## Zakon o usmjerenom obrazovanju

### NN 11/1991 (12.3.1991.), Zakon o usmjerenom obrazovanju

# ZAKONODAVNO-PRAVNA KOMISIJA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 74. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o usmjerenom
obrazovanju ("Narodne novine" br. 47/90) Zakonodavno-pravna komisija
Sabora Republike Hrvatske na sjednici održanoj 15. veljače 1991. godine,
utvrdila je pročišćeni tekst Zakona o usmjerenom obrazovanju.

Pročišćeni tekst Zakona o usmjerenom obrazovanju obuhvaća Zakon o usmjerenom
obrazovanju ("Narodne novine", br. 42/89 - pročišćeni tekst)
te njegove izmjene i dopune objavljene u "Narodnim novinama",
br. 57/89 i 47/90, u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa : 602-03/90-01 /08

Zagreb, 15. veljače 1991.

Zamjenik predsjednika Zakonodavno-pravne komisije

Sabora Republike Hrvatske

**Ivan-Marijan Severinac, v. r.**

---

## ZAKON

### o usmjerenom obrazovanju

(pročišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Usmjereno obrazovanje obuhvaća sadržaje i oblike obrazovanja kojima
se nakon završetka osnovnog obrazovanja pojedinac osposobljava za rad na
poslovima i zadacima određene stručnosti i stupnjeva složenosti.

Usmjereno obrazovanje programski se povezuje s osnovnim obrazovanjem
i čini jedinstveni sistem odgoja i obrazovanja.

Odgojno-obrazovni rad u usmjerenom obrazovanju čine stručni, proizvodni.
umjetnički i znanstveni rad, kojim se ostvaruje cilj i zadaci usmjerenog
obrazovanja.

Usmjereno obrazovanje je djelatnost od posebnog društvenog interesa.

Članak 2

Cilj je usmjerenog obrazovanja, odgajanje, obrazovanje i osposobljavanje
omladine i građana za profesionalni rad kao i stalno razvijanje njihovih
intelektualnih sposobnosti i kulturnih potreba.

Članak 3.

Zadaci usmjerenog obrazovanja jesu

- stjecanje znanja i razvijanje sposobnosti i vještina za rad na temelju
znanstvenih spoznaja i dostignuća;

- informiranje i usmjeravanje učenika i studenata i radnih ljudi, kako
bi se obrazovali u skladu s društvenim potrebama i prema svojim sklonostima
i sposobnostnima;

- razvijanje istraživačke i inventivne sposobnosti omladine i radnih
ljudi i njihovo osposobljavanje za primjenu rezultata znanstveno-istraživačkog
i stručnog rada;

- povezivanje teorijskog obrazovanja i praktičnog rada i uključivanje
učenika i studenata u proizvodni i drugi društveno koristan rad;

- formiranje ličnosti koja svoj društveni položaj zasniva na rezultatima
vlastitog rada;

- omogućavanje radnim ljudima i građanima da se neprestano obrazuju,
osposobljavaju i usavršavaju;

- razvijanje potreba radnih ljudi i građana za neprestanim obrazovanjem,
samoobrazovanjem i podizanjem svoje opće kulture;

- poticanje aktivnog sudjelovanja u kulturnom životu i njegovanje estetskih
vrijednosti te razvijanje kulture rada i života pojedinaca i društvene
zajednice:

- razvijanje humanosti i humanih odnosa medu spoloivima:

- izgrađivanje pozitivnog odnosa prema čuvanju i obogaćivanju prirodnih
i radom stvornih vrijednosti i čovjekove sredine.

Članak 4

Radnici u organizacijama privrede i društvenih djelatnosti, drugim samoupravnim
organizacijama i zajednicama imaju pravo i dužnost da samostalno ili u
suradnji s radnicima u organizacijama usmjerenog obrazovanja:

- planiraju obrazovne potrebe i njihovo zadovoljavanje u okviru planova
društveno-ekonomskog razvoja;

- dogovaraju programe, potrebna sredstva, kriterije i mjerila za vrednovanje
rada i rezultata odgojno-obrazovnog rada;

- utvrđuju odgojno-obrazovne programe i odlučuju o uvjetima, metodama
i oblicima njihovog ostvarivanja;

- organiziraju obrazovanje u procesu rada i u tu svrhu stvaraju potrebne
kadrovske, prostorne i druge uvjete;

- osiguravaju uključivanje učenika i studenata u rad te radnih ljudi
i građana u obrazovanje.

Članak 5.

Radnici u organizacijama usmjerenog obrazovanja imaju pravo i dužnost
da:

- u suradnji s radnicima u organizacijama privrede i društvenih djelatnosti
planiraju i utvrđuju materijalne i kadrovske uvjete za ostvarivanje planova
usmjerenog obrazovanja;

- donose planove razvoja svojih organizacija i organiziraju odgojno-obrazovni
rad;

- ostvaruju odgojno-obrazovne programe, te predlažu njihovo usklađivanje
prema razvojnim potrebama društva u cjelini;

- razvijaju društvene i kulturne aktivnosti u radnoj i životnoj sredini.

Članak 6.

Odgojno-obrazovni rad u djelatnosti usmjerenog obrazovanja provode radnici
organizacija usmjerenog obrazovanja kojih je to osnovna djelatnost, i to:
srednje škole (u daljem tekstu: nastavne organizacije), fakulteti, više
i visoke škole i umjetničke akademije (u daljem tekstu: znanstveno-nastavne
organizacije), te organizacije učeničkog i studentskog standarda (u daljem
tekstu: đački domovi i studentski centri).

Organizacije iz stavka 1. ovoga članka organiziraju i izvode programe
usmjerenog obrazovanja pod uvjetima iz ovoga zakona.

Organizacije privrede i društvenih djelatnosti mogu, pod uvjetima propisanim
ovim zakonom, samostalno organizirati i izvoditi programe usmjerenog obrazovanja.

Članak 7.

U djelatnosti usmjerenog obrazovanja poseban društveni interes, izražava
se u:

- ostvarivanju cilja i zadataka usmjerenog obrazovanja, u skladu sa
člankom 2. i 3. ovoga zakona;

- utvrđivanju programa odgojno-obrazovnog rada i donošenju plana razvoja
organizacija usmjerenog obrazovanja;

- odlučivanju o osnovnoj namjeni korištenja sredstava i osnovnim uvjetima
stjecanja dohotka;

- izboru odgojno-obrazovnih radnika, nastavnika, odgajatelja, suradnika
te drugih odgojno-obrazovnih radnika i vrednovanju njihovog rada u ostvarivanju
cilja i zadataka usmjerenog obrazovanja;

- utvrđivanju elemenata, osobnog i društvenog standarda učenika, studenata
i drugih polaznika usmjerenog obrazovanja, te poslova u organizacijama
učeničkog i studentskog standarda kojima se osigurava njihovo ostvarivanje;

- donošenju statuta i drugih samoupravnih općih akata organizacija usmjerenog
obrazovanja kojima se uređuju poslovi od posebnog društvenog interesa;

- donošenju odluka o promjeni i proširenju djelatnosti i o statusnim
promjenama organizacija usmjerenog obrazovanja.

Ostvarivanje posebnog društvenog interesa iz stavka 1. ovoga članka
provodi se u skladu s ovim zakonom, drugim propisima i općim aktom organizacije.

Članak 8.

U općini se u skladu s potrebama i mugućnostima udruženog rada osigurava
povezivanje i usklađivanje zajedničkih potreba i interesa radnika u organizacijama
i radnim zajednicama i radnika u usmjerenom obrazovanju radi obrazovanja
i zapošljavanja omladine, radnih ljudi i građana, te stvaraju uvjeti za
uključivanje usmjerenog obrazovanja u društveno-ekonomski razvoj općine.

Članak 9.

Usmjereno obrazovanje pripadnika narodnosti ostvaruje se u skladu s
odredbama ovoga zakona i Zakona o odgoju i obrazovanju na jezicima narodnosti.

Odredbe ovoga zakona primjenjuju se i u slučaju kada organizacija usmjerenog
obrazovanja organizira u inozemstvu obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje
radnika na privremenom radu odnosno njihove djece.

Članak 10

Nadzor nad provođenjem odredbi ovoga zakona i nad zakonitošću rada organizacija
usmjerenog obrazovanja obavlja Ministarstvo prosvjete i kulture.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka nadzor nad provođenjem odredbi ovoga
zakona i nad zakonitošću rada organizacija srednjeg usmjerenog obrazovanja
i đačkih domova na području grada Zagreba obavlja gradski organ uprave
nadležan za poslove obrazovanja.

Članak 11

Sadržaj i način uređivanja poslova od posebnog društvenog interesa u
statutu organizacija usmjerenog obrazovanja utvrdit će ministar prosvjete
i kulture posebnim uputstvom.

Na odredbe ugovora o udruživanju u sveučilište, ugovora o udruživanju
u Zajednicu sveučilišta Republike Hrvatske kao i na odredbe statuta sveučilišta
kojima se uređuju poslovi od posebnog društvenog interesa suglasnost daje
Sabor Republike Hrvatske.

Članak 12.

Odredbe zakona o udruženom radu i Zakona o radnim odnosima primjenjuju
se i na organizacije usmjerenog obrazovanja odnosno na radnike u ovim organizacijama,
ako ovim zakonom nije drugačije propisano.

Utorak, 12. ožujka 1991.

II. FINANCIRANJE USMJERENOG OBRAZOVANJA

Članak 13.

Polazna osnova za utvrđivanje potreba u usmjerenom obrazovanju su srednjoročni
i dugoročni planovi razvoja organizacija i radnih zajednica te društveni
planovi društveno-političkih zajednica.

Planiranje potreba u usmjerenom obrazovanju temelji se na rezultatima
znanstvenog i razvojnog istraživanja tih potreba u skladu s planiranim
razvojem organizacija i društveno-političkih zajednica. kao i na mogućnosti
usmjerenog obrazovanja da obrazuje radnike koji će svojom stručnošću i
stupnjem obrazovanja zadovoljavati potrebe udruženog rada, pratiti razvoj
znanosti i tehnologije i svojim radom pridonositi povećanju proizvodnosti
rada i dohotka.

Pri planiranju potreba u usmjerenom obrazovanju uzimaju se u obzir i
osobne potrebe građana, a njihovo zadovoljavanje osigurava se u skladu
s društvenim potrebama i materijalnim mogućnostima društvene zajednice.

Članak 14.

Planovima organizacija i radnih zajednica, te planovima društveno-političkih
zajednica utvrđuje se:

- vrsta i opseg usmjerenog obrazovanja do nivoa prvog zanimanja za sve
učenike koji se u planskom razdoblju, nakon stečenog osnovnog obrazovanja,
upisuju u programe usmjerenog obrazovanja;

- vrsta i opseg usmjerenog obrazovanja kojima se osigurava zamjena radnika
koji će tokom planskog razdoblja prestati s radom;

- vrsta i opseg usmjerenog obrazovanja kojima se osigurava zadovoljavanje
potreba za novim stručnim radnicima neophodnim za proširenje materijalne
osnove rada, za unapređivanje organizacije rada i razvoj društva u cjelini.

Članak 15

Srednjoročnim planom kojeg utvrđuje Sabor Republike Hrvatske, utvrđuju
se ukupne potrebe u usmjerenom obrazovanju.

Ukupne potrebe u usmjerenom obrazovanju obuhvaćaju:

- pojedinačne potrebe organizacija i radnih zajednica.

- zajedničke potrebe organizacija i radnih zajednica;

- zajedničke potrebe društva;

- osobne potrebe građana.

Članak 16.

Pod pojedinačnim potrebama organizacija i radnih zajednica u usmjerenom
obrazovanju smatraju se potrebe koje su u neposrednoj vezi s razvojem proizvodnje
i drugih djelatnosti, s organizacijom rada i tehnološkim napretkom tih
organizacija i zajednica.

Pod zajedničkim potrebama organizacija i radnih zajednica smatraju se
one potrebe u usmjerenom obrazovanju kod kojih postoji određeni stupanj
međusobne ovisnosti organizacija i radnih zajednica, potrebe koje proizlaze
iz programa i planova razvoja radne i složene organizacije, poslovnih i
drugih zajednica, a koje traže zajedničko planiranje, solidarnost i uzajamnost
u njihovom zadovoljavanju.

Pod zajedničkim potrebama društva u usmjerenom obrazovanju smatraju
se potrebe koje traže uzajamnost i širu solidarnost, a to su:

- obrazovanje osoba u programima usmjerenog obrazovanja za rad u prvom
zanimanju u dijelu koji nije zadovoljen pojedinačnim i zajedničkim pot.rebama
organizacija i radnih zajednica;

- obrazovanje osoba u programima usmjerenog obrazovanja za stjecanje
stručne spreme šestog (VI/1) i sedmog (VII/1) stupnja u odgojno-obrazovnoj
i kulturno-umjetničkoj struci te u području prirodoslovno-matematičkih
znanosti u dijelu koji nije zadovoljen pojedinačnim i zajedničkim potrebama
organizacija i radnih zajednica;

- obrazovanje koje je neophodno za usvajanje novih tehnologija, ako
nije utvrdeno kao pojedinačna ili zajednička potreba organizacija i radnih
zajednica;

- obrazovanje vatrogasnih kadrova;

- obrazovanje omladine s teškoćama u razvoju;

- povećani troškovi usmjerenog obrazovanja na jezicima narodnosti;

- obrazovanje radnika na privremenom radu u inozemstvu i njihove djece
u opsegu koji je utvrđen društvenim dogovorom ili samoupravnim sporazumom;

- ostvarivanje programa prosvjetno-pedagoške službe i znanstvenoistraživačkog
rada te djelovanja informacijskog sistema, koji su od interesa za usmjereno
obrazovanje u cjelini:

- ostvarivanje programa rada i djelatnosti sveučilišta;

- međunarodna suradnja u djelatnosti usmjerenog obrazovanja koja se
ostvaruje prema međunarodnim ugovorima Socijalističke Federativne Republike
Jugoslavije i Republike Hrvatske.

Pod osobnim potrebama u usmjerenom obrazovanju smatraju se potrebe građana
za stjecanje toga obrazovanja prema njihovim sklonostima i sposobnostima.

Članak 17

Ako osobne potrebe građana nisu zadovoljene u okviru pojedinačnih i
zajedničkih potreba organizacija i radnih zajednica i zajedničkih potreba
društva, građani ih mogu zadovoljiti na osnovi planova upisa, u okviru
utvrđenih kapaciteta organizacija usmjerenog obrazovanja.

Naknadu za zadovoljavanje osobnih potreba iz stavka 1. ovoga članka
osiguravaju građani koji se upisuju u pojedini program usmjerenog obrazovanja
neposredno iz vlastitih sredstava na osnovi ugovora s organizacijom usmjerenog
obrazovanja.

Visina naknade iz stavka 2. ovoga članka određuje se prema kriterijima
i mjerilima utvrđenim u Republičkom fondu usmjerenog obrazovanja Hrvatske
i prema broju upisanih polaznika u pojedini program.

Članak 18.

Sredstva za zadovoljavanje potreba i interesa društva u području usmjerenog
obrazovanja osiguravaju se u budžetu Republike i izdvajaju na račun Republičkog
fonda usmjerenog obrazovanja Hrvatske (u daljem tekstu: Republički fond)
pri Ministarstvu prosvjete i kulture i njima raspolaže Ministarstvo prosvjete
i kulture.

Članak 19.

Ministarstvo prosvjete i kulture;

- predlaže programe, oblike, opseg, kvalitetu i način zadovoljavanja
potreba u usmjerenom obrazovanju (obrazovni standard usmjerenog obrazovanja
u Republici);

- utvrđuje jedinstvene osnove, normative, standarde i kriterije za financiranje
programa i vrednovanje rezultata rada organizacija usmjerenog obrazovanja;

- utvrduje elemente učeničkog i studentskog standarda i osigurava potrebne
uvjete za obrazovanje i unapređivanje rada nadarenih učenika i studenata;

- utvrđuje u suradnji s organizacijama usmjerenog obrazovanja planove
upisa učenika, studenata i drugih polaznika usmjerenog obrazovanja u programima
koji se financiraju u Republičkom fondu;

- utvrduje osnove razvoja mreže i srednjoročni plan mreže programa i
organizacija usmjerenog obrazovanja;

- utvrduje kriterije i osigurava sredstva za financiranje programa međunarodne
prosvjetne suradnje;

- uređuje i druga financijska i materijalna pitanja i obavlja druge
poslove iz svoje nadležnosti.

Obrazovni standard iz stavka 1. alineje 1. ovoga članka utvrđuje Sabor
Republike Hrvatske na prijedlog Vlade Republike Hrvatske.

Članak 20.

Organizacije usmjerenog obrazovanja stječu sredstva iz Republičkog fonda
na osnovi vrednovanja njihovog cjelokupnog odgojno-obrazovnog, stručnog
ili umjetničkog rada.

Organizacije usmjerenog obrazovanja mogu stjecati sredstva i prodajom
usluga i roba na tržištu kao i iz drugih izvora.

Članak 21

Kao savjetodavno tijelo u upravljanju sredstvima Republičkog fonda i
odlučivanju o njihovom raspoređivanju u Ministarstvu prosvjete i kulture
osniva se poseban odbor.

Djelokrug i ovlaštenja odbora iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje i njegove
članove imenuje i razrješava ministar prosvjete i kulture.

Članak 22.

Republički fond ima direktora.

Direktora fonda imenuje Vlada Republike Hrvatske na četiri godine na
prijedlog ministara prosvjete i kulture.

Članak 23.

Ministarstvo prosvjete i kulture obavezno jedanput godišnje dostavlja
Saboru Republike Hrvatske izvještaj o Radu republičkog fonda.

III. PROGRAMI, ORGANIZACIJA I IZVOĐENJE ODGOJNO-OBRAZOVNOG RADA

Članak 24.

Programi usmjerenog obrazovanja su programi za stjecanje stručne spreme
od prvog do sedmog stupnja i programi za osposobljavanje i usavršavanje:

U programima za stjecanje stručne spreme od prvog do sedmog stupnja
polaznik se obrazuje i osposobljava za rad na poslovima i zadacima određene
vrste i složenosti i za nastavak obrazovanja.

U programima za osposobljavanje i usavršavanje građani obnavljaju i
dopunjuju stečena znanja i razvijaju druge sposobnosti i vještine za rad
u struci, za zadovoljavanje kulturnih potreba, opće i tehničko obrazovanje.

Programi usmjerenog obrazovanja za stjecanje stručne spreme su medusobno
povezani tako da:

- omogućuju polazniku koji je završio određeni program nastavak obrazovanja
u programu za stjecanje višeg stupnja stručne spreme u istoj struci odnosno
obrazovnom profilu;

- omogućuju polazniku koji je stekao stručnu spremu trećeg odnosno četvrtog
stupnja nastavak obrazovanja u svakom programu za stjecanje stručne spreme
šestog ili sedmog stupnja:

- omogućuju polazniku prijelaz iz jednog programa u drugi srodan program
istog stupnja stručne spreme.

Članak 25.

Programi usmjerenog obrazovanja za stjecanje određenog stupnja i vrste
stručne spreme sadrže opće, zajedničke i posebne sadržaje.

Opći sadržaji iz stavka 1. ovoga članka omogućavaju spoznaje o općim
zakonitostima razvitka prirode i društva, stjecanje općih znanja iz područja
društvenog razvitka, kulture, znanosti, tehnike, proizvodnje i drugih oblasti
ljudske djelatnosti, osiguravaju široku osnovu za usvajanje stručno-teoretskih
i praktičnih znanja i omogućavaju radnu-profesionalno usmjeravanje polaznika
usmjerenog obrazovanja u svim područjima ljudskog rada.

Opće sadržaje sačinjavaju zajednička odgojno-obrazovna osnova usmjerenog
obrazovanja i drugi opći sadržaji, koji su istovjetni za sve vrste obrazovnih
programa za stjecanje istog stupnja stručne spreme.

Zajednički sadržaji iz stavka 1. ovoga članka su stručni i znanstveni
sadržaji obrazovnih programa, koji su zajednički za srodne obrazovne profile
ili struku na određenom stupnju stručne spreme.

Posebni sadržaji iz stavka 1. ovoga članka su stručni i znanstveni sadržaji
obrazovnih programa, koji su specifični za obrazovanje polaznika određenog
profila, odnosno smjera.

U svakom programu usmjerenog obrazovanja za stjecanje određenog stupnja
stručne spreme posebno se utvrđuju sadržaji koji se savladavaju putem stručne
prakse.

Članak 26.

Učeniku koji se nakon završenog osnovnog obrazovarija upisuje u programe
usmjerenog obrazovanja osigurava se savladavanje zajedničke odgojno-obrazovne
osnove usmjerenog obrazovanja koja obuhvaća općekulturne. društveno-ekonomske,
prirodoslovno-matematičke i politehničke sadržaje.

Program zajedničke odgojno-obrazovne osnove usmjerenog obrazovanja sadržajno
je povezan s programom osnovnog odgoja i obrazovanja.

Program zajedničke odgojno-obrazovne osnove usmjerenog obrazovanja izvodi
se uporedo s programom usmjerenog obrazovanja za rad u prvom zanimanju.

Učenik koji je završio osnovno obrazovanje može se upisati u programe
usmjerenog obrazovanja pojedine struke, odnosno u programe usmjerenog obrazovanja
za zanimanje u okviru prvog, drugog, trećeg ili četvrtog stupnja stručne
spreme.

Članak 27.

Pod programom usmjerenog obrazovanja za rad u prvom zanimanju, u smislu
ovoga zakona, razumijeva se program usmjerenog obrazovanja po kojem polaznici
stječu znanje, vještine, sposobnosti i radne navike za rad na poslovima
i radnim zadacima određene vrste i složenosti.

Članak 28.

Obrazovni profil je osnova za izradu programa usmjerenog obrazovanja
za stjecanje stručne spreme određene vrste i složenosti.

Pod obrazovnim profilom iz stavka 1. ovoga članka razumijeva se stupanj
i vrsta znanja, sposobnosti, vještina i radnih navika koje polaznik usmjerenog
obrazovanja mora steći za obavljanje poslova i radnih zadataka određene
vrste i složenosti, a koji su utvrđeni na osnovi radnih zadataka, poslova
i funkcija određene vrste i složenosti, karakterističnih za grupu zanimanja
ili pojedino zanimanje.

Obrazovni profil utvrđuje se u skladu s ciljem i zadacima usmjerenog
obrazovanja i razvojnim potrebama organizacija i društva u cjelini, a na
osnovi:

- zahtjeva koji proizlaze iz poslova i radnih zadataka utvrdenih u okviru
struka, a u skladu sa stupnjem razvoja znanosti, tehnike, tehnologije i
organizacije rada;

- utvrđenih potreba obrazovanja i trajnog stručnog usavršavanja i samoobrazovanja.

Obrazovni profil označava se stručnim nazivom u skladu sa zakonom.

Članak 29.

Za svaki obrazovni profil donosi se okvirni obrazovni program usmjerenog
obrazovanja, kojim se utvrđuje opći, zajednički i posebni sadržaji iz članka
25. ovoga zakona. Za svaki obrazovni profil utvrđuje se samo jedan okvirni
obrazovni program.

Okvirnim obrazovnim programom utvrđuje se cilj i zadaci obrazovnog programa,
opis obrazovnog profila, stručni nazivi, programska struktura i programski
sadržaji obrazovanja prema odgojno-obrazovnim područjima odnosno predmetima.
redoslijed i trajanje izvođenja pojedinih programskih sadržaja, trajanje
izvođenja cjelokupnog obrazovnog programa, stručna praksa i proizvodni
rad, kadrovski i materijalni uvjeti, standardi i normativi opreme i prostora
potrebni za izvođenje obrazovnog programa, a kod programa za stjecanje
stručne spreme prvog do petog stupnja i osnovna literatura i udžbenici.

Članak 30.

Iznimno od odredbe iz članka 29. stavka 2. ovoga zakona a u skladu s
Dogovorom o jedinstvenom uređivanju stručnog naziva za završene studije
na medicinskom i stomatološkom fakultetu ("Narodne novine", br.
5/85) za obrazovanje profila sedmog (VII/1) stupnja stručne spreme u medicini
i stomatologiji utvrđuje se ovim zakonom stručni naziv doktor medicine
odnosno doktor stomatologije.

Stručni naziv iz stavka 1. ovoga članka priznaje se i osobama koje su
prema Zakonu o stručnim nazivima i akademskim stupnjevima ("Službeni
list SFRJ",br. 13/63) stekli stručni naziv liječnika odnosno zubnog
liječnika.

Stručni naziv iz stavka 1. ovoga članka stavlja se iza imena osobe koja
ga je stekla.

Članak 31.

Okvirne obrazovne programe za stjecanje stručne spreme od prvog do petog
stupnja donosi Republički fond.

Okvirne obrazovne programe za stjecanje stručne spreme šestog i sedmog
stupnja donosi znanstveno-nastavno vijeće sveučilišta uz suglasnost Republičkog
fonda na osnovi mišljenja Zajednice sveučilišta.

Nosilac izrade i predlagač okvirnih obrazovnih programa za stjecanje
stručne spreme od prvog do petog stupnja je Zavod za unapređivanje odgoja
i obrazovanja Republike Hrvatske, a za stjecanje stručne spreme šestog
i sedmog stupnja znanstveno-nastavna organizacija usmjerenog obrazovanja
koja te programe izvodi.

Inicijativu za donošenje i izradu novih obrazovnih programa mogu davati
organizacije, odgojno-obrazovne organizacije, nastavnici te druge samoupravne
organizacije i zajednice.

Članak 32.

Organizacija usmjerenog obrazovanja, na osnovi utvrdenih obrazovnih
programa, donosi izvedbeni program u kojem utvrđuje način i oblike izvođenja
okvirnog obrazovnog programa, izborne i fakultativne obrazovne sadržaje
i raspored po kojem se izvodi program polazeći od zahtjeva zainteresiranih
organizacija privrede i društvenih djelatnosti, te mogućnosti, interesa
i potreba polaznika.

Izvedbeni program iz stavka 1. ovoga članka izvodi se u skladu s uvjetima
utvrđenim u Ministarstvu prosvjete i kulture.

Članak 33.

Programi usmjerenog obrazovanja iz članka 25. ovoga zakona sastoje se
iz obrazovnog dijela programa i fakultativnih programskih sadržaja.

Obavezni dio programa obuhvaća programske sadržaje obavezne za sve polaznike
i izborne programske sadržaje koje polaznik slobodno bira.

Izborni programski sadržaji su onaj dio obaveznog programa utvrđenog
okvirnim programom u kojem je polazniku omogućeno da bira između određenih,
alternativno propisanih programskih sadržaja, prema svojim interesima i
sposobnostima.

Fakultativne programske sadržaje predviđene izvedbenim programom polaznik
bira po vlastitom opredjeljenju, prema svojim interesima i sposobnostima.

Fakultativni programski sadržaji omogućavaju polazniku da izborom dodatnih
sadržaja stječe šira znanja za rad, kao i da zadovoljava svoje osobne potrebe
i interese.

Organizacija usmjerenog obrazovanja utvrđuje fakultativne programske
sadržaje, koje polaznici mogu birati, te osigurava njihovo izvođenje, ako
se za taj program prijavilo najmanje 15 polaznika. Izuzetno se fakultativni
programski sadržaji mogu organizirati i za manji broj polaznika, ako je
to od šireg društvenog interesa, što uvrđuje Republički fond.

Fakultativne programske sadržaje mogu zajednički organizirati i izvoditi
više organizacija usmjerenog obrazovanja, kada postoji interes polaznika,
a jedna ih organizacija ne može samostalno izvoditi.

Članak 34.

Kadrovski i materijalni uvjeti iz članka 29. stavka 2. ovoga zakona,
potrebni za organiziranje i izvođenje određenog programa usmjerenog obrazovanja
jesu:

- potreban broj nastavnika određene stručnosti, suradnika, odgajatelja
i drugih stručnih radnika;

- potreban prostor, oprema i nastavna sredstva.

Organizacija usmjerenog obrazovanja može organizirati više programa
usmjerenog obrazovanja, ako su za svaki program ispunjeni uvjeti iz stavka
1. ovoga članka i ako su drugi zahtjevi koji proizlaze iz odgojno-obrazovnog
rada u okviru utvrđenog kapaciteta organizacije.

Članak 35.

Nakon uspješno savladanog programa usmjerenog obrazovanja stječe se
stručna sprema odgovarajućeg stupnja.

Pod stručnom spremom u smislu ovoga zakona razumijevaju se opća i stručna
znanja te vještine neophodne za obavljanje određenih poslova i zadataka.

Stručna sprema se označava nazivom i oznakom iz koje se vide vrsta i
stupanj stručne spreme.

Stručna sprema iz stavka 1. ovoga članka razvrstava se u osam stupnjeva
prema društvenom dogovoru o jedinstvenim osnovama za klasifikaciju zanimanja
i stručne spreme u Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji.

Članak 36.

Stručna sprema prvog (I) stupnja stječe se

- završavanjem obrazovnog programa za prvi stupanj stručne spreme nakon
završenog osnovnog obrazovanja;

- završavanjem posebnog programa osnovnog obrazovanja koji sadrži i
program stručnog osposobljavanja za stjecanje stručne spreme prvog stupnja.

Članaka 37

Stručna sprema drugog (II) stupnja stječe se

- završavanjem obrazovnog programa za drugi stupanj stručne spreme u
različitim oblicima stručnog obrazovanja i osposobljavanja nakon stečene
stručne spreme prvog stupnja:

- završpvanjem obrazovnog programa za drugi stupanj stručne spreme nakon
završenog osnovnog obrazovanja;

- završavanjem posebnog programa osnovnog obrazovanja koji sadrži i
program stručnog osposobljavanja za stjecanje stručne spreme drugog stupnja.

Članak 38.

Osobe s teškoćama u razvoju mogu steći stručnu spremu prvog ili drugog
stupnja i bez završenog osnovnog obrazovanja, prema posebnom postupku kojeg
propisuje Ministarstvo prosvjete i kulture.

Članak 39.

Organizacije i druge samoupravne organizacije i zajedice dužne su zainteresiranim
radnicima, koji su stekli stručnu spremu prvog ili drugog stupnja, ornogućiti
da savladaju program zajedničke odgojno-obrazovne osnove usmjerenog obrazovanja
pod uvjetima utvrđenim općim aktom organizacije.

Sredstva za obrazovanje radnika iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju
organizacije neposredno ili u okviru Republičkog fonda.

Članak 40.

Stručna sprema trećeg (III) stupnja stječe se nakon završenog osnovnog
obrazovanja završavanjem programa zajedničke odgojno-obrazovne osnove usmjerenog
obrazovanja i obrazovnog programa za treći stupanj stručne spreme.

Osoba koja je stekla stručnu spremu prvog ili drugog stupnja može steći
stručnu spremu trećeg stupnja ako prije ili u toku savladavanja obrazovnog
programa za treći stupanj stručne spreme savlada i program zajedničke odgojno-obrazovne
osnove usmjerenog obrazovanja.

Članak 41.

Stručna sprema četvrtog (IV) stupnja stječe se nakon završenog osnovnog
obrazovanja završavanjem programa zajedničke odgojno-obrazovne osnove usmjerenog
obrazovanja i obrazovnog programa za četvrti stupanj stručnje spreme.

Osoba koja je stekla stručnu spremu prvog ili drugog stupnja može steći
stručnu spremu četvrtog stupnja ako prije ili u toku savladavanja obrazovnog
programa za četvrti stupanj stručne spreme savlada i program zajedničke
odgojno-obrazovne osnove usmjerenog obrazovanja.

Osoba koja nakon stečene stručne spreme trećeg stupnja nastavlja, u
pravilu, uz rad obrazovanje u programu za četvrti stupanj stručne spreme
istog ili srodnog obrazovnog profila, stječe stručnu spremu četvrtog stupnja
završavanjem posebnog obrazovnog programa u kojem joj se priznaje stečeno
znanje i savladani program za treći stupanj stručne spreme.

Članak 42.

Stručna sprema petog (V) stupnja stječe se završavanjem obrazovnog programa
za peti stupanj stručne spreme, nakon prethodno stečene stručne spreme
trećeg ili četvrtog stupnja uz radno iskustvo od najmanje dvije godine
na odgovarajučim poslovima a iznimno od jedne godine ako je to utvrdeno
drugim propisima.

Članak 43.

Stručna sprema šestog (VI/1) stupnja stječe se završavanjem obrazovnog
programa za šesti stupanj stručne spreme nakon prethodno stečene stručne
spreme trećeg, četvrtog ili petog stupnja. Izuzetno stručna sprema šestog
stupnja (VI/1) u odgojno-obrazovnoj struci stječe se završavanjem obrazovnog
programa za šesti stupanj stručne spreme nakon završenog osnovnog obrazovanja.

Osoba koja nakon stečene stručne spreme petog stupnja nastavlja obrazovanje
u programu za šesti stupanj stručne spreme istog ili srodnog obrazovnog
profila može steći stručnu spremu šestog stupnja završavanjem posebnog
obrazovnog programa u kojem joj se priznaje stečeno znanje i savladani
program za peti stupanj stručne spreme.

Članak 44.

Nakon stečene stručne spreme šestog (VI/1) stupnja stječe se osposobljenost
za obavljanje poslova uže specijalnosti u struci završavanjem obrazovnog
programa specijalizacije.

Osoba koja završi program iz stavka 1. ovoga članka u okviru stečene
stručne spreme šestog stupnja postaje osposobljena za određene poslove
(stručna sprema VI/2 stupnja).

Članak 45.

Stručna sprema sedmog (VII/1) stupnja stječe se završavanjem obrazovnog
programa za sedmi stupanj stručne spreme nakon prethodno stečene stručne
spreme trećeg, četvrtog, petog ili šestog stupnja stručne spreme.

Osoba koja nakon stečene stručne spreme šestog ili izuzetno petog stupnja
nastavlja obrazovanje u programu za sedmi stupanj stručne spreme istog
ili srodnog obrazovnog profila stječe stručnu spremu sedmog stupnja završavanjem
posebnog obrazovnog programa u kojem joj se priznaje stečeno znanje i savladani
program šestog odnosno petog stupnja.

Članak 46.

Završavanjem programa postdiplomskog obrazovanja, nakon stečene stručne
spreme sedmog stupnja (VII/1) stječu se znanja potrebna za obavljanje specijalističkih
visokostručnih poslova, odnosno za sudjelovanje u znanstveno-istraživačkom
radu (stručna sprema VII/2).

Programi postdiplomskog obrazovanja obuhvaćaju:

- studij za specijalističko usavršavanje;

- studij za znanstveno usavršavanje;

- studij za umjetničko usavršavanje.

Osoba koja završi odgovarajući program postdiplomskog obrazovanja iz
stavka 2. ovoga članka stječe stručni naziv magistar, magistar znanosti
odnosno magistar umjetnosti i može ga označavati kraticom "mr"
koja se stavlja i spred i rnena.

Program postdiplornskog obrazovanja za znanstveno usavršavanje organizira
se u skladu sa Zakonom o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti

Članak 47.

Stručna sprema osmog (VIII) stupnja stječe se doktoratom znanosti.

Članak 48.

Osoba koja je samoobrazovanjem stekla određena znanja i pokazala određene
sposobnosti i vještine može steći stručnu spremu pojedinog stupnja i bez
završavanja utvrđenog obrazovnog programa, ako u posebnom postupku dokaže
da je ovladala tim znanjima i da je osposobljena za obavljanje poslova
i izvršavanje zadataka odgovarajuće složenosti.

Ministar prosvjete i kulture propisat će postupak iz stavka l. ovoga
članka.

Članak 49.

Trajanje izvođenja svakog obrazovnog programa za stjecanje stručne spreme
pojedinog stupnja utvrđuje se na osnovi složenosti programa i vremena potrebnog
za njegovo savladavanje.

Trajanje izvodenja obrazovnog programa može iznositi :

- za obrazovni program za prvi stupanj stručne spreme - od tri mjeseca
do jedne godine;

- za obrazovni program za drugi stupanj stručne spreme - od šest mjeseci
do dvije godine;

- za obrazovni program za treći stupanj stručne spreme - od dvije i
pol do tri godine;

- za obrazovni program za četvrti stupanj stručne spreme - od tri do
četiri godine;

- za obrazovni program za peti stupanj stručne spreme - od šest mjeseci
do jedne godine;

- za obrazovni program za šesti stupanj stručne spreme - od godinu i
pol do dvije godine, izuzetno dvije i pol godine;

- za obrazovni program specijalizacije nakon stečene stručne spreme
šestog stupnja - od šest mjeseci do jedne godine ;

- za obrazovni program za sedmi stupanj stručne spreme u pravilu četiri,
a izuzetno pet, a za studij medicine šest godina;

- za studij za specijalističko obrazovanje - od jedne do dvije godine;

- za studij za znanstveno ili umjetničko usavršavanje, nakon stečene
stručne spreme sedmog stupnja - od godinu i pol do dvije godine.

Članak 50.

Obrazovni program može se izvoditi u trajanju dužem od utvrđenog u članku
49. ovoga zakona kada se organizira za polaznike koji se obrazuju uz rad.

Trajanje izvodenja obrazovnog programa za polaznike iz stavka 1. ovoga
članka može biti najviše za polovinu vremena duže od vremena koje je utvrđeno
za taj program u članku 49. ovoga zakona.

Redovni učenici i studenti koji u skladu s društveno utvrdenim kriterijima
imaju status vrhunskog sportaša mogu se uključiti u obrazovne programe
koji se organiziraju za polaznike uz rad odnosno savladati ga u trajanju
utvrdenom u stavku 2. ovoga članka.

Članak 51

Za osobe s teškoćama u razvoju organizacije usmjerenog obrazovanja organiziraju
obrazovanje na osnovi posebnih izvedbenih programa, primjenom odgovarajućih
oblika i metoda rada.

Izuzetno, za osobe s većim teškoćama u razvoju, obrazovanje za rad u
prvom zanimanju obavljaju i organizacije koje izvode posebne programe za
te osobe, samostalno ili u suradnji s drugim organizacijama usmjerenog
obrazovanja.

Programi usmjerenog obrazovanja za osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu
trajati najviše dva puta duže od trajanja izvođenja programa utvrđenog
u članku 49. ovoga zakona, a vrijeme trajanja obrazovanja utvrđuje se posebnim
izvedbenim programom.

Uvjete, način i postupak obrazovanja osoba iz stavka 2. ovoga članka
propisati će ministar prosvjete i kulture.

Članak 52.

Za učenike, koji se iz zdravstvenih ili drugih razloga ne mogu uključiti
u redovne programe usmjerenog obrazovanja, obrazovanje organizira najbliža
odgovarajuća organizacija usmjerenog obrazovanja na osnovi posebnih izvedbenih
programa.

Članak 53.

Polaznika uključenog u redovni program usmjerenog obrazovanja koji zbog
promjene zdravstvenog stanja u toku obrazovanja ne može savladati pojedine
sadržaje utvrđene izvedbenim programom može se privremeno osloboditi obaveze
savladavanja tih sadržaja.

Odluku o oslobadanju, od obaveze savladavanja pojedinih sadržaja donosi
nadležni organ organizacije usmjerenog obrazovanja.

Uvjete, način i postupak oslobađanja učenika od obaveze savladavanja
pojedinih sadržaja propisat će ministar prosvjete i kulture.

Članak 54.

Organizacija usmjerenog obrazovanja dužna je izborom odgovarajućih dodatnih
obrazovnih sadržaja i metoda rada omogućiti izrazito nadarenim polaznicima
da razvijaju svoje sposobnosti i sklonosti.

Polaznici usmjerenog obrazovanja iz stavka 1. ovoga članka mogu u posebno
utvrdenom izvedbenom programu završiti obrazovni program u vremenu kraćem
od onog koje je utvrđeno u članku 49. ovoga zakona, a na način i pod uvjetima
utvrđenim općim aktom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Članak 55.

Programi usmjerenog obrazovanja ostvaruju se u organizacijama usmjerenog
obrazovanja i organizacijama privrede i društvenih djelatnosti putem predavanja,
vježbi, seminara, stručne prakse, sudjelovanja polaznika u proizvodnom,
stručnom, znanstvenom ili umjetničkom radu; konzultacijama, hospitiranjem,
mentorskim radom; samoobrazovanjem, javnim nastupima, ekskurzijama, radio
i televizijskim emisijama, dopisnim obrazovanjem i drugim oblicima obrazovanja.

Članak 56.

Rad i obaveze učenika i studenata u svim oblicima odgojno-obrazovnog
rada utvrđuje se u okviru 42-satnog radnog tjedna.

U programima usmjerenog obrazovanja za stjecanje stručne spreme od prvog
do petog stupnja nastava (predavanja, vježbe, seminari, praktična nastava
i nastava tjelesne i zdravstvene kulture) može trajati dnevno najviše šest
nastavnih sati po 45 minuta, ili po 60 minuta za praktičnu nastavu, odnosno
godišnje najviše do 1.100 nastavnih sati.

Izuzetno, nastava iz stavka 2. ovoga članka, može trajati dnevno i sedam
nastavnih sati odnosno godišnje najviše 1.240 nastavnih sati za polaznike
koji:

1. savladavaju fakultativne programske sadržaje;

2. savladavaju uz određeni program obrazovanja i program materinjeg
jezika s elementima nacionalne kulture na jeziku narodnosti ili uče jezik
drugog naroda odnosno narodnosti;

3. savladavaju posebne programe kojima se u kraćem roku od propisanog
stječe odgovarajući stupanj stručne spreme.

Izuzetno od odredaba iz stavka 2. i 3. ovoga članka, nastava može iznosti
i više od 1.100 odnosno 1240 nastavnih sati godišnje za učenike koji uz
redovni program struke istovremeno savladavaju umjetničke programe.

Za polaznike iz stavka 4. ovoga članka organizirat će se obrazovanje
pod posebnim uvjetima. Uvjete i način obrazovanja tih polaznika propisat
će ministar prosvjete i kulture.

Nastava putem predavanja, vježbi i seminara može trajati u programima
usmjerenog obrazovanja za stjecanje stručne spreme šestog i sedmog stupnja
najviše 30 nastavnih sati tjedno odnosno najviše 900 nastavnih sati godišnje.

Nastava putem predavanja može iznositi najviše dvije trećine od ukupnog
broja sati određenih izvedbenim programom za oblike nastave iz stavka 6.
ovoga članka. U programima postdiplomskog obrazovanja za specijalističko
odnosno umjetničko usavršavanje nastava putem predavanja može iznositi
najviše 300 sati godišnje.

Članak 57

Ukupne obaveze u radu i obrazovanju polaznika koji se obrazuju uz rad
utvrđuju se, u pravilu, u okviru 42-satnog radnog tjedna, na način određen
općim aktom organizacije ili radne zajednice, a prema posebnom izvedbenom
programu.

Nastava putem predavanja, vježbi i saminara za polaznike iz stavka 1.
ovoga članka može trajati najviše polovinu vremena utvrđenog u članku 56.
ovoga zakona.

Članak 58.

Programe usmjerenog obrazovanja ostvaruju organizacije usmjerenog obrazovanja
u suradnji sa zainteresiranim organizacijama i radnim zajednicama na osnovi
sporazuma kojim se utvrđuje:

- uključivanje stručnjaka iz organizacija privrede i društvenih djelatnosti
u ostvarivanju obrazovnih programa;

- uključivanje učenika i studenata u stručnu praksu i proizvodni rad
u organizacijama privrede i društvenih djelatnosti;

- zajedničko korištenje prostora, opreme, literature i stručne dokumentacije
za izvođenje utvrđenih obrazovnih programa.

Dio programa usmjerenog obrazovanja za stjecanje stručne spreme šestog
(VI/1) i sedmog (VII/1) stupnja u odgojno-obrazovnoj struci (vježbe iz
metodike) izvodi se u centrima usmjerenog obrazovanja koji se utvrde kao
vježbaonice nastavničkih škola i fakulteta.

Pobliže odredbe o uvjetima, načinu rada, kadrovima te mreži vježbaonica
utvrđuje ministar prosvjete i kulture na prijedlog prosvjetno-pedagoške
službe i nastavničkih škola i fakulteta. Kriterije financiranja vježbaonica
utvrđuje Republički fond.

Članak 59.

Radi što uspješnijeg ostvarivanja obrazovnog programa, organizacije
privrede i društvenih djelatnosti dužne su učenicima. studentima i drugim
polaznicima osigurati stručnu praksu, prema kriterijima utvrđenim u Republičkom
fondu.

Programski sadržaji koji se savladavaju putem stručne prakse izvode
se u laboratorijima, praktikumima, radionicama i proizvodno-obrazovnim
jedinicama i proizvodnim radom u organizacijama privrede i društvenih djelatnosti,
na osnovi sporazuma između tih organizacija i organizacija usmjerenog obrazovanja.

Sporazumom iz stavka 2. ovoga članka uređuju se prava, obaveze i odgovornosti
učenika i studenata prema organizacijama, pravo na naknadu u skladu s postignutim
rezultatima u radu i sudjelovanje u samoupravljanju.

Organizacija obavezna je svojim općim aktom, a u skladu sa samoupravnim
sporazumom iz stavka 2. ovoga članka utvrditi :

- poslove i radne zadatke na kojima će učenici i studenti obavljati
stručnu praksu i proizvodni rad u skladu s izvedbenim obrazovnim programom;

- stručne radnike i nosioce samoupravnih funkcija koji će sudjelovati
u ostvarivanju programa radne i samoupravne prakse;

- zaštitu na radu učenicima i studentima.

U toku savladavanja svakog obrazovnog programa za stjecanje određenog
stupnja stručne spreme polaznik je obavezan da određeno vrijeme provede
na proizvodnom radu odnosno na poslovima zanimanja ili struke za koju se
obrazuje.

Članak 60.

Programi usmjerenog obrazovanja i odgojno-obrazovni rad u svakom obrazovnom
programu organiziraju se po školskim godinama.

Školska godina u nastavnim organizacijama traje od 1. rujna do 31. kolovoza
naredne godine, a školska godina u znanstveno-nastavnim organizacijama
traje od 1. listopada do 30. rujna naredne godine.

Školska godina dijeli se u pravilu na semestre.

Između semestara i nakon završene nastave polaznici imaju odmor.

Polaznici se uključuju u program usmjerenog obrazovanja u pravilu poćetkom
školske godine.

Početak i završetak nastave i trajanje odmora polaznika utvrđuje se
izvedbenim programima, a u ovisnosti o specifičnostima programa i uvjetima
za njegovo ostvarivanje, te u skladu s posebnom odlukom ministra prosvjete
i kulture.

Članak 61.

Nastava u organizacijama usmjerenog obrazovanja izvodi se na hrvatskom
književnom jeziku.

Nastava za pripadnike pojedinih narodnosti ostvaruje se u skladu s odredbama
ovoga zakona i Zakona o odgoju i obrazovanju na jezicima narodnosti.

Članak 62.

Odgojno-obrazovni rad u usmjerenom obrazovanju izvodi se u obrazovnim
grupama.

Obrazovna grupa organizira se za pojedine predmete, obrazovna područja
ili za oblik izvođenja programa usmjerenog obrazovanja.

Broj i veličina obrazovnih grupa utvrduje se izvedbenim programima u
skladu s kriterijima koje utvrduje Republički fond.

Polaznik usmjerenog obrazovanja može biti uključen u više obrazovnih
grupa ako se u njima savladaju sadržaji iz izabranih programa.

Članak 63.

Uspjeh polaznika u stjecanju znanja, sposobnosti i vještina u obrazovnim
programima usmjerenog obrazovanja izražava se ocjenama odličan (5), vrlo
dobar (4), dobar (3), dovoljan (2) i nedovoljan (1). Prolazne ocjene su:
odličan, vrlo dobar, dobar i dovoljan.

Učenik u programima usmjerenog obrazovanja za stjecanje stručne spreme
prvog do petog stupnja završava s uspjehom godinu ako iz svih predmeta
ima prolazne ocjene i ako je izvršio druge obaveze iz te godine programa.
Na osnovi prolaznih ocjena iz pojedinih predmeta utvrduje se godišnji opći
uspjeh učenika:

Opći uspjeh učenika utvrđuje se srednjom ocjenom iz svih programskih
sadržaja odnosno predmeta i to: s ocjenom odličan ako je srednja ocjena
najmanje 4,50; s ocjenom vrlo dobar ako je srednja ocjena najmanje 3,50;
s ocjenom dobar ako je srednja ocjena najmanje 2,50; i s ocjenom dovoljan
ako je srednja ocjena 2 do 2,50.

Uspjeh polaznika može se izraziti i opisno. Ministar prosvjete i kulture
utvrdit će predmete iz kojih se uspjeh izražava opisno te propisati način
i postupak opisnog ocjenjivanja, a po pribavljenom mišljenju Zavoda za
unapređivanje odgoja i obrazovanja Republike Hrvatske.

Članak 64.

Uspjeh učenika u programima usmjerenog obrazovanja za stjecanje stručne
spreme prvog, drugog, trećeg, četvrtog i petog stupnja prati se i ocjenjuje
u toku nastave. Uspjeh učenika u programima usmjerenog obrazovanja uz rad
ili iz rada, ocjenjuje se i na temelju znanja pokazanog na ispitu.

Uspjeh redovnog učenika i ocjenu za svaki predmet utvrđuje nastavnik
javno u obrazovnoj grupi.

Redovni učenik koji je na kraju nastave negativno ocijenjen iz najviše
tri predmeta ima pravo do roka upisa u narednu školsku godinu polagati
ispite iz tih predmeta. Organizacija usmjerenog obrazovanja dužna je za
te učenike organizirati dopunsku nastavu.

Članak 65

Učenik iz članka 64. ovoga zakona stječe pravo upisa u narednu godinu,
ako je do roka upisa u narednu školsku godinu pozitivno ocijenjen iz svih
predmeta prethodne godine.

Učenik koji nije zadovoljan s ocjenom utvrđenom na kraju godine može
pismeno zatra.žiti u roku od 24 sata od utvrđivanja ocjene da bude ponovno
ispitan i ocijenjen pred komisijom. O opravdanosti zahtjeva učenika odlučuje
organ određen statutom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Učenik u programu za prvi ili drugi stupanj stručne spreme može ponavljati
godinu programa samo jedanput, a u programu za treći ili četvrti stupanj
stručne spreme dva puta. Ista godina programa može se ponavljati samo jedanput..

Učenik koji je u posljednjoj godini programa negativno ocijenjen iz
najviše tri predmeta ne ponavlja godinu već se upućuje na polaganje ispita
pred komisijom, u rokovima i na način utvrden općim aktom organizacije
usmjerenog obrazovanja.

Učenik koji nije stekao pravo upisa u narednu godinu ima pravo nastaviti
obrazovanje u istovrsnom ili srodnom programu za niži stupanj stručne spreme.

Članak 66.

Uspjeh studenata u programima za stjecanje stručne spreme šestog ili
sedmog stupnja ocjenjuje se na kraju nastave na temelju cjelokupnog rada
u toku godine i znanja pokazanog na ispitu.

Student stječe pravo upisa u narednu godinu ako je do roka upisa u narednu
godinu položio ispite iz svih predmeta kojih nastava završava u prethodnoj
godini.

Znanstveno-nastavna organizacija usmjerenog obrazovanja može studentu
koji nije položio sve ispite iznimno odobriti upis u narednu godinu pod
uvjetima utvrđenim općim aktom organizacije, a uz suglasnost i utvrđene
kriterije koje donosi znanstveno-nastavno vijeće sveučilišta.

Student koji nije stekao pravo upisa u narednu godinu ponavlja godinu.
Ista godina programa može se ponavljati samo jedanput.

Student u programu za stjecanje stručne spreme šestog ili sedmog stupnja
za zanimanja u umjetnosti ne može ponavljati prvu godinu programa, ako
je u toj godini negativno ocijenjen iz glavnih predmeta struke.

Student koji ponavlja godinu ima pravo upisati pojedine predmete iz
naredne godine programa, uz uvjet da je položio predmete iz prethodne godine
koji su programski povezani s predmetima iz naredne godine programa.

Članak 67

Ispiti su javni.

Polaznik ima pravo zahtijevati prisustvo javnosti kada polaže ispit.

Ispiti se polažu usmeno ili usmeno i pismeno. Kada to zahtijeva priroda
predmeta ispiti se polažu i praktičnim radom.

Iznimno, ispit se može polagati samo pismeno kada to zahtijeva priroda
predmeta, a što se utvrđuje statutom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Ispit se polaže pred jednim ili više nastavnika. Ispit se može polagati
i grupno ako to zahtijeva priroda predmeta. Na studenta koji je ispit polagao
grupno ne odnosi se odredba stavka 7. ovoga članka.

Ako polaznik nije zadovoljan ocjenom na ispitu ima pravo ponovo polagati
ispit pred komisijom, s tim da zahtjev za ponovni ispit podnese u roku
od 24 sata nakon saopćenja ocjene. Ponovni ispit organizira se u roku od
tri dana.

Za polaznike su ispiti besplatni.

Bliže odredbe o ispitima utvrđuju se statutom organizacije usmjerenog
obrazovanja.

Članak 68.

U organizacijama usmjerenog obrazovanja koje izvode programe za šesti
i sedmi stupanj stručne spreme (u daljem tekstu : znanstveno-nastavne organizacije)
organiziraju se ispiti u jesenskom, zimskom i ljetnom roku.

Ispitni rokovi iz stavka 1. ovoga članka traju najmanje 30 dana. U istom
ispitnom roku student ima pravo polagati ispite iz istog predmeta nakon
proteka vremena od 15 dana.

Organizacija iz stavka 2. ovoga članka organizira ispite svakog mjeseca
za studente koji:

- se obrazuju uz rad,

- ponavljaju godinu, s tim da u ovim rokovima polažu zaostale ispite
iz godine koju ponavljaju;

- su završili nastavu zadnje godine studija i izvršili druge obaveze
iz nastave (apsolventi);

- su u toku obrazovanja pokazali poseban uspjeh iz određenih predmeta.
Ovi studenti imaju pravo da polažu ispite iz tih predmeta i prije završetka
nastave.

Kada nastava iz određenih predmeta završava u toku školske godine, organizacija
iz stavka 1. ovoga članka dužna je organizirati ispite iz tih predmeta
svakog mjeseca, prije zimskog odnosno ljetnog ispitnog roka.

Bliže odredbe o ispitnim rokovima i pravima studenata utvrđuju se statutom
organizacije iz stavka 1. ovoga članka.

Članaka 69.

Polaznik može nastaviti prekinuto obrazovanje u istom ili srodnom programu
uz uvjete utvrđene općim aktom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Članak 70.

Na kraju svakog programa usmjerenog obrazovanja polaže se završni ili
diplomski ispit. Izuzetno u programima odgojno-obrazovne struke za stjecanje
stručne spreme šestog stupnja završni ispit polaže se i nakon završene
četvrte godine programa.

Pod završnim ili diplomskim ispitom razumijeva se izrada i obrana završnog
ili diplomskog rada, ili ispit stručne osposobljenosti kojim se na završetku
obrazovnog programa ocjenjuje osposobljenost za neposredno obavljanje poslova
i radnih zadataka u struci, a prema uvjetima utvrdenim općim aktom organizacije.

Na kraju programa postdiplomskog obrazovanja za specijalističko i umjetničko
usavršavanje brani se magistarski rad.

Polaznik izabire temu završnog ili diplomskog rada u posljednjoj godini
obrazovnog programa, a najkasnije do početka zadnjeg semestra u posljednjoj
godini obrazovnog programa.

Ministar prosvjete i kulture pobliže će propisati uvjete, način i postupak
provodenja završnog ispita u programima usmjerenog obrazovanja za stjecanje
stručne spreme prvog do petog stupnja.

Članak 71

Učeniku se na kraju svake godine programa usmjerenog obrazovanja izdaje
godišnja svjedodžba i na kraju zadnje godine programa svjedodžba o završnom
ispitu.

Studentu se izdaje indeks u koji se po godinama unosi program i evidentira
uspjeh, a na kraju zadnje godine programa diploma o stečenom stupnju stručne
spreme.

Sadržaj i oblik indeksa, svjedodžbe i diplome propisat će ministar prosvjete
i kulture na prijedlog prosvjetno-pedagoške službe odnosno Zajednice sveučilišta
Republike Hrvatske.

Indeks, svjedodžba i diploma su javne isprave

Članak 72.

Svjedodžba odnosno diploma izdaje se na hrvatskom jeziku.

Na zahtjev polaznika svjedodžba odnosno diploma se izdaje i na jednom
od jezika naroda i narodnosti Jugoslavije

Na zahtjev polaznika i o njegovom trošku diploma o stečenoj stručnoj
spremi šestog ili sedmog stupnja može se izdati i na latinskom ili jednom
od svjetskih jezika.

Članak 73

Organizacije usmjerenog obrazovanja vode evidenciju s dokumentacijom
o upisu, ocjenjivanju i uspjehu polaznika. praćenju nastave, ispitima,
te dnevnike i druge knjige.

Oblike i način vođenja evidencije propisuje ministar prosvjete i kulture.

Članak 74.

Poslovi praćenja i unapređivanja odgojno-obrazovnog rada, programiranja
nastavnih i izvannastavnih sadržaja i aktivnosti, informiranja i dokumentacije
u usmjerenom obrazovanju obavljaju se u organizacijama, zajednicama, u
organizacijama usmjerenog obrazovanja, prosvjetno-pedagoškoj službi i drugim
odgovarajućim organizacijama.

Radi utvrđivanja obrazovnih potreba, planiranja i programiranja obrazovanja
te organiziranja odgojno-obrazovnog rada, jedna ili više organizacija mogu
obavljati poslove iz stavka 1. ovoga članka u okviru svojih razvojnih i
drugih službi ili posebne službe za obrazovanje.

Za poslove operativnog programiranja, pripremanja i organiziranja nastavnih
i izvannastavnih sadržaja i aktivnosti, praćenja rada i uspjeha polaznika,
te unapređivanja i vrednovanja odgojno-obrazovnog rada, jedna ili više
organizacija usmjerenog obrazovanja organiziraju stručnopedagošku službu.

Poslove iz stavka 1. ovoga članka obavljaju i organizacije koje provode
profesionalno informiranje i usmjeravanje učenika, studenata i drugih polaznika.

IV. POLAZNICI

Članak 75.

Polaznici usmjerenog obrazovanja jesu: učenici, studenti i drugi polaznici.

Učenik je osoba koja se obrazuje po programu usmjerenog obrazovanja
za stjecanje stručne spreme od prvog do petog stupnja.

Student je osoba koja se obrazuje na programu usmjerenog obrazovanja
za stjecanje stručne spreme šestog ili sedmog stupnja.

Drugi polaznici su osobe koje se obrazuju po programima za osposobljavanje
i usavršavanje u usmjerenom obrazovanju.

Članak 76.

Organizacija usmjerenog obrazovanja upisuje učenike, studente i druge
polaznike u određeni program usmjerenog obrazovanja na osnovi srednjoročnog
plana upisa i odluke o upisu koje donosi Republički fond.

Republički fond donosi plan upisa na osnovi obrazovnih potreba organizacija
i radnih zajednica, utvrđenih u njihovim planovima razvoja, planovima razvoja
društvenopolitičkih zajednica te osobnih potreba radnika, radnih Ijudi
i građana u usmjerenom obrazovanju, a u okviru kapaciteta organizacije
usmjerenog obrazovanja utvrđenog u skladu s člankom 34. ovoga zakona.

Planovi uspisa učenika, studenata i drugih polaznika u sve programe
usmjerenog obrazovanja obavezno se usklađuju u Republičkom fondu.

Članak 77

Odlukom o upisu učenika, studenata i drugih polaznika Republički fond
utvrđuje za svaku školsku godinu programe usmjerenog obrazovanja i broj
polaznika u svakom programu odnosno ukupan broj polaznika koji organizacija
usmjerenog obrazovanja može upisati u toj školskoj godini, a u skladu sa
srednjoročnim planom Republičkog fonda.

Republički fond odlukom o upisu utvrđuje:

1. broj redovnih učenika i studenata u programima za stjecanje stručne
spreme prvog do sedmog stupnja;

2. broj radnika koji će se obrazovati uz rad ili iz rada u programima
prvog do sedmog stupnja;

3. broj polaznika u programima za osposobljavanje i usavršavanje.

Ako je odlukom o upisu utvrđeni broj učenika. studenata i drugih polaznika
manji od kapaciteta organizacije usmjerenog obrazovanja, organizacija može
do kapaciteta upisati zainteresirane radnike, radne ljude i građane koji
se obrazuju prema osobnim ptorebama. Broj mjesta za upis prema osobnim
potrebama utvrđuje Republički fond o upisu iz stavka 2. ovoga članka.

Odluku o upisu dužan je Republički fond donijeti najkasnije četiri mejseca
prije roka utvrđenog za početak upisa polaznika i objaviti na način da
je dostupna javnosti.

Članak 78.

Na osnovi odluke o upisu, organizacija usmjerenog obrazovanja raspisuje
natječaj za upis učenika, studenata i drugih polaznika u pojedine programe
usmjerenog obrazovanja.

Natječaj za upis polaznika objavljuje se najkasnije tri mjeseca prije
roka za upis i to u dnevnim novinama.

Natječaj obavezno sadrži:

- broj polaznika koji se mogu upisati u pojedihi program usmjerenog
obrazovanja, prema odluci o upisu;

- uvjete upisa i kriterije za izbor kandidata;

- način i postupak provođenja natječaja.

Kada je planom upisa utvrđen program usmjerenog obrazovanja za obrazovanje
uz rad radnika određenih organizacija, odlukom o upisu se može predvidjeti
upis tih radnika i bez raspisivanja natječaja.

Organizacija usmjerenog obrazovanja dužna je objaviti u natječaju i
mogućnost upisa radnih ljudi i građana koji se obrazuju prema osobnim potrebama,
u skladu s člankom 77. stavkom 3. ovoga zakona.

Članak 79.

Pravo upisa u programe usmjerenog obrazovanja za redovne učenike i studente
imaju svi kandidati pod jednakim uvjetima u okviru utvrđenog broja za upis
redovnih učenika i studenata.

Izuzetno, pravo upisa u programe usmjerenog obrazovanja za stjecanje
stručne spreme sedmog (VII/1) stupnja za zanimanja u umjetnosti imaju kandidati
bez prethodno stečene stručne spreme trećeg ili četvrtog stupnja uz uvjet
da tu stručnu spremu steknu do kraja druge godine tog programa

Pravo upisa u programe usmjerenog obrazovanja uz rad ili iz rada imaju
prvenstveno radnici koje upućuju organizacije na osnovi odluke iz članka
83. ovoga zakona.

Strani državljani i osobe bez državljanstva imaju pravo upisa u programe
usmjerenog obrazovanja pod istim uvjetima kao i jugoslavenski državljani
ako međunarodnim konvencijama i ugovorima nije drugačije određeno.

Članak 80.

Izbor kandidata za upis zasniva se na

- znanju, vještinama i sposobnostima stečenim u prethodnom obrazovanju;

- pokazanim sklonostima i sposobnostima za obavljanje poslova i radnih
zadataka određene vrste i složenosti;

- praktičnom iskustvu stečenom u radu potrebnom za obavljanje poslova
u pojedinim strukama i zanimanjima.

Izbor kandidata za upis u programe za stjecanje stručne spreme od prvog
do petog stupnja obavlja se, u pravilu, na osnovi uspjeha u prethodnom
obrazovanju te pokazanih sklonosti i sposobnosti, kada to zahtijeva priroda
programa.

Ako se izbor kandidata nije u potpunosti mogao izvršiti prema stavku
2. ovoga članka, organizacija usmjerenog obrazovanja može za upis u programe
od prvog do petog stupnja stručne spreme provesti i dodatni klasifikacijski
postupak.

Izbor kandidata za upis u programe za stjecanje stručne spreme šestog
i sedmog stupnja obavlja se putem klasifikacijskog postupka.

U klasifikacijskom postupku utvrđuje se da kandidat ima znanja i sposobnosti
potrebne za savlađivanje određenog programa, kao i sklonosti i sposobnosti
za obavljanje odgovarajućih poslova i radnih zadataka, a u obimu koji mu
omogućava uspješno savladavanje izabranog programa.

Kandidat stječe pravo na upis prema postignutom rezultatu na klasifikacijskom
postupku.

Članak 81.

Elemente za izbor kandidata za upis u programe usmjerenog obrazovanja
od prvog do petog stupnja stručne spreme, utvrđuje ministar prosvjete i
kulture a elemente za izbor kandidata za upis u programe usmjerenog obrazovanja
šestog i sedmog stupnja stručne spreme utvrđuje Zajednica sveučilišta Republike
Hrvatske uz suglasnost ministra prosvjete i kulture.

Članak 82.

Prednost pri upisu u programe usmjerenog obrazovanja za stjecanje stručne
spreme od prvog do četvrtog stupnja izuzetno imaju učenici s teškoćama
u razvoju kad je utvrđeno da je zanimanje u tom programu primjereno sposbobnostima
učenika.

Članak 83

Organizacija upućuje radnika da se obrazuje uz rad ili iz rada na osnovi
odluke njezinog nadležnog organa upravljanja.

Odluka iz stavka 1. ovoga članka sadrži :

1. obvezu organizacije da će radnik po završetku programa usmjerenog
obrazovanja obavljati poslove odnosno radne zadatke u struci za koju se
obrazovao;

2. obvezu organizacije da će radniku za vrijeme obrazovanja osigurati
određene uvjete za uspješno savladavanje izabranog programa (skraćeno radno
vrijeme ili slobodne dane, naknadu osobnog dohotka i sl.), u skladu s ovim
zakonom, zahtjevima postavljenim u uvjetima za upisivanje pojedinog programa,
propisima o radnim odnosima i općim aktom organizacije:

3. obvezu organizacije da će osigurati potrebna sredstva za obrazovanje
radnika neposredno, ukoliko nisu osigurana u okviru odnosno preko Republičkog
fonda;

4. obvezu radnika da će s uspjehom i na vrijeme završiti program obrazovanja.

Medusobna prava i obaveze radnika i organizacije iz stavka 1. ovoga
članka pobliže se uređuju ugovorom.

Kada organizacija upućuje radnika da se obrazuje uz rad ili iz rad po
programimima stjecanja stručne spreme petog (V), šestog (Vl) ili sedmog
(VII/1) stupnja, odluka nadležnog organa upravljanja valjana je ako je
radnik u toj organizaciji u radnom odnosu na neodređeno vrijeme najmanje
dvije godine i to u struci koja je vezana za program obrazovanja u koji
se upućuje.

Odluka koja ne sadrži elemente odnosno uvjete određene u stavku 2. i
4. ovoga članka neće se uzeti u obzir pri upisu.

Članak 84.

Upisom u određeni program usmjerenog obrazovanja stječe se status učenika,
studenta odnosno drugog polaznika usmjerenog obrazovanja.

Status redovnog učenika i studenta može se imati samo u jednom obrazovnom
programu i samo u jednoj organizaciji usmjerenog obrazovanja. Izuzetno,
učenik koji je upisan u program za zanimanja u umjetnosti može imati status
redovnog učenika u dva obrazovna programa, odnosno u dvije organizacije
usmjerenog obrazovanja, uz uvjet da u oba programa ostvari upis prema članku
80. ovoga zakona.

Redovni učenik odnosno student može samo jedanput promijeniti izabrani
obrazovni program na teret društvenih sredstava.

Status redovnog učenika ima učenik za vrijeme trajanja obrazovnog programa
a najduže u vremenu koje je za polovinu duže od trajanja utvrđenog u članku
49. ovoga zakona, odnosno do kraja školske godine u kojoj gubi status redovnog
učenika.

Status redovnog studenta ima student za vrijeme trajanja obrazovnog
programa, a najduže u vremenu koje je za polovinu duže od trajanja programa
šestog stupnja, odnosno koje je za trećinu duže od trajanja programa sedmog
stupnja utvrdenog u članku 49. ovoga zakona, odnosno do kraja školske godine
u kojoj gubi status redovnog studenta.

Polaznik koji je izgubio status redovnog učenika odnosno studenta ima
pravo završiti započeto obrazovanje po uvjetima utvrđenim općim aktima
organizacije i uz obavezu osiguravanja naknade prema članku 17. ovoga zakona.

Redovnom studentu za vrijeme trajanja vojne obaveze miruju prava i obaveze
redovnog studenta.

Članak 85.

Radnici u organizacijama dogovaraju politiku i osiguravaju sredstva
za osobni i društveni standard polaznika usmjerenog obrazovanja u skladu
sa svojim potrebama i materijalnim mogućnostima.

Pod osobnim standardom polaznika usmjerenog obrazovanja razumijeva se
osiguranje smještaja, prehrane, prijevoza, udžbenika i druge potrebne literature
za vrijeme savladavanja programa usmjerenog obrazovanja.

Pod društvenim standardom polaznika usmjerenog obrazovanja razumijeva
se zadovoljavanje kulturnih, sportskih, rekreativnih i drugih potreba polaznika.

Članak 86.

Sredstva za osobni standard polaznika jesu:

- vlastita sredstva polaznika;

- sredstva koja polaznik ostvari po osnovi radnog odnosa ili iz uspostavljenog
odnosa međusobnih prava i obaveza s organizacijom;

- stipendije i krediti za obrazovanje što im osiguravaju organizacije
odnosno Republički fond.

Članak 87.

Učenicima i studentima koji su s organizacijama uspostavili odnose međusobnih
prava i obveza, ugovoreni dio sredstava za osobni standard osiguravaju
te organizacije neposredno.

Organizacije sredstva za osobni standard osiguravaju neposredno iz svojih
sredstava, a mogu ih osigurati u okviru ili preko Republičkog fonda kao
i u drugim oblicima udruživanja rada i sredstava na načelima uzajamnosti
i solidarnosti.

Članak 88.

Odluku o visini stipendije ili kredita kao i drugim pravima i obavezama
donosi organizacija polazeći od načela, kriterija i mjerila utvrđenih društvenim
dogovorom o učeničkom i studentskom standardu.

Pri donošenju odluke o visini stipendije ili kredita uzimaju se u obzir
postignuti rezultati u obrazovanju i radu, te materijalne mogućnosti polaznika
i roditelja.

Članak 89.

Organizacije usmjerenog obrazovanja i organizacije za učenički i studentski
standard dužne su u suradnji s društvenim i stručnim organizacijama organizirati
društvene aktivnosti u cilju zadovoljavanja potreba i interesa polaznika.

Članak 90.

Đački domovi i studentski centri organiziraju smještaj, prehranu i odgojni
rad s učenicima i studentima te njihove kulturne i druge aktivnosti.

Na đačke domove odgovarajuće se primjenjuju odredbe zakona koje se odnose
na nastavne organizacije a na studentske centre odgovarajuće se primjenjuju
odredbe ovoga zakona koje se odnose na znanstveno-nastavne organizacije.

Članak 91.

-Učenici i studenti koji se ističu u učenju i društvenim aktivnostima
mogu biti pohvaljeni odnosno nagrađeni.

Uvjeti za dodjeljivanje pohvala i nagrada uređuju se općim aktom organizacije
usmjerenog obrazovanja.

Pohvale i nagrade učenicima i studentima mogu dodijeliti druge organizacije
i zajednice.

Članak 92.

Učenici, studenti i drugi polaznici obavezni su ispunjavati obaveze
utvrđene općim aktom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Učeniku i studentu mogu se zbog povrede dužnosti i neispunjenja obaveza
izreći mjere: opomena, ukor, opomena pred isključenje i isključenje iz
obrazovnog programa.

Statutom organizacije usmjerenog obrazovanja utvrđuje se organ i postupak
izricanja mjera iz stavka 2. ovoga članka.

Učenik i student ima pravo žalbe protiv izrečene mjere iz stavka 2.
ovoga članka u roku 15 dana od dana uručenja rješenja o izrečenoj mjeri.
O žalbi odlučuje savjet organizacije usmjerenog obrazovanja.

Članak 93.

Prije izricanja mjere iz članka 92. stavka 2. ovoga zakona učeniku organi
organizacije usmjerenog obrazovanja nastojat će u suradnji s razrednom
zajednicom i roditeljima otkloniti nepoželjne pojave kod učenika. Kod izricanja
navedenih mjera studentu, organi organizacije dužni su uzeti u obzir mišljenje
zbora studenata.

Nadležni organ donosi odluku o isključenju iz obrazovnog programa na
osnovi potpuno ispitanih i utvrđenih okolnosti i uz pribavljeno mišljenje
nadležnog organa socijalne zaštite o osobnim, obiteljskim, socijalnim,
ekonomskim i drugim prilikama.

Isključenje učenika iz obrazovnog programa ne može biti duže od godinu
dana, a studenta dvije godine, računajući od dana izricanja te mjere.

Organizacija usmjerenog obrazovanja dužna je učeniku koji je isključen
iz obrazovnog programa omogućiti polaganje razrednog ispita.

Članak 94.

Redovni student može, radi upotpunjavanja svojih znanja, upisivati pojedine
predmete iz drugog programa ili upisati program smjera u svojoj ili drugoj
organizaciji usmjerenog obrazovanja i polagati ispit iz tih predmeta odnosno
smjera. Isto pravo imaju i osobe koje su stekle stručnu spremu šestog ili
sedmog stupnja. Uvjeti za upis pojedinog predmeta određuju se statutom
ili drugim općim aktom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Redovni student može istovremeno upisivati i drugi program za, stjecanje
stručne spreme šestog ili sedmog stupnja u svojoj odnosno drugoj organizaciji
usmjerenog obrazovanja.

Student iz stavka 2. ovoga članka može upisati drugi program pod uvjetima
iz članka 80. ovoga zakona, samo ako je nakon upisa redovnih studenata
ostalo slobodno mjesto.

Članak 95.

Student koji je završio dvije ili više godina programa za stjecanje
stručne spreme sedmog stupnja (VII/1) ima pravo završiti istovrsni ili
srodni program za stjecanje stručne spreme šestog stupnja (VI/1) i priznaju
mu se, u cijelosti ili djelomično položeni ispiti ako po opsegu i sadržaju
odgovaraju programu kojeg student završava.

Organizacija usmjerenog obrazovanja može studentu iz stavka 1. ovoga
članka utvrditi obavezu polaganja diferencijalnih ispita radi stjecanja
stručne spreme šestog stupnja.

Osoba koja je stekla stručnu spremu šestog stupnja ima pravo upisati
treću godinu programa za stjecanje stručne spreme sedmog stupnja i priznaju
joj se; u cijelosti ili djelomično, položeni ispiti iz programa za stjecanje
stručne spreme šestog stupnja, ako po opsegu i sadržaju odgovaraju programu
kojeg upisuje.

Osobi iz stavka 3. ovoga članka može se utvrditi obaveza polaganja diferencijalnih
ispita koje je ta osoba dužna položiti do upisa u četvrtu godinu programa.

Uvjete prelaza i promjene programa te nastavka obrazovanja utvrđuje
općim aktom znanstveno-nastavna organizacija usmjerenog obrazovanja

Članak 96.

Polaznici usmjerenog obrazovanja gube status redovnog učenika odnosno
studenta:

- kad završe određeni obrazovni program;

- kad se ispišu iz obrazovnog programa;

- kad se ne upišu u narednu godinu obrazovanja;

- kad su isključeni iz obrazovnog programa;

- kad su zbog izdržavanja kazne zatvora odsutni duže od šest mjeseci;

- ako ne završe upisani program u roku utvrđenom člankom 84. ovoga zakona.

V. ODGOJNO-OBRAZOVNI RADNICI

Članak 97.

Odgojno-obrazovni rad u usmjerenom obrazovanju izvode odgojno-obrazovni
radnici: nastavnici, odgajatelji, stručni suradnici i suradnici koji udružuju
rad u organizacijama usmjerenog obrazovanja, kao i stručnjaci i znanstveni
radnici iz drugih organizacija i radnih zajednica.

Članak 98.

Odgojno-obrazovni radnici u usmjerenom obrazovanju dužni su da:

1. u svom odgojno-obrazovnom radu ostvaruju cilj i zadatke usmjerenog
obrazovanja;

2. svoj odgojno-obrazovni rad zasnivaju na znanstvenim osnovama;

3. savjesno izvode odgojno-obrazovni rad, sudjeluju u društvenim, kulturnim
i drugim aktivnostima koje provodi njihova organizacija na području na
kojem djeluje i izvršavaju druge obaveze u vezi s planovima i programima
odgojno-obrazovnog rada;

4. samostalno ili u suradnji s drugim nastavnicima i drugim stručnjacima
izrađuju potrebne udžbenike, priručnike i pridonose razvijanju drugih nastavnih
sredstava i pomagala;

5. posebno prate nadarene učenike i studente i brinu se o obrazovanju
znanstvenog i stručnog podmlatka;

6. potiču učenike, studente i druge polaznike na samostalan rad i razvijaju
njihov interes za obrazovanje i usavršavanje;

7. aktivno djeluju u okviru svoje struke, kao stručnjaci, znanstveni
radnici odnosno umjetnici, da se permanentno obrazuju u skladu s razvojem
znanosti i tehnike, te da prate promjene u svojoj struci i u pedagoškoj,
psihološkoj i metodičkoj teoriji i praksi.

Članak 99.

Odgojno-obrazovni radnik u organizaciji usmjerenog obrazovanja može
biti osoba koja pored propisanih posebnih uvjeta za izbor u pojedino zvanje:

1. ima odgovarajuće stručno i pedagoško-psihološko obrazovanje odnosno
znanstveni stupanj i znanstveno zvanje prema odredbama ovoga zakona i drugim
propisima te u odgojno-obrazovnom, stručnom i znanstvenom radu potvrduje
svoje stručne, pedagoške i znanstvene sposobnosti;

2. ima psihofizičke uvjete potrebne za obavljanje poslova i zadataka
nastavnika, odgajatelja, stručnog suradnika odnosno suradnika:

3. u odgojno-obrazovnom, stručnom i znanstvenom radu primjenjuje znanstvene
kriterije u tumačenju prirodnih i društvenih pojava, procesa i odnosa;

4. savjesno obavlja svoje radne i društvene obaveze, a u radnoj i životnoj
sredini pokazuje osobine koje su u skladu s funkcijom i ulogom odgojno-obrazovnog
radnika.

Članak 100.

Obaveze nastavnika, odgajatelja, stručnog suradnika i suradnika koji
su svoj rad udružili u organizaciji usmjerenog obrazovanja, utvrđuju se
općim aktom i godišnjim programom rada organizacije usmjerenog obrazovanja,
tako da se u okviru 42-satnog radnog tjedna utvrde obaveze:

- u nastavi i ostalim oblicima neposrednog odgojno-obrazovnog rada s
polaznicima (predavanja, vježbe, seminari, kolokviji, ispiti, konzultacije,
mentorski rad i sl);

- u znanstvenom i stručnom radu;

- u pripremi odgojno-obrazovnog rada;

- u stalnom obrazovanju i usavršavanju;

- u radu stručnih tijela, udruženja i drugih organizacija u vezi s ostvarivanjem
zadataka usmjerenog obrazovanja;

- u profesionalnom informiranju i usmjeravanju polaznika usmjerenog
obrazovanja, te

- u društvenom i kulturnom životu u sredini u kojoj djeluje organizacija
usmjerenog obrazovanja.

Odgojno-obrazovni radnik može preuzimati nastavne obaveze u drugoj organizaciji
usmjerenog obrazovanja na osnovi odobrenja organa upravljanja organizacije
u kojoj je udružio svoj rad, a u okviru sporazuma između zainteresiranih
organizacija usmjerenog obrazovanja.

Standardni opseg nastavnih obaveza odgojno-obrazovnih radnika utvrđuje
se u Republičkom fondu u skladu s pedagoškim normativima koje donosi ministar
prosvjete i kulture.

Odgojno-obrazovnom radniku u znanstveno-nastavnoj organizaciji mogu
ukupne nastavne obaveze u toku jedne školske godine, u njegovoj i drugoj
organizaciji, biti najviše za polovinu veće od standardnog opsega nastavnih
obaveza iz stavka 3. ovoga članka.

Članak 101.

Odgojno-obrazovni rad u organizaciji usmjerenog obrazovanja koja ostvaruje
programe za stjecanje stručne spreme od prvog do petog stupnja (u daljem
tekstu: nastavna organizacija usmjerenog obrazovanja) izvode nastavnici,
odgajatelji, stručni suradnici i suradnici.

Za nastavnika, odgajatelja i stručnog suradnika može biti izabrana osoba
koja je stekla odgovarajuću stručnu spremu sedmog stupnja odnosno završila
odgovarajući studij visoke stručne spreme i ima potrebno pedagoško-psihološko
obrazovanje. Izuzetno, za nastavnika i stručnog suradnika može se izabrati
i osoba koja je stekla odgovarajuću stručnu spremu šestog stupnja, odnosno
završila odgovarajući studij više stručne spreme, ako je to najviši stupanj
obrazovanja u tom stručnom ili umjetničkom području i ima potrebno pedagoško-psihološko
obrazovanje.

Izuzetno za nastavnika koji izvodi samo praktičnu nastavu. može biti
izabrana i osoba koja je stekla odgovarajuću stručnu spremu šestog odnosno
četvrtog stupnja, ako je to najviši stupanj obrazovanja u tom stručnom
području i ima potrebno pedagoško-psihološko obrazovanje.

Za suradnika može biti izabrana osoba koja je stekla odgovarajuću stručnu
spremu četvrtog stupnja odnosno odgovarajuću srednju stručnu spremu i ima
potrebno pedagoško-psihološko obrazovanje.

Što se smatra odgovarajućom stručnom spremom i potrebnim pedagoško-psihološkim
obrazovanjem iz stavka 2. ovoga članka utvrđuje ministar prosvjete i kulture.

Ako se na natječaj za nastavnika, odgajatelja, stručnog suradnika i
suradnika nije prijavio kandidat koji ispunjava uvjete iz stavka 2, 3.
i 4. ovoga članka, može se izabrati i osoba koja ima odgovarajuću stručnu
spremu ali nema potrebno pedagoško-psihološko obrazovanje, uz uvjet da
najkasnije u roku godine dana stekne to obrazovanje.

Odgojno-obrazovni radnici iz stavka 1. ovoga članka dužni su položiti
stručni ispit prema programu te na način i u rokovima koje utvrđuje ministar
prosvjete i kulture.

Članak 102.

U nastavnoj organizaciji usmjerenog obrazovanja:

- nastavnici organiziraju i izvode teorijsku i praktičnu nastavu i rade
na ostalim poslovima vezanim za odgojno-obrazovni rad;

- odgajatelji organiziraju odgojni rad u odgojnoj grupi, surađuju s
roditeljima i nastavnicima, omladinskim i učeničkim organizacijama i obavljaju
druge poslove u okviru svoje stručnosti;

- stručni suradnici organiziraju i obavljaju stručne poslove vezane
za odgojno-obrazovni rad (pedagoške, psihološke, zdravstvene, defektološke,
socijalne, bibliotekarske, programerske, organizacijske i druge);

- suradnici sudjeluju u izvođenju praktične nastave pod neposrednim
rukovodstvom nastavnika, odgajatelja ili stručnog suradnika (laborant,
instruktor i slično) i obavljaju druge poslove za koje su stručno osposobljeni.

Članak 103.

Odgojno-obrazovni rad u znanstveno-nastavnoj organizaciji izvode nastavnici,
stručni suradnici i suradnici.

Nastavnici iz stavka 1. ovoga članka biraju se u znanstveno-nastavna
i u nastavna zvanja.

Znanstveno-nastavna zvanja jesu: asistent, docent, izvanredni profesor
i redovni profesor.

Nastavna zvanja jesu: predavač, lektor i stručni suradnik iz članka
114. stavka 3. ovoga zakona.

Članak 104.

Kandidat za svako znanstveno-nastavno zvanje dokazuje svojim znanstvenim
i stručnim radom da vlada problemima znanosti kojoj pripada znanstvena
disciplina odnosno znanstveno područje za koje se bira u znanstveno-nastavno
zvanje i da djeluje kao aktivni znanstveni radnik.

Članak 105.

Za redovnog profesora u znanstveno-nastavnoj organizaciji može biti
izabrana osoba koja ima znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika, a objavljenim
znanstvenim radovima se potvrduje kao aktivan znanstveni radnik s odgovarajućim
znanstvenim rezultatima.

Članak 106.

Za izvanrednog profesora u znanstveno-nastavnoj organizaciji može biti
izabrana osoba koja ima znanstveno zvanje višeg znanstvenog suradnika i
objavljene znanstvene radove kojima se potvrduje kao aktivni znanstveni
radnik s odgovarajućim znanstvenim rezultatima.

Članak 107.

Za docenta u znanstveno-nastavnoj organizaciji može biti izabrana osoba
koja ima znanstveno zvanje znanstvenog suradnika i ima objavljene znanstvene
radove kojima se potvrđuje kao aktivni znanstveni radnik s odgovarajućim
znanstvenim rezultatima.

Članak 108.

Redovni i izvanredni profesor odnosno docent organizira i izvodi nastavu
i druge oblike odgojno-obrazovnog rada u nastavnim predmetima koji spadaju
u znanstvenu disciplinu odnosno znanstveno područje za koje je izabran
za nastavnika, održava konzultacije, rukovodi odnosno sudjeluje u znanstveno-istraživačkom
i stručnom radu, vodi kandidate u postupku stjecanja magisterija i doktorata
znanosti i upućuje ih u metodologiju rada i znanstvenog istraživanja i
obavlja i druge odgovarajuće poslove utvrdene općim aktom znanstveno-nastavne
organizacije.

Članak 109.

Kada se radi o disciplinama koje može predavati samo umjetnik, u znanstveno-nastavnoj
organizaciji može se izabrati u zvanje docenta, izvanrednog ili redovnog
profesora i osoba bez doktorata znanosti, ako ima sposobnost i dostignuća
koja su odgovarajuća uvjetima i kriterijima za stjecanje navedenih znanstveno-nastavnih
zvanja o čemu mišljenje daje odgovarajuća komisija koju osniva Zajednica
sveučilišta Republike Hrvatske.

U zvanje docenta, izvanrednog i redovnog profesora u znanstveno-nastavnoj
organizaciji može se izabrati i osoba bez doktorata znanosti kojoj je na
osnovi njenih znanstvenih i stručnih radova priznata stručna sprema osmog
stupnja i ukoliko ima objavljene znanstvene radove, koji se ovim zakonom
zahtijevaju za izbor u zvanje docenta, izvanrednog i redovnog profesora.

Članak 110.

Za asistenta u znanstveno-nastavnoj organizaciji može biti izabrana
osoba s akademskim stupnjem magistra znanosti i koja ima najmanje dvije
godine radnog iskustva u struci. Izuzetno, za asistenta može se izabrati
i osoba kojoj je u postupku stjecanja doktorata znanosti priznat ekvivalent
magisterija znanosti i koja ima najmanje dvije godine radnog iskustva u
struci.

Za asistenta može biti izabrana i osoba koja je završila program postdiplomskog
obrazovanja za specijalizaciju, koji je ekvivalentan programu postdiplomskog
obrazovanja za znanstveno usavršavanje i ako ima najmanje dvije godine
radnog iskustva u struci.

Asistent sudjeluje u izvođenju dijela odgojno-obrazovnog rada odgovarajuće
znanstvene discipline odnosno znanstvenog područja, sudjeluje u znanstvenom
i stručnom radu, organizira praktični rad i stručnu praksu, može zamjenjivati
nastavnika u izvođenju nastave, može ispitivati i provjeravati znanje studenata
i drugih polaznika, može , izvoditi nastavu pojedinih dijelova struke ili
uske stručnosti koji se smatraju dodatnim nastavnim sadržajima, te

obavlja druge poslove određene općim aktom znanstvenonastavne organizacije.

Ako se na natječaj za asistenta nije prijavio kandidat koji ispunjava
uvjete određene u stavku 1. i 2. ovoga članka, izuzetno se za asistenta
može izabrati i osoba koja ima stručnu spremu sedmog stupnja odnosno koja
je završila odgovarajući studij visoke stručne spreme, uz uvjet da u roku
od četiri godine stekne akademski stupanj magistra znanosti.

Asistent iz stavka 4. ovoga članka može obavljati sve poslove asistenta
koje mu povjeri znanstveno-nastavno vijeće, osim izvođenja predavanja,
vodenja seminara i ispitivanja studenata.

Nastavnici se u zvanje asistenta biraju na vrijeme od četiri godine
i mogu samo još jednom biti izabrani u to zvanje. Ukoliko do isteka roka
ne ispune uvjete za izbor u zvanje docenta odnosno znanstvenog suradnika
prestaje im radni odnos krajem školske godine u kojoj istekne taj rok.

Znanstveno-nastavna organizacija dužna je za asistenta koji je ispunio
uvjete za izbor u zvanje docenta provesti postupak za izbor u to zvanje,
ako postoji nastavna potreba, ili mu ponuditi radno mjesto znanstvenog
suradnika u svojoj ili drugoj organizaciji.

Članak 111.

Za predavača u znanstveno-nastavnoj organizaciji može biti izabrana
osoba koja je stekla stručnu spremu sedmog stupnja odnosno završila odgovarajući
studij visoke stručne spreme, ima najmanje pet godina radnog iskustva u
svojoj struci i sposobna je da samostalno obavlja nastavu i izvršava druge
dužnosti nastavnika.

Kandidat za predavača mora dokazati svojim stručnim i znanstvenim radovima
i praktičnim radom u struci da vlada problemima znanstvene discipline odnosno
znanstvenog područja za koje se bira u nastavno zvanje predavača. Utvrđivanje
sposobnosti i samostalnosti predavača u izvođenju odgojno-obrazovnog rada
obavlja se u postupku i prema kriterijima utvrđenim općim aktom znanstveno-nastavne
organizacije.

Predavač organizira i izvodi nastavu i druge oblike odgojno-obrazovnog
rada iz svog stručnog područja, organizira i vodi seminare i vježbe, praktičan
rad i stručnu praksu, održava konzultacije, provjerava znanje i ispituje
studente i druge polaznike, sudjeluje u stručnom i znanstvenom radu, te
obavlja druge poslove određene općim aktom znanstveno-nastavne organizacije
usmjerenog obrazovanja.

Članak 112.

U zvanje predavača kao trajno nastavno zvanje, mogu se birati nastavnici:

- za tjelesni odgoj i strani jezik u znanstveno-nastavnoj organizaciji
u kojoj ove discipline nisu glavni predmet programa, kao i za praktičnu
nastavu u znanstveno-nastavnoj organizaciji umjetničkog smjera;

- za nastavu pojedinih dijelova struke ili uske stručnosti.

Za koje discipline i za koje nastavne predmete se mogu birati nastavnici
u zvanje predavača kao trajno nastavno zvanje, utvrđuje znanstveno-nastavno
vijeće sveučilišta na prijedlog znanstveno-nastavne organizacije.

U zvanje predavača može se izabrati osoba koja se bira za nastavnika,
ako u natječaju za izbor nastavnika u znanstveno-nastavno zvanje docenta,
izvanrednog i redovnog profesora nije bilo kandidata koji ispunjavaju uvjete
propisane ovim zakonom za izbor u ta zvanja.

Nastavnik koji je izabran u zvanje predavača po odredbi stavka 3. ovoga
članka zadržava to zvanje najduže šest godina od dana izbora.

Članak 13.

Za lektora u znanstveno-nastavnoj organizaciji usmjerenog obrazovanja
u kojoj se jezici proučavaju kao glavni predmet programa može biti izabrana
osoba koja je stekla stručnu spremu sedmog stupnja odnosno završila odgovarajući
studij visoke stručne spreme, ima najmanje pet godina radnog iskustva u
svojoj struci, objavljene znanstvene ili stručne radove i pokazuje sposobnost
i samostalnost u izvođenju odgojno-obrazovnog rada.

Kandidat za lektora mora dokazati svojim stručnim ili znanstvenim radovima
i praktičnim radom u struci da u odgovarajućem stupnju vlada problemima
struke ili znanstvene discipline za koju se bira u nastavno zvanje lektora

Utvrđivanje sposobnosti i samostalnosti lektora u izvođenju odgojno-obrazovnog
rada obavlja se u postupku i prema kriteriju određenim općim aktom znanstveno-nastavne
organizacije,

Lektor u suradnji s docentom, izvanrednim i redovnim profesorom organizira
i vodi seminare i vježbe, praktičan rad i stručnu praksu, održava konzultacije,
provjerava znanje i ispituje studente i druge polaznike, sudjeluje u stručnom
i znanstvenom radu te obavlja druge poslove određene samoupravnim općim
aktom znanstveno-nastavne organizacije.

Članak 114.

Za stručnog suradnika u znanstveno-nastavnoj organizaciji može biti
izabrana osoba koja je stekla stručnu spremu sedmog stupnja odnosno završila
odgovarajući studij visoke stručne spreme.

Stručni suradnik organizira i obavlja stručne poslove vezane za odgojno-obrazovni
rad (pedagoške, psihološke, zdravstvene, socijalne, bibliotekarske, programerske,
organizacijske i dr.).

Pod stručnim suradnikom u smislu stavka 1. ovoga članka razumijeva se
i osoba koja sudjeluje u nastavi pojedinih dijelova struke ili uske stručnosti,
organizira praktičan rad i stručnu praksu te obavlja druge poslove određene
općim aktom znanstveno-nastavne organizacije.

Za koje discipline i za koje nastavne predmete se mogu birati stručni
suradnici iz stavka 3. ovoga članka, utvrduje znanstveno-nastavno vijeće
sveučilišta na prijedlog znanstveno-nastavne organizacije.

Članak 115.

Za suradnika u znanstveno-nastavnoj organizaciji može biti izabrana
osoba koja je stekla stručnu spremu najmanje četvrtog stupnja, odnosno
najmanje odgovarajuću srednju stručnu spremu, a ako neposredno sudjeluje
u odgojno-obrazovnom radu mora imati i potrebno pedagoško obrazovanje.

Suradnik pod neposrednim rukovodstvom nastavnika sudjeluje u izvođenju
praktične nastave i vježbi (laborant, instruktor i slično), a obavlja i
druge poslove utvrđene općim aktom znanstveno-nastavne organizacije.

Članak 116.

Radi stvaranja što boljih uvjeta za realizaciju obrazovnih programa
unošenjem novih saznanja iz prakse stručnjaci iz organizacija privrede
i društvenih djelatnosti sudjeluju u organizacijama usmjerenog obrazovanja,
uz nastavnike i suradnike, u ostvarivanju odgojno-obrazovnih programa u
nastavi i ostalim oblicima odgojno-obrazovnog rada.

Stručnjak iz stavka 1. ovoga članka može steći i odgovarajuće nastavno
odnosno znanstveno-nastavno zvanje pod uvjetima iz ovoga zakona, odnosno
zasnovati u organizaciji usmjerenog obrazovanja radni odnos u skladu s
propisima o radnim odnosima.

Članak 117.

Kada se dio odgojno-obrazovnog programa ostvaruje u organizacijama privrede
i društvenih djelatnosti, ove organizacije su dužne iz reda svojih radnika,
a u skladu sa sporazumom kojeg zaključe s organizacijama usmjerenog obrazovanja,
odrediti radnike koji će sudjelovati u dijelu odgojno-obrazovnog programa,
kao stručnjaci odnosno radnici zaduženi za osiguranje uvjeta za nesmetano
izvođenje odgojno-obrazovnog programa.

Radnici iz stavka 1. ovoga članka sudjeluju u radu nastavnog vijeća
odnosno znanstveno-nastavnog vijeća kada se radi o pitanjima izvođenja
programa u kojem sudjeluju i to neposredno ili putem svojih delegata.

Članak 116.

Nastavnici, odgajatelji, stručni suradnici i suradnici u organizacijama
usmjerenog obrazovanja se biraju na temelju javnog natječaja.

Javni natječaj raspisuje savjet organizacije usmjerenog obrazovanja.

Natječaj se objavljuje u dnevnim novinama.

Članak 119.

U znanstveno-nastavnim organizacijama usmjerenog obrazovanja mišljenje
da li kandidat ispunjava uvjete za izbor u znanstveno-nastavno odnosno
nastavno zvanje prema članku 105,106,107,109,110,111, 112. i 113. ovoga
zakona, daje znanstveno-nastavno vijeće na osnovi izvještaja stručne komisije
koja imenuje ovlašteno znanstveno-nastavno vijeće.

Stručna komisija iz stavka 1. ovoga članka sastoji se od najmanje tri
člana od kojih najmanje dva člana moraju biti iz znanstvenog odnosno stručnog
područja za koje se nastavnik bira, a ostali iz srodnih područja. Članovi
stručne komisije ne mogu biti u nižem zvanju od zvanja u koje se predlaže
izbor nastavnika.

Izvještaj stručne komisije sadrži podatke o znanstvenim i stručnim radovima
te drugim ostvarenjima kandidata koji su od važnosti za utvrđivanje uvjeta
za izbor u znanstveno-nastavno odnosno nastavno zvanje.

Članak 120.

Znanstveno-nastavno vijeće sveučilišta utvrđuje za koja znanstvena područja
ili znanstvene discipline je ovlaštena pojedina znanstveno-nastavna organizacija
odnosno njeno znanstveno-nastavno vijeće za davanje mišljenja prema članku
119. stavku 1. ovoga zakona.

Ako znanstveno-nastavno vijeće znanstveno-nastavne organizacije, u kojoj
se provodi natječajni postupak nije ovlašteno da daje mišljenje da li kandidat
ispunjava uvjetf za izbor u znanstveno-nastavno odnosno nastavno zvanje
za znanstveno područje ili znanstvenu disciplinu za koju je raspisan natječaj
za izbor, savjet te organizacije zatražit će mišljenje od znanstveno-nastavnog
vijeća organizacije koja je za to ovlaštena.

Ovlaštena znanstveno-nastavna organizacija dužna je u roku dva mjeseca
dati traženo mišljenje prema članku 119. štavku 1. ovoga zakona.

Članak 121.

Izbor između kandidata koji ispunjavaju propisane uvjete za nastavnika,
odgajatelja, stručnog suradnika i suradnika obavlja savjet organizacije
usmjerenog obrazovanja na osnovi izvještaja i prijedloga komisije za izbor
nastavnika.

Komisiju za izbor nastavnika imenuje savjet organizacije usmjerenog
obrazovanja na vrijeme od dvije godine iz redova nastavnika, odgajatelja,
stručnih suradnika, suradnika i drugih radnih ljudi, učenika odnosno studenata
i drugih polaznika.

Komisija iz stavka 2. ovoga članka dužna je nakon isteka natječajnog
roka dostaviti savjetu izvještaj koji sadrži sve potrebne podatke o svim
kandidatima, ocjenu o tome da li kandidati ispunjavaju uvjete iz članka
99. ovoga zakona i uvjete za izbor u određeno zvanje prema odredbama ovoga
zakona, te prijedlog kandidata za izbor.

Komisija za izbor nastavnika u znanstveno-nastavnoj organizaciji svoj
izvještaj mora temeljiti na mišljenju znanstveno-nastavnog vijeća.

Članak 122.

Materijal natječajnog postupka dostupan je javnosti. Organi koji sudjeluju
u provođenju natječaja i izbora dužni su razmotriti primljene pismene primjedbe
organa upravljanja organizacija usmjerenog obrazovanja, drugih organizacija
i zajednica, društveno-političkih organizacija i građana

Članak 123.

Natječajni postupak u nastavnoj organizaciji usmjerenog obrazovanja
mora se završiti u roku od najviše mjesec dana nakon isteka natječajnog
roka, a u znanstveno-nastavnoj organizaciji u roku od najviše šest mjeseci
nakon isteka natječajnog roka.

Rokove za obavljanje pojedinih radnji u natječajnom postupku utvrđuje
organizacija usmjerenog obrazovanja svojim općim aktom.

Članak 124

Odgojno-obrazovni radnik može biti razriješen zvanja nastavnika, odgajatelja,
stručnog suradnika i suradnika pod uvjetima i na način propisan ovim zakonom
i općim aktom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Članak 125.

Pri ocjenjivanju ostvarivanja godišnjeg programa odgojno-obrazovnog
rada, savjet organizacije usmjerenog obrazovanja utvrđuje da li je odgojno-obrazovni
radnik ispunio obaveze iz članka 98, 99. i 100. ovoga zakona, na način
i u postupku utvrđenim općim aktom organizacije.

Za nastavnike u znanstveno-nastavnoj organizaciji savjet te organizacije
obavezno svakih pet godina donosi ocjenu da li nastavnik uspješno obavlja
odgojno-obrazovni rad.

Ocjenu iz stavka 2. ovoga članka savjet donosi na osnovi prethodno pribavljenog
mišljenja znanstveno-nastavnog vijeća i komisije za izbor nastavnika.

Postupak za donošenje ocjene iz stavka 1. i 2. ovoga članka uređuje
se statutom ili drugim općim aktom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Prijedlog za pokretanje postupka za donošenje ocjene , iz stavka 2.
ovoga članka mogu podnositi i prije isteka roka od pet godina savjet, znanstveno-nastavno
vijeće, komisija

za izbor nastavnika ako se za to izjasni natpolovična većina članova
pojedinog od navedenih organa.

Prijedlog mora biti pismeno obrazložen.

O rezultatima provedenog postupka nadležni organ dužan je obavijestiti
predlagača najkasnije u roku od šest mjeseci nakon primitka prijedloga.

Članak 126.

Organizacija usmjerenog obrazovanja dužna je odgojno-obrazovnom radniku,
za kojeg se prema odredbama članka 125. ovoga zakona utvrdi da ne može
dalje obavljati odgojno-obrazovni rad, ponuditi drugo radno mjesto koje
odgovara njegovim sposobnostima u svojoj ili drugoj organizaciji. Ako radnik
odbije ponuđeno radno mjesto, prestaje mu radni odnos u organizaciji usmjerenog
obrazovanja.

Članak 127.

Za odgojno-obrazovnog radnika u organizaciji usmjerenog obrazovanja
ne može biti izabrana osoba koja je pravomoćno osuđena na kaznu zatvora
za krivična djela počinjena protiv osnova socijalističkog samoupravnog
društvenog uređenja i sigurnosti Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije,
protiv samoupravljanja, protiv dostojanstva ličnosti i morala, protiv društvene
i privatne imovine, protiv javnog reda i pravnog saobraćaja i protiv službene
dužnosti, samoupravnih i javnih ovlaštenja.

Odgojno-obrazovnom radniku prestaje radni odnos ako je pravomoćno osuden
na kaznu zatvora za krivična djela iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 128.

Kada je odgojno-obrazovnom radniku narušeno psihičko i fizičko zdravlje
u mjeri koja bitno umanjuje njegovu sposobnost za obavljanje odgojno-obrazovnog
rada, pokreće se postupak za njegovo oslobađanje od neposrednog odgojno-obrazovnog
rada s učenicima, studentima i drugim polaznicima.

Kada savjet organizacije usmjerenog obrazovanja utvrdi da postoje opravdani
razlozi iz stavka 1. ovoga članka donosi odluku o upućivanju radnika nadležnom
stručnom organu zdravstva koji daje nalaz o psihičkom i fizičkom zdravlju
radnika i stručno mišljenje o njegovoj sposobnosti za obavljanje odgojno-obrazovnog
rada.

Savjet organizacije usmjerenog obrazovanja na osnovi nalaza i stručnog
mišljenja nadležnog stručnog organa zdravstva donosi odluku o rasporedu
radnika na druge poslove i radne zadatke u istoj ili drugoj organizaciji
ili mu na drugi način osigurava materijalnu i socijalnu sigurnost.

Ako odgojno-obrazovni radnik odbije da se podvrgne liječničkom pregledu
na koji se upućuje, savjet organizacije usmjerenog obrazovanja donosi odluku
u smislu stavka 3. ovoga članka.

Članak 129.

Radnici u nastavnim organizacijama mogu zasnivati radni odnos s nastavnicima,
odgajateljima, stručnim suradnicima i suradnicima na određeno vrijeme i
bez natječaja.

Radni odnos zasnovan na određeno vrijeme bez natječaja može trajati
u toku jedne školske godine najviše do 60 dana na poslovima i zadacima
u izvođenju nastave.

Članak 130.

Nastavniku, odgajatelju, stručnom suradniku i suradniku u organizaciji
usmjerenog obrazovanja prestaje radni odnos na kraju školske godine u kojoj
je ispunio uvjete za prestanak radnog odnosa po sili zakona u skladu s
propisima o radnim odnosima.

Izuzetno, nastavniku u znanstveno-nastavnoj organizaciji, koji je ispunio
uvjete za prestanak radnog odnosa po sili zakona savjet te organizacije
može produžiti radni odnos ako postoji nastavna potreba i ako se na natječaj
za obavljanje poslova i radnih zadataka tog nastavnika ne javi osoba koja
ispunjava uvjete propisane ovim zakonom.

Znanstveno-nastavna organizacija dužna je raspisati natječaj iz stavka
2. ovoga članka za svaku školsku godinu.

Nastavniku iz stavka 2. ovoga članka može se produžiti radni odnos za
narednu školsku godinu ako se na ponovljeni natječaj ne javi osoba koja
ispunjava uvjete propisane ovim zakonom ali najduže do školske godine u
kojoj navrši 70 godina života.

Članak 131

Znanstveno-nastavne organizacije nastavničkog smjera dužne su organizirati
pedagoško-psihološko obrazovanje odgojno-obrazovnih radnika iz članka 101.
ovoga zakona, koji to obrazovanje nemaju.

Članak 132.

Radnici u nastavnim organizacijama iz članka 101 ovoga zakona imaju
pravo i dužnost da se, u okviru svoje ukupne radne obaveze, neprestano
stručno usavršavaju, da prate razvoj i dostignuća odgovarajuće znanosti
i da unapređuju pedagošku praksu.

Usavršavanje iz stavka 1. ovoga članka sastavni je dio radne obaveze
radnika u okviru 42-satnog radnog tjedna, što se pobliže utvrđuje općim
aktom nastavne organizacije.

Osnove programa usavršavanja iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje ministar
prosvjete i kulture.

Članak 133.

Osnovni oblici usavršavanja nastavnika, odgajatelja, stručnog suradnika
i suradnika u nastavnoj organizaciji usmjerenog obrazovanja jesu:

- individualno usavršavanje koje se provodi samoobrazovanjem ;

- razni oblici kolektivnog usavršavanja. kao što su: stručni aktivi,
seminari, savjetovanja, tečajevi, konzultacije, vježbe, praktičan rad,
radio i televizijske emisije i drugi organizirani oblici usavršavanja.

Organizirani oblici usavršavanja obavezni su za sve radnike.

Radniku koji uspješno završi pojedini oblik usavršavanja izdaje se o
tome uvjerenje.

Članak 134.

Nastavna organizacija donosi godišnji i srednjoročni plan i program
usavršavanja svojih radnika na osnovi njihovih individualnih programa usavršavanja
i na prijedlog njenih stručnih organa.

Nastavna organizacija na osnovi plana i programa iz stavka 1. ovoga
članka utvrđtuje rokove prema kojima radnike uključuje u odgovarajuće oblike
kolektivnog usavršavanja, osigurava potrebne uvjete i vodi evidenciju o
realizaciji utvrđenog plana i programa usavršavanja njenih radnika.

Plan i program usavršavanja iz stavka 1. ovoga članka sastavni je dio
programa odgojno-obrazovnog rada nastavne organizacije koja za to osigurava
potrebna sredstva slobodnom razmjenom rada neposredno, u okviru odnosno
preko Republičkog fonda.

Članak 135.

Usavršavanje odgojno-obrazovnih radnika provode nastavne organizacije,
samostalno ili u suradnji s drugim organizacijama usmjerenog obrazovanja,
odgovarajućim znanstveno-nastavnim organizacijama, prosvjetno-pedagoškom
službom, stručnim udruženjima, društvenim organizacijama i društveno-političkim
organizacijama, a na osnovi sporazuma između tih organizacija.

Organizacije iz stavka 1. ovoga članka mogu osnivati i posebne centre
radi, organiziranog provođenja usavršavanja odgojno-obrazovnih radnika.

VI ORGANIZACIJE USMJERENOG OBRAZOVANJA

Članak 136.

Radnici u usmjerenom obrazovanju obavljaju djelatnost usmjerenog obrazovanja
organizirani u organizacije, osiguravajući međusobnu suradnju svojih organizacija
i povezujući se u odgovarajuće oblike udruživanja rada i sredstava s radnicima
organizacija privrede i društvenih djelatnosti.

Članak 137.

Organizacija usmjerenog obrazovanja je samoupravna organizacija radnika
povezanih zajedničkim interesima u ostvarivanju odgojno-obrazovnog, stručnog,
znstvenoistraživačkog i drugog rada koji izravno pridonosi ostvarivanju
cilja i zadataka usrnjerenog obrazovanja i koji ispunjava uvjete propisane
ovim zakonom.

Članak 138.

Organizaciju usmjerenog obrazovanja mogu osnovati skupština društveno-političke
zajednice, poduzeća i druge pravne i fizičke osobe pod uvjetima utvrđenim
ovim zakonom.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovoga članka znanstveno-nastavne organizacije
mogu se osnovati zakonom.

Članak 139.

Organizacija usmjerenog obrazovanja osniva se ako:

1. postoji trajnija društvena potreba za obrazovanjem radnika određenih
profila i stupnjeva stručne spreme utvrdene planovima razvoja koje donosi
osnivač i srednjoročnim planom mreže programa i organizacija usmjerenog
obrazovanja utvrđenim u Ministarstvu prosvjete i kulture;

2. su utvrđeni zadaci, dugoročni ciljevi i plan i program odgojno-obrazovnog,
stručnog, znanstvenoistraživačkog i umjetničkog rada;

3. je osiguran potreban broj nastavnika i suradnika za uspješno ostvarivanje
odgojno-obrazovnog, stručnog, znanstvenoistraživačkog i umjetničkog rada;

4. je osiguran potreban prostor, sredstva i oprema za obavljanje rada
koji organizacija prema aktu o osnivanju obavlja samostalno ili u suradnji
s drugim organizacijama;

5. su osigurana sredstva za program usmjerenog obrazovanja.

Članak 140.

Nastavne organizacije osnivaju se prema srodnosti obrazovnih programa,
a znanstveno-nastavne organizacije osnivaju se prema znanstveno-nastavnim
područjima koje čine djelokrug njihovog znanstvenog rada.

Znanstveno-nastavna organizacija može se osnovati ili promijeniti djelatnost
ako pored uvjeta iz članka 139. ovog zakona ispunjava i uvjete propisane
Zakonom o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti.

U okviru jednog sveučilišta istovrsne ili srodne programe može ostvarivati
samo jedna znanstveno-nastavna organizacija.

Programe za osposobljavanje i usavršavanje radnika iz članka 24. stavka
3. ovoga zakona mogu organizirati i izvoditi organizacije usmjerenog obrazovanja
i radnička i narodna sveučilišta te druge organizacije pod uvjetima koje
utvrdi ministar prosvjete i kulture.

Članak 141.

Osnivač organizacije usmjerenog obrazovanja dužan je izraditi elaborat
o društveno-ekonomskoj opravdanosti osnivanja organizacije, u skladu s
uvjetima utvrđenim u članku 139. ovoga zakona.

Prije donošenja akta o osnivanju organizacije usmjerenog obrazovanja
osnivač je dužan pribaviti:

1. suglasnost Republičkog fonda na temelju ocjene da je osnivanje organizacije
opravdano s obzirom na mrežu i kapacitete organizacije usmjerenog obrazovanja;

2. mišljenje prosvjetno-pedagoške službe za nastavne organizacije odnosno
sveučilišta o postojanju uvjeta iz članka 139. točke 2, 3. i 4. ovoga zakona
za znanstveno-nastavne organizacije;

3. mišljenje skupštine općine na području koje će biti sjedište organizacije.

Na akt o osnivanju znanstveno-nastavne organizacije suglasnost daje
Sabor Republike Hrvatske.

Članak 142.

Akt o osnivanju organizacije usmjerenog obrazovanja sadrži :

1. naziv osnivača,

2. naziv i sjedište organizacije u osnivanju,

3. djelatnost kojom će se baviti organizacija,

4. dokumentaciju o osiguranju sredstava za osnivanje i početak rada,

5. odgovornost osnivača za obaveze organizacije,

6. trajanje obrazovanja, stručne nazive i akademske stupnjeve koji se
stječu u organizaciji u skladu sa zakonom i drugim propisima,

7. ime odnosno imena privremenog poslovodnog organa i njegova ovlaštenja,

8. imena članova savjeta organizacije u osnivanju.

Članak 143.

Organizacija usmjerenog obrazovanja može početi radom ako ima:

1. izvedbeni obrazovni program;

2. općim aktom utvrđene uvjete za upis učenika, studenata i drugih polaznika;

3. izabrane nastavnike i suradnike koji su udružili rad na neodređeno
vrijeme za izvođenje najmanje polovine ukupnog broja sati predviđenih izvedbenim
obrazovnim programom, od čega najmanje tri petine broja sati u okviru predmeta
zajedničkih i posebnih sadržaja;

4. osigurane uvjete za rad polaznika.

Članak 144.

Osnivač je dužan najmanje šest mjeseci prije početka školske godine
podnijeti Ministarstvu prosvjete i kulture zahtjev s potrebnom dokumentacijom,
da se utvrdi da su ispunjeni uvjeti za početak rada organizacije usmjerenog
obrazovanja.

Upis polaznika može započeti tek kada organ iz stavka 1. ovoga članka
utvrdi da postoje uvjeti za početak rada iz članka 143. ovoga zakona.

Način i postupak utvrđivanja uvjeta za početak rada organizacije usmjerenog
obrazovanja propisat će ministar prosvjete i kulture.

Članak 145

U novoosnovanoj organizaciji usmjerenog obrazovanja izvođenje odgojno-obrazovnih
programa može početi odjednom ili postupno za pojedine profile i stupnjeve
stručne spreme, što se utvrđuje aktom o osnivanju organizacije usmjerenog
obrazovanja.

Članak 146.

Odredbe članka 139,140. i 144. ovoga zakona primjenjuju se i u slučaju
kada organizacija usmjerenog obrazovanja uvodi nove programe obrazovanja
i nove stupnjeve stručne spreme odnosno organizira nove postdiplomske studije.

Članak 147.

Kada Ministarstvo prosvjete i kulture utvrdi da organizacija usmjerenog
obrazovanja ne ispunjava uvjete za rad iz članka 139. ovoga zakona, odredit
će rok u kojem je organizacija dužna ispuniti te uvjete.

Ako organizacija usmjerenog obrazovanja ne ispuni uvjete u roku iz stavka
1. ovoga članka, Ministarstvo prosvjete i kulture privremeno će zabraniti
njen rad i, ako se radi o nastavnoj organizaciji predložiti skupštini općine
na čijem području je sjedište organizacije odnosno ako se radi o znanstveno-nastavnoj
organizaciji predložiti Saboru Republike Hrvatske da donese akt o ukidanju
te organizacije.

Ako skupština općine ne donese akt o ukidanju u roku od 60 dana od dana
primitka prijedloga, Ministarstvo prosvjete i kulture predložit će Saboru
Republike Hrvatske donošenje odluke o ukidanju organizacije.

Članak 148.

Organizacija usmjerenog obrazovanja ukida se ako:

1. više ne postoji društvena potreba za obrazovnim programima koje organizacija
organizira i izvodi;

2. ne ispunjava uvjete za obavljanje djelatnosti predviđene ovim zakonom;

3. ne ispunjava zadatke radi kojih je osnovana.

Članak 149.

Aktom o ukidanju organizacije usmjerenog obrazovanja određuje se rok
i način prestanka njenog rada.

Organizacija usmjerenog obrazovanja može prestati radom odjednom ili
postupno. Ako oganizacija usmjerenog obrazovanja prestaje radom odjednom,
prestaje radom na završetku školske godine u kojoj je donesena odluka o
prestanku rada. U slučaju postupnog prestanka rada organizacije, aktom
o ukidanju određuje se školska godina u kojoj ta organizacija prestaje
upisivati nove polaznike.

Članak 150.

U slučaju prestanka ili promjene u organiziranju organizacije usmjerenog
obrazovanja Republički fond i zainteresirane organizacije koje su osiguravale
sredstva za djelatnost organizacije usmjerenog obrazovanja dužne su zatečenim
polaznicima omogućiti završetak obrazovanja pod uvjetima koji su važili
prigodom njihova upisa i u roku određenom u aktu o ukidanju ili aktu o
promjenama u organiziranju organizacije usmjerenog obrazovanja.

Članak 151.

Organizacije privrede i društvenih djelatnosti mogu organizirati i izvoditi
programe usmjerenog obrazovanja za stjecanje stručne spreme, u okviru svoje
djelatnosti ako ispunjavaju uvjete iz članka 139,140,141,143. i 144. ovoga
zakona.

Članak 152.

Organizacije usmjerenog obrazovanja mogu se udruživati medusobno ili
s organizacijama privrede i društvenih djelatnosti u složene organizacije,
zajednice i druge oblike udruživanja rada i sredstava radi ostvarivanja
trajnih i zajedničkih interesa u zadovoljavanju obrazovnih potreba i drugih
zajedničkih interesa.

Znanstveno-nastavne organizacije mogu se udruživati i surađivati s organizacijama
znanstvene djelatnosti radi unapređivanja znanstvenog i odgojno-obrazovnog
rada te zajedničkog korištenja kadrova, prostora. znanstvene i druge opreme.

Inicijativu za udruživanje organizacija iz stava 1. ovoga članka daju
zainteresirane organizacije, privredne komore, Republički fond i Republički
fond za znanost.

Članak 153.

Radi stvaranja mogućnosti obrazovanja uz rad i rada uz obrazovanje,
povezivanje obrazovanja i rada i stvaranja povoljnijih uvjeta obrazovanja,
organizacije usmjerenog obrazovanja mogu zajedno sa zainteresiranim organizacijama
udruženog rada organizirati izvođenje pojedinog programa usmjerenog obrazovanja
i izvan sjedišta organizacije usmjerenog obrazovanja.

Organizacija i izvođenje odgojno-obrazovnog rada iz stavka 1. ovoga
članka utvrđuje se sporazumom između zainteresiranih organizacija i organizacije
usmjerenog obrazovanja. Sporazumom se utvrđuju osobito: uvjeti i način
izvođenja obrazovnih programa, zajedničko korištenje prostora, kadrova
i opreme, uvjeti stjecanja i raspoređivanja dohotka, osnivanje zajedničkog
organa za obavljanje poslova od zajedničkog interesa, osiguravanje prava
polaznika u upravljanju i druga međusobna prava i obaveze.

Program usmjerenog obrazovanja organizacija usmjerenog obrazovanja može
izvoditi izvan sjedišta organizacije ako:

1. postoji društvena potreba za obrazovanjem radnika određene vrste
i stupnja stručne spreme,

2. ima suglasnost zainteresiranih organizacija i Republičkog fonda i
mišljenje skupštine općine na čijem području organizacija izvodi programe
usmjerenog obrazovanja,

3. ispunjava uvjete iz članka 139. točke 3, 4. i 5. članka

143. i 144. ovoga zakona.

Članak 154.

Organizacije privrede i društvenih djelatnosti i organizacije usmjerenog
obrazovanja zajednički organiziraju proizvodne jedinice, laboratorije i
radionice za obavljanje radne prakse polaznika na osnovi sporazuma iz članka
59. ovoga zakona.

Članak 155.

Odredbe ovoga zakona primjenjuju se i na osnivanje i djelatnost organizacijskih
oblika izvođenja obrazovnih programa koje na teritoriju Republike Hrvatske
osnivaju organizacije usmjerenog obrazovanja drugih socijalističkih republika
i socijalističkih autonomnih pokrajina.

Ako organizacije usmjerenog obrazovanja koje imaju sjedište u Republici
Hrvatskoj organiziraju usmjereno obrazovanje na teritoriju drugih socijalističkih
republika i socijalističkih autonomnih pokrajina, dužne su prije početka
izvođenja odgojno-obrazovnog rada pribaviti potvrdu Ministarstva prosvjete
i kulture da je to obrazovanje u skladu s utvrđenim kapacitetom tih organizacija.

Članak 156.

Organizacije usmjerenog obrazovanja mogu organizirati i provoditi obrazovanje
radnika na privremenom radu u inozemstvu odnosno njihove djece, samostalno
ili u suradnji s drugim organizacijama pod uvjetima iz članka 139, 141.
točke 1, 2. i 3. i članka 143. i 144. ovoga zakona i pribavIjenog mišljenja
nadležnog diplomatsko-konzularnog predstavništva Socijalističke Federativne
Republike Jugoslavije.

Obrazovni rad organizacija usmjerenog obrazovanja u inozemstvu usklađuje
se u Republičkom fondu na osnovi dogovora i sporazuma.

Članak 157.

Znanstveno-nastavna organizacija iz inozemstva može na temelju odobrenja
republičkog organa uprave nadležnog za poslove obrazovanja, organizirati
i izvoditi program šestog i sedmog stupnja, uz uvjete određene zakonom.

Članak 158.

Organizacije usmjerenog obrazovanja mogu udruživati rad i sredstva radi
zajedničkog organiziranja i izvođenja programa za obrazovanje polaznika
pojedinih profila.

Udruživanje rada i sredstava za obavljanje djelatnosti iz stavka 1.
ovoga članka provodi se na osnovi sporazuma tih organizacija. Tim sporazumom
utvrđuje se osobito: koja organizacija je nosilac organiziranja i izvođenja
programa, uvjeti i način izvođenja obrazovnih programa, zajedničko korištenje
kadrova, prostora i opreme, uvjeti stjecanja i raspoređivanja dohotka,
osnivanje zajedničkog organa za obavljanje poslova od zajedničkog interesa,
njegov položaj, prava, dužnosti i odgovornosti, odnosno drugi način dogovaranja
i odlučivanja o pitanjima od zajedničkog interesa, osiguravanje prava polaznika
na sudjelovanje u upravljanju, na način i u opsegu kako je to propisano
ovim zakonom, i druga međusobna prava i obaveze.

U zajedničkom organiziranju obrazovnih programa za stjecanje stručne
spreme šestog i sedmog stupnja i programa postdiplomskog obrazovanja mogu
sudjelovati, u zavisnosti od utvrđenih obrazovnih programa i potreba za
izvodenje pojedinih programa, i znanstvene organizacije i znanstvene jedinice
organizacije privrede i društvenih djelatnosti i druge organizacije usmjerenog
obrazovanja.

Znanstvenoistraživačke organizacije mogu i samostalno organizirati i
izvoditi programe za stjecanje stručne spreme šestog i sedmog stupnja,
ako ispunjavaju uvjete utvrđene ovim zakonom za rad znanstveno-nastavne
organizacije usmjerenog obrazovanja.

Odredbe članka 139. točke 3. do 5, članka 140, 141. i 142. točke 1.
do 6, članka 143. i 144. ovoga zakona primjenjuju se i na organiziranje
obrazovnih programa iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 159.

Radi usuglašavanja, dogovaranja i rješavanja određenih zajedničkih pitanja
od interesa za usmjereno obrazovanje organizacije koje ostvaruju istovrsne
i srodne obrazovne programe mogu se udruživati u zajednice organizacija
usmjerenog obrazovanja.

U okviru zajednice iz stavka 1. ovoga članka udružene organizacije:

- prate ostvarivanje i predlažu promjene u obrazovnim programima;

- dogovaraju se o međusobnoj suradnji i povezivanju u ostvarivanju odgojno-obrazovnog,
znanstvenog i stručnog rada;

- predlažu mrežu organizacija i mrežu programa usmjerenog obrazovanja
odnosno postdiplomskih studija za područje za koje su osnovane;

- ujednačavaju elemente klasifikacijskog postupka i elemente za upis
učenika, studenata i drugih polaznika u programe usmjerenog obrazovanja;

- ujednačavaju način i oblike praćenja i ocjenjivanja učenika i studenata;

- brinu o ujednačenoj primjeni kriterija za izbor nastavnika i drugih
odgojno-obrazovnih radnika;

predlažu kriterije i mjerila vrednovanja odgojno-obrazovnog rada;

- surađuju u drugim pitanjima od zajedničkog interesa u skladu sa sporazumom.

Odlučivanje o zajednici organizacija usmjerenog obrazovanja temelji
se na međusobnom sporazumijevanju.

Zajednice iz stavka 1. ovoga članka ne mogu sudjelovati u pravnom prometu
s trećim osobama niti se u okviru tih zajednica mogu uspostaviti odnosi
u stjecanju zajedničkog prihoda i zajedničkog dohotka niti formirati trajna
sredstva zajednice.

Članak 160.

Radi usklađivanja i unapređivanja rada te ostvarivanja određenih zajedničkih
interesa znanstveno-nastavne organizacije udružuju se u sveučilište na
teritorijalnom principu, na osnovi ugovora.

U sveučilište se mogu udruživati i znanstvenoistraživačke i druge organizacije,
ako njihova djelatnost izravno pridonosi ostvarivanju djelatnosti usmjerenog
obrazovanja, a u skladu s ovim zakonom i ugovorom o udruživanju u sveučilište.

Sveučilište je zajednica udruženih znanstveno-nastavnih organizacija
i znanstvenoistraživačkih organizacija koja je svojim kadrovskim potencijalom,
materijalnom osnovom i organizacijom cjelovit sistem, u kojem se ostvaruje
organizirani proces i jedinstvo znanstvenog rada i obrazovanje kadrova
kao i druge društvene, kulturne i javne funkcije koje iz toga proizlaze.

U okviru sveučilišta udružene organizacije:

- razmatraju i usklađuju uvjete i predlažu pravce svoga razvoja na temelju
utvrđenih društvenih potreba;

- organiziraju i koordiniraju aktivnost na pripremi i usklađivanju srednjoročnih,
dugoročnih i drugih planova razvoja;

- sudjeluju u dogovaranju zajedničke politike usmjerenog obrazovanja
i daju mišljenja na prijedloge te politike;

- u postupku utvrđivanja mreže organizacija i programa usmjerenog obrazovanja
daju mišljenje koje će programe ostvarivati pojedine znanstveno-nastavne
organizacije i o uvođenju novih obrazovnih programa i obrazovnih profila;

- sudjeluju u davanju mišljenja na prijedloge okvirnih obrazovnih programa
i obrazovnih profila šestog i sedmog stupnja stručne spreme;

- koordiniraju organizaciju postdiplomskih studija za specijalizaciju
i umjetničko usavršavanje;

- daju mišljenje o organizaciono-statusnim promjenama članica sveučilišta;

- prate, analiziraju i ocjenjuju ostvarivanje odgojno-obrazovnog i znanstvenog
rada te organiziraju i koordiniraju jedinstveni informacijski sistem u
okviru sveučilišta;

- dogovaraju i osiguravaju uvjete za ostvarivanje zajedničkog programa
izdavanja i štampanja udžbenika i skripata, znanstvenih i drugih publikacija
od značaja za unapređivanje znanstvene i nastavne djelatnosti članica sveučilišta;

- dogovaraju i razvijaju međusobnu suradnju i povezivanje u ostvarivanju
odgojno-obrazovnog i znanstvenog rada;

- uskladuju planove odgojno-obrazovnog i znanstvenoistraživačkog rada
i razvijaju međusobnu suradnju u stvaranju što povoljnijih uvjeta za njihovo
ostvarivanje;

prate da li članice sveučilišta ispunjavaju uvjete za obavljanje odgojno-obrazovnog
i znanstvenog rada, te međusobno suraduju na otklanjanju uočenih nedostataka;

- dogovaraju se o mjerama za ujednačavanje uvjeta i kriterija za upis
studenata i drugih pnlaznika te sudjeluju u postupku utvrdivanja i usklađivanja
planova upisa;

- prate i ujednačavaju primjenu zakonskih kriterija u izboru nastavnika
i drugih odgojno-obrazovnih radnika kao i u stjecanju znanstvenih i znanstveno-nastavnih
zvanja te se brinu o razvijanju znanstvenog podmlatka;

- brinu se o uvjetima života i rada odgojno-obrazovnih radnika i polaznika;

- razvijaju suradnju s drugim sveučilištima u Republici Hrvatskoj i
Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji te usklađuju i dogovaraju
suradnju s drugim odgovarajućim organizacijama u zemlji i inozemstvu;

- surađuju u drugim pitanjima od zajedničkog interesa, u skladu s ugovorom
o udruživanju u sveučilište.

U sveučilište se mogu udružiti i organizacije usmjerenog obrazovanja
osnovane posebnim propisima, pod uvjetima iz tih propisa i ovoga zakona.

Sveučilište ima svojstvo pravne osobe i upisuje se u sudski registar.

Članak 161.

Radi usklađivanja rada znanstveno-nastavnih organizacija i sveučilišta,
te dogovaranja o određenim pitanjima od zajedničkog interesa, sveučilišta
se na osnovi ugovora udružuju u Zajednicu sveučilišta Republike Hrvatske.

Članak 162.

Ministarstvo prosvjete i kulture vodi evidenciju organizacija usmjerenog
obrazovanja.

Popis novih organizacija usmjerenog obrazovanja s naznakom njihove djelatnosti
odnosno novih programa usmjerenog obrazovanja objavljuje se u "Narodnim
novinama" početkom školske godine.

Bliže propise o sadržaju i načinu vođenja evidencije iz stavka 1. ovoga
članka donosi ministar prosvjete i kulture.

VII. UPRAVLJANJE U ORGANIZACIJAMA USMJERENOG OBRAZOVANJA

Članak 163.

U organizacijama usmjerenog obrazovanja postoje organi upravljanja,
poslovodni i stručni organi utvrđeni ovim zakonom i općim aktom organizacije.

Članak 164.

U organizaciji usmjerenog obrazovanja osniva se savjet kao organ upravljanja
radom i poslovanjem organizacije usmjerenog obrazovanja (u daljem tekstu:
savjet organizacije).

U organizaciji usmjerenog obrazovanja s manje od 30 radnika funkciju
savjeta obavljaju svi radnici uz sudjelovanje predstavnika društvene zajednice,
u skladu s ovim zakonom.

Članak 165.

Savjet nastavne organizacije čine predstavnici radnika organizacije,
predstavnici roditelja i predstavnici društvene zajednice.

Savjet znanstveno-nastavne organizacije čine predstavnici odgojno-obrazovnih
radnika, predstavnici studenata i predstavnici društvene zajednice.

Članak 166.

Predstavnike društvene zajednice u savjet organizacije iz članka 165.
stavka 1. ovoga zakona imenuje skupština općine na čijem području je sjedište
te organizacije, a predstavnike društvene zajednice u savjet organizacije
iz članka 165. stavka 2. ovoga zakona imenuje sveučilište.

Članak 167.

Sastav savjeta organizacije, broj njegovih članova te djelokrug i način
njegovog odlučivanja utvrđuje se statutom organizacije, u skladu sa zakonom.

Članovi savjeta organizacije iz reda radnika organizacije biraju se
tajnim glasanjem.

Najmanje polovina ukupnog broja članova savjeta bira se iz reda odgojno-obrazovnih
radnika.

Članak 168.

Predstavnici roditelja u savjetu nastavne organizacije i u natječajnoj
komisiji za imenovanje ravnatelja biraju se na sastanku roditelja, u skladu
sa statutom organizacije.

Predstavnici studenata u savjetu znanstveno-nastavne organizacije i
natječajnoj komisiji za imenovanje ravnatelja biraju se na zboru studenata,
u skladu sa statutom organizacije.

Članak 169.

Kada savjet organizacije odlučuje o poslovima od posebnog društvenog
interesa i o imenovanju i razrješenju ravnatelja i drugih radnika s posebnim
ovlaštenjima i odgovornostima odluka se donosi većinom glasova svih članova
savjeta.

Ako se u nastavnoj organizaciji odluka o poslovima od posebnog društvenog
interesa ne donese prema stavku 1. ovoga članka, odluku kojom se rješava
sporno pitanje donijet će skupština općine na području koje je sjedište
organizacije. Ako se u znanstveno-nastavnoj organizaciji ne donese odluka
o poslovima od posebnog društvenog interesa prema stavku 1. ovoga članka,
odluku kojom se rješava sporno pitanje donijet će Ministarstvo prosvjete
i kulture.

Članak 170.

U organizaciji usmjerenog obrazovanja postoji ravnatelj kao inokosni
poslovodni organ (u daljnjem tekstu: ravnatelj), ako ovim zakonom nije
drugačije određeno.

Ravnatelja nastavne organizacije imenuje i razrješava savjet organizacije
uz prethodnu suglasnost skupštine općine na području koje je sjedište organizacije.
Ravnatelja znanstveno-nastavne organizacije imenuje i razrješava savjet
organizacije.

Ravnatelj se imenuje na temelju javnog natječaja, na prijedlog natječajne
komisije.

Natječajna komisija za imenovanje ravnatelja u nastavnoj organizaciji
sastoji se od pet članova, i to: tri člana koja određuje savjet iz reda
odgojno-obrazovnih radnika, jednog predstavnika roditelja i jednog člana
kojeg odredi skupština općine na području koje je sjedište organizacije.

Natječajna komisija za imenovanje ravnatelja u znanstveno-nastavnoj
organizaciji sastoji se od pet članova. i to: tri člana koje određuje savjet
iz reda odgojno-obrazovnih radnika, jednog predstavnika studenata i jednog
člana kojeg odredi sveučilište.

Članove natječajne komisije iz reda nastavnika bira savjet organizacije
tajnim glasanjem.

Radnike s posebnim ovlaštenjima i odgovornostima savjet organizacije
imenuje na temelju javnog natječaja na prijedlog natječajne komisije iz
stavka 4. odnosno stavka 5. ovoga članka.

Ako savjet ne imenuje odnosno ne razriješi ravnatelja u skladu s odredbama
ovoga zakona, odluku o imenovanju odnosno razrješenju ravnatelja donijet
će Ministarstvo prosvjete i kulture.

Svaki kandidat koji posjeduje dokaze da postupak u bilo kojoj fazi nije
bio u skladu sa zakonom, odnosno da nisu objektivno valorizirane sve prednosti
i vrline određenog kandidata, ima pravo žalbe Ministarstvu prosvjete i
kulture, koje donosi konačnu odluku:

Članak 171.

Za ravnatelja može biti imenovana osoba koja je stekla odgovarajuću
stručnu spremu sedmog stupnja odnosno koja ima visoku stručnu spremu i
ispunjava uvjete propisane statutom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Mandat ravnatelja traje četiri godine.

Članak 172.

Predsjednik i članovi kolegijalnog poslovodnog organa koji su izabrani
iz redova radnika organizacija usmjerenog obrazovanja nastavljaju s obavljanjem
u punom ili smanjenom opsegu poslova i radnih zadataka koje su obavljali
do izbora za člana kolegijalnog poslovodnog organa, što se bliže utvrduje
statutom te organizacije.

Članak 173.

Bliže uvjete, način i postupak za imenovanje poslovodnog organa uređuje
organizacija usmjerenog obrazovanja statutom.

Članak 174.

Organizacija usmjerenog obrazovanja ima tajnika. Za tajnika organizacije
usmjerenog obrazovanja može biti izabrana osoba koja je stekla stručnu
spremu najmanje šestog stupnja odnosno koja ima višu stručnu spremu i ispunjava
druge uvjete propisane općim aktom te organizacije.

Članak 175.

U organizaciji usmjerenog obrazovanja osnivaju se stručni organi: vijeće
obrazovnog programa i nastavno odnosno znanstveno-nastavno vijeće.

Statutom odnosno drugim općim aktom organizacij, usmjerenog obrazovanja
može se predvidjeti osnivanje drugih stručnih organa odnosno radnih tijela.

Bliži uvjeti o sastavu, načinu rada, poslovima i zadacima stručnih organa
iz stavka 1. ovoga članke utvrđuju se općim aktom organizacije usmjerenog
obrazovanja.

Članak 176.

Vijeće obrazovnog programa u organizaciji usmjerenog obrazovanja čine
odgojno-obrazovni radnici koji sudjeluju u ostvarivanju određenog odgojno-obrazovnog
programa, predstavnici učenika, studenata i drugih polaznika.

Vijeće obrazovnog programa prati ostvarivanje obrazovnog programa, potiče
i organizira stručnu praksu i proizvodni rad učenika, studenata i drugih
polaznika, predlaže izvedbene obrazovne programe, predlaže uključivanje
stručnjaka iz organizacija u odgojno-obrazovni rad i obavlja druge poslove
u skladu sa općim aktom organizacije usmjerenog obrazovanja.

Članak 177.

Nastavno vijeće osniva se u nastavnim organizacijama usmjerenog obrazovanja,
a znanstveno-nastavno vijeće osniva se u znanstveno-nastavnim organizacijama.
Nastavno odnosno znanstveno-nastavno vijeće u pravilu čine svi odgojno-obrazovni
radnici i predstavnici učenika odnosno studenata i drugih polaznika usmjerenog
obrazovanja.

Nastavno odnosno znanstveno-nastavno vijeće u okviru svoga rada:

- priprema i predlaže planove i programe odgojnoobrazovnog, stručnog
i umjetničkog rada i prati njihovo ostvarivanje;

- analizira i ocjenjuje rezultate odgojno-obrazovnog, stručnog ili umjetničkog
rada;

- utvrđuje organizaciju rada i poduzima mjere za unapređivanje cjelokupnog
odgojno-obrazovnog rada, te raspravlja i odlučuje o drugim stručnim pitanjima.

Znanstveno-nastavno vijeće, pored poslova iz stavka 2. ovoga članka,
prati razvoj znanstvenog rada, brine se o njegovom unapredivanju, brine
se o znanstvenom napredovanju odgojno-obrazovnih radnika i obavlja druge
poslove prema ovom zakonu i Zakonu o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti.

Nastavno odnosno znanstveno-nastavno vijeće obavezno o svom radu izvještava
savjet, radnike, učenike odnosno studente i druge polaznike organizacije
usmjerenog obrazovanja.

Članak 178.

U obrazovnim grupama učenici, studenti i drugi polaznici usmjerenog
obrazovanja samostalno i zajedno s odgojnoobrazovnim radnicima raspravljaju
o pitanjima ostvarivanja odgojno-obrazovnog rada i o tome daju mišljenja
i prijedloge organima upravljanja i stručnim organima organizacija usmjerenog
obrazovanja.

Organi iz stavka 1. ovoga članka obavezni su razmotriti mišljenje i
prijedloge obrazovnih grupa, zauzeti o njima stavove i o tome ih pismeno
obavijestiti.

Članak 179.

Znanstveno-nastavno vijeće bira dekana iz reda nastavnika u zvanju izvanrednog
ili redovnog profesora. Dekan rukovodi i organizira rad vijeća, predstavlja
znanstveno-nastavnu organizaciju kada se radi o znanstvenom, nastavnom,
umjetničkom i stručnom radu, te obavlja i druge poslove u skladu sa statutom
organizacije.

Statutom znanstveno-nastavne organizacije može se odrediti da dekan
obavlja i funkciju ravnatelja. Ako je statutom organizacije određeno da
dekan obavlja i funkciju ravnatelja, izbor na funkciju ravnatelja ne obavlja
se na temelju javnog natječaja.

Znanstveno-nastavno vijeće može izabrati prodekana koji zamjenjuje dekana
i pomaže mu u radu.

Dekan i prodekan biraju se na vrijeme od dvije godine. Nakon isteka
mandata ista osoba može biti ponovno izabrana za dekana odnosno prodekana
još jedanput uzastopce.

Članak 180.

U sveučilištu se osnivaju organi upravljanja, poslovodni i stručni organi,
čiji se djelokrug rada, sastav i način izbora uređuje ugovorom o udruživanju
u sveučilište, statutom i drugim općim aktima u skladu sa ovim zakonom
i drugim propisima.

U sveučilištu se osniva kao stručni organ znanstvenonastavno vijeće
sveučilišta.

Znanstveno-nastavno vijeće sveučilišta čine delegati znanstveno-nastavnih
odnosno znanstvenih vijeća organizacija udruženih u sveučilište izabrani
iz redova nastavnika odnosno znanstvenih radnika te predstavnika studenata
izabrani na način predviđen ugovorom o udruživanju u sveučilište.

Rektor organizira rad znanstveno-nastavnog vijeća sveučilišta, predstavlja
sveučilište i obavlja i druge poslove u skladu s ugovorom o udruživanju
u sveučilište i statutom sveučilišta.

Rektor se bira na vrijeme od dvije godine. Nakon isteka mandata ista
osoba može biti ponovno izabrana za rektora još jedanput uzastopce.

VIII. KAZNENE ODREDBE

Članak 181.

Novčanom kaznom od 100 i 400 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
usmjerenog obrazovanja ako učeniku, studentu i drugom polazniku naplaćuje
troškove ispita i druge troškove protivno odredbama Republičkog fonda,
odnosno ako postupi suprotno odredbi članka 17. i članka 67. ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji usmjerenog obrazovanja novčanom kaznom od 50 do 100 dinara.

Članak 182.

Novčanom kaznom od 100 do 400 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
usmjerenog obrazovanja koja ne ostvaruje odgojno-obrazovni rad u skladu
s izvedbenim obrazovnim programom utvrđenim u članku 32. ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji usmjerenog obrazovanja novčanom kaznom od 50 do 100 dinara.

Članak 183.

Novčanom kaznom od 100 do 400 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
usmjerenog obrazovanja i druga organizacija ako izda javnu ispravu o stečenom
obrazovanju protivno odredbama članaka 71. i 72. ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kažnit će se i odgovorna osoba
u organizaciji novčanom kaznom od 50 do 100 dinara.

Članak 184.

Novčanom kaznom od 100 do 400 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
usmjerenog obrazovanja koja izvrši upis učenika, študenata i drugih polaznika
protivno odredbama članka 76. do 83. ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji usmjerenog obrazovanja kaznom od 50 do 100 dinara.

Članak 185.

Novčanom kaznom od 100 do 400 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija,
druga organizacija i zajednica ako donese odluku o upućivanju na obrazovanje
odnosno uspostavi odnos međusobnih prava i obaveza protivno odredbama članka
83. ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji, drugoj organizaciji i zajednici novčanom kaznom od 50 do
100 dinara.

Članak 186.

Novčanom kaznom od 100 do 400 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
usmjerenog obrazovanja koja izvrši izbor nastavnika, odgajatelja, stručnog
suradnika i suradnika protivno odredbama članka 99,101,105,106. i 107.,
članka 109. do 116. i članka 118, 119, 121. i 123. ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji usmjerenog obrazovanja novčanom kaznom od 50 do 100 dinara.

Članak 187.

Novčanom kaznom od 100 do 400 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
usmjerenog obrazovanja koja otpočne s radom odnosno izvrši upis polaznika
protivno odredbi članka 143. i 144. ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji usmjerenog obrazovanja kaznom od 50 do 100 dinara.

Članak 188.

Novčanom kaznom od 100 do 400 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
usmjerenog obrazovanja koja izvrši izbor poslovodnog organa protivno odredbama
članka 169, 170. i 171. ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji usmjerenog obrazovanja novčanom kaznom od 50 do 100 dinara.

Članak 189.

Novčanom kaznom od 50 do 100 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
usmjerenog obrazovanja koja obavlja provjeru znanja učenika, studenata
i drugih polaznika protivno odredbama članka 64. i 67. ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji usmjerenog obrazovanja novčanom kaznom od 10 do 100 dinara.

Članak 190.

Novčanom kaznom od 50 do 100 dinara kaznit će se za prekršaj organizacija
usmjerenog obrazovanja ako ne donese godišnji program rada iz članka 100.
ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u organizaciji usmjerenog obrazovanja novčanom kaznom od 10 do 100 dinara.

IX. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 191.

Osobe koje su prije stupanja na snagu Zakona o usmjerenom obrazovanju
("Narodne novine", br. 20/82) stekle obrazovanje prema odredbama
Zakona o srednjem obrazovanju ("Narodne novine", br. 30/71, 27/76,
32/77 i 28/79) imaju pravo upisa u programe usmjerenog obrazovanja iz člana
78, 79. i 81. Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine",
br. 20/82).

Članak 192.

Odredbe iz člana 141. Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne
novine", br. 20/82) ne primjenjuju se na nastavnike i odgajatelje
organizacija usmjerenog obrazovanja koji su prema odredbi člana 84. stava
3. Zakona o srednjem obrazovanju ("Narodne novine", br. 30/71)
bili oslobođeni obaveze stjecanja visoke stručne spreme.

Odredbe člana 223. stava 2. Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne
novine", br. 20/82) ne primjenjuju se na tajnike organizacija usmjerenog
obrazovanja koji su prema odredbi člana 83. stava 2. Zakona o srednjem
obrazovanju ("Narodne novine", br. 30/71) bili oslobođeni obaveze
stjecanja više stručne spreme.

Članak 193.

Profesori i predavači viših škola i predavači i viši predavači znanstveno-nastavnih
organizacaija, koji su izabrani u to zvanje prije 26. travnja 1977. dužni
su steći uvjete za znanstveno-nastavno zvanje docenta ili više znanstveno-nastavno
zvanje do 26. travnja 1985. Nakon isteka ovoga roka isti radnici mogu se
birati u znanstveno-nastavna odnosno nastavna zvanja pod uvjetima utvrđenim
Zakonom o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine", br. 20/82).

Članak 194.

Nastavnici zatečeni u zvanju profesora i predavača viših škola i nastavnici
zatečeni u zvanju predavača i viših predavača u znanstveno-nastavnim organizacijama
koji ne ispunjavaju uvjete za jedno od znanstveno-nastavnih zvanja po odredbama
Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine", br. 20/82)
zadržavaju ta zvanja ako su proveli u nastavnom zvanju profesora ili predavača
viših škola, odnosno u nastavnom zvanju predavača i viših predavača u znanstveno-nastavnoj
organizaciji neprekidno najmanje osam godina do 26. travnja 1977. i ako
su navršili 50 godina života istekom roka na koji su izabrani prije 26.
travnja 1977.

Članak 195.

Nastavnici koji su na dan stupanja na snagu Zakona o usmjerenom obrazovanju
("Narodne novine", br. 20/82) zatečeni u zvanju asistenta i prvi
put su birani u to zvanje, a ne ispunjavaju uvjete za to zvanje po odredbama
toga zakona mogu još jedanput biti birani u to zvanje na vrijeme od tri
godine.

Nastavnici koji su na dan stupanja na snagu Zakona o usmjerenom obrazovanju
("Narodne novine", br. 20/82) zatečeni u zvanju asistenta i drugi
put su birani u to zvanje, a ne ispunjavaju uvjete za to zvanje po odredbama
toga zakona, dužni su do isteka roka na koji su birani steči uvjete za
izbor u zvanje asistenta po odredbama toga zakona.

Nastavnici koji su birani u zvanje znanstvenog asistenta po odredbama
Zakona o visokom obrazovanju ("Narodne novine", br.15/77) zadržavaju
to zvanje do isteka roka na koji su izabrani. Nakon isteka toga roka ovi
nastavnici mogu se birati u zvanje asistenta po odredbama Zakona o usmjerenom
obrazovanju ("Narodne novine", br. 20/82) i dužni su ispuniti
uvjete za izbor u zvanje znanstvenog suradnika odnosno docenta u roku od
pet godina od dana izbora u zvanje asistenta.

Članak 196.

Nastavnik koji je izabran u zvanje predavača ili višeg predavača do
stupanja na snagu Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine",
br. 20/82) prema odredbama člana 84. stava 3. Zakona o visokom obrazovanju
("Narodne novine". br.15/77) zadržava to zvanje šest godina od
dana izbora. Ako do isteka roka ne bude izabran u zvanje docenta ili više
znanstveno-nastavno zvanje, gubi zvanje predavača odnosno višeg predavača
i prestaje mu radni odnos u organizaciji udruženog rada u kojoj radi, ako
mu ova nije u mogućnosti ponuditi drugo radno mjesto u svojoj ili drugoj
organizaciji udruženog rada koje odgovara njegovim stručnim sposobnostima
ili ako odbije ponuđeno radno mjesto.

Članak 197.

Osobe koje zadržavaju naslovna nastavnička zvanja u skladu s odredbama
člana 163. Zakona o visokom obrazovanju ("Narodne novine". br.15/77)
mogu zadržati ta zvanja do isteka roka na koji su izabrane prije stupanja
na snagu toga zakona. ako su u radnom odnosu s punim ili nepunim radnim
vremenom u znanstveno-nastavnim organizacijama.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu biti birane u znanstveno-nastavna
zvanja, ako ispunjavaju uvjete iz Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne
novine", br. 20/82).

Članak 198.

Nastavnici u znanstveno-nastavnim organizacijama udruženog rada usmjerenog
obrazovanja koji su izabrani u zvanje docenta, izvanrednog i redovnog profesora
prema odredbama Zakona o visokom obrazovanju ("Narodne novine".
br.15/77), zadržavaju to zvanje do isteka roka na koji su izabrani.

Po isteku roka na koji su izabrani, nastavnici iz stavka 1. ovoga članka
biraju se u znanstveno-nastavna zvanja docenta i profesora prema odredbama
Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine", br. 20/82).

Članak 199.

Nastavnici izabrani u znanstveno-nastavno zvanje profesora do stupanja
na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona u usmjerenom obrazovanju
("Narodne novine", br.19/86), imaju pravo na novi naziv zvanja
redovni profesor, utvrđen tim zakonom.

Članak 200.

Od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o usmjerenom
obrazovanju ("Narodne novine", br. 47/90) do 31. prosinca 1990.
sredstva za zadovoljavanje potreba u usmjerenom obrazovanju osiguravaju
se doprinosom iz dohotka poduzeća i sredstava radnih zajednica po stopi
1,20 posto i doprinosom iz osobnog dohotka radnika po stopi od 3,40 posto.

U stopama doprinosa iz stavka 1. ovoga članka sadržana su i sredstva
za program subvencioniranja troškova smještaja i prehrane učenika i studenata
koji se realizira u okviru đačkih domova i studentskih centara i to u stopi
doprinosa iz dohotka organizacija udruženog rada i sredstava radnih zajednica
0,12 posto i u stopi doprinosa iz osobnog dohotka radnika 0,34 posto.

Članak 201.

Pobliže odredbe o uvjetima, načinu rada. kadrovima, te mreži vježbaonica
iz člana 34. Zakona. o izmjenama i dopunama Zakona o usmjerenom obrazovanju
("Narodne novine", br. 31/89) utvrdit će republički organ uprave
nadležan za poslove obrazovanja na prijedlog prosvjetno-pedagoške službe
i nastavničkih škola i fakulteta do 1. listopada 1989.

Kriterije financiranja vježbaonica iz člana 34. Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine", br.
31/89) utvrdit će Savez samoupravnih interesnih zajednica usmjerenog obrazovanja
Socijalističke Republike Hrvatske u roku od 30 dana nakon donošenja akta
iz stava 1. ovoga člana.

Članak 202.

Izuzetno, učenicima koji su u školskoj godini 1987/88 i 1988/89 završili
četvrtu godinu programa odgojno-obrazovne struke za stjecanje stručne spreme
šestog stupnja priznat će se stručna sprema četvrtog stupnja bez obaveze
polaganja završnog ispita prema članu 45. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine". br. 31/89).

Članak 203.

Osobe koje su završile isti ili srodan program usmjerenog obrazovanja
imaju pravo koristiti stručni naziv utvrden okvirnim obrazovnim programom
prema članu 66. Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine",
br. 20/82).

Članak 204.

Obavezu polaganja stručnog ispita iz člana 59. Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine", br.
31/89) imaju odgojno-obrazovni radnici koji će prvi put zasnovati radni
odnos u organizacijama udruženog rada usmjerenog obrazovanja nakon stupanja
na snagu toga zakona.

Članak 205.

Republička samoupravna interesna zajednica usmjerenog obrazovanja Republike
Hrvatske zaključit će svoje poslovanje i prestati s radom 31. prosinca
1990.

Sredstva, prava i obveze Republičke samoupravne interesne zajednice
usmjerenog obrazovanja Republike Hrvatske prelaze na Ministarstvo prosvjete
i kulture, Ministarstvo preuzima i raspoređuje radnike iz Republičke samoupravne
interesne zajednice usmjerenog obrazovanja Republike Hrvatske.

Radnici koji nisu raspoređeni prema stavku 2. ovoga članka imaju pravo
i obveze utvrđene odredbama člana 381. Zakona o upravi.

Članak 206.

Zajednice usmjerenog obrazovanja u općini koje su osnovane u skladu
sa članom 36. Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine",
broj 42/89) nastavljaju s radom kao dobrovoljne zajednice dok osnivači
tih zajednica ne odluče drugačije.

Članak 207.

Organizacije usmjerenog obrazovanja dužne su uskladiti svoje poslovanje,
opće akte i organizaciju s odredbama ovoga zakona o roku dva mjeseca od
dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o usmjerenom
obrazovanju ("Narodne novine", br. 47/90).

Organizacije usmjerenog obrazovanja dužne su obaviti ponovni izbor ravnatelja
prema odredbama ovoga zakona u roku tri mjeseca od dana stupanja na snagu
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne
novine", br. 47/90).

Članak 208.

Natječaj za radna mjesta na kojima rade nastavnici kojima je produžen
radni odnos primjenom odredbe člana 253. Zakona o usmjerenom obrazovanju
("Narodne novine", broj 42/89 - pročišćeni tekst), raspisat će
znanstveno-nastavne organizacije u roku od 30 dana od dana stupanja na
snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne
novine", br. 47/90).

Zakon, NN 11/1991-327
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)