## Pravilnik o kavi, kavovinama te proizvodima od kave i kavovina

### NN 172/2004 (8.12.2004.), Pravilnik o kavi, kavovinama te proizvodima od kave i kavovina

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

3003

Na
temelju članka 35. stavka 2. Zakona o hrani (»Narodne novine« broj 117/03,
130/03, 48/04) ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, donosi

## PRAVILNIK

### O KAVI, KAVOVINAMA TE PROIZVODIMA OD KAVE I KAVOVINA

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim se Pravilnikom uređuju opći zahtjevi kakvoće za
kavu, kavovine te proizvode od kave i kavovina (u daljnjem tekstu: proizvodi)
koji se stavljaju na tržište, a odnose se na:

– kategorizaciju i nazivlje;

– senzorska svojstva i sastav;

– vrstu i količinu sirovina i drugih tvari koje se
koriste u proizvodnji i preradi;

– tehnološke postupke koji se primjenjuju u
proizvodnji i preradi;

– dodatne ili specifične zahtjeve deklariranja ili
označavanja.

Članak 2.

Značenje pojedinih pojmova u smislu ovoga Pravilnika
navedeno je u Prilogu 1. koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni
dio.

Članak 3.

Na deklariranje proizvoda iz članka 1. ovoga
Pravilnika primjenjuju se odredbe posebnog propisa o općem deklariranju ili
označavanje hrane kao i odredbe ovoga Pravilnika o njihovom deklariranju.

Članak 4.

Deklaracija proizvoda pored podataka propisanih
posebnim propisom iz članka 3. ovoga Pravilnika mora sadržavati i sljedeće
podatke:

– za sirovu kavu bez kofeina i prženu kavu bez
kofeina najveću dozvoljenu količinu kofeina (izraženo u postocima);

– za kavovine i mješavine kavovina količinu ekstrakta
(izra­ženo u postocima).

Deklaracija na proizvodima iz skupnog pakovanja, koji
se prodaju pojedinačno mora u istom vidnom polju sadržavati najmanje naziv
hrane, neto količinu, rok valjanosti, naziv i adresu proizvođača ili onoga koji
proizvode stavlja na tržište.

Ostali podaci propisani propisom o općem deklariranju
ili označavanju hrane te ovim Pravilnikom moraju biti navedeni na skupnom
pakovanju te biti dani na uvid potrošaču u slučaju njegovog zahtjeva.

Članak
5.

Korištenje
aditiva propisano je posebnim propisom kojim se uređuju prehrambeni aditivi
dozvoljeni u hrani.

Članak
6.

Proizvodi
iz članka 1. ovoga Pravilnika moraju se u fazi proizvodnje, prerade i
distribucije čuvati i pakirati na način koji jamči očuvanje kakvoće proizvoda
do isteka deklariranog roka valjanosti.

II.
POSEBNE ODREDBE

SIROVA
KAVA

Članak
7.

 Sirova kava je naziv za osušene sjemenke (zrna
kave) kultivara roda *Coffea,* dobivene odgovarajućim tehnološkim
postupkom od ploda kave, uz uklanjanje mezokarpa, endokarpa i po mogućnosti
potpuno ili djelomično tegumenta (srebrnaste opne), a stavlja se na tržište pod
nazivom:

– sirova kava;

– sirova kava bez kofeina.

Sirova kava, ovisno o botaničkoj vrsti, razvrstava se
kao: Arabika, Robusta, Liberika, Ekscelsa i Arabusta.

Članak 8.

Deklaracija sirove kave koja se stavlja na tržište u
vrećama
i/ilikontejnerima, mora sadržavati najmanje: naziv kave, zemlju
podrijetla, oznaku lota i neto masu, dok se ostali podaci moraju nalaziti na
popratnoj dokumentaciji sukladno stavku 2. ovoga članka.

Popratna dokumentacija koja prati sirovu kavu pri
stavljanju na tržište, te dostavi na analizu, mora sadržavati ove podatke:

– naziv kave (Minas, Santos, Cherry i dr.);

– tip kave (oprana, neoprana, monsunska i dr.);

– naziv proizvođača i uvoznika;

– zemlja podrijetla;

– godina berbe;

– oznaka lota i broj vreća u lotu;

– krupnoća zrna (prema broju sita);

– dokaz o pripadnosti razredu na temelju propisa
zemlje izvoznice;

– neto masa vreće sirove kave.

Članak 9.

Sirova kava koja se stavlja na tržište mora
udovoljavati ovim uvjetima:

1. ne smije sadržavati više od 12% vode odnosno ne
više od 11%, za kavu bez kofeina;

2. ne smije sadržavati više od 5,5% ukupnog pepela;

3. ne smije sadržavati više od 0,5% stranih primjesa;

4. količina otpadnih primjesa ne smije biti veća od
10% za sve vrste kave, osim za kavu Robustu i neopranu Arabiku za koje ta
količina ne smije biti veća od 15%;

5. ne smije biti zagađena kukcima bilo u kojem
stadiju razvoja;

6. ne smije sadržavati smrdljiva zrna;

7. ne
smije biti oštećena vodom ili morskom vodom;

8. ne
smije imati strani miris;

9. mora
biti karakteristične i ujednačene krupnoće, oblika i boje zrna za deklariranu
vrstu kave;

10. da
daje napitak karakterističnih senzorskih svojstava;

11.
uzorak od 300 grama ne smije imati više od ukupno 140 negativnih bodova,
odnosno 180 negativnih bodova u slučaju Robuste, kao što je propisano u članku
10. ovoga Pravilnika.

Sirova
kava ima ujednačenu krupnoću zrna ako najmanje 80% zrna zaostaje prosijavanjem
kroz tri uzastopna sita za kavu u nizu. Standardi sita u nizu propisani su u
tablici 1. iz Priloga 2 koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni
dio.

Članak
10.

Sirova
kava se, ovisno o ukupnom broju negativnih bodova, te o broju crnih zrna,
razvrstava u šest razreda sukladno tablici 2. iz Priloga 2 ovoga Pravilnika.

Nije
dopušteno stavljanje na tržište sirove kave koja ima više negativnih bodova
nego što je propisano šestim razredom.

Članak
11.

Broj
negativnih bodova za pojedinačne nedostatke, utvrđenih u članku 10. ovog
Pravilnika, u uzorku koji predstavlja prosječan uzorak i teži 300 grama sirove
kave određuje se sukladno tablici 3. iz Priloga 2 ovoga Pravilnika.

Ukupan
broj negativnih bodova u prosječnom uzorku dobiva se zbrajanjem negativnih
bodova za pojedinačne nedostatke kako je navedeno u stavku 1. ovoga članka.

Ako
isto zrno pokazuje više nedostataka, dodjeljuje mu se broj negativnih bodova
koji odgovara najvećem nedostatku što ga sadrži.

Članak
12.

Pod
nazivom »sirova kava bez kofeina« može se na tržište stavljati kava koja
udovoljava uvjetima iz članka 8. i 9. ovog Pravilnika, s tim da količina
kofeina ne premašuje 0,1%.

U
proizvodnji »sirove kave bez kofeina« mogu se upotrebljavati sljedeća sredstva
za otapanje i ekstrakciju: etilacetat, metilacetat, etilmetilketon, tekući
ugljični dioksid, diklormetan i voda.

PROIZVODI
OD KAVE

Članak
13.

Proizvodi
od kave su:

–
pržena kava;

–
ekstrakti kave.

Pržena
kava

Članak
14.

Pržena
kava može se stavljati na tržište pod nazivom:

1.
pržena kava u zrnu;

2.
mješavina pržene kave u zrnu;

3.
pržena kava bez kofeina u zrnu;

4. mješavina
pržene kave bez kofeina u zrnu;

5.
mljevena kava;

6.
mješavina mljevene kave;

7.
mljevena kava bez kofeina;

8.
mješavina mljevene kave bez kofeina.

Članak
15.

Pržena
kava koja se stavlja na tržište mora udovoljavati sljedećim uvjetima:

1. ne
smije sadržavati više od 5% vode;

2. ne
smije sadržavati više od 6% ukupnog pepela;

3.
količina ukupnih stranih primjesa ne smije biti veća od 0,1%;

4. ne
smije sadržavati više od 2% preprženih (ugljeniziranih) zrna;

5. mora
sadržavati najmanje 22% ekstraktivnih tvari topljivih u vodi, osim pržene kave
bez kofeina koja mora sadržavati najmanje 20%;

6. ne
smije davati napitak neugodnih senzorskih svojstava.

Članak
16.

Pod
nazivom »mješavina pržene kave« na tržište se može stavljati proizvod dobiven
miješanjem dviju ili više vrsta pržene kave čija je kvaliteta određena ovim
Pravilnikom.

Mješavina
pržene kave može nositi naziv po vrsti sirove kave koja je postotno najviše
zastupljena u mješavini, s tim da taj postotak ne smije biti manji od jedne
trećine.

Članak
17.

Pod
nazivom »pržena kava bez kofeina« na tržište se može stavljati pržena kava koja
ne sadrži više od 0,1% kofeina.

Pržena
kava bez kofeina može sadržavati sredstva za ekstrakciju kofeina sukladno
posebnim propisima kojima se uređuju prehrambeni aditivi dozvoljeni u hrani, a
ne smije sadržavati druge primjese koje potječu od postupka prerade kave u kavu
bez kofeina.

Ekstrakti
kave

Članak
18.

Ekstrakti kave su proizvodi dobiveni ekstrakcijom iz
prženih zrna kave, pri čemu se kao sredstvo za ekstrakciju koristi samo voda, a
isključuje svaki postupak hidrolize dodavanjem kiseline ili lužine. Ekstrakt
kave mora sadržavati samo topive i aromatske sastojke kave, uz netopive tvari
koje je tehnički nemoguće odstraniti te netopiva ulja koja potječu iz kave.

Ekstrakti kave se stavljaju na tržište pod nazivom:
ekstrakt kave, topivi ekstrakt kave, topiva kava ili instant kava.

Članak 19.

Sadržaj suhe tvari kave u ekstraktima kave iz članka
18. ovoga Pravilnika mora biti:

a. najmanje 95% mase u slučaju suhog ekstrakta kave;

b. 70 – 85% mase u slučaju ekstrakta kave u pasti;

c. 15 – 55% mase u slučaju tekućeg ekstrakta kave.

Ekstrakt kave u prahu ili pasti ne smije sadržavati
druge tvari, osim onih, koje se dobiju ekstrakcijom kave. Tekući ekstrakt kave može
sadržavati jestive šećere, pržene ili ne, u udjelu koji ne prelazi 12% mase.

Članak 20.

Deklariranje ili označavanje proizvoda iz članka 18.
ovoga Pravilnika mora udovoljavati i sljedećim zahtjevima:

1. nazivi proizvoda mogu se upotrebljavati samo za proizvode
koji ispunjavaju uvjete iz članka 19. ovog Pravilnika i moraju ovisno o vrsti
proizvoda biti popraćeni sljedećim navodima:

–
»pasta« ili »u obliku paste« ili

–
»tekućina« ili »u tekućem obliku«;

2.
nazive proizvoda može pratiti navod – »koncentriran«:

– u
slučaju proizvoda iz članka 19. točke c. ovog Pravilnika koji imaju više od 25%
mase suhe tvari kave;

3.
deklaracija proizvoda mora sadržavati navod »bez kofeina«, pod uvjetom da
sadržaj kofeina nije veći od 0,3% mase suhe tvari kave, koji se mora nalaziti u
istom vidnom polju kao i naziv proizvoda;

4.
deklaracija proizvoda iz članka 19. točke c. ovoga Pravil­nika mora sadržavati
navod: »sa...«, »konzervirano sa...«, »s dodatkom...« ili »prženo s...« iza
čega slijedi naziv(i) upotreb­lje­nog(ih) šećera, koji mora biti u istom vidnom
polju kao i naziv proizvoda;

5.
proizvodi iz članka 19. točke b. i c. moraju imati označen minimalni sadržaj
suhe tvari kave izražen kao maseni postotak gotovog proizvoda.

Članak
21.

Dopuštena
je proizvodnja proizvoda od kave dobivenih miješanjem instant kave ili instant
kave bez kofeina sa šećerom, mlijekom u prahu, biljnim masnoćama i drugim
dodacima.

KAVOVINE

Članak
22.

Kavovine
su prženi plodovi i prženi dijelovi jestivih biljaka bogatih škrobom, šećerima
i inulinom koji prokuhani ili otopljeni u vodi daju napitak koji se
upotrebljava kao zamjena za kavu ili kao dodatak kavi.

Kao
osnovne sirovine za proizvodnju kavovina mogu se upotrebljavati: ječam, raž,
pšenica, ječmeni slad i slad drugih žitarica, korijen cikorije, smokva, rogač,
slanutak, drugi jestivi plodovi bogati škrobom ili šećerom te soja.

Kao
pomoćne sirovine za proizvodnju kavovina mogu se koristiti i drugi plodovi i
dijelovi drugih jestivih biljaka i to najviše do 20% od ukupne količine
upotrijebljenih osnovnih sirovina.

Kavovinama
se mogu dodavati: prženi šećer, škrobni sirup, melasa s najmanje 50% šećera i
jestiva biljna ulja.

Članak
23.

Kao
kavovina pod nazivom »sladna kavovina« na tržište se može stavljati samo prženi
ječmeni slad.

Sladna
kavovina proizvedena od drugih vrsta proklijalih žitarica stavlja se na tržište
pod nazivom »... sladna kavovina« uz obavezno navođenje naziva sirovine od koje
je kavovina proizvedena (ražena sladna kavovina i sl.).

Članak
24.

Kavovine
koje se stavljaju na tržište moraju udovoljavati ovim uvjetima:

1.
moraju biti svijetlosmeđe do tamnosmeđe boje, a napitak spravljen njihovim
kuhanjem ili otapanjem u vodi mora imati senzorska svojstva karakteristična za
određenu kavovinu;

2.
kavovine koje su proizvedene od: proklijalih žitarica moraju sadržavati
najmanje 35% ekstrakta topljivog u vodi, soje – najmanje 20%, a ostale kavovine
– najmanje 40% tog ekstrakta, bez dodanog šećera;

3. ne
smiju biti prepržene odnosno ugljenizirane;

4. da daju
napitak karakterističnih senzorskih svojstava;

5. ne
smiju biti proizvedene od zaraženih sirovina, sirovina koje nisu očišćene od
urodica i mineralnih primjesa te bezvrijednih sirovina (prevrela komina, trop,
ekstrahirani rezanci šećerne repe i sl.);

6. ne
smiju biti proizvedene uz upotrebu mineralnih ulja;

7.
sirovine od kojih se proizvode sladne kavovine moraju sadržavati najmanje 70%
proklijalih zrna s klicom razvijenom najmanje do polovice zrna;

8.
količina vode, pepela i pijeska za pojedine vrste kavovina ne smije biti veća
od vrijednosti danih u tablici 4. iz Priloga 2 ovoga Pravilnika.

Članak
25.

Kavovine
se na tržište stavljaju samljevene i zapakirane.

Dopuštena
je proizvodnja mješavine više kavovina, koja se na tržište stavlja pod nazivom:
»mješavina kavovina«, uz uvjet da udovoljava uvjetima iz članka 24. ovog
Pravilnika*.*

Članak
26.

Dopuštena
je proizvodnja mješavina: pržene i mljevene kave s prženom i mljevenom
kavovinom pod nazivom proizvodi od kave i kavovina.

EKSTRAKTI
KAVOVINA

Članak
27.

Ekstrakti
kavovina su proizvodi dobiveni vodenom ekstrakcijom iz prženih kavovina po
odgovarajućem tehnološkom postupku.

Ekstrakti kavovina, osim ekstrakta cikorije,
stavljaju se na tržište pod nazivom: tekući ekstrakt kavovine, instant kavovina
ili ekstrakt kavovine u prahu.

Članak 28.

Proizvodi iz članka 27. stavka 2. točke 2. ovoga
Pravilnika moraju udovoljavati ovim uvjetima:

1. njihova topljivost u vodi mora biti najmanje
99,5%;

2. količina vode ne smije biti veća od 5%;

3. ne smiju biti pljesnivi;

4. pripremljeni napitak mora imati karakteristična
senzorska svojstva.

Članak 29.

Dopuštena je proizvodnja proizvoda dobivenih
miješanjem ekstrakta kavovina sa šećerom, mlijekom u prahu, biljnim masnoćama i
drugim dodacima.

Dopuštena je proizvodnja proizvoda dobivenih
miješanjem ekstrakta kave i kavovina sa šećerom, mlijekom u prahu, biljnim
masnoćama i drugim dodacima.

Ekstrakt cikorije

Članak 30.

Ekstrakt cikorije jekoncentrirani proizvod,
dobiven ekstrakcijom iz pržene cikorije, pri čemu se kao sredstvo za
ekstrakciju koristi samo voda, a isključuje se svaki postupak hidrolize
dodavanjem kiseline ili lužine.

Cikorijapodrazumijeva korijen *Cichorium inthybus L.* koji se, primjereno
očišćen za sušenje i prženje, upotrebljava za proizvodnju napitaka kavovine.

Za proizvodnju kavovine ne dopušta se korištenje
krmnog radiča (*Cichorium inthybus var. sativus*).

Ekstrakti cikorije se stavljaju na tržište pod
nazivom: ekstrakt cikorije, topiva cikorija ili instant cikorija.

Članak 31.

Sadržaj suhe tvari u ekstraktima cikorije iz članka
30. ovoga Pravilnika mora biti:

a. najmanje 95% mase u slučaju suhog ekstrakta
cikorije;

b. 70 – 85% mase u slučaju ekstrakta cikorije u
pasti;

c. 25 – 55% mase u slučaju tekućeg ekstrakta
cikorije.

Ekstrakt cikorije u prahu ili pasti ne smije
sadržavati više od 1% mase tvari koje nisu iz cikorije.

Tekući ekstrakt cikorije može sadržavati jestive
šećere pržene ili ne, u udjelu koji ne prelazi 35% mase.

Članak 32.

Deklariranje ili označavanje proizvoda iz članka 30.
ovoga Pravilnika mora udovoljavati i sljedećim zahtjevima:

1. nazivi proizvoda mogu se upotrebljavati samo za
proizvode koji ispunjavaju uvjete iz članka 31. ovoga Pravilnika i moraju
ovisno o vrsti proizvoda biti popraćeni sljedećim navodima:

– »pasta« ili »u obliku paste«, ili

– »tekućina« ili »u tekućem obliku«;

2. nazive proizvoda može pratiti navod –
»koncentriran«:

– u slučaju proizvoda iz članka 31. točke c. ovog
Pravilnika koji imaju više od 45% mase suhe tvari cikorije;

3. deklaracija proizvoda iz članka 31. točke c. ovog
Pravilnika mora sadržavati navod: »sa...«, »konzervirano sa...«, »s
dodatkom...« ili »prženo s...« iza čega slijedi naziv(i) upotreblje­nog(ih)
šećera koji mora biti u istom vidnom polju kao i naziv proizvoda;

4. Proizvodi iz članka 31. točke b. i c. ovog
Pravilnika moraju imati označen minimalni sadržaj suhe tvari cikorije izražen
kao maseni postotak gotovog proizvoda.

III.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
33.

Danom
početka primjene ovoga Pravilnika prestaju važiti odredbe Pravilnika o
kvaliteti kave, proizvoda od kave i surogata od kave (»Narodne novine« 53/91,
158/03).

Članak
34.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a
primjenjuje se od 1. siječnja 2005. godine.

Klasa:
011-02/04-01/103
Urbroj: 525-1-04-1
Zagreb, 3. prosinca 2004.

Ministar
**Petar** **Čobankovi****ć**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

**PRILOG 1.**

ZNAČENJE
POJMOVA

 1.  Kava općenito – opći naziv za plodove i
sjemenke biljke roda *Coffea*, općenito uzgojenih vrsta, kao i proizvoda od
ovih plodova i sjemenki u različitim fazama proizvodnje i uporabe,
pripremljenih za potrošnju.

–  Arabika kava – kava botaničke vrste *Coffea
arabica* Linnaeus;

–  Robusta kava – kava botaničke vrste *Coffea
canephora* Pierre ex Froehner;

–  Liberika kava – kava botaničke vrste *Coffea
liberica* Hiern;

–  Ekscelsa kava – kava botaničke vrste *Coffea
dewevrei* De Wild i Durand var. *excelsa* Chevalier;

–  Arabusta kava – hibrid između vrsta *Coffea
arabica* x *Coffea canephora* Capot i Ake Assi.

 2.  Tipovi kave:

–  Plod kave – nesušeni plodovi biljke roda *Coffea*nakon berbe;

–  Kava u ljusci; suhi plod kave – plodovi kave
nakon sušenja;

–  Kava u pergamentnoj ljusci – zrna kave
obavijena endokarpom,

–  Sirova kava; zelena kava – zrno kave dobiveno
uklanjanjem (ljuštenjem) pergamentne ljuske;

–  Oprana kava; kava proizvedena mokrim postupkom
– sirova kava proizvedena iz plodova mokrim postupkom;

–  Blaga (mild) kava – sirova arabika kava
proizvedena mokrim postupkom;

–  Neoprana kava; kava proizvedena suhim
postupkom – sirova kava proizvedena suhim postupkom;

–  Oprana i očišćena kava – sirova kava
proizvedena suhim postupkom s koje je srebrnasta pokožica uklonjena mehanički
uz prisutnost vode;

–  Monsunska
kava – sirova kava dobivena od neoprane kave koja je bila izložena vlažnoj
atmosferi, što je prouzročilo apsorpciju vode, bubrenje i promjenu boje zrna u
zlatnožutu do svijetlosmeđu;

–  Polirana kava
– sirova kava proizvedena mokrim postupkom s koje je mehanički uklonjena
srebrnasta pokožica, što daje sjaj i bolji izgled zrna;

–  Ostatak od
prosijavanja – strane tvari, druge primjese pod­rijetlom od ploda kave i
oštećena (defektna) zrna izdvojena prečišćavanjem, prosijavanjem sirove kave;

–  Pržena kava –
kava dobivena prženjem sirove kave;

–  Ekstrakt kave
– proizvod dobiven isključivo iz pržene kave fizičkim postupcima uporabom vode
kao jedinog sredstva za ekstrakciju a koja nije podrijetlom od kave;

–  Pržena
mljevena kava; mljevena kava – proizvod dobiven mljevenjem pržene kave.

 3. Tipovi instant kave:

–  Instant kava;
topiva kava; osušeni ekstrakt kave – osušeni proizvod topiv u vodi, dobiven
isključivo iz pržene kave fizičkim postupcima uporabom vode kao jedinog
sredstva nosioca koji nije podrijetlom iz kave;

–  Ekstrakt kave
osušen raspršivanjem; ekstrakt kave u prahu – instant kava dobivena postupkom
kojim se tekući ekstrakt kave raspršuje u toploj atmosferi i isparavanjem vode
pretvara u osušene čestice;

–  Aglomerirana instant kava – instant kava
dobivena postupkom kojim se osušene čestice ekstrakta kave među­sobno udružuju
oblikujući veća zrna;

–  Liofilizirana
kava; liofilizirani ekstrakt kave; liofilizirana instant kava; liofilizirana
topiva kava – instant kava dobivena postupkom kojim se ekstrakt kave smrzava i
led izdvaja sublimacijom;

–  Kava bez kofeina
– kava dobivena ekstrakcijom kofeina;

–  Napitak od
kave – napitak dobiven bilo od pržene mljevene kave s vodom ili dodatka vode
ekstraktu kave, instant kavi ili liofiliziranoj kavi.

 4. Dijelovi ploda kave (nesušeni):

–  Plod kave;
svježi plod kave – svježi cjelokupan plod stabla kave;

–  Meso; pulpa –
dio ploda kave koji se uklanja pulpiranjem a sastoji se od egzokarpa i većeg
dijela mezokarpa;

–  Pergamentna
ljuska – endokarp ploda kave.

 5. Dijelovi ploda kave (osušeni):

–  Suhi plod
kave – osušeni plod stabla kave, koji uključuje vanjske ovojnice i jedno ili
više zrna;

–  Zrno u
pergamentnoj ljusci – zrno kave potpuno ili djelomično zatvoreno u svojoj
pergamentnoj ljusci (endokarpu);

–  Ljuska –
sveukupna vanjska ovojnica (perikarp) suhog ploda kave,

–  Suha
pergamentna ljuska – osušeni endokarp ploda kave;

–  Srebrnasta
pokožica; suha testa – suha sjemena ovojnica (tegument) zrna kave, općenito
srebrnastog ili bakrenastog izgleda;

–  Zrno kave –
komercijalni naziv za suhe sjemenke biljke kave.

 6. Sirova kava – morfološka svojstva:

–  Plosnato zrno
– zrno kave s jednim zamjetljivim plosnatim licem;

–  Perl zrno –
zrno kave približno ovalnog oblika nastalo razvojem jednog zrna u plodu;

–  Slonovsko
zrno – srasla zrna (obično dva, ponekad više) nastala lažnom poliembrioniom;

–  Promjer –
promjer najmanjeg okruglog otvora kroz koji može proći zrno kave.

 7. Strane tvari kod sirove kave:

–  Strane tvari
– mineralne, biljne ili životinjske tvari koje nisu podrijetlom od ploda kave;

–  Veći kamenčić
– kamenčić koji se zadržava na situ s okruglim otvorima promjera 8,00 mm;

–  Srednji
kamenčić – kamenčić koji prelazi kroz sito s okrug­lim otvorima promjera 8,00
mm, a zadržava se na situ s okruglim otvorima promjera 4,75 mm;

–  Manji
kamenčić – kamenčić koji prolazi kroz sito s okrug­lim otvorima promjera 4,75
mm;

–  Veći komadić
drveta – komadić drveta približne dužine 3 cm (obično od 2 do 4 cm);

–  Srednji
komadić drveta – komadić drveta približne dužine 1,5 cm (obično od 1 do 2 cm);

–  Manji komadić
drveta – komadić drveta približne dužine 0,5 cm (obično kraće od 1 cm);

–  Grudica
zemlje – granula združenih čestica zemlje;

–  Veća grudica
zemlje – grudica zemlje koja se zadržava na situ s okruglim otvorima promjera
8,00 mm;

–  Srednja
grudica zemlje – grudica zemlje koja prolazi kroz sito s okruglim otvorima
promjera 8,00 mm, a zadržava se na situ s okruglim otvorima promjera 4,75 mm;

–  Manja grudica zemlje – grudica zemlje koja
prolazi kroz sito s okruglim otvorima promjera 4,75 mm.

 8.  Nedostaci
koji potječu od ploda kave:

–  Komadić
ljuske – dio osušene vanjske ovojnice ploda (perikarpa);

–  Komadić
pergamentne ljuske – dio osušene pergamentne ljuske (endokarpa);

–  Školjkasto
zrno – izobličeno zrno s jednim vidljivim udubljenjem;

–  Komadić zrna
– dio zrna obujma manjeg od obujma polovice zrna;

–  Polomljeno
zrno – dio zrna obujma jednakoga ili većeg od obujma polovice zrna;

–  Izobličeno
zrno – zrno kave jasno uočljiva neprirodnog oblika;

–  Kukcem
oštećeno zrno – zrno kave koje je izvana ili iznutra oštećeno napadom kukca;

–  Živim kukcem
zagađeno zrno – zrno kave koje sadrži jednog ili više živih kukaca u bilo kojem
stadiju razvoja;

–  Uginulim
kukcem zagađeno zrno – zrno kave koje sadrži jednog ili više uginulih kukaca
ili djeliće kukaca;

–  Suhi plod –
osušeni plod kave koji uključuje njene vanjske ovojnice i jedno ili više zrna;

–  Zrno u
pergamentnoj ljusci – zrno kave potpuno ili djelomično zatvoreno u svojoj
pergamentnoj ljusci (endokarpu);

–  Crno zrno –
zrno kave kojem je polovica ili više od polovice vanjske površine ili
unutrašnjosti crne boje, izvana i iznutra;

–  Polucrno zrno
– zrno kave kojem je polovica ili manje od polovice vanjske površine ili
unutrašnjosti crne boje, izvana i iznutra;

–  Nezrelo zrno –
zrno kave koje je nedozrelo, često s naboranom površinom;

–  Spužvasto
zrno – zrno kave strukture slične plutu koje se može zgnječiti i prstom ruke, a
općenito je bjeličaste boje;

–  Bijelo zrno
male gustoće – zrno kave bjeličaste boje, a mase i gustoće znatno manje od
zdravog zrna;

–  Smrdljivo
zrno – zrno kave koje pri presijecanju vrlo neugodno miriše, može biti svijetlo
smeđe ili smeđe boje ili imati voštani izgled;

–  Kiselo zrno –
zrno kave oštećeno prekomjernom fermentacijom, čija je unutrašnjost svijetlosmeđe
– crvenkaste boje i koje, nakon prženja, napitku daje neugodan kiseli okus;

–  Zrno s
mrljama – zrno kave s mrljama netipične zelenkaste, bjeličaste ili žućkaste
boje;

–  Pljesnivo
zrno – zrno kave koje pokazuje rast plijesni ili dokaz napada plijesni vidljiv
golim okom;

–  Uvenulo zrno
– zrno kave koje je izvana naborano i manje mase;

–  Pulperom
oštećeno zrno – zrno kave proizvedeno mokrim postupkom koje je zarezano ili
ostrugano pri pulpiranju, često sa smeđim ili crnkastim mrljama.

 9.  Ekstrakti
kavovina:

–  Instant
kavovine – osušeni, u vodi lako topivi proizvodi, dobiveni isključivo iz
prženih kavovina fizikalnim postupcima, uz korištenje vode koja se uvodi kao
jedino sred­stvo za ekstrakciju kavovina;

–  Ekstrakt
kavovine u prahu – lako topljiv proizvod od kavovine dobiven postupkom kojim se
tekući ekstrakt kavovine raspršuje u toploj atmosferi i pretvara u osušene
čestice isparavanjem vode;

–  Aglomerirani
ekstrakt kavovine – lako topljiv proizvod od kavovine dobiven postupkom pri
kojem se osušene čestice međusobno spajaju formirajući veće granule;

–  Liofilizirani
ekstrakt kavovine – lako topljiv proizvod od kavovine, dobiven postupkom kojim
se tekući ekstrakt kavovine zamrzava i led izdvaja sublimacijom.

10. Pržena kava – strane tvari:

–  Strane tvari
– sve tvari mineralnoga, biljnoga ili životinjskog podrijetla, koje nisu
podrijetlom od ploda kave;

–  Veći kamenčić
– kamenčić koji se zadržava na situ s okruglim otvorima promjera 8,00 mm;

–  Srednji
kamenčić – kamenčić koji prolazi kroz sito s okruglim otvorima promjera 8,00
mm, a zadržava se na situ s okruglim otvorima promjera 4,75 mm;

–  Manji
kamenčić – kamenčić koji prolazi kroz sito s okruglim otvorima promjera 4,75
mm;

–  Veći komadić
drveta – komadić drveta približne dužine 3 cm (obično od 2 do 4 cm);

–  Srednji
komadić drveta – komadić drveta približne dužine 1,5 cm (obično od 1 do 2 cm);

–  Manji komadić
drveta – komadić drveta približne dužine 0,5 cm (obično kraće od 1 cm).

11. Nedostaci nađeni u prženim zrnima kave:

–  Komadić
ljuske; dio ljuske – dio osušene vanjske ovojnice ploda (perikarp);

–  Komadić
pergamentne ljuske – dio osušene pergamentne ljuske (endokarpa);

–  Školjkasto
zrno – izobličeno zrno konkavna izgleda ili vanjski dio prošupljenog zrna;

–  Komadić zrna
– dio zrna kave obujma manjega od jedne polovice zrna;

–  Kukcem
oštećeno zrno – zrno kave koje je oštećeno napadom kukca;

–  Suhi plod –
osušeni plod stabla kave koji uključuje njene vanjske ovojnice i jedno ili više
zrna;

–  Zrno u pergamentnoj
ljusci – zrno kave potpuno ili djelomično zatvoreno u svojoj pergamentnoj
ljusci i endokarpu;

–  Crno zrno –
zrno kave izvorno crno, izgleda slična ugljenu i mrke mutne boje, općenito
zrnate vanjske površine;

–  Djelomično
crno zrno – zrno kave kod kojeg je manje od polovice zrna s izgledom sličnim
ugljenu;

–  Pougljeno
zrno – crnkasto zrno kave, građe slične drvenom ugljenu, lako lomljivo
pritiskom prsta u sitne djeliće;

–  Zrno s
mrljama – zrno kave s mrljama netipične boje;

–  Svijetlo zrno
– zrno kave znatno svijetlije boje od drugih prženih zrna,

–  Smrdljivo
zrno, zrno neugodna mirisa – zrna kave koja otpuštaju neugodan miris, obično
potječu od smrdljivih zrna ili kiselih zrna;

–  Nezrelo zrno
– nepotpuno oblikovano zrno, koje nije doseglo najviši razvoj i svijetlije je
boje od drugih prženih zrna.

if !supportEmptyParas endif

**PRILOG 2.**

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 1.*

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Broj (oznaka) sita | Promjer u mm |
| 20 | 8,00 |
| 19 | 7,50 |
| 18 | 7,10 |
| 17 | 6,70 |
| 16 | 6,30 |
| 15 | 6,00 |
| 14 | 5,60 |
| 13 | 5,00 |
| 12 | 4,75 |
| 10 | 4,00 |
| ostatak | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

*if !supportEmptyParas endif*

*Tablica 2.*

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raz-  redi | Ukupni broj negativnih  bodova u prosječnom  uzorku od 300 g sirove kave | | Broj crnih zrna u uzorku od  300 g sirove kave | |
| if !supportEmptyParas endif | Arabika | Robusta | Arabika, | Robusta |
| if !supportEmptyParas endif | Liberika, | if !supportEmptyParas endif | Liberika, | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | Arabusta | if !supportEmptyParas endif | Arabusta | if !supportEmptyParas endif |
| I. | do 6 | do 12 | bez crnih | bez crnih |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | zrna | zrna |
| II. | 7 do 13 | 13 do 25 | do 5 | 5 |
| III. | 14 do 30 | 25 do 50 | do 5 | 10 |
| IV. | 31 do 60 | 51 do 90 | do 10 | 15 |
| V. | 61 do 120 | 91 do 140 | do 10 | 20 |
| VI. | 121 do 140 | 140 do 180 | neograničeno | neograničeno |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 3.*

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Nedostatak | Broj negativnih bodova |
| dva kisela zrna | 1 |
| jedno kvarno ili pljesnivo zrno | 1 |
| jedno crno zrno | 1 |
| dva polucrna zrna | 1 |
| dva suha ploda | 1 |
| dva zrna u pergamentnoj ljusci | 1 |
| pet školjkastih zrna | 1 |
| pet naboranih zrna | 1 |
| deset zrna oštećenih kukcima | 1 |
| pet bjeličastih zrna male gustoće | 1 |
| pet nezrelih zrna | 1 |
| deset deformiranih zrna | 1 |
| pet nedovoljno izraslih zrna | 1 |
| deset pulperom oštećenih zrna | 1 |
| pet spužvastih zrna | 1 |
| pet zrna s mrljama | 1 |
| pet polomljenih zrna | 1 |
| tri djelića zrna | 1 |
| tri djelića suhe ljuske | 1 |
| pet dijelova pergamentne ljuske | 1 |
| jedno veće drvce | 5 |
| jedno srednje drvce | 2 |
| jedno malo drvce | 1 |
| jedan veliki kamen | 5 |
| jedan srednji kamen | 2 |
| jedan mali kamen | 1 |
| jedna velika gruda zemlje | 5 |
| jedna srednja gruda zemlje | 2 |
| jedna mala gruda zemlje | 1 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 4.*

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Vrsta kavovine | Voda | Pepeo | Pijesak |
| if !supportEmptyParas endif | u % | u % | u % |
| Kavovine od žitarica | 10 | 4 | 1 |
| Kavovine od proklijalih | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| žitarica | 12 | 4 | 1 |
| Cikorija | 15 | 8 | 2,5 |
| Kavovine od soje | 7 | 7 | 1 |
| Kavovine od slanutka | 10 | 6 | 1 |
| Kavovine od sušenog | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| voća | 15 | 6 | 1 |
| Kavovine od žira | 10 | 6 | 1 |

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 172/2004-3003