## Statistički standardi za Strukturno-poslovno istraživanje industrije (IND-21/SPS)

### NN 78/2003 (14.5.2003.), Statistički standardi za Strukturno-poslovno istraživanje industrije (IND-21/SPS)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

963

Na temelju članka 12. Zakona o
državnoj statistici (»Narodne novine« broj 52/94.) Državni zavod za statistiku
određuje

## STATISTIČKE STANDARDE

### ZA STRUKTURNO-POSLOVNO ISTRAŽIVANJE INDUSTRIJE (IND-21/SPS)

I. UVOD I POJAM INDUSTRIJE

Strukturno-poslovna istraživanja
nova su statistička istraživanja u Republici Hrvatskoj. Osiguravanje standardiziranih
statističkih informacija svim sudionicima na zajedničkom tržištu Europske unije
(u daljnjem tekstu EU) kao i na svjetskim tržištima, temeljni je zahtjev koji
proizlazi iz međunarodnog procesa statističkih harmonizacija. Ovaj opsežan
zahtjev implicira izgradnju nacionalnog statističkog sustava koji će
primijeniti međunarodno harmoniziran konceptualni okvir pri kompiliranju i
proizvodnji statističkih podataka iz različitih statističkih istra­živanja.
Jedan korak u približavanju ovom opsežnom i dugo­ročnom zadatku svrha je izrade
ovih statističkih standarda. Naime, informacije koje se osiguravaju iz
administrativnih poslovnih evidencija (npr. FINE) nedostatne su i međunarodno
neusporedive, i ne mogu osigurati pouzdan i usporediv metodološki okvir za potrebe
analiza poslovanja i strukture pojedinih segmenata nacionalnog gospodarstva, pa
tako niti za sektor industrije. Stoga je temeljni cilj Strukturno-poslovnog
istraživanja industrije (u daljnjem tekstu IND-21/SPS) proizvodnja međunarodno
harmoniziranih statističkih strukturno-poslovnih pokazatelja za sektor
industrije koji će se koristiti za analizu strukture industrijskog sektora,
karakterističnih jedinica koje obavljaju industrijske djelatnosti, njihov
ustroj i organizaciju, konkurentnost i uspješnost poslovanja te njihov
pojedinačni doprinos kako sektoru industrije tako i ukupnom gospodarstvu.

Nadalje, potpisivanjem Sporazuma
o stabilizaciji i pridru­živanju (SSP) između Republike Hrvatske (RH) i EU-a i
donesenih mjera Vlade RH u okviru Plana provedbe SSP-a za razdoblje od 2001. do
kraja 2006., proizlazi obveza usklađivanja i službene statistike RH sa
statistikom EU-a. U tom cilju intenziviran je rad na daljnjem usklađivanju
koncepta statistike industrije RH prema zahtjevima EU-a tijekom 2002. i 2003. Rezultat
tog rada je i razdvajanje Godišnjeg izvještaja industrije (IND-21) na dva
samostalna istraživanja: PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji
(IND-21/PRODCOM)1) i Strukturno-poslovno istraživanje
industrije (u daljnjem tekstu IND-21/SPS), za koja EU koristi posebne koncepte,
definicije i klasifikacije. Daljnji razvoj i cjelovita harmonizacija statistike
industrije s istim statistikama EU-a predviđeni su okvirno do kraja 2006. i
pretpostavljen je cilj pri izradi ovih statističkih standarda.

Naziv »Strukturno-poslovno
istraživanje«, preuzet je od istovrsnih statistika EU-a i njihove Uredbe o
Strukturno-poslovnim statistikama (SBS-*R*)2) kojom je
propisan sadržaj, definicije, klasifikacije i druge norme kojih se treba
pridržavati u primjeni SBS-*R*. Primjena SBS-*R* obvezatna je za
statistike svih država članica EU-a kao i za statistike svih država kandidata
koje se žele pridružiti EU. Po konceptu Eurostata, Statističkog ureda EU-a,
Strukturno-poslovne statistike (u daljem tekstu SPS) integralni su dio Teme 44:
Statistike ekonomske djelatnosti poduzeća, unutar potpodručja III. B Poslovne
statistike3). Nazivom »strukturno-poslovne« EU želi naglasiti
da se radi o statistikama kojima je cilj utvrditi strukturu ekonomske
djelatnosti poduzeća i rezultate njihovog poslovanja, a osnovni izvor podataka
su poslovni računi poduzeća.

Razlozi donošenja SBS-*R*
od strane EU-a ujedno su i razlozi uvođenja IND-21/SPS statistika u RH, a
ograničeni su na dio ukupnog gospodarstva koji se odnosi na sektor industrije.
U SBS-*R* za sektor industrije propisana su opća obilježja, definicije i
klasifikacije u Dodatku 1. Opći modul i posebna obilježja, definicije i
klasifikacije u Dodatku 2. Strukturno-poslovne statistike industrije, a
uključuju rokove i ostale zahtjeve za transmisiju SBS nacionalnih podataka u
Eurostat4).

Upućivanje
na izvorni statistički propis EU-a ili drugi međunarodni statistički standard
bit će prikazan slijedom navoda u tektsu ovih standarda. Navođenje izvornog
statističkog normativa koji je u cijelosti ili djelomično preuzet u ovim
standardima, nužno je zbog uvođenja novih pojmova i definicija koji se
razlikuju od dosadašnje statističke teorije i prakse, te treba izbjeći
eventualnu zabunu pri njihovom interpretiranju od strane korisnika ili
poistovjećivanja s nekim sličnim ili istim izrazima koji se koriste u drugim
statističkim istraživanjima RH u nekom drugom kontekstu.

SEKTOR INDUSTRIJE (POJAM)

Pojam
sektora industrije koji se koristi u ovom IND-21/SPS istraživanju, definiran je
s tri područja iz NKD-a5): *C - Rudarstvo i vađenje, D -
Prerađivačka industrija i E* *- Opskrba električnom energijom, plinom i
vodom*, odnosno s NKD odjeljcima djelatnosti od 10. do 41. Definicija ovog
pojma sektora industrije sukladna je definiciji sektora industrije iz SBS-*R*
EU-a, jer je NKD strukturom i opisima djelatnosti izveden iz Statističke
klasifikacije ekonomskih djelatnosti EU-a, NACE Rev. 16) i
razlikuje se samo na razini podrazreda NKD-a (peteroznamenkasta brojčana
oznaka), koji su uvedeni zbog specifičnih nacionalnih zahtjeva. Nacionalna
raščlamba NKD-a nema neposredan utjecaj na rezultate IND-21/SPS istraživanja,
jer su statističke jedinice i njihov obuhvat utvrđene na razini skupina
djelatnosti NKD-a (troznamenkasta brojčana oznaka).

USPOREDIVOST S PRETHODNIM
SERIJAMA PODATAKA

Isti
pojam sektora industrije, DZS koristi u godišnjim istra­živanjima industrije
(IND-21) počevši od 1995., a u mjesečnim istraživanjima industrije (IND-1) od
1997. Prvi prikupljeni, obrađeni i objavljeni podaci o strukturi industrijske
proizvodnje po konceptu ESA 957) EU-a (i izabranih varijabli
SBS-*R*) odnose se na serije podataka iz Godišnjeg izvještaja industrije
(IND-21) za sljedeće godine: od 1998. do 2001. U navedenom razdoblju provodilo
se zajedničko IND-21 istraživanje za PRODCOM istra­živanje o industrijskoj
proizvodnji (tabela 1.), i dio SPS istra­živanja Elementi računa proizvodnje
(tabele: 2. i 3.). U 2003. zajedničko IND-21 istraživanje revidirano je i
razdvojeno u dva samostalna istraživanja zbog potrebe usklađivanja nacionalnih
statistika industrije s konceptom, definicijama i klasifikacijama statistika
industrije EU-a odnosno Eurostata koji je nadležan za realizaciju kontinuiranog
procesa statističkih integracija država koje su već članice EU-a kao i onih
koje se pripremaju to postati.

II. KONCEPTI I DEFINICIJE
IND-21/SPS ISTRAŽIVANJA

STATISTIČKE JEDINICE

U praksi većina jedinica obavlja
više različitih vrsta djelatnosti. Potreban je širok raspon informacija kako bi
se stvorila cjelovita statistička slika o nekoj ekonomskoj djelatnosti.
Ustrojstvena razina na kojoj je moguće prikupiti podatke varira u odnosu na
vrstu podataka. Kako bi se na zadovoljavajući način moglo promatrati i
analizirati podatke, nužno je definirati obitelj statističkih jedinica *(family
of* *statistical units).* One čine sastavne dijelove za razvrstavanje u
odgovarajuću klasifikaciju s obzirom na podatke koje treba prikupiti. Zato je
važno da statističke jedinice budu razvrstane prema NKD-u na isti način u svim
statističkim istraživanjima, što će omogućiti objedinjavanje statističkih
podataka i spriječiti dupliciranje i neobuhvaćenost podataka. Prema
metodologiji NKD-a**8)**, izrađenoj temeljem Uvoda u NACE
Rev 1, karakteristične jedinice koje obavljaju određene djelatnosti
razvrstavaju u glavnu, sporednu i pomoćnu djelatnost na temelju jasno utvrđenih
kriterija, a treba ih voditi u statističkim registrima i raznim adresarima.
Kriteriji za razvrstavanje statističkih jedinica iz uvoda u NACE Rev 1 navedeni
su u EU normativu »Uredba o statističkim jedinicama za promatranje i analizu
proizvodnog sustava EU-a«9), a usklađeni su s metodološkim
okvirom ESA 95.

Različite vrste statističkih
jedinica koriste se za različite potrebe, ali *svaka je jedinica poseban
entitet* koji je definiran tako da ga je moguće prepoznati i odrediti, te
izbjeći zamjenjivanje s bilo kojom drugom vrstom jedinice. To može biti
prepoznatljiva pravna ili fizička jedinica ili statistička konstrukcija.
Nastavno ćemo navesti *nazive, definicije i opise statističkih jedinica za
poslovna istraživanja industrije,* koji su preuzeti iz EU-a, a prvi puta su
se primijenili u revidiranom istraživanju IND-21 za 1998. Postupno će se
uvoditi u sva istraživanja statistike industrije, kako bi se osigurala
konzistentnost pokazatelja statistike industrije i njihova usporedivost s
EU-om.

Za IND-21/SPS istraživanje
izabrane su statističke jedinice pod nazivom: poduzeće i lokalna jedinica po
vrsti djelatnosti (u daljnjem tekstu lokalni JVD). Izabrane statističke
jedinice korištene su pri izradi *Adresara statističkih jedinica* za ovo
istraživanje. S obzirom na izuzetnu važnost ove materije posebno za
interpretaciju dobivenih pokazatelja i nepostojanja konzistentne statističke
terminologije u RH, nastavno dajemo njihove pojedinačne definicije preuzete iz
standarda EU-a, i naziv na izvornom engleskom jeziku, u zagradi.

**Poduzeće** (*Enterprise*) je najmanja kombinacija pravnih
jedinica koja čini organizacijsku jedinicu za proizvodnju dobara i usluga, ima
određeni stupanj autonomije pri odlučivanju, posebno pri raspoređivanju
vlastitih resursa. Poduzeće obavlja jednu ili više djelatnosti na jednoj ili
više lokacija. Poduzeće može biti samo jedna pravna jedinica.

**Lokalni JVD** (*Local Kind-of Activity Unit - LKAU*) čini dio
JVD-a koji odgovara lokalnoj jedinici. Svaki JVD mora imati najmanje jedan *lokalni
JVD*. Međutim, JVD se može formirati od dijelova jedne ili više lokalnih
jedinica, koje mogu u određenim okolnostima obavljati samo određeni broj
pomoćnih djelatnosti. U tom slučaju treba dodatno razvrstati lokalne jedinice.
Lokalni JVD grupira sve dijelove jednog poduzeća koji pridonose obavljanju
jedne djelatnosti, u ovom istraživanju na razini 3-znamenkastog razreda NKD-a,
a koje su locirane na jednom zemljopisnom utvrđenom mjestu (u ovom istraživanju
»županija«). Svako poduzeće mora imati najmanje jedan *lokalni JVD,* jer
skup svih lokalnih JVD-a uključenih u istu ili sličnu vrstu aktivnosti
predstavlja djelatnost po načelu »čistih djelatnosti«.

Između poduzeća i lokalnog JVD-a
postoji hijerarhijski odnos. Poduzeće sadrži jedan ili više lokalnih JVD-a, ali
lokalni JVD uvijek pripada samo jednom poduzeću. Dodatno, lokalni JVD sukladan
je operativnoj definiciji pojma »pogon« (*Establishment*) prema svjetskom
statističkom standardu UN-a navedenom u uvodnom dijelu ISIC Rev. 3.10)

**Dodatna objašnjenja za statističke
jedinice**

S obzirom na činjenicu da je
»lokalni JVD« pojmovno određen drugim statističkim jedinicama: lokalnom
jedinicom i jedinicom po vrsti djelatnosti (JVD), u nastavku ih objašnjavamo:

**Lokalna jedinica** *(Local unit - LU)*11)
je poduzeće ili njegov dio (npr. radionica, tvornica, skladište, ured, rudnik,
stovarište) smješteno na zemljopisno određenom mjestu. Na svakom od tih mjesta
obavlja se neka gospodarska djelatnost za koju je zaposlena jedna ili više
osoba (nekad i samo dio radnoga vremena), za jedno te isto poduzeće.
Zemljopisno identificirano mjesto mora biti strogo definirano. Dvije jedinice
koje pripadaju istom poduzeću na različitim lokacijama, smatraju se kao dvije
lokalne jedinice. Jedna *lokalna jedinica* može se protezati kroz nekoliko
susjednih administrativnih područja, a u tom je slučaju, prema konvenciji,
poštanska adresa odlučujuća.

**Jedinica prema vrsti
djelatnosti – JVD** (*Kind-of
Activity Unit - KAU*) čine dijelovi poduzeća koji pridonose izvođenju
djelatnosti na razini razreda djelatnosti (4-znamenkasta brojčana oznaka)
NKD-a, u skladu s EU kriterijem. Većina institucijskih jedinica obavlja više od
jedne vrste djelatnosti u svojoj ulozi »proizvođača«. Zbog naglašavanja
tehničko-ekonomskog odnosa dijele se temeljem vrste djelatnosti. JVD odgovara
jednoj operacijskoj potpodjeli poduzeća. Razvrstava se temeljem njene vlastite
glavne djelatnosti i trebali bi se uvijek razdvojiti kada obavljaju neku od
sekundarnih djelatnosti poduzeća. Međutim, ako ih je nemoguće razdružiti JVD
može proizvoditi i proizvode iz nekog drugog razreda djelatnosti na račun
sekundarnih djelatnosti koje se ne mogu izdvojeno obračunati zbog
neraspoloživih računovod­stvenih podataka. Informacijski sustav poduzeća treba
za svaki JVD osigurati (procjenom ili obračunom) barem podatke o vrijednosti
proizvodnje, međupotrošnje, troškova radne snage, operativne viškove, broj
zaposlenih i podatke o formiranju bruto investicija u fiksni kapital. Entiteti
koji obavljaju samo pomoćne djelatnosti za svoje poduzeće (npr. funkcija nabave
i prodaje) ne mogu se smatrati samostalnim JVD-om.

Koncepte i definicije nekih
općih pojmova i pravila12) koji se koriste u IND-21/SPS
istraživanju, navodimo nastavno (osim već opisanih statističkih jedinica) prema
redoslijedu sastavljanja raču­na proizvodnje, a ne po abecednom redu.

OUTPUT*(Output)*

Proizvodnja označava proces ili
obradu, a output predstavlja rezultat/izlaz iz te proizvodnje. *Output se
sastoji* od svih dobara i usluga proizvedenih tijekom obračunskog
(referentnog) razdoblja, unutar granice proizvodnje. Prema SBS i ESA
definicijama, u granicu proizvodnje ulazi: a) tržišna proizvodnje, b)
proizvodnja proizvoda za vlastitu finalnu uporabu, tj. vlastite bruto
investicije u fiksni kapital (*uključuje* još i proizvodnju proizvoda za
vlastitu finalnu potrošnju, ali samo u sektoru kućanstva) i c) ostalu netržišnu
proizvodnju tj. onu koja se isporučuje jedinicama besplatno ili po cijenama
koje nisu ekonomski značajne. Vrijednost outputa se uvijek obračunava po
bazičnim cijenama, a bilježi se kada je proizveden, a ne kada je naplaćen od
kupca.

Output je ovdje definiran u
kontekstu računa proizvodnje ESA 95 i SNA 93, što znači da se odnosi na lokalni
JVD i na poduzeće, a ne na proces proizvodnje.

BAZIČNA CIJENA*(Basic
price)*

Bazična cijena je *cijena koju
prima proizvođač* od kupca za jedinicu dobra ili usluge koju je proizveo kao
*output* i umanjena za cjelokupan porez na tu jedinicu koji se obračunava
kao posljedica proizvodnje ili prodaje (tj. porez na proizvode), te *uvećana
za cjelokupni iznos subvencija*na tu jedinicu, a koje su rezultat
proizvodnje ili prodaje (tj. subvencije na proizvode). Transportne usluge *uključuju
se* u bazičnu cijenu uvijek ako ih proizvođač naplaćuje istim računom, čak i
ako su iskazane kao zasebna stavka na računu. Međutim, ako proizvođač izdaje
poseban račun za transportne usluge one se *ne uključuju* u bazičnu
cijenu.

INTERMEDIJARNA POTROŠNJA **–***(Intermediate consumption)*

Intermedijarna potrošnja
predstavlja vrijednost svih dobara i usluga korištenih kao input (ulaz) u
proizvodnju i potrošenih za vrijeme proizvodnog procesa, osim potrošnje fiksne
aktive (zgrade, strojevi, oprema, zemljište), čija se potrošnja bilježi kao
potrošnja fiksnog kapitala.

Vrijednost intermedijarnih
dobara i usluga obračunava se po kupovnim cijenama (isključujući odbitni PDV)
sličnih dobara i usluga u vrijeme ulaza u proizvodni proces. Bilježe se na
sljedeći način: dobra se bilježe kada su stvarno potrošena (a ne kada su
kupljena i stavljena u skladište), a usluge se bilježe u vrijeme kupnje ili
nabave, osim transportnih usluga u specifičnim slučajevima (vidi objašnjenja za
retke 3 – 5).

BRUTO INVESTICIJE U FIKSNI
KAPITAL –*(Gross fixed capital formation)*

Mjere se ukupnom vrijednošću
fiksne aktive koju su nabavili proizvođači, minus sva rashodovana aktiva
tijekom obračunskog razdoblja, plus određena povećanja vrijednosti proizvedene
aktive (npr. ispodpovršinska aktiva, povećanje površine obradivog zemljišta,
unapređenje kvalitete i produktivnosti), koja je ostvarena proizvodnom
aktivnošću poslovnog subjekta (poduzeća).

Fiksna aktiva je opipljiva (npr.
zgrade, strojevi i oprema, obrađivana prirodna aktiva) i neopipljiva (npr.
istraživanje minerala, softver, umjetnički originali) koja je proizvedena kao output
nekog procesa proizvodnje, a koja se višekratno ili kontinuirano koristi u
procesu proizvodnje u razdoblju duljem od godinu dana.

POTROŠNJA FIKSNOG KAPITALA –*(Consumption of fixed capital)*

Potrošnja fiksnog kapitala
predstavlja smanjenje vrijednostii fiksne aktive koja se koristi u proizvodnji
tijekom obračunskog razdoblja, nastalog uslijed fizičkih kvarova, uobičajenog
zastarijevanja ili uobičajenih slučajnih obeštećenja.

BRUTO DODANA VRIJEDNOST –*(Gross
value added)*

Pema konceptu ESA i SNA definirana
je kao vrijednost proizvodnje umanjena za vrijednost intermedijarne potrošnje.
Mo­že se mjeriti bruto ili neto tj. prije ili nakon odbijanja potrošnje fiksnog
kapitala.

BDV mjeri doprinos što ga bruto
dodanom proizvodu (BDP-u) daje svaki pojedini proizvođač, vrsta djelatnosti ili
sektor. U ovim statističkim standardima račun proizvodnje mjeri doprinos što ga
BDP-u daju samo industrijski proizvođači, industrijske vrste djelatnosti i
industrijski dio za sektor nefinancijskih podu­zeća.

RAČUN PROIZVODNJE –*(Production
account)*

U računu proizvodnje bilježi se
djelatnost proizvodnje dobara i usluga prema konceptu ESA i SNA. To znači da
sadržaj računa nije određen samo pojmovnim okvirom, definicijama i
klasifikacijama, već i načinom na koji se tumači i primjenjuje u praksi. U
drugim kontekstima može imati drugačije značenje.

U račun proizvodnje ulaze tri
temeljna elementa: proizvodnja/output, intermedijarna potrošnja i potrošnja
fiksnog kapitala. Njegova je izravnavajuća stavka bruto dodana vrijednost, koja
se mjeri bruto ili neto tj. prije ili nakon odbijanja potrošnje fiksnog
kapitala.

OPĆE PRAVILO BILJEŽENJA I
VREDNOVANJA U RAČUNU PROIZVODNJE

U računu proizvodnje output se
bilježi kao izvor *(resource),* a intermedijarna potrošnja kao uporaba *(use).*
Output se vrednuje u bazičnim cijenama, a intermedijarna potrošnja u kupovnim
cijenama.

II. METODOLOŠKE UPUTE ZA
IND-21/SBS ISTRAŽIVANJE

1. SVRHA I CILJ ISTRAŽIVANJA

Svrha prikupljanja SBS podataka
je osigurati elemente za obračun računa proizvodnje po konceptu ESA 95 Europske
unije koji će se koristiti za sagledavanje temeljnih pokazatelja o poslovanju i
strukturi sektora industrije, te analizirati i valorizirati strukturne promjene
koje su se dogodile tijekom procesa pretvorbe i sagledati elemente koji mogu
osigurati njegov razvoj. Ciljevi ovog istraživanja su višestruki: a) osigurati
dovoljan broj pokazatelja o poslovanju, strukturi i vrijednosti u sektoru
industrije, svim relevantnim korisnicima statističkih podataka u RH, b)
postepeno usklađivanje statističkog praćenja industrije po konceptu EU-a za:
Strukturno-poslovne statistike u okviru izvršavanja obveze Državnog zavoda za
statistiku koje proizlaze iz SAP-a i međunarodne razmjene podataka sa
statističkim tijelima: Eurostatom, UN/ECE, FAO, OECD-om i drugim međunarodnim
institucijama, c) za osiguravanje inputa u nacionalne račune za sektor
industrije i d) poseban je cilj i svrha IND-21/SBS istraživanja osigurati
pouzdane i reprezentativne statističke podatke za ažuriranje ponderacijskog
sustava indeksa fizičkog obujma industrijske proizvodnje (kratkoročne
statistike industrije).

Dugoročni
je cilj ovako koncipiranog istraživanja i uspostava jedinstvenog metodološkog
okvira za objedinjavanje statističkih podataka iz proizvodnih, kratkoročnih i strukturnih
statistika industrije i uspostava statistički baziranog registara za sektor
industrije, kako bi se osigurale relevantne, točne, pouzdane i komparabilne
statističke informacije o naturalnim, vrijednosnim i strukturnim pokazateljima
ovog segmenta gospodarstva kako bi ih se mogle mjeriti, valorizirati i
analizirati sa svih aspekata na međunarodno usporediv način, te donijeti
adekvatne mjere koje će utjecati na njihov rast i razvoj.

Usklađenost
ovih statistika sa SBS-*R za sektor industrije* u I. fazi uvođenja
IND-21/SPS statistika je uglavnom na na agregatnoj razini, dok će se njihova
raščlamba na razinu svih varijabli po SBS-*R* za sektor industrije uvesti
u okviru II. faze koja će implicirati i značajno proširenje (planirano je za
2005.) sadržaja ovog istraživanja.

2. PREDMET ISTRAŽIVANJA

Predmet IND-21/SPS istraživanja
industrije je struktura djelatnosti industrijskih poduzeća i onih
neindustrijskih koja u svom sastavu imaju dio ili dijelove koji obavljaju
industrijsku proizvodnju (razina lokalnih JVD-a). Podaci se istražuju za glavne
i sporedne djelatnosti industrijskih poduzeća (poduzeća i njihovi lokalni
JVD-i), kao i za sporedne industrijske djelatnosti neindustrijska poduzeća
(njihovi lokalni JVD-i), sve na razini skupine djelatnosti NKD-a (3-znamenkasta
brojčana oznaka). Struktura djelatnosti poduzeća istražuje se za RH ukupno i na
razini županije. Predmet su istraživanja i poslovne informacije poduzeća ili
njegovog dijela koji se bavi industrijskom proizvodnjom: elementi računa
proizvodnje u financijskom izrazu tj. podaci o intermedijarnoj potrošnji,
prihodima od prodaje proizvoda i ostalim prihodima, PDV-u i drugim porezima na
proizvodnju i uvoz, subvencijama i dotacijama, stanja zalihu i nedovršenoj
proizvodnji, i podaci o bruto plaćama zaposlenih. Prema istom konceptu
istražuju se i naturalni podaci o prosječnom broju zaposlenih poduzeća i
njihovih dijelova (lokalnih JVD-a) koji se bave industrijskom proizvodnjom, te
informacije o *e*-poslovanju poduzeća (anketa o elektroničkom poslovanju
poduzeća).

*Fizičke osobe, odnosno obrtnici*
koji se bave industrijskom proizvodnjom, *nisu predmet ovog istraživanja*
isključivo zbog nedostatka izvora za formiranje i redovito ažuriranje obuhvata
nužnog za njihovo redovito praćenje.

3. PERIODIKA I REFERENTNO
RAZDOBLJE ISTRAŽIVANJA

Istraživanje se provodi u
godišnjoj dinamici za referentno razdoblje od jedne kalendarske godine.
Kalendarska godina obuhvaća razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca godine iz
naslova istraživanja tako da se referentna godina poklapa s kalendarskom, kako
se i bilježe u poslovnim, knjigovodstvenim i drugim administrativnim
evidencijama.

4. STATISTIČKE JEDINICE
ISTRAŽIVANJA

Statističke jedinice IND-21/SPS
su trgovačka društva i druge pravne osobe i njihovi dijelovi koji se bave
industrijskom djelatnošću odnosno, rečeno statističkom terminologijom, to su
industrijska poduzećai lokalni JVD-i industrijskih i neindustrijskih
poduzeća. Industrijska poduzeća se uglavnom podudaraju s pravnim osobama koje
su u Registru poslovnih subjekata (RPS)13) razvrstane u glavnu
djelatnost nekog od podrazreda industrije tj. u područjima C, D i E po NKD-u
(odjeljci 10 do 41) bez obzira na njihove pravno-ustrojstvene oblike.
Statističke jedinice pod nazivom lokalni JVD-i, grupiraju se u glavnu i/ili
sekundarne djelatnosti industrijskih poduzeća kao i u sekundarne industrijske
djelatnosti neindustrijskih poduzeća (koja su u *Registru poslovnih subjekata
(RPS)* razvrstani u djelatnost izvan industrije).

Statističke jedinice – poduzeća
i lokalne JVD-e industrijskih i neindustrijskih poduzeća, utvrdio je DZS na
3-znamenkastoj razini skupine djelatnosti industrije: 10.1 do 41.0 i županije
(lokalitet).

Statističke jedinice koje ulaze
u obuhvat ovog istraživanja, neposredno određuje Državni zavod za statistiku
RH, i u tu svrhu izrađuje *Adresar statističkih jedinica za IND-21/SPS*za izvje­štajnu godinu koji sadrži sve statističke jedinice ovog
istraživanja, a dostavlja se svim sudionicima u provedbi IND-21/SPS istra­živanja
(vidi organizaciju provedbe).

Lokalni JVD-i poduzeća koja se
fizički nalaze izvan teritorija RH, *ne obuhvaćaju* se ovim istraživanjem.

5. OBUHVAT STATISTIČKIH
JEDINICA

Obuhvat statističkih jedinica
(poduzeća i lokalnih JVD-a) odnosno trgovačkih društava i drugih pravnih osoba
i njihovih dijelova koji se bave industrijskom djelatnošću *nije potpun*.
U IND-21/SPS istraživanju obuhvaćaju se statističke jedinice *s 10 i više
zaposlenih*, uz uvjet da tako obuhvaćen broj statističkih jedinica osigurava
učešće svake pojedinačne industrijske skupine NKD-a (od 10.1 do 41.0) *od
najmanje 90% u bruto dodanoj vrijednosti* odgovarajućeg odjeljka industrije
u RH. Drugim riječima, za obuhvat statističkih jedinica primjenjuje se »načelo
čistih djelatnosti«, a ne tzv. organizacijsko načelo (obuhvat prema glavnim
djelatnostima koje se vode u administrativnim registrima i evidencijama).
Fizičke osobe nismo obuhvatili u ovom istra­živanju.

Ukoliko se obuhvat, po kriteriju
učešća svake skupine NKD-a od najmanje 90% u bruto dodanoj vrijednosti
odgovarajućeg odjeljka NKD-a, ne postiže selekcijom s 10 i više zaposlenih,
obuhvatit će se i statističke jedinice s manje od 10 zaposlenih do granice
ciljanog obuhvata po kriteriju učešća u bruto dodanoj vrijednosti.

Obuhvat statističkih jedinica
određuje DZS u Adresaru statističkih jedinica za IND-21/SPS, koji se šalje
svakom Uredu državne uprave u županiji - službi za gospodarstvo (uredu za
statistiku), u daljnem tekstu županijskom uredu za statistiku, prilikom
distribucije obrazaca na teren. Ako taj županijski ured za statistiku smatra da
je neka statistička jedinica s gledišta županije važna, a nije uvrštena u
Adresar*IND-21/SPS*, treba dostaviti temeljne podatke o toj
jedinici u DZS. DZS će na temelju dostavljenih informacija utvrdi njihov značaj
s teritorijalnog/regionalnog aspekta (nije usklađeno s EU regionalnim pristupom
prema NUTS-u14) i s aspekta RH, te ga eventualno naknadno
uključiti u *Adresar IND-21/SPS.*

Adresarom IND-21/SPS obuhvaćene
su prema kriteriju selekcije sva trgovačka društva i druge pravne osobe i
njihovi dijelovi, koji su obavljali industrijsku djelatnost *tijekom
izvještajne godine, bez obzira na to jesu li je obavljale tijekom cijele godine
ili nisu, jesu li u toj godini započele s radom ili su tijekom te godine
prestale s radom, preregistrirale se u drugu djelatnost ili slično.*

6. IZVJEŠTAJNE JEDINICE
ISTRAŽIVANJA

Izvještajne jedinice u ovom se *istraživanju
podudaraju sa statističkomjedinicomnazvanompoduzeće*.
Izvještajne jedinice mogu biti: a) trgovačka društva, druge pravne osobe ili
njihovi dijelovi koji su u RPS-u razvrstani u djelatnost industrije, b)
trgovačka društva, pravne osobe koje nisu u RPS-u razvrstane u djelatnost
industrije, ali imaju dijelove koji se bave industrijskom djelatnosti, bez
obzira na to jesu li ti dijelovi pravno konstituirani ili nisu.

Izvještajne jedinice definirane
su Adresarom IND-21/SPS, a identifikacijski podaci za izvještajnu jedinicu
uglavnom su i identifikacijski podaci trgovačkih društava i drugih pravnih
osoba koje se bave industrijskom ili neindustrijskom djelatnosti. Izvještajne
jedinice dužne su dostaviti podatke za sve statističke jedinice koje se nalaze
u Adresaru IND-21/SPS, a koje su im ručno upisane (šifrirane) na obrazacu
IND-21/SPS u tabeli 1., a koje im dostavlja županijski ured za statistiku s
njihovog područja. U slučaju da je neka izvještajna jedinica prestala obav­ljati
industrijsku proizvodnju prema definicijama iz ovih standarda, dužna je o tome
pismeno obavijestiti nadležan županijski ured za statistiku odmah po primitku.

7. VRIJEME I METODA
ISTRAŽIVANJA

Podatke na obrascu IND-21/SPS
izvještajne jedinice dostav­ljaju nadležnom županijskom uredu za statistiku, u
roku koji im se odredi, a na temelju godišnjeg Programa statističkih istra­živanja
Republike Hrvatske.

U ovom istraživanju koristi se
izvještajna metoda. Izvje­štajne jedinice daju odgovarajuće podatke na obrascu
IND-21/SPS i to: a) za statističku jedinicu – poduzeće na temelju
knjigovodstvenih podloga, a za b) statističke jedinice – lokalne JVD-e i na
temelju stručnih procjena, ukoliko za sva tražena obilježja ne raspolažu
podacima u istim knjigovodstvenim evidencijama.

8. ORGANIZACIJA PROVEDBE
ISTRAŽIVANJA

U provođenju istraživanja
IND-21/SPS sudjeluju Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske (DZS) i
županijski uredi za statistiku.

Državni zavod za statistiku izrađuje
metodologiju, obrađuje podatke za Republiku Hrvatsku i županije i kontinuirano
osigurava stručnu pomoć županijskim uredima za statistiku, sastavlja Adresar
statističkih jedinica, tiska i distribuira obrasce i druge materijale potrebne
za provedbu istraživanja županijskim uredima za statistiku, koncentrira
materijal, kontrolira potpunost podataka, unosi podatke na magnetni medij,
računski i logički kontrolira podatke, analizira prve rezultate i objavljuje
podatke.

Državni zavod za statistiku po
potrebi održava instruktaže po pojedinim županijskim središtima i zajedno sa
statističarima županijskih ureda za statistiku neposredno obilazi statističke
jedinice, a o važnijim metodološkim poteškoćama razgovara izravno sa
statističkom jedinicom.

Županijski uredi za statistiku
pripremaju za distribuciju i distribuiraju materijal izvještajnim jedinicama
prema Adresaru IND-21/SPS i drugim DZS zahtjevima, brinu se da u roku dobiju
ispunjene izvještaje, kontroliraju potpunost i točnost podataka, kontroliran
materijal šalju u DZS i tijekom kontrole i obrade u DZS-u, na njegov zahtjev,
provjeravaju iskazane podatke u obrascima IND-21/SPS.

9. OBRADA, ANALIZA I
REZULTATI ISTRAŽIVANJA

Obrada podataka iz IND-21/SPS istraživanja
izvršit će se do razine skupine Nacionalne klasifikacije djelatnosti (NKD) za
Republiku Hrvatsku, a najvažnije obrade izvršit će se i za županije.

Prvi rezultati istraživanja
IND-21/SPS bit će objavljeni u Priopćenju DZS-a pod nazivom: »Elementi računa
proizvodnje i zaposlenici u industriji«, kao privremeni rezultati. Priopćenje
će biti dostupno i na web stranicama DZS-a: http://www.dzs.hr/, u roku
utvrđenom godišnjim Programom publiciranja DZS-a (također dostupan na navedenim
web-stranicama DZS-a).

Detaljnija obrada IND-21/SPS
istraživanja publicirati će se u Statističkom izvješću DZS-a, pod nazivom *Osnovni
strukturni podaci industrije, Godišnji izvještaj.* Napominjemo da su go­diš­nje
serije podataka za 1998. do 2001. objavljene pod nazivom Industrija, Godišnji
izvještaj industrije, zajedno s podacima iz IND-21/PRODCOM istraživanja za
navedene godine. Izabrani podaci ovog istraživanja objavit će se i u
Statističkom ljetopisu DZS-a, izvanrednim izdanjima i posebnim publikacijama
DZS-a.

Osim navedenih izdanja DZS-a,
podaci iz IND-21/SPS istraživanja bit će diseminirani Eurostatu i objavljeni u
publikacijama Eurostata npr. Strukturno-poslovne statistike *(Structural
Business Statistics, Candidate countries*) kandidatnih država. Primjenom
harmoniziranih statističkih normativa EU-a izabrani podaci iz ovog istraživanja
biti će pohranjeni i na Eurostatovu bazu podataka NewCronos (*Theme 4, Domain
SBS- collection annual enterprice statistics – dtf file and cc*). U dogledno
vrijeme DZS će i domaćim korisnicima izgraditi sličnu bazu i dostupnost
podacima na web stranicama DZS-a, dok će se meta podaci nalaziti na web
stranicama DZS-a već tijekom 2003.(npr. ovi statistički standardi, odmah nakon
objave u NN).

IV. UPUTE ZA ISPUNJAVANJE
OBRASCA
 IND-21/SPS

*Tko je dužan dostaviti
podatke, kako i do kada***.** Obrazac IND-21/SPS dostavlja se DZS-u godišnje, a
popunjavaju ga izvještajne jedinice odnosno trgovačka društva i drugi poslovni
subjekti u roku koji im je određen. Ukoliko pojedine izvještajne jedinice ne
raspolažu evidencijama na razini statističkih jedinica – lokalnih jedinica koje
su utvrđene Adresarom IND-21/SPS za referentnu godinu, izvještajne jedinice su
dužne podatke na temelju ocjene stručnjaka procijeniti.

*Način i redoslijed upisivanja
podataka*. Podaci se upisuju u obrazac
IND-21/SPS tako da se prvo popune identifikacijski podaci o izvještajnoj
jedinici, a zatim se popunjavaju podaci u tabeli 1. na razini poduzeća i
pripadajućih lokalnih JVD-a koje su utvrđeni Adresarom IND-21/SPS. Izvještajne
jedinice koje imaju više od sedam lokalnih JVD-a utvrđenih Adresarom IND-21/SPS
popunjavaju podatke u tabeli 1. za prvih sedam lokalnih JVD-a, a za preostale
lokalne JVD-e na još jednom obrascu IND-21/SPS. Na drugom obrascu IND-21/SPS
treba popuniti podatke samo za tabelu 1., a za sve ostale podatke (o
identifikaciji izvještajne jedinice, te tabele 2. i 3.) koji se traže u ovom
istraživanju, treba popuniti na prvom obrascu IND-21/SPS, koji trebaju
odgovorne osobe i potpisati.

Industrijske izvještajne
jedinice/poduzeća (pravne osobe registrirane u područjima C, D i E po NKD-u)
popunjavaju podatke u svim stupcima tabele 1. (za poduzeće ukupno, za
industrijske lokalne JVD-e i za neindustrijske djelatnosti poduzeća). Posebna
pravila vrijede kada podatke popunjavaju *neindustrijske izvještaj­ne
jedinice/poduzeća* (pravne osobe registrirane izvan područja C, D i E po
NKD-u), koje u svom sastavu imaju dio koji obavlja industrijsku djelatnost
(ovdje nazvan industrijski lokalni JVD). U tom slučaju, podatke u tabelama 1. i
2. treba popuniti izvještajna jedinica/poduzeće samo za svoje dijelove koji se
bave industrijskom proizvodnjom (djelatnosti NKD skupina 10.1 do 41.0), a
zadnji stupac za neindustrijske djelatnosti, treba biti nepopunjen (prazan).
Međutim, neindustrijska izvještajna jedinica dužna je popuniti tabelu 3.
odnosno Anketu o elektroničkom poslovanju za izvještajnu jedinicu u cjelini.

*Način distribucije i prikupljanja podataka* za IND-21/SPS istraživanje vezan je za izvještajne
jedinice/pravne osobe, a ne za njezine dijelove/pojedinačne lokalne JVD-e.
Utvrđen je Adresarom IND-21/SPS, iz razloga racionalizacije i smanjenja
troškova slanja statističkih podataka od strane izvještajnih jedinica i
županijskih ureda za statistiku, kao i radi pojednostavljenja unosa podataka,
jer se identifikacija izvještajne jedinice unosi samo jedanput za sve njezine
lokalne JVD-e. Jedan od razloga je i taj što financijske pokazatelje za lokalne
JVD-e mogu popuniti samo izvještajne jedinice/poduzeća koja kao pravne osobe s
njima i raspolažu.

A. ZAGLAVLJE OBRASCA
IND-21/SPS

U zaglavlju obrasca IND-21/SPS
popunjavaju se identifikacijski podaci za izvještajnu jedinicu (pravnu osobu)
iz statističkih i administrativnih evidencija. Podaci za vrstu posla, razdoblje
i godinu već su unaprijed utisnuti na obracu, a služe za potrebe obrade
podataka.

Redni
broj iz Adresara. Upisuje se šesteroznamenkasta brojčana oznaka. Redni broj
izvještajne jedinice (trgovačkog društva ili druge pravne osobe) prepisuje
nadležan županijski ured za statistiku iz Adresara IND-21/SPS za izvještajnu
godinu.

**1) PODACI O IZVJEŠTAJNOJ JEDINICI KOJA PODNOSI IZVJEŠTAJ.** Podatke popunjavaizvještajna jedinica
(trgovačko društvo ili druga pravna osoba) IND-21/SPS istra­ži­vanja iz svojih
administrativnih evidencija. Treba popuniti sljedeće podatke:

**a) IME** (tvrtka). Upisuje se skraćeni naziv izvještajne
jedinice, odnosno trgovačkog društva ili druge pravne osobe, kako je upisan u
Registar poslovnih subjekata (RPS) koji se vodi u Državnom zavodu za statistiku
RH.

**b) MATIČNI BROJ IZ REGISTRA
POSLOVNIH SUBJEKATA**. Upisuje se
osmeroznamenkasta brojčana oznaka za **MB** odnosno matični broj izvještajne
jedinice (trgovačkog društva ili druge pravne osobe) iz Obavijesti o
razvrstavanju DZS-a ili iz Adresara IND-21/SPS. U Adresar IND-21/SPS preuzeti
su podaci o matičnom broju MB pravnih osoba iz RPS-a sa stanjem na dan 31. 12.
izvještajne godine, odnosno MB-i koji su vrijedili u razdoblju od 1. 1. do 31.
12. izvještajne godine na koju se odnosi istraživanje. Na obrascu je već
unaprijed otisnuta »**0«**,aizvještajna jedinica treba
upisati ostalih sedam brojčanih oznaka MB-a.

**c) SJEDIŠTE** (tvrtka): županija, grad/općina, naselje, ulica i
broj, telefon. Upisuju se adresni podaci izvještajne jedinice (trgovačkog
društva ili druge pravne osobe), njena lokacija (županija) i telefon.

**d) DJELATNOST (podrazred).** Upisuje se peteroznamenkasta brojčana oznaka
podrazreda NKD-a (NN br. 3/97. i 7/97.) u koji je registrirana svaka
izvještajna jedinica (trgovačko društvo ili druga pravna osoba) prema svojoj
pretežnoj djelatnosti. Podaci o registriranom podrazredu NKD-a izvještajna
jedinica prepisuju iz Obavijesti o razvrstavanju koje joj je izdao DZS (bez
obzira na to da li je djelatnost industrijska ili neindustrijska), a koji se
vodi kao njezina glavna djelatnost u svim administrativnim evidencijama.

Djelatnost se može prepisati i
iz Adresara IND-21/SPS, gdje su preuzeti podaci o glavnim djelatnostima
izvještajnih jedinica (trgovačkih društva ili drugih pravnih osoba) iz RPS-a,
sa stanjem na dan 31. 12. izvještajne godine, odnosno preuzet je onaj pod­razred
NKD-a koji je vrijedio u razdoblju od 1. 1. do 31. 12. izvještajne godine, ako
je tijekom izvještajne godine započet rad ili je došlo do preregistracije,
stečaja ili sličnih promjena kod izvještajne jedinice.

*Napomena*

Ostala identifikacijska
obilježja za izvještajne jedinice (trgo­vačka društva ili druge pravne osobe)
DZS preuzima iz RPS-a (npr. vrstu trgovačkog društva, vrstu kapitala, porijeklo
kapitala itd.), kako bi se smanjio teret izvještavanja kada god je to moguće.
Iz tog razloga u IND-21/SPS istraživanju traži se minimum identifikacijskih
podataka nužnih za jednoznačno utvrđi­vanje izvještajnih jedinica koje čine
obuhvat ovog istraživanja.

B. OPĆA PRAVILA ZA
ISPUNJAVANJE TABELA U OBRASCU IND-21/SPS

Obrazac IND-21/SPS sadrži tri
tabele, i to:

tabelu 1. Elementi računa
proizvodnje, zaposleni i potrošnja električne energije, tabelu 2.
intermedijarna potrošnja i realizacija unutar poduzeća, i tabelu 3.
e-poslovanje izvještajne jedinice (anketa).

U nastavku dajemo objašnjenja za
popunjavanje tabele 1. i tabele 2., dok ćemo upute za popunjavanje tabele 3.
dati posebno.

Pravila iskazivanja podataka
u odnosu na glavnu djelatnost poduzeća

Podaci iz tabele 1. koriste se
za izradu *računa proizvodnje za područja* *C, D i E* prema *institucionalnom
obliku* što znači po glav­noj registriranoj djelatnosti poduzeća i prema
čistim djelatnostima na razini skupine NKD-a (10.1 do 41.0) i na razini
županija. Zbog navedena dva načina izrade računa industrijske pro­izvodnje, što
je općeprihvaćeni EU i međunarodni standard, podaci se prvo grupiraju za
PODUZEĆE SVEUKUPNO (po »organizacijskom načelu»), a zatim po lokalnim JVD-ima
(po »načelu čistih djelatnosti«), što ćemo u nastavku još detaljnije objasniti.

**U tabeli 1.**Elementi
računa proizvodnje, broj zaposlenih, bruto plaće i nadnice, izvještajna
jedinica/poduzeće u *prvi stupac* tabele upisuje podatke koji se traže za
»PODUZEĆE SVEUKUPNO« ako je poduzeće registrirano u industrijskoj djelatnosti
(područja C, D i E po NKD-u). Izvještajna jedinica zatim treba nastavno
ispuniti još onoliko stupaca za »INDUSTRIJSKE lokalne JVD-e«, koliko obavlja
različitih industrijskih djelatnosti na razini skupina NKD-a i podijeljenih po
županijama, ili onoliko stupaca koliko je u Adresaru za IND-21/SPS navedeno lokalnih
JVD-a za tu izvještajnu jedinicu/poduzeće.

U slučaju kada *industrijsko
poduzeće obavlja samo* *jednu djelatnost koja je industrija,*na
razini skupine NKD-a i na pod­ručju samo jedne županije, podaci za »PODUZEĆE SVEUKUPNO«
i za njegov »INDUSTRIJSKI lokalni JVD«, bit će isti, te ih treba samo prepisati
u drugi stupac tabele 1. s obzirom na to da se radi o dvije vrste statističkih
jedinica (poduzeće i lokalni JVD), a podaci se koriste za dvije različite
obrade IND-21/SPS, što smo već prethodno detaljno objasnili. U zadnjem stupcu
tabele 1. za »NEINDUSTRIJSKE DJELATNOSTI INDUSTRIJSKIH PO­DU­ZE­ĆA – UKUPNO«,
upisuje se zbrojeni podaci o onom dijelu ili dijelovima industrijskih poduzeća
koji se bave neindustrijskim djelatnostima poduzeća (područja NKD-a: A, B, F do
Q).

U slučajevima kada izvještajna
jedinica/poduzeće *nije registrirano u industrijskoj djelatnosti* tada će
takvo neindustrijsko poduzeće iskazati podatke u stupcu za »INDUSTRIJSKI
lokalni JVD-i«, ali samo za onaj svoj dio ili dijelove koji se bave
industrijskom djelatnosti, a prvi stupac za »PODUZEĆE SVEUKUPNO« izračunat će
se *zbrajanjem* podataka upisanih za industrijske lokalne JVD-e. Kod
neindustrijskih poduzeća ne smiju se popuniti podaci u posljednjem stupcu
tabele 1. pod nazivom »NEINDUSTRIJSKE DJELATNOSTI INDUSTRIJSKIH PODUZEĆA –
UKUPNO«.

Pravila iskazivanja podataka
za sekundarne djelatnosti poduzeća

Podaci za sekundarne djelatnosti
industrijskih poduzeća iskazuju se za sljedeće nazive:

ü »INDUSTRIJSKI lokalne JVD-i« u stupcima od 2. do 8.
tabele 1., za sve njihove dijelove koji se bave industrijskom djelatnošću
različitom od njihove glavne djelatnosti na razini skupina NKD-a i/ili na
lokacijama u različitim županijama, a utvrđeni su u Adresaru IND-21/SPS.

ü »NEINDUSTRIJSKE DJELATNOSTI INDUSTRIJSKOG PODUZEĆA -
UKUPNO« u posljednjem stupcu tabele 1., za sve njihove dijelove koji se ne bave
industrijskom djelatnošću (ukupno), a ne smatraju se pomoćnim djelatnostima u
smislu ovih statističkih standarda.

Podaci za sekundarne djelatnosti
neindustrijskih poduzeća iskazuju se za sljedeće nazive:

ü »INDUSTRIJSKI lokalni JVD-i« u stupcima od 2. do 8.
tabele 1., za sve njihove dijelove koji se bave industrijskom djelatnošću na
razini skupina NKD-a i/ili na lokacijama u različitim županijama. U smislu ovih
standarda, sve industrijske djelatnosti neindustrijskih poduzeća smatraju se
njihovim sekundarnim djelatnostima, a industrijski lokalni JVD-i utvrđeni su u
Adresaru IND-21/SPS.

ü »PODUZEĆE SVEUKUPNO« u stupcu 1. tabele 1., kao zbroj
»INDUSTRIJSKIH lokalnih JVD-a« iskazanih u stupcima od 2. do 8. tabele 1.
Neindustrijske djelatnosti poduzeća registriranih u glavnu djelatnost izvan
industrije ne iskazuju se u IND-21/SPS istraživanju. Iz tih razloga posljednji
stupac tabele 1. za iskazivanje »NEINDUSTRIJSKIH DJELATNOSTI – UKUPNO« ne
popunjavaju neindustrijska poduzeća.

Posebni slučajevi i izuzeci od
pravila pri iskazivanju podataka za sekundarne djelatnosti poduzeća

*Skupina NKD-a 40.3 Opskrba
parom i toplom vodom*. Prema EU i RH
kriterijima formiranja statističkih jedinica15) vrijedi
posebno pravilo da se ova skupina NKD-a ni u kojem slučaju *ne može smatrati
pomoćnom djelatnošću,* već se uvijek treba smatrati sekundarnom djelatnošću
poduzeća. Iz tih razloga u Adresaru IND-21/SPS uglavnom je izdvojena kao
posebna lokalna JVD, za koju je izvještajna jedinica/poduzeće dužna posebno
iskazati podatke. Međutim, u slučajevima kada je djelatnost ove skupine NKD-a,
prema ocjeni stručnjaka imala neznatnu važnost, u Adresaru IND-21/SPS nije
izdvojena u posebni lokalni JVD.

Izuzetno, *ne iskazuju se
sekundarne djelatnosti poduzeća* koje rezultiraju outputom koji se pretežno
koristi za intermedijarnu potrošnju unutar tog istog poduzeća, a ne utječe
značajno na ukupni rezultat obrade IND-21/SPS. U navedenom slučaju, za ove
dijelove poduzeća nisu izdvojeni posebni lokalni JVD-i u Adresaru IND-21/SPS,
jer bi uvelike opteretili istraživanje. Pri *iskazivanju takvih sekundarnih
djelatnosti* treba postupiti kao i *s pomoćnim djelatnostima* (vidi
objašnjenja za pomoćne djelatnosti).

Izuzetno, *ne iskazuju se niti
sekundarne djelatnosti podu­ze­ća*, koje rezultiraju outputom koji se
pretežno ne koristi za intermedijarnu potrošnju unutar istog poduzeća i
namijenjen je prodaji trećim osobama, ali je male važnosti. U ovom slučaju,
također nisu izdvojeni posebni lokalni JVD-i u Adresaru Ind-21/SPS. Takve
sekundarne djelatnosti poduzeća treba *iskazati zajedno s glavnom djelatnošću
poduzeća*.

*Pravila iskazivanja podataka za pomoćne djelatnosti
poduzeća*

Opće je pravilo da proizvodni
proces nije moguć bez *pomoćnih djelatnosti*, a prema EU i drugim
međunarodnim općeprihvaćenim standardima pomoćne djelatnosti ne smiju biti
posebno izdvojene kao entitet odnosno kao lokalni JVD (npr. trgovina
industrijskim proizvodima vlastite proizvodnje je pomoćna djelatnost
industrije).

*Pomoćne djelatnosti* su npr.
veleprodaja vlastitih proizvoda, nabava reprodukcijskih materijala,
računovodstveni poslovi, opći i kadrovski poslovi, elektronička obrada
podataka, čuvari i sl. Kod definiranja i iskazivanja podataka iz pomoćnih
djelatnosti poduzeća treba dobro proučiti različite slučajeve koje navodimo u
nastavku i koji su najčešći u praksi.

U
slučajevima kada se *pomoćne djelatnosti obavljaju za pomoćne poslove dvaju i
više industrijskih lokalnih JVD-a istog poduzeća*, *troškovi tih pomoćnih
djelatnosti moraju se rasporediti proporcionalno na sve lokalne JVD-e*,
prema njihovom učešću u tim troškovima. Ako podaci o učešću u troškovima
pomoćnih djelatnosti pojedinačnih industrijskih lokalnih JVD-a istog podu­zeća
nisu raspoloživi treba ih *rasporediti proporcionalno prema vrijednosti
outputa*.

U
slučajevima kada *pomoćne službe industrijskih poduzeća ne obavljaju pomoćne
poslove samo za industrijske djelatnosti*, npr. elektronička obrada podataka
ili računovodstveni poslovi i sl., već i za neindustrijske djelatnosti *uz
naplatu ili po ugovoru za treće osobe*. U navedenim i sličnim slučajevima
dio troškova pomoćnih službi treba iskazati pod *neindustrijskom djelatnosti*
proporcionalno učešću u tim troškovima ili u outputu tj. iskazuju se u
posljednjem stupcu tabele 1.

Dodatno, pri iskazivanju
podataka za industrijske lokalne JVD-e *neindustrijskih poduzeća*, treba
iskazati i podatke o pripadajućem dijelu intermedijarne potrošnje, zaposlenika
i bruto plaća iz pomoćnih djelatnosti.

TABELA 1. ELEMENTI RAČUNA
PROIZVODNJE, BROJ ZAPOSLENIH, BRUTO PLAĆE I NADNICE16)

Tabela 1. *obrnuta*je
statistička tabela jer se nosioci podataka nalaze u *zaglavlju tabela*, a
to su statističke jedinice, a u *predstupcu* su zadana *obilježja i
modaliteti* o tim jedinicama. Ovakav način tabele izrađen je iz tehničkih
razloga jer se na format A-4 nije moglo pregledno ucrtati dvadeset i jedan
stupac.

Tabela 1. popunjava se na razini
utvrđenih statističkih jedinica: poduzeća i njegovih lokalnih JVD-a, prema
Adresaru statističkih jedinica za IND-21/SPS, koji je utvrdio DZS.

Naziv i šifra statističkih
jedinica Þ retci 1. i 2.

Retci 1. i 2. odnose se na
nazive i šifre statističkih jedinica: »PODUZEĆE SVEUKUPNO«, »INDUSTRIJSKE
lokalne JVD-e« i »NEINDUSTRIJSKE DJELATNOSTI INDUSTRIJSKOG PO­DU­ZEĆA - UKUPNO«
iz zaglavlja tabele 1.

**U retku 1.** **Þ** **Naziv**,
upisuju se nazivi statističkih jedinica iz Adresara IND-21/SPS. Naziv za
»PODUZEĆE SVEUKUPNO« odnosno izvještajnu jedinicu u ovom retku nije potrebno upisivati
jer se nalazi u zaglavlju obrasca IND-21/SPS. Naziv »INDUSTRIJSKIH lokalnih
JVD-a« za industrijske djelatnosti poduzeća prepisuje se iz Adresara za
IND-21/SPS. U posljednjem stupcu već je upisan naslov: »NEINDUSTRIJSKE
DJELATNOSTI INDUSTRIJSKOG PODUZEĆA - UKUPNO« ne upisuje se ništa, a popunjavaju
ga samo industrijska poduzeća i to ukupno za sve neindustrijske djelatnosti
koje su obavljali u izvještajnoj godini. Što statistika smatra »NEINDUSTRIJOM«,
definirano je na početku ovih uputa. Bez obzira na to jesu li svi stupci ispred
ispunjeni ili nisu, neindustrijske djelatnosti treba iskazati uvijek u
posljednjem stupcu.

**U retku 2.** **Þ** **šifra**,
upisuje se šifra statističkih jedinica. Šifra se sastoji od peteroznamenkaste
brojčane oznake. Šifre: »00000« za naslov »PODUZEĆE SVEUKUPNO« i »99999« za
naslov »NEINDUSTRIJSKE DJELATNOSTI INDUSTRIJSKOG PODUZEĆA -UKUPNO« već su
upisane u drugi redak. Šifra za naslov »INDUSTRIJSKI lokalni JVD-i« za
industrijske djelatnosti poduzeća, utvrđene su u Adresaru IND-21/SPS, prema
sljedećem uzorku:

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| X | X | Y | Y | Y |

if !supportEmptyParas endif

gdje je
XXdvoznamenkasta brojčana oznaka koja upućuje na lokaciju odnosno
županiju, a YYY je troznamenkasti broj koji upućuje na NKD skupinu industrijske
djelatnosti odnosno lokalnog JVD-a kako je utvrđeno Adresarom za IND-21/SPS.
Tako npr. *12151* znači da se radi o lokalnom JVD-u koji je obavljao
djelatnost NKD skupine 15.1 Proizvodnje, prerade i konzerviranja mesa i mesnih
proizvoda (za JVD) na području 12 tj. Brod­sko-posavske županije (za lokalni).
Dakle, utvrđena je brojčana oznaka »12« za npr. Slavonski Brod i brojčana
oznaka skupine NKD-a »15.1« za npr. klaonicu (upisuje se bez točke). U slučaju
kada poduzeće ima utvrđeno *više od sedam INDUSTRIJSKIH lokalnih JVD-a za* treba
ispuniti dvije tabele 1., a ako ni dvije nisu dovoljne, treba ispuniti treću
itd. U navedenim slučajevima podatke za stupce: »PODUZEĆE SVEUKUPNO« i
»NEINDUSTRIJSKE DJELATNOSTI INDUSTRIJSKOG PODUZEĆA – UKUPNO« treba dati na onom
obrascu IND -21/SPS na kojem je ispunjeno zaglavlje i tabele: 1., 2. i 3., a
koji smatramo prvim obrascem te izvještajne jedinice/poduzeća u ovim
statističkim standardima.

**Intermedijarna potrošnja****17)****Þ** **retci
3. do 5.**

Intermedijarna potrošnja u ovom
istraživanju definirana je Europskim sustavom nacionalnih računa – ESA1995,
a definicija glasi: intermedijarna potrošnja sastoji se od vrijednosti dobara i
usluga potrošenih kao input u procesu proizvodnje, isključujući fiksnu aktivu
čija se potrošnja bilježi kao potrošnja fiksnog kapitala. Dobra i usluge mogu
se transformirati ili potpuno utrošiti u procesu proizvodnje. U intermedijarnu
potrošnju spadaju i dobra i usluge uporabljene kao input u pomoćne djelatnosti,
a raspoređuju se po lokalnim JVD-ima kako je već prethodno objašnjeno (vidi
IV.B OPĆA PRAVILA ZA ISPUNJAVANJE TABELA). Vrijednost dobara i usluga
nabavljenih od drugih lokalnih JVD-a iste izvještajne jedinice/poduzeća,
iskazat će se u intermedijarnoj potrošnji po lokalnim JVD-ima ali se ta
potrošnja neće iskazati u intermedijarnoj potrošnji za poduzeće.

Intermedijarna potrošnja se *bilježi
i vrednuje po tekućim kupovnim cijenama istovrsnih dobara i usluga u vrijeme
kada ulaze u proizvodni proces* (potrošnje), a ne kada su kupljeni (nabav­ljeni)
ili stavljeni u skladište, te je potrebno izvršiti korekcije kako bi se uvažile
promjene cijena do kojih je došlo tijekom vremena.

*Kupovna cijena* je cijena koju kupac stvarno plaća za proizvode.
Vrijednosti intermedijarne potrošnje po kupovnim (nabavnim) cijenama isključuju
odbitni PDV i ostale odbitne poreze i pristojbe neposredno povezane s prometom.

Svi ostali porezi i pristojbe na
proizvode uključeni su u vrijednost, dok su isključene subvencije na proizvode,
ukupni transportni troškovi koje kupac plaća odvojeno na mjestu isporuke,
cjelokupni popust na količinu ili kupnju izvan sezone, kao i kamata ili
naplaćena usluga kod kreditnih aranžmana ili neke naplate kao rezultat
neplaćanja u roku.

U ovom istraživanju
intermedijarnu potrošnju (retci 3. do 5.) raščlanili smo na reprodukcijski
materijal i ostalu intermedijarnu potrošnju.

**Reprodukcijski materijal****18)****Þ** **retci
3. i 4.**

Za reprodukcijski materijal
iskazuje se za ukupnu vrijednost utrošenog reprodukcijskog materijala (redak 3.)
i dodatno još za dio ukupne vrijednosti iz retka 3. koji se odnosi na dio
utrošenog reprodukcijskijskog materijala nabavljenog iz uvoza (redak 4.).

**U retku 3.** **Þ** **UKUPNO**,
iskazuju se *ukupni troškovi dobara* koja su nabavljena i potrošena u izvještajnom
razdoblju u procesu proizvodnje, a uključuju:

– vrijednost utrošenih sirovina
i materijala

– vrijednost potrošene energije

– vrijednost potrošenih
rezervnih dijelova i

– vrijednost troškova sitnog
inventara, ambalaže i autoguma.

**U retku 4.** **Þ** **od toga: uvozni**,iskazuje se samo uvozni dio ukupnih troškova reprodukcijskog
materijala.

Pod vrijednošću nabavljenog
reprodukcijskog materijala iz uvo­za iskazuju se izravne kupnje u inozemstvu i
nabavke preko vanjskotrgovačkih organizacija. Vrijednost uvoza u kunama
preračunava se na temelju *tekućih valutnih tečajeva.* U obračun su *uključeni*i troškovi carine i carinskih pristojbi, a *bez troškova dopreme*
reprodukcijskog materijala u skladište statističke jedinice koji će se iskazati
pod ostalom intermedijarnom potrošnjom bez odbitnog PDV-a, subvencija i
popusta.

Potrošnja reprodukcijskog
materijala u praksi se za izvje­štaj­no razdoblje podudara s obračunom prema
formuli:

|  |
| --- |
| POTROŠNJA DOBARA = KUPNJE + POČETNO STANJE   ZALIHA – ZAVRŠNO STANJE ZALIHA |

U
vrijednost nabavljenog i potrošenog reprodukcijskog materijala za potrebe
proizvodnje *ne smije se uključiti* nabava dobara namijenjenih preprodaji
trećim osobama u istom stanju u kojem su i nabavljeni tj. bez dodatne dorade u
statističkoj jedinici, a koja se u ovim statističkim standardima iskazuje u
retku 8.

**Ostala intermedijarna potrošnja** **Þ****redak 5.**

Ostala
intermedijarna potrošnja uključuje: a) ostale vanjske troškove (troškove
usluga), b) dio ostalih troškova poslovanja i c) troškove prodane robe, materijala
i otpadaka.

a)
Ostali vanjski troškovi (troškovi usluga) obuhvaćaju:

– vrijednost prijevoznih usluga

– vrijednost vanjskih usluga na izradi i prodaji
dobara i usluga

– vrijednost usluga tekućeg održavanja i zaštite
(bez investicijskog održavanja i popravaka)

– vrijednost usluga registracije vozila

– vrijednost usluga zakupa

– vrijednost usluga promidžbe, sponzorstva i
troškova sajmova

– vrijednost intelektualnih i osobnih usluga

– vrijednost komunalnih usluga

– vrijednost usluga reprezentacije

– vrijednost ostalih vanjskih troškova (usluga)

b) dio ostalih
troškova poslovanja obuhvaća:

– dnevnice za službena putovanja i putne troškove

– naknade za uporabu osobnog automobila u
službene svrhe za lokalne potrebe

– troškove uporabe vlastitih proizvoda, robe i
usluga za interne tekuće potrebe (promidžbe, reprezentacija i sponzorstva)

– premije osiguranja (dio bruto premija, tj. za
usluge osiguranja)

– bankovne usluge
i troškove platnog prometa

– članarine,
doprinose i druga davanja domaćim i inozemnim organizacijama, udrugama i

– društvima

– ostale troškove
poslovanja, kao npr. troškove stručnog obrazovanja, troškove za časopise,
stipendije i slično

c) troškovi prodane robe, materijala i otpadaka:

– troškovi
prodane robe, materijala i otpadaka obuhvaćaju i nabavnu vrijednost prodane
robe, materijala i otpadaka, a u ovom istraživanju mogu se iskazati samo za
poduzeće i neindustrijske djelatnosti.

**U retku 5.** **Þ** **ostala intermedijarna potrošnja,** iskazuju se ukupni troškovi dobara i usluga (osim
reprodukcijskog materijala iz retka 3.), koji su nabavljeni i potrošeni u
izvještajnom razdoblju u okviru obavljanja procesa proizvodnje, a koji
uključuju: a) ostale vanjske troškove (troškovi usluga), b) dio ostalih
troškova poslovanja i c) troškove prodane robe, materijala i otpadaka, prema
gornjim definicijama.

U intermedijarnu potrošnju ne
smiju se bilježiti troškovi koji se po konceptu EU-a i drugih međunarodnih
statističkih standarda (ESA, SBS, SNA), ne smatraju intermedijarno potrošnjom,
a odnose se na sljedeće:

ü izdaci koji se u računu proizvodnje smatraju *dijelom
sred­stava zaposlenih* po navedenim međunarodnim statističkim standardima,
iako se prema pozitivnim računovodstvenim propisima RH smatraju troškovima
intermedijarne potrošnje. Ovdje se pod­razumijevaju sredstva/izdaci za:

– prijevoza na
posao i s posla

– terenski
dodatak

– naknade za
odvojeni život

– nagrade
učenicima i studentima za vrijeme prakse

– otpremnine zbog
odlaska u mirovinu, jubilarne nagrade za stalnost u radu, darovi djeci i slično

– otpremnine
radnicima zbog ekonomskog ili tehnološkog viška i dokup staža,

– pomoć u slučaju
smrti radnika ili člana uže obitelji, pomoć u slučaju teže invalidnosti, dužeg
bolovanja i druge pomoći

– ostale naknade
troškova zaposlenima prema kolektivnom ugovoru

– naknade članovima
uprave poduzeća.

ü izdaci za prehranu u tijeku rada i regres za godišnji
odmor. Ovi izdaci u računu proizvodnje bilježe se u plaće.

ü izdaci za npr. dragocjenosti, istraživanje ležišta minerala,
veće rekonstrukcije, renoviranja, godišnji remont i slična veća poboljšanja
fiksne aktive, softver kupljen ili proizveden za vlastiti račun. Ovi se izdaci
u računu proizvodnje smatraju bruto investicijama u fiksni kapital.

**Prihodi od prodaje proizvoda****19)** **Þ** **retci 6. i 7.**

Prihode od prodaje proizvoda
izvještajna jedinica iskazuju kao ukupnu vrijednost prihoda od prodaje
proizvoda (redak 6.) i dodatno još za dio ukupne vrijednosti iz retka 6. koja
se odnosi na ostvarene prihode temeljem izvoza vlastitih proizvoda (redak 7.).

**U retku 6.** **Þ** **UKUPNO**, na
razini poduzeća sveukupno, industrijskih lokalnih JVD-a i za neindustrijske
djelatnosti industrijskih poduzeća iskazuju se sljedeći fakturirani prihodi,
odnosno vrijednosti u tisućama kuna:

ü                           prihodi
od prodaje drugim poduzetnicima, koji obuhva­ćaju prihode od prodaje proizvoda,
robe, usluga, materijala, otpadaka i slično, na domaćem i inozemnom tržištu,
uključujući i prihode od prodaje na kredit i otplatu. Prihodi ne obuhvaćaju
carine i carinske pristojbe, porez na dodanu vrijednost i trošarine, a
uključuju subvencije na proizvode (tržišna prodaja dobara i usluga trećim
osobama, odnosno promet).

ü                           prihodi
od za vlastiti račun proizvedenih dobara i usluga koja poduzeća ili lokalna JVD
dalje koristi kao intermedijarni input u daljnju proizvodnju ili kao vlastite
bruto investicije u fiksni kapital (kapitalizirana proizvodnja). Vrednuju se
prema bazičnim cijenama istovrsnih proizvoda prodanih na tržištu.

ü                           vrijednost
proizvoda korištenih za plaćanja u naturi (uključujući naknade zaposlenima u
naturi i mješoviti dohodak u naturi). Vrednuju se prema bazičnim cijenama
istovrsnih proizvoda prodanih na tržištu.

ü                           prihodi
od dobara i usluga koji su *isporučeni* drugim lokalnim JVD-ima koje su u
sastavu istog poduzeća (za njihov intermedijarni input ili kao bruto
investicije u fiksni kapital), ne obuhvaćaju se na razini poduzeća sveukupno
već se obuhvaćaju samo preko lokalnih JVD-a. Vrednuju se prema ukupnim
troškovima proizvodnje.

Prihodi od prodaje dobara i
usluga na razini poduzeća sveukupno trebaju biti manji od zbroja prihoda od
prodaje dobara i usluga raščlanjenih po lokalnim JVD-ima za taj iznos, zbog
pravila bilježenja u računu proizvodnje, navedenom u stavku 4. za ovaj redak.

Vrednovanje proizvodnje:

– vrijednost proizvoda
iz stavka 1., 2. i 3. treba se obračunati u *bazičnim cijenama***.**

– vrijednost
proizvoda i usluga iz stavka 4. (unutarjedinične isporuke lokalnih JVD-a istog
poduzeća) treba obračunati prema ukupnim troškovima proizvodnje, odnosno
zbroju:

|  |
| --- |
| Intermedijarna potrošnja + naknade zaposlenicima +   potrošnja fiksnog kapitala + (ostali porezi na proizvodnju -   ostale subvencije na proizvodnju) |

**U retku 7.** **Þ** **od toga: izvoz**,
iskazuje se samo dio ukupnih prihoda od prodaje proizvoda koji je ostvaren prodajom
na inozemnom tržištu.

Pod izvozom treba iskazati
vrijednost izvezenih dobara i usluga u kunama preračunatu na temelju tekućeg
valutnog tečaja, bez obzira da li je izvezena neposredno ili preko vanjsko­trgovačkih
organizacija. Vrijednosni izraz izvezenih dobara i usluga u kunama predstavlja
dio ukupne fakturirane prodaje što ga je izvozom ostvarilo poduzeće za koje se
podnosi izvještaj.

**Ostali prihodi****Þ** **retci 8. i 9.**

Pod ostalim prihodima iskazuju
se svi ostali prihodi odnosno vrijednosti, osim prihoda od prodaje proizvoda
(redak 6.), koje je izvještajna jedinica ostvarila: od preprodaje roba i usluga
bez dodatne dorade u izvještajnoj jedinici (redak 8.) i ostalih prihoda (redak
9.) odnosno onih koji nisu grupirani u prethodnim retcima (6. do 8.), a bilježe
se u računu proizvodnje. Ovdje se iskazuju također fakturirani prihodi za:
poduzeće sveukupno, industrijske lokalne JVD-e i neindustrijske djelatnosti
industrijskog poduzeća.

**U retku 8.** **Þ** **od preprodaje roba i usluga****20)**, iskazuje se dio ostalih prihoda koji je ostvaren prodajom dobara i
usluga koje je poduzeća ili lokalni JVD nabavio i dalje preprodao trećim
osobama u istom stanju u kojem su nabavljeni odnosno bez dodatne dorade u
poduzeću ili lokalnom JVD-u, u izvještajnom razdoblju.

Vrijednost preprodanih dobara i
usluga ovdje se obračunava po nabavnoj (kupovnoj) cijeni, isključujući odbitni
PDV i ostale odbitne poreze i pristojbe neposredno povezane s prometom.

Svi ostali porezi i pristojbe na
proizvode uključeni su u vrijednost dobara i usluga koje je poduzeće ili
lokalni JVD nabavio i dalje preprodao trećim osobama u istom stanju u kojem ih
je i nabavio.

Pod preprodajom *ne smatraju* se
međusobne isporuke između industrijskih lokalnih JVD-a istog poduzeća koje se
iskazuju pod prihodima od prodaje proizvoda i usluga, a bilježe se u retku 6.

**U retku 9.** **Þ** **ostali**, *iskazuju
se* ostali prihodi izvještajne jedinice koji se odnose na prihode od
poslovnog najma nekretnina, postrojenja i opreme. Prihode od financijskog najma
ovdje se ne smije iskazati.

U ovom retku ne smiju se
iskazati svi ostali prihodi poduzeća ili lokalnih JVD-a kao npr. financijski i
izvanredni prihodi, već samo oni ostali prihodi koji su gore navedeni.

Porezi
na proizvodnju i uvoz Þ retci 10. do 14.

Porezi
na proizvodnju i uvoz obvezna su, nepovratna pla­ćanja, u novcu ili naturi,
nametnuta od strane države ili institucija Europske unije, na proizvodnju i
uvoz dobara i usluga, zapo­šljavanje radnika, vlasništva ili uporabe zemljišne
površine, zgrada ili ostalih sredstava koja se koriste u proizvodnji. Ovi se
porezi plaćaju neovisno o dobitku.

U
ovom IND-21/SPS istraživanju i u skladu s SBS-*R* EU-a, porezi na
proizvodnju i uvoz smatraju se »posrednim porezima« jer ih se može, u cijelosti
ili djelomično, prevaliti na druga poduzeća povećavanjem cijena prodanih dobara
ili usluga. Za potrebe ovog istraživanja, i u skladu s SBS-*R* podijeljeni
su ovdje na sljedeće grupe poreza na proizvodnju i uvoz:

ü Porez na dodanu
vrijednost (PDV) i drugi odbitni porezi tipa PDV-a (redak 10.)

ü Ostali porezi i
pristojbe na proizvodnju i uvoz, isključujući PDV i druge odbitne poreze tipa
PDV-a (redak 12.), a dodatno su podijeljeni na *dvije podgrupe*:

– porezi i pristojbe na uvoz i dr. porezi i
pristojbe na proizvode, isključujući PDV (redak 13.) i

– ostali porezi i pristojbe na proizvodnju,
isključujući PDV i poreze i pristojbe na uvoz (redak 14.).

Porezi
na proizvodnju i uvoz bilježe se kada nastupaju aktiv­nosti, transakcije ili
ostali događaji koji stvaraju obvezu plaćanja poreza.

Podatke
po pojedinačnim grupama poreza na proizvodnju i uvoz treba iskazati prema
njihovoj podjeli iz redaka 10. do 14., gdje će se detaljno objasniti i njihove
definicije.

*Napomena:* Sve definicije poreza i pristojbi na proizvodnju i
uvoz usklađene su s ESA 95 (D.2), kao i prethodnih godina. Iako je podjela
poreza na proizvodnju i uvoz za potrebe nacionalnih računa drugačija od podjele
u SBS-*R* s kojom su usklađeni ovi statistički standardi, ona ne utječe na
njihovu sukladnost.

**PDV i drugi odbitni porezi tipa PDV-a****21)****Þ** **retci
10. i 11.**

Porezi
na dodanu vrijednost (PDV) i drugi odbitni porezi tipa PDV-a vrsta su poreza na
proizvode, koji se isključuju iz vrijednosti prometa, iako su neposredno vezani
za promet. PDV je takva vrsta poreza na dobra i usluge, koji se postupno prikuplja
od poduzeća, ali se konačno u cijelosti naplaćuje od finalnog potrošača.

Naziv
PDV i drugi odbitni porezi tipa PDV-a obuhvaća PDV koji prikuplja država i koji
tereti domaće i uvezene proizvode i obuhvaća ostale poreze koji se odbijaju po
istom načelu kao i PDV, a radi pojednostavljenja ovdje se zajednički nazivaju
PDV.

Za
vlastitu intermedijarnu potrošnju i bruto investicije u fiksni kapital
proizvođači su dužni platiti samo razliku između PDV-a na njihovu prodaju i
PDV-a na njihovu kupovinu. PDV se plaća i na uvoz dobara i usluga, uz carine i
druge pristojbe na uvoz.

Za
potrebe ovog istraživanja podatke treba iskazati za ukupno obračunan PDV (redak
10.) i obračunan povrat PDV-a na osnovi izvoza.

**U retku 10.** **Þ** **PDV, ukupno
obračunan u zemlji**, iskazuju se
podaci za:

– ukupno obračunani PDV umanjen za ukupno
obračunani pret­­­porez u zemlji

– ukupno obračunane trošarine umanjene za ukupno
obra­čunana potraživanja za posebne poreze (trošarine)

**U retku 11.** **Þ** **povrat poreza na
osnovi izvoza**,iskazuju se:

– ukupno obračunani povrat poreza na osnovi
izvoza dobara i usluga.

**Ostali porezi na proizvodnju i uvoz, isključujući PDV****22)****Þ** **retci
12. do 14.**

Ovdje
izvještajna jedinica treba iskazati iznose obračunane za ostale poreze na
proizvodnju i uvoz, isključujući PDV i druge odbitne poreze tipa PDV-a
(iskazane u retku 10.), koji se plaćaju državi u obračunskom razdoblju (u
izvještajnoj godini) kao obvezna i nepovratna plaćanja neovisna o dobitku ili
dohotku. Ostali porezi na proizvodnju i uvoz, iskazuju se UKUPNO (redak 12.) i
podijeljeni na: poreze i pristojbe na proizvode i uvoz, i ostale poreze na
proizvode (redak 13.) i poreze na proizvodnju (redak 14.). Ovdje vrijedi
pravilo da zbroj obračunanog poreza u retku 13. i retku 14. treba biti jednak
ukupno obračunanom iznosu u retku 12.

U
nastavku dajemo pojedinačne definicije svake od navedenih podjela ostalih
poreza na proizvodnju.

ü Porezi i
pristojbe na uvoz, i ostali porezi (i pristojbe) na proizvode, isključujući PDV23)
(redak 13.), obuhvaćaju neodbitne poreze i pristojbe vezane za promet i poreze
na proizvode koji nisu vezani za promet. Ovdje su uključeni:

i. porezi i
pristojbe na uvoz (isključujući PDV), kojiobu­hva­ćaju prisilna
plaćanja, nametnuta od strane države ili institucija Europske unije, na uvoz
dobara, kako bi se odobrilo njihovo slobodno kretanje na ekonomskom teritoriju
zemlje korisnice, i na usluge pružene rezidentnim jedinicama od strane
nerezidentnih jedinica, a obuhvaćaju sljedeće poreze i pristojbe:

– *uvozne pristojbe*, koje se odnose na carinske
pristojbe ili druge uvozne pristojbe, koje su obveze na dobra posebne vrste, a
specificirane su u carinskoj tarifi. Plaćaju se kada dobra ulaze za uporabu na
ekonomski teritorij zemlje korisnice i

– *poreze na uvoz*, koji se odnose na sve ostale
poreze, isključujući PDV i uvozne pristojbe, a koji postaju obveza onda kada
dobra uđu na ekonomski teritorij, odnosno kada se usluge od nerezidenta
isporuče rezidentima.

ii.                            ostali
porezi na proizvode (isključujući PDV i poreze i pristojbe na uvoz)*,*
koji se odnose na poreze na dobra i usluge, a čija obveza proizlazi iz
proizvodnje, izvoza, prodaje, transfera, leasinga ili isporuke tih dobara i
usluga, ili proizlazi iz njihove uporabe za vlastitu intermedijarnu potrošnju
ili vlastite investicije u fiksni kapital.

ü Porezi i pristojbe na proizvodnju24)
uključuju sve poreze koji su nametnuti poduzeću od strane države ili
institucija Europske unije zbog angažiranja u proizvodnji, neovisno o količini
i vrijednosti proizvedenih ili prodanih dobara i usluga. Ovi porezi ne ovise o
dobitku. Oni mogu biti obveza na zemljište, fiksnu aktivu, ili na radnu snagu
koja se koristila za obavljanje proizvodnog procesa, ili u određenim
aktivnostima ili transakcijama.

Porezi i pristojbe na
proizvodnju *ne uključuju* poreze na dobit ili dohodak, porez iz plaća,
prireze i doprinose i slične poreze koje plaća poduzeće.

**U retku 12.** **Þ** **UKUPNO**
iskazuje se ukupno zbrojena vrijednost obračunatih poreza i pristojbina
proizvode i uvoz, i ostalih porezi na proizvode (redak 13.) i poreza na
proizvodnju (redak 14.) u izvještajnom razdoblju.

**U retku 13.** **Þ** **porezi i pristojbe na uvoz, i ostali porezi na
proizvode** (isključujući PDV),
iskazuje se *ukupno obračunata* vrijednost poreza i pristojbi na uvoz, i
ostalih poreza na proizvode u izvještajnom razdoblju. Ovdje su uključene
sljedeće vrste poreza i pristojbi:

ü Poreze i pristojbe na uvoz, koji obuhvaćaju:

– carinske
pristojbe i druge uvozne pristojbe, koje se plaćaju kada dobra posebne vrste
ulaze za uporabu na ekonomski teritorij zemlje korisnice. Plaćaju se prema
specifikaciji u carinskoj tarifi.

– sve ostale
poreze i pristojbe na uvoz kao npr.:

– pristojbe na
uvoz poljoprivrednih proizvoda

– trošarine i
posebne poreze na uvoz određenih proizvoda, ako takve pristojbe i poreze na
slične proizvode domaćeg porijekla plaćaju same proizvodne grane

– opće poreze na
promet koji se plaćaju pri uvozu dobara i usluga na ekonomski teritorij zemlje
korisnice

– porez na
posebne usluge koje pružaju inozemna poduzeća domaćim jedinicama

– dobit javnih
poduzeća, koja imaju monopol na uvoz nekog dobra ili usluge koja se prenosi
državi i drugi porezi i pristojbe na uvoz (isključujući PDV).

ü Ostale poreze na proizvode, koji obuhvaćaju:

– trošarine i
poreze na potrošnju

– taksene marke
pri prodaji posebnih proizvoda, npr. alkoholna pića, duhana i drugo

– poreze na
financijske i kapitalne transakcije koje se plaćaju na kupnju ili prodaju
nefinancijske i finacijske aktive, uključujući stranu valutu

– poreze na
registraciju vozila,

– poreze na
zabavu, lutrije, igre na sreću i oklade, osim onih na dobitak

– poreze na
premije osiguranja,

– ostale poreze
na određene usluge (hotela, stanovanja, prijevoza, oglašavanja),

– opće poreze na
promet i prodaju (isključujući PDV), a uključuju industrijaske poreze na veliko
i na malo, poreze na kupovini i na prodaju

– izvozne
pristojbe i kompenzacijsko novčane iznose kojima se tereti izvoz, i ostali
proizvodi na proizvode.

**U retku 14.** **Þ** **porezi na proizvodnju**, iskazuju se *ukupno obračunata vrijednost*
poreza i pristojbi na proizvodnju u izvještajnom razdoblju. Ovdje su uključeni:

– porezi na
vlasništvo ili uporabu zemljišta, zgrada i drugih građevina koje koristi
poduzeće

– porezi na
korištenje fiksne aktive (vozila, strojeve, opreme) radi proizvodnje, bez
obzira dali je u vlasništvu poduzeća ili je iznajmljena

– porezi na
ukupne nadnice i porezi na plaće (nisu uključeni obvezni doprinosi i porezi
koje plaća poduzeće iz nadnica i plaća samih zaposlenika)

– porezi na međunarodne
transakcije (inozemna putovanja i doznake, i slične transakcije s nerezidentima
u funkciji proizvodnje)

– porezi za
poslovne i profesionalne dozvole poduzeća radi obavljanja određene vrste
proslova npr. porez na tvrtku/naziv

– porezi na
zagađivanje koje proizlazi iz proizvodne djelatnosti

– administrativni
porezi i pristojbe (biljezi i takse), i ostali porezi i pristojbe na
proizvodnju.

**Subvencije i dotacije****25)****Þ** **retci
15. i 16.**

Subvencije su tekuća nepovratna
plaćanja koja države ili institucije Europske unije isplaćuju rezidentnim
proizvođačima, s ciljem utjecaja na njihovu razinu proizvodnje, njihove cijene
ili naknade čimbenicima proizvodnje. One su potraživanja rezidentnih
proizvođača ili uvoznika.

Subvencije su ekvivalent
negativnim porezima na proizvod­nju u toj mjeri dokle se utjecaj na poslovni
višak kreće u suprotnom smjeru od poreza na proizvodnju.

Napomena. Definicija subvencija
i dotacija i njihova osnovna podijela usklađene su s definicijama i podjelom u
SBS-*R* i ESA 95 (D.3) s kojima su usklađeni ovi statistički standardi.

Za potrebe ovog istraživanja i u
skladu s SBS-*R* subvencije i dotacije razdvojili smo na: subvencije na
proizvode (redak 15.) i subvencije vezane uz proizvodnju (redak 16.). Nastavno
dajemo njihove pojedinačne definicije.

**ü** **Subvencije na proizvode****26)** (redak 15.), definirane su kao subvencije koje se isplaćuju po
jedinici proizvedenog ili uvezenog dobra ili usluge. Subvencija može biti
određeni novčani iznos po jedinici mjere dobra ili usluge, ili može biti
izračunata *ad valorem* na temelju određenog postotka jedinične cijene.
Sub­vencija se također može izračunati kao razlika između određene ciljane
cijene i tržišne cijene koju kupci stvarno plaćaju. Obično se stječe pravo na
subvenciju na proizvod u trenutku proizvodnje, prodaje ili uvoza dobra. Po
konvenciji, subvencije na proizvode mogu se odnositi na tržišnu proizvodnju ili
proizvodnju za vlastitu finalnu uporabu. Ovdje su uključene:

*– uvozne
subvencije,*koje obuhvaćaju subvencije na dobra i usluge koje
postaju obveza u trenutku prijelaza granice, radi uporabe dobra na ekonomskom
teritoriju ili u trenutku pružanja usluge rezidentnim institucionalnim
jedinicama. One mogu uključivati gubitke, koji su nastali zbog vođe­nja
namjerne državne politike putem državnih trgovinskih organizacija, koje kupuju
proizvode od nerezidenata, a nakon toga prodaju te iste proizvode rezidentima
po nižim cijenama.

*– ostale
subvencije na proizvode,* koje
obuhvaćaju subvencije na proizvode domaće uporabe, gubitke koji su nastali zbog
vođenja namjerne državne ekonomske ili socijalne politike putem državnih
trgovinskih organizacija (koje kupuju proizvode rezidentnih proizvođača te ih
nakon toga prodaju rezidentima ili nerezidentima po nižim cijenama), subvencije
javnim poduzećima i kvazipoduzećima radi pokrića stalnih gubitaka koji su
posljedica ciljane ekonomske ili socijalne politike koju provode države ili
Europska unija, neposredne subvencije na izvoz koje se neposredno isplaćuju
rezidentnim proizvođačima u trenutku kada dobra napuštaju ekonomski teritorij
ili kad se pružaju usluge nerezidentima, isključujući povrat prethodno plaćenih
poreza na carinskoj granici na proizvode, i odricanje poreza koji bi trebalo
platiti da su dobra prodana ili uporabljena unutar ekonomskog teritorija.

**ü** **Subvencije vezane na proizvodnju****27**) (osim subvencija na proizvode) (redak 16.), definirane su kao
subvencije koje rezidentne proizvođačke jedinice mogu dobiti na temelju
angažiranja u proizvodnji. Ostali netržišni proizvođači, za njihovu ostalu
netržišnu proizvodnju, mogu dobiti ostale subvencije na proizvodnju samo ako
takve državne isplate podliježu općem propisu koji se primjenjuje na tržišne i
netržišne proizvođače. Ove subvencije osobito uključuju subvencije na plaće ili
radnu snagu, subvencije za smanjivanje zagađenja, potpore radi kamatnih
olakšica proizvodnim jedinicama i rezidentima, te preko naknade PDV-a zbog
primjene sustava jedinstvene porezne stope koji se često koristi u
poljoprivredi.

**Vrijeme bilježenja**:
subvencije se bilježe u trenutku pojavljivanja transakcije ili događaja
(proizvodnja, prodaja, uvoz, itd.) koji daje pravo poduzeću na subvenciju.

Subvencije
i dotacije ne uključuju potpore koje državne vlasti mogu dati poduzećima u
smislu financiranja njihovih investicija u kapital ili kompenzacije na štete na
njihovoj fiksnoj aktivi. Takve se potpore tretiraju kao kapitalni tranmsferi.

Ukupne
subvencije i dotacije treba iskazati u IND-21/SPS razdvojeno na: subvencije i
dotacije na proizvode (redak 15.) i ostale subvencije i dotacije (vezane) na
proizvodnju (redak 16.), prema prethodnim definicijama.

**U retku 15.** **Þ** **na proizvode**, iskazuje se dio ostalih poslovnih prihoda primljenih
iz proračuna u vidu dotacija, državnih potpora i subvencija, kao transferni
prihod što ga država daje iz proračuna (državnog i lokalnih, izravno ili preko
nadležnih tijela) poduzećima na proizvode (uvozne subvencije i ostale
subvencije na proizvode) ciljem utjecaja na razinu proizvodnje, prodajnih
cijena i slično.

Po
konvenciji, subvencije na proizvode mogu se odnositi samo na tržišnu
proizvodnju ili na proizvodnju za vlastitu finalnu uporabu.

**U retku 16.** **Þ** **ostale (vezane) na
proizvodnju,** iskazuju se dio ostalih
poslovnih prihoda primljenih iz proračuna u vidu ostalih dotacija, državnih
potpora i subvencija, kao transferni prihod što ga država daje iz proračuna
(državnog i lokalnih, izravno ili preko nadležnih tijela) poduzećima na
proizvodnju kao npr. subvencije na poreze na plaće ili radnu snagu, na
smanjivanje zagađivanja, potpore radi kamatnih olakšica i drugo.

**Stanja zaliha gotovih proizvoda i nedovršene proizvod­nje****28)****Þ** **retci
17. i 18.**

U
retcima 17. i 18. iskazuju se podaci o neto stanjima zaliha gotovih proizvoda i
nedovršene proizvodnje u tijeku (nedovršene proizvodnje i poluproizvoda), na
dan 1. 1. i 31. 12. izvještajne godine.

Zalihe
gotovih proizvoda i nedovršene proizvodnje jesu proizvedena imovina koja se
sastoji od dobara i usluga koji su nastali u tekućem razdoblju ili u prijašnjim
razdobljima, a drže se za prodaju ili za druge svrhe u budućem razdoblju.

Vrednovanje
zaliha gotovih proizvoda i nedovršene proizvodnje:

– vrijednost zaliha gotovih proizvoda obračunava
se po bazičnim cijenama, a vrijednost nedovršene proizvodnje obračunava se po
procijenjenim tekućim bazičnim cijenama tih gotovih proizvoda.

Podatke
o stanju zaliha i nedovršene proizvodnje iskazuje se na razini poduzeća
sveukupno, po industrijskim lokalnim JVD-ima i za neindustrijske djelatnosti
industriskog poduzeća.

**U retku 17.** **Þ** **01.01.** treba iskazati vrijednost zaliha i nedovršene proizvodnje
sa stanjem na dan 1. siječnja izvještajne godine.

**U retku 18.** **Þ** **31.12.** treba
iskazati vrijednost zaliha i nedovršene proizvodnje sa stanjem na dan 31.
prosinca izvještajne godine.

**Bruto plaće i nadnice****29)****Þ** **redak
19.**

*Bruto plaće i nadnice* definirane su kao ukupna naknada u novcu ili u naturi
isplaćena svim osobama na platnom spisku poduzeća/izvještajne jedinice u okviru
naknade za izvršen rad u obračunskom razdoblju odnosno za izvještajnu godinu,
bez obzira na to je li isplata bazirana na radnom vremenu, outputu ili radu po
komadu i bez obzira na to je li isplata bila redovita ili nije.

Bruto plaće i nadnice sadrže
dvije glavne komponente:

ü Bruto plaće i nadnice koje se isplaćuju zaposlenicima
u gotovini ili naturi i

ü Iznose plaćene za sve vrste doprinosa socijalnoj
sigurnosti, poreza na plaću, i druge iznose koje plaća zaposlenik i kada ga
poslodavac zadržava i plaća u njegovo ime.

U bruto plaće i nadnice treba
također uključiti: sve povlastice, povišice, nagrade, »13. plaću« otpremnine,
najamnine, prijevozne troškove, naknade za rad izvan kuće, obiteljske dozvole
rada, provizije i druge izvanredne naknade koje su primili zaposlenici, isto
kao i doprinose za poreze, socijalna davanja i druge iznose koje plaćaju
zaposlenici, a koje im poslodavac izdvaja iz njihovih bruto plaća i nadnica.

U iznose bruto plaća i nadnica
uključuju se i plaćanja za godišnje odmore, državne praznike ili bolovanja,
stanke za odmor, kao i plaćanja za vrijeme provedeno na službenom koja su
obračunata za zaposlene u izvještajnoj godini.

Bruto plaće i nadnice ne
uključuju doprinose za socijalno osiguranje koje plaća poslodavac, ili iznose
koje treba platiti poslodovac na nadnice i plaće zaposlenika kao npr. porez na
plaće koji se tretira kao porez na proizvodnju, na isti način kao porez na
zgrade, zemljišta i drugu aktivu.

**U retku 19.** **Þ** **Bruto plaće i nadnice, u tis. kuna**,treba iskazatiukupaniznose
obračunatih bruto plaća i nadnica za poduzeće sveukupno, za industrijske
lokalne JVD-e, i za dijelove koji su obavljali neindustrijske djelatnostima
ukupno (samo industrijska poduzeća), prema Općim pravilima za ispuinjavanje
tabela u obrascu IND-21/SPS (poglavlje IV. B.).

Vrijednost bruto plaća i nadnica
treba iskazati kao ukupno obračunate iznose bruto plaća i nadnica za izvještajnu
godinu, bez obzira da li su u stvarnosti isplaćene u izvještajnoj godini ili
kasnije.

**Broj zaposlenih****30)** **- godišnji prosjek** **Þ** **retci 20. do 22.**

U retcima 20. do 22.iskazuje
se godišnji prosječni broj zaposlenih na razini poduzeća ukupno i po svim lokalnim
JVD-ima poduzeća odnosno izvještajne jedinice za koju se podnosi izvještaj.

Za iskazivanje podataka pod *ukupno
zaposleni za poduzeće* sveukupno treba se držati sljedećih pravila:

a) za industrijska poduzeća:

ü pod stupcem SVEUKUPNO PODUZEĆE, iskazuje se broj svih
zaposlenih djelatnika izvještajne jedinice bez obzira na to je su li obavljali
industrijsku djelatnost ili neindustrijsku uključujući i zaposlene u upravi i
bez obzira na to na to jesu li zasnovali radni odnos s izvještajnom jedinicom
na određeno ili neodređeno vrijeme.

ü pod stupcima predviđenim zaINDUSTRIJSKE
lokalne JVD-e poduzeća/izvještajne jedinice, iskazuju se zaposleni u poduzeća *na
razinama skupina* *djelatnosti NKD-a*, ali samo za industrijske
djelatnosti poduzeća. Ovdje se iskazuje broj zaposlenika koji se bave
industrijskom djelatnošću odnosno koji obavljaju djelatnost iz područja C, D i
E iz NKD-a i zaposlenici na pomoćnim poslovima prema njihovom udijelu u
obavljanju poslova za pojedini lokalni JVD, npr. računovodstveni poslovi, pravni,
elektronička obrada podataka i slično.

Ukoliko u poduzeću/izvještajnoj
jedinici isti zaposlenici izrađuju industrijske proizvode ili vrše industrijske
usluge iz više skupina djelatnosti NKD-a na istom lokalitetu odnosno županiji,
tada treba odrediti koeficijente za određivanje broja zaposlenika prema
skupinama djelatnosti NKD-a prema obujmu izvršenih poslova. Broj djelatnika
koji rade na pomoćnim poslovima u pogledu industrijske proizvodnje također
treba iskazati po lokalnim JVD-ima proporcionalno obujmu izvršenih poslova
dodati sva­kom pojedinačnom JVD-u poduzeća. Ukoliko poduzeće/izvještaj­na
jedinica koristi neke druge metode, može ih primijeniti i u ovom slučaju (npr.
više pogona iste izvještajne jedinice za svoje potrebe, odredilo je
koeficijente za udio svakog pogona u financiranju pomoćnih služba i sl.).

ü za NEINDUSTRIJSKE DJELATNOSTI INDUSTRIJ­SKOG PODUZEĆA
- UKUPNO iskazuju se podaci u posljednjem stupcu. Osim lako prepoznatljivih
neindustrijskih djelatnika prema kriterijima NKD-a ovdje treba iskazati i
zaposlenike u trgovini na malo koji prodaju proizvode proizvedene u
izvještajnoj jedinici, zaposlenike prijevoza izvan kruga poduzeća, djelatnike
zaposlene u restoranima poduzeća i sl. Često pomoćne službe industrijskih
poduzeća ne obavljaju pomoćne poslove samo za industrijske djelatnosti (npr.
elektronička obrada podataka ili računovodstveni poslovi i sl.) već i za
neindustrijske djelatnosti i po ugovoru uz naplatu za treće osobe. U navedenim
i sličnim slučajevima ovdje treba iskazati i dio zaposlenika pomoćnih službi
razmjerno opsegu izvršenih poslova.

b) za neindustrijska poduzeća:

ü ispunjava se stupac za SVEUKUPNO PODUZEĆE, i stupci
za INDUSTRIJSKE lokalne JVD-e, dok stupac NEINDUSTRIJSKE DJELATNOSTI
INDUSTRIJSKOG PODUZEĆA - UKUPNO se ne popunjava. Neindustrijska poduzeća
iskazuje podatke samo za zaposlenike koji rade na industrijskim djelatnostima
poduzeća, odnosno zaposlenici koji pridonose obavljanju industrijske
djelatnosti poduzeća/izvještajne jedinice, a ne za neindustrijsko poduzeće/izvještajnu
jedinicu u cjelini. Iz tih razloga podaci se ne smiju iskazivati u posljednjem
stupcu, već treba ostati prazan.

Podaci o zaposlenima u
poduzeću/izvještajnoj jedinici za izvještajnu godinu, iskazuju se kao godišnji
prosjek, a osim za UKUPNO (redak 20.), iskazuju se i prema podjeli na: plaćene
zaposlenike (redak 21.) i za neplaćene zaposlenike (redak 22.).

*Način izračuna prosječnog broja zaposlenika*

Godišnji prosječan broj
zaposlenih dobiva se zbrajanjem odrađenih efektivnih sati rada svih zaposlenih
unutar poduzeća za određeno razdoblje i dijeljenjem s ostvarenim godišnjim odra­đenim
efektivnim satima po jednom zaposlenom koji je radio cijele godine. Ukupno
odrađeni efektivni sati ne obuhvaćaju plaćene godišnje odmore, državne praznike
ili bolovanja, stanke za odmor, te vrijeme provedeno na putu između stana i
posla, čak i kada je plaćeno.

**U retku 20.** **Þ** **UKUPNO****31)**,iskazuje se ukupan broj zaposlenih odnosno
sve osoba koje rade u poduzeću/izvještajnoj jedinici, uključujući vlasnike i njhove
partnere koji redovito rade u poduzeću/izvještajnoj jedinici, kao i neplaćene
članove njihove obitelji. Uključuju se i osobe koje rade izvan
poduzeća/izvještajne jedinice od koje su plaćeni (npr. zastupnici prodaje,
osoblje na isporuci, osobe na održavanju i popravcima). Ovdje treba iskazati i
osobe koje su na bolovanju, porodnom dopustu, koje štrajkaju i osobe koje su iz
bilo kojeg razloga odsutne s posla, do prekida radnog odnosa, osim onih koji su
odsutni na neodređeno razdoblje. Uključene su i osobe na određeno vrijeme i sve
osobe koje su na platnom spisku poduzeća/izvještajne jedinice, kao npr.
pripravnici, sezonski radnici i kućanstva (kad rade za poduzeće/izvještajnu
jedinicu).

U ukupan broj zaposlenih *ne
uključuju* *se osobe* koje su poslane od drugih poduzeća/izvještajnih
jedinica, osobe koje rade na održavanju i popravcima u ime drugih
poduzeća/izvještajnih jedinica, niti osobe koje su u obveznoj vojnoj službi.

**U retku 21.** **Þ** **- plaćeni zaposlenici****32)** podaci o broju zaposlenika koji uključuje sve osobekoje rade
za poslodavca u državnom ili privatnom sektoru i za svoj rad primaju naknadu u
novcu ili naturi. Uključuju se sve osobe koje su zasnovale radni odnos s
poslodavcem, na određeno ili neodređeno vrijeme, neovisno o duljini radnog
vremena i vlasništvu poslovnog subjekta, te također vježbenici, osobe na
porodnom dopustu, bolovanju i osobe koje su iz bilo kojeg razloga odsutne s
posla, do prekida radnog odnosa. U zaposlenike se također uključuju osobe koje
trenutačno ili povremeno obavljaju posao po ugovoru o djelu, autorskom ugovoru
i za plaćanje u gotovini ili naturi kao i osobe koje su po formalnom statusu
umirovljenici, nezaposleni ili redoviti studenti kao vanjski suradnici. U
zaposlenike spadaju i osobe koje rade u vlastitom trgovačkom društvu.

**U retku 22.** **Þ** **- neplaćeni zaposlenici****33)**iskazuje se
njihov prosječan broj, a uključuje sljedeće zaposlenike*:*

*ü* *Samozaposlene,* a tu podrazumijevamoposlodavce koji uprav­ljaju poduzećem i
zapošljavaju jednog ili više zaposlenika, kao i osobe koje rade za vlastiti
račun i ne upošljavaju zaposlenike.

*ü* *Pomažuće članove* *obitelji, koji su definirani kao* osobe koje nisu zaposlenici
ili samozaposleni, a rade u poduzeću koje je u vlasništvu člana obitelji i za
svoj rad ne primaju naknadu, a ne nalaze se na platnom spisku nekog drugog
poduzeća u okviru svog glavnog zaposlenja.

Pod *neplaćenim pomažućim
članovima obitelji*, podrazumijevamo osobe koje redovito rade za poduzeće/
izvještajnu jedinicu, ali s njom nemaju ugovorni odnos i ne primaju određenu
naknadu za svoj rad, uz uvjet da nisu uključeni na platni spisak nekog drugog
poduzeća/izvještajne jedinice u okviru svog glavnog zaposlenja.

**TABELA
2. INTERMEDIJARNA POTROŠNJA I REALIZACIJA PROIZVODA UNUTAR PODUZEĆA****34)**

Ovdje se iskazuje ukupna
intermedijarna potrošnja proizvoda između lokalnih JVD-a unutar istog poduzeća.
Tabela 2. uvedena je isključivo radi iskazivanja unutarjedinične potrošnje i
unutar­jedinične realizacije između lokalnih JVD-a istog poduzeća.

Pri iskazivanju podataka u ovoj
tabeli potrebno je pridržavati se Općih pravila za ispunjavanje tabela u
obrascu IND-21/SPS (poglavlje IV. B.). Podaci se iskazuju za vrijednost
međusobnih primitaka odnosno isporuka lokalnih JVD-a unutar iste izvještaj­ne
jedinice/poduzeća, a odnose na podatke prikazane u tabeli 1. za INDUSTRIJSKE
lokalne JVD-e. Ovdje vrijedi sljedeće pravilo obračuna:

ü razlika između iskazanog podatka u tabeli 1. redak 3.
»Intermedijarna potrošnja - UKUPNO« po INDUSTRIJSKIM lokalnim JVD-ima i podataka
za PODUZEĆE SVEUKUPNO, treba iznositi točno koliko i redak 1. u tabeli 2.

ü razlika između iskazanog podatka u tabeli 1. u retku
6. »Prihodi od prodaje proizvoda - UKUPNO« po INDUSTRIJSKIM lokalnim JVD-ima i
podataka za PODUZEĆE SVEUKUPNO, treba iznositi točno koliko i redak 2. u tabeli
2.

**U retku 1.** **Þ** **Vrijednost dobara i usluga koje su nabavljene od
drugih lokalnih JVD-a iste izvještajne jedinice odnosno istog poduzeća
(unutarjedinična potrošnja),**
uključuje se i sitan alat koji nije skup a koristi se za relativno jednostavne
operacije, kao što su pile, čekići, odvijači i ostali ručni alat, mali uređaji
poput džepnih kalkulatora. Prema ESA 95 normama, uključiti treba sve izdatke za
trajna dobra čija vrijednost nije veća od 500 ECU-a po komadu. Navedenim
stavkama treba pribrojati i tekuće održavanje strojeva i uređaja.

**U retku 2.** **Þ** **Vrijednost dobara i usluga koji su isporučeni drugim
lokalnim JVD-ima iste izvještajne jedinice odnosno istog poduzeća
(unutarjedinična realizacija)**,
obuhvaća isti sadržaj kao i redak 1. samo što se ovdje iskazuju podaci o
isporuci intermedijarnih dobara i usluga odnosno podaci o vrijednosti
unutarjedinične realizacije.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
1)
PRODCOM istraživanje o industrijskoj proizvodnji (NN br. 8/03., od 16. siječnja
2003.)

 2)
Structural Business Statistics Regulations (Uredba Vijeća EU No 58/97. i
2700/98). U cijelom tekstu koristi se izvorna kratica SBS-R.

 3)
Priručnik o statističkim zahtjevima EU-a (Statistical Requirement Compendium),
Eurostat, Luxembourg, rujan 2001.

 4)
SBS-R o tehničkom formatu za transmisiju podataka u Eurostat (Ured­ba Komisije
EU No 2702/98.)

if !supportEmptyParas endif

 5)
Zakon o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (NN br. 98/94.), Odluka o
Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti (NN br. 6/95., 3/97. i 7/97.). U cijelom
tekstu koristi se kratica NKD.

 6)
NACE Rev.1 (Uredba Vijeća Europske ekonomske komisije (EEC) br. 3037/90, OJ L
293/90., 83/93., 159/95). U cijelom tekstu koristi se kratica NACE Rev.1.

 7)
Europski sustav računa (European System of Accounts) 1995 (Uredba Vijeća EU No
2223/96), usklađen sa SNA 93 - Sustavom nacionalnih računa UN-a (ISBN
92-1-161352-3). U cijelom tekstu koristi se kratica ESA 95.

 8)
Metodologija za primjenu NKD-a (NN br. 12/97.), sadrži statističke jedinice
usklađene s Uredbom Vijeća (EEC) br. 696/93), vidi napomenu 9.

 9)
Uredba EU-a o statističkim jedinicama za promatranje i analizu proizvodnog
sustava unutar Europske zajednice (Council Regulation (EEC) No 696/93 on the
statistical units for observation and analysing within European Community).

 10)
ISIC Rev 3 - International Standard Industrial Classification (Međunarodna
standardna industrijska klasifikacija svih gospodarskih djelatnosti),
Ujedinjeni narodi (ST/ESA/STAT/SER.M/4/Rev.3), New York 1990.

 11)
Sukladno definiciji ESA-REG za potrebe regionalnih računa EU-a i regionalnih
pokazatelja prema SBS-R.

 12)
Sukladno konceptima i definicijama EU statističkih standarda SBS-R i ESA 95.

 13)
Pravilnik o razvrstavanju poslovnih subjekata prema Nacionalnoj klasifikaciji
djelatnosti (NN br. 22/95.).

 14)
Statistička nomenklatura teritorijalnih jedinica EU-a (izvorna kratica je
NUTS).

 15)
Kriteriji za formiranje statističkih jedinica po vrstama djelatnosti NKD-a,
vidi napomene 8. i 9.

if !supportEmptyParas endif

 16)
Izbor varijabli/agregata i njihove definicije usklađene su s EU statističkim
standardima ESA 95 i definicijama SBS–R varijabli u cijelosti ili djelomično
gdje god je to bilo moguće s obzirom na cilj ovog istraživanja (račun
proizvodnje).

if !supportEmptyParas endif

 17)
Usklađeno s definicijom »Intermediate consumption« iz ESA 95 (3.69). Za akronim
ESA 95 vidi napomenu 7.

 18)
Usklađeno s definicijom »Total purchase of goods and services« SBS-R varijable
(13 11 0) u dijelu koji se odnosi na definiciju »Raw materials and
consumables«.

if !supportEmptyParas endif

 19)
Usklađeno s definicijom »Turnover from industrial activities« SBS varijable (18
21 1) i dio definicije SBS variable (12 11 0) »Turnover«.

if !supportEmptyParas endif

 20)
Novo obilježje preuzeto iz SBS-R za varijablu »Purchase of goods and services
purchased for resale on the same condition as received« (13 12 0).

if !supportEmptyParas endif

 21)
Usklađeno s definicijom SBS-R varijable »Turnover« (12 11 0) u dijelu koji se
odnosi na prvu grupu neposrednih poreza pod »(i) VAT and other deductible taxes
(value added type taxes)«.

 22)
Usklađeno s definicijom SBS-R varijable »Turnover« (12 11 0) u dijelu koji se
odnosi na drugu i treću grupu neposrednih poreza pod »(ii) i (iii)«.

 23)
Usklađeno s definicijom SBS-R varijable »Turnover« (12 11 0) u dijelu koji se odnosi
na drugu grupu neposrednih poreza pod »(ii) all other taxes and duties linked
to the products«.

if !supportEmptyParas endif

 24)
Usklađeno s definicijom SBS-R varijable »Turnover« (12 11 0) u dijelu koji se
odnosi na treću grupu posrednih poreza pod »(iii) other taxes and duties linked
to production«.

if !supportEmptyParas endif

 25)
Usklađeno s definicijom SBS-R varijable »Value added at basic prices« (12 14 0)
u dijelu koji se odnosi na »Note: operating subsidies«.

if !supportEmptyParas endif

 26)
Usklađeno s definicijom SBS-R varijable »Value added at basic prices« (12 14 0)
u dijelu koji se odnosi na »Note: operating subsidies (i) subsidies on
products«.

 27)
Usklađeno s definicijom SBS-R varijable »Value added at basic prices« (12 14 0)
u dijelu koji se odnosi na »Note: operating subsidies (ii) subsidies linked on
production«.

 28)
Usklađeno s definicijom SBS-R varijable »Changeing stocks of goods and service«
(13 21 0).

if !supportEmptyParas endif

 29)
U skladu s definicijama SBS-R varijable »Wages and salaries« (13 32 0).

 30)
U skladu s definicijama ESA 95 (11.11-11.16) i Eurostata.

 31)
U skladu s definicijom SBS-R varijable »Number of persons employed« (16 11 0).

 32)
U skladu s definicijom SBS-R varijable »Number of employees« (16 13 0).

 33)
U skladu s raščlambom i definicijama pod SBS-R varijablom (16 11 0) za »Unpaid
workers«.

 34)
U skladu s tretmanom isporuka i primitaka između lokalnih JVD-a istog poduzeća
(inter-unit consumption) iz ESA 95.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

**ANKETA: e - POSLOVANJE
IZVJEŠTAJNE JEDINICE**

**e****- POSLOVANJE U IZVJEŠTAJNOJ GODINI**

Ovdje se podaci iskazuju
upisivanjem križića x u predviđeno polje kod ispravnog odgovora. Podaci se
popunjavaju na razini poduzeća odnosno izvještajne jedinice odgovaranjem na
pitanja o elektroničkom poslovanju izborom modaliteta odnosno već ponu­đenog
odgovora DA ili NE.

Treba odgovoriti na sljedeća
pitanja:
if !supportLineBreakNewLine
endif

if !supportListsa) endifIma li vaša izvještajna                  ٱDA                   ٱNE

jedinica
e-mail adresu?

b)Ima li vaša izvještajna
jedinica web-stranice                      ٱDA                   ٱNE

if !supportEmptyParas endif

c)Ako imate web-stranice,

upišite adresu:                                             http://www.
\_\_\_\_\_\_\_
                                                                  http://
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Ovdje treba
upisati adresu web stranica izvještajne jedinice. Na obrascu IND-21/SPS
ponuđene su dvije mogućnosti, s već unaprijed otisnutom oznakom za uobičajen
početak adresa web-stranica: http://www. ili http:// ako adresa web-stranice
izvještajne jedinice ne počinje sa slovnim oznakama www. Upisati treba samo
nastavak adrese web-stranice, a ne adresu u cijelosti (npr. za adresu
web-stranica DZS-a upisati treba dzs.hr odnosno http://www.dzs.hr).

V.
PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Ovim
Statističkim standardima za Strukturno-poslovno istra­ži­vanje industrije
(IND-21/SPS) prestaju važiti Statistički standardi za godišnji izvještaj
industrije (IND-21), objavljeni u »Narodnim novinama« broj 60/99. od 13.
kolovoza 1999.

Statistički standardi za Strukturno-poslovno
istraživanje industrije (IND-21/SPS), zajedno s obrascem IND-21/SPS koji se
nalazi u dodatku ovih statističkih standarda, primjenjuju se osmog dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
954-02/03-01/57

Urbroj:
555-03-02-03-01

Zagreb, 9.
svibnja 2003.

Ravnatelj
**mr. sc. Marijan Gredelj**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/376652.gif)
![](dodatni/376653.gif)
![](dodatni/376654.gif)
![](dodatni/376655.gif)

Ostalo, NN 78/2003-963
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)