## Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za mjerila otpora izolacije

### NN 81/2002 (9.7.2002.), Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za mjerila otpora izolacije

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

1344

Na temelju članka 22. Zakona o
mjeriteljskoj djelatnosti (»Narodne novine« br. 11/94), ravnatelj Državnog
zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### o mjeriteljskim zahtjevima za mjerila otpora izolacije

I. OpĆe odredbe

Članak 1.

Ovim
se pravilnikom propisuju mjeriteljski zahtjevi kojima moraju udovoljavati
mjerila otpora izolacije uređaja i postrojenja u beznaponskom stanju s naponima
do 1000 V (efektivna vrijednost) za izmjeničnu struju i do 1500 V za
istosmjernu struju (u daljnjemu tekstu: mjerila).

Višenamjenska
mjerila koja služe i za mjerenje otpora izolacije, moraju, u dijelu koji se
odnosi na mjerenje navedene mjerne veličine, zadovoljiti zahtjeve ovoga
pravilnika.

Članak
2.

Mjerila
otpora izolacije (zbog primjene velikih mjernih napona) moraju imati takva
konstrukcijska svojstva koja će omogućiti da se njima rukuje sigurno.

Uz
svako mjerilo mora biti odgovarajući visokonaponski kabel koji je namijenjen
uporabi odgovarajućeg mjerila.

Članak
3.

Izrazi
u ovome pravilniku imaju sljedeća značenja.

1)
Nazivni napon je napon za koji je mjerilo predviđeno i koji je označen na
mjerilu.

2)
Izlazni napon je napon koji se javlja na otvorenim mjernim priključcima
mjerila.

3)
Napon praznog hoda je napon koji se javlja na otvorenim mjernim priključcima mjerila.

4)
Struja kratkog spoja je struja koja se javlja kad se kratko spoje mjerni
priključci mjerila.

5)
Apsolutna pogreška je razlika koja se dobiva kad se od izmjerene vrijednosti
oduzme njezina prava vrijednost, odnosno vrijednost utvrđena odgovarajućim
etalonima i postupcima.

6)
Dogovorna vrijednost je vrijednost na koju se svode pogreške mjerila da bi se
odredila njegova točnost. Dogovorna vrijednost za mjerila s ljestvicom ili
brojčanim pokazivanjem je mjerna vrijednost, odnosno vrijednost koju pokazuje
mjerilo pri mjerenju. Dogovorna vrijednost za mjerila s uklopnom točkom jest
zauzeta granična vrijednost.

7)
Osnovna pogreška je pogreška određena uz referentne uvjete i izražava se u
postocima dogovorne vrijednosti.

8)
Uporabna pogreška je pogreška određena uz nazivne uporabne uvjete i izražava se
u postocima dogovorne vrijednosti.

9)
Utjecajna veličina je veličina koja izaziva nepoželjne promjene u pokazivanju
mjerila, a nije mjerena veličina.

10)
Promjena je razlika između dviju izmjerenih vrijednosti iste mjerne veličine,
kad jedna od utjecajnih veličina dobiva uzastopce dvije različite i utvrđene
vrijednosti, a izražava se u postocima dogovorne vrijednosti.

11)
Referentni uvjeti su uvjeti u kojima se mjerilo ispituje i u kojima mora
zadovoljiti zahtjevima koje ovaj pravilnik propisuje za osnovne pogreške.

12)
Nazivno uporabno područje jest skup vrijednosti što ih svaka utjecajna veličina
može imati, a da ne izazove promjene koje premašuju granične vrijednosti
propisane ovim pravilnikom.

13)
Nazivni uvjeti su uvjeti naznačeni na mjerilu ili u uputi za njegovu uporabu.

II.
Mjerno-tehniČke znaČajke

Članak 4.

Izlazni napon mjerila mora biti
istosmjeran. Izmjenična komponenta u izlaznom naponu mora biti takva da ne izazove
promjenu u pokazivanju koja premašuje 10% pokazane vrijednosti, kad se mjerenom
otporu izolacije usporedno priključi kondenzator od 5 mF.

Članak
5.

Napon
praznog hoda ne smije biti više nego 1,5 puta viši od vrijednosti nazivnog
napona.

Članak
6.

Nazivna
struja mora iznositi najmanje 1 mA.

Struja
kratkog spoja ne smije biti veća od 12 mA pri istosmjernoj struji ili 10 mA
vršne vrijednosti pri istosmjernoj struji s izmjeničnom komponentom.

Članak
7.

Na
mjerilima koja signaliziraju samo dvije granične vrijednosti, prekoračenje
donje i gornje granične vrijednosti mora biti jasno označeno.

Članak
8.

Referentni
zahtjevi mjerila, ako nije drugačije navedeno, jesu:

1)
nazivni napon mjerila

2)
temperatura okoline 23 °C ± 2 °C.

Mjerilo
se mora upotrebljavati, ako nije drugačije navedeno, s vodoravnom nosivom
površinom.

Članak
9.

Granice
nazivnoga uporabnog područja za utjecajne veličine, ako nije drugačije
navedeno, jesu:

1)
temperaturno područje od 0 °C do 30 °C

2)
bilo koji uporabni položaj mjerila

3)
donja granica napajanja mjerila iz vlastitog izvora (baterije) prema naznaci
proizvođača

4)
nazivni napon mreže ± 10% toga napona pri napajanju mjerila iz mreže

5)
donja i gornja granica brzine okretanja generatora pokretanoga rukom, prema
naznaci proizvođača za mjerila s takvim generatorom.

Članak
10.

Mjerila
koja se napajaju iz baterije moraju imati odgova­rajući uređaj kojim se može
ustanoviti stanje baterije pri kojemu mjerilo udovoljava zahtjevima što se tiče
pogreške. Baterija se mora opteretiti najmanje onom snagom koja se javlja pri
mje­renju.

Članak
11.

Uporabna
pogreška za mjerila izračunava se prema ovoj formuli:

Pu
= |Po|
+ ( P12+ P22
+ P32)0,5

gdje
je:

Pu
– uporabna pogreška, u postocima dogovorne vrijednosti

Po
– osnovna pogreška, u postocima dogovorne vrijednosti

P1
– promjena zbog uporabnog položaja mjerila, u postocima dogovorne vrijednosti

P2
– promjena zbog napona napajanja, u postocima dogovorne vrijednosti

P3
– promjena zbog temperature okoline, u postocima dogovorne vrijednosti.

Članak
12.

Uporabna
pogreška mjerila, za mjerno područje ili mjerna područja koja je odredio
proizvođač i za nazivne uporabne zahtjeve propisane ovim pravilnikom ne smije
biti veća od vrijednosti koje je za nju odredio proizvođač.

Najveća
vrijednost uporabne pogreške koju je odredio proizvođač ne smije biti veća od ±
30%.

III.
Konstrukcijski zahtjevi

Članak 13.

Svi sklopovi mjerila moraju biti kućištem
zaštićeni od meha­ničkih udaraca i elektromagnetskih smetnja.

Mjerila moraju imati ugrađeno
samoispitivanje koje se izvodi kod svakog uključivanja i ponovnog postavljanja
mjerila. Mjerilo mora imati ugrađenu funkciju onemogućivanja njegovoga
neispravnog rada (ili upozoravanja na isti) u slučaju kvara ili nepravilne
uporabe.

Svi
dijelovi mjerila koji utječu na mjeriteljske značajke, računanje i spremanje
podataka moraju biti na odgovarajući način zaštićeni od namjernoga ili
nenamjernoga nepravilnog rukovanja.

IV. Natpisi i
oznake

Članak 14.

Natpisi i oznake moraju biti ispisani na
hrvatskome jeziku.

Natpisi i oznake moraju biti jasni, dobro
vidljivi u radnim zahtjevima i ispisani tako da se ne mogu izbrisati ni
skinuti.

Članak
15.

Na
mjerilu moraju biti ispisani ovi natpisi i oznake:

1)
oznaka tipa mjerila

2)
serijski broj i godina proizvodnje

3)
ime proizvođača ili njegova oznaka

4)
nazivni napon i oznaka opasnosti

5)
nazivna struja

6)
jedinica mjerne veličine

7)
mjerno područje mjerila ili granične vrijednosti

8)
uporabni položaj mjerila

9)
napon i učestalost mreže, na mjerilima s priključkom za vanjsku mrežu

10)
napon, struja i vrijeme punjenja baterije, na mjerilima s baterijom koja se
puni

11)
službena oznaka tipa mjerila.

V. Tipno
ispitivanje

Članak 16.

Tipno
ispitivanje mjerila provodi se na osnovi dokumentacije i/ili rezultata
laboratorijskih ispitivanja.

Zahtjevu
za tipno ispitivanje proizvođač mjerila ili njegov predstavnik mora priložiti
propisanu dokumentaciju, a posebno:

1)
upute za uporabu koje sadrže:

a)
opće tehničke podatke

b)
opis rada mjerila i njegovih sklopova s mogućim upozorenjima

c)
upute za postavljanje i električnu shemu spajanja

d)
potrebnu programsku podršku i upute za njezinu ugradbu

e)
upute za uporabu, održavanje i ovjeravanje na hrvatskome jeziku

f)
upute za funkcionalnu provjeru ispravnosti mjerila

g)
postupak za utvrđivanje sukladnosti mjerila s odredbama ovoga pravilnika

2)
konstrukcijsku (tehničku) dokumentaciju (o mehaničkim i elektroničkim
sklopovima) mjerila

3)
konstrukcijsku (tehničku) dokumentaciju o programskoj podršci (ako je ugrađena
u mjerilo), a posebno:

a)
opis programske podrške

b)
opis komunikacije podataka između sklopova

c)
podatke i upute za identifikaciju programske podrške ugrađene u mjerilo

d)
pisanu izjavu proizvođača mjerila da ugrađena programska podrška isključivo
obavlja samo one funkcije koje su navedene u podtočki a) ove točke

e)
način zaštite programske podrške

4)
potreban broj fotografija mjerila (za obradbu na elek­troničkome računalu)

5)
druge dokumente ili podatke koji su potrebni za provođenje tipnog ispitivanja,
a koje tijekom provođenja tipnog ispitivanja zatraži službeno tijelo.

Članak
17.

Dodatni
(vanjski) dijelovi mjerila koji se na njega priključuju moraju biti opisani u
tipnome odobrenju mjerila.

Članak
18.

Tijekom
provođenja tipnog ispitivanja provodi se i provjera pripadnih uputa za uporabu
mjerila kako bi se utvrdilo da su navedeni podaci i opisani postupci jasno i
razumljivo navedeni.

U
tipnom odobrenju treba navesti i podatke za prepoznavanje uputa za uporabu mjerila.

VI. ZavrŠna
odredba

Članak 19.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana
od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
011-02/02-04/46
Urbroj: 558-03/6-02-1
Zagreb, 24. lipnja 2002.

Ravnatelj
Državnog zavoda za
normizaciju i mjeriteljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.,** v. r.

Pravilnik, NN 81/2002-1344