## Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za manometre, vakuumometre i manovakuumometre

### NN 18/2002 (27.2.2002.), Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za manometre, vakuumometre i manovakuumometre

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

446

Na teme­lju članka 22. Zakona o mjerite­ljskoj djelatnosti (»Narodne
novine« br. 11/94), ravnate­lj Državnog zavoda za normizaciju i mjerite­ljstvo
donosi

## PRAVILNIK

### O MJERITELJSKIM ZAHTJEVIMA ZA MANOMETRE, VAKUUMOMETRE I MANOVAKUUMOMETRE

Članak 1.

Ovim pravilnikom propisuju se mjerite­ljski zahtjevi koje moraju zadovo­ljavati
mjerila tlaka s elastičnim mjernim elementima i s izravnim pokaziva­njem
(manometri, vakuumometri i manovakuumometri), što su namije­njena za mjere­nje
predtlaka i vakuumskog tlaka tekućina, para i plinova (u da­lj­njem tekstu:
mjerila).

Članak 2.

Pod mjerilima prema ovom pravilniku, razumijevaju se mjerila što se
upotreb­ljavaju bez pomoćnih naprava, tako da se pomica­nje pokretnog mehanizma
zbog tlaka koristi za neposredno očita­nje pokaziva­nja.

Članak 3.

Izrazi u ovom pravilniku znače:

1. referentni tlak jest barometarski tlak (apsolutni atmosferski tlak)
na mjestu mjere­nja

2. predtlak jest tlak veći od referentnog tlaka, s korište­njem
referentnog tlaka kao početne točke mjere­nja

3. podtlak (vakuumski tlak) jest tlak ma­nji od referentnog tlaka, s
korište­njem referentnog tlaka kao početne točke mjere­nja

4. stalni tlak jest tlak koji se ne mije­nja ili koji se kontinuirano
mije­nja brzinom koja ne premašuje 1% od zbroja granica mjernog područja
mjerila u sekundi, pri čemu ukupna promjena tlaka u minuti ne premašuje 5% od
zbroja granica mjernog područja

5. promje­njivi tlak jest tlak koji se povećava ili sma­njuje bilo po
kojem zakonu periodičnosti ili neperiodičnosti, brzinom čija je vrijednost
između 1% i 10% od zbroja granica mjernog područja mjerila u sekundi

6. normalni uvjeti jesu uvjeti kojima moraju udovo­ljavati mjerila pri
upotrebi i to:

a. da se brojčanik mjerila postavi vertikalno

b. da lagana i kontinuirana promjena tlaka isk­ljučuje utjecaj sile
inercije

c. da temperatura mjerila i okoline bude 20°C±1°C s razlikom koja
ne uzrokuje promjenu u pokaziva­nju veću od 1/5 najveće dopuštene pogreške

d. da ne postoje vibracije ili potresi. Ako postoje lakše vibracije ili
potresi, oni ne smiju izazvati amplitude u oscilaciji ka­-za­lj­ke koje
premašuju 1/10 podje­ljka

e. da bude isk­ljučen utjecaj
statičkog tlaka stupca tekućine (ako tlak prenosi neka tekućina) na mjerilo

f. da se etalon i mjerilo
nalazi na istoj razini tj. da razlika visina na kojoj su smješteni bude
ništica.

8. nazivni uvjeti jesu uvjeti
upotrebe mjerila koji se osobito odnose na:

a. radni položaj mjerila u
kojem brojčanik nije vertikalan

b. temperaturu mjerila i
okoline koja se razlikuje od 20°C±1°C

c. statički tlak stupca
tekućine koji je uzet u obzir pri pre­gledu mjerila

d. razliku visina na kojoj su
smješteni etalon i mjerilo

9. najveća dopuštena pogreška
pri upotrebi mjerila jest najveća dopuštena pogreška pokaziva­nja mjerila u
upotrebi uz normalne ili nazivne uvjete

10. najveća dopuštena pogreška pri prvom ovjerava­nju jest najveća
dopuštena pogreška pri ovjerava­nju novih i poprav­ljenih mjerila uz normalne
ili nazivne uvjete

11. oznaka razreda točnosti
mjerila (K) jest broj koji označava apsolutnu vrijednost najveće dopuštene
pogreške pri upotrebi mjerila, izražene u postocima za cijelo mjerno područje
manometra

12. mjerni odmak (varijacija)
pokaziva­nja mjerila jest razlika u pokaziva­nju mjerila pri opada­nju tlaka i
pri poveća­nju tlaka za određeni izmjereni tlak (sred­nja vrijednost) i
pripadajuće očitane vrijednosti koju pokazuje etalon (Mod = Msr–pe).

Članak 4.

Mjerila se svrstavaju u ove
razrede točnosti: 0,1; 0,2; 0,3; 0,6; 1,0; 1,6; 2,5 i 4,0.

Članak 5.

Generira­nje tlaka obav­lja
se na ovaj način:

1. Kod mjerila razreda
točnosti 1,6; 2,5 i 4 po 1/5 ili ma­nje od deklarirane vrijednosti mjernog
područja na brojčaniku.

2. Kod mjerila razreda
točnosti 0,1; 0,2; 0,3; 0,6 i 1,0 po 1/10 ili ma­nje od deklarirane vrijednosti
mjernog područja na brojčaniku.

3. Generira­nje tlaka se vrši
u najma­nje 4, 5 ili 10 mjernih točaka mjernog područja mjerila kako je to
prokazano u tablici 1 pri čemu se bi­lježe izmjerene vrijednosti. Nakon dostiza­nja
gor­nje vrijednosti mjernog područja mjerila tlak se generira za oko 10% iznad
te vrijednosti.

*Tablica 1:* Broj mjernih
točaka pri generira­nju tlaka za mjerila različitih razreda točnosti
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Redni | Manometar razreda | Najma­nji broj |
| br. | točnosti | mjernih točaka |
| 1. | 0,1; 0,2; 0,3; 0,6 | 10 |
| 2. | 1,0; 1,6; 2,5 | 5 |
| 3. | 4,0 | 4 |

if !supportEmptyParas endif

Članak 6.

Granice dopuštenih pogrešaka:

1. Pri prvom ovjerava­nju
odnosno ovjerava­nju novih i poprav­ljenih mjerila (prva ovjera) iznose granice
dopuštenih pogrešaka 0,8 (±K), gdje je K razred točnosti
manometra i izražava relativnu pogrešku mjere­nja izraženu u %-cima za cijelo
mjerno područje

2. Pri ponovnoj ovjeri
mjerila u upotrebi iznose granice dopuštenih pogrešaka 1,0 (±K).

3. Mjerni odmaci (varijacija)
pokaziva­nja mjerila ne smiju premašivati aspolutnu vrijednost najvećih
dopuštenih pogrešaka.

4. Pri atmosferskom tlaku
kaza­ljka mjerila treba se zaustaviti na podjelnoj crti koja označuje točku
ništice ili u granicama koje odgovaraju najvećoj dopuštenoj pogreški.

Granice dopuštenih pogrešaka
(GDP) za manometre i ­njihove razrede točnosti iskazane su u tablici 2.

*Tablica 2:*Granice dopuštene pogreške (GDP)

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Razred  točnosti | Granice dopuštenih pogrešaka  (%) | |
| pri prvom | pri ponovnom |
| ovjerava­nju | ovjerava­nju |
| 0,1 | ±0,08 | ±0,10 |
| 0,2 | ±0,16 | ±0,20 |
| 0,3 | ±0,24 | ±0,30 |
| 0,6 | ±0,48 | ±0,60 |
| 1,0 | ±0,80 | ±1,00 |
| 1,6 | ±1,28 | ±1,60 |
| 2,0 | ±1,60 | ±2,00 |
| 2,5 | ±2,00 | ±2,50 |
| 4,0 | ±3,20 | ±4,00 |

if !supportEmptyParas endif

Apsolutna
pogreška:                Pa= Xmj–Xp

Relativna
pogreška:                  Prel= Xmj–Xp/Xp

Rel. pogreška izražena

u postocima
(%):                     Prel%= (Xmj–Xp)·100/Xp

Xmj     je izmjerena vrijednost mjerne veličine

Xp      je prava vrijednost mjerne veličine

Gm     je gor­nja granica mjernog područja (domet)

Vmax   je najveća dopuštena pogreška

Pa       je apsolutna pogreška tj. najveća
(granična) pogreška u odnosu na gor­nju granicu mjernog područja (domet)
izražena u mjernim jedinicama

Najveća
dopuštena pogreška iznosi:

Vmax (bar) =
b · (±K) · Gm/100

Gm     za manometre je vrijednost gor­nje granice
mjere­nja izražena u (bar)

Gm     za manovakuumometre je apsolutna vrijednost zbroja
gor­nje i do­nje granice mjere­nja izražena u (bar)

Vmax (bar) =
0.8·(±K) · Gm/100
(pri prvom ovjerava­nju tj. ovje­ra­va­nju novih i poprav­ljenih mjerila)

Vmax (bar) =
1,0·(±K) · Gm/100
(pri ponovnom ovjerava­nju mjerila)

b = 0,8 pri prvom ovjerava­nju tj. ovjerava­nju
novih i poprav­ljenih mjerila

b = 1,0 pri ponovnom ovjerava­nju mjerila

Pa= apsolutna pogreška

Umjesto Pa
(apsolutne pogreške) koja je jednaka Pa =
Xmj–Xp
uzima se u praksi Mod (mjerni
odmak ili varijacija) jer se umjesto prave vrijednosti Xp
(koju ne znamo) uzima očita­nje mjerne vrijednosti etalona pe.

Mod= Msr– pe,
gdje je

Msr= (M1+ M2)/2

Članak 7.

Stabilnost mjerite­ljskih svojstava mjerila pri upotrebi osigurava se
udovo­ljava­njem ovim uvjetima:

1. Manometri i manovakuumometri moraju u traja­nju od šest sati izdržati
djelova­nje predtlaka koji je jednak gor­njoj granici mjere­nja.

2.
Manometri i manovakuumometri moraju u traja­nju od 15 minuta izdržati djelova­nje
predtlaka koji premašuje gor­nju granicu mjere­nja za vrijednosti dane u
tablici 3:

Tablica 3:

|  |  |
| --- | --- |
| Gor­nja granica | Ispitivani tlak u postocima |
| mjere­nja u bar | od gor­nje granice mjere­nja |
| do 600 | 110 |
| više od 600 do 10000 | 105 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Nakon vraća­nja tlaka na ništicu i drža­nja mjerila bez tlaka u traja­nju
od jednog sata, najveće dopuštene pogreške mjere­nja i varijacije pokaziva­nja
mjerila ne smiju premašivati vrijednosti što su propisane člankom 6. ovoga
pravilnika.

3.
Mjerila moraju izdržati tlak koji se lagano mije­nja od 20% – 40% do 60% – 80%
u odnosu prema gor­njoj granici mjere­nja s učestalošću koja ne premašuje 60
oscilacija u minuti prema tablici 4:

Tablica 4:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Gor­nja granica | Granice oscilacija u | Broj |
| mjere­nja u | postocima od gor­nje | oscilacija |
| bar | granice mjere­nja | if !supportEmptyParas endif |
| od 100 | od 30 do 70 | 15.000 |
| od 100 do 600 | od 40 do 60 | 10.000 |
| od 600 do 1600 | od 40 do 60 | 5.000 |
| od 1600 do 10000 | od 40 do 60 | 1.000 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Nakon drža­nja mjerila bez tlaka u traja­nju od jednog sata najveće
dopuštene pogreške mjere­nja i varijacije pokaziva­nja mjerila ne smiju
premašivati vrijednosti propisane člankom 6. ovoga pravilnika.

Članak 8.

U normalnim uvjetima mjerila se ne smiju upotreb­ljavati:

1. Pri mjere­nju predtlaka:

a. iznad 3/4 gor­nje granice mjere­nja, ako je tlak stalan i ne
premašuje 1000 bar

b. iznad 2/3 gor­nje granice mjere­nja, ako je tlak promje­njiv i ne
premašuje 1000 bar

c. iznad 2/3 gor­nje granice mjere­nja, ako je tlak stalan, a jednak je
ili veći od 1000 bar

d. iznad 1/2 gor­nje granice mjere­nja, ako je tlak promje­njiv a jednak
je ili veći od 1000 bar.

2. Pri mjere­nju vakuumskog tlaka na gor­njoj granici mjere­nja.

Članak 9.

Mjerite­ljska svojstva mjerila ne smiju se mije­njati pri transportu
mjerila. Pri transportu, zapakirana mjerila moraju izdržati:

1. Temperaturu okoline od –20 °C do +50 °C u traja­nju od šest sati,
mjereno na svakoj od tih temperatura.

2. Potrese s ubrza­njem od 30 m/s˛ i učestalošću od 80 do 120 udaraca u
minuti, u traja­nju od dva sata.

Nakon izlaga­nja mjerila uvjetima transporta (temperaturama i potresima)
iz stavka 1. ovoga članka, najveće dopuštene pogreške mjere­nja i mjerni odmaci
(varijacije) pokaziva­nja mjerila ne smiju premašivati vrijednosti iz članka 6.
ovoga pravilnika.

Članak 10.

Mjerila moraju zadržati svoja mjerite­ljska svojstva u ovim uvjetima
upotrebe:

1. Kad su postav­ljena u zatvorenim prostorijama koje se zagrijavaju i u
kojima nema prašine

2. Pri mjere­nju tlaka neagresivnog sredstva

3. ako je temperatura
okoline u kojoj se nalazi sredstvo za prijenos tlaka između 0 °C i 60 °C

4. Pri djelova­nju vlage do 80% relativne vlažnosti

5. Pri vibracijama i potresima koji ne dovode kaza­ljku u oscilaciju
iznad 1/10 apsolutne vrijednosti najveće dopuštene pogreške.

Članak 11.

Kućište mjerila, pri uvjetima upotrebe mjerila iz članka 10. ovoga
pravilnika mora zaštititi mjerni mehanizam i ­ljestvicu od prodira­nja prašine
i vlage te od udaraca i ošteće­nja.

Članak 12.

Mjerila za posebnu namjenu moraju zadržati svoja mjeri­te­lj­ska
svojstva u ovim uvjetima upotrebe:

1. Pri mjere­nju tlaka ­ljep­ljivoga i agresivnog sredstva

2. Pod djelova­njem potresa, vibracija i naglih udaraca tlaka

3. Na niskim temperaturama (do – 50 °C)

4. Pod djelova­njem vode, pri visokoj koncentraciji prašine i pri
djelova­nju vlažnosti više od 80%

5. Na slobodnom prostoru, u agresivnoj atmosferi.

Članak 13.

Vrh kaza­ljke mora pokrivati od 1/10 do 9/10 du­ljine najkraćih
podjelnih crta brojčanika.

Vrh kaza­ljke mora imati oblik istokračnog trokuta čija osnovica ne
premašuje širinu najuže podjelne crte i čiji kut na vrhu ne premašuje 60°.

Za mjerila razreda točnosti 0,6 i ma­nje, vrh kaza­ljke mora imati oblik
noža koji je postav­ljen okomito na ravninu podjele i čija širina premašuje
širinu najuže podjelne crte.

Vrh kaza­ljke može imati i drugi oblik ako on osigurava točnost očitava­nja
koja odgovara pogrešci koja ne premašuje 1/5 granice najveće dopuštene mjerne
pogreške.

Mjerila mogu imati mehanizam
za korekciju pokaziva­nja preko promjene položaja kaza­ljke u odnosu prema
brojčaniku.

Članak 14.

Vrijednost svakog podje­ljka
mora biti predstav­ljena u obliku 1·10n ili 2·10n ili 5·10n pri tome ona mora
biti što je moguće bliža vrijednosti najveće dopuštene pogreške pri upotrebi
mjerila, gdje je n cijeli broj – pozitivan, ne­gativan ili nula.

Širina podje­ljka ne smije
biti ma­nja od 1 mm.

Širine podje­ljka linearne ­ljestvice
ne smiju se međusobno razlikovati više od 1/5 širine najma­nje­g podje­ljka.

Širina  podjelne
crte  ne  smije
biti  veća od 1/5 širine po-dje­ljka.

Najma­nje četiri podjelne
crte moraju biti obi­lježene brojevima s tim što se obi­lježava najma­nje svaka
deseta podjelna crta, osim ako svaka deseta podjelna crta nije osobito
istaknuta svojom du­ljinom.

Brojevi kojima su obi­lježene podjelne crte moraju neposredno izražavati
veličinu izmjerenog tlaka bez primjene faktora množe­nja.

Članak 15.

Natpisi i oznake moraju biti napisani na hrvatskome jeziku, latiničnim
pismom.

Mjerila moraju imati natpise i oznake, jasno vid­ljive, čit­ljive i
neizbrisive u uobičajenim uvjetima uporabe.

Na brojčaniku mjerila potrebno je obvezno napisati s­ljedeće podatke:

1. oznaku mjerne jedinice

2. oznaku razreda točnosti

3. znak »ma­nje« (»–«) na vakuumometrima i na vaku-umskom dijelu
manovakuumometara.

Na brojčaniku mjerila koja su namije­njena za mjere­nje tlaka tekućina,
para ili plinova čija svojstva zahtijevaju osobitu pozornost mora biti
naznačeno sredstvo za prijenos tlaka čija je uporaba zabra­njena.

Na brojčaniku ili na kućištu mjerila potrebno je obvezno napisati s­ljedeće
podatke:

1. naziv ili znak proizvođača

2. tvornički broj (tekući broj proizvod­nje)

3. godinu proizvod­nje

4. službenu oznaku tipa mjerila

5. nazivne uvjete uporabe, ako se razlikuju od normalnih uvjeta.

Članak 16.

Na brojčaniku mjerila mogu se ispisati i dopunske podjele i znaci koji
premašuju širinu podjelnih crta predviđenih člankom 14. ovoga pravilnika i to:

1. zbog obi­lježava­nja intervala dopuštenog otklona vrha kaza­ljke od
nulte podjelne crte

2. zbog obi­lježava­nja radnog mjernog područja

3. zbog utjecaja dodatnog tlaka koji uzrokuje stupac tekućine što ih
prenosi tlak na mjerilo

4. zbog da­ljinskog očitava­nja.

Članak 17.

Danom stupa­nja na snagu ovog pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik o
metrološkim uvjetima za manometre, vakuumometre i manovakuumometre (»Službeni
list« br. 30/86 i »Narodne novine«, br. 53/91).

Članak 18.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-02/02-4/13
Urbroj: 558-03/7-02-1
Zagreb, 13. ve­ljače 2002.

Ravnate­lj
Državnog zavoda za normizaciju
i mjerite­ljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.,** v. r.

Pravilnik, NN 18/2002-446
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)