## Odluka o proglašenju Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave

### NN 116/1993 (30.12.1993.), Odluka o proglašenju Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### o proglašenju Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave

Proglašavam Zakon o finaciranju jedinica lokalne samouprave i uprave,
koji je donio Zestupnički dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana
29. prosinca 1993. godine.

Broj : PA4-151 / 1-93.

Zagreb, 31. prosinca 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju izvori sredstava i financiranje poslova iz samoupravnog
djelokruga županije, općine, grada i kotara s posebnim samoupravnim položajem
(u daljnjem tekstu: jedinice lokalne samouprave i uprave), u granicama
određenim zakonom kojim se uređuju pojedina pitanja ako odredbama ovoga
Zakona nije određeno drugačie.

Članak 2.

Jedinica lokalne samouprave i uprave za obavljanje poslova iz samoupravnog
djelokruga osigurava sredstva u svojem proračunu.

Jedinica lokalne samouprave i uprave osigurava prihode razmjerne rashodima
za obavljanje poslova iz samoupravnog djelokruga.

II. IZVORI SREDSTAVA

Članak 3.

Jedinica lokalne samouprave i uprave stječe prihode iz vlastitih izvora,
od zajedničkih poreza i od dotacija iz državnoga i županijskoga proračuna.

Članak 4.

Vlastiti izvori sredstava županije jesu:

1. prihodi od vlastite imovine, u smislu članka 68. stavka 3. točke
1., 2., 3. i 4. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi ("Narodne novine",
br. 90/92).

2. županijski porezi, u skladu s ovim Zakonom,

3. novčane kazne i oduzeta imovinska korist za prekršaje, koje sami
propišu,

4. drugi prihodi utvrđeni posebnim zakonom.

Članak 5.

Županijski porezi jesu:

1. porez na nasljedstva i darove,

2.porez na cestovna motorna vozila,

3.porez na plovne objekte,

4. porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba.

1. Porez na nasljedstva i darove

Članak 6.

(1) Porez na nasljedstva i darove plača se na nekretnine, koje nasljednici
i daroprimatelji nasljeđuju, prime na dar ili steknu po drugoj osnovi bez
naknade te na gotov novac i novčana potraživanja, a na pokretne stvari
ako im je pojedinačna prometna vrijednost veća od dinarske protuvrijednosti
2.000 DEM prema srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan utvrđivanja
obveze.

(2) Porez na nasljedstva i darove neće se platiti ako je na darovane
ili naslijeđene pokretne stvari plačen porez na promet proizvoda.

Članak 7.

(1) Obveznici poreza na nasljedstva i darove jesu pravne i fizičke osobe
koje na teritoriju Republike Hrvatske naslijede ili prime na dar imovinu
na koju se plaća porez na nasljedstva i darove.

(2) Obveznici poreza na nasljedstva i darove jesu i pravne i fizičke
osobe koje steknu imovinu na koju se plaća porez na nasljedstva i darove
na osnovi odluke tijela državne uprave ili suda o priznavanju prava vlasništva
nad nekretninom stečenom redovnom dosjelošću, uzurpacijom ili po drugoj
osnovi.

(3) Tijela državne uprave i sudovi obvezni su rješenja o nasljeđivanju
i druge odluke o prijenosu nekretnina dostavljati nadležnoj Poreznoj upravi
u roku od 15 dana od njihove pravomoćnosti.

Članak 8.

Ako se nasljednik odrekne nasljedstva ili ga ustupi, porez na nasljedstva
i darove plaća osoba kojoj je nasljedstvo pripalo ili joj je ustupljeno.

Članak 9.

Osnovicu poreza na nasljedstva i darove čini tržišna vrijednost naslijeđene
ili na dar primljene imovine u času nastanka porezne obveze nakon odbitka
dugova i troškova što otpadaju na imovinu na koju se plaća taj porez.

Članak 10.

Tržišnu vrijednost naslijedene ili na dar primljene imovine utvrđuje
jedinica Porezne uprave ili drugo nadležno tijelo, i to po postupku propisanom
za utvrđivanje prometne vrijednosti za razrez poreza na promet nekretnina.

Članak 11.

(1) Obveza plaćanja poreza na nasljedstva i darove nastaje u času pravomoćnosti
rješenja o nasljeđivanju ili u času primitka dara.

(2) Dar se smatra primljenim u času potptsa ugovora o darovanju, a ako
nije sklopljen pismeni ugovor o darovanju, u času primitka dara.

(3) Porezna obveza u slučajevima iz članka 7. stavka 2. ovoga Zakona
nastaje u času pravomoćnosti odluke tijela državne uprave ili suda o priznavanju
prava vlasništva nad nekretninama.

(4) Ako se ugovor o darovanju, rješenje o nasljeđivanju ili odluka tijela
državne uprave ili suda ne prijave ili se ne prijave pravodobno, porezna
osnovica utvrđuje se prema tržišnoj vrijednosti naslijeđene ili darovane
imovine na dan prijavljivanja, odnosno otkrivanja porezne obveze.

Članak 12.

Ako je naslijeđena ili na dar primljena imovina opterećena s pravom
osobne služnosti u korist treće osobe, obveza plaćanja poreza na nasljedstvo
i darove za nasljednika ili daroprimatelja odgađa se do časa prestanka
postojanja tog prava.

Članak 13.

Porez na nasljedstva i darove plaća se po stopi do 5%.

Članak 14.

(1) Porez na nasljedstva i darove ne plaća nasljednik, odnosno daroprimatelj
koji je u odnosu prema ostavitelju, odnosno darodavatelju u prvomu nasljednom
redu.

(2) Ako je predmet nasljeđivanja ili darovanja obradivo poljoprivredno
zemljište, porez na nasljedstva i darove ne plaća nasljednik, odnosno daroprimatelj
koji je u odnosu prema ostavitelju ili darodavatelju u drugomu nasljednom
redu ako mu je poljoprivreda osnovni izvor prihoda.

(3) Ako je predmet nasljeđivanja ili darovanja poljoprivredno gospodarstvo
(zgrade, poljoprivredni inventar, stoka, pokretnine, zemljište, gotov novac
i novčana potraživanja), porez na nasljedstva i darove ne plača nasljednik,
odnosno daroprimatelj koji je u odnosu prema ostavitelju ili darodavatelju
u drugomu nasljednom redu, pod uvjetom da je s ostaviteljem živio u zajedničkomu
domaćinstvu u času njegove smrti ili s darodavateljem u času primitka dara
i da mu je poljoprivreda osnovni izvor prihoda.

(4) Ako je predmet nasljeđivanja ili darovanja obiteljska stambena zgrada
ili stan ili poslovna prostorija ili pokretnina ili gotov novac i novčana
potraživanja, nasljednik ili daroprimatelj koji je u odnosu prema ostavitelju
ili darodavatelju u drugomu nasljednom redu ne plaća porez na nasljedstva
i darove na jednu obiteljsku stambenu zgradu, odnosno jedan stan i pokretnine
te na gotov novac i na novčana potraživanja, a na poslovne prostorije,
ako u njima obavlja djelatnost, pod uvjetom da je s ostaviteljem živio
u zajedničkomu domaćinstvu u času njegove smrti, odnosno s darodavateljem
u času primitka dara.

(5) Supružnik, glede plaćanja porezana nasljedstva i darove, smatra
se nasljednikom prvoga nasljednog reda, a zetovi i snahe, ako su s ostaviteljem
iii darodavateljem živjeli u zajedničkomu domaćinstvu, u času ostaviteljeve
smrti, odnosno u času primitka dara.

(6) Porez na nasljedstva i darove ne plaća se kada se uređuju imovinski
odnosi bivših supružnika.

(7) Porez na nasljedstva i darove ne plaćaju država, jedinice lokalne
samouprave i uprave, organizacije Crvenog križa, ustanove, zaklade i druge
humanitarne organizacije i udruženja.

(8) Porez na nasljedstva i darove ne plaćaju roditelji kada nasljeđuju
ili primaju na dar imovinu svoje djece i drugih potomaka u izravnoj liniji.

Članak 15.

(1) Porez na nasljedstva i darove ne plaća se na naslijeđenu ili na
dar primljenu imovinu koju porezni obveznik bez naknade ustupi Republici
ili jedinicama lokalne samouprave i uprave.

(2) Porez uplaćen prije ustupanja nasljedstva ili dara, iz stavka 1.
ovoga članka vraća se ako je ustupanje obavljeno unutar roka od šest mjeseci
nakon primitka nasljedstva ili dara.

Članak 16.

(1) Obveznici poreza na nasljedstva i darove moraju Poreznoj upravi
dostaviti rješenje o nasljeđivanju, ugovor o darovanju ili odluku tijela
državne uprave odnosno suda u roku od 15 dana od dana pravomoćnosti rješenja
o nasljeđivanju ili odluke kojom se prenosi vlasništvo nad nekretninom,
odnosno od dana zaključenja ugovora o darovanju.

(2) Podatke iz stavka 1. ovoga članka treba dostaviti Poreznoj upravi
prema mjestu gdje se nalazi nekretnina, odnosno na pokretne stvari i novac
- Poreznoj upravi prema prebivalištu odnosno sjedištu poreznog obveznika.

(3) Na zahtjev Porezne uprave porezni obveznik mora dati i druge podatke
potrebne za razrez poreza na nasljedstva i darove.

(4) Porez na nasljedstva i darove plaća se u roku od 15 dana od dana
dostave rješenja o razrezu toga poreza.

(5) Porez na nasljedstva i darove od nekretnina prihod je županije na
području koje se nalazi nekretnina, a porez na nasljedstva i darove od
novca, novčanih potraživanja i pokretnih stvari prihod je županije prema
prebivalištu, odnosno sjedištu nasljednika, odnosno daroprimatelja.

2. Porez na cestovna motorna vozila

Članak 17.

(1) Porez na cestovna motorna vozila plaćaju pravne i fizičke osobe
koje su vlasnici registriranih putničkih automobila i motocikla.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka plaća se godišnje u dinarskoj protuvrijednosti
DEM po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan donošenja rješenja
o razrezu toga poreza i to:

a) za putničke automobile

Plaća se u dinarskoj protuvrijednosti DEM

Ako je snaga motora

preko do do 2 godine preko 2 do 5 preko 5 do 10

kW starost godina starosti godina starosti

automobila automobila automobila

50 50 40 30

50 80 100 80 60

80 120 150 100 80

120 200 150 100

b) za motocikle

Ako je snaga motora Plaća se u dinarskoj protuvrijednosti DEM

preko do do 2 godine preko 2 do 5

kW starosti godina starosti

motocikla motocikla

20 30 20

20 30 40 30

30 50 60 50

50 100 80

Članak 18.

(1) Porez na cestovna motorna vozila ne plaća se za vozila koja se koriste
za potrebe saniteta, Hrvatske vojske i policije, vatrogasnih jedinica,
za posebna vozila koja služe za prijevoz umrlih te za vozila kojima vlasnici
obavljaju taksi-službu ili drugu registriranu prijevozničku djelatnost.

(2) Porez na cestovna vozila ne plaćaju invalidi domovinskoga rata i
invalidne osobe, koji su oslobođeni od plaćanja carine i poreza na promet
pri uvozu automobila

Članak 19.

(1) Porez na cestovna motorna vozila plaća se prema rješenju o razrezu
poreza koje donosi Porezna uprava

(2) Pri promjeni vlasništva cestovnoga motornog vozila tijekom kalendarske
godine, novi vlasnik ne plaća porez na cestovna motorna vozila ako je taj
porez bio razrezan prijašnjemu vlasniku.

(3) Ako je tijekom kalendarske godine nabavljeno novo motorno vozilo,
vlasnik toga vozila plaća godišnji porez umanjen za dio godine prije nabave
vozila.

(4) Pravne i fizičke osobe obvezne su jedinici Porezne uprave, prema
mjestu sjedišta, odnosno prebivališta, prijaviti podatke o snazi motora
vozila u kW i starosti vozila do 31. ožujka u godini za koju se utvrđuje
porez na cestovno motorno vozilo.

(5) Porez na cestovna motorna vozila prihod je županije u kojoj je to
vozilo registrirano.

(6) Porez na cestovna motorna vozila plaća se u roku od 15 dana od dana
dostave rješenja o razrezu toga poreza.

3. Porez na plovne objekte

Članak 20.

(1) Porez na plovne objekte plaćaju pravne i fizičke osobe koje su vlasnici
plovnih objekata ovisno o dužini plovnog objekta, opremljenosti i godini
gradnje:

1. za plovne objekte bez kabine

Plaća se u dinarskoj protuvrijednosti DEM

Dužina plovnog

objekta do 5 godina od 5 do preko

10 godina 10 godina

od 5 do 7 metara 50 40 30

od 7 do 10 metara 100 50 40

od 10 do 15 metara 200 100 50

preko 15 metara 350 150 60

2. za plovne objekte s kabinom

Plaća se u dinarskoj protuvrijednosti DEM

Dužina plovnog

objekta do 5 godina od 5 do preko

10 godina 10 godina

od 5 do 7metara 80 60 40

od 7do 10 metara 150 100 60

od 10 do 15 300 250 160

preko 15 metara 550 400 300

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka plaća se u dinarskoj protuvrijednosti
DEM po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske na dan utvrđivanja poreza
u godišnjem iznosu.

Članak 21.

Porez na plovne objekte ne plaća se za plovne objekte kojima se obavlja
registrirana djelatnost.

Članak 22.

(1) Porez na plovne objekte plaća se prema rješenju o razrezu poreza,
koje donosi jedinica Porezne uprave.

(2) Porezni obveznici moraju, na zahtjev nadležnog tijela, dostaviti
potrebne podatke o mjestu gdje je registriran plovni objekt i o njegovoj
dužini.

(3) Porez na plovne objekte plaća se u roku od 15 dana od dana dostave
rješenja o razrezu toga poreza.

(4) Porez na plovne objekte prihod je županije u kojoj je plovni objekt
registriran.

4. Porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba

Članak 23.

(1) Porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba, kao što su
kino predstave, zabavne, športske i druge priredbe za koje se naplaćuju
ulaznice, plaćaju priređivači priredaba.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka ne plaća se na ulaznice za kazališne
predstave, muzeje i druge kulturne priredbe te na gospodarske priredbe
i izložbe.

Članak 24.

Porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba plaća se po stopi
do 5% od iznosa prodanih ulaznica.

Članak 25.

Porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba obračunava i uplaćuje
priređivač tih priredaba u roku od sedam dana od dana održavanja priredbe.

Članak 26.

Porez na priređivanje zabavnih i športskih priredaba prihod je županije
na području koje je priredba održana

Članak 27.

Nadzor nad obračunavanjem i plaćanjem poreza na priređivanje zabavnih
i športskih priredaba obavlja Porezna uprava.

Članak 28.

Županijski porezi mogu se u cijelosti ili dijelom ustupiti gradu ili
općini na čijemu je području prebivalište, odnosno sjedište poreznog obveznika.

Članak 29

Vlastiti izvori sredstava općine i grada jesu:

1. prihodi od vlastite imovine, u smislu članka 68. stavka 3. točke
1., 2., 3. i 4. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi,

2. općinski, odnosno gradski porezi u skladu s ovim Zakonom,

3. novčane kazne i oduzeta imovinska korist za prekršaje koje sami propišu,

4. upravne pristojbe u skladu s posebnim zakonom,

5. boravišne pristojbe, u skladu s posebnim zakonom,

6. komunalne naknade, doprinosi i druge naknade utvrđene posebnim zakonom,

7. naknade za uporabu javnih, općinskih ili gradskih površina,

8. drugi prihodi utvrđeni posebnim zakonom.

Članak 30.

Općinski i gradski porezi jesu:

1. porez na potrošnju,

2. porez na kuće za odmor,

3. porez na reklame,

4. porez na tvrtku ili naziv,

5. porez na korištenje javnih površina.

1. Porez na potrošnju

Članak 31.

Porez na potrošnju plaća se na potrošnju alkoholnih pića (prirodna vina,
specijalna vina, vinjak, rakiju i žestoka pića), piva i bezalkoholnih pića
u ugostiteljskim objektima.

Članak 32.

(1) Obveznik poreza na potrošnju jest pravna i fizička osoba koja pruža
ugostiteljske usluge.

(2) Osnovicu poreza na potrošnju čini prodajna cijena pića koje se proda
u ugostiteljskim objektima.

(3) Obračun i način plaćanja poreza na potrošnju uređuje se odlukom
grada, odnosno općine.

Članak 33.

Stopu poreza na potrošnju propisuje grad, odnosno općina, a ne može
biti veća od 3% od osnovice na koju se plaća porez na potrošnju.

Članak 34.

(1) Porez na potrošnju prihod je grada, odnosno općine na području koje
je obavljena prodaja pića.

(2) Nadzor nad obračunavanjem i plaćanjem poreza na potrošnju obavlja
nadležno tijelo za utvrđivanje poreza.

2. Porez na kuće za odmor

Članak 35.

(1) Porez na kuće za odmor plaćaju pravne i fizičke osobe, koje su vlasnici
kuća za odmor.

(2) Porez na kuće za odmor ne plaća se na kuće za odmor ili odmarališta
oštećene ratnim razaranjima i za vrijeme dok su u njima smješteni izbjeglice
i prognanici.

(3) Odlukom grada, odnosno općine mogu se propisati i druga oslobođenja
od plaćanja poreza na kuće za odmor.

Članak 36.

(1) Porez na kuće za odmor plaća se prema četvornom metru korisne površine.

(2) Visinu poreza iz stavka 1. ovoga članka propisuje grad, odnošno
općina, tako da porez po jednom četvornom metru može godišnje iznositi
u dinarskoj protuvrijednosti od jedne do tri DEM po srednjem tećaju Narodne
banke Hrvatske na dan utvrđivanja obveze.

Članak 37.

(1) Kućom za odmor smatra se svaka zgrada ili dio zgrade (stan) koja
se koristi sezonski ili povremeno.

(2) Kućom za odmor smatra se i odmaralište.

(3) Kućom za odmor, u smislu ovoga Zakona, ne smatraju se gospodarske
zgrade koje služe za smještaj poljodjelskih strojeva, alata i slićno.

Članak 38.

(1) Rješenje o razrezu poreza na kuće za odmor donosi nadležno tijelo
za utvrđivanje poreza prema mjestu gdje se nalazi imovina.

(2) Obveznici poreza na kuće za odmor moraju nadležnom tijelu iz stavka
1. ovoga članka dostaviti podatke o kućama za odmor, koji se odnose na
mjesto gdje se nalaze ti objekti, korisnu površinu te druge podatke potrebne
za razrez poreza na imovinu ako nadležno tijelo ne raspolaže tim podacima.

(3) Podatke iz stavka 2. ovoga članka porezni obveznici moraju dostaviti
do 31. ožujka godine za koju se razrezuje porez.

(4) Porez na kuće za odmor plaća se u roku od 15 dana od dana dostave
rješenja o razrezu toga poreza.

(5) Porez na kuću za odmor pripada gradu, odnosno općini na području
koje se nalazi imovina na koju se plaća ovaj porez.

3. Porez na reklame

Članak 39.

(1) Porez na reklame plaćaju pravne i fizičke osobe koje ističu reklame
na javnim mjestima.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka plaća se u godišnjem iznosu, a visinu
poreza utvrđuje grad, odnosno općina svojom odlukom i ne može po svakoj
reklami iznositi više od dinarske protuvrijednosti 200 DEM prema srednjem
tečaju Narodne banke Hrvatske na dan utvrđivanja obveze.

Članak 40.

Porez na reklame ne plaća se na reklame objavljene u tisku i u javnim
medijima.

Članak 41.

(1) Pravne i fizičke osobe koje ističu reklame na javnim mjestima obvezne
su nadležnom tijelu ze utvrđivanje poreza dostaviti podatke o mjestu gdje
se ističe reklama i o broju istaknutih reklama do 31. ožujka u godini za
koju se razrezuje porez.

(2) Porez na reklame prihod je grada, odnosno općine na području koje
je reklama istaknuta.

(3) Porez na reklame plaća se u roku od 15 dana od dana dostave rješenja
o razrezu toga poreza.

(4) Rješenje o razrezu poreza na reklame donosi tijelo nadležno za utvrđivanje
poreza prema mjestu gdje se istiće reklama.

4. Porez na tvrtku ili naziv

Članak 42.

(1) Porez na tvrtku ili naziv (u daljnjem tekstu: porez na tvrtku) plaćaju
pravne i fizičke osobe koje su obveznici poreza na dobit ili poreza na
dohodak.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka plaća se u godišnjem iznosu, koji
propisuje grad, odnosno općina, a ne može po svakoj tvrtki iznositi više
od dinarske protuvrijednosti 500 DEM po srednjem tećaju Narodne banke Hrvatske
na dan utvrđivanja obveze.

(3) Porez na tvrtku prihod je grada odnosno općine na području koje
je sjedište, odnosno prebivalište obveznika toga poreza.

(4) Porez na tvrtku plaća se u roku od 15 dana od dana dostave rješenja
o razrezu toga poreza.

(5) Rješenje o razrezu poreza na tvrtku donosi tijelo nadležno za utvrđivanje
poreza prema sjedištu ili prebivalištu obveznika poreza na tvrtku.

5. Porez na korištenje javnih površina

Članak 43.

Porez na korištenje javnih površina plaća se u visini, na način i pod
uvjetima koje propiše grad, odnosno općina

Članak 44.

Glede razreza, naplate, žalbe, obnove postupka, zastare i drugih postupovnih
odredaba pri plaćanju županijskih i gradskih, odnosno općinskih poreza
shodno se primjenjuju propisi o porezu na dohodak.

Članak 45.

(1) Zajednički porezi jesu:

1. porez na dohodak,

2. porez na dobit,

3. porez od priređivanja igara na sreću,

4. porez na promet nekretnina.

(2) Prihodi iz stavka 1. točke 1. i 2. ovoga članka dijele se između
države, općine, grada i županije.

(3) Prihodi iz stavka 1. točke 3. i 4. ovoga članka dijele se između
države, općine i grada.

(4) Udio općine i grada u porezu na dohodak iznosi 25%, županije 5%,
a Grada Zagreba 45%.

(5) Udio općine i grada u porezu na dobit iznosi 20%, a županije 10%.

(6) Udio općine i grada u porezu od priređivanja igara na sreću iznosi
50%.

(7) Udio općine i grada u porezu na promet nekretnina iznosi 60%.

(8) Jedinicama lokalne samouprave i uprave pripadaju zajednički porezi
u postocima utvrđenim ovim Zakonom ostvareni na njihovu području.

Članak 46.

(1) Općina, odnosno grad može obveznicima sa svoga područja na dio poreza
na dohodak koji mu pripada po odredbama ovoga Zakona propisati niže plaćanje
poreza na dohodak do 30% (koeficijent 0.70).

(2) Grad iznad 40.000 stanovnika može obveznicima ss svoga područja
na dio poreza na dohodak koji mu pripada po odredbama ovoga Zakona propisati
dodatno plaćanje poreza na dohodak (prirez na porez na dohodak) do 30%
(koeficijent 1,30).

(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka Grad Zagreb može propisati
stopu prireza poreza na dohodak do 60% (koeficijent 1,60).

(4) Prirez na porez na dohodak po odredbama ovoga članka plaća se po
stopi koju utvrdi jedinica lokalne samouprave i pripada jedinici lokalne
samouprave i uprave na području koje je prebivalište obveznika prireza.

Članak 47.

Prihodi kotara s posebnim samoupravnim položajem jesu:

1. prihodi od vlastite imovine u smislu članka 53. stavka 1. točke 1.,
2., 4. i 5. Ustavnog zakona o ljudskim pravima i slobodama i o pravima
etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina u Republici Hrvatskoj ("Narodne
novine", br. 34/92. pročišćeni tekst),

2. posebni općinski i kotarski porezi i pristojbe, u skladu s posebnim
zakonom,

3. pomoć i dotacije Republike Hrvatske predviđene državnim proračunom,
odnosno posebnim zakonom,

4. drugi prihodi utvrđeni posebnim zakonom.

Članak 48.

(1) Općini i gradu na području kojih se prihodi općina i gradova, uz
prosječno porezno opterećenje, ostvaruju po stanovniku ispod županijskog
prosjeka, izuzevši gradove iznad 40.000 stanovnika, županija osigurava
dotaciju iz županijskog proračuna u visini razlike između ostvarenih prihoda
po stanovniku i 75% županijskog prosjeka prihoda po stanovniku.

(2) Dotacija iz stavka 1. ovoga članka ne može se osigurati općini i
gradu čija je visina prireza na porez na dohodak manja od 1,0. a i stope
lokalnih poreza i visina iznosa poreza niže od zakonom propisanih najviših
stopa, odnosno visine iznosa poreza.

Članak 49.

(1) Županiji na području koje se prihodi županije, općina i gradova,
uz prosječno porezno opterećenje, ostvaruju po stanovniku ispod republičkog
prosjeka, izuzevši Grad Zagreb, Republika osigurava dotaciju iz državnog
proračuna u visini razlike između ostvarenih prihoda po stanovniku i 75%
republičkog prosjeka prihoda po stanovniku.

(2) Dotacija iz stavka 1. ovoga članka ne može se osigurati županiji
na području koje je visina prireza na porez na dohodak manja od 1,0, a
stope poreza i visina iznosa poreza niže od zakonom propisanih najviših
stopa, odnosno visine iznosa poreza.

Članak 50.

Za određene poslove od interesa za Republiku, Republika može jedinicama
lokalne samouprave i uprave odobriti namjensku dotaciju i pomoć za općine
i gradove koji su stradali od ratnih razaranja ili pomoć ovisno o značaju
i značenju određenoga posla.

Članak 51.

(1) Za poslove državne uprave koji se obavljaju u jedinicama lokalne
samouprave i uprave sredstva se osiguravaju u državnom proračunu.

(2) Ako se pojedini poslovi iz samoupravnog djelokruga prenose iz nadležnosti
jedne jedinice lokalne samouprave i uprave u nadležnost druge jedinice
lokalne samouprave i uprave, prenositelj poslova mora za obavljanje tih
poslova osigurati sredstva.

III. NAČIN FINANCIRANJA

1. Proračun

Članak 52.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave ima proračun.

(2) U proračunu se iskazuju svi prihodi koji pripadaju jedinici lokalne
samouprave i uprave te svi rashodi za poslove iz njezina samoupravnog djelokruga.

(3) U proračunu se iskazuju svi primici i izdaci u svezi s imovinom
u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i uprave.

(4) Prihodi i rashodi proračuna moraju biti uravnoteženi.

Članak 53.

Jedinice lokalne samouprave i uprave sastavljaju bilancu imovine u kojoj
iskazuju vrijednost svoje imovine u skladu s računovodstvenim propisima.

Članak 54.

Sredstva koja tijela jedinice lokalne samouprave i uprave te ostali
korisnici proračunskih sredstava ostvare obavljanjem vlastite djelatnosti
unose se u vlastiti proračun.

Članak 55.

(1) Proračun donosi predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave
i uprave.

(2) Proračun se donosi za kalendarsku godinu i vrijedi za godinu za
koju je donesen.

Članak 56.

Županijsko poglavarstvo daje smjernice za izradu proračuna jedinicama
lokalne samouprave na svojemu području.

Članak 57.

Prijedlog proračuna utvrđuje poglavarstvo jedinice lokalne samouprave
i uprave na osnovi zahtijeva korisnika proračunskih sredstava.

Članak 58.

(1) Proračun mora biti donesen prije početka godine na koju se odnosi.

(2) Ako proračun ne bude donesen prije početka godine, donosi se odluka
o privremenom financiranju, i to najduže za razdoblje od tri mjeseca.

(3) Privremeno financiranje, prema odredbi stavka 2. ovoga članka, može
se vršiti najviše do svote koja odgovara prosječnoj mjesečnoj svoti ostvarenih
ukupnih proračunskih prihoda za zadnje tromjesečje protekle godine.

(4) Odluku o privremenomu financiranju donosi predstavničko tijelo jedinice
lokalne samouprave i uprave.

(5) Ako ni nakon proteka roka iz stavka 2. ovoga članka ne bude donesen
proračun, župan, gradonačelnik iIi općinski načelnik izvršavat će neophodne
isplate tekućih izdataka u skladu sa statutarnim ovlaštenjima u iznimnim
okolnostima.

(6) Povjereniku Vlade, u smislu članka 71. Zakona o lokalnoj samoupravi
i upravi, koji je istovremeno i privremeni rukovoditelj proračuna, nadležna
tijela jedinice lokalne samouprave moraju, na njegov zahtjev, dati sve
podatke i informacije neophodne za raspored proračunskih sredstava.

(7) Privremeni rukovoditelj proračuna izvješćuje Vladu Republike Hrvatske
o mjesečnom izvršavanju proračuna po odredbama ovoga članka najkasnije
15 dana nakon isteka svakoga mjeseca.

Članak 59.

Proračun se objavljuje na način na koji se objavljuju odluke predstavničkoga
tijela jedinice lokalne samouprave i uprave i mora biti dostupan stanovnicima
toga područja.

Članak 60.

(1) Proračunska sredstava koriste se za namjene utvrđene posebnim zakonima
i odlukama jedinica lokalne samouprave i uprave.

(2) Svi korisnici proračunskih sredstava moraju sredstva koristiti za
utvrđene namjene, štedljivo i u skladu s propisima o korištenju, odnosno
raspolaganju tim sredstvima.

(3) Nadzor nad korištenjem proračunskih sredstava obavlja predstavničko
tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave samostalno ili na način utvrđen
statutom i Državni ured za reviziju.

Članak 61.

(1) Proračun ima opći i posebni dio.

(2) Opći dio sadrži:

- ukupnu svotu predviđenih prihoda i rashoda,

- tekuću rezervu proračuna kao neraspoređeni dio prihoda za rashode
koje pri donošenju proračuna nije bilo moguće predvidjeti ili za njih nije
bilo moguće osigurati dostatna sredstva,

- visinu prihoda koji se izdvajaju u stalnu rezervu,

- bilancu prihoda i rashoda proračuna, u kojoj se prihodi iskazuju po
izvorima i vrstama prihoda, a rashodi po osnovnim namjenama, i to po grupama
konta i po kontima,

- račun financiranja u kojemu se iskazuju zaduživanje jedinice i otplata
duga što je povezano s financiranjem salda bilance prihoda i rashoda,

- odredbe o pravima i obvezama korisnika proračunskih sredstava glede
izvršavanja proračuna.

(3) Posebni dio proračuna sadrži detaljan raspored rashoda po nositeljima,
korisnicima i namjenama.

Članak 62.

(1) Sredstva se raspodjeljuju i tijekom godine, u pravilu, stavljaju
se na raspolaganje svim nositeljima i korisnicima proračunskih sredstava
u okviru ostvarenih prihoda i ovisno o dospijeću obveza ako zakonom, općim
dijelom proračuna ili posebnim aktom jedinice lokalne samouprave i uprave
ili ugovorom s nositeljem i korisnikom proračunskih sredstava nije određeno
drukčije.

(2) Proračun se izvršava od 1. siječnja do 31. prosinca godine za koju
se donosi.

Članak 63.

Jedinica lokalne samouprave i uprave kojoj druga jedinica lokalne samouprave
i uprave ili država osigurava namjenska sredstva za financiranje društvenih
djelatnosti mora ta sredstva držati odvojena od vlastitih sredstava i može
ih koristiti samo za namjene za koje su osigurana.

Članak 64.

(1) Za izvršenje proračuna odgovorno je poglavarstvo jedinice lokalne
samouprave i uprave.

(2) Naredbodavatelj za izvršenje proračuna u cjelini jest predsjednik
poglavarstva (župan, gradonačelnik, općinski načelnik) ili osoba ovlaštena
za poslove proračuna i financija, u skladu sa statutom jedinice lokalne
samouprave i uprave.

(3) Rukovoditelj korisnika proračuna i nositelja sredstava jest naredbodavatelj
za izvršavanje proračuna u okviru sredstava ćiji je korisnik ili nositelj
zajedno s osobom ovlaštenom za računovodstvo ujedno i odgovoran za zakonitu
uporabu raspoređenih sredstava.

Članak 65.

Poglavarstvo mora predstavničkomu tijelu svoje jedinice lokalne samouprave
i uprave podnijeti izvješće o izvršenju proračuna u roku koji ono odredi.

Članak 66.

Izvješće o izvršenju proračuna poglavarstvo dostavlja tijelu nadležnom
za nadzor raspolaganja sredstvima, u skladu s posebnim propisima.

Članak 67.

(1) Tekuća rezerva proračuna (neraspoređeni dio prihoda) raspoređuje
se i koristi tijekom godine za nepredviđene i nedovoljno predviđene poslove
koji se financiraju iz proračuna.

(2) Sredstvima tekuće rezerve proračuna raspolaže poglavarstvo.

(3) Poglavarstvo može ovlastiti svoga predsjednika ili osobu ovlaštenu
za poslove proračuna i financija da do stanovite svote raspolaže neraspoređenim
prihodima.

Članak 68.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave može raspolagati onim prihodima
koji su bili uplaćeni u njen proračun do kraja godine.

(2) Tijekom godine jedinica lokalne samouprave i uprave može mijenjati
i dopunjavati svoj proračun.

(3) Izmjene i dopune proračuna obavljaju se po postupku koji je propisan
za donošenje proračuna.

(4) Proračun se može povećati ili smanjiti ako se prihodi ostvaruju
u većim ili manjim svotama od planiranih ili ako se planirani prihodi moraju
uskladiti s povećanim i smanjenim obujmom rashoda proračuna.

(5) Proračun se može izmijeniti ili dopuniti i tada kad u okviru ukupnog
obujma rashoda planirane proračunske rashode za pojedine namjene treba
drukčije rasporediti.

Članak 69.

(1) Ako prihodi tijekom godine ne pritjeću u predviđenoj visini, poglavarstvo
može, da bi održalo uravnoteženost proračuna, privremeno smanjiti svote
sredstava koje su u posebnomu dijelu proračuna raspoređene za pojedine
namjene ili privremeno zadržati korištenje tih sredstava.

(2) O odluci iz prethodnoga stavka poglavarstvo mora izvijestiti predstavničko
tijelo na prvoj sljedećoj sjednici i predložiti izmjenu proračuna.

Članak 70.

(1) Poglavarstvo može u okviru ukupnog obujma proračunskih sredstava
mijenjati namjenu i visinu sredstava koja su u proračunu raspoređena za
posebne namjene ako se time bitno ne ugrožava obavljanje poslova za koje
su sredstva bila utvrđena.

(2) O odluci iz prethodnog stavka poglavarstvo mora izvijestiti predstavničko
tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave na prvoj sljedećoj sjednici
i predložiti izmjenu proračuna.

Članak 71.

Ako se, radi neravnomjernog pritjecanja proračunskih prihoda izvršavanje
proračuna ne može uravnotežiti, za privremeno pokriće rashoda rabe se sredstva
rezerve jedinice lokalne samouprave i uprave.

Članak 72.

Svaka isplata iz proračuna mora za podlogu imati odluku nadležnog tijela
jedinice lokalne samouprave i uprave utvrđenog statutom, kojom se određuje
obveznost i isplate i njezina visina.

2. Godišnji obračun proračuna

Članak 73.

(1) Nakon isteka godine za koju je proračun donesen, predstavničko tijelo
donosi godišnji obračun proračuna.

(2) Godišnji obračun proračuna ima opći i posebni dio.

(3) Opći dio sadrži

ukupnu svotu ostvarenih prihoda,

- ukupnu svotu izvršenih rashoda,

- razliku između ostvarenih piihoda i izvršenih rashoda,

- odredbu o rasporedu viška prihoda,

- odredbu o načinu pokrića proračunskog manjka,

- pregled izvršenja bilančnog dijela prihoda i rashoda proračuna.

(4) Godišnji obračun proračuna sadrži i pregled nepodmirenih proračunskih
obveza jedinice lokalne samouprave i uprave

Članak 74.

Posebni dio godišnjeg obračuna u okviru bilance izvršenja proračuna
sadrži rashode izvršene po korisnicima i nositeljima sredstava i po osnovnim
i potankim namjenama.

Članak 75.

(1) Prijedlog godišnjeg obračuna proračuna utvrđuje poglavarstvo jedinice
lokalne samouprave i uprave i dostavlja ga predstavničkom tijelu do 15.
svibnja tekuće godine.

(2) Prijedlog godišnjeg obračuna proračuna treba dostaviti tijelu nadležnomu
za nadzor raspolaganja sredstvima do 15 travnja tekuće godine.

Članak 76.

(1) Uz godišnji obračun proračuna predstavničkomu tijelu treba dostaviti
i račune dobiti i gubitka javnih poduzeća, javnih ustanova i stalne rezerve
jedinice lokalne samouprave i uprave te stanje bilance imovine.

(2) Dio godišnjeg obračuna proračuna, u kojem je iskazano izvršenje
općeg dijela proračuna, objavljuje se na isti način na koji se objavljuje
i proračun.

3. Stalna rezerva

Članak 77.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave ustanovljuje stalnu rezervu
izdvajanjem dijela sredstava od ukupno ostvarenih godišnjih izvornih prihoda
u visini utvrđenoj proračunom.

(2) Dio proračunskih prihoda unosi se u rezervu privremeno svaki mjesec,
a konačno po godišnjem obračunu proračuna za proteklu godinu.

Članak 78.

Sredstva stalne rezerve mogu se koristiti za

1. podmirenje rashoda koji nastaju zbog izvanrednih okolnosti za koje
sredstva nisu osigurana u proračunu, kao što su napose: poplava, požar,
potres i druge prirodne nepogode, ekološke nesreće, suzbijanje zaraza,
suzbijanje stočnih zaraza, biljnih štetočina i izvanredne djelatnosti tijela
zaštite.

2. pozajmice proračunu ako se njegovi prihodi ne ostvaruju ravnomjerno,

3. pokriće proračunskog manjka.

Članak 79.

(1) Sredstva stalne rezerve mogu se davati u obliku pozajmice ili bez
obveze vraćanja.

(2) Sredstva za namjene iz članka 78. točke 1. i 3. ovoga Zakona u pravilu
se daju bez obveze vraćanja.

(3) Pozajmice za namjene iz članka 78. točke 2. ovoga Zakona moraju
se vratiti stalnoj rezervi najkasnije do kraja godine u kojoj su dana.

Članak 80.

(1) O korištenju sredstava stalne rezerve za namjene iz članka 78. točke
1. i 3. ovoga Zakona odlučuje predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave
i uprave.

(2) Predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave može ovlastiti
poglavarstvo da do stanovite svote odlučuje o sredstvima stalne rezerve
za namjene iz članka 78. točke 1. ovoga Zakona.

(3) O korištenju sredstava stalne rezerve za namjene iz članka 78. točke
2. ovoga Zakona odlučuje poglavarstvo jedinice lokalne samouprave i uprave.

Članak 81.

Uporaba sredstava stalne rezerve iskazuje se u godišnjem obračunu proračuna
jedinice lokalne samouprave i uprave.

4. Posebni računi

Članak 82.

(1) Određeni rashodi utvrđeni posebnim zakonima i odlukom predstavničkog
tijela jedinice lokalne samouprave i uprave mogu se financirati preko posebnih
računa.

(2) Preko posebnih računa financiraju se neobvezni rashodi koji zahtijevaju
utvrđivanje financijskih sredstava za više od jedne godine, poseban način
upisivanja i korištenja sredstava.

(3) O otvaranju posebnih računa odlučuje predstavničko tijelo jedinice
lokalne samouprave i uprave.

5. Zaduživanje

Članak 83.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave može se zadužiti jedino ako
Državni ured za reviziju ocijeni da vraćanje duga po osnovi zajma neće
ugroziti financiranje njenih rashoda.

(2) Jedinica lokalne samouprave i uprave može raspisati javni zajam
ili izdati obveznice (blagajničke zapise) po odobrenju Ministarstva financija.

Članak 84.

(1) Jedinica lokalne samouprave i uprave ne može se zadužiti radi financiranja
redovne djelatnosti tijela i korisnika svoga proračuna, osim kratkoročno,
i to ako se prihodi proračuna ne ostvaruju ravnomjerno tijekom godine.

(2) Jedinica lokalne samouprave i uprave može se zadužiti za financiranje
izgradnje, dogradnje, preuređenja ili prilagođenja objekata te nabave opreme
radi ostvarivanja trajnijih uvjeta za rad i djelovanje svojih tijela i
korisnika njezina proračuna.

Članak 85.

(1) O višegodišnjemu zaduživanju odlučuje predstavničko tijelo, a o
kratkoročnomu zaduživanju (za razdoblje do 6 mjeseci) poglavarstvo jedinice
lokalne samouprave i uprave.

(2) Ugovore o kreditu na osnovi odluke iz stavka 1. ovoga članka za
proračun zaključuje predsjednik poglavarstva ili osoba nadležna za poslove
proračuna i financija, na osnovi ovlaštenja predstavničkoga tijela jedinice
lokalne samouprave i uprave.

Članak 86.

Jedinica lokalne samouprave i uprave može davati jamstva korisnicima
proračuna i zaključivati zajmove do 20% vrijednosti vlastite imovine uz
prethodno mišljenje Državnog ureda za reviziju i odobrenje Ministarstva
financija.

6. Nadzor

Članak 87.

(1) Predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave samostalno
ili na način utvrđen statutom obavlja nadzor nad izvršavanjem proračuna
i njenim financijskim poslovanjem te svrsishodnom uporabom sredstava što
se proračunom raspoređuju za pojedine namjene.

(2) Poglavarstvo samostalno ili na način utvrđen statutom nadzire financijsko,
materijalno i računovodstveno poslovanje korisnika proračuna glede namjena,
opsega i dinamike korištenja sredstava.

Članak 88.

(1) Ministarstvo financija nadzire uporabu prihoda jeinica lokalne samouprave
i uprave.

(2) Ministarstvo financija može zahtijevati da Državni ured za reviziju
pregleda financijsko poslovanje jedinice lokalne samouprave i uprave glede
sigurnosti, pouzdanosti, ekonomičnosti, djelotvornosti, svrsishodnosti
uporabe sredstava općinskoga, gradskog i županijskog proračuna, u svezi
s poslovima države koji su preneseni na te jedinice.

(3) Predsjednik poglavarstva mora izvještaj o pregledu predložiti predstavničkomu
tijelu i odboru iz članka 87. stavka 1. ovoga Zakona i u roku od tri mjeseca
izvijestiti Ministarstvo financija o poduzetim mjerama na osnovi izvješća
o pregledu.

IV. KAZNENE ODREDBE

Članak 89.

(1) Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 1.000 DEM
kaznit će se za prekršaj:

1. porezni obveznik koji ne dostavi podatke za razrez poreza na nasljedstvo
i darove (članak 16. stavak 1. i 3.),

2. porezni obveznik koji ne dostavi podatke za razrez poreza na cestovna
motorna vozila i na plovne objekte (članak 19. stavak 4. i članak 22. stavak
2.),

3. porezni obveznik koji ne obračuna ili ne uplati porez na priređivanje
zabavnih i športskih priredaba u propisanom roku (članak 25.),

4. porezni obveznik koji ne obračuna ili ne uplati porez na potrošnju
u propisanomu roku (članak 32. stavak 3.),

5. porezni obveznik koji ne dostavi podatke za razrez poreza na kuće
za odmor (članak 38. stavak 2. i 3.),

6. porezni obveznik koji ne dostavi podatke o isticanju reklame (članak
41. stavak 1.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka odgovorna osoba u pravnoj
osobi kaznit će se novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 50 do
300 DEM.

Članak 90.

Iznosi novčanih kazni iz članka 89. ovoga Zakona izriču se u hrvatskim
dinarima prema srednjem tečaju DEM Narodne banke Hrvatske na dan izricanja
kazne.

Članak 91.

(1) Postupak za izricanje kazne u prvom stupnju za prekršaje zbog povreda
odredaba ovoga Zakona pokreće, vodi i rješenje o prekršaju donosi ispostava
Porezne uprave

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka mrože se izjaviti žalba
Središnjem uredu Porezne uprave.

(3) Postupak zbog povreda odredaba ovoga Zakona vodi se u skladu s odredbama
Zakona o porezu na dohodak

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 92.

(1) Porez koji se, prema odredbama ovoga Zakona, plaća u godišnjem iznosu,
iznimno u 1994. godini razrezuje se za cijelu godinu u iznosu propisanom
odlukom grada, odnosno općine.

(2) Odluke iz stavka 1. ovoga članka grad, odnosno općina mora donijeti
do 28. veljače 1994.

Članak 93.

Općina, odnosno grad mora odluku kojom propisuje visinu i način plaćanja
poreza dostaviti Ministarstvu financija u roku od 8 dana od dana njezina
donošenja.

Članak 94.

Proračun, izmjene i dopune proračuna i godišnji obračun, jedinica Iokalne
samouprave i uprave mora Ministarstvu financija dostaviti u roku od 15
dana od dana njihova donošenja.

Članak 95.

Odluka grada o prirezu na porez na dohodak mora se objaviti u "Narodnim
novinama" i stupa na snagu osmoga dana od objave.

Članak 96.

Nadzor na primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga
Zakona provodi Ministarstvo financija i tijela nadležna za nadzor javnih
prihoda.

Članak 97.

Ovlašćuje se ministar financija da po potrebi donosi podzakonske propise
i akte za provođenje ovoga Zakona.

Članak 98.

(1) Sredstva za materijalne rashode u osnovnom školstvu iz članka 11.
Zakona o osnovnom školstvu ("Narodne novine", br. 59/90. i 27/93.)
osiguravaju se u državnomu proračunu.

(2) Sredstva za troškove produženoga boravka i prehrane učenika te ostale
materijalne troškove koji nisu utvrđeni u državnom pedagoškom standardu
osiguravaju se u gradskom ili općinskom proračunu.

(3) Nositelj sredstava raspoređenih u Posebnom dijelu Državnog proračuna
za namjene iz stavka 1. ovoga članka jest Ministarstvo kulture i prosvjete.

(4) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka raspoređivat će i školama doznačivati
Ministarstvo kulture i prosvjete.

(5) Ovlašćuje se ministar kulture i prosvjete da po potrebi daje upute
za provođenje odredaba ovoga članka.

Članak 99.

Završne račune o izvršenju proračuna dosadašnjih općina za 1993. donosi
vijeće nove općine i grada na području kojeg se nalazi sjedište dosadašnje
općine, ukoliko predstavnička tijela novih općina ili gradova sporazumno
ne odluče drugačije.

Članak 100.

Naknadno uplaćeni prihodi proračuna dosadašnjih općina za 1993., nakon
1. siječnja 1994. uplaćivat će se na račune proračuna dosadašnjih općina
za 1994. godinu, na koje su uplaćivani prije primjene ovoga Zakona.

Članak 101.

Danom početka primjene ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o komunalnim
taksama ("Narodne novine", br. 11/73., 13/88. i 16/90.) i Zakon
o pripadnosti javnih prihoda Republici Hrvatskoj i jedinicama lokalne samouprave
i stopama republičkih poreza ("Narodne novine", br. 73/91, 18/92.
i 43/93.), Zakon o financiranju javnih potreba ("Narodne novine",
br. 58/90.), osim u dijelu što se odnosi na proračun Republike, Uredba
o privremenom financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave ("Narodne
novine", br. 22/93., 42/93. i 100/93.) i Uredba o financiranju jedinica
lokalne samouprave i uprave ("Narodne novine", br. 112/93).

Članak 102.

Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama",
a primjenjuje se od 1. siječnja 1994. godine.

Klasa: 015-01/93-01/04

Zagreb, 29. prosinca 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 116/1993-2267
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)