## Deklaracija o stanju međudržavnih odnosa Republike Hrvatske i Republike Slovenije

### NN 32/1999 (2.4.1999.), Deklaracija o stanju međudržavnih odnosa Republike Hrvatske i Republike Slovenije

# **ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA**

Polazeći od politike dobrosusjedstva i temeljnog opredjeljenja Republike
Hrvatske da sva otvorena pitanja sa susjednim zemljama rješava pregovorima,
a štiteći pritom legitimne interese Republike Hrvatske i njenih građana,

Vjerujući da se sva otvorena bilateralna pitanja između Republike Hrvatske
i Republike Slovenije mogu riješiti na obostrano prihvatljiv način, pridonoseći
daljnjem razvoju međusobnih prijateljskih odnosa, te ostvarenju težnji
obiju država da se integriraju u europske i euroatlantske institucije,

Poštujući izraženu želju hrvatske javnosti da se što prije i na pravičan
način, riješe sporna pitanja u odnosima Republike Hrvatske i Republike
Slovenije,

Uvažavajući stavove zastupnika Hrvatskoga državnog sabora iznesene tijekom
rasprave o stanju međudržavnih odnosa Republike Hrvatske i Republike Slovenije,

Potvrđujući Deklaraciju ovog Doma donesenu na sjednici održanoj 5. listopada
1994. godine kojom se Vlada Republike Hrvatske zadužuje da poduzme sve
potrebne mjere u cilju zaštite teritorijalne cjelovitosti i suverenosti
Republike Hrvatske na prostoru južno od kanala Sv. Odorika utvrđujući ništetnim
za Republiku Hrvatsku odredbe Zakona o ustanovljenju općina i odluke o
njihovim područjima, Parlamenta Republike Slovenije od 3. listopada 1994.
godine, prema kojem su u sastav općine Piran uvrštena naselja Škudelini,
Bužin, Mlini i Škrilje, a koja su sastavni dio Republike Hrvatske, Zastupnički
dom Hrvatskoga državnog Sabora donosi

## **DEKLARACIJU**

### **O STANJU MEĐUDRŽAVNIH ODNOSA REPUBLIKE HRVATSKE I REPUBLIKE SLOVENIJE**

1. Podržava se izvješće Vlade Republike Hrvatske o stanju odnosa s Republikom
Slovenijom.

2. Podržavaju se napori Vlade Republike Hrvatske da se pregovorima s
Vladom Republike Slovenije traže obostrano prihvatljiva rješenja za sva
otvorena pitanja, na način da doprinesu uključivanju obje susjedne države
u europske i euroatlantske integracije.

3. Vrednujući potrebu čuvanja ekoloških, marikulturnih i morfoloških
osobitosti akvatorija Piranskog zaljeva ocjenjuje se da Sporazum o pograničnom
prometu i suradnji, koji je potpisan od Hrvatske i Slovenije, ostvaruje
potrebne pretpostavke za intenzivnu i konstruktivnu suradnju svih tijela
susjednih država na obostranu korist i opću dobrobit, a osobito za unaprjeđenje
uvjeta života stanovništva obiju dražava koje živi u pograničnom području.

4. Polazeći od stanja na dan 25. lipnja 1991. godine i činjenice da
su i Republika Hrvatska i Republika Slovenija stranke ugovornice Međunarodne
konvencije UN o pravu mora iz 1982. godine, prilikom utvrđivanja granične
crte na moru između teritorijalnih mora dviju država, hrvatski predstavnici
(Vlada, Državna komisija za granice) dužni su zastupati stajališta u skladu
s odredbama članka 2. spomenute Konvencije, dakle zauzimati se da granična
crta na moru u Piranskom zaljevu bude utvrđena po kriteriju akvidistance
(jednake udaljenosti od obale), sredinom zaljeva, a dok se ta crta na moru
ne utvrdi obalne države su se dužne uzdržavati bilo kakvih oblika vršenja
vlasti preko središnje crte na moru u zaljevu.

5. Ukoliko se stavovi u pogledu granične crte na moru ne mogu uskladiti
u roku od 12 mjeseci Vlada Republike Hrvatske je ovlaštena zatražiti savjetodavno
mišljenje od Međunarodnog suda za pravo mora u Hamburgu ili druge odgovarajuće
međunarodne institucije.

6. U odnosu na kopnenu granicu između Republike Hrvatske i Republike
Slovenije gdje granična crta između Republike Hrvatske i Republike Slovenije
izlazi na obalu u Piranskom zaljevu Vlada Republike Hrvatske i Državna
komisija za granice obvezni su zastupati stajalište da se ona proteže na
svojoj najzapadnijoj točci na mjestu gdje kanal Sv. Odorika (novi tok rijeke
Dragonje) utječe u Piranski zaljev.

7. S obzirom da se vojarna bivše (agresorske) JNA na Sv. Geri nalazi
nesporno na teritoriju Republike Hrvatske, Hrvatski državni sabor zahtijeva
od Vlade Republike Hrvatske da od Vlade Republike Slovenije zatraži neodgodivo
povlačenje preostalih vojnika iz spomenute vojarne, (koja je skupa sa okolnim
zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske) i na tom području osigura suverenitet
Republike Hrvatske.

8. Hrvatski državni sabor podupire stajališta Vlade Republike Hrvatske
glede vlasništva i uprave nad Nuklearnom elektranom Krško (NEK). Hrvatski
državni sabor drži neprihvatljivim jednostrano proglašenje NEK javnim poduzećem
Republike Slovenije, te akt obustave isporuke električne energije za HEP,
protivno temeljnoj ugovornoj dokumentaciji.

9. Hrvatski državni sabor smatra problem štednje hrvatskih građana u
Ljubljanskoj banci kao jedno od najtežih otvorenih pitanja. Hrvatski državni
sabor podupire opravdane zahtjeve Republike Hrvatske da osigura svu potrebnu
političku, pravnu i materijalnu potporu svojim državljanima - štedišama
Ljubljanske banke, koji su oštećeni jednostranim potezima slovenske strane.

10. Hrvatski državni sabor upozorava na čestu pojavu otpuštanja radnika
- hrvatskih državljana - u Republici Sloveniji, koji nakon otpuštanja ostaju
bez potrebne zdravstvene, socijalne, pravne i druge zaštite. Hrvatski državni
sabor obvezuje Vladu Republike Hrvatske da podnese izvješće Hrvatskom državnom
saboru o ovome problemu, kao i mjerama koje Vlada Republike Hrvatske čini
kako bi ublažila posljedice nastale uslijed gore navedene pojave.

11. Prije konačnog potpisivanja ugovora o utvrđivanju graničnih crta
na moru i kopnu Vlada Republike Hrvatske obvezna je Zastupničkom domu Hrvatskoga
državnog sabora podastrijeti na potvrdu usaglašeni tekst ugovora koji namjerava
potpisati s vlastima Republike Slovenije.

12. Vlada Republike Hrvatske obvezuje se da u roku od 3 mjeseca izvijesti
Zastupnički dom Hrvatskoga državnog Sabora o postignutim dogovorima ili
neuspjehu dogovora s Vladom Republike Slovenije o svim pitanjima uređenja
kopnene granice (u svim spornim slučajevima), granice na moru, nuklearne
elektrane u Krškom, štednji hrvatskih građana u Ljubljanskoj banci i razrješenju
imovinsko-pravnih pitanja između dvije države.

Klasa: 018-01/99-01/05
Zagreb, 26. ožujka 1999.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Potpredsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**Vladimir Šeks, dipl. iur.,** v. r.

Ostalo, NN 32/1999-636