## Pravilnik o uređivanju šuma

### NN 52/1994 (7.7.1994.), Pravilnik o uređivanju šuma

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

Na temelju članka 100 Zakona o šumama ("Narodne novine", br.
52/90 - pročišćeni tekst, 9/91, 61/91, 26/93 i 76/93), ministar poljoprivrede
i šumarstva donio je

## PRAVILNIK

### o uređivanju šuma

I. OPĆA ODREDBA

Članak 1.

Ovim pravilnikom propisuje se način izrade šumskogospodarske osnove
područja (u daljnjem tekstu: šumskogospodarska osnova), osnove gospodarenja
gospodarskom jedinicom Šu daljnjem tekstu: osnova) i programa za gospodarenje
šumama (u daljnjem tekstu: program).

II. ZAJEDNIČKE ODREDBE

Članak 2.

Prema namjeni utvrđenoj Zakonom o šumama (u daljnjem tekstu: Zakon)
šume mogu biti gospodarske, zaštitne i šume s posebnom namjenom.

Šumsko zemljište, u smislu ovoga pravilnika, razvrstava se na:

1. obraslo drvećem;

2. neobraslo ;

a) proizvodno (čistine, kamenjari i sl );

b) neproizvodno (prosjeke, svijetle pruge uz prometnice iznad 3 m širine,
stovarišta, planinske rudine i sl.);

3. neplodno (šumske prometnice iznad 3 m širine, vodotoci, kanali, močvare,
ljuti krš, površine pod građevinskim objektima, šljunćare, kamenolomi i
sl.).

Članak 3.

Šume i šumska zemljišta iz članka 2. stavka 1. i 2. točke 1. i 2.a)
ovoga pravilnika razvrstavaju se po uređajnim razredima.

Uređajni razred određuje se prema namjeni šume i šumskog zemljišta,
glavnoj vrsti drveća na temelju koje se utvrđuje cilj gospodarenja, vrijeme
ophodnje odnosno promjera sječive zrelosti, bez obzira u kojem se omjeru
nalazi glavna vrsta drveća u smjesi i prema načinu postanka.

Šume koje rastu na nagibima većim od 500 izlučuju se u posebne uređajne
razrede zbog zaštite tla, prometnica i drugih objekata od erozije i poplava.

Članak 4.

Šume i šumska zemljišta, uz razvrstavanje po uređajnim razredima, mogu
se razvrstavati i po ekološkogospodarskim tipovima.

Pod ekološkogospodarskim tipom smatra se određena površina šume i šumskog
zemljišta koja ima slične ekološke i gospodarske znčajke o kojima ovisi
normalan način gospodarenja. Ekološkogospodarski tip šume i šumskog zemljišta
utvrđuje se na temelju geološke podloge, šumske zajednice, vrste tla, klime,
uzgojnih značajki proizvodnih mogućnosti i vrijednosti sastojina. Za svaki
ekološkogospodarski tip šume i šumskog zemljišta utvrđuje se najpovoljniji
sastojinski oblik, ophodnja, promjer sječive zrelosti, normatna proizvodnja
i njezina vrijednost.

Ako se kod izrade šumskogospodarske osnove, osnova i programa šume i
šumska zemljišta razvrstavaju i po ekološkogospodarskim tipovima, na njihovo
razvrstavanje odgovarajuće se primjenjuju odredbe članaka 18., 19., 27.,
32., 35., 41., 48., 52., 55., 56., 60. i 63. ovoga pravilnika.

Članak 5.

Regularnu šumu čine jednodobne sastojine, a prebornu šumu raznodobne
sastojine.

Sastojina je dio šume koji se razlikuje od ostalih dijelova šume po
vrsti drveća, dobi i stadiju razvitka, načinu postanka, uzgojnom obliku
i načinu gospodarenja.

Članak 6.

Prema vrsti drveća (omjeru smjese) sastojine su:

1. čiste - u kojima je jedna vrsta drveća zastupljena s više od 90%
drvne zalihe u odnosu na ukupnu drvnu zalihu;

2. mješovite - u kojima su, uz glavne vrste, zastupljene i druge vrste
drveća, ali većim učešćem od 10% od ukupne drvne zalihe.

Vrste drveća, iskazuju se posebice:

1. bjelogorica: bukva, lužnjak, kitnjak, cer, medunac, crnika, jasen,
gorski javor, mliječ, gluhač, brijest, obični grab, trešnja, crni grab,
bjelograbić, pitomi kesten, bagrem, ostala tvrda bjelogorica (O?TB), lipa,
breza, domaća topola, euroameričke topole, vrba, joha i ostala meka bjelogorica
(OMB);

2. crnogorica: jela, smreka, obični bor, crni bor, alepski bor, primorski
bor, borovac, ariš, duglazija i ostala crnogorica (OC).

Iskazuju se i druge vrste drveća, ako su od gospodarske vrijednosti.

Članak 7.

Prema dobi i stadiju razvitka sastojine se razvrstavaju na :

1. mlade sastojine, starosti do polovice ophodnje u stadiju razvitka:

a) ponik - biljčice starosti do jedne godine;

b) podmladak - biljke starije od jedne godine do dobi kada se oblikuje
debalce i krošnja;

c) mladik - stabalca koja imaju oblikovano deblo i krošnju;

d) koljik - stabalca s prosječnim prsnim promjerom od 5do7cm;

e) letvik - stabalca s prosječnim prsnim promjerom od 7 do 15 cm;

f) stadij odraslih stabala - stabalca s prosjećnim prsnim promjerom
iznad 15 cm do polovice ophodnje;

2. srednjedobne sastojine, starosti iznad polovice do dvije trećine
ophodnje;

3. starije sastojine, starosti iznad dvije trećine ophodnje;

4. stare sastojine, starosti zadnjeg dobnog razreda;

5. šikare i makije u stadiju razvitka:

a) tankih stabala, promjera srednjeg plošnog stabla manjeg od 10 cm;

b) srednjih stabala, promjera srednjeg plošnog stabla od to do 20 cm;

c) debelih stabala, promjera srednjeg plošnog stabla većeg od 20 cm.

Članak 8.

Prema načinu postanka sastojine su:

1. visoke (sjemenjaće) - nastale od stabala pretežno iz sjemena ili
sadnica;

2. srednje Šsrednja šuma) - nastale od stabala dijelom iz sjemena, a
dijelom iz panja;

3. niske

a) panjače - nastale pretežno od stabla iz panja;

b) šikare - degradirane panjače u kojima, osim drveća, u istoj etaži
učestvuje i grmlje;

c) šibljaci - degradacijski oblici šikara, a čini ga grmlje uglavnom
šibastog oblika;

d) makije - degradacijski stadiji - crnikovih šuma niskog uzgojnog oblika;

e) garizi - degradirane makije otpornih grmolikih zimzelenih vrsta sa
sklopom manjim od 0,5;

4. plantaže - umjetno podignute sastojine uz primjenu agrotehničkih
mjera s mogućnošću korištenja međuprostora.

Članak 9.

Prema uzgojnom obliku i načinu gospodarenja sastojine su:

1. jednodobne - stabla glavne sastojine su podjednakih visina, debljina
i starosti s kojima se sastojinski gospodari;

2. raznodobne - stabla različitih visina, debljina i starosti po jedinici
površine, koje se prirodno obnavljaju, a gospodarenje je stablimično ili
grupimično.

Gospodarenje sastojinama iz stavka 1. točke 2. ovoga članka provodi
se samo u šumama jele s ostalim vrstama drveća zastupljenim više od 10%
od ukupne drvne zalihe.

Članak 10.

Struktura sastojina može biti:

1. stablimična - raspored stabala različitih promjera i visina u prebornim
šumama, odnosno različitih vrsta drveća u regularnim šumama;

2. grupimična - raspored stabala podjednakih promjera i visina, odnosno
vrsta drveća na površini većoj od 10 ari, a manjoj od 1 ha.

Članak 11.

Unutar uređajnog razreda, sastojine se u regularnim šumama razvrstavaju
po dobnoj strukturi, a u prebornim šumama po debljinskoj strukturi.

Drvna zaliha se iskazuje iznad taksacijske granice koja iznosi 10 cm,
a razvrstava se po debljinskim stupnjevima od 5 cm čije su sredine 12,5
cm (debljinski stupanj 3), 17,5 cm (debljinski stupanj 4) i dalje, osim
u šikarama, šibljacima, makijama, garizima i sastojinama prvog i drugog
dobnog razreda gdje taksacijska granica može biti niža.

Članak 12.

Starost jednodobnih sastojina određuje se temeljem evidencija o godini
osnutka, odnosno brojanjem godova na panju triju srednje plošnih stabala.

Raspork dobnih razreda kod jednodobnih sastojina iznosi:

- 5 godina za ophodnje do 30 godina;

- 10 godina za ophodnje do 60 godina;

- 20 godina za ophodnje preko 60 godina.

Za svaki dobni razred jednodobnih sastojina unutar određenog uređajnog
razreda iskazuju se podaci o površini te drvnoj zalihi i prirastu razvrstani
po vrsti drveća.

Za raznodobne sastojine unutar uređajnog razreda iskazuju se podaci
o:

1. strukturi drvne zalihe u tri debljinska razreda:

I. od 10 do 30 cm;

II.od 31 do 50cm;

III. od 51 cm i više;

2. normali temeljenoj na visini dominantnih stabala

3. omjeru smjese prema drvnoj zalihi razvrstano po vrstama drveća.

Članak 13.

Obrast sastojine iskazuje se u stotinkama cijelog broja kao količnik
odnosa:

- u jednodobnim sastojinama uporedbom stvarne s normalnom temeljnicom;

- u raznodobnim sastojinama uporedbom stvarne drvne zalihe,određene
prema visinama dominantih stabala i normalne drvne zalihe.

Normalna temeljnica, odnosno drvna zaliha određuje se primjenom prirasno-prihodnih
tablica domaćih autora (u daljnjem tekstu: prirasno-prihodne tablice).

Obrast se iskazuje kao:

1. normalni obrast, iznad 0.80;

2. ispod normalnog, od 0.50 do 0.80;

3. slab, od 0.31 do 0.50;

4. vrlo slab, ispod 0.31.

Iznimno od stavka 1 ovoga članka, u prvom dobnom razredu jednodobnih
sastojina obrast se ocjenjuje prema obrasloj površini.

Obrast se ne određuje za sastojine u kojima je započeta oplodna sjeća.

U dendrometrijskoj obradi obrast se iskazuje prema stavku 1. i 3. ovoga
članka.

Članak 14.

Sklop sastojine je stupanj zastiranja tla krošnjama ili pokrovnost.

Kod jednodobnih sastojina razlikuju se:

1. veoma gust sklop sastojine, kad krošnje zadiru jedna u drugu ;

2. gust sklop sastojine, kad krošnje mjestimično zadiru jedna u drugu
i dodiruju se;

3. potpuno sklopljene sastojine, kad su krošnje pravilno raspoređene
i međusobno se dodiruju;

4. nepotpuno sklopljene sastojine, kad postoje takvi razmaci između
krošanja pojedinih stabala da u njihove međuprostore ne može stati krošnja
normalno razvijenog stabla;

5. rijetke sastojine, kad je sklop prekinut, a krošnje pojedinih susjednih
stabala tako razmaknute da između njih može stati jedna ili više krošanja
normalno razvijenih stabala;

6. progala, kad je otvor u sastojini nastao prekidom sklopa i ne može
se više zatvoriti krošnjama susjednih stabala;

7. plješine, razgoljene manje površine, ne veće od 0,1 ha;

8. čistine, površine koje nisu obrasle šumskim drvećem većim od 0,1
ha.

Kod raznodobnih sastojina tlo je višestruko zastrto krošnjama, a progale,
plješine i ćistine iskazuju se kao kod jednodobnih sastojina.

Članak 15.

Sastojina se prema kakvoći ocjenjuje kao:

1. veoma dobre kakvoće - ako su stabla s više od 1/2 visine čista od
grana, s jednom do dvije sljepica;

2. dobre kakvoće - ako su stabla od 1/3 do 1/2 visine ćista od grana
i slabije zakrivljena, od 1/3 do 1/2 visine čista od grana s po jednom
sljepicom ili kvrgom na 1 m dužine debla ili iznad 1/2 visine čista od
grana s po dvije sljepice ili kvrge na 1 m dužine debla;

3. srednje kakvoće - ako su stabla do 1/3 visine ili niže čista ud grana
s većim greškama nego stabla sastojine veoma dobre i dobre kakvoće;

4. loše kakvoće - ako su stabla lošija od stabala srednje kakvoće

Kakvoća sastojine ocjenjuje se temeljem reprezentativrkitk uzoraka stabala
iz vladajućeg i suvladajućeg sloja.

Članak 16.

Broj stabala, temeljnica i drvna zaliha određuju se izmjerom broja živih
stabala iznad taksacijske granice temeljem utvrđenog tarifnog niza (uređajne
jednoulazne tablice) za pojedine vrste drveća i iskazuju se posebice za
svaki odsjek. U sastojinama koje su zahvaćene intenzivnim sušenjem bolesna
stabla evidentiraju se posebice.

Tarifni niz odreduje se za svaku vrstu drveća koja je zastupljena više
od 10% po drvnoj zalihi u svakom odjelu, odnosno odsjeku na temelju visinske
krivulje i drvnogromadnih tablica Odsjeci se grupiraju po uređajnim razredima,
bonitetima i starosti.

Visinska krivulja ustrojava se temeljem izmjerenih visina nasunkice
odabranih stabala tako da se svakom debljinskom stupnju izmjeri pet do
deset visina.

Mjerenje prsnih promjera stabala, osim u sastojinama koje se kao glavni
prihod predviđaju za sječu u narednih 10 godina, obavlja se na primjernim
površinama (prugama, krugovinka) uzimajkrći od ukupne površine odjela,
odnosno odsjeka:

1. u jednodobnim sastojinama, najmanje:

- 2% u drugom dobnom razredu kod prve izmjere;

- 5% u svim ostalim izmjerama;

2. u raznodobnim sastojinama, najmanje

- 5% u kojima je stablimični raspored stabala;

- 10% u kojima je grupimični raspored stabala;

3. u sastojinama srednjih šuma stabla iz sjemena i iz panja evidentiraju
se posebice, a mjere se kao u točki 1. ovoga stavka;

4. u plantažama se može primjenjivati i drugi način izmjere.

U jednodobnim sastojinama koje se u narednih 10 godina predviđaju za
sječu, mjere se sva stabla

Broj stabala, temeljnica i drvna zaliha ne iskazuju se u sastojinama
prvog dobnog razreda šikarama, šibljacima garizima i na šumskom zemljištu
obraslom dlveĆem ispod taksacijske granice

Članak 17.

Bonitet staništa sastojine određuje se temeljem ukupne proizvodnje drvne
mase u dobi najvećeg poprečnog dobnog sveupnog prirasta i utvrđene ophodnje
sastojine prenka glavnoj vrsti drveća temeljem prirasno-prihodnih tablica:

1. u jednodobnim sastojinama na osnovi starosti sastojine i srednje
sastojinske visine srednjeg plošnog stabla;

2. u raznodobnim sastojinama prema promjeru i visini dominantnih stabala.

Bonitet staništa u razvrstavanju sastojina po ekološkogospodarskim tipovima
ne određuje se.

Članak 18.

Prirast drvne zalihe određuje se metodom izvrtaka:

1 u jednodobnim sastojinama na temelju tečajnog debljinskog prirasta;

2. u raznodobnim sastojinama na temelju vremena prijelaza.

Izvrci se uzimaju za glavrke vrste drveća u svakom odjelu i odsjeku
gdje je drvna zaliha određena mjerenjem.

U jednodobnim sastojinama odsjeci se grupiraju po uredajnim razredima,
bonitetima i starosti, a u raznodob nim sastojinama po uređajnim razredima
i bonitetima. U švakoj grupi uzimaju se izvrci sa 5 do 10 stabala po debljinskom
stupnju. U srednjim šumama prirast se određuje posebice za stabla iz sjemena
i iz panja.

U niskim sastojinama, osim panjača, određuje se samo prosjećni dobni
prirast drvne zalihe.

Iznimno od stavka 3. ovoga članka, u jednodobnim sas tojinama koje se
predviđaju za oplodnu sječu u narednih 10 godina, prirast drvne zalihe
obračunava se prema prirastu utvrđenom prethodnom osnovom odnosno programom,
a može se odrediti i kontrolnom metodom.

Članak 19.

Ciljevi gospodarenja šumama su:

1. osiguravanje postojanosti ekosustava;

2. održavanje i poboljšavanje općekorisnih funkcija šuma;

3. napredno i potrajno gospodarenje te korištenje šuma i šumskih zemljišta
na način i u takvoj mjeri da se održava njihova biološka raznolikost, produktivnost,
sposobnost obnavljanja, vitalnost i potencijal, i da ispune, sada i u budućnosti,
bitne gospodarske, ekološke i socijalne funkcije na lokalnoj i globalnoj
razini te da to ne šteti drugim ekosustavima.

Ciljevi gospodarenja šumama utvrđuju se po uređajnim razredima.

Članak 20.

U cilju prirodne obnove sastojina utvrđuje se:

1. donja granica ophodnje u jednodobnim sastojinama prema glavnim vrstama
drveća:

Sjemenjače Panjače

- lužnjak, crnika 140 godina 40 godina

- kitnjak, medunac 120 godina 40 godina

- bukva, javor 100 godina 40 godina

- cer, jasen, grab 80 godina 40 godina

- joha, crni grab, bjelograbić,

trešnja 60 godina 30 godina

- lipa,domaća topola,vrba,bri-

jest 50godina 20godina

- kesten,bagrem,breza,ostala

meka bjelogorica (OMB) 40godina 20godina

- sve vrste drveća u makiji - 30godina

- jela 100godina -

- smreka 80godina -

- borovac, alepski i primorski

bor, ariš, duglazija, ostala

crnogorica (OC) 60 godina -

2 promjeri sjećive zrelosti kc razdobnim sastojinama

- bukva, javor, obični i crni bor 50 do 60 cm

- jela, smreka 60 do 70 cm

Ophodnja plantaža brzorastučih vrsta drveća utvrđuje se elaboratom podizanja.

Ophodnja i promjeri sječive zrelosti u panjačama koje se prirodnim putem
prevode u sjemenjače smanjuje se za 30% od utvrđenih donjih granica ophodnji
i sječive zrelosti sjemenjača iz stavka 1. ovoga članka.

Ophodnja i promjeri sječe zrelosti iz stavka 1. ovoga člknka mogu izkkimno
biti niže u sastojinama:

1. loše kakvoće:

2. obrasta ispod 0.50

Sastojine obrasta ispod 0.31 obvezno se obnavljaju tijekom prvog polurazdoblja,
osim u šikarama, šibljacima, makijama i garizima.

Članak 21.

Jednostavna biološka reprodukcija šuma obuhvaća:

1. pripremne radove za obnovu sastojina:

- uklanjanje prekobrojnog podrasta i grmlja u cilju nesmetanog pojavljivanja
i razvoja ponika i podmlatka:

- čišćenje tla od korovske vegetacije;

- rahljenje zbijenog tla ili tla s nagomilanim sirovim humusom ili nerastvorenim
listincem;

- površinsko odvodnjavanje;

- njega podmlatka i mladika pod zastorom stare sastojine;

2. sjetvu i sadnju šumskog sjemena i šumskog sadnog materijala:

- sjetva i sadnja šumskog sjemena i šumskog sadnog materijala;

- popunjavanje nedovoljno obnovljenih šuma i šumskog zemljišta, sjetvom
ili sadnjom;

3. radove na njezi sastojina:

- radovi na tlu u svrhu poboljšanja edafskih uvjeta;

- zaštita mlade sastojine od štetne flore;

- njega podmlatka i mladika;

- čišćenje sastojina;

- prorjeđivanje sastojina;

4. radove na obnovi i njezi degradiranih sastojina (resurekcija, trijebljenje
i dr.);

5. odabiranje i obilježavanje stabala za sječu:

6. zaštitu (preventivnu i kurativnu) šuma:

- čuvanje šuma;

- zaštita šuma od požara i drugih elementarnih nepogoda te štetočinja
bilja;

- zaštita mlade sastojine od štetne faune (podizanje, održavanje i uklanjanje
ograda, postavljanje otrovnih meka za sitne glodavce i dr.);

7. prosjecanje i održavanje prosjeka, svjetlih pruga i održavanje izvora;

8. izradu šumskogospodarske osnove, osnova i programa i njihovih revizija
te godišnjeg plana gospodarenja iz članka 32. stavka 7. Zakona

Članak 22.

Proširena biološka reprodukcija šuma obuhvaća:

1. rekonstrukciju i konverziju niskog uzgojnog oblika i degradiranih
šuma u visoki uzgojni oblik (koji se ne provode proredom), pošumljavanje
neobraslog šumskog zemljišta i podizanje plantaža brzorastućih vrsta drveća
na novim površinama:

- pripremni radovi;

- sjetva i sadnja šumskog sjemena i šumskog sadnog materijala;

- radovi na njezi sastojina do 1/5 ophodnje;

- opažanje , otkrivanje, identificiranje I suzbijanje štetočinja bilja
do 1/5 ophodnje;

- mjere zaštite od požara do 1/5 ophodnje (presjecanje protupožarnih
prosjeka, podizaikje objekata za opažanje, nabavka opreme protupožarne
zaštite i sl.);

2. radove na sanaciji i obnovi sastojina koje su oštećene, požarom,
sušenjem ili propadanjem šuma;

3. uređenje donje etaže odnosno sloja podrasta i grmlja u cilju očuvanja
tla u sastojinama koje se suše ili propadaju;

4. izgradnja šumskih prometnica koje služe za ostvari vaklje programa
proširene biološke reprodukcije šuma:

5. kupnju šuma i šumskog zemljišta;

6. izradu i provedbu programa proširene biološke reprodukcije šuma po
godinama.

Radovi iskazani u stavku 1. ovoga članka obvezno se utvrđuju šumskogospodarskom
osnovom, osnovama i programima.

Članak 23.

Površine na kojima je provedena čista sječa, pošumlja vanje šumskim
sjemenom i šumskim sadnim materijalom obavlja se u istom ili najkasnije
početkom narednog vegetacijskog razdoblja

Popunjavanje se obavlja najkasnije treću godinu nakon dovršnog sijeka
na cjelovitim površinama neuspjelog pomlađivanja iznad 2 ara.

Umjetno podignute sastojine popunjavaju se do obras losti utvrđene osnovom,
odnosno programom.

Članak 24.

Njega podmlatka i mladika sastojina obavlja se najmanje dvaput, a prema
stanju sastojina i više put,a za vrijezne važenja osnove, odnosno programa.

Čišćenje sastojina obavlja se jedanput na svaka dva metra visinskog
prirasta.

Članak 25.

U cilju zaštite tla od zakorovljenja odnosno zamočvarenja, površine
sječina nastalih sječom stabala zbog sušenja i propadanja, ako su veće
od 0.1 ha s užom stranicom većom od visine dominantnih stabala u odsjeku,
moraju se sanirati odmah ili najkasnije do kraja idućeg vegetacijskog raz
doblja kkakokl izvršene sjeće.

Sanacija površina iz stavka 1 ovoga članka provodi se njegom i čišćenjem,
odnosno podizanjem donje etaže, podsadnjom odgovarajućim šumskim vrstama
i njegom, kao radovima proširene biološke reprodukcije šuma.

Članak 26.

Mjere zaštite i čuvanja šuma obuhvaćaju:

1. zaštitu šuma od štetočinja bilja:

- utvrđivanje i identificiranje priskktnih štetočinja bilja:

- provodenje mjera preventive i kurative:

- suzbijanje štetočinja bilja biološkim mjerainža i mazaje štetnim sredstvima
za zaštitu bilja;

2. mjere za zaštitu šuma od požara·

- izgranja, uređenje i održavanje potrebkke mreže protupožarnih prosjeka
koje moraju osiguravati pristup vozilima;

- izgradnja i održavanje potrebnog broja promatračnica:

- kupnja opreme za opažanje, dojavu i gašenje požara :

- razvrstavanje sastojina prema stupnju ugroženosti od požara;

- održavanje izvora i ćatrnja te osiguravanje izgradnje akumulacija
za vodu:

- terestrička motrenja, aviornotrenja i sat,elitska motrenja;

3. mjere za zaštitu tla i stabala:

- izbor načina rada koji najmanje oštećuje tlo i stabla prilikom sječe,
izrade i izvoza drvnih sortimenata, mrežom izvoznih vlaka, iznošenjem i
izvlačenjem;

- prestanak rada na iznošenju i izvlačenju kad se tlo traj no oštećuje.

Članak 27.

Etat se utvrđuje prema proizvodnim mogućnostima i stanju sastojina na
razini gospodarske jedinice .U slučaju kad je program sastavni dio osnove
ili programa na području krša, etat gospodarske jedinice utvrđuje se i
na njegovoj razini posebice.

Etat iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se za svaki uređajni razred,
odjel odnosno odsjek po vrsti drveća, a razrađuje se po grupama sortimenata.

Potrajnost prihoda etata planira se po uređajnim razredima na razini
gospodarske jedinice.

Članak 28.

1. Etat glavnog prihoda i prethodnog prihoda za visoke regularne šume
utvrđuje se:

- etat glavnog prihoda po metodi razmjera dobnih razreda, uporedbom
stvarnog i normalnog razmjera dobnih razreda za svaki uređajni razred posebice,
uvažavajući ekološke i gospodarske prilike;

- etat prethodnog prihoda (proreda) na temelju njege šuma prorjeđivanjem
za svaku sastojinu po odjelima, odnosno odsjecima, uspoređujući stojbinske
prilike, drvnu zalihu, strukturu i dob sastojine s normalnim stanjem.

2. Etat prebornih šuma utvrđuje se za svaki odjel, od nosno odsjek na
osnovi normalne drvne zalihe i prirasta te strukture stvarne drvne zalihe
po debljinskim stupnjevima, ako je stvarna drvna zaliha:

- jednaka ili veća od normalne, etat može biti jednak ili veći od prirasta;

- manja od normalne, a viša od 50%, etat može iznositi do 50% prirasta;

- manja 50% od normalne, etat se ne propisuje

3. U šumama srednjeg uzgojnog oblika etat se utvrđuje posebice za stabla
iz sjemena, a posebice za stabla iz panja.

4. U šumama niskog uzgojnog oblika etat se utvrđuje za svaki odjel,
odnosno odsjek:

- u panjaćama kojima je cilj gospodarenja panjača, kao za visoke regularne
šume;

- površinski u ostalim oblicima niskih sastojina u kojima je predviđena
konverzija i rekonstrukcija, a sječiva drvna zaliha iskazuje se orijentacijski.

Intenzitet sjeće u prebornim šumama ne može biti veći od 25%u drvne
zalihe u odjelu, odnosno odsjeku.

Za zaštitne šume i šume s posebnom namjenom utvrđuje se usmjereni etat,
u skladu sa svrhom zbog koje su takvima proglašene, zbog osiguranja obnove
i održavanja stabilnosti ekosustava, uz obrazloženje metode obračuna etata.

Članak 29.

U jednodobnim sastojinama užita drvna zaliha razvrstava se na redoviti,
izvanredni i slučajni glavni prihod te na redoviti i slučajni prethodni
prihod.

U redoviti glavni prihod ulazi drvna zaliha predvidena osnovom odnosno
programom za sječu.

U izvanredni glavni prihod ulazi drvna zaliha posječena na površinama
koje će se trajno koristiti u druge svrhe (površine izdvojene iz šumskogospodarskog
područja, prometnice, prosjeke, trase elektrovoda, kanali i dr.).

U slučajni glavni prihod ulazi posječna drvna zaliha zadnjeg dobnog
razreda utvrđene ophodnje, koja nije predviđena osnovom, odnosno programom
za sječu.

U redoviti prethodni prihod ulazi drvna zaliha predvidena osnovom, odnosno
programom za sječu.

U slučajni prethodni prihod ulazi sva posječena drvna zaliha koja nije
predviđena osnovom odnosno programom za sječu, a nije ušla u glavni prihod.

Za količinu posječene drvne zalihe izvanrednog i slučajnog glavnog prihoda
umanjuje se redoviti glavni prihod u gospodarskoj jedinici.

Članak 30.

Užita drvna zaliha u raznodobnim sastojinama razvrstava se na redoviti,
izvanredni i slučajni prihod.

U redoviti prihod ulazi dzvna zaliha predviđena osnovom, odnosno programom
za sječu.

U izvanredni prihod ulazi drvna zaliha posječena na površinama koje
će se trajno koristiti u druge svrhe (površine izdvojene iz šumskogospodarskog
područja, prometnice, prosjeke, kanali i dr.).

U slučajni prihod ulazi posječena drvna zaliha koja nije predviđena
osnovom, odnosno programom.

Za količinu posječene drvne zalihe izvanrednog i slučajnog prihoda raznodobnih
sastojina umanjuje se redoviti prihod.

Članak 31.

Doznačena drvna zaliha iz članka 29. i 30. ovoga pravilnika unosi se
u manuale doznake. U manualima doznake drvna zaliha se obračunava prema
istim tabelama po kojima je bila izračunata u osnovi, odnosno programu.

Članak 32.

Obnova sastojina obavlja se šumskim vrstama drveća koje su na tom staništu
autohtone ili udomaćene, a ošiguravaju najveću ekološku i gospodarsku vrijednost.

Mješovite sastojine imaju prednost pred čistim sastojinama, kod čega
glavne vrste drveća moraju biti zastupljene s najmanje 70% u dobi utvrđene
ophodnje.

Članak 33.

Jednodobne sastojine obnavljaju se prirodnim putem oplodnim (postupičnim)
sječama.

Oplodna sječa može započeti pet godina prije utvrđene ophodnje, a može
završiti tijekom jednog polurazdoblja.

U sastojinama za koje je osnovom, odnosno ptogra mom predviđena oplodna
sječa može se provoditi naplodni sijek:

1. u godini dobrog uroda šumskog sjemena glavne vrste drveća;

2. ako se prije naplodnog sijeka unese odgovarajuća količina šumskog
sjemena glavne vrste drveća neposredno prije sjeće.

Dovršni sijek provodi se kad je najznanje 70% površine pokriveno podmlatkom
koji je sposoban za samostalan razvoj.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, niske sastojine mogu se prevoditi
u viseke sastojine čistim sječama i pošumljavanjem, ako to nije moguće
oplodnim sječama.

Raznodobne sastojine obnavljaju se prirodnim putem, sječom u grupama
ili stablimično u ophodnjicama ne kraćim od pet niti dužim od 10 godina

Članak 34.

U šumama i na šumskim zemljištima mogu se uzgajati one vrste divljači
koje obitavajik u ekosustavu, osim u uzgajalištima divljači i zvjerinjacima,
u skladu s osnovom odnosno programom.

Kod obračuna lovnoproizvodnih površina za krupnu divljač iz obračuna
se izuzimaju površine prvog dobnog razreda (osim za divlju svinju) i površine
u fazi oplodnih sječa.

Osnovom, odnosno programom ograničuje se broj one vrste divljači koja
može učiniti veću gospodarsku štetu na šumi i šumskom zemljištu.

Članak 35.

Otvorenost šuma utvrđuje se na temelju dužine šumskih i javnih prometnica
koje se mogu koristiti cijele godine.

Prometnica se uzima u račun cijelom dužinom, ako prolazi kroz šumu:

1. ako prolazi granicom dviju gospodarskih jedinica, odjela, odnosno
odsjeka, dužina se dijeli proporcionalno dužini tih granica;

2. 50% dužine ako prolazi rubom šume.

Javne prometnice uzimaju se u račun otvorenosti, ako se mogu koristiti
za utovar i prijevoz drvnog materijala tijekom cijele godine.

Članak 36.

Sporedni šumski proizvodi mogu se koristiti, ako ne ugrožavaju stabilnost
ekosustava i u obimu koji ne umanjuje općekorisne funkcije šuma, u skladu
s osnovom odnosno programom:

1. pašarenje se može dozvoliti sitnoj stoci na površinama šuma i šumskih
zemljišta većim od 50 ha, a krupnoj stoci većim od 100 ha, pod uvjetom
da u istim površinama nisu obuhvaćene površine prvog dobnog razreda, u
fazi obnove odnosno konverzije te na površinama na kojima je izvršena resurekcija
u protekle tri godine, uz obvezno čuvanje stoke;

2. brst se može dozvoliti u skladu s odredbama Zakona;

3. žirenje se može dozvoliti na suvislim površinama šuma i šumskih zemljišta
većim od 300 ha, pod uvjetom da istim šumama nisu obuhvaćene sastojine
prvog dobnog razreda i u fazi obnove. Iznimno se može dozvoliti širenje
i na šumskim površinama manjim od 300 ha, ako su iste odvojene od ostalih
šuma, odnosno predstavljaju enklave u poljoprivrednim površinama, a ispunjavaju
uvjete iz ove točke;

4. sakupljanje gljiva te ljekovitog i ukrasnog bilja može se dozvoliti
u količinama koje ne ugrožavaju opstanak i širenje u svom arealu vrste
koja se sakuplja;

5. branje plodova kupina, malina, drijenka, lješnjaka, šipka i bazge
može se dozvoliti;

6. sakupljanje žaba i puževa nije dozvoljeno u šumama i na šumskim zemljištima;

7. sakupljanje plodova kestena i šumskih voćkarica može se dozvoliti
u vrijeme njihove zriobe;

8. sjemenje i plodove šumskih vrsta drveća dozvoljeno je sakupljati;

9. iskorištavanje pijeska, šljunka i kamena iznimno se može dozvoliti,
u skladu sa Zakonom i propisima o rudarstvu;

10. iskorištavanje humusa i gline može se dozvolili, ako bitno ne narušava
ekosustav;

11. pašarenje, brst i žirenje te sakupljanje i odvožnja šušnja, granja,
šljunka i pijeska, ne može se dozvoliti na bujičnom području.

Osnovom, odnosno programom utvrđuje se broj krupne i sitne stoke kojoj
je dozvoljeno pašarenje, brst i žirenje po jedinici površine šuma i šumskih
zemljišta uz popis površina na kojima se dozvoljavaju navedene radnje.

Članak 37.

Odredbe članka 2. do 36. ovoga pravilnika odgovarajuće se primjenjuju
na izradu šumskogospodarske osnove, osnova i programa.

III. ŠUMSKOGOSPODARSKA OSNOVA

Članak 38.

Šume i šumska zemljišta obuhvaćena šumskogospodarskim područjem prostorno
se uređuju na način koji osigurava jedinstveno gospodarenje šumskim ekosustavom,
uz optimalno korištenje općekorisnih funkcija šuma, uzimajući u obzir specifićnost
klime, tla, flore i faune.

Šume i šumska zemljišta prostorno se uređuju zavisno o:

- biljno-geografskim i prirodnim cjelinama;

- orografskim i hidrološkim prilikama (konfiguracija, veći vodotoci,
otoci, poluotoci, bujična područja i sl.;

- odnosu prema većim urbanim i ruralnim cjelinama;

- opterećenosti šuma i šumskih zemljišta posjetiteljima;

- namjeni prosora utvrđenoj posebrlim propisima;

- postojećim i planiranim prometnicama i komunikacijama.

Članak 39.

Šurnskogospodarsko podr-učje dijeli se na gospodarske jedinice.

Gospodarske jedinice obrojčavaju se brojevima u nizu od sjeveroistočnog
dijela područja do krajnjeg juga. Gospodarske jedinice mogu biti sastavljene
od više šumskih predjela, a dijele se na odjele i odsjeke. Granice gospodarskih
jedinica u brdskim predjelima su prirodne (hrptovi, vododjelnice, veći
vodotoci i sl.), dok u ravničarskim predjelima mogu biti prirodne i umjetne
(veći vodotoci, vodene površine, ceste, prosjeke i sl.).

Postojeće gospodarsko razdjeljenje na odjele, u pravilu, se zadržava,
a u slučaju promjene povezuje se stara i nova podjela.

Članak 40.

Šumskogospodarska osnova izrađuje se za šumskogospodarsko područje Republike
(u daljnjem tekstu: šumskogospodarsko područje) i sadrži:

1. uređajni zapisnik;

2. iskaz površina šuma i šumskih zemljišta;

3. tabelu površina šuma i šumskih zemljišta prema namjeni ;

4. tabelu dobnih i debljinskih razreda;

5. osnovu šumskouzgojnih i drugih obveznih radova;

6. osnovu sječa glavndg i prethodnog prihoda (regularne šume);

7 opću osnovu sječa (preborne šume);

8. prikaz etata po sortimentima;

9. plan investicijskih ulaganja;

10. osnovu zaštite šuma;

11. osnovu gospodarenja faunom

12. plan izrade i revizije osnova i programa;

13 plan korištenja sporednih šumskih proizvoda;

14. prikaz imovinsko-pravnih odnosa;

15. gospodarsko-financijsku osnovu;

16. grafičke prikaze drvne zalihe i prirasta po dobnoj i debljinskoj
strukturi i druge;

17. pregledne i specijalne karte;

18. evidenciju o izvršenim radovima utvrđenim prethodnom i važećom šumskogospodarskom
osnovom.

Podaci iz stavka 1: ovoga članka iskazuju se prema vlasničkim pravima
na šumama i šumskim zemljištima.

Članak 41.

Uređajni zapisnik sadrži Uvod

I. Opis područja:

1. povijesni podaci;

2. prirodne značajke:

- orografske i hidrografske prilike

- tlo;

- klima;

- flora;

- fauna;

3 općekorisne funkcije šuma:

- zaštita tla, prometnica i drugih objekata od erozije, bujica i poplava;

- utjecaj na vodni režim i hidroenergetski sustav;

- utjecaj na plodnost tla i poljoprivrednu proizvodnju;

- utjecaj na klimu;

- zaštita i unapređenje ljudskog okoliša;

- stvaranje kisika i pročišćavanje atmosfere;

- rekreativna, turistička i zdravstvena funkcija;

- utjecaj na faunu;

- utjecaj na lov;

II. Dosadašnje gospodarenje šumama i šumskim zemljištima:

1. prikaz dosadašnje organiziranosti šumarstva;

2. prikaz dosadašnjeg gospodsrenja šumama i šumskim zemljištima (uređivanje
šuma, šumskouzgojni radovi, provedba etata i užita drvna zaliha, zaštita
šuma, investicijsko ulaganje, šumske prometnice, podaci o općekorisnim
funkcijama šuma i sl.);

III. Sadašnje stanje šuma:

1. površina, drvna zaliha i prirast razvrstani po dobnoj i debljinskoj
strukturi, uređajnim razredima i grupama uređajnih razreda prema glavnoj
vrsti drveća;

2. histogrami, funkije i tabele;

3. zdravstveno stanje šuma;

IV. Buduće gospodarenje:

1. prostorno uređivanje šuma; 2. cilj i način gospodarenja:

- općenito;

- po uređajkum razredima;

- općekorisne funkcije šuma;

3. uređivanje šuma;

4. prikaz predviđenih šumskouzgojnih radova;

5. plan korištenja drvne zalihe i normalitet sastojina s obrazloženjem
;

6. zaštita šuma;

7. investicijska ulaganja;

8. šumske prometnice;

9. gospodarenje faunom i s divljači;

10. sporedni šumski proizvodi;

V. Vrijeme sječe i izvlačenja iz šuma;

VI. Opći razvoj šumskogospodarskog područja s posebnim osvrtom na:

1. razvoj industrije;

2. razvoj drugih djelatnosti;

3. značaj šuma za oblikovanje kulture područja i stvaranje prirodne
ravnoteže prostora;

VII. Obrazloženje utvrđene ekološke, gospodarske i ekonomske podloge
za biološko poboljšavanje šuma i povećavanje šumske proizvodnje za razdoblje
od 10 godina i orijentacijski za sljedećih 10 odnosno 20 godina;

VIII. Usklađenost osnove gospodarenja s odrednicama Prostornog plana
Republike Hrvatske.

Članak 42.

Osnovom šumskouzgojnih i drugih obveznih radova propisuju se šumskouzgojni
radovi jednostavne i proširene biološke reprodukeije šuma.

Radovi proširene biološke reprodukcije šuma planiraju se naturalno i
financijski u okviru izdvojenih i osiguranih sredstava za namjenu dijela
proširene biološke reprodukcije šuma.

Članak 43.

Planom korištenja drvne zalihe utvrđuje se količina drvne zalihe (etat)
koja se planira posjeći tijekom valjanosti šumskogospodarske osnove. Drvna
zaliha se razvrstava po uređajnim razredima, vrsti drveća, polurazdobljima
1/1 i 1/2 i za II. gospodarsko razdoblje.

Druna zaliha iz stavka 1. ovoga članka ne smije se prekoračiti.

Članak 44.

Planom investicijskih ulaganja obuhvaća se izgradnja šumskih prometnica,
objekata namijenjenih šumskoj proizvodnji i sredstava za osiguravanje opreme
za provedbu zaštite šuma, etata, šumskouzgojnih i drugih planiranih ra
dova.

Ulaganja se planiraju naturalno i financijski s naznakom izvora financiranja
za razdoblje od 10 godina.

Članak 45.

Plan izrade i revizije osnova i programa obuhvaća površine uređenih
i neuređenih šuma, popis pbstojećih osnova, odnosno programa s redoslijedom
izrade i revizije za razdoblje od 10 godina s ukupnim opsegom radova i
prikazom imovinsko-pravnih odnosa na šumskogospodarskom području po gospodarskim
jedinicama.

Članak 46.

Gospodarsko-financijska osnova izrađuje se za vrijeme od 20 godina i
orijentacijski za daljnjih 20 godina, a sadrži bilancu sredstava šumskogospodarskog
područja s izvorima sredstava i rashodima za razdoblje od 10 godina prema
naturalnim i financijskim pokazateljima u godini izrade šumskogospodarske
osnove.

Članak 47.

Grafički prikaz drvne zalihe (stvarne i normalne) i etata po dobnoj
i debljinskoj strukturi izražuje se po uređajnim razredima te zbirno za
šumskogospodarško područje:

1. grafički prikaz dobnih i debljinskih razreda po površini i drvnoj
zalihi;

2. grafički prikaz drvne zalihe prije i poslije sječe preborenh šuma.

Članak 48.

Pregledne i specijalne karte šunkskogospodtkrsltog područja izrađuju
se u mjerilu 1:300.000 a mogu se izrađivati i u krupnijem mjerilu.

Pregledne karte izrađuju se kod izrade šumskogospodarske osnove i svakih
10 godina, a kod redovne i izvanredne revizije ako je potrebito.

U preglednu kartu ucrtavaju se međe gospodarskih jedinica, međe vlasništva,
javne i šumske prometnice, zaštitne šume, šume sa posebnom namjenom, ugroženosti
od požara, bujična, erozivna i poplavrka područja te vodotoci i vodene
površine Kod prve izrade šumskogospodarske osnove izrađuju se geološko-litološke,
pedološke i fitocenološke karte.

Članak 49.

Evidencija o izvršenim radovima predviđenim šumskogospodarskom osnovom,
vodi se godišnje po gospodarskim jedinicama.

Na kraju svake godine i po isteku 1/1 polurazdoblja sastavlja se rekapitulacija
za šumskogospodarsko područje, a podaci se zipisuju do 31. ožujka za proteklu
godinu.

Članak 50.

Obrasci ŠGO-1 do ŠGO-17 sastavni su dio šumskogospodarske osnove, otiskani
su uz ovaj pravilnik i njegov su sastavni dio.

IV. OSNOVA

Članak 51.

Osnovom se utvrđuje stanje šuma te vrsta i obujam radova u neposrednom
gospodarenju šumama i šumskim zemljištima gospodarske jedinice.

Članak 52.

Odjelom se smatra trajna osnovna jedinica gospodarskog razdjeljenja
šuma u okviru pojedine gospodarske jedinice. Odjeli se ustanovljuju u svrhu
lakšeg gospodarenja, nadzora i orijentacije na terenu. Površina odjela,
osim za neobraslo proizvodno šumsko zemljište, šikare, šibljake i garige,
u pravilu ne može biti veća od 60 hektara. Veća površina odjela mora se
obrazložiti opravdanošću odstupanja (izoliranost, gravitaciji i sl.).

U brdskim predjelima granice odjela se ustanovljuju, u pravilu, prema
prirodnim osobinama (hrptovima, grebenima, kosama, vodotocima i uvalama)
ili prema umjetno stvorenim objektima (stalnim izvoznim putevima i prosjekama).
U brdskom predjelu gdje nema izrazitih prirodnih granica, projektiraju
se i izvode prosjeke širine 3 do 6 m koje istovremeno služe i kao protupožarne
prosjeke.

U nizinskim predjelima granice su, u pravilu, prosjeke, stalni izvozni
putevi i kanali ili prirodne granice (vodotoci). Širirra prosjelsa je 3
do 6 m.

Ako se prosjeke iz stavka 2. i 3. ovoga članka koriste za lov, mogu
biti šire.

Drojevi odjela u gospodarskoj jedinici označuju se neprekidno, tako
da se ne mogu ponoviti. Obrojćavanje se vrši od sjevera prema jugu i od
zapada prema istoku.

Odsjekom se smatra privremena najmanja osnovna površina gospodarskog
razdjeljenja šuma unutar odjela s kojom se, kao sastojinom, posebno gospodari.

Unutar odjela sastojine se izlučuju u odsjeke prema načinu postanka,
vrsti drveća, bonitetu stojbine, starosti, cilju gospodarenja, omjeru smjese,
obrastu, kakvoći i ekološko gospodarskim tipovima ako su pri izradi osnove
isti primjenjeni.

Najmanja površina odsjeka iznosi 1 ha Inimrko, u šikarama, šibljacima
makijama i garizima najmanja površina može biti 5 ha.

Neobraslo proizvodno zemljište izlučuje se u posebne odsjeke, ako je
površina veća od 1 ha

Odsjeci neproizvodzkog i neplodnog zemljišta iskazuje se samo u obrascu
O-1.

Članak 53.

Geodetska izmjera i obilježavarzje obutkvaća vlasničke međe (prema obliku
vlasništva), gospodarsko razdjeljenje i druge elemente od interesa za gospodarenjc
(pulevi, objekti, grebeni, jarci, izvori i dr.).

Vlasničke međe gospodarskih jedinica, odjela i odsjeka unose se na gospodarske
karte, a na terenu moraju biti trajno i vidno obilježene i jedinstvene
na cijelom škzmskogospodarskom području prema normizacijskom sustavu.

Za geodetsku izmjeru koriste se katastarske karle.

Kod revizije osnova obnavljaju se vazljske znede (humci, jarci i dr.)
i obavlja uporedba sa zemljišnim knjigama te se iskazuju i obrazlažu eventualne
razlike.

Članak 54.

Osnova sadrži :

1. uređajni zapisnik;

2. iskaz površina šuma i šumskih zemljišta;

3. tabelu površina i šumskih zemljišta prema općekorisnim funkcijama:

4. opis staništa i sastojina;

5. tabelu dobnih razreda regularnih šurna i tabelu daljinskih razreda
prebornih šuma;

6. osnovu šumskouzgojnih i drugih obvezrkih radova:

7. osnovu sječa glavnog i prethodnog prihoda u regularnim šumama i opću
osrzovu sječa u prebornim šumama

8. prikaz etata po sortimentima;

9. osnovu zaštite šuma s popisom šuma prema stupnju ugroženosti od požara;

10. osnovu investicijskih ulaganja;

11. osnovu gospodarenja faunom;

12. plan sređenja imovinsko-pravnih odnosa;

13. plan korištenja sporednih šumskih proizvoda;

14. grafičke prikaze drvne zalihe i etata po dobnoj i debljinskoj strukturi;

15. osnovne, pregledne, specijalne i druge karte

16. obračun dendrometrijskih podataka;

17. evidenciju o izvršenim radovima utvrđenih osnovom.

Članak 55.

Uređajni zapisnik sadrži uvod

I. Opis gospodarske jedinice:

1. povijesni podaci;

2 prirodne značajke:

- orografske i hidrografske prilike (vodotoci i pod zemne vode);

- tlo i opterečenost onečišćivačima

- klima;

- vegetacija.

- biljne zajednice;

3. općekorisne funkcije šuma:

- zaštita tla, prometnica i drugih objekata od erozije, bujica i poplava;

- utjecaj na vodni režim i hidroenergetski sustav;

- utjecaj na plodnost tla i poljoprivrednu proizvodnju;

- utjecaj na klimu;

- zaštita i unapređenje ljudskog okoliša;

- stvaranje kisika i pročišćavanje atmosfere;

- rekreativna, turistička i zdravstvena funkcija;

- utjecaj na faunu;

- lov;

II. Dosadašnja organiziranost šumarstva i gospodarenja šumama i šumskim
zemljištima·

1 prikaz dosadašnje organiziranosti šumarstva;

2. prikaz dosadašnjeg gospodarenja šumama i šum skim zemljištima s bilancom
po odjelima i odsjecima:

- šumskouzgojni radovi;

- korištenje drvne zalihe (etat);

- zaštita šuma;

- investicijska ulaganja;

- šumske prometnice;

- gospodarenje faunom i podaci o divljači;

- podaci o općekorisnim funkcijama;

- propadanje šuma i dr.;

III. Sadašnje stanje šuma i šumskih zemljišta, način utvrđivanja podataka
i uporedba s prethodnim stanjem:

1. površine;

2. drvne zalihe i prirasti;

3. tabele dobnih odnosno debljinskih razreda;

4. opis uređajnih razreda;

5. zdravstveno stanje;

IV. Buduće gospodarenje šumama i šumskim zemljištima:

1 cilj i način gospodarenja po uređajnim razredima;

2. opće korisne funkcije šuma;

3 šumskouzgojni radovi;

4. utvrđivanje etata i obračun normaliteta s obrazloženjem;

5. zaštita šuma;

6. šumske prometnice;

7. gospodarenje faunom;

8. lovno gospodarenje ;

9. korištenje sporednih šumskih proizvoda;

V. Vrijeme sječe i izvlačenja iz šume;

VI. Usklađenost osnove s prostornim planom županije.

Članak 56.

Iskaz površina sadrži podatke o površinama šuma i šumskih zemljišta
po odjelima, odsjecima i po oblicima vlasništva, s obrazloženjem nastalih
promjena u površinama za proteklo polurazdoblje.

Posebno se utvrđuju površine šuma i šumskih zemljišta prema namjeni.
Ukupna površina šuma iskazuje se po županijama i opčinama.

Članak 57.

Opis staništa i sastojina prikazuje pripadnost uređajnom razredu, stanje
šuma pojedinog odjela, odnosno odsjeka s podacima o elementima staništa,
obrastu, sklopu, dužini privlačenja, kakvoći, starosti, bonitetu, ophodnji
ili ophodnjici.

Elementi staništa su:

1. nagib - iskazuje se u stupnjevima, od najmanjeg do najvećeg;

2. nadmorska visina - iskazklje se kao prosjećna nadmorska visina u
nizinskim šumama, a u brdskim i gorskim kao najniža i najviša nadmorska
visina za svaki odjel, odnosno odsjek;

3. ekspozicija - označuje se velikim početnim slovima strana svijeta;

4. razvedenost zemljišta - oznaćuje se kao "ravničasto", "brežuljkasto",
"vrtačasto", "strana", "hrbat" i sl.;

5. živi i mrtvi pokrov označuje se da li je tlo zastrto slojem grmlja
ili prizemnim rašćekn, listincem ili humusom ili je bez pokrova

Uz elemente staništa opisuju se površine koje su izložene poplavi ili
eroziji s navodom o vremenskom trajanju poplava ili erozije.

Tarifa, broj stabala, temeljnica, prsni promjer, visina, drvna zaliha
i prirast iskazuju se po vrsti drveća i ukupno.

Temeljnica, drvna zaliha i prirast iskazuju se ukupno i po hektaru prema
vrstama drveća, a u prebornim šumama i po suženoj debljinskoj strukturi.

Posebice se iskazuje struktura broja stabala po vrstama drveća i debljinskim
stupnjevima

Članak 58.

Podaci u tabeli dobnih razreda prikazuju se zbirno po uređajnim razredima
razvrstani po vrstama drveća i prema oblicima vlasništva.

Članak 59.

Osnovom šumskouzgojnih i drugih radova predviđaju se pojedini radovi
po odjelima, odnosno odsjecima, razvrstani po oblicima vlasništva i zbirno
za gospodarsku jedinicu.

Osnovom se utvrđuju svi potrebni radovi jednostavne i proširene biološke
reprodukcije šuma višekratni zahvati na istoj površini planiraju se u smjernicama
gospodarenja prema potrebama i stanju sastojina. Radovi njege i čišćenja
provode se bez obzira na povećanje starosti sastojine.

U slučaju kad je program sastavni dio osnove, šumskouzgojni radovi utvrđuju
se i na razini programa posebice.

Članak 60.

Osnovom sječa glavnog i prethodnog prihoda jednodobnih sastojina i općom
osnovom sječa raznodobnih sastojina utvrđuje se etat uređajnog razreda,
odjela i odsjeka. Etat se iskazuje ukupno i po vlasništvu. Veličina desetogodišnjeg
etata gospodarske jedinice izračunava se vodeći računa o potrajanosti i
prirodnoj obnovi šuma.

Utvrđeni etat obvezan je po površini, a dozvoljena su odstupanja po
drvnoj masi u odsjeku:

1. u jednodobnim sastojinama:

- glavnog prihoda + - 5% drveća kod pripremnog i naplodnog sijeka;

- u drugom dobnom razredu nema obveze po drvnoj masi ;

- od drugog dobnog razreda do 2/3 obvezne ophodnje + 20% ;

- iznad 2/3 ophodnje do oplodne sječe + 15%

2. u raznodobnim sastojinama + 20%,

Za izračun odstupanja od etata prethodnog prihoda uzima se starost sastojine
na dan stupanja na snagu osnove.

Članak 61.

Otvorenost šuma gospodarske jedinice prikazuje se u km na 1000 ha. Otvorenost
odjela, odnosno odsjeka utvrđuje se na osnovi prosječne udaljenosti privlačenja
i iznošenja drvnih sortimana od sredine odjela, odnosno odsjeka do tvrde
prometnice ili vodenog puta iskazuje se u metrima.

Obračun potrebne otvorenosti šuma sadrži podatke o vrsti i dužini privlačenja
u odnosu na smanjenje troškova izvoza drveća i provedbu šumkskougojnih
radovža..

Članak 62.

Grafički prikaz stvžarne i normalne drvne zalihe i eteta po dobnoj i
debljirkskoj strukturi izrađrzje se z.a I/1 i I/2 polurazdoblje i II gospodarsko
razdoblje, i to:

1. grafički prikaz razznjera razvoja dobnih razreda po površini i drvoj
zalihi za jednodobne sastojine, panjaće, makije i plantaže, po ezredajnim
razredima i po vlasništvu;

2. grafički prikaz drvne zalihe prije i poslije sječe raznodobnih sastojina
razrađen na debljinske razrede po uređajnim razredima i po vlasništvu

Članak 63.

Za osnovu se izrađuju:

1. osnovna karta u mjerilu 1 :10.000 ili 1:5.000 s granicama odjela,
odsjeka, kataslarskih općina i po vlasništvu;

2. pregledna karta s topografskom podlogom u mjerilu 1:50.000 ili krupnijem,
u koju ae ucrtavaju granice županija, opčina, odjela, postojeće i planirane
prometnice, odvodni jarci i drugi objekti namijenjeni šumskoj proizvodnji;

3. karta dobnih razreda za jednodobne sastojine u mjek-ilu 1:10 000
ili krupnijem;

4. karta uredajnih razreda za jednodobne i raznodobne sastojine u mjerilu
1:10.000 ili krupnijem;

5. karta rkačizla gospodarenja (stablimično, grupimićno) za raznodobne
sžzstojine u mjerilu 1:10.000 ili krupnijem;

6. karta utvrđenog etata u mjerilu 1:10.000 ili krupnijem;

7. karta šumskouzgojnih radova u mjerilu 1:10.000 ili krupnijem;

8. karta ugroženosti šuma od požara s naznakom potrebnih i izgrađenih
promatraenica u mjerilu 1:10.000 ili krupnijem;

9. fitocenološka karta u mjerilu 1:25.000;

10. pedološka karta u mjerilu 1:25 000

Sadržaj karata iz stavka 1 točke 2. do 7. ovoga članka mogu se prikazati
na dvije ili više karata, a od točke 3. do 7. ovoga članka označuju se
različitim bojama prema hrvatskom normizacijskom sustava.

Članak 64.

Podaci o izvršenim radovima predviđenim osnovom upisuju se u evidencije
do 1 ožujka za proteklu godinu.

Podaci o izvršenju glarnog i prethodnog prihoda evidentiraju se po površinama
i drvnoj zalihi iz manuala doznaka. Podaci za površinu prikazuju se kod
prvog redovnog zahvata, a posječena drvna zaliha po godinama.

Podaci o izvršenim šumskouzgojzlicn radovima i zaštiti šuma obuhvaćaju
obim radova i količinu utrošenog materijala. Za šumsko sjeme i šumski sadni
materijal potrebna je naznaka provenijencije.

Konačno preuzimanje i obračun šumskouzgojnih radova temelji se na ovjeri
kakvoće i količine od strane upravitelja šumarije i nakon toga se evidentiraju.
Šumskouzgojni radovi, radovi na zaštiti šuma, sječi i izradi evidentiraju
se po odjelima i odsjecizna, a površina se iskazuje samo kod prvoga zahvata.
Višekratni zahvati na istoj površini evidentiraju se posehice.

Šumskouzgojni radovi i radovi i radovi na zaštit šurna koji su izvršeni
u odjelu, odnosno odsjeku, i nisu utvrđeni osnovom, evidentiraju se kao
nepredviđeni.

Podaci o izvršenju etata, čišćenju i njezi, popunjavanju i pošumljavanju
označuju se na kartama iz članka 63. ovo ga pravilnika tako da se za svaki
odjel, odnosno odsjek upisuje godina sječe, vrsta prihoda, posječena zaliha
te godina izvršenog uzgojnog zahvata i površina.

Na kraju svake godine i po isteku I/1 polurazdoblja izrađuje se rekapitulacija
evidentiranih podataka za gospodarsku jedinicu i po vlasništvu.

Članak 65.

U šumsku kroniku unose se kronološkim redom oni podaci koji nisu obuhvaćeni
evidencijama a odnose se na gospodarenje šumama i šumskim zemljištima gospodarske
jedinice.

Šumska kronika vodi se po godinama u posebnoj knjizi. U šumsku kroniku
unose se podaci o:

1. štetnom utjecaju važnijih elementarnih nepogoda (štete prouzročene
vjetrom, mrazom, snijegom, tučom, sušom, poplavom, štetočinlama bilja,
divljari, životinjama i sl.), kao i štetama koje je prouzročio čovjek;

2. urodu šumskog sjemena s na.znakozn vrste drveća i intenziteta uroda;

3. promjeni granice gospodarske jedinice;

4. fauni i lovu (opće stanje, napredovanje ili opadanje broja divljači,
osobito rijetkih životinjskih vrsta i sl );

5. čuvarskoj službi;

6. šumskim štetama;

7. načinu sječe i izrade, izvlaćenju i izvozu drvnih sortimenata;

8. pokusima za znanstvena istraživanja;

9. korištenju neobraslog proizvodnog zemljišta;

10. poplavama, bujicama, izgradnji cesta i vlaka, kanala, nasipa i dr.;

11. drugim važećim događajima i okolnostima.

Članak 66.

Na gospodarenje zaštitnim šumama i šumama s posebnom namjenom u izradi
osnova odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga previlnika koje se odnose
na izradu osnova, ako aktom kojima su takvima proglašene odnosno odredbama
ovoga pravilnika nije drukčije određeno.

Članak 67.

Obrasci O-1 do O-16 sastavni su dio osnove, otiskani su uz ovaj pravilnik
i njegov su sastavni dio.

V. PROGRAM

Članak 68.

Program se izrađuje za gospodarenje:

1. pojedinim šumama i šumskim zemljištima u državnom vlasništvu kojima
iznimno gospodare tijela državne uprave i određene pravne osobe (članak
16. stavak 3. Zakona) ;

2. šumama i šumskim zemljištima na području krša;

3. zaštitnim šumama i šumama s posebnom namjenom;

4. šumama i šumskim zemljištima u privatnom vlasništvu.

Program se izraduje za gospodarsku jedinicu ili za dio gospodarske jedinice
kao sastavni dio osnove ili programa za podr-učje krša

Članak 69.

Odredbe članaka 51. do 67 ovoga pravilnika odgovarajuće se primjenjuju
i na izradu programa.

VI. GODIŠNJI PLAN GOSPODARENJA ŠUMAMA I ŠUMSKIM ZEMLJIŠTIMA

Članak 70.

Godišnji plan gospodarenja šumama i šumskim zemljištima (u daljnjem
tekstu: plan) izrađuje se kad ne postoji mogućnost pravovremene revizije,
odnosno obnove osnove iIi programa.

Plan sadrži naročito:

1. opće podatke s obrazloženjem (bilanca izvršenja dosadašnje osnove,
odnosno programa po odjelima i odsjecima, obračun podataka, smjernice gospodarenja,
potrebna izgradnja šumskih prometnica, kupnja opreme i sl.);

2. plan sječa glavnog i prethodnih prihoda jednodobnih sa stojina, odnosno
plan sječa raznodobnih sastojina;

3. plan šumskouzgojnih radova;

4 plan radova na zaštiti šuma.

Planom se prvenstverlo predviđaju radovi koji su bili utvrđeni dosadašnjom
osnovom, odnosno programom, a nisu izvšeni.

Plan sječe glavnog i prethodnog prihoda jednodobnih sastojina, odnosno
plan sječa raznodobnih sastojina, u pravilu. ne može biti veći od prosječnog
godišnjeg etata a plan šumskouzgojnih radova ne može biti manji od godišnjeg
prosjeka utvrđenog osnovom, odnosno programom čija je važnost istekla.

Plan se donosi na način i po postupku propisanom za donošenje osnova
i programa.

Evidencija o izvršenim radovima iz plana vodi se prema odredbama članka
64. ovoga pravilnika.

VII. REVIZIJA I OBNOVA

Članak 71.

Šumskogospodarska osnova podliježe postupku:

1. revizije u desetoj godini važerkja;

2. izvanredrke r-evizije pod uvjetima propisanim ovim pravilnikom, u
skladu sa Zakonom.

Osnove i programi podliježu postupku:

1. revizije u desetoj godini važenja;

2. obnove u dvadesetoj godini važenja;

3 .izvanredne revizije pod uvjetima propisanim ovim pravilnikom, u skladu
sa Zakonom.

Izvanredna revizija iz stavka 1. točke 2. i stavka 2. točke 3. ovoga
članka ne može se provoditi u zadnjoj godini važenja šunkskogospodarske
osnove, osnove i programa.

Revizija, obnova i izvanredna revizija iz stavka 1. i 2. ovoga članka
provodi se na način i po postupku koji su propisani za donošenje šumslsogospodarske
osnove, osnove i programa.

Članak 72.

U postupku revizije i obnove šumskogospodarske osnove, osnova i programa
izrađuju se bilance površina uredajnih razreda, užite drvne zalihe, šumskouzgojnih
radova, irgradnje šumskih prometnica i ostalih utvrđenih radova.

Bilance iz stavka 1 ovoga članka izrađuju se prema evidencijama izvršenih
radova po godinama, vrsti prihoda, vr-sti drveća, vrsti šumskouzgojnih
radova i po vlasništvu. U osnovama i programima bilance se prikazuju po
odjelima i odsjecima, a u šumskogospodarskoj osnovi po gospodarskim jedinicama.

Bilance iz stavka 1. ovoga članka izrađuju se s obrazloženjem a podaci
se upisuju u obrasce ŠGO-13, ŠGO-15 do ŠGO 17 i O-10 do O - 16.

Članak 73.

Revizija usnova i programa ia članka 71. stavka 2. ovoga pravilika izrađuje
se računski, izuzev izrade karata iz članka 63. stavka 1. točke 9. i 10.
ovoga pravilnika.

Za reviziju osnova i programa iz stavka 1. ovoga članka obvezno se provode
radovi:

1. obilježavanje vlasničkih meda i gospodarskog razdjeljenja:

2. opis sastojina svih odjela i odsjeka:

3. izmjera sičnih stabala u jednodobnim sastojinama koje se predviđaju
za sječu kao glavni prihod u narednih 10 godina;

4. izmjera stabala i ocjena kakvoće sastojina drugog dobnog razreda
koji se prvi puta mjere;

5. provjera starosti sastojine drugog dobnog razreda;

6. izmjera površinskih promjena nastalih u gospodarskoj jedinici novim
gospodarskim razdjeljenjem (izgradnja prometnica, promjena dužina privlačenja,
kanala, dalekovoda, kalamiteta i sl.).

Na izradu obnove osnova i programa odgovarajuće se primjenjkkju Odredbe
članka 51. do 67. ovoga pravilnika.

Članak 74.

Izvanredna revizija šumskogospodarske osnove izraduje se kad se na šumskogospodarskom
području utvrdi odstupanje od utvrdenog etata, odnosno opsega šumskouzgojnih
radova za 10% i ako dode do većih izdvajanja površina iz šumskogospodarskog
područja.

Članak 75.

Izvanredna revizija osnova i programa izrađuje se kad se tijekom gospodarenja
šumama i šumskim zemljištima utvrde odstupanja od utvrđenog načina gospodarenja
gospodarskom jedinicom zbog elementarnih nepogoda, štetočinja bilja, sušenja
i propadanja šuma ili sječe većih razmjera za potrebe infrastrukture, i
to u:

1. ostvarivanju glavnog prihoda (redovitog, izvanrednog, slućajnog)
+ 15%;

2. površinskim izmjenama kod realizacije redovnog glavnog prihoda, kao
i izmjenama smjernica gospodarenja;

3. ostvarivanju prethodnog prihoda u jednodobnim sastojinama trećeg
dobnog razreda i starijima za +20%;

4. ostvarivanju etata u raznodobnim sastojinama za + 20%.

Obračun postotka za postupak izvanredne revizije iz stavka 1. ovoga
članka obavlja se računski na temelju postojeće evidencije. Taksacijska
izmjera se obavlja, ako se podaci ne mogu dobiti računskim putem.

Utvrđena odstupanja iz stavka 1. ovoga članka moraju se obrazložiti
u uređajnom zapisniku i upisuju se u obrasce O-2, O-3, O-6 do O-9, O-13
i O-14 kao i u karte i grafikone propisane ovim pravilnikom. Promjene dobivene
raćunskim putem upisuju se crvenom bojom u postojeće obrasce.

Članak 76.

Kod izrade elaborata za postupak revizije, obnove i iz vanredne revizije
osnova i programa upotrebljavaju se iste tablice koje su upotrebljavane
kod prethodnog obračuna drvne zalihe, a ako se upotrijebe druge tablice
posebno je dati obrazloženje eventualnih razlika nastalih zbog primje ne
drugih tablica.

Članak 77.

Iznimno od odredbe članka 75 ovoga pravilnika, izvanredna revizija se
ne provodi kad se u pojedinim odjelima ili odsjecima utvrde odstuparkja
od utvrđenog načina sječe (grupimičnog ili stablimičnog)

VIII PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 78.

Prvom revizijom šumskogospodarske osnove, uz primjenu članaka 38. i
39. ovoga pravilnika, prostorno se uređuje šumskogospodarsko područje s
dinamikom njegove diobe na gospodarske jedinice.

Do prve revizije šumskogospodarske osnove, šumama i šumskim zemljištima
gospodarit će se prema važećim osnovama i programima. Ako do prve revizije
šumskogospodarske osnove istekne važnost postojeće osnove ili programa,
rlova osnova ili program izradit će se u skladu s odredbama članaka 51.
do 69. ovoga pravilnika.

Nakon prve revizije šumskogospodarske osnove, osnove i programi te njihove
revizije i obnove izrađivat će se u skladu s dinamikom prostornog uređenja
utvrđenog šumskogospodarskom osnovom.

Članak 79.

Na prvu izradu osnova i programa te njihove revizije, odnosno obnove
primjenjuje se odredba članka 39. stavka 2 ovoga pravilnika.

Članak 80.

Do izrade svih prirasno-prihodnih tahlica i uređajnih jednoulaznih tablica
za pojedine vrste drveća domaćih autora, mogu se koristiti tablice stranih
autora.

Do izrade prirasno-prihodnih tablica za srednje i niske šume, odgovarajuće
se primjenjuju prirasno-prihodne tablice za sjemenjače.

Tablice ekološko gospodarskih tipova mogu se koristiti i nakon prethodno
provedenib istraživanja ekološko gospodarskih tipova koji se primjenjuju.

Članak 81.

Danom primjene ovoga pravilnika prestaje vaižiti Pravilnik o načinu
izrade šumskogospodarske osnove područja, osnova gospodarenja gospodarskim
jedinicama i programa za gospodarenje šumama ("Narodne novine".
br 42/85, 21/86 i 6/91), osim odredaba članka 42. stavke 12 i članka 54.
koje se primjenjuju do stupanja na snagu propii sa normizacijskog sustava
o šumskim znakovima za obilježavanje granica i gospodarskog razdjeljenja
te o označavanju sadržaja karata.

Članak 82.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama", a primjenjuje se od 1 listopada 1994 godine.

Klasa:321-01/94-01/117

Urbroj : 525-01 -94-01

Zagreb, 24. lipnja 1994.

Ministar poljoprivrede i šumarstva

Ivan Tarnaj, dipl. ing., v. r.

Napomena:

Podaci se upisuju prema člancima 2. i 61. pravilnika. U podnaslov za
svaku gospodarsku jedinicu upisuje se oblik vlasništva. Namjena šume za
svaku gospodarsku jedinicu upisuje se u onoliko redova koliko je namjena
i ukupno (najmanle 2 reda, najviše 4 reda).

Obrazac ŠGO-2

SASTOJINE PO UREĐAJNIM RAZREDIMA

Uređajni razred Gospodarska jedinica Površina ( ha) Uređajni razred
Gospodarska jedinica Površina(ha)

Napomena:

Podaci se upisuju iz kolone 3 obrasca ŠGO-1 prema članku 3. prarilima.
U podnaslovu za svaki uredaini razred upisuje se oblik vlasništva.

Obrazac ŠGO-3

1. Uređajni razred (oblik vlasništva)

2. UDIO OBRASLIH POVRŠINA

3. Sjemenjače

4. Srednje šuma

5. Panjače

6. Šikare

7. Šibnjaci(ha)

8. Makije

9. Garizi

10. Plantaže

11. Ukupno

Napomena:

Podaci se upisuju prema članku 8. pravilnika, a površine iz kolone 3
obrasca ŠGO-2. Oblik vlasništva se upisuje u podnaslovu.

Napomena :

Podaci se upisuju prema člancima 2. i 12. pravilnika iz obrasca O-2
za obrazac O-4 , odnosno iz odbasca O-4 za obrazac ŠGO-4 , drvne zalihe
I prirasta ( za O-4 u m3 i ha na dvije deciamle, a za ŠGO-4 u 000 m3 i
cijelim ha) po oblicima vlasništva , uređajnim razredima po vrsti drveća
i ukupno s propisanim odjelima odnosno odsjecima ( odjele I odsjeke potrebno
je samo navesti u kiloni I obrasca O-4) . Na kraju se rekapituliraju podaci
za cijelu gospodarsku jedinicu . Za obračun podataka drven zalihe I prirasta
po 1 ha uzima se površina I dobnog razreda . U obrazac ŠGO-4 podaci se
upisuju za svaku gospodarsku jedinicu po navedenim kriterijima , s tim
da se naziv gospodarske jedinice upisuje kao podnaslov vodoravno .

Površina se upisuje sumarno ispod ukupnih podataka o drvnoj zalihi I
priarstu u jednom redu na dvije decimale u O-4 , a u cijelim brojevima
u šGO-4. Upisuje se ukupna površina bez prvog dobnog razreda i to u kolonama
16 i 17.

U svim kolonama upisuju se podaci po 1 ha s tim da se ukupni izraćun
površina iskazuje bez I dobnog razreda ( prathodni red ).

Napomena:

Podaci se upisuju prema članku 12.pravilnika iz obrasca O-3 za O-5u
ha na dvije decimle i cijelim m3, odnosno iz O-5u ŠGO-S u cijelim ha i
000 m3,po obrascu vlasništva , uređAjnim razredima (a navedenim pripadaućim
odjelima odnosno odsjecima u kolozu 1 obrasca O-5).U obrazac ŠGO-5 podaci
se upisuju ra svaku gospodarsku jedinicu s tim da se nariziv gospodarke
jedinice upisuje kao podnaslov vodoravno.

Napomena:

Podaci se upisuju prema člancima 27. i 28. pravilnika iz obrasca O-2
za obrazac O-6 u ha na dvije decimale i m3, a iz obrasca O-6 u obrazac
ŠGO-6 u cijelim ha i 000 m3 po oblicima vlasništva, uređajnim razcedima,
vrst.ama drveća i ukupno. U koloni I obrasca O-6 navode se pripadajući
odjeli i odsjeci.

U obrazac ŠGO-6 podaci se upisuju za svaku gospodarsku jedinicu s tim
da se naziv gospodarske jedinice upisuje kao podnaslov vodoravno.

Napomena:

Podaci se upisuju prema člancima 27. i 28. pravilnika iz obrasca O-2
za obrazac O-7 u ha na dvije decimale i m3, a iz obrasca O-7 u obrazac
ŠGO-7 u cijelim ha i 000 m3 po oblicima vlasništva, uređajnim razcedima,
vrst.ama drveća i ukupno. U koloni I obrasca O-7 navode se pripadajući
odjeli i odsjeci.

U obrazac ŠGO-7 podaci se upisuju za svaku gospodarsku jedinicu s tim
da se naziv gospodarske jedinice upisuje kao podnaslov vodoravno.

Napomena:

Podaci se upisuju prema člancima 27. i 28. pravilnika iz obrasca O-2
za obrazac O-8 u ha na dvije decimale i m3, a iz obrasca O-8 u obrazac
ŠGO-8 u cijelim ha i 000 m3 po oblicima vlasništva, uređajnim razcedima,
vrst.ama drveća i ukupno. U koloni I obrasca O-8 navode se pripadajući
odjeli i odsjeci.

U obrazac ŠGO-8 podaci se upisuju za svaku gospodarsku jedinicu s tim
da se naziv gospodarske jedinice upisuje kao podnaslov vodoravno.

Napomena:

Podaci se upisuju iz obrazaca O-6 (osnove sječa glavnog prihoda regulamih
šuma), O-7 (osnove sječa prethodnog prihoda) i O-8 (opće osnove sječa -
preborne šume) u m3.

U obrazac ŠGO-9 podaci se upisuju iz obrazaca ŠGO-6 (osnove sječa glavnog
prihoda), ŠGO-7 (osnove proreda) i ŠGO-8 (opće osnove sječa - preborne
šume) u 000 m3.

Napomena

Podaci se upisuju prema članku 44. pravilnka, a unutar gospodarske jedinice
razvrstavaju se po oblicima vlasništva u podnaslovu.

Napomena:

Podaci se upisuju prema članku 26. pravilnika, a unutar gospodarske
jedinice razvrstavaju se po oblicima vlasništva u podnaslovu.

Obrazac ŠGO-14

EKONOMSKO - FINANCIJSKA OSNOVA

Naziv pokazatelja Prihodi Rashodi

Novčanih jedinica

1 2 3

1. PRIHODI PLANIRANOG ETATA

1.1. Prihod planiranog etata jednodobnih šuma

1.2. Prihod planiranog etata raznodobnih šuma

1.3. Prihod planiranog etata jednodobnih šuma na kršu

PRIHODI UKUPNO (l.l. -1.3.)

2. IZVORI SREDSTAVA

2.1. Za jednostavnu biološku reprodukciju

(članak 68. ZOŠ-a)

- jednodobne šume 20 % od prihoda planiranog etata

- raznodobne šume 15 % od prihoda planiranog etata

- jednodobne šume na kršu 15 % od prihoda planiranog etata

2.2. Za proširenu biološku reprodukciju

(članak 68. ZOŠ-a)

- 3 % od prihoda planiranog etata

- naknada za prenesena ili ograničena prava u pogledu šume

i šumskog zemljišta (članak 58. ZOŠ-a)

2.3. Naknada za korićtenje općekorisnih funkcija šuma

(članak 70. ZOŠ-a)

2.4. Amortizacija osnovnih sredstava

2.5. Ostali izvori

UKUPNO(2.1.-2.5.)

3. RASHODI

3.1. Vrijednost radova JBRŠ

- šumskouzgojni radovi

- zaštita šuma

- uređivanje šuma

- doznaka

3.2. Vrijednost radova PBRŠ

3. 3. Vrijednost investicija

- šumske prometnice

- ostali gađevinski objekti

- oprema

UKUPNO (3.1.-3.3.)

Obrazac O-10

Obrazac Š GO- 15

ISKAZ SJEČA

Godina

Vrste drveća

Glavni prihod

Redoviti

Površina ha

Uzdužna drvna zaliha m3

Izvanredni

Površina ha

Uzdužna drvna zaliha m3

Slučajni

Površina ha

Uzdužna drvna zaliha m3

Ukupno

Površina ha

Uzdužna drvna zaliha m3

Prethodni prihod

Redoviti

Površina ha

Uzdužna drvna zaliha m3

Slučajni

Površina ha

Uzdužna drvna zaliha m3

Ukupno

Površina ha

Uzdužna drvna zaliha m3

Užita drv. zaliha koja nije premjer m3

Sveukupno m3

Ukupno

Napomena:

Evidencija se vodi prema člancima 27. 28., 29., 30.. 49. i 64. pravilnika.
Iskaz užite drvne zalihe vodi se po gospodarkim jedinicama i po oblicima
vlasništva. Za svaku gospodarsku jedinicu i oblik vlasnišlva upisuje se
utvrđena sječa i užita drvna zaliha iz osnove odnosno programa. Ispod podnaslova
upisuje se utvrđena sječa u kolone 2, 3, 4, 11 i 12 (s naznakom obveznosti).
Užita drva zaliha upisuje se sukcesivno i kumulativno (u apsolutnim tntosima
i postocima) po godinama.

Obrazac O-11

Obrazac ŠGO-16

EVIDENCIJA IZVRšENJA šUMSKOUZGOJNIH RADOVA JEDNOSTAVNE BIOLOŠKE REPRODUKCIJE

Godina

PRIPREMNI RADOVI NA OBNOVI SASTOJINA

Uklanjanje prekobrojnog podrasta I grmlja

Rahljenje zbijenog tla

Površinska odvodnja

Njega pod zastorom stare sastojine

SREDSTVA I SADNJE ŠUMSKOG SJEMENJA I ŠUMSKOG SADNOG MATERIJALA

Biljke

Pod staru sastojinu

Na čistim površinama

Popunjavanje

Sjeme

Pod staru sastojinu

Na čistim površinama

Popunjavanje

RADOVI NA NJEZI SASTOJINA

Radovi na tlu u svrhu poboljšanja edafskih uvjeta

Zaštita mlade sastojine od štetne flore

Njega pomlatka

Njega mladika

Čišćenje sastojina

Prorjeđivanje sastojina

RADOVI NA OBNOVI I NJEZI DEGRADIRANIH SASTOJINA ( resurekcija)

ZAŠTITA ŠUMA

Zaštita šuma od požara

Podizanje ograda prije ili tokom pomlađivanja

Održavanje I uklanjanje ograda

Zaštita od štetne faune te štetočinja bilja

Postavljanje otrovnih meka za glodavce

Služba opažanja biljnih bolesti štetnika

Čuvanje šuma

PROSJECANJE I ODRŽAVANJE PROSJEKA I ODRŽAVANJE IZVORA

Napomena:

Evidencija se vodi prema člancima 21., 49., 59. i 64. pravilnika po
gospodarskim jedinicama i oblicima vlasništva u podnaslovu. Za svaku gospodarsku
jedinicu i oblik vlasništva iz osnove odnosno programa upisuju se ukupno
utvrdeni radovi. U nastavku se po godinama evidentira njihovo izvršenje
u tri reda. U gornjem se upisuju izvršenja koja šu predviđena, u drugi
red upisuju se višekratni zahvati, a u treći red nepredviđeni radovi.

Obrazac O-12

Obrazac ŠGO-17

EVIDENCIJA IZVRŠENJA RADOVA PROŠIRENE BIOLOŠKE REPRODUKCIJE ŠUMA

Godina

Rekonstrukcija I konverzija, pošumljavanje neobraslog šumskog zemljišta,
podizanje plantaža brzorastućih vrsta drveća

Pripremni radovi

Na tlu

Na sastojini

Sadnja I sjetva šumskog bilja I sjemenja

Biljke

Pošumljavanje

Popunjavanje

Sjeme

Pošumljavanje

Popunjavanje

Radovi do 1/5 ophodnje

Na njezi sastojina

Na zaštiti sastojina

Na zaštiti od požara

Sanacija I obnova oštećenja usljed požara, sušenja I propadanja

Uređenje donje etaže u cilju očuvanja tla

Izgradnja prometnica koje služe za ostvarivanje PBR

Otkup šuma I šumskog tla u svrhu PBR

Napomena:

Evidencija se vodi prema člancima 22., 49., 59. i 64. pravilnika po
gospodarskim jedinicarkka i oblicima vlasništva, u podnaslovu. Za svaku
gospodarsku jedinicu i oblik vlasništva iz osnove unose se ukupno utvrđeni
(planirani) radovi. U nastavku se po godinama evidentira njihovo izvršenje
u tri reda. U gornjem redu upisuju se izvršenja koja su predviđena osnovom
odnosno programom, u drui red upisuju se izvršenja višekratnih zahvata,
a u treći red izvršeina nepredviđenih radova.

Obrazac O-1

Naziv

Odjel

Odsjek

K.O. k.č.br.

POVRŠINA ŠUMA I ŠUMSKIH TALA

Obraslo

Neobraslo

proizvodno

neproizvodno

Neplodno

Ukupno

Napomena:

Podaci se upisuju prema člancima 2., 52. i 56. pravilnika, a površine
se iskazuju u hektarima u dvije decimale. Oblici vlašništva se upisuju
u podnaslovu.

Obrazac O-2

Šumski predjel\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Odjel, odsjek \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Bonitet\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Ekspozicija\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Uređajni razred\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

EGT\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Površina\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Obrast\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Nagib\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Ophodnja\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Starost\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Sklop\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Nadm. visina \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Opis stajališta i sastojine

(Razvedenost zemljišta I tip tla , mrtvi I živi pokrov, naziv fitocenoze
I vrsta drveća, stanje sastojina glede kakvoće, rasporeda stabala, grupe
stabala , vertikalnog rasporeda, zdravstvenog stanja , općeg utiska itd.)

Način utvrđivanja podatka \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Vrste drveća

Tarifa

Temeljnica m2/ha

Sred.ploš.stab. d-cm

Sred.sastoj.visina h-m

Drvna zaliha

m3/ha

m3 u odsjeku

smjesa %

Godišnji tečajni pripust

m3/ha

m3 u odsjeku

%

Ukupno

Deblj. stupanj

broj stabala po vrstama drveća za 1 ha

Ukupno

Smjernice gospodarenja I odrčavanje etata

Obrazac O-2

Deset godišnji etat, šumskouzgojni I drugi radovi-zaduženje

Etat za slijedeće polurazdoblje ovog razdoblja I za slijedeće razdoblje

Vrste drveća

ETAT ZA I/1

1 ha

m3

Intenzitet sječa %

ETAT ZA I/2

ETAT ZA II

Šumskouzgojni I drugi obvezni radovi:

Provedeni šumskouzgojni radovi, zaštita šuma I užita drvna zaliha

1

2

3

4

Upisati: - Užita drvna zaliha

Kolona 1 - Godina i vrst prihoda

Kolona 2 - Vrste drveća

Kolone 3-4 - Uata drvna zaliha

- Provedeni šum. uzg. radovi I zaštita šuma

Kolona 1 - Godina

Kolone 2-3 Vrsta rada I materijala te šumski materijal s prevenijencijom

Kolona 4 - Jedinica mjere I količIna

šumshi sadni materijal s provenijencijom

Kolona 4 - Jedinica mjere i količna

Obrazac O-3

Šumski predjel\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Odjel, odsjek \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Bonitet\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Ekspozicija\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Uređajni razred\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

EGT\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Površina\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Obrast\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Nagib\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Ophodnja\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Starost\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Sklop\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Nadm. visina \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Opis staništa I sastojine :

(Razvedenost zemljišta I tip tla , mrtvi I živi pokrov, naziv fitocenoze
I vrsta drveća, stanje sastojina glede kakvoće, rasporeda stabala, grupe
stabala , vertikalnog rasporeda, zdravstvenog stanja , općeg utiska itd.)

Način Utvrđivanja podataka: \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Vrsta drVeća

Tarifa

Temeljnica m2/ha

Sred.ploš.stab.d-cm

Vis.domin.stab.h-m

Crvna zaliha

10-30 cm

m3/ha

Ukupno m3

31-50 cm

m3/ha

Ukupno m3

iznad 51 cm

m3/ha

Ukupno m3

Ukupno

m3/ha

Ukupno m3

Omjer smjese po drvnoj zalihi %

Godišnji tečajni pripust

10-30 cm

m3/ha

Ukupno m3

31-50 cm

m3/ha

Ukupno m3

iznad 51 cm

m3/ha

Ukupno m3

Ukupno

m3/ha

m3 u odsjeku

%

Ukupno

Ukupno

Deblj. stupanj

Broj stabala po vrstama drveća za 1 ha

Ukupno

Ukupno

Obrazac O-3

Deset godišnji etat, šumskouzgojni I drugi radovi-zaduženje

Etat za slijedeće polurazdoblje ovog razdoblja I za slijedeće razdoblje

Vrste drveća

ETAT ZA I/1

10-30 ca

1 ha

(

31-50 cm

1 ha

(

iznad 51 cm

1 ha

(

Ukupno

1 ha

(

m3

Intenzitet sječa %

ETAT ZA I/2

ETAT ZA II

Šumskouzgojni I drugi obvezni radovi:

Provedeni šumskouzgojni radovi, zaštita šuma I užita drvna zaliha

1

2

3

4

5

6

1

2

3

4

5

6

Upisati :

- Užita drvna zaliha

Kolina 1 - Godina i vrsta prihoda

Kolona 2 - Vrste drveća

Kolone 3-6 Užita drvna zaliha po službenoj deblj.strukt i ukupno

-Provedeni šum.uzg. radovi i zaštita

Kolona 1 -Godina

Kolone 2-5 Vrsta rada i materijala te šumski sadni materijal s provencijom

Kolona 6 - Jedinica mejde te količina

Obrazac O-13

UTVRĐENI ŠŠUMSKOUZGOJNI RADOVI

Uređajni razred

Vrsta rada

Površina ha

Materijal Vrsta

Jed. mj. Količina

1

2

3

4

5

Napomena:

Podaci se unose prema člancinla 21., 22. i 59. pravilnika. Vrste radova
upisuju se prema obrascima ŠGO-16 i ŠGO-17, po uređajnim razredima i ukupno
s popisom pripadajućih odjela odnosno odsjeka.

Obrazac O-14

UTVRĐENI RADOVI ZAŠTITE ŠUMA

Uređajni razred

Vrsta rada

Površina ha

Materijal Vrsta

Jed. mj. Količina

1

2

3

4

5

Napomena:

Podaci se unose prema člancima 21., 22. i 59. pravilnika: Vrste radova
uplsuju se prema obrascu ŠGO-16, po uredzijnim razredlma i ukupno s popisom
pripadajućih odjela odnosno odsjeka.

Obrazac O-15

KAT. OPĆINA:

K.č.br.

Površina ha

Odjel

Odsjek

Posjednik

Naziv

Broj posj. lista

Vlasnik

Naziv

Br. ZKL

1

2

3

4

5

6

7

8

Napomena:

Podaci se upisuju prema člancima 52. i 56. pravilnika a čestice po katastarskim
općinama prema rastućim brojevima katastarskih čestica s pripadajućom površinom,
vlasnikom odnosno posjednikom za svaku česticu, prema tablici. Naziv katastarske
općine piše se u naslovu.

Obrazac O-16

Odjel odsjek

OPĆEKORISNE FUNKCIJE ŠUMA

Zaštita zemljišta, prometnica I drugih objekata od erozije, bujica I
poplava

Utjecaj na vodni režim I hidroenergetski sustav

Utjecaj na plodnost zemljišta I poljoprivrednu proizvodnju

Opterećenost posjetiteljima

Zaštita I unpređivanje čovjekove okoline

Utjecaj na klimu, stavaranje kiika I pričišćavanje atmosfere

Utjecaj na ljepotu krajolika

Stvaranje povoljnih uvjeta za liječenje I oporavak I reakciju

Razvitak turizma I lovstva

Obrana domovine

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

Napomena: Podaci se upisuju prcnta člancima 19., 54. i 55. pravilnika

Pravilnik, NN 52/1994-948
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)