## Zakon o tržištu električne energije

### NN 177/2004 (15.12.2004.), Zakon o tržištu električne energije

# Hrvatski sabor

3078

Na
temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O TRŽIŠTU ELEKTRIČNE ENERGIJE

Proglašavam
Zakon o tržištu električne energije, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici
3. prosinca 2004. godine.

Broj: 01-081-04-3762/2
Zagreb, 10. prosinca 2004.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O TRŽIŠTU ELEKTRIČNE ENERGIJE

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim se
Zakonom uređuje obavljanje sljedećih energetskih djelatnosti: proizvodnja
električne energije, prijenos električne ener­gije, distribucija električne
energije, opskrba električnom ener­gijom i organiziranje tržišta električnom
energijom.

Članak
2.

(1)
Izrazi koji se koriste u ovom Zakonu imaju značenja utvrđena Zakonom o
energiji.

(2) U
ovom se Zakonu koriste i izrazi koji u smislu ovoga Zakona imaju sljedeće
značenje:

1.
distribucija električne energije – razvod električne energije visokonaponskom,
srednjonaponskom i niskonaponskom distribucijskom mrežom radi njene isporuke
kupcima, ali ne uključuje opskrbu,

2.
horizontalno integrirano poduzeće – poduzeće ili grupa koja obavlja barem jednu
djelatnost proizvodnje radi prodaje, prijenosa, distribucije, opskrbe ili neke
druge djelatnosti koja nije povezana s električnom energijom,

3. mali
kupac – svaka fizička ili pravna osoba koja kupuje električnu energiju za
vlastite potrebe s manje od 50 radnika i ukupnim prihodomkoji nije veći
od 70 milijuna kuna,

4.
operator distribucijskog sustava – energetski subjekt koji obavlja djelatnost
distribucije električne energije,

5.
operator prijenosnog sustava – energetski subjekt koji obavlja djelatnost
prijenosa električne energije,

6.
operator tržišta – energetski subjekt koji obavlja djelatnost organiziranja tržišta
električne energije,

7.
opskrbljivač – energetski subjekt koji obavlja energetsku djelatnost opskrbe
električnom energijom,

8.
poduzetnik – svaka fizička ili pravna osoba koja kupuje električnu energiju za
potrebe proizvodnje robe i/ili pružanja usluga i ne koristi je u vlastitom
kućanstvu,

9.
postupak odobrenja – postupak kojim se dodatne potrebe za snagom i zamjenom
proizvodnih objekata pokrivaju na osobiti način, a na temelju odobrenja nadležnog
tijela,

10.
prijenos električne energije – transport električne energije međusobno
povezanom mrežom vrlo visokog i visokog napona radi njene isporuke krajnjim
kupcima ili energetskom subjektu za distribuciju, ali ne uključuje opskrbu,

11.
srednji kupac – svaka fizička ili pravna osoba koja kupuje električnu energiju
za vlastite potrebe, kupac s više od 50 i manje od 250 radnika i s ukupnim
prihodomvećim od70 milijuna kuna,

12.
vertikalno integrirano poduzeće – poduzeće ili grupa koja obavlja barem jednu
djelatnost prijenosa ili distribucije i barem jednu djelatnost proizvodnje ili
opskrbe električne energije.

Članak
3.

(1)
Energetske djelatnosti, u smislu ovoga Zakona, obavljaju se kao tržišne
djelatnosti i kao regulirane djelatnosti.

(2) Pod
tržišnim djelatnostima razumijevaju se:

–
proizvodnja električne energije za povlaštene kupce,

–
opskrba električnom energijom za povlaštene kupce,

–
trgovanje, posredovanje i zastupanje na tržištu energijom.

(3)
Energetske djelatnosti iz stavka 2. ovoga članka obav­ljaju se prema pravilima
kojima se uređuju tržišni odnosi gdje se slobodno dogovaraju količine i cijene
isporučene električne energije sklapanjem kratkoročnih i dugoročnih ugovora ili
izravno na organiziranom tržištu.

(4) Pod
reguliranim energetskim djelatnostima razumijevaju se:

–
proizvodnja električne energije za tarifne kupce,

–
prijenos električne energije,

–
distribucija električne energije,

–
organiziranje tržišta električnom energijom,

–
opskrba električnom energijom za tarifne kupce.

(5)
Regulirane energetske djelatnosti obavljaju se kao javne usluge.

II.
OBAVLJANJE DJELATNOSTI

Članak
4.

Građevine
koje će se koristiti za proizvodnju, prijenos i dis­tribuciju električne
energije, mogu graditi energetski subjekti koji imaju dozvolu za obavljanje
energetske djelatnosti, pod uvjetima propisanim Zakonom o gradnji, Zakonom o
energiji, posebnim teh­ničkim i sigurnosnim uvjetima i posebnim propisima koji
se odnose na zaštitu okoliša.

Članak
5.

Građevine
za proizvodnju, prijenos i distribuciju električne energije koriste se sukladno
odredbama Zakona o energiji, Zakona o zaštiti na radu, Zakona o zaštiti
okoliša, Zakona o gradnji i drugim propisima.

Članak
6.

Operator
prijenosnog sustava, operator distribucijskog sustava i operator tržišta dužni
su osigurati tajnost povjerljivih poslov­nih podataka koje saznaju od drugih
energetskih subjekata i kupaca, osim ako prema posebnom zakonu nisu ovlašteni
ili dužni podatke javno objaviti ili ih priopćiti nadležnim državnim tijelima.

A.
Proizvodnja električne energije

Članak
7.

(1)
Energetski subjekt koji obavlja djelatnost proizvodnje električne energije ima
pravo:

– u svojim proizvodnim objektima koristiti izvore
energije koji se smatraju najpovoljnijima, proizvodeći potrebnu energiju, uz
udovoljavanje propisanim uvjetima,

– ugovarati prodaju vlastite proizvedene električne
energije pod uvjetima utvrđenim ovim Zakonom i drugim propisima,

– pristupa prijenosnoj i distribucijskoj mreži.

(2) Energetski subjekt koji obavlja djelatnost
proizvodnje električne energije obvezan je:

– zadovoljavati tehničke i pogonske uvjete,

– zadovoljavati uvjete iz dozvole za obavljanje
energetske djelatnosti,

– posjedovati mjerni uređaj koji omogućuje određivanje
ener­gije koju isporučuje u mrežu,

– pridržavati
se pravila djelovanja tržišta električne energije, mrežnih pravila i općih
uvjeta,

–
zadovoljavati propisane uvjete zaštite okoliša.

(3) Za
prostore na kojima su građevine za proizvodnju elek­trične energije, energetski
subjekti vlasnici tih objekata plaćaju naknadu jedinicama lokalne samouprave na
čijem području su objekti. Vlada Republike Hrvatske propisuje visinu naknade i
način njene raspodjele.

Članak
8.

(1)
Energetski subjekt koji u pojedinačnom proizvodnom objektu istodobno proizvodi
električnu i toplinsku energiju, koristi otpad ili obnovljive izvore energije
za proizvodnju električne energije na gospodarski primjeren način koji je usklađen
sa zaštitom okoliša može steći status povlaštenog proizvođača elek­trične
energije.

(2)
Status povlaštenog proizvođača električne energije stječe se na temelju
rješenja Agencije u skladu s uvjetima koje pravilnikom propisuje ministar.

(3)
Povlašteni proizvođači, osim hidroelektrana snage veće od 10 MW, mogu stećipravo
na poticajnu cijenu primjenom tarifnog sustava za proizvodnju električne
energije iz obnovljivih izvora energije ikogeneracije.

(4)
Naknadu za poticanje obnovljivih izvora energije i kogeneracije od
opskrbljivača tarifnih i povlaštenih kupaca prikuplja operator tržišta.

(5)
Razdioba sredstava prikupljenih od naknade iz stavka 4. ovoga članka uređuje se
tarifnim sustavom za proizvodnju elek­trične energije iz obnovljivih izvora
energije i kogeneracije.

(6) Operator prijenosnog sustava ili operator
distribucijskog sustava dužan je osigurati preuzimanje ukupno proizvedene elek­trične
energije od povlaštenih proizvođača prema propisanim uvjetima.

Članak 9.

(1) Izgradnja građevina za proizvodnju električne
energije (u daljnjem tekstu: proizvodni objekti) slobodna je odluka energetskog
subjekta koji ima dozvolu za obavljanje djelatnosti proiz­vodnje električne
energije, pod uvjetom da udovoljava kriterijima utvrđenim u postupku izdavanja
odobrenja za izgradnju proizvod­nih objekata.

(2) Postupak izdavanja odobrenja za izgradnju
proizvodnih objekata temelji se na načelima objektivnosti, razvidnosti i ne­pris­tranosti
u cilju osiguranja:

– pouzdanosti i sigurnosti elektroenergetskog
sustava,

– zaštite javnog zdravstva i sigurnosti,

– kriterija zaštite okoliša i osiguranja trajne
kontrole utjecaja na okoliš,

– korištenja zemljišta i lokacije,

– korištenja javnog zemljišta,

– energetske učinkovitosti,

– vrsta primarne energije,

– tehničke, ekonomske i financijske sposobnosti
podnositelja zahtjeva.

(3) Način provedbe načela i kriterije iz stavka 1. i
2. ovoga članka propisuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Ministarstva uz
prethodno pribavljeno mišljenje Hrvatske energetske regulatorne agencije – HERA
(u daljnjem tekstu: Agencija).

(4)
Odobrenje za gradnju objekata iz stavka 1. ovoga članka izdaje Ministarstvo.

(5) Stranka kojoj nije odobrena izgradnja objekata iz
stavka 1. ovoga članka može izjaviti žalbu Ministarstvu.

(6) Odluka Ministarstva iz stavka 5. ovoga članka je
konač­na.

Članak 10.

(1) Ako izgradnja proizvodnih objekata na temelju
odobrenja iz članka 9. ovoga Zakona uz mjere upravljanja potrošnjom elek­trične
energije i mjere povećanja energetske učinkovitosti nije dovoljna, može se
donijeti odluka o izgradnji objekta za proiz­vod­nju električne energije putem
javnog natječaja u interesu:

– sigurnosti opskrbe,

– zaštite okoliša,

– promicanja energetske učinkovitosti.

Za izgradnju proizvodnih objekata snage do 50 MW
odluku o raspisivanju natječaja i o izboru najpovoljnijeg ponuditelja donosi
Agencija, a za izgradnju proizvodnih objekata snage 50 MW i veće, odluku o
raspisivanju natječaja i o izboru najpovoljnijeg ponuditelja donosi Vlada
Republike Hrvatske na prijedlog Agencije.

(2) U natječaju iz stavka 1. ovoga članka mora biti
navedeno:

– lokacija na kojoj će se graditi objekt,

– vrsta primarne energije,

– način i uvjeti proizvodnje i preuzimanja električne
energije,

– uvjeti koji se odnose na prestanak rada objekta,

– uvjeti koji se odnose na zaštitu okoliša i zaštitu
zdravlja građana,

– potrebna energetska učinkovitost,

– mjere poticaja, odnosno subvencija za pojedine
proizvodne objekte, s tim da se poticaji i subvencije neće odnositi na
hidroelektrane snage veće od 10 MW,

– kriteriji iz članka 9. stavka 1. ovoga Zakona,

– uvjeti korištenja općih i javnih dobara.

(3) Način raspisivanja natječaja, uvjete natječaja za
izgradnju objekata prema stavku 1. ovoga članka, detaljan opis odredbi ugo­vora
kao i postupaka koje moraju zadovoljiti svi sudionici natječaja te popis
kriterija za odabir najpovoljnijeg ponuditelja određuje pravilnikom ministar.
Postupak natječaja, uvjeti za sudjelovanje i mjerila za odabir moraju biti
razvidni i nepristrani.

(4) Agencija je odgovorna za organizaciju i provedbu
pos­tupka natječaja iz stavka 1. ovoga članka.

(5) Javni natječaj za izgradnju proizvodnih objekata
mora biti objavljen u »Narodnim novinama«. Rok za podnošenje ponuda mora biti
najmanje šest, a najviše dvanaest mjeseci.

B.
Prijenos električne energije i distribucija električne energije

Članak
11.

(1)
Operator prijenosnog sustava ili operator distribucijskog sustava koji su u
sastavu vertikalno integriranog poduzeća, prema statusnom obliku, organizaciji
i odlučivanju neovisni su jedan od drugoga te od drugih djelatnosti koje se ne
odnose na prijenos električne energije ili distribuciju električne energije,
pri čemu se vlasništvo nad sredstvima prijenosne mreže ili distribucijske mreže
ne mora odvojiti od vertikalno integriranog poduzeća.

(2)
Neovisnost operatora prijenosnog sustava ili operatora distribucijskog sustava,
osigurava se na način da:

– osoba
odgovorna za rukovođenje operatorom prijenosnog sustava ili operatorom
distribucijskog sustava ne smije sudjelovati u rukovođenju vertikalno
integriranog poduzeća,

– osoba
odgovorna za rukovođenje operatorom prijenosnog sustava ili operatorom
distribucijskog sustava djeluje neovisno od proizvodnje električne energije i
opskrbe električnom energijom,

–
operator odlučuje o sredstvima nužnim za pogon i održa­vanje, razvoj i
izgradnju prijenosne ili distribucijske mreže, neovisno o vertikalno
integriranom poduzeću.

(3) Za
praćenje stvarne neovisnosti operatora prijenosnog sustava i operatora
distribucijskog sustava nadležna je Agencija.

Članak
12.

(1)
Vladajuće društvo u vertikalno integriranom poduzeću odo­brava godišnje
financijske planove operatoru prijenosnog sustava i operatoru distribucijskog
sustava, kao ovisnim društvima, te postavlja granice njihove zaduženosti, ali
mu nije dopušteno davanje uputa za njihovo svakodnevno poslovanje.

(2)
Prihvaćeni financijski planovi iz stavka 1. ovoga članka dostavljaju se
Agenciji radi praćenja i analiziranja provedbe.

Članak
13.

(1)
Unutar vertikalno ili horizontalno integriranog poduzeća nije dopušteno međusobno
subvencioniranje društava koja se ba­ve reguliranim djelatnostima i onih
društava koja se bave tržišnim djelatnostima, kao i subvencioniranje među
djelatnostima unutar istog društva, radi omogućavanja tržišnog natjecanja i
izbjegavanja diskriminacije korisnika mreže.

(2) Operator prijenosnog sustava i operator
distribucijskog sustava vode poslovne knjige svaki za svoju energetsku
djelatnost, a za ostale djelatnosti koje se obavljaju unutar tih društava, vode
se objedinjene poslovne knjige.

(3) U poslovnim knjigama mora se navesti prihod od
vlas­ništva nad energetskim objektima i postrojenjima, kao i bilancu, odnosno
račun dobiti i gubitka za svaku djelatnost.

(4) Godišnje izvješće u smislu stavka 1. i 2. ovoga
članka dostavlja se revizoru, a nakon pribavljenog mišljenja revizora ono se
dostavlja Agenciji u roku od 30 dana.

Članak 14.

(1) Operator prijenosnog sustava i operator
distribucijskog sustava donose program kojim se utvrđuju uvjeti, pravila,
ustroj i metodologija radi osiguranja načela razvidnosti, objektivnosti i
nepristranosti s ciljem nadziranja uvjeta iz članka 11., 12. i 13. ovoga
Zakona.

(2) Programom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se
posebne obveze radnikau ostvarivanju ciljeva programa.

(3)
Energetski subjekti iz stavka 1. ovoga članka dužni su pod­nijeti godišnje
izvješće o provedenom programu Agenciji i jav­no ga objaviti na internetskim
stranicama.

(4)
Agencija na temelju izvješća iz stavka 3. ovoga članka može, u slučaju potrebe,
zahtijevati izmjenu programa

Članak
15.

(1) Dužnosti
operatora prijenosnoga sustava su:

–
osiguravanje dugoročne sposobnosti prijenosne mreže radi zadovoljenja
razboritih zahtjeva za prijenosom električne energije,

–
doprinos sigurnosti opskrbe odgovarajućim prijenosnim kapacitetima i
pouzdanošću prijenosne mreže,

–
upravljanje tokovima električne energije u prijenosnoj mre­ži uzimajući u obzir
razmjene električne energije s drugim povezanim mrežama te osiguranje raspoloživosti
svih potrebnih pomoćnih usluga,

– angažiranje proizvodnih objekata na svom području i
za određivanje korištenja spojnih vodova s drugim mrežama na temelju kriterija
koji moraju biti objektivni, javno objavljeni i nepristrano primjenjivani,

– osiguravanje energije za pokriće gubitaka u
prijenosnoj mreži i energije za uravnoteženje te za pružanje usluga sustava
sukladno razvidnim, nepristranim i tržišnim načelima,

– briga o gubicima u mreži i svakogodišnjoj analizi
gubitaka,

– donošenje objektivnih, razvidnih i nepristranih
pravila o urav­noteženju elektroenergetskog sustava, uključujući i pravila za
zaračunavanje naknada koje plaćaju korisnici mreže za elektro­ener­getsku
neravnotežu, a donosi ih uz suglasnost operatora tržišta,

– pružanje potrebnih informacija operatorima drugih
povezanih sustava radi sigurnog i učinkovitog pogona, usklađenog raz­voja i
omogućavanja pogona međusobno povezanih sustava,

– osiguravanje nepristranosti prema korisnicima prijenosne
mreže, osobito prema povezanim poduzećima unutar vertikalno integriranog
poduzeća,

– pružanje informacija korisnicima mreže koje su im
potrebne za učinkovit pristup i korištenje mreže,

(2) Operator prijenosnog sustava u svom godišnjem
izvješću, koje podnosi Agenciji, dužan je izvijestiti o provedbi dužnosti iz
stavka 1. ovoga članka.

(3) Agencija na temelju izvješća iz stavka 2. ovoga
članka može, u slučaju potrebe, zahtijevati provedbu određenih mjera radi
osiguranja načela razvidnosti, objektivnosti i nepristranosti.

Članak 16.

Operator prijenosnog sustava također je odgovoran za:

– pogon i održavanje, razvoj i izgradnju prijenosne
mreže te dijela proizvodnje jalove električne energije,

– izvođenje priključka korisnika prijenosne mreže
prema propisanim uvjetima u Zakonu o energiji,

– kontinuitet i pouzdanost sustava opskrbe
električnom energijom te ispravnu koordinaciju sustava proizvodnje, prijenosa i
distribucije,

– vođenje elektroenergetskog sustava,

– osiguravanje pristupa mreži prema reguliranim**,**
razvidnim i nepristranim načelima,

– utvrđivanje i razgraničenje troškova nastalih
prijenosom električne energije, uz suglasnost operatora distribucijskog
sustava,

– preuzimanje ukupne proizvedene električne energije
od pov­laštenih proizvođača prigodom angažiranja proizvodnih objekata,

–
davanje prednosti proizvođačima koji koriste domaće izvore sirovina za
proizvodnju električne energije u iznosu koji ne prelazi 15% od ukupno
korištenih sirovina u kalendarskoj godini za proizvodnju električne energije, prema
energetskoj bilanci Republike Hrvatske,

– dostavljanje operatoru tržišta obračunskih podataka
o preuzetoj električnoj energiji od povlaštenih proizvođača priključenih na
prijenosnu mrežu, radi obračuna i jamstva podrijetla električne energije s
obzirom na primarni izvor energije,

– održavanje
parametara kvalitete električne energije,

– pružanje
informacija o budućim potrebama za električnom energijom uz suglasnost
operatora tržišta te ostalih informacija potrebnih tijelu nadležnom za
regulaciju,

– pružanje obrazloženog prijedloga Ministarstvu ili
Agenciji o potrebi izgradnje novih objekata za proizvodnju radi sigurnosti
opskrbe,

– praćenje sigurnosti opskrbe električnom energijom
uz obvezu objavljivanja izvješća najmanje jedanput u dvije godine,

– davanje potrebnih uputa za pravilan rad sustava za
proizvod­nju i prijenos u skladu s kriterijima pouzdanosti i sigurnosti prema
mrežnim pravilima elektroenergetskog sustava,

– pridjeljivanje prijenosne moći interkonekcijskih
vodova,

– dužnu pozornost zaštiti prirode i okoliša.

Članak 17.

(1) Operator prijenosnog sustava ne smije trgovati
elek­tričnom energijom.

(2) Pod trgovinom, u smislu stavka 1. ovoga članka,
ne smat­ra se dobava električne energije za uravnoteženje, za pokriće gubitaka
u mreži te za pružanje usluga sustava.

(3) Operator prijenosnog sustavamože angažirati
proizvodne objekte namijenjene za povremenu uporabu samo u slučajevima:

– većih poremećaja ili ispada u sustavu,

– prilikom kriznih stanja prema Zakonu o energiji.

(4) Pod proizvodnim objektima namijenjenim za
povremenu uporabu podrazumijevaju se objekti korisnika mreže predviđeni za
povremenu ili stalnu proizvodnju električne energije za vlastite potrebe ili za
potrebe tržišta.

Članak 18.

(1) Dužnosti operatora distribucijskog sustava su:

– siguran, pouzdan i učinkovit pogon distribucijske
mreže,

– osiguravanje nepristranosti prema korisnicima
distribucij­ske mreže i osobito prema povezanim poduzećima unutar vertikalno
integriranog poduzeća,

– davanje informacija korisnicima mreže koje su im
potrebne za učinkovit pristup i korištenje mreže,

– osiguravanje pristupa mreži prema reguliranim,
razvidnim i nepristranim načelima,

– osiguravanje energije za pokriće gubitaka u
distribucijskoj mreži sukladno razvidnim, nepristranim i tržišnim načelima,

– briga o gubicima u mreži i svakogodišnjoj analizi
gubitaka.

(2) Operator distribucijskog sustava u svom godišnjem
izvješ­ću, koje podnosi Agenciji, dužan je izvijestiti o provedbi dužnosti iz
stavka 1. ovoga članka.

(3) Agencija na temelju izvješća iz stavka 2. ovoga
članka može, u slučaju potrebe, zahtijevati provedbu određenih mjera radi
osiguranja načela razvidnosti, objektivnosti i nepristranosti.

Članak 19.

(1) Operator distribucijskog sustava također je
odgovoran za:

– pogon i održavanje, razvoj i izgradnju
distribucijske mreže te dijela proizvodnje jalove električne energije,

– vođenje distribucijskog sustava,

– pružanje
usluga distribucijskog sustava,

– izvođenje
priključka korisnika distribucijske mreže prema propisanim uvjetima u Zakonu o
energiji,

–
dostavljanje operatoru tržišta obračunskih podataka o preuzetoj električnoj
energiji od povlaštenih proizvođača priključenih na distribucijsku mrežu, radi
obračuna i jamstva podrijetla elek­trične energije s obzirom na primarni izvor
energije,

– preuzimanje
ukupno proizvedene električne energije od povlaštenih proizvođača prigodom angažiranja
proizvodnih obje­kata,

– održavanje
parametara kvalitete električne energije,

–
osiguravanje usklađenog djelovanja distribucijske mreže s prijenosnom mrežom te
priključenim mrežama i postrojenjima korisnika,

–
praćenje sigurnosti opskrbe električnom energijom uz obvezu objavljivanja
izvješća najmanje jedanput u dvije godine,

– pružanje informacija o budućim potrebama za
električnom energijom operatoru prijenosnog sustava i operatoru tržišta,

– dužnu pozornost zaštiti prirode i okoliša.

Članak 20.

(1) Svaki prigovor nezadovoljne strane na rad
operatora prijenosnog sustava ili na rad operatora distribucijskog sustava
dostavlja se operatoru u pisanom obliku.

(2) Operator prijenosnog sustava ili operator
distribucijskog sustava u slučaju neudovoljavanja prigovora iz stavka 1. ovoga
članka, obvezan je ustupiti predmet na daljnje postupanje Agenciji.

(3) Odluka Agencije je konačna.

Članak 21.

(1) Operator prijenosnog sustava, uz prethodnu
suglasnost Agencije, donosi plan razvoja i izgradnje prijenosne mreže za iduće
tri godine.

(2) Operator distribucijskog sustava, uz prethodnu
suglasnost Agencije, donosi plan razvoja i izgradnje distribucijske mreže za
iduće tri godine. Prilikom planiranja razvoja potrebno je uzeti u obzir mjere
energetske učinkovitosti, upravljanja potrošnjom i dis­tribuiranu proizvodnju,
što može odgoditi potrebu za poja­ča­njem distribucijske mreže.

(3) Planovi iz stavka 1. i 2. ovoga članka donose se
u skladu sa Strategijom energetskog razvitka i Programom provedbe Strategije
energetskog razvitka.

(4) Tarifne stavke za prijenos, odnosno distribuciju
elek­trič­ne energije utvrđuju se uvažavajući planove razvoja i izgradnje iz
stavka 1. i 2. ovoga članka kao i obveze koje proizlaze iz primjene članka 15.
stavka 3. i članka 18. stavka 3. ovoga Zakona.

Članak 22.

(1) Operator prijenosnog sustava ili operator
distribucijskog sustava dužan je korisnicima mreže omogućiti pristup mreži na
nepristran način prema načelu reguliranog pristupa treće strane, sukladno općim
uvjetima za opskrbu električnom energijom i mrežnim pravilima
elektroenergetskog sustava.

(2) Proizvođač i kupac dužni su od operatora
prijenosnogsustava ili operatora distribucijskog sustava pribaviti
suglasnost za novi priključak na mrežu ili za povećanje priključne snage.

(3) Podaci o mogućnostima korištenja prijenosne,
odnosno distribucijske mreže su javni i aktualiziraju se jedanput godišnje te
objavljuju na internetskim stranicama.

Članak 23.

(1) Operator prijenosnog sustava ili operator
distribucijskog sustava može odbiti pristup mreži zbog ograničenih tehničkih
ili pogonskih mogućnosti mreže. Proizvođačima električne energije i povlaštenim
kupcima električne energije kojima je odbijen pristup mreži moraju se priopćiti
razlozi odbijanja pristupa mreži potkrijepljeni pisanim dokazima.

(2)
Proizvođač električne energije, odnosno povlašteni kupac električne energije
kojima je odbijen pristup mreži ili su nezadovoljni uvjetima za pristup mogu
podnijeti žalbu Agenciji.

(3)
Rješenje Agencije je konačno.

Članak
24.

Kada
proizvođač električne energije koji ima dozvolu za obavljanje djelatnosti
opskrbe električnom energijom i povlašteni kupac namjeravaju sklopiti ugovor o
isporuci, odnosno o opskrbi električnom energijom, a ne mogu dobiti pristup mreži,
mogu izgraditi izravan vod uz suglasnost Agencije.

Članak
25.

(1)
Pogon i način vođenja prijenosne mreže i distribucijske mreže uređuje se mrežnim
pravilima elektroenergetskog sustava.

(2) Mrežnim
pravilima se posebno propisuju:

–
tehnički i drugi uvjeti za priključak korisnika na mrežu,

–
tehnički i drugi uvjeti za siguran pogon elektroenergetskog sustava radi
pouzdane opskrbe kvalitetnom električnom energijom,

–
postupci pri pogonu elektroenergetskog sustava u kriznim stanjima,

–
tehnički i drugi uvjeti za međusobno povezivanje i djelovanje mreža.

(3) Mrežna
pravila donosi ministar na prijedlog operatora prijenosnog sustava u suradnji s
operatorom distribucijskog sustava, a nakon pribavljenog mišljenja Agencije.

C.
Opskrba električnom energijom

Članak
26.

(1)
Opskrba električnom energijom je energetska djelatnost neovisna od djelatnosti
prijenosa i distribucije električne energije, a odnosi se na kupnju električne
energije i prodaju električne energije kupcima. Postupak prodaje električne
energije obuhvaća obradu obračunskih elemenata, obračun potrošnje električne
energije, ispostavu računa i naplatu obračunate električne energije za svako
mjerno mjesto, prema ugovorenim odnosima za povlaštene kupce ili reguliranim
odnosima za tarifne kupce.

(2)
Opskrbljivač povlaštenih kupaca je svaki energetski subjekt koji pruža usluge
opskrbe povlaštenim kupcima nakon što pribavi dozvolu za obavljanje djelatnosti
opskrbe električnom energijom.

(3) Opskrbljivač tarifnih kupaca je energetski
subjekt koji ima dozvolu za obavljanje djelatnosti opskrbe električnom
energijom i obvezu javne usluge opskrbe tarifnih kupaca električnom energijom.

(4) Vlada Republike Hrvatske uredbom propisuje
minimalni udjel električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije
i kogeneracije, koji je obvezan preuzeti svakienergetski subjekt za
opskrbu električnom energijom, vodeći pri tomu računa o potencijalima
pojedinoga obnovljivog izvora energije, kogeneracije i o zaštiti okoliša.

(5) Opskrbljivač električne energije je obvezan da u
računu ili u prilogu računa te u promocijskim materijalima koji su dostupni
krajnjem kupcu navede barem jedanput godišnje:

– udjel
pojedinog izvora energije u izvorima koje je koristio za zadovoljavanje potreba
kupaca

–
upućivanje na postojeće izvore informacija, primjerice internetske stranice,
gdje su javnosti dostupne informacije o utjecaju na okoliš, u smislu ispuštanja
ugljik-dioksida i radioaktiv­nog otpada kao posljedice proizvodnje električne
energije iz svih goriva za cjelokupnu proizvodnju koje je koristio u prošloj
godini.

(6)
Podaci iz stavka 5. ovoga članka moraju odgovarati podacima iz ostvarene
energetske bilance Republike Hrvatske za prethodnu godinu.

Članak
27.

(1)
Opskrbljivač je dužan osigurati svim kućanstvima i malim kupcima, na njihov
zahtjev, opskrbu električnom energijom određene kvalitete kao javnu uslugu
prema reguliranim uvjetima.

(2)
Mali i srednji kupci mogu se udruživati radi zajedničkog nastupa prema
opskrbljivaču, u cilju osiguravanja mjera zaštite kupaca, razvidnosti i
poboljšanja ugovornih uvjeta, općih informacija i mehanizama u rješavanju
sporova.

Članak 28.

(1) Opskrbljivač tarifnih kupaca sklapa ugovor o
opskrbi i ugovor o korištenju prijenosne i/ili distribucijske mreže s tarifnim
kupcima električne energije.

(2) Povlašteni kupac i opskrbljivač, kojeg on
slobodno izabere, sklapaju ugovor o opskrbi električnom energijom i slobodno
ugovaraju količinu i cijenu električne energije.

(3) Ugovor o opskrbi, osim komercijalnih podataka,
opskrb­ljivač dostavlja operatoru tržišta.

(4) Korištenje mreže ugovara se s operatorom
prijenosnog sustava ili operatorom distribucijskog sustava, uključujući naknade
propisane Zakonom o energiji, a isti se ugovor dostavlja operatoru tržišta.

(5)
Sadržaj ugovora iz stavka 1. i 4. ovoga članka uređuje se općim uvjetima
opskrbe električnom energijom.

D.
Organiziranje tržišta električne energije

Članak
29.

(1)
Operator tržišta odgovoran je za organiziranje tržišta elek­trične energije
sukladno pravilima djelovanja tržišta električ­ne energije.

(2)
Operator tržišta obavlja svoju zadaću uz poštivanje na­čela razvidnosti,
objektivnosti i neovisnosti, pod nadzorom Agencije.

Članak
30.

(1)
Operator tržišta također je odgovoran za:

–
evidentiranje svih ugovornih obveza između subjekata na tržištu električne
energije,

–
obračun energije uravnoteženja prema ugovorenim koli­či­nama po podacima koje o
tome dostavlja operator prijenosnog sustava,

– usklađivanje
tržišnih planova zbog tehničkih mogućnosti i iznimnih okolnosti u prijenosnoj
ili distribucijskoj mreži na temelju informacija operatora prijenosnog sustava
i operatora dis­tribucijskog sustava,

– vođenje
evidencije povlaštenih kupaca na tržištu do potpunog otvaranja tržišta
električne energije,

– vođenje
registra povlaštenih proizvođača,

– vođenje
evidencije opskrbljivača,

– sklapanje
ugovora sa svim opskrbljivačima radi osiguranja minimalnog udjela električne
energije proizvedene iz obnovljivih izvora električne energije i kogeneracije,

–
prikupljanje naknade za poticanje obnovljivih izvora energije i kogeneracije od
opskrbljivača tarifnih i povlaštenih kupaca,

–
sklapanje ugovora s povlaštenim proizvođačima koji imaju pravo na poticajnu
cijenu,

–
obračun, prikupljanje i razdiobu sredstava prikupljenih od naknade za poticanje
obnovljivih izvora energije i kogeneracije na prozvođače električne energije iz
obnovljivih izvora i kogeneracije na temelju sklopljenih ugovora,

–
donošenje objektivnih, razvidnih i nepristranih pravila o uravno­teženju
elektroenergetskog sustava, uključujući i pravila za zaračunavanje naknada koje
plaćaju korisnici mreže za elektroenergetsku neravnotežu, a donosi ih u
suradnji s operatorom prijenosnog sustava,

–
analizu djelovanja tržišta i predlaganje mjera za njegovo unapređenje.

(2)
Operator tržišta električnom energijom donosi Pravila djelovanja tržišta
električnom energijom uz prethodno mišljenje operatora prijenosnog sustava i
operatora distribucijskog sustava i suglasnost Agencije.

III.
POVLAŠTENI KUPAC

Članak
31.

(1)
Povlašteni kupac može slobodno izabrati opskrbljivača električne energije.

(2) Na
dan stupanja na snagu ovoga Zakona svi kupci s godišnjom potrošnjom većom od 20
GWh i svi kupci koji su priključeni izravno na prijenosnu mrežu stječu status
povlaštenog kupca, a dinamika daljnjeg otvaranja tržišta električne energije
bit će:

– 1.
srpnja 2006. za kupce s potrošnjom većom od 9 GWh,

– 1.
srpnja 2007. za kupce kategorije poduzetnici,

– 1.
srpnja 2008. za sve kupce.

(3)
Godišnja potrošnja na temelju koje se stječe status pov­laštenog kupca odnosi
se na sva mjerna mjesta.

(4)
Povlašteni kupac ne može izgubiti svoj status dok zadržava potrošnju na temelju
koje je stekao status povlaštenog kupca.

Članak
32.

(1)
Nakon stjecanja statusa, povlašteni kupac treba u roku od šest mjeseci izabrati
svog opskrbljivača, a u tom razdoblju ima pravo na opskrbu električnom
energijom putem nositelja obveze javne usluge opskrbe, prema tarifnom sustavu
opskrbe električne energije s iznimkom povlaštenih kupaca.

(2)
Povlašteni kupac iz kategorije kućanstvo ili mali kupac koji ne želi koristiti
pravo povlaštenog kupca ili ne uspije pronaći opskrbljivača, ugovara opskrbu
električnom energijom s nosite­ljem obveze javne usluge opskrbe prema tarifnom
sustavu opskrbe električne energije s iznimkom povlaštenih kupaca.

(3)
Povlašteni kupac čiji opskrbljivač prestane s radom mora u roku od 30 dana
pronaći novog opskrbljivača, a u tom razdoblju ima pravo na opskrbu električnom
energijom putem nositelja obveze javne usluge opskrbe, prema tarifnom sustavu
opskrbe električne energije s iznimkom povlaštenih kupaca.

IV. TARIFNI KUPAC

Članak
33.

(1)
Tarifni kupac opskrbljuje se električnom energijom u sustavu obveze javne
usluge po cijenama iz tarifnog sustava za električnu energiju.

(2)
Radi posebnoga gospodarskog i društvenog interesa, Vlada Republike Hrvatske može
privremeno utvrditi niže cijene u dijelu cijene električne energije koji se
odnosi na proizvodnju električne energije za pojedinu kategoriju tarifnih
kupaca.

V. NAČELO UZAJAMNOSTI

Članak
34.

Iznimno
od odredbi članka 22. i 23. ovoga Zakona, na prijed­log opskrbljivača električne
energije, Ministarstva, operatora tržiš­ta ili tijela nadležnog za regulaciju,
operator prijenosnog sustava može odbiti pristup mreži tržišnom sudioniku ako
namjerava uvesti električnu energiju iz države u kojoj je otvorenost tržišta
manja nego što je u Republici Hrvatskoj.

VI. PREKOGRANIČNI PRIJENOS

Članak
35.

U
skladu s međunarodnim ugovorima koji obvezuju Repub­liku Hrvatsku, operator
prijenosnog sustava mora obaviti preko­granični prijenos električne energije
kroz prijenosnu mrežu pod uvjetima i na način određen tim ugovorima i tehničkim
moguć­nostima interkonekcijskih vodova.

VII. NADZOR

Članak
36.

(1)
Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega
provodi Ministarstvo.

(2) Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona
provodi Državni inspektorat i nadležni inspektori prema posebnim propisima.

Članak 37.

Ako inspektori Državnog inspektorata ili drugi nadležni
inspektori prema posebnim propisima pri obavljanju inspekcijskog nadzora utvrde
da energetski subjekt ne obavlja energetsku djelatnost, a kupac električne
energije ne koristi električnu energiju u skladu s odredbama ovoga Zakona i
propisa donesenih na temelju njega, osim ovlaštenja sukladno općim propisima,
imaju ovlaš­tenje rješenjem:

– narediti otklanjanje utvrđenih nepravilnosti i
nedostataka, uz određivanje roka za njihovo otklanjanje,

– zabraniti gradnju proizvodnog objekta ako nije
pribavljeno odobrenje za gradnju proizvodnog objekta,

– narediti obustavu daljnje gradnje ili korištenja
energetskog objekta**,** odnosno obustavu opskrbe energijom ili korištenje
energije ako se oprema za energetske objekte ne proizvodi, a ti objekti ne
grade, ne koriste ili ne održavaju sukladno odobrenoj ili potvrđenoj
dokumentaciji prema posebnim tehničkim ili drugim propisima, i ako zbog toga
postoji neposredna opasnost za stabil­nost i sigurnost energetskih objekata,
zdravlje ili život ljudi ili sigurnost prometa ili susjednih građevina.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak
38.

(1)
Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
energetski subjekt koji:

– ne postupi po zahtjevu Agencije (članak 15. stavak
3. i članak 18. stavak 3.),

– ne održava prijenosnu mrežu
(članak 16. stavak 1. podstavak 1.),

– ne izvodi priključak korisnika
mreže sukladno odredbi članka 16. stavka 1. podstavka 2. i članka 19. stavka 1.
podstavka 4. ovoga Zakona,

– postupi prema povlaštenim
proizvođačima prigodom angažiranja proizvodnih objekata protivno članku 16.
stavku 1. pod­stavku 7. i članku 19. stavku 1. podstavku 6. ovoga Zakona,

– ne dostavi ili dostavi
netočne podatke operatoru tržišta o električnoj energiji preuzetoj u mrežu od
povlaštenog proizvođa­ča (članak 16. stavak 1. podstavak 9. i članak 19. stavak
1. podstavak 5.),

– ne održava parametre
kvalitete električne energije (članak 16. stavak 1. podstavak 10. i članak 19.
stavak 1. podstavak 7.),

– angažira proizvodne objekte
protivno odredbi članka 17. stavka 3. ovoga Zakona,

– ne održava distribucijsku
mrežu (članak 19. stavak 1. podstavak 1.),

– ne osigurava usklađeno
djelovanje distribucijske mreže s prijenosnom mrežom te priključenim mrežama i
postrojenjima korisnika (članak 19. stavak 1. podstavak 8.),

– ne ustupi predmet na
daljnje postupanje Agenciji (članak 20. stavak 2.),

– ne izrađuje planove razvoja
i izgradnje (članak 21. stavak 1. i 2.),

– planove razvoja i izgradnje
ne izrađuje u skladu sa Strategijom energetskog razvitka i Programom provedbe
Strategije (članak 21. stavak 3.),

– odbije pristup mreži
(članak 22. stavak 1.),

– pristupi izgradnji izravnog
voda bez suglasnosti Agencije (članak 24.),

– ne primjenjuje odredbe Mrežnih
pravila elektroenergetskog sustava (članak 25.),

– pruža usluge opskrbe povlaštenim
kupcima bez dozvole Agencije (članak 26. stavak 2.),

– ne preuzme minimalni udjel
električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije i kogeneracije
(članak 26. stavak 4.),

– ne dostavi ugovor o opskrbi
operatoru tržišta (članak 28. stavak 3.),

– objavi pravila djelovanja
tržišta električne energijebez suglasnosti Agencije (članak 30. stavak
2.),

– ne postupa prema Pravilima
djelovanja tržišta električne energije iz članka 30. stavak 2. ovoga Zakona,

– ne postupa prema rješenju
inspektora (članak 37.).

(2) Novčanom kaznom u iznosu
od 300,00 do 5.000,00 kuna kaznit će se za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka
odgovorna osoba energetskog subjekta.

(3) Uz novčanu kaznu za prekršaj može se energetskom
sub­jektu koji je počinio dva ili više prekršaja ili u roku od godine dana dva
ili više puta ponovi prekršaje iz stavka 1. ovoga članka izreći zaštitna mjera
zabrane obavljanja energetske djelatnosti u trajanju do godinu dana, a
odgovornoj osobi u energetskom subjektu može se izreći zaštitna mjera zabrane
obavljanja istih poslova u trajanju do godinu dana.

IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak
39.

(1)
Ovisna društva i Hrvatska elektroprivreda d.d. kao vlada­juće društvo, unutar
vertikalno integriranog poduzeća (HEP Grupa), nastavljaju obavljati regulirane
djelatnosti kao javne usluge za električnu energiju u Republici Hrvatskoj, od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2)
Hrvatska elektroprivreda d.d. dužna je uskladiti organizaciju vertikalno
integriranog poduzeća iz stavka 1. ovoga članka s odredbama Zakona o energiji i
odredbama ovoga Zakona u roku od 12 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona, s time da operator distribucijskog sustava nastavlja s obavljanjem
djelatnosti distribucije električne energije i opskrbe električnom energijom do
1. srpnja 2007.

(3)
Operator distribucijskog sustava, do roka iz stavka 2. ovoga članka, dužan je
voditi odvojene poslovne knjige za djelatnost opskrbe povlaštenih kupaca i
opskrbe tarifnih kupaca, kao i opskrbe kupaca električnom energijom koji ostanu
bez opskrblji­vača ili im opskrbljivač prestane s radom.

Članak
40.

(1)
Hrvatska elektroprivredad.d. osnovat će posebno ovisno društvo za
obavljanje regulirane djelatnosti kao javne usluge pri­je­nosa električne
energije (operator prijenosnog sustava), u roku od tri mjeseca od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona. Početkom rada toga društva prestaju s radom i brišu se
iz registra energetski subjekt za prijenos električne energije i energetski sub­jekt
za vođenje elektroenergetskog sustava i organiziranje tržišta električnom
energijom.

(2) Hrvatska elektroprivredad.d. će u roku od
tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, osnovati trgovačko društvo
koje će obavljati reguliranu djelatnost organiziranja tržiš­ta električne
energije (operator tržišta) kao javnu uslugu.

(3) Dionice, odnosno poslovni udjeli operatora tržišta
iz stav­ka 2. ovoga članka danom njegova osnivanja postaju vlasništvo Republike
Hrvatske.

(4) Operator tržišta iz stavka 2. ovoga članka dužan
je u roku od šest mjeseci od njegova osnivanja donijeti pravila djelovanja tržišta
sukladno ovom Zakonu.

(5) Do donošenja pravila iz stavka 4. ovoga članka važe
Pravi­la djelovanja tržišta električne energije (»Narodne novine«, br.
193/03.).

Članak 41.

Ovisna društva i Hrvatska elektroprivreda d.d. kao
vladajuće društvo, unutar vertikalno integriranog poduzeća (HEP Grupa), koja su
nositelji obveze javne usluge opskrbe tarifnih kupaca električnom energijom,
imaju obvezu javne usluge opskrbe kupaca koji ostanu bez opskrbljivača ili
kojima opskrbljivač prestane s radom ili koji ne žele koristiti pravo povlaštenog
kupca.

Članak 42.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti
Za­kon o tržištu električne energije (»Narodne novine«, br. 68/01.).

Članak 43.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave
u »Narodnim novinama«.

Klasa: 310-02/04-01/02
Zagreb, 3. prosinca 2004.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks,** v. r.

Zakon, NN 177/2004-3078