjedan i do mjesec dana osim depozita po viđenju u središnjim bankama, kreditnim institucijama i drugim profesionalnim sudionicima na novčanom tržištu. Imovina koja se uglavnom otplaćuje na zahtjev je imovina koja nema ugovorom određeno dospijeće, već dospijeće takve imovine ovisi o potrebama i mogućnostima ugovornih strana takvih transakcija(npr. krediti za prekoračenja po računima, krediti po kreditnim karticama, a vista depoziti po različitim računima za nadoknadu (npr. engl. initial margin, variation margin).

(3) Izdvojeni depoziti kod središnje banke: Depoziti koje je kreditna institucija dužna izdvojiti na račune kod središnje banke, a koji nisu slobodni za raspolaganje kreditnoj instituciji, ne uključuju se u Izvješća u dospijeća do tjedan dana i do mjesec dana.

(4) Izdvojeni depoziti i vrijednosni papiri koji služe kao jamstvo za pružanje određenih usluga kreditne institucije: Kreditna institucija ne smije uključiti u Izvješća u dospijeća do tjedan dana i do mjesec dana izdvojene depozite i vrijednosne papire koji joj nisu slobodni za raspolaganje jer služe kao jamstvo za pružanje određenih usluga kreditne institucije klijentima (npr. jamstveni depoziti za kartično poslovanje, jamstveni depoziti koji služe za trgovanje s financijskim instrumentima), a navedene usluge kreditna institucija pruža kao dio svojih redovitih aktivnosti.

(5) Imovina koja nije slobodna za raspolaganje: Kreditna institucija je dužna imovinu koja nije slobodna za raspolaganje tretirati u Izvješćima na slijedeći način:

1. vrijednosni papiri dani kao instrument osiguranja koji nisu raspoloživi za vrijeme dok se koriste kao instrument osiguranja ne smatraju se trenutačno utrživom imovinom,

2. vrijednosni papiri koji su dani/primljeni po repo/obratnoj repo transakciji ili po transakciji pozajmljivanja vrijednosnih papira drugoj ugovornoj strani ili od druge ugovorne strane, a koji nisu slobodni za raspolaganje kreditnoj instituciji za privremenu prodaju ili pozajmljivanje, ne smatraju se trenutačno utrživom imovinom,

3. vrijednosni papiri s kojima se aktivno ne trguje na dnevnoj osnovi na organiziranim tržištima odnosno koji nemaju lako utvrdivu tržišnu cijenu ne smatraju se trenutačno utrživom imovinom,

4. vrijednosni papiri i ulaganja u kapital društava u kojima kreditna institucija ima kvalificirani ili sudjelujući udio ne smatraju se trenutno utrživom imovinom,

5. vrijednosni papiri za koje je kreditna institucija provela vrijednosno usklađenje ne uključuju se u Izvješća i

6. otkupljeni izdani vlastiti vrijednosni papiri ne uključuju se u Izvješća.

(6) Obveze po odobrenim kreditima jesu izvanbilančne neopozive obveze kreditne institucije za isplatu sredstava klijentima po odobrenim kreditima koja će klijentu biti u cijelosti isplaćena u ugovorenom roku. Obveze po odobrenim kreditima se kao odljev raspoređuju prema isteku roka odobrenog klijentu za povlačenje takvih sredstava, odnosno prema najavljenim situacijama. Ako je preostali rok za povlačenje tih sredstava duži od razdoblja do tjedan dana i do mjesec dana, najmanje 50 % istih mora biti navedeno kao odljev u oba razdoblja.

(7) Zlato: Kreditna institucija je dužna ukupan bilančni iznos pozicije u zlatu umanjiti za 10% te ga kao takvog u korigiranom iznosu uključiti u Izvješća kao priljev.

Trenutačno utrživa imovina

Članak 17.

(1) Pri utvrđivanju trenutačno utržive imovine kreditna institucija je dužna uzeti u obzir sljedeće kriterije:

1. koncentraciju imovine: npr. ako kreditna institucija u svom portfelju ima značajan udio određenog izdanja vrijednosnog papira možda neće biti u stanju iskoristiti imovinu iz portfelja u roku od 4 radna dana te tada kreditna institucija treba procijeniti odgovarajući vremenski okvir u kojemu se može unovčiti takva imovina

2. dubinu tržišta na način da mora postojati aktivno tržište koje će omogućiti da kreditna institucija unovči imovinu unutar 4 radna dana;

3. rizik koji se javlja kod prisilne prodaje likvidne imovine na način da za svaku vrstu likvidne imovine gdje postoji takav rizik kreditna institucija primijeni korektivne faktore za potrebe izračunavanja trenutačno utržive imovine. Minimalni korektivni faktori definirani su Uputom.

(2) Likvidna imovina koja ne ispunjava sve kriterije iz stavka 1. ovog članka, ne smatra se trenutačno utrživom imovinom.

(3) Kreditna institucija je dužna osigurati kontinuirano praćenje tržišnih kretanja te provjeru prihvatljivosti korištenih pretpostavki i korektivnih faktora.

Članak 18.

(1) Kreditna institucija može trenutačno utrživu imovinu s preostalim rokom dospijeća do tjedan odnosno do mjesec dana uključiti u Izvješća u 100%-tnom iznosu.

(2) Za potrebe Izvješća, vrijednosni papiri koji su raspoređeni u portfelj koji se drži do dospijeća ne smatraju se trenutno utrživom imovinom u razdoblju dospijeća do tjedan dana, osim u slučaju iz stavka 1. ovoga članka, ali ih kreditna institucija može smatrati trenutnom utrživom imovinom u razdoblju dospijeća do mjesec dana.

(3) Vrijednosne papire kojima se aktivno ne trguje i koji nemaju lako utvrdivu tržišnu cijenu kreditna institucija dužna je uključiti u Izvješća prema njihovoj preostaloj ročnosti.

Minimalni koeficijent likvidnosti

Članak 19.

(1) Minimalni koeficijent likvidnosti do tjedan dana jest omjer stvarnih i procijenjenih novčanih priljeva (uključujući i trenutačno utrživu imovinu) do tjedan dana i stvarnih i procijenjenih novčanih odljeva do tjedan dana. Minimalnu likvidnost do tjedan dana čine sredstva koja stoje kreditnoj instituciji na raspolaganju u svakodnevnom upravljanju likvidnošću te su trenutno dostupna u slučaju potrebe.

(2) Minimalni koeficijent likvidnosti do mjesec dana jest omjer stvarnih i procijenjenih novčanih priljeva (uključujući i trenutačno utrživu imovinu) do mjesec dana i stvarnih i procijenjenih novčanih odljeva do mjesec dana.

Članak 20.

Minimalni koeficijent likvidnosti kreditne institucije do tjedan i do mjesec dana mora biti veći ili jednak 1.

Članak 21.

(1) Kreditna institucija je dužna pratiti i izvještavati Hrvatsku narodnu banku o minimalnom koeficijentu likvidnosti u kunama, u svim konvertibilnim valutama ukupno te u nekonvertibilnim valutama (u kojima kreditna institucija ima stvarne ili potencijalne odljeve) pojedinačno.

(2) Ako kreditna institucija procijeni da stvarni ili potencijalni odljevi u nekonvertibilnim valutama nisu značajni u odnosu na njezinu poslovnu aktivnost te ako su isti u 100% iznosu pokriveni likvidnom imovinom ili odgovarajućim potraživanjima u toj nekonvertibilnoj valuti, za takve nekonvertibilne valute kreditna institucija nije dužna izvještavati Hrvatsku narodnu banku o minimalnom koeficijentu likvidnosti na pojedinačnoj osnovi.

4. TESTIRANJE OTPORNOSTI NA STRES

Članak 22.

Kreditna institucija je dužna redovito provoditi testiranja otpornosti na stres, odrediti pragove tolerancije, omogućiti odgovarajućem tijelu i/ili višem rukovodstvu kreditne institucije analizu rezultata testiranja te, ako je potrebno, poduzimanje odgovarajućih postupaka. Zahtjevi koje je kreditna institucija dužna ispunjavati pri provođenju testiranja otpornosti na stres jesu sljedeći:

1. provoditi testiranja otpornosti na stres minimalno na godišnjoj razini za slučajeve specifične za kreditnu instituciju i slučajeve tržišne krize likvidnosti,

2. provoditi testiranja otpornosti na stres različitih stupnjeva intenziteta okolnosti specifičnih za kreditnu instituciju i

3. dokumentirati prihvatljivu neusklađenost između priljeva i odljeva za svaki scenarij te stratešku reakciju koju će kreditna institucija poduzeti.

Članak 23.

(1) Pri provođenju testiranja otpornosti na stres kreditna institucija je dužna uzeti u obzir izvore kod kojih je ugovorena mogućnost prijevremenog povlačenja.

(2) Za sve pozicije kod kojih postoji mogućnost dodatnih zahtjeva za nadoknadu (engl. margin calls) kreditna institucija je dužna, pri provođenju testiranja otpornosti na stres, izračunavati njihov utjecaj na likvidnost kreditne institucije.

(3) Kreditna institucija je dužna povoditi testiranja otpornosti na stres u kojima će uzeti u obzir međusobnu zamjenjivost i likvidnost različitih konvertibilnih valuta te dostupnost deviznim tržištima.

5. KONCENTRACIJA IZVORA

Članak 24.

(1) Kreditna institucija je dužna pratiti koncentraciju izvora u ukupnim obvezama. Za potrebe ove Odluke, koncentracija izvora kreditne institucije postoji ako ukupno primljena sredstava od jednog klijenta ili grupe povezanih osoba, čine više od 2% ukupnih obveza kreditne institucije.

(2) Za potrebe praćenja koncentracije, u smislu stavka 1. ovog članka, kreditna institucija je dužna obveze prema investicijskom fondu i njegovoj depozitnoj banci promatrati zajedno.

6. IZVJEŠTAVANJE HRVATSKE NARODNE BANKE

Članak 25.

(1) Izvješća iz članka 12. stavka 2. ove Odluke kreditna institucija dostavlja Hrvatskoj narodnoj banci mjesečno sa stanjem na zadnji dan u mjesecu. Rok za dostavu izvješća je 8 radnih dana od proteka zadnjeg dana u mjesecu.

(2) Kreditna institucija je dužna održavati minimalne koeficijente likvidnosti određene ovom Odlukom i unutar izvještajnih datuma. Kreditna institucija dužna je na zahtjev Hrvatske narodne banke omogućiti provjeru usklađenosti minimalnih koeficijenata likvidnosti s odredbama ove Odluke i unutar izvještajnih datuma.

(3) Izvješća iz članka 12. stavka 2. ove Odluke sastavljaju se na pojedinačnoj osnovi.

(4) Podružnica kreditne institucije iz države članice je dužna na odgovarajući način primjenjivati ovu Odluku te izvještavati Hrvatsku narodnu banku u skladu s Uputom. Iznimno, podružnica kreditne institucije iz države članice može biti izuzeta od izvještavanja na način određen ovom Odlukom ako je takvo izuzeće predviđeno i uređeno dvostranim sporazumom između Hrvatske narodne banke i nadležnoga nadzornog tijela iz matične države članice te pod uvjetom da su kvalitativni i kvantitativni regulatorni zahtjevi matične države članice koji se odnose na upravljanje likvidnosnim rizikom barem jednaki kvalitativnim i kvantitativnim zahtjevima određenima ovom Odlukom.

(5) Podružnica kreditne institucije sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja posluje na području države članice može biti izuzeta od načina izvještavanja određenog ovom Odlukom ako je takvo izuzeće predviđeno i uređeno dvostranim sporazumom između Hrvatske narodne banke i nadležnoga nadzornog tijela iz države članice domaćina te pod uvjetom da su kvalitativni i kvantitativni regulatorni zahtjevi države članice domaćina koji se odnose na upravljanje likvidnosnim rizikom barem jednaki kvalitativnim i kvantitativnim zahtjevima određenima Odlukom.

7. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 26.

(1) Guverner Hrvatske narodne banke propisuje Uputu za jedinstvenu primjenu ove Odluke.

(2) Ova Odluka objavljuje se u »Narodnim novinama« i stupa na snagu 1. srpnja 2009. godine.

O. br. 7-020/01-09/ŽR

Zagreb, 2. siječnja 2009.

Guverner
Hrvatske narodne banke
dr. sc. Željko Rohatinski, v. r.

UPUTA
za jedinstvenu primjenu Odluke o upravljanju likvidnosnim rizikom

1. OPĆE ODREDNICE

Ovom Uputom propisuje se način jedinstvene primjene Odluke o upravljanju likvidnosnim rizikom.

Izvješće u smislu ove Upute dostavlja se na obrascima, a to su:

1. Trenutačno utrživa imovina (obrazac TUI)

2. Očekivani priljevi (obrazac OP)

3. Očekivani odljevi (obrazac OO)

4. Koeficijent likvidnosti (obrazac KL)

5. Pretpostavke o ponašanju pojedinih novčanih tokova (obrazac POP)

6. Koncentracija izvora (obrazac KI)

Obrasci su dani u prilogu ove Upute i njezin su sastavni dio. Kreditna institucija dostavlja Hrvatskoj narodnoj banci izvješća propisana ovom Odlukom na papiru i telekomunikacijskim putem (ili na magnetnom mediju), pridržavajući se pritom u cjelini propisanog formata pojedinog izvješća. Iznimno, izvješće Pretpostavke o ponašanju pojedinih novčanih tokova (obrazac POP) kreditna institucija dostavlja samo na papiru.

Izvješća definirana ovom Uputom svaka kreditna institucija dostavlja Hrvatskoj narodnoj banci mjesečno sa stanjem na posljednji dan u mjesecu. U obrasce se unose stanja financijskih instrumenata odnosno novčani priljevi i odljevi kreditne institucije utvrđeni na posljednji dan u mjesecu. Rok za dostavu izvješća je 8 radnih dana nakon isteka posljednjeg dana u mjesecu.

Smatra se da je kreditna institucija dostavila izvješća u propisanim rokovima ako su izvješća prošla formalnu i logičku kontrolu propisanu u Uputi za dostavljanje izvješća kreditnih institucija telekomunikacijskim putem.

Naslovnu stranicu mjesečnog nekonsolidiranog nerevidiranog privremenog izvješća (»MI«) dužna je na predviđenom mjestu potpisati i datirati ovlaštena rukovodeća osoba i jedan član uprave kreditne institucije.

Bilo kakve naknadne izmjene mjesečnog nekonsolidiranog nerevidiranog privremenog izvješća (»MI«) mora potvrditi i potpisati ovlaštena rukovodeća osoba.

U zaglavlju svakog izvješća iz ove Upute navode se sljedeći podaci:

Naziv kreditne institucije – navesti puni ili skraćeni naziv kreditne institucije

MB kreditne institucije – navesti matični broj kreditne institucije koji određuje Državni zavod za statistiku.

Oznaka izvješća – navesti jednu od sljedećih oznaka: »MI« za mjesečno nekonsolidirano nerevidirano privremeno izvješće

Datum – posljednji dan izvještajnog razdoblja u obliku DDMMGGGG

Prilikom dostavljanja izvješća na magnetnom mediju svi iznosi u novčanim jedinicama navode se u punom iznosu novčane jedinice u kojoj su izražene (npr. ako je vrijednost pozicije 100.000,60 kuna, u obrazac se upisuje iznos 100.000,60, dakle, uključujući i iznos u lipama).

Svi novčani iznosi u izvješćima na papiru koja se sastavljaju prema ovoj Uputi, navode se u tisućama kuna. Ostatak koji iznosi 500 ili više kuna, zaokružuje se na tisuću kuna, a ostatak koji iznosi manje od 500 kuna, zanemaruje se. Ako pojedinačna stavka izvješća iznosi manje od 500 kuna, iskazuje se u izvješću kao nula.

U vezi sa zaokruživanjem na tisuće kuna iznosa koji se unose u obrasce izvješća na papiru, posebno se napominje da kreditna institucija treba precizno provoditi zaokruživanje. To znači da kreditna institucija sva izvješća iz ove Upute prvo sastavlja u punim iznosima (u kunama i lipama) i potom provodi zaokruživanje konačnih iznosa koji se unose u pojedinu stavku izvješća.

Iznosi izraženi u stranim valutama preračunavaju se u kune primjenom srednjeg tečaja Hrvatske narodne banke koji vrijedi na izvještajni datum. Iznosi izraženi u stranim valutama koje nisu iskazane na tečajnici Hrvatske narodne banke preračunavaju se u eure ili američke dolare primjenom srednjih tečajeva referentnih tržišta te ih se zatim preračunava u kune primjenom srednjeg tečaja Hrvatske narodne banke koji vrijedi na izvještajni datum.

Stavke u kunama s ugovorenom valutnom klauzulom prema određenoj valuti tretiraju se kao pozicije u kunama.

Sivo označene pozicije u obrascima se ne popunjavaju.

Izvješća na papiru kreditna institucija dostavlja na sljedeću adresu:

Hrvatska narodna banka

Direkcija za bonitetnu analizu

p.p. 603

10002 Zagreb

Izvješća koja se šalju telekomunikacijskim putem (ili na magnetnom mediju) sastavljaju se na način propisan Uputom za dostavljanje izvješća kreditnih institucija telekomunikacijskim putem.

2. IZRAČUN MINIMALNOG KOEFICIJENTA LIKVIDNOSTI

Izračun minimalnog koeficijenta likvidnosti dostavlja se na sljedećim obrascima:

1. Trenutačno utrživa imovina (obrazac TUI)

2. Očekivani priljevi (obrazac OP)

3. Očekivani odljevi (obrazac OO)

4. Koeficijent likvidnosti (obrazac KL)

5. Pretpostavke o ponašanju pojedinih novčanih tokova (obrazac POP)

Novčani priljevi i odljevi kreditne institucije se uključuju u cijelosti ili u ponderiranom iznosu prema preostalom ugovorenom ili procijenjenom dospijeću, a trenutno utrživa imovina se uključuje u ponderiranom iznosu u vremenske zone do tjedan i do mjesec dana.

Ponderirani iznosi izračunavaju se upotrebom korektivnih faktora. Ako kreditna institucija ne koristi vlastite pretpostavke o ponašanju pojedinih pozicija, dužna je upotrebljavati korektivne faktore koji su dani u pojedinim obrascima u stupcu »Korektivni faktor«.

U obrascima OP i OO u stupcu »Korektivni faktor« dan je postotak koji čini:

1. za obrazac TUI (stupac »TUI«), postotak za koji se umanjuje iznos iz stupca »Ukupna imovina«;

2. za obrazac OP kod izračuna iznosa očekivanih priljeva (stupac »Očekivani priljevi«), postotak iznosa iz stupca »Ukupna pozicija« koji se smatra priljevom;

3. za obrazac OP kod izračuna vrijednosnih papira i zlata, postotak za koji se umanjuje iznos iz stupca »Ukupna pozicija«;

4. za obrazac OO kod izračuna očekivanih odljeva, minimalni postotak dijela iznosa iz stupca »Ukupna pozicija« čije je preostalo dospijeće do tjedan odnosno do mjesec dana koji se smatra odljevom.

Kreditne institucije koje koriste vlastite pretpostavke o ponašanju imovine i obveza, ne primjenjuju faktore iz stupca »Korektivni faktor«, već u navedeni stupac upisuju svoje korektivne faktore. Iznimno, za pozicije vrijednosnih papira kreditna institucija je dužna koristiti korektivne faktore iz stupca »Korektivni faktor« na način propisan u člancima 17. i 18 Odluke. Minimalni korektivni faktori za pozicije vrijednosnih papira za vremenske zone do tjedan i do mjesec dana jesu sljedeći:

– dužnički vrijednosni papiri središnje države – kratkoročni 5%, dugoročni 10%,

– dužnički vrijednosni papiri lokalne i područne (regionalne) samouprave, javnih državnih tijela, kreditnih institucija, ostalih financijskih institucija te ostalih trgovačkih društava – kratkoročni 10%, dugoročni 15%,

– vlasnički vrijednosni papiri 20%,

– udjeli u investicijskim fondovima 20%.

Za sve ostale pozicije kod kojih kreditna institucija ne može koristiti pretpostavke o ponašanju imovine i obveza, odnosno za koje u obrascima OP i OO nije zadan korektivni faktor, novčani priljevi i odljevi odnosnih pozicija se uključuju u cijelosti prema preostalom ugovorenom roku dospijeća na način da se za imovinu koristi posljednji mogući datum primitka, a za obveze najraniji mogući datum plaćanja obveze.

2.1. Obrazac TUI – Trenutačno utrživa imovina

U obrazac TUI unosi se financijska imovina koja zadovoljava uvjete iz stavka 4. i 5. članka 16. te članka 17. i 18. Odluke.

Stupac »Ukupna imovina« odnosi se na ukupnu bilančnu/knjigovodstvenu poziciju u toj imovini.

Pozicija »Gotovina« odnosi se na bilančni iznos gotovine umanjen za gotovinu na putu i u bankomatima.

U skladu sa stavkom 3. članka 16. Odluke, u poziciju »Depoziti kod HNB-a« ne uključuje se:

– izdvojena obvezna pričuva i slični instrumenti monetarne politike

– ostali izdvojeni depoziti koji nisu slobodni za raspolaganje kreditnoj instituciji (računi za NKS – 1004 i 1005 u skladu s propisanim Kontnim planom).

Navedeni iznosi izdvojenih sredstava na računima kod Hrvatske narodne banke i vrijednosni papiri koji se koriste za pokriće kredita primljenih od Hrvatske narodne banke (kratkoročni kredit za likvidnost, lombardni kredit) koji nisu iskazani u poziciji »Depoziti kod HNB-a« iskazuju se u obrascu »TUI« u dijelu »Bilješka«.

Kod izračuna iznosa u stupcu »TUI« za pozicije pod rednim brojevima od 2. do 4. koje se odnose na depozite/kredite bilančni iznos iz stupca »Ukupna imovina« potrebno je korigirati (umanjiti/uvećati):

– za ugovoreni iznos spot kupnje/prodaje valute od datuma trgovanja do datuma namire

– za ugovoreni iznos spot kupnje/prodaje vrijednosnih papira bez obzira na to smatra li se takav vrijednosni papir smatra trenutačno utrživom imovinom

– za ugovoreni iznos kredita primljenih/danih po repo/obratnim repo transakcijama i transakcijama pozajmljivanja.

Pozicija »Depoziti/krediti kod kreditnih institucija i ostalih profesionalnih sudionika na novčanom tržištu« uključuje:

– dane depozite/kredite na zahtjev, prekonoćne depozite/kredite i depozite/kredite s preostalim rokom dospijeća do 4 radna dana,

– sredstva kreditne institucije na tekućim računima.

Pozicija pod rednim brojem 5 »Trezorski zapisi Ministarstva financija i blagajnički zapisi Hrvatske narodne banke« ne obuhvaća upisane obvezne blagajničke zapise prema Odluci o upisu obveznih blagajničkih zapisa Hrvatske narodne banke, već se oni zasebno iskazuju u dijelu obrasca TUI pod »Bilješka«.

Pozicije pod rednim brojevima od 5 do 9 uključuju se u stupac »TUI« po tržišnoj vrijednosti korigiranoj odgovarajućim korektivnim faktorom, a dio su ukupnoga bilančnog iznosa tih pozicija koji se može brzo (unutar 4 radna dana) i lako (bez značajnijih gubitaka) pretvoriti u novac. Kupljeni/prodani vrijednosni papiri se uključuju/isključuju u obrazac »TUI« od datuma trgovanja, pod uvjetom da zadovoljavaju uvjete iz stavka 4. i 5. članka 16. te članka 17. i 18. Odluke. Za ugovoreni iznos kupnje/prodaje od datuma trgovanja do datuma namire treba korigirati (smanjiti/uvećati) pozicije pod rednim brojevima od 2 do 4 ovog obrasca.

Ulaganja u otvorene investicijske fondove kod kojih je ograničena mogućnost povlačenja sredstava iz takvih fondova ne smatraju se trenutačno utrživom imovinom (npr. otvoreni investicijski fond rizičnoga kapitala s privatnom ponudom). Zatvoreni investicijski fondovi koji nisu uvršteni na organizirano tržište ne smatraju se trenutačno utrživom imovinom. Da bi se smatrali trenutačno utrživom imovinom uvršteni zatvoreni investicijski fondovi moraju zadovoljiti sve uvjete kao i uvrštene dionice koji su određeni stavkom 4. i 5. članka 16. te člankom 17. Odluke.

Vrijednosni papiri raspoređeni u portfelj imovine koja se drži do dospijeća i vrijednosni papiri koji nemaju lako utvrdivu tržišnu cijenu uključuju se u obrazac TUI ako je njihovo preostalo dospijeće do 4 radna dana.

Vrijednosni papiri koji su primljeni u obratnim repo transakcijama i transakcijama pozajmljivanja od druge ugovorne strane priznaju se kao trenutačno utrživa imovina ako zadovoljavaju uvjete navedene u članku 16. i 17. Odluke. Takvi vrijednosni papiri se u obrazac TUI uključuju pod rednim brojem 10 od datuma ugovaranja do četiri radna dana prije okončanja takve transakcije jer se u ta četiri radna dana isti evidentiraju kao potraživanje po kreditima na poziciji pod rednim brojem 3. Ukoliko kreditna institucija za vrijeme trajanja obratne repo transakcije i transakcije pozajmljivanja od druge ugovorne strane primljene vrijednosne papire prenese na treću osobu (vlasništvo i zalog), oni se u tom razdoblju ne uključuju u trenutačno utrživu imovinu.

U skladu s odredbama članka 16. Odluke, vrijednosni papiri koju su dani u zalog u repo transakciji/pozajmljeni drugoj ugovornoj strani isključuju se iz trenutačno utržive imovine od datuma ugovaranja do četiri radna dana prije okončanja takve transakcije jer se u ta četiri radna dana isti evidentiraju kao pozicija u vrijednosnim papirima pod rednim brojevima od 5 do 9. U navedenom razdoblju ti se vrijednosni papiri zasebno iskazuju u obrascu TUI u dijelu »Bilješka«.

Vrijednosni papiri koji se koriste za kredite primljene od Hrvatske narodne banke i ostali vrijednosni papiri koji su dani kao instrument osiguranja se, u skladu s odredbama članka 16. Odluke, za vrijeme trajanja ugovora o osiguranju ne smatraju se trenutačno utrživom imovinom, te se zasebno iskazuju u obrascu TUI u dijelu »Bilješka«.

2.2. Obrazac OP – Očekivani priljevi

Stupac »Ukupna pozicija« odnosi se na knjigovodstveni (bilančni ili izvanbilančni) dio pozicije koja zadovoljava uvjete određene Odlukom za pojedinu vrstu imovine kako bi bila uzeta u obzir pri izračunu priljeva.

Stupac »Očekivani priljevi« čini:

– za vrijednosne papire, zlato i pozicije za koje kreditna institucija može koristiti pretpostavke o ponašanju – ponderirani iznos knjigovodstvene pozicije uvećan za ponderirani iznos utvrđenih očekivanih priljeva u razdobljima do tjedan i do mjesec dana,

– za ostale pozicije – dio ukupnoga knjigovodstvenog iznosa pozicije čije je preostalo dospijeće do tjedan odnosno do mjesec dana uvećan za utvrđene očekivane priljeve u razdobljima do tjedan i do mjesec dana.

Pozicija »Gotovina« odnosi se na bilančnu poziciju gotovine.

Pozicija II/2 ne uključuje izdvojenu obveznu pričuvu i ostale izdvojene depozite koji nisu slobodni za raspolaganje kreditnoj instituciji.

Pozicija »Potraživanja od članica grupe« podrazumijeva potraživanja od članica grupe u kojima kreditna institucija ili njene nadređene institucije/holding imaju kvalificirani udio ili sudjelujući udio te društva povezana zajedničkim vođenjem. Korektivni faktori za članice grupe ovise o pravnom obliku pojedine članice grupe.

Pozicije pod rednim brojevima IV i V, u stupac »Očekivani priljevi« uključuju se na način određen stavkom 4. i 5. članka 16. te člankom 17. i 18. Odluke. Kupljeni/prodani vrijednosni papiri uključuju/isključuju se od datuma trgovanja. Pozicije pod rednim brojevima IV i V ne uključuju vrijednosne papire dane u repo transakciji ili pozajmljene drugoj ugovornoj strani. Ulaganja u investicijske fondove iskazuju se zasebno pod rednim brojem V/3.

Pozicije pod rednim brojem VI ne uključuju potraživanja po vrijednosnim papirima koja su uključena u pozicije pod rednim brojevima II, IV, V, VII i VIII. Navedeno se odnosi na potraživanja po različitim brokerskim transakcijama, agenturama izdanja i sl., a isključuje kupoprodaju vrijednosnih papira u svoje ime i za svoj račun. Pozicija pod rednim brojem VI/1 ne uključuje transakcije s Hrvatskom narodnom bankom.

Pozicije pod rednim brojem VI »depoziti po viđenju (a vista)« odnose se na bilančnu poziciju kreditne institucije koju je potrebno korigirati (umanjiti/uvećati) za ugovoreni iznos spot kupnje/prodaje valute i za ugovoreni iznos spot kupnje/prodaje vrijednosnih papira na način opisan u dijelu 2.1. ove Upute.

U poziciju pod rednim brojem VI kreditna institucija ne može kao priljev uključiti priljev od imovine koja se uglavnom otplaćuje na zahtjev, osim depozita po viđenju/kredita koji su otplativi na zahtjev plasiranih/danih središnjim bankama, kreditnim institucijama i drugim profesionalnim sudionicima na novčanom tržištu.

Pozicije pod rednim brojem VII uključuju se ako je preostali rok dospijeća do tjedan odnosno do mjesec dana na sljedeći način:

– repo transakcije – po tržišnoj vrijednosti vrijednosnog papira korigiranoj za odgovarajući korektivni faktor kao iznos priljeva;

– obratne repo transakcije – u iznosu novčanog potraživanja po danom repo kreditu uvećanom za kamate kao iznos priljeva;

– transakcije pozajmljivanja vrijednosnih papira – na način kao repo/obratne repo transakcije.

Na isti način se tretiraju pozicije pod rednim brojem II/1.

Vrijednosni papiri koji u skladu s odredbama točke 1. članka 16. Odluke nisu slobodni kreditnoj instituciji za raspolaganje za vrijeme trajanja ugovora o osiguranju ne smatraju se trenutačnom utrživom imovinom te se ne uključuju u obrazac OP kao očekivani priljevi.

Pozicija pod rednim brojem VIII/1 uključuju se ako je preostali rok dospijeća do tjedan odnosno do mjesec dana na sljedeći način:

– vrijednosni papiri koji nisu uključeni u TUI, kako je određeno stavkom 3. članka 18. Odluke,

– ostali vrijednosni papiri (npr. mjenice).

Pozicije pod rednim brojem IX uključuju se prema očekivanom novčanom toku na način kako je definirano stavkom 4. članka 14. Odluke. Za pozicije jednosmjerne valutne klauzule u stupac »Ukupna pozicija« uključuje se iznos na knjigovodstvenom računu 4916 Ugovori s jednosmjernom valutnom klauzulom te se, s obzirom na preostali rok dospijeća odnosne pozicije uključuje po vremenskim zonama kao očekivani priljev.

Pozicija pod rednim brojem X obuhvaća sva ostala potraživanja za koje je nedvojbeno da će u vremenskim zonama do tjedan i do mjesec dana biti naplaćena.

2.3. Obrazac OO – Očekivani odljevi

Stupac »Ukupna pozicija« odnosi se na ukupni knjigovodstveni (bilančni ili izvanbilančni) iznos pozicije.

Stupac »Očekivani odljevi« čini:

– za pozicije za koje kreditna institucija koristi korektivne faktore iz stupca »Korektivni faktor« – minimalni postotak odljeva od ukupnog knjigovodstvenog iznosa određene pozicije čiji je preostali rok dospijeća do tjedan odnosno do mjesec dana, uvećan za druge utvrdive očekivane odljeve u razdobljima do tjedan i do mjesec dana,

– za pozicije za koje kreditna institucija koristi vlastite pretpostavke o ponašanju pojedinih pozicija – dio ukupnoga knjigovodstvenog iznosa određene pozicije dobiven kao rezultat o ponašanju pojedinih pozicija. Dobiveni rezultat o ponašanju pojedinih pozicija, odnosno dobiveni procijenjeni postotak o prelijevanju pojedinih pozicija kreditne institucije koji čini očekivani odljev potrebno je uvećati za dodatni korektivni faktor određen za svaku pojedinu poziciju u skladu sa člancima 13. do 15. Odluke te za druge utvrdive odljeve u razdobljima do tjedan i do mjesec dana.

– za ostale pozicije – dio ukupnog knjigovodstvenog iznosa pozicije čiji je preostali rok dospijeća do tjedan odnosno do mjesec dana uvećan za utvrđene očekivane priljeve u razdobljima do tjedan i do mjesec dana.

Pod pozicijom »Obveze prema članicama grupe« podrazumijevaju se obveze prema članicama grupe u kojima kreditna institucija ili njene nadređene institucije/holding imaju kvalificirani udio ili sudjelujući udio te društva povezana zajedničkim vođenjem. Korektivni faktori za članice grupe ovise o pravnom obliku pojedine članice grupe.

Pozicija pod rednim brojem III/1 ne uključuje transakcije s Hrvatskom narodnom bankom.

Pozicije pod rednim brojem III »po odobrenim kreditima« odnose se na neiskorišteni dio odobrenih kredita klijentima koji će se u cijelosti iskoristiti u unaprijed ugovorenom roku na unaprijed ugovoren način (npr. prema određenoj dinamici ili na temelju dostavljenih situacija). Navedene pozicije ne obuhvaćaju različite okvirne kredite (kredite za likvidnost, za prekoračenja po računima, revolving kredite i sl.) koji se uključuju pod poziciju III/x.5.

Stambena štedionica je dužna kao odljev uključiti ukupni iznos oročenih depozita fizičkih osoba prema preostalom ugovorenom roku dospijeća u odgovarajuću vremensku zonu. Ako će tim fizičkim osobama biti odobren kredit, stambena štedionica u tom slučaju nije dužna iskazati odljev po depozitima tih fizičkih osoba, već se iskazuje odljev po odobrenom kreditu na poziciju »po odobrenim kreditima«.

Pozicije »Sredstva po mandatnim poslovima i ostali ograničeni depoziti« uključuju novčana sredstva kojima kreditna institucija upravlja u tuđe ime i za tuđi račun te u svoje ime, a za tuđi račun. Navedene pozicije uključuju se na način određen stavkom 7. članka 16. Odluke.

Pozicije pod rednim brojem III »po transakcijama s vrijednosnim papirima« ne uključuju potraživanja po vrijednosnim papirima koja su uključena u pozicije pod rednim brojevima I, II, IV, VI i VII. Navedeno se odnosi na potraživanja po različitim brokerskim transakcijama, agenturama izdanja i sl., a isključuje kupoprodaju vrijednosnih papira u svoje ime i za svoj račun. U slučajevima agenture i poslova pružanja usluge provedbe ponude odnosno prodaje dužničkih ili vlasničkih instrumenata uz obvezu otkupa (engl. underwritting) kod kojih se kreditna institucija obvezuje upisati/preuzeti preostali određeni neupisani iznos izdanja, kreditna institucija je dužna uključivati u obrazac OO kao očekivani odljev od početka upisa njihova izdanja minimalno 25% preostalog neupisanog iznosa ako je preostalo vrijeme upisa duže od tjedan dana, odnosno u 100% iznosu preostaloga neupisanog iznosa ako je preostalo vrijeme upisa tjedan dana i kraće na pozicije pod rednim brojem III »po transakcijama s vrijednosnim papirima«. Takve vrijednosne papire koje je kreditna institucija preuzela na temelju poslova pružanja usluge provedbe ponude odnosno prodaje dužničkih ili vlasničkih instrumenata uz obvezu otkupa kao neupisani dio njihova izdanja, kreditna institucija ne može uključivati u obrasce TUI i OP dok adekvatno ne dokumentira da vrijednosni papiri zadovoljavaju uvjete određene stavkom 4. i 5. članka 16. te člankom 17. i 18. Odluke.

Pozicije pod rednim brojem IV uključuju se ako je preostali rok dospijeća do tjedan odnosno do mjesec dana na sljedeći način:

– repo transakcije – u iznosu novčane obveze po primljenom repo kreditu uvećanom za kamatu kao iznos odljeva;

– obratne repo transakcije – po tržišnoj vrijednosti vrijednosnog papira kao iznos odljeva;

– transakcije pozajmljivanja vrijednosnih papira – na način kao repo/obratne repo transakcije.

Na isti način se tretiraju pozicije pod rednim brojem I/1.

Pozicije pod rednim brojem V uključuju se prema očekivanom novčanom toku na način definiran stavkom 4. članka 14. Odluke. Za pozicije jednosmjerne valutne klauzule u stupac »Ukupna pozicija« uključuje se iznos na knjigovodstvenom računu 8916 Ugovori s jednosmjernom valutnom klauzulom te se, s obzirom na preostali rok dospijeća odnosne pozicije uključuje po vremenskim zonama kao očekivani odljev.

Pozicija pod rednim brojem VII/4 obuhvaća sve ostale obveze za koje je nedvojbeno da će ih kreditna institucija biti obvezna izvršiti u vremenskim zonama do tjedan i do mjesec dana.

Ukoliko kreditna institucija procijeni materijalnu značajnost potencijalnih odljeva koji proizlaze iz dodatnih zahtjeva za nadoknadu, iste je dužna uključivati u Izvješća u odgovarajućim razredima dospijeća. Za sve pozicije kod kojih postoji mogućnost dodatnih zahtjeva za nadoknadu, a koje nisu materijalno značajne kreditna institucija je dužna zasebno iskazivati kao bilješku u Izvješćima koje dostavlja Hrvatskoj narodnoj banci.

2.4. Obrazac KL – Koeficijent likvidnosti

Izračun minimalnog koeficijenta likvidnosti (MKL) definiran je člankom 19. Odluke. Minimalni koeficijent likvidnosti na poziciji C u obrascu KL jest omjer ukupne pozicije pod A iz obrasca OP i pozicije pod B iz obrasca OO po vremenskim zonama do tjedan i do mjesec dana.

Kreditna institucija dužna je u obrascu KL dužna iskazivati minimalni koeficijent likvidnosti za svaki dan od početka izvještajnog mjeseca do datuma izvještaja.

U obrascu KL kao bilješku kreditna institucija je dužna zasebno iskazivati neiskorišteni dio danih/primljenih kreditnih linija, za koji kreditna institucija pretpostavlja da neće biti povučen/iskorišten te stoga nije uključen kao očekivani odljev/priljev u obrasce OO i OP.

U obrascu KL kao bilješku kreditna institucija je dužna zasebno iskazivati pozicije kod kojih postoji mogućnost dodatnih zahtjeva za nadoknadu. Kreditna institucija, ovisno o ugovornim uvjetima, zasebno iskazuje pozicije kod kojih bi mogla biti pozvana na nadoknadu i pozicije kod kojih bi ona mogla pozvati drugu ugovornu stranu. Vrijednost pozicije jest fer vrijednost bilančne pozicije ili fer vrijednost odnosne varijable koja se uzima u obzir pri utvrđivanju dodatnih zahtjeva za nadoknadu. Bilančno stanje danog kolaterala (dani depozit) ili fer vrijednost danoga kolaterala (založeni vrijednosni papiri) na dan sastavljanja izvještaja iskazuje se zasebno u dijelu bilješke.

2.5. Obrazac POP – Pretpostavke o ponašanju
pojedinih novčanih tokova

Ako kreditna institucija koristi pretpostavke o ponašanju pojedinih novčanih tokova na način definiran člankom 13. Odluke, dužna je o tome izvještavati Hrvatsku narodnu banku te popunjavati obrazac POP.

Ako je potrebno, kreditna institucija može pojedinu kategoriju imovine i obveza razraditi po sektorima.

U dijelu obrasca »Pretpostavke o ponašanju pozicija« kreditna institucija je dužna opisno navesti osnovne postavke korištenog sustava koje bi minimalno trebale uključivati:

– obuhvat pozicija,

– korištene metodologiju i parametre,

– promatranu vremensku seriju i vrijeme korištenja trenutačne metodologije,

– izvore podataka,

– učestalost i rezultate testiranja otpornosti na stres i retroaktivnog testiranja korištene metodologije te

– druge informacije koje su značajne za procjenu pretpostavki o ponašanju pozicija kreditne institucije.

3. OBRAZAC KI – KONCENTRACIJA IZVORA

Pod jednim klijentom podrazumijevaju se jedna fizička ili pravna osoba, ili društva povezana zajedničkim vođenjem na način određen u članku 23. Zakona o kreditnim institucijama ili grupa povezanih osoba na način određen u članku 24. Zakona o kreditnim institucijama.

Stupac »Redni broj« popunjava se na način da se klijenti (deponenti ili kreditori) označuju rastućim rednim brojevima od najvećeg prema najmanjem klijentu s obzirom na iznos izvora. Pri tome treba voditi računa o povezanim osobama koje kao grupa čine subjekt prema kojem se mjeri udio u ukupnim izvorima kreditne institucije. Članovi grupe označuju se rastućim rednim brojem od najvećeg prema najmanjem klijentu unutar grupe i na kraju grupe unosi se redak »Ukupno (naziv grupe)« sa ukupnim iznosom izvora te grupe.

Stupac »Deponent/kreditor« popunjava se na način da se navode naziv i sjedište, odnosno ime, prezime i adresa klijenta kreditne institucije. Ako se prikazuju povezane osobe, treba ih navesti redom od najveće do najmanje s obzirom na iznos izvora. U retku »Ukupno (naziv grupe)« unosi se ukupni iznos izvora sredstava kreditne institucije primljenih od te grupe povezanih osoba.

U stupac »Matični broj« unosi se:

– matični broj pravne osobe, prema rješenju Državnog zavoda za statistiku,

– jedinstveni matični broj građana (JMBG) ili drugi odgovarajući identifikacijski broj za domaće fizičke osobe te

– broj 1183591 za nerezidente.

Navedeni stupac se ne popunjava ako se radi o zbrojnom retku »Ukupno (naziv grupe)«.

U stupac »Oznaka« unosi se oznaka ovisno o tome je li riječ o primljenom depozitu (D), primljenom kreditu (K), izdanom dužničkom vrijednosnom papiru (VP), hibridnom (H) ili podređenom instrumentu (P).

Stupac »Dospijeće« odnosi se na preostalo dospijeće primljenih sredstava gdje se u odgovarajuće podstupce unosi datum ili oznaka:

– ako je ugovorom određen datum dospijeća obveze, unosi se datum u obliku »DDMMGGGG« gdje je oznaka DD za kalendarski dan, MM kalendarski mjesec, a GGGG kalendarsku godinu,

– ako je riječ o sredstvima na žiro računima i tekućim računima te štednim depozitima, unosi se oznaka »a vista«,

– ako je riječ o sredstvima raspoloživima na opoziv, unosi se oznaka »na opoziv«.

Stupac »Izvori sredstava« odnosi se na bilančno stanje izvora sredstava na izvještajni datum.

Stupac »Udio« odnosi se na postotni udio izvora sredstava iz stupca »Izvori sredstava – ukupno« u ukupnim obvezama kreditne institucije na izvještajni datum.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Trenutno utrživa imovina (TUI) | Ukupna imovina | TUI |
|  |  | 1 | 2 |
| 1 | Gotovina |  |  |
| 2 | Depoziti kod HNB-a |  |  |
| 3 | Depoziti/krediti kod kreditnih institucija |  |  |
| 4 | Depoziti/krediti kod ostalih profesionalnih sudionika na novčanom tržištu |  |  |
| 5 | Trezorski zapisi MF-a i blagajnički zapisi HNB-a |  |  |
| 6 | Vrijednosni papiri koji se drže radi trgovanja |  |  |
| 7 | Vrijednosni papiri raspoloživi za prodaju |  |  |
| 8 | Vrijednosni papiri s kojima se aktivno ne trguje, a koji se vrednuju prema fer vrijednosti kroz RDG |  |  |
| 9 | Vrijednosni papiri koji se drže do dospijeća |  |  |
| 10 | Vrijednosni papiri koji su primljeni u zalog kroz reverse repo/posuđeni |  |  |
|  | UKUPNO |  |  |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | BILJEŠKA: |  |  |
|  | Vrijednosni papiri koji su dani u zalog kroz repo/posuđeni te su isključeni iz TUI |  |  |
|  | Vrijednosni papiri koji se koriste za kredite primljene od HNB-a te su isključeni iz TUI |  |  |
|  | Ostali vrijednosni papiri koji su dani kao instrument osiguranja te su isključeni iz TUI |  |  |
|  | Iznos ostalih sredstava izdvojenih kod HNB-a |  |  |
|  | Upisani obvezni blagajnički zapisi prema Odluci o upisu obveznih blagajničkih zapisa HNB-a |  |  |

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv banke:  Mbr banke:  Oznaka izvješća:  Datum stanja: | | | | | | |
|  | Očekivani priljevi | Ukupna pozicija | do tjedan dana | | do mjesec dana | |
| Korektivni faktor | Očekivani priljevi | Korektivni faktor | Očekivani priljevi |
|  |  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| I | Gotovina |  |  |  |  |  |
| II | Potraživanja od HNB-a |  |  |  |  |  |
|  | 1. transakcije s vrijednosnim papirima (repo/reverse repo) |  |  |  |  |  |
|  | 2. ostala protraživanja |  |  |  |  |  |
| III | Čekovi i ostali novčani instrumenti |  |  |  |  |  |
| IV | TUI dužnički vrijednosni papiri |  |  |  |  |  |
|  | 1. Rezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 1.1. središnja država |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 5% |  | 5% |  |
|  | – dugoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | 1.2. regionalna i lokalna samouprava i javna državna tijela |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | – dugoročni |  | 15% |  | 15% |  |
|  | 1.3. kreditne institucije |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | – dugoročni |  | 15% |  | 15% |  |
|  | 1.4. ostale financijske institucije |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | – dugoročni |  | 15% |  | 15% |  |
|  | 1.5. ostala trgovačka društva |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | – dugoročni |  | 15% |  | 15% |  |
|  | 2. Nerezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 2.1. središnja država, središnje banke i multilateralne razvojne banke i međunarodne organizacije |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 5% |  | 5% |  |
|  | – dugoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | 2.2. regionalna i lokalna samouprava i javna državna tijela |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | – dugoročni |  | 15% |  | 15% |  |
|  | 2.3. kreditne institucije |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | – dugoročni |  | 15% |  | 15% |  |
|  | 2.4. ostale financijske institucije |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | – dugoročni |  | 15% |  | 15% |  |
|  | 2.5. ostala trgovačka društva |  |  |  |  |  |
|  | – kratkoročni |  | 10% |  | 10% |  |
|  | – dugoročni |  | 15% |  | 15% |  |
| V | TUI vlasnički vrijednosni papiri |  |  |  |  |  |
|  | 1. Rezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 1.1. kreditne institucije |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 1.2. ostale financijske institucije |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 1.3. ostala trgovačka društva |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 2. Nerezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 2.1. kreditne institucije |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 2.2. ostale financijske institucije |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 2.3. ostala trgovačka društva |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 3.Udjeli u investicijskim fondovima |  |  |  |  |  |
|  | 3.1. otvoreni investicijski fondovi |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 3.2. zatvoreni investicijski fondovi |  | 20% |  | 20% |  |
| VI | Potraživanja |  |  |  |  |  |
|  | 1. Potraživanja od središnje države, središnjih banaka, multilateralnih razvojnih banaka i međunarodnih organizacija |  |  |  |  |  |
|  | 1.1. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 1.2. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 2. Potraživanja od regionalne i lokalne uprave i javnih državnih tijela |  |  |  |  |  |
|  | 2.1. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 2.2. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 3. Potraživanja od članica grupe |  |  |  |  |  |
|  | 3.1. depoziti po viđenju |  |  |  |  |  |
|  | 3.2. oročeni depoziti |  |  |  |  |  |
|  | 3.3. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 3.4. odobrene neiskorištene kreditne linije |  |  |  |  |  |
|  | 3.5. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 4. Potraživanja od kreditnih institucija sa sjedištem u RH |  |  |  |  |  |
|  | 4.1. depoziti po viđenju |  |  |  |  |  |
|  | 4.2. oročeni depoziti |  |  |  |  |  |
|  | 4.3. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 4.4. odobrene neiskorištene kreditne linije |  |  |  |  |  |
|  | 4.5. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 5. Potraživanja od stranih kreditnih institucija |  |  |  |  |  |
|  | 5.1. depoziti po viđenju |  |  |  |  |  |
|  | 5.2. oročeni depoziti |  |  |  |  |  |
|  | 5.3. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 5.4. odobrene neiskorištene kreditne linije |  |  |  |  |  |
|  | 5.5. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 6. Potraživanja od profesionalnih sudionika sa sjedištem u RH |  |  |  |  |  |
|  | 6.1. depoziti po viđenju |  |  |  |  |  |
|  | 6.2. oročeni depoziti |  |  |  |  |  |
|  | 6.3. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 6.4. odobrene neiskorištene kreditne linije |  |  |  |  |  |
|  | 6.5. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 7. Potraživanja od stranih profesionalnih sudionika |  |  |  |  |  |
|  | 7.1. depoziti po viđenju |  |  |  |  |  |
|  | 7.2. oročeni depoziti |  |  |  |  |  |
|  | 7.3. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 7.4. odobrene neiskorištene kreditne linije |  |  |  |  |  |
|  | 7.5. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 8. Ostale financijske institucije |  |  |  |  |  |
|  | 8.1. depoziti po viđenju |  |  |  |  |  |
|  | 8.2. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 8.3. odobrene neiskorištene kreditne linije |  |  |  |  |  |
|  | 8.4. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 9. Ostala trgovačka društva |  |  |  |  |  |
|  | 9.1. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 9.2. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 10. Fizičke osobe |  |  |  |  |  |
|  | 10.1. krediti |  |  |  |  |  |
|  | 10.2. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
| VII | Potraživanja za repo/reverse repo transakcije i transakcije posudbe VP |  |  |  |  |  |
|  | 1. Repo transakcije |  |  |  |  |  |
|  | 1.1. po dužničkim VP |  |  |  |  |  |
|  | 1.2. po vlasničkim VP |  |  |  |  |  |
|  | 2. Reverse repo transakcije |  |  |  |  |  |
|  | 2.1. po dužničkim VP |  |  |  |  |  |
|  | 2.2. po vlasničkim VP |  |  |  |  |  |
|  | 3. Transakcije posudbe VP s drugom ugovornom stranom |  |  |  |  |  |
|  | 3.1. po VP posuđenim drugoj ugovornoj strani |  |  |  |  |  |
|  | 3.2. po VP posuđenim od druge ugovorne strane |  |  |  |  |  |
| VIII | Potraživanja po ostalim VP i zlatu |  |  |  |  |  |
|  | 1. ostali VP |  |  |  |  |  |
|  | 2. zlato |  | 10% |  | 10% |  |
| IX | Potraživanja po derivatima |  |  |  |  |  |
|  | 1. forvardi |  |  |  |  |  |
|  | 2. ugovori o razmjeni |  |  |  |  |  |
|  | 3. ročnice |  |  |  |  |  |
|  | 4. opcije |  |  |  |  |  |
|  | 5. ostali derivati |  |  |  |  |  |
| X | Ostala potraživanja |  |  |  |  |  |
|  | 1. potraživanja po kamatama |  |  |  |  |  |
|  | 2. ostala protraživanja |  |  |  |  |  |
| A | UKUPNO OČEKIVANI PRILJEVI |  | - |  | - |  |

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv banke:  Mbr. banke:  Oznaka izvješća:  Datum stanja: | | | | | | |
|  | Očekivani odljevi | Ukupna pozicija | do tjedan dana | | do mjesec dana | |
| Korektivni faktor | Očekivani odljevi | Korektivni faktor | Očekivani odljevi |
|  |  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| I | Obveze prema HNB |  |  |  |  |  |
|  | 1. transakcije s vrijednosnim papirima (repo/reverse repo) |  |  |  |  |  |
|  | 2. ostale obveze |  |  |  |  |  |
| II | Obveze po instrumentima koje je izdala sama kreditna institucija |  |  |  |  |  |
|  | 1. dužnički VP |  |  |  |  |  |
|  | 2. hibridni instrumenti |  |  |  |  |  |
|  | 3. podređeni instrumenti |  |  |  |  |  |
| III | Obveze |  |  |  |  |  |
|  | 1. Obveze prema središnjoj državi, središnjim bankama, multilateralnim razvojnim bankama i međunarodnim organizacijama |  |  |  |  |  |
|  | 1.1. depoziti po viđenju |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 1.2. oročeni depoziti |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 1.3. primljeni krediti |  |  |  |  |  |
|  | 1.4. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 1.5. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 1.6. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 1.7. sredstva po mandatnim poslovima i ostali ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 2. Obveze prema regionalnoj i lokalnoj samoupravi i javnim državnim tijelima |  |  |  |  |  |
|  | 2.1. depoziti po viđenju |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 2.2. oročeni depoziti |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 2.3. primljeni krediti |  |  |  |  |  |
|  | 2.4. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 2.5. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 2.6. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 2.7. sredstva po mandatnim poslovima i ostali ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 3. Obveze prema članicama grupe |  |  |  |  |  |
|  | 3.1. depoziti po viđenju |  | 100% ili 20% |  | 100% ili 20% |  |
|  | 3.2. oročeni depoziti |  | 100% ili 20% |  | 100% ili 20% |  |
|  | 3.3. primljeni krediti |  |  |  |  |  |
|  | 3.4. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 3.5. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 100% ili 20% |  | 100% ili 20% |  |
|  | 3.6. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 3.7. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 4. Obveze prema kreditnim institucijama sa sjedištem u RH |  |  |  |  |  |
|  | 4.1. depoziti po viđenju |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 4.2. oročeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 4.3. primljeni krediti |  |  |  |  |  |
|  | 4.4. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 4.5. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 4.6. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 4.7. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 5. Obveze prema stranim kreditnim institucijama |  |  |  |  |  |
|  | 5.1. depoziti po viđenju |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 5.2. oročeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 5.3. primljeni krediti |  |  |  |  |  |
|  | 5.4. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 5.5. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 5.6. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 5.7. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 6. Obveze prema profesionalnim sudionicima sa sjedištem u RH |  |  |  |  |  |
|  | 6.1. depoziti po viđenju |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 6.2. oročeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 6.3. primljeni krediti |  |  |  |  |  |
|  | 6.4. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 6.5. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 6.6. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 6.7. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 7. Obveze prema stranim profesionalnim sudionicima |  |  |  |  |  |
|  | 7.1. depoziti po viđenju |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 7.2. oročeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 7.3. primljeni krediti |  |  |  |  |  |
|  | 7.4. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 7.5. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 7.6. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 7.7. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 8. Obveze prema ostalim financijskim institucijama – rezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 8.1. depoziti po viđenju |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 8.2. oročeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 8.3. primljeni krediti |  |  |  |  |  |
|  | 8.4. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 8.5. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 8.6. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 8.7. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 9. Obveze prema ostalim financijskim institucijama – nerezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 9.1. depoziti po viđenju |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 9.2. oročeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 9.3. primljeni krediti |  |  |  |  |  |
|  | 9.4. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 9.5. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 9.6. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 9.7. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 10. Obveze prema ostalim trgovačkim društvima - rezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 10.1. depoziti po viđenju |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 10.2. oročeni depoziti |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 10.3. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 10.4. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 10.5. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 10.6. sredstva po mandatnim poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 11. Obveze prema ostalim trgovačkim društvima – nerezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 11.1. depoziti po viđenju |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 11.2. oročeni depoziti |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 11.3. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 11.4. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 20% |  | 20% |  |
|  | 11.5. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 11.6. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 12. Obveze prema fizičkim osobama – rezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 12.1. depoziti po viđenju |  | 10% |  | 10% |  |
|  | 12.2. oročeni depoziti |  | 15% |  | 15% |  |
|  | 12.3. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 12.4. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 10% |  | 10% |  |
|  | 12.5. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 12.6. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
|  | 13. Obveze prema fizičkim osobama – nerezidenti |  |  |  |  |  |
|  | 13.1. depoziti po viđenju |  | 10% |  | 10% |  |
|  | 13.2. oročeni depoziti |  | 15% |  | 15% |  |
|  | 13.3. po odobrenim kreditima |  | 50% |  | 50% |  |
|  | 13.4. odobrene neiskorištene kreditne linije |  | 10% |  | 10% |  |
|  | 13.5. po transakcijama s vrijednosnim papirima |  |  |  |  |  |
|  | 13.6. sredstva po mandatnim. poslovima i drugi ograničeni depoziti |  | 100% |  | 100% |  |
| IV | Obveze po repo/reverse repo transakcijama i transakcijama posudbe VP |  |  |  |  |  |
|  | 1. Repo transakcije |  |  |  |  |  |
|  | 1.1. po dužničkim VP |  |  |  |  |  |
|  | 1.2. po vlasničkim VP |  |  |  |  |  |
|  | 2. Reverse repo transakcije |  |  |  |  |  |
|  | 2.1. po dužničkim VP |  |  |  |  |  |
|  | 2.2. po vlasničkim VP |  |  |  |  |  |
|  | 3. Transakcije posudbe VP s drugom ugovornom stranom |  |  |  |  |  |
|  | 3.1. po VP posuđenim drugoj ugovornoj strani |  |  |  |  |  |
|  | 3.2. po VP posuđenim od druge ugovorne strane |  |  |  |  |  |
| V | Obveze po derivatima |  |  |  |  |  |
|  | 1. forvardi |  |  |  |  |  |
|  | 2. ugovori o razmjeni |  |  |  |  |  |
|  | 3. ročnice |  |  |  |  |  |
|  | 4. opcije |  |  |  |  |  |
|  | 5. ostali derivati |  |  |  |  |  |
| VI | Obveze po ostalim klasičnim izvanbilančnim stavkama |  |  |  |  |  |
|  | 1. garancije |  | 5% |  | 5% |  |
|  | 2. akreditivi |  | 5% |  | 5% |  |
|  | 3. mjenice |  | 5% |  | 5% |  |
|  | 4. preostale klasične izvanbilančne obveze |  | 5% |  | 5% |  |
| VII | Ostale obveze |  |  |  |  |  |
|  | 1. neopozive obveze pokroviteljstva izdanja |  |  |  |  |  |
|  | 2. obveze po zahtjevima za nadoknadu |  |  |  |  |  |
|  | 3. obveze po kamatama |  |  |  |  |  |
|  | 4. ostale obveze |  |  |  |  |  |
| B | UKUPNO OČEKIVANI ODLJEVI |  | - |  | - |  |

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Naziv banke:  Mbr. banke:  Oznaka izvješća:  Datum stanja: | | | |
|  | Datum izvještaja | do tjedan dana | do mjesec dana |
| A | Ukupno očekivani priljevi |  |  |
| B | Ukupno očekivani odljevi |  |  |
|  |  |  |  |
| C | Minimalni koeficijent likvidnosti (MKL ≥ 1) |  |  |
|  |  | MKL ≥ 1 | MKL ≥ 1 |
|  |  |  |  |
|  |  |  |  |
|  | BILJEŠKA | do tjedan dana | do mjesec dana |
| 1 | Neiskorištene kreditne linije primljene - neiskorišteni priljev |  |  |
| 2 | Neiskorištene kreditne linije dane - neiskorišteni odljev |  |  |
| 3 | Repo, reverse repo transakcije, transakcije posudbe VP uz uplatu nadoknade |  |  |
| 3.1. | Vrijednost pozicije za koju bi kreditna institucija mogla biti pozvana na nadoknadu |  |  |
| 3.2. | Bilančno stanje/fer vrijednost danog kolaterala |  |  |
| 3.3. | Vrijednost pozicije za koju bi kreditna institucija mogla pozvati na nadoknadu |  |  |
| 3.4. | Bilančno stanje/fer vrijednost primljenog kolaterala |  |  |
| 4 | Transakcije kreditiranja kupnje vrijednosnih papira uz uplatu nadoknade |  |  |
| 4.1. | Vrijednost pozicije za koju bi kreditna institucija mogla biti pozvana na nadoknadu |  |  |
| 4.2. | Bilančno stanje/fer vrijednost danog kolaterala |  |  |
| 4.3. | Vrijednost pozicije za koju bi kreditna institucija mogla pozvati na nadoknadu |  |  |
| 4.4. | Bilančno stanje/fer vrijednost primljenog kolaterala |  |  |
| 5 | Spot transakcije uz uplatu nadoknade |  |  |
| 5.1. | Vrijednost pozicije za koju bi kreditna institucija mogla biti pozvana na nadoknadu |  |  |
| 5.2. | Bilančno stanje/fer vrijednost danog kolaterala |  |  |
| 5.3. | Vrijednost pozicije za koju bi kreditna institucija mogla pozvati na nadoknadu |  |  |
| 5.4. | Bilančno stanje/fer vrijednost primljenog kolaterala |  |  |
| 6 | Transakcije s derivatima uz uplatu nadoknade |  |  |
| 6.1. | Vrijednost pozicije za koju bi kreditna institucija mogla biti pozvana na nadoknadu |  |  |
| 6.2. | Bilančno stanje/fer vrijednost danog kolaterala |  |  |
| 6.3. | Vrijednost pozicije za koju bi kreditna institucija mogla pozvati na nadoknadu |  |  |
| 6.4. | Bilančno stanje/fer vrijednost primljenog kolaterala |  |  |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Naziv banke:  Mbr. banke:  Oznaka izvješća:  Datum stanja: | | |
| R. br. | Naziv pozicije | Pretpostavke o ponašanju pozicije |
| 1. | Odobrene kreditne linije |  |
| 1.1. |  |  |
| 1.x. | xxx |  |
| 2. | Ostale klasične izvanbilančne stavke |  |
| 2.1. |  |  |
| 2.x. | xxx |  |
| 3. | Primljeni depoziti po viđenju i štedni depoziti |  |
| 3.1. |  |  |
| 3.x. | xxx |  |
| 4. | Derivatni financijeki instrumenti |  |
| 4.1. |  |  |
| 4.x. | xxx |  |
| 5. | Zahtjevi za nadoknadu |  |
| 5.1. |  |  |
| 5.x. | xxx |  |
| 6. | Oročeni depoziti |  |
| 6.1. |  |  |
| 6.x. | xxx |  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv banke:  Mbr. banke:  Oznaka izvješća:  Datum stanja: | | | | | | | | | | |
| R. br. | Deponent/ kreditor | Matični broj | Oznaka | Dospijeće | | Izvori sredstava – kune | Izvori sredstava – u konvertibilnim valutama | Izvori sredstava – u nekonvertibilnim valutama | Izvori sredstava – ukupno | Udio |
| vrsta | datum |
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| 1.1. | … |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1.x. | … |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Ukupno grupa 1. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | … |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Sveukupno |  |  |

Odluka, NN 1/2009-21
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)