## Statut Samoupravne interesne zajednice mirovinskog i invalidskog osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja i prijevoznika Hrvatske (pročišćeni tekst)

### NN 17/1990 (28.4.1990.), Statut Samoupravne interesne zajednice mirovinskog i invalidskog osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja i prijevoznika Hrvatske (pročišćeni tekst)

# SAMOUPRAVNA INTERESNA ZAJEDNICA MIROVINSKOG I INVALIDSKOG OSIGURANJA SAMOSTALNIH ZANATLIJA, UGOSTITELJA I PRIJEVOZNIKA HRVATSKE

Na temelju člana 112. Odluke o izmjenama i dopunama Statuta Samoupravne
interesne zajednice mirovinskog i invalidskog osiguranja samostalnih zanatlija,
ugostitelja i prijevoznika Hrvatske ("Narodne novine", br. 2/90),
Izvršni odbor Skupštine Samoupravne interesne zajednice mirovinskog i invalidskog
osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja i prijevoznika Hrvatske,
na sjednici održanoj dana 29. ožujka 1990. godine, utvrdio je pročišćeni
tekst Statuta Samoupravne interesne zajednice mirovinskog i invalidskog
osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja i prijevoznika Hrvatske.

Pročišćeni tekst obuhvaća Statut Samoupravne interesne zajednice mirovinskog
i invalidskog osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja i prijevoznika
Hrvatske ("Narodne novine", br. 43/83), te njegovu izmjenu i
dopunu objavljenu u "Narodnim novinama" br. 2/90 u kojoj je naznačeno
vrijeme stupanja na snagu.

Klasa : 503-19-20-1011

Broj: 339-22-01-90-1011

Zagreb, 29. ožujka 1990.

Predsjednik Izvršnog odbora Skupštine Samoupravne interesne
zajednice mirovinskog i invalidskog osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja
i prijevoznika Hrvatske

**Mato Travarević, v. r.**

---

## STATUT

### Samoupravne interesne zajednice mirovinskog i invalidskog osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja i prijevoznika Hrvatske (pročišćeni tekst)

PRVI DIO

OSNOVNE ODREDBE

Član 1.

Samoupravna interesna zajednica mirovinskog i invalidskog osiguranja
samostalnih zanatlija, ugostitelja i prijevoznika Hrvatske (u daljnjem
tekstu: Zajednica) jest samoupravna interesna zajednica samostalnih zanatlija.
samostalnih ugostitelja i prijevoznika Hrvatske, i osoba koje u svojim
trgovačkim radnjama obavljaju promet robe na malo prema posebnim propisima,
kao i drugih osoba koje samostalno obavljaju djelatnost osobnim radom sredstvima
rada u vlasništvu građana prema posebnim propisima, ako im je obavljanje
te djelatnosti jedino ili glavno zanimanje (u daljnjem tekstu: osiguranici),
kao i korisnika mirovina u kojoj oni, na temelju svojih doprinosa i načela
solidarnosti i uzajamnosti obavezno osiguravaju sebi prava za slučaj starosti,
invalidnosti i tjelesnog oštećenja, a članovima svoje porodice - prava
za slučaj svoje smrti te druga prava utvrđena zakonom i ovim statutom.

Član 2.

(1) Zajednica je pravna osoba.

(2) Sjedište Zajednice je u Zagrebu.

(3) Zajednica ima pečat, žig i štambilju koji sadržavaju naziv i sjedište
Zajednice: "Samoupravna interesna zajednica mirovinskog i invalidskog
osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja i prijevoznika Hrvatske -
Zagreb".

Član 3.

Zajednicom upravljaju osiguranici i korisnici mirovine ostvarene u Zajednici
neposredno, preko svojih delegacija, konferencija delegacija i posredstvom
delegata delegiranih u samoupravne organe Zajednice.

Član 4.

(1) Zajednica se organizira i provodi mirovinsko i invalidsko osiguranje
na temelju ovoga statuta i drugih samoupravnih općih akata Zajednice, u
skladu sa zakonskim propisima, samoupravnim sporazumima, društvenim dogovorima
i drugim propisima.

(2) Rad Zajednice je javan.

Član 5.

Prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja ostvaruju osobe osigurane
u Zajednici na način i pod uvjetima koji su utvrđeni zakonom, ovim statutom,
samoupravnim sporazumom, društvenim dogovorom i drugim općim aktom Zajednice.

Član 6.

(1) Pitanja u vezi sa stjecanjem, određivanjem i korištenjem prava iz
mirovinskog i invalidskog osiguranja, koja nisu utvrđena zakonom, osiguranici
i korisnici mirovine uređuju samostalno u Zajednici u skladu s društvenim
dogovorom odnosno samoupravnim sporazumom, na način određen ovim statutom.

(2) Prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja određuju se u skladu
s ulaganjima za to osiguranje i s drugim mjerilima koja su utvrđena zakonom
i ovim statutom, a u slučajevima invalidnosti, tjelesnog oštećenja i smrti
osiguranika - i u ovisnosti o uzroku osiguranog slučaja.

Član 7.

U Zajednici se na temelju planova i programa razvoja utvrđuje opseg
sredstava potrebnih za ostvarivanje prava iz mirovinskog i invalidskog
osiguranja. Tako utvrđena sredstva udružuju se u Zajednici putem samoupravnih
sporazuma i na drugi način određen zakonom, ovim statutom i drugim samoupravnim
općim aktom Zajednice.

Član 8.

(1) U Zajednici se osiguravaju slijedeća prava:

1) pravo na starosnu mirovinu;

2) pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju i na odgovarajuće novčane
naknade u vezi s prekvalifikacijom ili dokvalifikacijom;

3) pravo na invalidsku mirovinu;

4) pravo na porodičnu mirovinu;

5) pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje nastalo tokom osiguranja;

6) pravo na doplatak za pomoć i njegu druge osobe;

7) pravo na zaštitni dodatak;

8) pravo na otpremninu i pravo na novčanu naknadu bračnom drugu koji
poslije smrti osiguranika nije stekao pravo na porodičnu mirovinu;

9) pravo djece ometene u psihičkom ili fizičkom razvoju na osposobljavanje
za samostalan život i rad i pravo na odgovarajuće novčane naknade;

10) pravo na naknadu putnih troškova u vezi s ostvarivanjem osiguranih
prava;

11) pravo na jednokratnu godišnju novčanu pomoć korisnicima mirovine
i naknade osobnog dohotka u vezi s pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju.

Član 9.

Mirovine i druga novčana primanja na temelju stečenih prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja obavezno se usklađuju s kretanjem nominalnih osobnih
dohodaka svih radnika u Republici - u slučajevima, prema načelima i način,
koji su utvrđeni društvenim dogovorom zakonom i ovim statutom.

Član 10.

(1) Prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja stečena prema odredbama
zakona i ovoga statuta mogu prestati, a korištenje tim pravima može se
ograničiti samo i slučajevima određenim zakonom i ovim statutom.

(2) Sudska zaštita osiguranih osoba u ostvarivanju prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja osigurava se i zakonom utvrđenom postupku.

Član 11.

Statut, samoupravni sporazumi i drugi samoupravni opći akti Zajednice,
kojima se uređuju prava i obveze provedbi mirovinskog i invalidskog osiguranja
kao i ostvarivanje prava iz tog osiguranja, objavljuju se u "Narodnim
novinama", a statut, samoupravni sporazumi i drugi samoupravni opći
akti Zajednice kojima se ne uređuju prava obveze osiguranika i drugih pravnih
osoba, objavljuju se "Zanatskom listu".

DRUGI DIO

OSIGURANE OSOBE

1. Osiguranici

Član 12.

Osiguranikom obavezno osiguranim prema zakonu ovom statutu smatra se:

1) samostalni zanatlija, osoba koja obavlja privrednu djelatnost sličnu
zanatskoj djelatnosti, samostalni ugostitelj i samostalni prijevoznik,
koji na temelju zakona samostalno osobnim radom sredstvima u vlasništvu
građana obavlja jednu od tih djelatnosti i upisan je u registar odnosne
djelatnosti:

2) osoba koja samostalno u svojoj trgovačkoj radnji obavlja promet robe
na malo prema posebnim propisima i upisana je u odnosni registar;

3) druga osoba koja samostalno obavlja djelatnost osobnim radom sredstvima
u vlasništvu građana prema posebnim propisima, ako joj je obavljanje te
djelatnosti jedino ili glavno zanimanje.

Član 13.

Osiguranikom se smatra i osoba koja obavlja domaću radinost na temelju
prijave organu općinske uprave nadležnom za poslove zanatstva, a nije osigurana
prema drugom temelju.

Član 14.

(1) Pravo na osiguranje ostvaruju osobe iz člana 12. ovoga statuta priznanjem
svojstva osiguranika.

(2) Svojstvo osiguranika stječe se danom upisa u registar odnosne djelatnosti,
odnosno danom početka obavljanja djelatnosti, a prestaje danom brisanja
iz tog registra.

(3) Pravo na osiguranje prestaje i za vrijeme privremene obustave poslovanja
djelatnosti na temelju koje je osiguranik osiguran, u zakonom određenim
slučajevima.

(4) Pravo na osiguranje ne prestaje ako je privremena obustava djelatnosti
nastala zbog spriječenosti za rad u smislu propisa o zdravstvenoj zaštiti
i zdravstvenom osiguranju te u slučajevima kad osiguranik za vrijeme privremene
obustave djelatnosti nastavi redovito uplaćivati doprinos za mirovinsko
i invalidsko osiguranje.

(5) Korisnici mirovine, kada ponovno počnu obavljati samostalnu djelatnost
prema kojoj su u smislu odredaba ovoga statuta obavezni na osiguranje,
ponovo stječu svojstvo osiguranika.

2. Članovi porodice osiguranika

Član 15.

(1) U slučaju smrti osiguranika osigurani su članovi njegove porodice
i to:

1) bračni drug;

2) djeca (rođena u braku ili izvan braka ili usvojena, pastorčad koju
je osiguranik sam ili zajedno s bračnim drugom uzdržavao, te unučad koju
je osiguranik uzdržavao;

- ako su bez oba roditelja ili imaju jednog ili oba roditelja, a oni
su potpuno i trajno nesposobni za rad);

3) roditelji (otac i majka, očuh i maćeha, usvojitelj i usvojiteljica
osiguranika), koje je osiguranik uzdržavao;

4) djeca bez roditelja (braća i sestre i druga djeca koju je osiguranik
uzeo na uzdržavanje ako su bez oba roditelja ili ako imaju jednog ili oba
roditelja koji su potpuno i trajno nesposobni za rad).

(2) Kao osiguranik u smislu stava 1. ovoga člana smatra se i korisnik
starosne ili invalidske mirovine te korisnik novčane naknade u vezi s pravom
na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju prema odredbama ovoga statuta.

(3) Kada se za stjecanje prava na porodičnu mirovinu traži da je osiguranik
uzdržavao člana porodice, tada je potrebno:

1) da vlastiti prihodi odnosnog člana porodice nisu dovoljni za njegovo
uzdržavanje;

2) da je osiguranik do svoje smrti uzdržavao odnosnog člana porodice,
živeći s njim u zajedničkom domaćinstvu, ili da mu je osiguravao sredstva
za uzdržavanje - ako je član porodice živio izvan njegova domaćinstva.

(4) Zajednica određuje samoupravnim općim aktom uvjete pod kojima se
smatra da je osiguranik uzdržavao člana porodice te uvjete prestanka prava
na porodičnu mirovinu zbog nastale promjene u imovnom stanju odnosno prihodima
koji su bili jedan od uvjeta za stjecanje prava na porodičnu mirovinu.

Član 16.

Djeca ometena u psihičkom ili fizičkom razvoju koja se mogu osposobiti
za samostalan život i rad osigurana su i to :

1) djeca osiguranika iz člana 12. i 13. ovoga statuta;

2) djeca invalida rada - korisnika naknade osobnog dohotka u vezi s
pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju;

3) djeca korisnika starosne ili invalidske mirovine te djeca - korisnici
porodične mirovine.

TREĆI DIO

STJECANJE I UTVRĐIVANJE PRAVA

I. GLAVA

STAROSNA MIROVINA

1. Uvjeti za stjecanje prava

Član 17.

Pravo na starosnu mirovinu prema odredbama Zakona o mirovinskom i invalidskom
osiguranju (u daljenjem tekstu: Zakon), ima:

1) osiguranik - muškarac kada navrši 60 godina života, odnosno osiguranik
- žena kada navrši 55 godina života i najmanje 20 godina mirovinskog staža;

2) osiguranik koji nije navršio mirovinski staž od 20 godina - kada
navrši 65 godina života (muškarac), odnosno 60 godina života (žena) i najmanje
15 godina staža osiguranja;

3) osiguranik - muškarac kada navrši 40 godina, odnosno osiguranik -
žena, kada navrši 35 godina mirovinskog staža, bez obzira na godine života.

Član 18.

(1) Osiguranik može ostvariti pravo na starosnu mirovinu i prije navršetka
godina života iz člana 17. točke 1. ovoga statuta kada navrši najmanje
35 godina mirovinskog staža i 55 godina života (muškarac) odnosno 30 godina
mirovinskog staža i 50 godina života (žena) - (prijevremena starosna mirovina).

(2) Osiguraniku iz stava 1. ovoga člana svota mirovine određena prema
dužini mirovinskog staža u smislu člana 24. ovoga statuta smanjuje se za
1,33% za svaku godinu ranijeg odlaska u mirovinu prije navršetka godina
života propisnih za stjecanje prava na starosnu mirovinu prema članu 17.
točki 1. ovoga statuta.

(3) Smanjenje mirovine iz stava 2. ovoga člana vrši se do navršetka
godina života propisanih za stjecanje prava na starosnu mirovinu iz člana
17. točke 1. ovoga statuta.

Član 19.

Osiguranicima iz člana 34. Zakona, dobna granica propisana za stjecanje
starosne mirovine (član 32. Zakona) smanjuje se, ako Zakonom nije drugačije
određenu, i to:

1) po jednu godinu za svakih 6 godina provedenih u obavljanju poslova
na kojima se efektivno provedenih 12 mjeseci računa u staž osiguranja kao
14 mjeseci;

2) po jednu godinu za svakih 5 godina provedenih u obavljanju poslova
na kojima se efektivno provedenih 12 mjeseci računa u staž osiguranja kao
15 mjeseci;

3) po jednu godinu za svake 4 godine provedene u obavljanju poslova
na kojima se efektivno provedenih 12 mjeseci računa u staž osiguranja kao
16 mjeseci;

4) po jednu godinu za svake 3 godine provedene u obavljanju poslova
na kojima se efektivno provedenih 12 mjeseci računa u staž osiguranja kao
18 mjeseci.

2. Mirovinska osnovica za određivanje starosne mirovine

Član 20.

( 1 ) Prema odredbama Zakona, mirovinska osnovica od koje se određuje
starosna mirovina jest mjesečni prosjek osobnih dohodaka i osnovica osiguranja,
prema kojima je osiguranik bio osiguran u bilo kojih uzastopnih 10 godina
osiguranja, koje su za osiguranika najpovoljnije (u daljnjem tekstu: obračunsko
razdoblje).

(2) Kao godina osiguranja iz koje se uzimaju osobni dohoci i osnovice
osiguranja za utvrđivanje mirovinske osnovice (stav 1) uzima se kalendarska
godina u kojoj je osiguranik bio osiguran za najmanje 6 mjeseci staža osiguranja.

(3) Za utvrđivanje mirovinske osnovice uzimaju se osobni dohoci osnovice
osiguranja prema kojima su osiguranici osigurani od 1. siječnja 1966.

(4) Osiguranicima, koji nakon 1. siječnja 1966. nisu ostvarili osobni
dohodak i osnovice osiguranja najmanje za jednu godinu osiguranja, mirovina
se određuje od mirovinske osnovice koja se utvrđuje na temelju osnovice
osiguranja prema kojoj je osiguranik posljednji put bio osiguran. Ako osiguranik
nakon 1. siječnja 1966. nije bio u osiguranju u Zajednici, za mirovinsku
osnovicu uzima se osnovica osiguranja prema kojoj je bio osiguran u 1965.
godini.

(5) Izabrane više osnovice osiguranja, prema kojima je osiguranik bio
osiguran (član 150) uzimaju se u obzir za izračunavanje mirovinske osnovice
samo ako je osiguranik prema takvim osnovicama bio osiguran najmanje 60
mjeseci i ako je uplatio doprinos za mirovinsko i invalidsko osiguranje
prema tim osnovicama za najmanje 60 mjeseci.

(6) Ako doprinosi prema izabranim višim osnovicama osiguranja nisu u
cijelosti uplaćeni za svih 60 mjeseci staža osiguranja, za izračunavanje
mirovinske osnovice uzimaju se osnovice osiguranja prema kojima bi osiguranik
bio u spomenutom razdoblju osiguran na temelju visine osnovice za porez
iz osobnog dohotka, odnosno na temelju visine osnovice od koje se utvrđuje
porez za zajednicu općina i doprinosi samoupravnim interesnim zajednicama.

Član 21.

(1) Osobni dohoci i osnovice osiguranja iz proteklih godina osiguranja
valoriziraju se prema kretanju prosjeka nominalnih osobnih dohodaka svih
radnika zaposlenih na teritoriju Republike. Valorizacija osobnih dohodaka
i osnovica osiguranja iz proteklih godina obavlja se prema prosjeku osobnih
dohodaka u posljednjoj godini rada. Kao posljednja godina rada uzima se
posljednja kalendarska godina, u kojoj je osiguranik radio odnosno obavljao
samostalnu djelatnost i bio osiguran najmanje 6 mjeseci.

(2) Valorizacijski koeficijent utvrđuje Skupština Zajednice općim aktom
na početku svake kalendarske godine na temelju podataka republičke službe
za statistiku o kretanju prosjeka osobnih dohodaka svih radnika zaposlenih
u protekloj godini u Republici.

(3) Utvrđeni valorizacijski koeficijent primjenjuje se jedinstveno na
sve osobne dohotke i osnovice osiguranja, bez obzira na njihovu visinu.

(4) Mirovinska osnovica za određivanje mirovine izračunava se tako da
se mjesečnim odnosno prosječnim mjesečnim svotama osobnih dohodaka odnosno
osnovica osiguranja u posljednjoj godini rada pribrajaju preračunate mjesečne
odnosno prosječne mjesečne svote osobnih dohodaka odnosno osnovica osiguranja
iz proteklih godina i dobiveni zbroj podijeli s brojem godina osiguranja
koje su uračunate u obračunsko razdoblje za utvrđivanje mirovinske osnovice.
Tako dobivena svota jest mirovinska osnovica za određivanje visine mirovine
prema Zakonu i ovom statutu.

Član 22.

(1) Osiguranicima, koji su kao invalidi rada prije ostvarivanja prava
na mirovinu primali naknadu osobnog dohotka u Zajednici, za utvrđivanje
mirovinske osnovice uzima se osnovica od koje je određena ta naknada. Ta
osnovica preračunava se s valorizacijskim koeficijentom utvrđenim za godinu
iz koje su osnovice osiguranja uzete radi utvrđivanja osnovice za naknadu.

(2) Osobni dohoci i naknade po posebnim propisima uračunavaju se u mirovinsku
osnovicu i preračunavaju na način kako je to propisano samoupravnim općim
aktom Samoupravne interesne zajednice mirovinskog i invalidskog osiguranja
radnika Hrvatske.

Član 23.

Osiguraniku, koji je na dan od kojega mu pripada mirovina bio izvan
osiguranja, osobni dohoci i osnovice osiguranja preračunavaju se prema
razini osobnih dohodaka iz posljednje godine rada (član 37. Zakona). Mirovina
određena od tako utvrđene mirovinske osnovice povećava se za onoliko za
koliko su u razdoblju od posljednje godine rada do dana ostvarivanja prava
na mirovinu povećane mirovine radi njihova usklađivanja s ekonomskim kretanjima
odnosno s kretanjem nominalnih osobnih dohodaka.

3. Visina starosne mirovine

Član 24.

(1) Starosna mirovina određuje se u postotku od mirovinske osnovice
ovisno o dužini mirovinskog staža i iznosi

1) osiguraniku - muškarcu za 15 godina mirovinskog staža 35 posto od
mirovinske osnovice, a za svaku daljnju navršenu godinu staža povećava
se po 2 posto od mirovinske osnovice;

2) osiguraniku - ženi za 15 godina mirovinskog staža 40 posto od mirovinske
osnovice, za svaku daljnju navršenu godinu staža do navršenih 20 godina
staža povećava se po 3 posto, a za svaku navršenu godinu staža iznad 20
godi na staža po 2 posto od mirovinske osnovice.

(2) Postoci za pojedine godine navršenog mirovinskog staža (stav 1)
jesu:

```
______________________________________________________
za tjelesno oštećenje           stupanj         novčana naknada iznosi
        od                                      u postotku od osnovice
______________________________________________________
        100%                    1                       40%
        90%                     2                       36%
        80%                     3                       32%
        70%                     4                       28%
        60%                     5                       24%
        50%                     6                       20%
        40%                     7                       16%
        30%                     8                       12%
______________________________________________________
```

(3) Ako ukupni mirovinski staž sadrži 6 ili više, a manje od 12 mjeseci
iznad navršenih punih godina mirovinskog staža, postotak iz stava 2. ovoga
člana povećava se još za 1,5 posto osiguraniku - ženi za ukupni mirovinski
staž ispod 20 godina, a za 1 posto osiguraniku - muškarcu bez obzira na
dužinu mirovinskog staža i osiguraniku - ženi za ukupni mirovinski staž
iznad 20 godina.

(4) Starosna mirovina određena prema st. 2. i 3. ovoga člana može iznositi
najviše 85 posto od mirovinske osnovice.

II. GLAVA

PRAVA PO OSNOVI INVALIDNOSTI

Član 25.

(1) Invalidnost postoji kada kod osiguranika zbog trajnih promjena u
zdravstvenom stanju prouzročenih povredom na radu, profesionalnom bolešću,
povredom izvan rada i bolešću, koje se ne mogu ukloniti liječenjem ili
mjerama medicinske rehabilitacije, nastane smanjenje ili gubitak radne
sposobnosti za obavljanje poslova djelatnosti po osnovi koje je osiguran.

(2) Smanjenje radne sposobnosti postoji kada osiguranik s normalnim
radnim naporom, koji ne ugrožava njegovo zdravstveno stanje ne može više
raditi puno radno vrijeme na poslovima djelatnosti prema kojoj se u smislu
stava 1. ovoga člana ocjenjuje invalidnost.

(3) Preostala radna sposobnost postoji kada osiguranik, kod kojega je
utvrđeno smanjenje radne sposobnosti, može raditi najmanje polovicu punog
radnog vremena na poslovima djetatnosti što ju je obavljao prije nastanka
invalidnosti, ili može raditi puno radno vrijeme na drugim poslovima koji
odgovaraju njegovoj stručnoj spremi odnosno radnoj sposobnosti stečenoj
radom, sa ili bez prekvalifikacije ili dokvalifikacije.

(4) Gubitak je radne sposobnosti kada kod osiguranika ne postoji preostala
radna sposobnost.

Član 26.

(1) Povredom na radu smatra se svaka povreda osiguranika prouzročena
neposrednim i kratkotrajnim mehaničkim, fizikalnim ili kemijskim djelovanjem
te povreda prouzročena naglim promjenama položaja tijela, iznenadnim opterećenjem
tijela ili drugim iznenadnim promjenama fiziološkog stanja organizma, ako
je takva povreda uzročno vezana s obavljanjem rada na poslu odnosno djelatnosti
na temelju kojih povrijeđena osoba ima svojstvo osiguranika u smislu ovoga
statuta.

(2) Povredom na radu smatra se i bolest osiguranika što je nastala neposredno
i isključivo kao posljedica nekoga nesretnog slučaja ili više sile za vrijeme
obavljanja ili u vezi s obavljanjem djelatnosti na temelju koje oboljela
osoba ima svojstvo osiguranika u smislu ovoga statuta.

(3) Povredom na radu smatra se i povreda prouzročena na način naveden
u stavu 1. ovoga člana, koju osiguranik pretrpi na redovitom putu od stana
do mjesta rada i obratno te na putu koji je potreban radi obavljanja službenih
zadataka.

Član 27.

(1) Kao povreda na radu smatra se i povreda prouzročena na način naveden
u članu 26. st. 1. i 2. ovoga statuta, koju osiguranik odnosno invalid
rada pretrpi u vezi s korištenjem prava na zdravstvenu zaštitu prema propisima
o zdravstvenom osiguranju te prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju,
i to:

1) na putu od stana odnosno od mjesta gdje obavlja djelatnost do mjesta
gdje se obavlja liječnički pregled, ili na povratku te za vrijeme boravka
u mjestu gdje se obavlja pregled, ako je pozvan ili upućen na pregled,
ili ako se bez poziva, odnosno uputa, koristi hitnom liječničkom pomoći;

2) na putu od stana ili mjesta gdje se obavlja djelatnost do organizacije
udruženog rada zdravstva u koju je upućen na liječenje, ili na povratku,
te za vrijeme boravka u organizaciji udruženog rada zdravstva radi liječenja,
razumijevajući pod liječenjem i medicinsku rehabilitaciju;

3) na putu od stana odnosno od mjesta obavljanja djelatnosti do mjesta
pregleda ili liječenja, ili na povratku, kada je određen da prati bolesnika
na liječnički pregled ili liječenje te za vrijeme boravka u mjestu pregleda
ili liječenja, ako povreda nastane u neposrednoj vezi s obavljanjem dužnosti
pratioca;

4) na putu od stana odnosno mjesta obavljanja djelatnosti, ili od mjesta
gdje se obavlja pregled ili liječenje, do organizacije gdje nabavlja proteze
ili druge ortopedske pomoćne sprave, ili na povratku te za vrijeme boravka
u toj organizaciji.

(2) Ne smatra se povredom na radu u smislu stava 1. ovoga člana povreda
koje nastane kao posljedica liječenja, odnosno primjene određenih sredstava
liječenja ili metoda liječenja.

(3) Povreda koju pretrpe osiguranici odnosno invalidi rada u vezi s
korištenjem prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, smatra se povredom
na radu ako nastane:

1) na putu od stana do mjesta određenog za prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju,
ili na povratku;

2) za vrijeme boravka u organizaciji ili kod poslodavca kod kojega se
obavlja prekvalifikacija ili dokvalifikacija.

Član 28.

(1) Kao povreda na radu smatra se i povreda koju osiguranici iz čl.
12. i 13. ovoga statuta pretrpe u okolnostima iz čl. 26. do 28. zakona
na način naveden u članu 26. ovoga statuta te povreda, koju na isti način
pretrpe:

1) sudjelujući u izborima predstavničkih tijela;

2) obavljajući dužnosti i zadatke u svojstvu delegata osiguranika u
Zajednici i u Samoupravnoj interesnoj zajednici zdravstva i zdravstvenog
osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja i prijevoznika Hrvatske;

3) obavljajući dužnosti i zadatke u svojstvu izabrane osobe u društvenim
organizacijama;

4) odazivajući se na poziv u vezi s obvezama prema propisima o općenarodnoj
obrani i društvenoj samozaštiti;

5) sudjelujući u svojstvu suca - porotnika, svjedoka, vještaka ili tumača
u postupku koji se vodi u sudu ili drugom državnom organu te u postupku
za ostvarivanje prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja koji se vodi
u Zajednici;

6) sudjelujući u sportskim i stručno-proizvodnim natjecanjima koja organiziraju
organizacije samostalnih djelatnosti:

7) obavljajući dužnosti u svojstvu izabranog ili delegiranog člana u
društveno-političkim organizacijama i njihovim forumima.

(2) Povredom na radu smatra se i povreda koju osiguranici iz stava 1.
ovoga člana pretrpe u okolnostima i na način iz istog stava i iz člana
26. ovoga statuta i nakon prestanka svojstva na temelju kojega su bili
osigurani, ako povreda nastane za vrijeme:

1) dok primaju naknadu osobnog dohotka prema propisima o zdravstvenom
osiguranju;

2) dok primaju naknadu osobnog dohotka u vezi s korištenjem prava na
prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju prema odredbama ovoga statuta;

3) dok se nalaze na vojnoj vježbi ili na odsluženju vojnog roka u Jugoslavenskoj
narodnoj armiji u koju su stupili u roku od 30 dana nakon prestanka svojstva
osiguranika.

(3) U slučajevima iz st. 1. i 2. ovoga člana, osiguranici stječu prava
određena ovim statutom kao da su pretrpjeli povredu na svojem redovitom
radu, na temelju kojega su osigurani ili su bili osigurani.

Član 29.

(1) Profesionalne bolesti su određene bolesti prouzročene dužim neposrednim
utjecajem procesa rada i uvjeta rada u određenim djelatnostima na temelju
kojih oboljela osoba ima svojstvo osiguranika prema ovome statutu.

(2) Prema članu 47. stavu 2. Zakona, profesionalne bolesti i poslovi
odnosno radovi na kojima se one pojavljuju i uvjete pod kojima se smatraju
profesionalnim bolestima, utvrđuje Zajednica samoupravnim općim aktom po
prethodno pribavljenom mišljenju odgovarajućih stručnih i znanstvenih organizacija.

Član 30.

Invalid rada je osiguranik koji je na temelju invalidnosti stekao pravo
na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju prema preostaloj radnoj sposobnosti
ili pravo na invalidsku mirovinu. Invalid rada je i osoba koja ima pravo
na doplatak za pomoć i njegu za vrijeme obavljanja djelatnosti na temelju
koje je osiguran.

Član 31.

Osiguraniku kod kojega je nastala invalidnost, ovisno o preostaloj radnoj
sposobnosti i ovisno o godinama života, pripada pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju ili pravo na invalidsku mirovinu.

III. GLAVA

PREKVALIFIKACIJA ILI DOKVALIFIKACIJA

1. Uvjeti za stjecanje prava

Član 32.

Osiguranik kod kojega postoji preostala radna sposobnost nakon nastanka
invalidnosti i koji s obzirom na odredene godine života može raditi na
drugom odgovarajućem poslu, stječe - ako je to potrebno - pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju i pravo na odgovarajuću novčanu naknadu, pod uvjetima
određenim ovim statutom.

Član 33.

Pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju imaju osiguranici kod
kojih nastane invalidnost prije navršene 50. godine (muškarci) odnosno
45. godine života (žene), ako se, s obzirom na preostalu radnu sposobnost,
mogu osposobiti za obavljanje druge odgovarajuće samostalne djelatnosti,
odnosno za rad na drugom odgovarajućem poslu s punim radnim vremenom.

Član 34.

(1) Osiguranici iz člana 12. ovoga statuta, kod kojih je invalidnost
nastala zbog bolesti ili povrede izvan posla, stječu pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju ako im navršeni mirovinski staž pokriva najmanje jednu
četvrtinu radnog vijeka.

(2) Iznimno od odredaba stava 1. ovoga člana, pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju stječe osiguranik:

1) kod kojega je invalidnost nastala prije navršene 21 godine života,
ako je prije nastanka invalidnosti navršio staž osiguranja od najmanje
8 mjeseci;

2) kod kojega je invalidnost nastala poslije navršene 21. godine života,
a prije 30. godine života, ako je do dana nastanka invalidnosti navršio
staž osiguranja od najmanje jedne godine.

(3) Osiguranici iz st. 1. i 2. ovoga člana, kod kojih je invalidnost
prouzročena povredom na radu ili profesionalnom bolešću, pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju stječu bez obzira na dužinu mirovinskog staža navršenog
do dana nastanka invalidnosti.

Član 35.

(1) Kao radni vijek, u smislu člana 34. stava 1. ovoga statuta, uzima
se broj punih godina od dana kada je osiguranik navršio 20 godina života
do dana nastanka invalidnosti.

(2) Osiguraniku koji je nakon navršene 20. godine života bio na odsluženju
vojnog roka u Jugoslavenskoj narodnoj armiji, to vrijeme uzima se u obzir
za utvrđivanje radnog vijeka tako da mu se radni vijek skraćuje za onoliko
vremena koliko je proveo na odsluženju vojnog roka.

2. Naknada osobnog dohotka u vezi sa prekvalifikacijom ili dokvalifikacijom

Član 36.

(1) Osiguranici koji su stekli pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju,
imaju pravo na naknadu osobnog dohotka od dana stjecanja prava na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju do dana upućivanja na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju
te za vrijeme prekvalifikacije ili dokvalifikacije, na koju su upućeni.

(2) Osnovica za naknadu osobnog dohotka jest prosjek osnovica osiguranja
prema kojima je osiguranik bio osiguran u prethodnoj godini prije godine
u kojoj je nastala invalidnost. Ako osiguranik u prethodnoj godini nije
bio osiguran, kao osnovica za naknadu osobnog dohotka uzima se osnovica
osiguranja prema kojoj je osiguran u času nastanka invalidnosti.

(3) Naknada osobnog dohotka isplaćuje se od prvog dana poslije brisanja
obavljanja samostalne djelatnosti iz registra odnosno evidencije odnosnih
djelatnosti kod nadležnog organa općine.

Član 37.

(1) Osiguranicima iz čl. 12. i 13. ovoga statuta, kod kojih je invalidnnst
prouzročena povredom na radu ili profesionalnom bolešću, pripada naknada
osobnog dnhotka u visini 100 posto od osnovice.

(2) Osiguranicima iz stava 1. ovoga člana, kod kojih je invalidnost
prouzročena bolešću ili povredom izvan rada, pripada naknada osobnog dohotka
od dana stjecanja prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju do dana
upućivanja na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju u visini 90 posto od
osnovice, a za vrijeme prekvalifikacije ili dokvalifikacije - u visini
100 posto od osnovice.

(3) Osiguranicima iz st. 1. i 2. ovoga člana pripada naknada osobnog
dohotka u visini 100 posto od osnovice za vrijeme prilagođavanja za rad
na poslu na koji su upućeni nakon završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije.

Član 38.

(1) Naknada osobnog dohotka, na koju osiguranik ima pravo do početka
prekvalifikacije ili dokvalifikacije, pripada od dana nastanka invalidnosti
do dana kada je osiguraniku dostavljeno rješenje o upućivanju na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju. Od toga dana pa do početka prekvalifikacije ili dokvalifikacije
naknada pripada ako je osiguranik počeo prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju
u roku određenom u rješenju o upućivanju na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju.

(2) Pravo na naknadu osobnog dohotka pripada osiguraniku i za vrijeme
naknadnog liječenja odnosno medicinske rehabilitacije na koju je upućen
tokom korištenja prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju te za vrijeme
dok je privremeno spriječen da se koristi pravom na prekvalifikaciju ili
dokvalifikaciju zbog bolesti i drugih uzroka, zbog kojih bi mu prema propisima
o zdravstvenom osiguranju pripadalo pravo na naknadu osobnog dohotka.

Član 39.

Osiguranik koji je stekao pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju
gubi to pravo ako se njime ne koristi u određenom roku, a nije u tome spriječen
razlozima koji su

izvan njegove volje i to:

1) ako ne stupi na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju u roku od mjesec
dana kada mu je dostavljeno rješenje o upućivanju;

2) ako u toku trajanja prekvalifikacije ili dokvalifikacije prekine
prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, ili ako ne izvršava dužnosti vezane
uz prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju.

Član 40.

Osiguranici koji su stekli pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju
pa po svojoj volji korištenje tim pravom nisu počeli u roku mjesec dana
kada im je dostavljeno rješenje o upućivanju na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju,
ili su započeli prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju pa je po svojoj volji
prekinuli, ne mogu na temelju iste invalidnosti ponovo steći pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju i pravo na naknadu osobnog dohotka u vezi s tim pravom.

Član 41.

(1) Kada se prekvalifikacija ili dokvalifikacija obavlja izvan mjesta
prebivališta invalida rada, a za korištenje prekvalifikacijom ili dokvalifikacijom
ne može se osigurati stalni prijevoz od mjesta stanovanja do mjesta gdje
se obavlja prekvalifikacija ili dokvalifikacija, invalidu se usigurava,
na teret Zajednice, smještaj i prehrana za vrijeme prekvalifikacije ili
dokvalifikacije u drugom mjestu.

(2) Ako se invalidu iz stava 1. ovoga člana ne može osigurati besplatan
smještaj i prehrana za vrljeme prekvalifikacije ili dokvalifikacije u drugom
mjestu, isplaćuje se, osim naknade osobnog dohotka iz člana 37. ovog statuta,
još i naknada za troškove smještaja i prehrane .Visinu te naknade određuje
Skupština Zajednice posebnim općim aktom.

Član 42.

(1) Invalidu rada pripada naknada osobnog dohotka od dana završetka
prekvalifikacije ili dokvalifikacije do dana stupanja na posao, na koji
je korisnik prava upućen, odnosno do dana s kojim se korisnik sam zaposlio.

(2) Korisniku iz stava 1. ovoga člana, kojemu neovisno o njegovoj volji
prestane zaposlenje, pripada naknada osobnog dohotka i za vrijeme prestanka
toga zaposlenja do dana stupanja na novi posao.

(3) Pravo na naknadu osobnog dohotka prestaje u svakom slučaju, kada
korisnik ispuni uvjete za stjecanje prava na starosnu mirovinu (član 17.).

Član 43.

(1) Naknada osobnog dohotka pripada od dana završetka prekvalifikacije
ili dokvalifikacije do dana stupanja na posao, na koji je korisnik prava
upućen, ako se prijavio radi zaposlenja nadležnom organu zajednice za zapošljavanje
u roku od 8 dana od dana završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije.

(2) Korisniku, koji se u roku iz stava 1. ovoga člana ne prijavi radi
zaposlenja, obustavlja se isplata naknade, osim ako je zbog razloga koji
su izvan njegove volje bio spriječen prijaviti se u propisanom roku.

(3) Korisniku, koji se u propisanom roku prijavio nadležnom organu zajednice
za zapošljavanje, isplaćuje se naknada osobnog dohotka za mjesece u kojima
se uredno javlja radi zaposlenja te za mjesece u kojima je spriječen javljati
se iz razloga, koji su izvan njegove volje.

Član 44.

(1) Naknada osobnog dohotka (član 42.) iznosi 80 posto od osnovice.
Kao osnovica za određivanje naknade osobnog dohotka uzima se naknada osobnog
dohotka, koja je korisniku pripadala u trenutku završetka prekvalifikacije
ili dokvalifikacije. Korisniku naknade osobnog dohotka kojemu su tri četvrtine
ili više radnoga vijeka pokrivene mirovinskim stažem, naknada iznosi 90
posto od osnovice.

(2) Korisniku naknade osobnog dohotka kod kojega je invalidnost prouzročena
povredom na radu ili profesionalnom bolešću, naknada iznosi 100 posto od
osnovice iz stava 1. ovoga člana.

IV. GLAVA

INVALIDSKA MIROVINA

1. Uvjeti za stjecanje prava

Član 45.

(1) Pravo na invalidsku mirovinu imaju osiguranici iz čl. 12. i 13.
ovoga statuta:

1) kod kojih nastane gubitak radne sposobosti ;

2) kod kojih postoji preostala radna spusobnost, ali im se ne osigurava
pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju zato što su stariji od 50
godina (muškarci), odnosno 45 godina (žene), ili su ispunili uvjete za
stjecanje starosne mirovine (čtan 17.);

3) vojni invalidi od I. do VI. grupe koji ne mogu raditi na poslovima
djelatnosti po osnovi koje su osigurani više od polovice punog radnog vremena,
bez obzira na to da li bi se prekvalifikacijom ili dokvalifikacijom mogli
osposobiti za drugi odgovarajući posao.

(2) Invalid rada koji je stekao pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju
ne može na temelju istoga stanja invalidnosti steći pravo na invalidsku
mirovinu kada navrši godine života do kojih se osigurava pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju.

(3) Invalidu rada osposobljenom prekvalifikacijom ili dokvalifikacijom
za rad na drugom poslu, kod kojega nakon navršene 45. godine života (muškarac)
odnosno 40. godine života (žena) zbog promjene u stanju invalidnosti nastane
gubitak sposobnosti za rad na poslu za koji je osposobljen, na njegov zahtjev
priznaje se pravo na invalidsku mirovinu - ako nije sposoban za rad na
drugom odgovarajućem poslu bez ponovne prekvalifikacije ili dokvalifikacije.

(4) Odredbe stava 3. ovoga člana primjenjuju se u jednakom slučaju i
na osiguranika koji je ostvario pravo na doplatak za pomoć i njegu za vrijeme
obavljanja djelatnosti na temelju koje je osiguran, bez obzira na njegove
godine života u času nastanka promjene u stanju invalidnosti.

Član 46.

(1) Kada je invalidnost prouzročena bolešću ili povredom izvan posla,
osiguranici iz čl. 12. ovoga statuta stječu pravo na invalidsku mirovinu:

1) ako im navršeni mirovinski staž pokriva najmanje jednu trećinu radnog
vijeka:

2) ako im jedna trećina radnog vijeka iznosi do 3 godine a nemaju ni
3 godine mirovinskog staža i invalidnost nastane prije navršene 30. godine
života, uz uvjet da su na dan nastanka invalidnosti bili u osiguranju i
navršili staž osiguranja od najmanje jedne godine.

(2) Radni vijek iz stava 1. ovoga člana utvrđuje se prema odredbama
člana 35. ovoga statuta.

Član 47.

Kada je invalidnost prouzročena povredom na radu ili profesionalnom
bolešću, osiguranik stječe pravo na invalidsku mirovinu bez obzira na dužinu
mirovinskog staža.

Član 48.

Invalid rada koji je stekao pravo na prekvalifikaciju ili dokvalikfikaciju
i koristi se priznatim pravom i kod kojega nastane pogoršanje prije utvrđene
invalidnosti ili novi slučaj invalidnosti koji daje pravo na invalidsku
mirovinu prema članu 45. stavu 1. ovoga statuta, stječe pravo na invalidsku
mirovinu, bez obzira na to da li na dan nastaloga pogoršanja invalidnosti
ili novoga slučaja invalidnosti ispunjava uvjete staža propisane za invalidsku
mirovinu.

Član 49.

Ako osiguranik za isti slučaj invalidnosti stekne pravo na invalidsku
mirovinu prema odredbama ovoga statuta i pravo na invalidsku mirovinu prema
drugim zakonskim propisima, može se koristiti samo jednim od tih prava
prema vlastitom izboru.

2. Mirovinska osnovica za određivanje invalidske mirovine

Član 50.

(1) Invalidska mirovina, ako Zakonom ili ovim statutom nije drukčije
određeno, određuje se od mirovinske osnovice koja se utvrđuje na isti način
na koji se utvrđuje osnovica za starosnu mirovinu (čl. 20. do 23.).

(2) U slučaju ostvarivanja prava na invalidsku mirovinu, izabrane više
osnovice osiguranja uzimaju se u obzir za izračunavanje mirovinske osnovice,
bez obzira na to koliko je vremena osiguranik prema tim osnovicama bio
osiguran.

(3) Kada se invalidska mirovina ostvaruje sa stažom osiguranja kraćim
od obračunskog razdoblja od 10 godina, mirovinska osnovica utvrđuje se
na temelju osnovica osiguranja prema kojima je osiguranik bio osiguran
za vrijeme ukupnog trajanja osiguranja, računajući unatrag od dana nastanka
invalidnosti, uz primjenu odredbe člana 20. stava 2. ovoga statuta.

3. Visina invalidske mirovine

Član 51.

(1) Invalidska mirovina za slučaj invalidnosti prouzročena bolešću ili
povredom izvan rada, određuje se u postotku od mirovinske osnovice, ovisno
o spolu osiguranika i o godinama života, navršenim u trenutku nastanka
invalidnosti, a za osiguranike koji nisu navršili 60 godina života i o
omjeru između radnog vijeka i mirovinskog staža osiguranika.

(2) Osiguraniku - invalidu rada, kod kojeg je invalidnost nastala prije
navršene 60. godine života, invalidska mirovina određuje se i to:

1) ako ukupni mirovinski staž pokriva tri četvrtine ili više radnog
vijeka - za mirovinski staž do 15 godina u visini 55% od mirovinske osnovice
osiguraniku - muškarcu, odnosno u visini 60% od mirovinske osnovice osiguraniku.

- ženi, tako da se za svaku daljnju navršenu godinu mirovinskog staža
do navršenih 25 godina staža povećava po 2%, a za svaku navršenu godinu
staža iznad 25 godina staža - po 1% od mirovinske osnovice. Ako ukupni
mirovinski staž sadrži 6 ili više mjeseci, a manje od 12 iznad navršenih
punih godina mirovinskog staža, postotak se povećava za još 1% za ukupni
mirovinski staž ispod 25 godina, a za 0,5% za ukupni mirovinski staž iznad
25 godina - kako slijedi:

```

______________________________________________________
Ukupni mirovinski                       postotak za izračunavanje
        staž                                    mirovine
                                ___________________________
                                        muškarci                žene
_____________________________________________________
15 godina                               55                      60
15 godina i 6 mj.                       56                      61
16 godina                               57                      62
16 godina i 6 mj.                       58                      63
17 godina                               59                      64
17 godina i 6 mj.                       60                      65
18 godina                               61                      66
18 godina i 6 mj.                       62                      67
19 godina                               63                      68
19 godina i 6 mj.                       64                      69
20 godina                               65                      70
20 godina i 6 mj.                       66                      71
21 godina                               67                      72
21 godina i 6 mj.                       68                      73
22 godine                               69                      74
22 godine i 6 mj.                       70                      75
23 godine                               71                      76
23 godine i 6 mj.                       72                      77
24 godine i 6 mj.                       74                      79
25 godina                               75                      80
25 godina i 6 mj.                       75,5                    80,5
26 godina                               76                      81
26 godina i 6 mj.                       76,5                    81,5
27 godina                               77                      82
27 godina i 6 mj.                       77,5                    82,5
28 godina                               78                      83
28 godina i 6 mj.                       78,5                    83,5
29 godina                               79                      84
29 godina i 6 mj.                       79,5                    84,5
30 godina                               80                      85
30 godina 6 mj                  80,5                    -
31 godina                               81                      -
31 godina i 6 mj.                       81,5                    -
32 godine                               82                      -
32 godine i 6 mj.                       82,5                    -
33 godine                               83                      -
33 godine i 6 mj.                       83,5                    -
34 godine                               84                      -
34 godine i 6 mj.                       84,5                    -
35 godina                               85                      -
______________________________________________________

(2) ako ukupni mirovinski staž pokriva polovicu ili više, a manje od tri četvrtine radnog vijeka - za mirovinski staž do 15 godina u visini 50% od mirovinske osnovice osiguraniku - muškarcu, odnosno u visini 57,5% od mirovinske osnovice osiguraniku - ženi

______________________________________________________
Ukupni mirovinski                       postotak za izračunavanje
        staž                                    mirovine
                                        __________________________
                                        muškarci                žene
______________________________________________________
15 godina                               50                      57,5
15 godina i 6 mj.                       51                      58,5
16 godina                               52                      59,5
16 godina i 6 mj.                       53                      60,5
17 godina                               54                      61,5
17 godina i 6 mj.                       55                      62,5
18 godina                               56                      63,5
18 godina i 6 mj.                       57                      64,5
19 godina                               58                      65,5
19 godina i 6 mj.                       59                      66,5
20 godina                               60                      67,5
20 godina i 6 mj.                       61                      68,5
21 godina                               62                      69,5
21 godina i 6 mj.                       63                      70,5
22 godine                               64                      71,5
22 godine i 6 mj.                       65                      72,5
23 godine                               66                      73,5
23 godine i 6 mj.                       67                      74,5
24 godine                               68                      75,5
24 godine i 6 mj.                       69                      76,5
25 godina                               70                      77,5
25 godina i 6 mj.                       70,5                    78
26 godina                               71                      78,5
26 godina i 6 mj.                       71,5                    79
27 godina                               72                      79,5
27 godina i 6 mj.                       72,5                    80
28 godina                               73                      80,5
28 godina i 6 mj.                       73,5                    81
29 godina                               74                      81,5
29 godina i 6 mj.                       74,5                    82
______________________________________________________

3) ako ukupni mirovinski staž pokriva manje od polovice radnog vijeka - za mirovinski staž do 15 godina u visini 45% od mirovinske osnovice osiguranika - muškarcu, odnosno u visini 55% od mirovinske osnovice osiguraniku - ženi, tako da se za svaku daljnju

____________________________________________________
Ukupni mirovinski                       postotak za izračunavanje
        staž                                    mirovine
                                        _________________________
                                        muškarci                žene
___________________________________________________
15 godina                               45                      55
15 godina i 6 mj.                       46                      56
16 godina                               47                      57
16 godina i 6 mj.                       48                      58
17 godina                               49                      59
17 godina i 6 mj.                       50                      60
18 godina                               51                      61
18 godina i 6 mj.                       52                      62
19 godina                               53                      63
19 godina i 6 mj.                       54                      64
```

(3) Radni vijek iz stava 2. ovoga člana utvrđuje se primjenom odredaba
člana 46. ovoga statuta.

(4) Osiguraniku invslidu rada kod kojega je invalidnost nastala poslije
navršene 60. godine života, invalidska mirovina određuje se prema dužini
mirovinskog staža u istom postoku u kojem se određuje starosna mirovina
osiguranicima koji su ispunili opće uvjete za stjecanje prava na starosnu
mirovinu (član 24)

(5) Invalidska mirovina određena prema stavu 2. i 3. ovoga člana može
iznositi najviše 85% od mirovinske osnovice.

Član 52.

Osiguranicima - vojnim invalidima od I. do VI. grupe kao i drugim invalidima
od I. do VI. grupe, koji su izjednačeni s mirnodopskim vojnim invalidima,
koji steknu pravo na invalidsku mirovinu, osigurava se ta mirovina, prema
odredbi čl. 72. Zakona, u visini 85% od mirovinske osnovice, ako su u razdoblju
od 15. svibnja 1945. do dana stjecanja prava na invalidsku mirovinu proveli
na radu priznatom u staž osiguranja najmanje 20 godina (muškarac), odnosno
17 godina i 6 mjeseci (žena).

Član 53.

U slučaju invalidnosti prouzročene povredom na radu ili profesionalnom
bolešću invalidska mirovina određuje se u visini 85% od mirovinske osnovice,
bez obzira na dužinu mirovinskog staža i staža osiguranja.

Član 54.

(1) Ako je invalidnost, na temelju koje invalid rada stječe pravo na
invalidsku mirovinu, prouzročena djelomično povredom na radu ili profesionalnom
bolešću, a djelomićno bolešću ili povredom izvan rada, invalidska mirovina,
koja invalidu u tome slučaju pripada, određuje se kao jedna mirovina koja
se sastoji od razmjernog dijela invalidske mirovine izračunate za slučaj
bolesti i povrede izvan rada.

(2) Radi određivanja invalidske mirovine primjenom stava 1. ovoga člana,
razmjerni dijelovi invalidske mirovine određuju se prema tome koliko su
na ukupnu invalidnost utjecale posljedice prouzročene povredom na radu
ili profesionalnom bolešću, a koliko posljedice bolesti ili povrede izvan
rada.

(3) Invalidska mirovina, koja pripada po stavu 1. ovoga člana, određuje
se tako da se prethodno odredi svota invalidske mirovine koja bi pripadala
da je ukupna invalidnost prouzročena povredom na radu ili profesionalnom
bolešću i svota invalidske mirovine koja bi pripadala da je ukupna invalidnost
prouzročena bolešću ili povredom izvan rada Od svake tako izračunate svote
uzima se dio koji odgovara postotku utjecaja pojedinog uzroka invalidnosti
na ukupnu invalidnost u smislu stava 2. ovoga člana.

(4) Invalidska mirovina određena prema odredbama stava 1. do 3. ovoga
člana može iznositi najviše 85% od mirovinske osnovice.

V. GLAVA

DOPLATAK ZA POMOĆ I NJEGU

Član 55.

(1) Pravo na doplatak za pomoć i njegu, u smislu Zakona, ima:

1) osiguranik koji je stekao pravo na invalidsku ili starosnu mirovinu,
kojemu je prijeko potrebna pomoć i njega druge osobe;

2) osiguranik koji je počeo obavljati samostalnu djelatnost kao slijep
- dok obavlja tu djelatnost te osiguranik koji za vrijeme obavljanja samostalne
djelatnosti oslijepi

- ako nastavi ili ponovno počne obavljati tu djelatnost;

3) osiguranik koji je počeo obavljati samostalnu djelatnost kao osoba
oboljela od distrofije ili srodnih mišićnih i neuromišićnih bolesti, ili
kao osoba oboljela od cerebralne ili dječje paralize, kod kojega postoje
funkcionalni poremećaji prouzročeni tim bolestima zbog kojih se ne može
samostalno kretati - dok obavlja samostalnu djelatnost te osiguranik koji
za vrijeme obavljanja samostalne djelatnosti oboli od spomenutih bolesti
- ako nastavi ili ponovno počne obavljati du djelatnost;

4) osiguranik koji je počeo obavljati samostalnu djelatnost, a kod kojega
zbog bolesti ili povrede postoje funkcionalni poremećaji zbog kojih se
ne može samostalno kretati bez upotrebe invalidskih kolica dok obavlja
tu djelatnost, kao i osiguranik kod kojega za vrijeme obavljanja samostalne
djelatnosti zbog bolesti ili povrede nastane takvo stanje - ako nastavi
ili ponovno počne obavljati samostalnu djelatnost i ako takav osiguranik
ne ostvaruje pravo prema točki 4. ovoga stava;

5) korisnik porodične mirovine koji je u času stjecanja prava na porodičnu
mirovinu bio slijep ili je tokom korištenja mirovine postao slijep.

(2) Pravo na doplatak za pomoć i njegu iz stava 1. ovoga člana ne pripada
osiguraniku koji ima pravo na takav doplatak po drugom temelju i ako mu
prihodi po članu domaćinstva ne prelaze iznose određene samoupravnim općim
aktom Zajednice.

(3) Osiguranik iz točke 2. do 4. stava 1. ovoga člana zadržava pravo
na doplatak za pomoć i njegu i nakon prestanka obavljanja samostalne djelatnosti,
ako je stekao pravo na invalidsku ili starosnu mirovinu ili pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju, prema odredbama Zakona i ovoga statuta.

Član 56.

(1) Doplatak za pomoć i njegu pripada u punoj ili smanjenoj svoti, ovisno
o tome da li postoji prijeka potreba stalne pomoći i njege druge osobe
u punom ili smanjenom opsegu.

(2) Prijeka potreba stalne pomoći i njege druge osobe u punom opsegu
postoji kada osiguranik, zbog trajnih promjena u zdravstvenom stanju, uopće
ne može sam udovuljavati osnovnim životnim zahtjevima jer se ne može ni
uz subjektivne teškoće ni uz pomoć ortopedskih pomagala, samostalno kretati
u stanu i izvan stana, uzimati hranu, oblačiti se i svlačiti se, održavati
higijenu, kao ni obavljati druge osnovne fiziološke potrebe prijeko potrebne
za održavanje života.

(3) Prijeka potreba stalne pomoći i njege druge osobe u smanjenom opsegu
postoji kada osiguranik, zbog trajnih promjena u zdravstvenom stanju, ne
može potpuno udovoljavati osnovnim životnim zahtjevima jer se ne može samostalno
kretati izvan stana radi nabave osnovnih životnih potrepština i korištenja
zdravstvenom zaštitom.

Član 57.

(1) Doplatak za pomoć i njegu pripada u punom ili u smanjenom iznosu,
ovisno o tome da li postoji prijeka potreba stalne pomoći i njege druge
osobe u punom ili u smanjenom opsegu (član 56. stav 2. i 3), a određuje
se od konačno utvrđenog graničnog iznosa najnižeg mirovinskog primanja
(član 86.) za prethodnu godinu, tako da puni iznos doplatka iznosi 80%,
a smanjeni iznos 60% od graničnog iznosa najnižeg mirovinskog primanja.

(2) Korisniku iz člana 55. stava 1. točke 2. ovoga statuta, doplatak
za pomoć i njegu pripada u visini graničnog iznosa najnižeg mirovinskog
primanja dok obavlja samostalnu djelatnost. Nakon prestanka obavljanja
samostalne djelatnosti, ako je korisnik stekao pravo na invalidsku ili
starosnu mirovinu ili pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, doplatak
za pomoć i njegu pripada mu u visini 80% od graničnog iznosa najnižeg mirovinskog
primanja.

(3) Korisniku iz člana 55. stava 1. točke 5. ovoga statuta doplatak
za pomoć i njegu pripada u punom iznosu.

VI. GLAVA

NOVČANA NAKNADA ZA TJELESNO OŠTEĆENJE

Član 58.

(1) Tjelesno oštećenje postoji kada - zbog bolesti, povrede izvan rada,
povrede na radu ili profesionalne bolesti kod osiguranika tokom osiguranja
nastane gubitak, bitnije oštećenje ili znatnija onesposobljenost pojedinih
organa ili dijelova tijela, koji otežavaju normalnu aktivnost organizma
i uzrokuje veće napore u ostvarivanju životnih potreba, bez obzira na to
prouzrokuje li ono ili ne prouzrokuje invalidnost.

(2) Osiguraniku kod kojega je nastalo tjelesno oštećenje, u smislu stava
1. ovoga člana, pripada pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje,
bez obzira na to da li ono utječe ili ne utječe na invalidnost.

(3) Prema članu 77. stavu 3. Zakona, vrste tjelesnih uštećenja na temelju
kojih se stječe pravo na novčanu naknadi i postotke tih oštećenja utvrđuje
Zajednica samoupravnim općim aktom po prethodno pribavljenom mišljenju
stručnih i znanstvenih organizacija.

Član 59.

(1) Osiguranik stječe pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje
nastalo tokom osiguranja:

1) ako je tjelesno oštećenje prouzročeno bolešću ili povredom izvan
rada - pod istim uvjetima mirovinskog staža pod kojima se stječe pravo
na invalidsku mirovinu (član 46.):

2) ako je tjelesno oštećenje prouzročeno povredom na radu ili profesionalnom
bolešću - bez obzira na dužinu mirovinskog staža.

(2) Osiguranik nema pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje koje
je postojalo prije stjecanja svojstva osiguranika ni za kasnije pogoršanje
toga oštećenja. Iznimno, kada je prije toga postojalo oštećenje jednog
uha, oka, ruke ili noge pa kasnije nastane oštećenje i drugog istovrsnog
organa, osiguranik stječe pod uvjetima iz stava 1. ovoga člana pravo na
novčanu naknadu za oštećenje obaju istovrsnih organa.

Član 60.

(1) Novčana naknada za tjelesno oštećenje određuje se, ovisno o postotku
tjelesnog oštećenja, u odgovarajućem postotku od osnovice za novčanu naknadu
i iznosi:

```

______________________________________________________
za tjelesno oštećenje           stupanj         novčana naknada iznosi
        od                                      u postotku od osnovice
______________________________________________________
        100%                    1                       40%
        90%                     2                       36%
        80%                     3                       32%
        70%                     4                       28%
        60%                     5                       24%
        50%                     6                       20%
        40%                     7                       16%
        30%                     8                       12%
______________________________________________________
```

(2) Pravo na novčanu naknadu na temelju tjelesnog oštećenja prouzročenog
povredom na radu ili profesionalnom bolešću stječe osiguranik ako to oštećenje
iznosi najmanje 30%, a na temelju tjelesnog oštećenja prouzročenog bolešću
ili povredom izvan rada - ako iznosi najmanje 50%.

(3) Ako je tjelesno oštećenje prouzročeno bolešću ili povredom izvan
rada, novčana naknada određena primjenom postotka iz stava 1. ovoga člana
smanjuje se za 30%.

(4) Ako postoje dva ili više tjelesnih oštećenja različitih uzroka,
od kojih je jedno ili više tjelesnih oštećenja prouzročeno povredom na
radu ili profesionalnom bolešću, a drugo tjelesno oštećenje prouzročeno
bolešću ili povredom izvan rada, ukupan postotak tjelesnog oštećenja utvrđuje
se prema listi tjelesnih oštećenja, a novčana naknada određuje se primjenom
odgovarajučeg postotka iz stava 1. ovoga člana i smanjuje se za 10%.

(5) Iznimno od odredaba stava 4. ovoga člana, u slučaju kada tjelesno
oštećenje zbog povrede na radu ili profesionalne bolesti iznose 90%, a
tjelesno oštećenje zbog bolesti ili povrede izvan rada iznosi 30% ili više,
novčana naknada za tjelesno oštećenje određuje se primjenom odgovarajućeg
postotka iz stava 1. ovoga člana i smanjuje se za 5%.

Član 61.

(1) Osnovicu za određivanje novčane naknade za tjelesno oštećenje utvrđuje
Skupština Zajednice općim aktom.

(2) Osnovica za određivanje novčane naknade za tjelesno oštećenje usklađuje
se na početku svake kalendarske godine s kretanjem nominalnih osobnih dohodaka
svih radnika zaposlenih na teritoriju Republike u protekloj godini.

Član 62.

(1) Kada tokom korištenja prava na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje
nastane promjena u stanju tjelesnog oštećenja koja uvjetuje promjenu utvrđenog
postotka, pogoršanje tjelesnog oštećenja uzima se u obzir za određivanje
novog postotka, bez obzira na uzrok pogoršanja, a novi slučaj tjelesnog
oštećenja koje je prouzročeno bolešću ili povredom izvan rada uzima se
u obzir ako su u trenutku nastanka novog slučaja ispunjeni uvjeti staža
propisani za stjecanje prava na invalidsku mirovinu (član 46.).

(2) Novi iznos novčane naknade za tjelesno oštećenje iz stava 1. ovoga
člana određuje se na temelju novog stanja ukupnog tjelesnog oštećenja,
primjenjujući i odredbe člana 60. stava 4. i 5. ovoga statuta kada se radi
o dva ili više tjelesnih oštećenja različitih uzroka.

Član 63.

Osiguraniku kod kojega prijašnje tjelesno oštećenje zbog povrede na
radu ili profesionalne bolesti nije iznosilo ni 30% odnosno tjelesno oštećenje
zbog bolesti ili povrede izvan rada ni 50%, može kasnije steći pravo na
novčanu naknadu ako nastane pogoršanje prijašnjih oštećenja tako da iznosi
30% ili više odnosno 50% ili više. U tome slučaju osiguranik stječe pravo
ako u trenutku nastalog pogoršanja ispunjava uvjete staža propisane za
stjecanje prava na invalidsku mirovinu (član 46.) - kada se radi o tjelesnom
oštećenju prouzročenom bolešću ili povredom izvan rada, a bez toga uvjeta
- kada se radi o tjelesnom oštećenju prouzročenom povredom na radu ili
profesionalnom bolešću.

Član 64.

Ako osiguranik za isti slučaj tjelesnog oštećenja stekne pravo na novčanu
naknadu za tjelesno oštećenje prema odredbama ovoga statuta i pravo na
invalidninu kao vojni invalid, može se koristiti, u smislu Zakona, samo
jednim od tih prava, prema vlastitom izboru.

VII. GLAVA

PORODIČNA MIROVINA

I. Uvjeti za stjecanje prava

Član 65.

(1) Članovi porodice umrlog osiguranika (član 15.) stječu pravo
na porodičnu mirovinu:

1) ako je osiguranik imao najmanje 5 godina staža osiguranja ili najmanje
10 godina mirovinskog staža:

2) ako je osiguranik ispunjavao uvjete u pogledu godina mirovinskog
staža i starosti za stjecanje starosne ili invalidske mirovine, ili je
bio korisnik starosne odnosno invalidske mirovine, ili korisnik naknade
osobnog dohotka u vezi s pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju.

(2) Ako je smrt osiguranika nastala kao posljedica povrede na radu ili
profesionalne bolesti, članovi porodice stječu pravo na porodičnu mirovinu
bez obzira na dužinu mirovinskog staža umrlog osiguranika.

Član 66.

(1) Udovica stječe pravo na porodičnu mirovinu:

1) ako je do smrti bračnog druga, po kojemu joj to pravo pripada, navršila
45 godina života;

2) ako je do smrti bračnog druga bila potpuno nesposobna za privređivanje
ili je takva nesposobnost nastala u roku od jedne godine nakon smrti bračnog
druga:

3) ako je nakon smrti bračnog druga ostalo jedno ili više djece koja
imaju pravo na porodičnu mirovinu po tome bračnom drugu, a udovica obavlja
roditeljske dužnosti prema toj djeci. Udovica koja tokom trajanja prava
s toga temelja postane potpuno nesposobna za privređivanje, zadržava pravo
na porodičnu mirovinu dok takva nesposobnost traje.

(2) Udovica koja do smrti bračnog druga nije navršila 45, ali je imala
navršenih 40 godina života, stječe pravo na porodičnu mirovinu kada navrši
45 godina života.

(3) Udovica koja tokom trajanja prava na porodičnu mirovinu stečenog
na temelju točke 2. ili 3. stava 1. ovoga člana navrši 45 godina života,
zadržava pravo na porodičnu mirovinu trajno, a ako udovici to pravo prestane
prije navršene 45. godine, ali nakan navršene 40. godine života, može ga
ponovno ostvariti kada navrši 45 godina života.

Član 67.

(1) Udovica ima pravo na porodičnu mirovinu i kada je dijete osiguranika
rođeno nakon smrti (član 66. stav 1. točka 3.), a to pravo pripada joj
od dana smrti osiguranika.

(2) Udovica koja je do smrti bračnog druga ili do prestanka prava na
porodičnu mirovinu navršila 40 godina života, stječe pravo na porodičnu
mirovinu i prije navršenih 45 godina života ako postane potpuno nesposobna
za privređivanje.

Član 68.

(1) Udovac stječe pravo na porodičnu mirovinu:

1) ako je do smrti bračnog druga, po kojemu njemu to pravo pripada,
navršio 60 godina života;

2) ako je mlađi od 60 godina, a bio je potpuno nesposoban za privređivanje
do smrti bračnog druga ili je takva nesposobnost nastala u roku od jedne
godine nakon smrti bračnog druga;

3) ako je nakon smrti bračnog druga ostalo jedno ili više djece koja
imaju pravo na porodičnu mirovinu po tome bračnom drugu, a udovac obavlja
roditeljske dužnosti prema toj djeci. Udovac koji tokom trajanja prava
s toga temelja postane potpuno nesposoban za privređivanje, zadržava pravo
na porodičnu mirovinu dok takva nesposobnost traje.

(2) Udovac koji tokom trajanja prava na porodičnu mirovinu stečenog
na temelju toćke 2. ili 3. ovoga člana navrši 60 godina života, zadržava
to pravo trajno.

Član 69.

(1) Pravo na porodičnu mirovinu ima, uz uvjete iz člana 65. do 68. ovoga
statuta i bračni drug iz razvedenog braka, ako mu je sudskom odlukom utvrđeno
pravo na uzdržavanje.

(2) Ako pravo na porodičnu mirovinu imaju bračni drug osiguranika iz
kasnijeg braka i bivši bračni drug iz stava 1. ovoga člana, porodična se
mirovina određuje za obojicu u visini koja pripada za jednoga člana porodice.

Član 70.

(1) Dijete (član 15. stav 1. točka 2. i 4) stječe pravo na porodičnu
mirovinu i ima to pravo do navršene 15. godine života. Dijete stječe pravo
na porodičnu mirovinu i koristi se tim pravom i nakon navršene 15. godine
života, ako se u vrijeme smrti osiguranika nalazi na redovitom obrazovanju
ili stupi na takvo obrazovanje poslije smrti osiguranika. To pravo pripada
djetetu do kraja propisanog redovitog obrazovanja, ali najduže do navršene
26. godine života.

(2) Ako je redovito obrazovanje prekinuto zbog bolesti, djetetu pripada
pravo na porodičnu mirovinu i koristi se tim pravom za vrijeme bolesti
- do navršene 26. odnosno 27. godine života, kao i nakon tih godina - ali
najviše za onoliko vremena koliko je zbog bolesti izgubljeno za redovito
obrazovanje, ako je ono produženo prije navršene 26. odnosno 27. godine
života.

(3) Iznimno od odredbe stava 1. ovoga člana, dijete koje je kao student
upućeno na odsluženje vojnog roka u kalendarskoj godini u kojoj je završilo
usmjereno obrazovanje i koje je nakon odsluženja vojnog roka nastavilo
redovito obrazovanje, ima pravo na porodičnu mirovinu do kraja propisanog
redovitog obrazovanja, ali najduže do navršene 27 godine života.

(4) Ako dijete postane potpuno i trajno nesposobno za rad prije dobi
do koje se djeci osigurava pravo na porodičnu mirovinu, ima pravo na porodičnu
mirovinu za sve vrijeme dok takva nesposobnost traje.

(5) Dijete kod kojega potpuna i trajna nesposobnost za rad nastane poslije
dobi do koje se djeci osigurava pravo na porodičnu mirovinu (stav 1.),
a prije smrti osiguranika odnosno korisnika prava, stječe pravo na porodičnu
mirovinu - ako ga je osiguranik odnosno korisnik prava uzdržavao do svoje
smrti.

(6) Dijete koje tokom trajanja prava na porodičnu mirovinu postane potpuno
i trajno nesposobno za rad, zadržava pravo na porodičnu mirovinu dok postoji
takva nesposobnost.

(7) Dijete stječe pravo na porodičnu mirovinu i u slučaju ako drugi
roditelj ima svojstvo osiguranika.

Član 71.

Pod uvjetima iz člana 70. ovoga statuta pastorče, unuče i dijete bez
roditelja imaju pravo na porodičnu mirovinu ako ispunjavaju još i posebni
uvjet, i to:

1) pastorče - ako ga je osiguranik odnosno korisnik prava uzdržavao
sam ili zajedno s bračnim drugom;

2) unuče, brat i sestra i drugo dijete uzeto na uzdržavanje - ako nemaju
vlastite prihode dovoljne za uzdržavanje.

Član 72.

(1) Roditelj kojega je osiguranik odnosno korisnik prava uzdržavao do
svoje smrti, ima pravo na porodičnu mirovinu:

1) ako je do smrti osiguranika odnosno korisnika prava navršio i to:
majka 45, a otac 60 godina života;

2) ako je mlađi od 45 (majka) odnosno 6O godina (otac), ali je do smrti
osiguranika odnosno korisnika prava bio potpuno nesposoban za privređivanje
- sve dok takva nesposobnost traje. Ako roditelj tokom trajanja prava na
porodičnu mirovinu navrši 45 odnosno 60 godina života, zadržava pravo na
tu mirovinu.

(2) Pod uvjetima iz stava 1. ovoga člana stječu pravo na porodičnu mirovinu
i očuh i maćeha, usvojitelj i usvojiteljica osiguranika odnosno korisnika
prava.

Član 73.

(1) Kao potpuna nesposobnost za rad odnosno privređivanje, o kojoj ovisi
pravo na porodičnu mirovinu, smatra se: kod djece - nesposobnost za samostalan
život i rad, a kod ostalih članova porodice - potpuna i trajna opća nesposobnost
za rad.

(2) Kriterije za ocjenjivanje nesposobnosti za samostalan život i rad
odnosno potpune i trajne opće nesposobnosti za rad (stav 1.) utvrđuje općim
aktom Skupština Zajednice.

2. Osnovica za odredivanje porodične mirovine

Član 74.

(1) Porodična mirovina određuje se od starosne odnosno invalidske mirovine
umrlog osiguranika (osnovica za određivanje porodične mirovine), i to:

1) poslije smrti osiguranika - od starosne mirovine koja bi osiguraniku
pripadala u trenutku smrti prema navršenom mirovinskom stažu, ili - ako
je to za korisnika porodične mirovine povoljnije - od invalidske mirovine
koja bi osiguraniku pripadala za slučaj invalidnosti u smislu člana 45.
stava 1. točke 1. ovoga statuta;

2) poslije smrti osiguranika koji je umro zbog povrede na radu ili profesionalne
bolesti te osiguranika odnosno korisnika mirovine koji je bio vojni invalid
od I. do VI. grupe ili drugi invalid od I. do VI. grupe izjednačen s mirnodopskim
vojnim invalidom - od invalidske mirovine određene u visini 85 posto od
mirovinske osnovice;

3) poslije smrti korisnika starosne mirovine - od mirovine koja je korisniku
pripadala u trenutku smrti;

4) poslije smrti korisnika invalidske mirovine - od mirovine koja je
korisniku pripadala u trenutku smrti;

5) poslije smrti invalida rada - korisnika prava na naknadu osobnog
dohotka u vezi s pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju - od invalidske
mirovine koja bi invalidu pripadala u trenutku smrti za slučaj invalidnosti
u smislu člana 45. stava 1. točke 1. ovoga statuta.

(2) Kao najmanja osnovica za određivanje porodične mirovine (stav 1.
točka 1. i 3. do 5.) uzima se starosna mirovina određena za mirovinski
staž od 20 godina.

3. Visina porodične mirovine

Član 75.

Porodična mirovina određuje se od osnovice za porodičnu mirovinu (član
74.), ovisno o broju članova porodice koji imaju pravo na mirovinu, i to:

1) ako mirovina pripada samo bračnom drugu i djeci osiguranika, ili
samo roditeljima, ili samo braći, sestrama i drugoj djeci bez roditelja
uzetoj na uzdržavanje - mirovina se određuje u ovim postocima:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

za jednoga      za dva        za tri          za četiri ili

člana               člana          člana         više članova

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

70%               80%         90%            100%

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

2) ako mirovina pripada bračnom drugu, djeci i roditeljima osiguranika,
mirovina se određuje tako da se bračnom drugu i djeci odredi u postotku
prema točki 1. ovoga člana, a roditeljima - ostatak od punog iznosa osnovice.
Ako bi bračnom drugu i djeci, s obzirom na njihov broj, pripadao puni iznos
osnovice za porodičnu mirovinu, roditeljima se određuje mirovina u visini
10 posto od osnovice, a bračnom drugu i djeci - u visini 90 posto od osnovice;

3) ako mirovina pripada bračnom drugu, djeci ili roditeljima i drugim
članovima porodice (brat, sestra i drugo dijete bez roditelja uzeto na
uzdržavanje), bračnom drugu, djeci ili roditeljima mirovina se odreduje
po točki 1. ovoga člana, a drugim članovima porodice pripada ostatak do
punog iznosa osnovice za porodičnu mirovinu.

Član 76.

Ako pravo na porodičnu mirovinu ima bračni drug iz kasnijeg braka i
bivši - razvedeni bračni drug osiguranika odnosno korisnika prava, obojica
se smatraju jednim članom porodice u smislu ovoga statuta i porodična mirovina
određuje im se u visini koja pripada za jednoga člana porodice.

Član 77.

(1) Ako porodična mirovina pripada samo bračnom drugu i djeci osiguranika
ili samo roditeljima osiguranika, ili samo drugoj djeci bez roditelja (član
75. točka 1.), a neki od njih žive odvojeno, ukupan iznos porodične mirovine
dijeli se na jednake dijelove.

(2) Ako porodićna mirovina pripada bračnom drugu, djeci i roditeljima
osiguranika, a neki od njih žive odvojeno, ukupan iznos porodične mirovine
prethodno se podijeli na dio koji pripada bračnom drugu i djeci i na dio
koji pripada roditeljima (član 75. točka 2.) pa se svaki dio dalje raspoređuje
na jednake dijelove.

(3) Ako mirovina pripada bračnom drugu, djeci ili roditeljima osiguranika
i drugoi djeci bez roditelja, a neki od njih žive odvojenu, ukupan iznos
porodične mirovine prethodno se podijeli na dio koji pripada bračnom drugu,
djeci ili roditeljima i na dio koji pripada drugoj djeci bez roditelja
(član 75. točka 3.), pa se svaki dio dalje raspodjeljuje na jednake dijelove.

(4) Ako se porodičnom mirovinom koristi bračni drug osiguranika i razvedeni
bračni drug (član 76.) bez drugih članova porodice, a jednom se od njih
zbog obavljanja djelatnosti, zaposlenja ili korištenja drugom mirovinom
ne isplaćuje dio porodične mirovine koji mu pripada, porodična mirovina
ponovo se određuje u visini koja pripada za jednoga člana porodice. Tako
određena mirovina isplaćuje se počevši od prvog dana slijedećeg mjeseca
nakon nastale promjene i pripada za vrijeme dok navedene okolnosti traju.

(5) Mirovina se dijeli u smislu st. 1. do 3. ovoga člana i u slučaju
kada se nekomu od korisnika privremeno obustavi isplata dijela porodične
mirovine koji mu pripada, a i u slučaju mirovanja prava koje pripada pojedinom
članu porodice, ako se porodična mirovina ponovno ne određuje u smislu
člana 135. Zakona i odredbe stava 4. ovoga člana.

4. Otpremnina i novčana naknada bračnom drugu

Član 78.

(1) Udovica koja nije navršila 45 godina života i udovac koji nije navršio
60 godina života do smrti bračnoga druga, a nisu stekli pravo na porodičnu
mirovinu s drugoga temelja ni pravo na starosnu ili invalidsku mirovinu
i nisu u radnom odnosu niti obavljaju samostalnu djelatnost na temelju
koje su osigurani, stječu pravo na otpremninu ako su ispunjeni uvjeti za
stjecanje prava na porodičnu mirovinu (član 65.).

(2) Otpremnina iz stava 1. ovoga člana utvrđuje se u visini šestomjesečnog
iznosa porodične mirovine koja bi bračnom drugu (udovici odnosno udovcu)
pripadala da je sam stekao pravo na porodičnu mirovinu, a ako su drugi
članovi porodice osiguranika stekli pravo na porodičnu mirovinu - u visini
devetomjesečnog iznosa dijela mirovine koji bi mu pripadao prema članu
77. ovoga statuta da je korisnik porodične mirovine.

(3) Otpremnina određena po stavu 2. ovoga člana ne može premašiti najviši
iznos otpremnine koju određuje Skupština Zajednice posebnim općim aktom.

(4) Otpremnina iz ovoga člana isplaćuje se odjednom nakon pravomoćnosti
rješenja.

Član 79.

(1) Udovici koja nije stekla pravo na porodičnu mirovinu i udovici kojoj
je prestalo pravo na porodičnu mirovinu prije navršene 45. godine života,
pripada pravo na novčanu naknadu kao radniku koji je privremeno izvan radnog
odnosa, uz uvjete propisane odredbama člana 86. st. 1. i 2. Zakona.

(2) Visinu novčane naknade i potanje uvjete za ostvarivanje, korištenje
i trajanje korištenja naknadom iz ovoga člana utvrđuje Skupština Zajednice
posebnim općim aktom.

VIII GLAVA

ZAŠTITNI DODATAK UZ MIROVINU

Član 80.

(1) Korisnicima starosne, invalidske i porodične mirovine osigurava
se zaštitni dodatak uz mirovinu, ako im mirovina iznosi manje od propisanog
graničnog iznosa najnižeg mirovinskog primanja i ako ni korisnik mirovine
ni članovi njegova domaćinstva nemaju drugih prihoda dovoljnih za uzdržavanje,
ako Zakonom i ovim statutom nije drukčije određeno.

(2) Kao prihodi korisnika mirovina i članova njegova domaćinstva uzimaju
se u obzir svi prihodi korisnika mirovina i članova njegova domaćinstva
ostvareni na temelju radnoga odnosa, samostalne djelatnosti, poljoprivredne
djelatnosti, mirovine i drugoga dohotka od imovine i prihoda podložnoga
plaćanju doprinosa i poreza. U ukupne prihode ne uračunavaju se: mirovina
korisnika o čijem se pravu na zaštitni dodatak rješava, novčana naknada
za tjelesno oštećenje i doplatak za pomoć i njegu druge osobe prema odredbama
Zakona i ovoga statuta, ni druga primanja njegova ili članova njegova domaćinstva
za koje je, prema posebnim propisima kojima se ustanovljuje pojedino primanje,
izričito utvrđeno da se ne uzimaju u obzir pri utvrđivanju imovnog stanja
domaćinstva.

(3) Pod domaćinstvom korisnika mirovina podrazumijeva se zajednica života,
privređivanja i trošenja ostvarenih prihoda svih članova domaćinstva, bez
obzira na srodstvo.

Član 81.

Ako se domaćinstvo korisnika mirovine sastoji samo od članova koji nemaju
drugih prihoda osim mirovine, smatra se da ni korisnik mirovine, kojemu
se osigurava zaštitni dodatak uz mirovinu, ni članovi njegova domaćinstva
nemaju drugih prihoda dovoljnih za uzdržavanje, ako prihod ostvaren na
temelju mirovine ne prelazi granični iznos najnižeg mirovinskog primanja
po članu domaćinstva.

Član 82.

(1) Zaštitni dodatak određuje se u visini razlike između iznosa starosne,
invalidske i porodične mirovine koja korisniku pripada prema Zakonu i ovome
statutu i graničnog iznosa najnižeg mirovinskog primanja.

(2) Ako zaštitni dodatak pripada članovima obitelji iz člana 75. točke
2. i 3. ovoga statuta, zaštitni se dodatak određuje u postotku u kojem
je određena porodična mirovina.

Član 83.

(1) Iznimno od odredaba čl. 80., 81. i 86. ovoga statuta, zaštitni dodatak
uz mirovinu pripada i određuje se po službenoj dužnosti korisnicima starosne
i invalidske mirovine ostvarene na temelju mirovinskog staža od 35 ili
više godina (muškarac) odnosno 30 ili više godina (žena), kao i korisnicima
invalidske mirovine stečene zbog posljedica povrede na radu ili profesionalne
bolesti - bez obzira na visinu prihoda njihova domaćinstva.

(2) Kada se porodična mirovina ostvaruje poslije smrti osiguranika ili
korisnika mirovine u slučaju iz stava 1. ovoga člana, korisnicima porodične
mirovine pripada pravo na zaštitni dodatak uz mirovinu, bez obzira na visinu
prihoda njihova domaćinstva.

(3) Zaštitni dodatak ne pripada korisniku prijevremene starosne mirovine,
dok ne navrši 60 godina (muškarac), odnosno 55 godina života (žena).

Član 84.

(1) Zaštitni dodatak uz mirovinu pripada od dana od kojega pripada mirovina,
ako je zahtjev za priznanje prava na zaštitni dodatak podnesen u roku ud
6 mjeseci od dana primitka rješenja o pravu na mirovinu. Ako je zahtjev
podnesen poslije toga roka, zaštitni dodatak pripada od prvoga dana slijedećeg
mjeseca nakon podnošenja zahtjeva i za 6 mjeseci unatrag.

(2) Ako su uvjeti za stjecanje prava na zaštitni dodatak ispunjeni poslije
ostvarivanja prava na mirovinu, pravo na zaštitni dodatak pripada od dana
ispunjenja uvjeta, a najviše za 6 mjeseci unatrag, računajući od prvoga
dana slijedećega mjeseca nakon podnošenja zahtjeva.

(3) Zaštitni dodatak isplaćuje se zajedno s mirovinom.

(4) Korisnik zaštitnoga dodatka uz mirovinu dužan je prijaviti svaku
promjenu koja utječe na pravo ili na visinu dodatka, i to:

a) u roku od 15 dana - promjenu u cenzusu prihoda nastalu zbog toga
što je neki od članova domaćinstva stupio u radni odnos, počeo obavljati
samostalnu djelatnost ili stekao pravo na mirovinu, te zbog smanjenja broja
članova domaćinstva;

b) do 31. siječnja svake godine - ostale promjene nastale u protekloj
godini.

(5) Pravo na zaštitni dodatak prestaje i isplata se obustavlja kada
se izmijene činjenice ili okolnosti u pogledu cenzusa prihoda koji utječu
na pravo na taj dodatak, i to:

a) s prvim danom slijedećega mjeseca nakon nastale promjene zbog toga
što je neki od članova domaćinstva stupio u radni odnos, počeo obavljati
samostalnu djelatnost ili stekao pravo na mirovinu, te zbog smanjenja broja
članova domaćinstva;

b) s 1. travnja slijedeće godine zbog svih ostalih promjena nastalih
u protekloj godini, ali tako da se do tada zaštitni dodatak isplaćuje u
iznosu u kojem je pripadao za prosinac protekle godine.

Član 85.

Zaštitni dodatak uz mirovinu ne pripada korisnicima kojima se mirovina
ne isplaćuje za vrijeme njihova boravka u inozemstvu - za sve vrijeme boravka
u inozemstvu, ako taj boravak traje duže od 6 mjeseci.

Član 86.

U skladu s odredbama Zakona, Skupština Zajednice utvrđuje samoupravnim
općim aktom granični iznos najnižega mirovinskog primanja, te visinu prihoda
s pojedinog temelja u domaćinstvu korisnika mirovine, koja utječe na pravo
na zaštitni dodatak uz mirovinu.

IX. GLAVA

OSPOSOBLlAVANJE ZA RAD DJECE OMETENE U PSIHIČKOM ILI FIZIČKOM
RAZVOJU

Član 87.

(1) Djeca ometena u psihičkom ili fizičkom razvoju i djeca kod kojih
postoji invalidnost zbog povrede ili bolesti, imaju pravo na osposobljavanje
za rad ako se, na temelju posebnih programa, mogu osposobiti za samostalan
život i rad.

(2) Djeca iz stava 1. ovoga člana mogu ostvariti pravo na osposobljavanje
za rad prije nego što navrše 45 (muškarci) odnosno 40 (žene) godina života,
ako su ispunjeni ovi uvjeti :

1) da postoji vjerojatnost da se dijete, s obzirom na prirodu uzroka
i stupanj njegove nesposobnosti, može osposobiti za samostalan život i
rad;

2) da je dijete završilo osnovno obrazovanje;

3) da postoji mogućnost da se osposobljavanje djeteta, s ubzirom na
duševnu razvijenost i druga osobna svojstva, može postići najduže u roku
od 4 godine;

(3) Dijete koje ne ispunjava uvjete prethodnoga obrazovanja iz točke
2. stava 2. ovoga člana, ima pravo na stručno osposobljavanje ako je navršilo
15 godina života i ako su ispunjeni uvjeti iz točke 1. i 3. istoga stava.

(4) Dijete osiguranika (član 16. točka 1.) ima pravo na osposobljavanje
za rad ako osiguranik, u trenutku podnošenja zahtjeva za ostvarivanje prava
na osposobljavanje djeteta, ispunjava uvjete mirovinskog staža i staža
osiguranja za stjecanje prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju (član
34.).

Član 88.

(1) Za djecu iz člana 87. stava 1. ovoga statuta, koja su prema propisima
o odgoju i osnovnom obrazovanju odnosno usmjerenom obrazovanju, obavezna
na odgoj i obrazovanje prema posebnom programu, za čiju je provedbu potreban
smještaj u organizacijama internatskog tipa, ako su ispunjeni uvjeti iz
člana 87. ovoga statuta, dio troškova za njihov smještaj u takvim organizacijama
i dio troškova u vezi s osposobljavanjem za rad snosi Zajednica.

(2) Odredbe stava 1. ovoga člana primjenjuju se i kada je dijete smješteno
u drugome mjestu u drugu porodicu, ako mu je za obavezni odgoj i osnovno
obrazovanje potreban odgoj i nastava prema posebnom programu u organizaciji
udruženog rada odgoja i osnovnog obrazovanja.

(3) Općim aktom Skupštine Zajednice utvrđuje se koje troškove smještaja
iz st. 1. i 2. ovoga člana snosi Zajednica uzimajući pri tome u obzir visinu
prihoda domaćinstva u kojemu dijete živi. Istim aktom utvrđuje se koji
se prihodi uračunavaju u prihode domaćinstva i tko se smatra članom domaćinstva.

Član 89.

Dijete iz člana 16. ovoga statuta koje prigodom praktičnih radova ili
vježbi za vrijeme osposobljavanja za rad pretrpi povredu u smislu člana
26. st.1. i 2. ovoga statuta stječe prava koja pripadaju osiguranim osobama
iz člana 23. stava 1. Zakona za slučaj invalidnosti prouzročene povredom
na radu.

Član 90.

(1) Vrsta posla, odnosno stupanj stručnog obrazovanja za koji će se
dijete ometeno u psihičkom ili fizičkom razvoju osposobljavati, određuje
se prema stečenoj naobrazbi, godinama života, fizičkoj i psihičkoj sposobnosti
i sklonosti djeteta, prema potrebnom trajanju osposobljavanja i prema mogućnosti
zaposlenja u pojedinim djelatnostima, o čemu se obvezno pribavlja mišljenje
stručne službe za izbor zanimanja, te nalaz i mišljenja stručne komisije
o postojanju, uzroku, vrsti i stupnju ometenosti u psihičkom ili fizičkom
razvoju

(2) Stupanj stručnog obrazovanja odnosno osposobljavanja djece, utvrđuje
se prema propisima o obrazovanju.

Član 91.

(1) Osposobljavanje djece za rad provodi se u organizacijama udruženog
rada usmjerenog obrazovanja, u organizacijama udruženog rada za prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju, u posebnim organizacijama za rehabilitaciju, u radnim
i drugim organizacijama, te na odgovarajućim tečajevima i u posebnim organizacijama
udruženog rada za djecu ometenu u fizičkom i psihičkom razvitku odnosno
djecu s teškoćama u razvoju.

(2) Trajanje osposobljavanja djece za rad određuje se ovisno o načinu
provedbe osposobljavanja i o vrsti i stupnju stručne spreme koju osposobljavanjem
treba postići.

Član 92.

Za vrijeme osposobljavanja za rad djeca se smatraju potpuno i trajno
nesposobnom za rad u vezi sa stjecanjem i korištenjem prava na porodičnu
mirovinu prema odredbama Zakona i ovoga statuta.

Član 93.

(1) Pravo na osposobljavanje djece za rad prestaje:

1) ako dijete ne počne osposobljavanje za rad u roku od jedne godine
od dana određenoga za početak osposobljavanja, osim ako je bilo spriječeno
uzrocima koji su izvan njegove volje;

2) ako dijete svojevoljno prekine osposobljavanje ali ako ne izvršava
dužnosti u vezi s provedbom osposobljavanja;

3) ako nastanu takve promjene u fizičkom ili psihičkom stanju djeteta
koje onemogućuju daljnju provedbu osposobljavanja;

4) ako prilikom ponovnog pregleda djeteta stručni organ vještačenja
ustanovi na temelju rezultata do tada provedenog osposobljavanja da ne
postoji vjerojatnost da se dijete osposobi za samostalan život i rad.

(2) Dijete kojemu je pravo na osposobljavanje za rad prestalo pod okolnostima
iz toč. 3. i 4. stava 1. ovoga člana, stječe ponovno to pravo ako se u
povodu novoga zahtjeva utvrdi da su nastale promjene koje ponovno omogućuju
osposobljavanje za rad, odnosno koje čine vjerojatnim da će se dijete osposobiti
za samostalan život i rad.

(3) Djetetu kojemu je pravo na osposobljavanje za rad prestalo pod okolnostima
iz toč. 1. i 2. stava 1. ovoga člana, ako je mlađe od 18 godina - uspostavlja
se pravo na osposobljavanje za rad, a ako je starije od 18 godina - može
se uspostaviti pravo na osposobljavanje, i to nakon ocjene novoga zahtjeva,
okolnosti zbog kojih je prestalo pravo, te uvjeta za uspješan nastavak
i završetak osposobljavanja za rad u odgovarajućem roku.

Član 94.

(1) Poslije uspješno završenog osposobljavanje za rad, do odgovarajućeg
zaposlenja, dijete ima ista prava i dužnosti koje, prema Zakonu i ovome
statutu, ima invalid rada u razdoblju od završetka prekvalifikacije ili
dokvalifikacije do stupanja na odgovarajući posao na koji je upućen.

(2) Za vrijeme iz stava 1. ovoga člana osposobljeno dijete ima pravo
na novčanu naknadu u visini 50% od graničnog iznosa najnižeg mirovinskog
primanja (član 86).

(3) Novčana naknada iz stava 2. ovoga člana pripada djetetu od dana
završetka osposobljavanja za rad do dana stupanja na posao, ako se prijavilo
radi zaposlenja nadležnom organu zajednice za zapošljavanje u roku od 30
dana od dana kada je rješenje o priznanju prava na novčanu naknadu postalo
konačno.

(4) Odredbe člana 42. st. 2. i 3. ovoga statuta primjenjuju se i na
korisnika novčane naknade iz stava 3. ovoga člana.

X. GLAVA

NAKNADA PUTNIH TROŠKOVA

Član 95.

(1) Osobe osigurane prema ovome statutu imaju pravo na naknadu putnih
troškova u vezi s ostvarivanjem odnosno korištenjem pravima:

1) kada su od nadležnog organa Zajednice upućene ili pozvane u drugo
mjesto radi ocjenjivanja invalidnosti, preostale radne sposobnosti, tjelesnog
oštećenja, te potrebe pomoći i njege druge osobe;

2) kada su od nadležnog organa Zajednice upućene u drugo mjesto radi
prekvalifikacije ili dokvalifikacije ;

(2) Pravo na naknadu putnih troškova imaju i osobe određene kao pratioci
osoba iz stava 1. ovoga člana.

Član 96.

(1) Naknadu putnih troškova u slučajevima iz člana 95. stava 1. ovoga
statuta snosi Zajednica za osobe koje su podnijele zahtjev za ostvarivanje
prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja prema odredbama ovoga statuta,
za osiguranike - korisnike prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja
koji se pozivaju na ponovni odnosno kontrolni pregled kod stručnog organa
vještačenja, te za članove porodice osiguranika kod kojih je potrebno ocijeniti
postojanje invalidnosti kao uvjeta za stjecanje pojedinog prava.

(2) Naknadu putnih troškova snosi Zajednica i u slučaju kada stručni
organ vještačenja drugog stupnja, u žalbenom postupku ili drugim povodom,
ocjeni da je potrebno donijeti nalaz i mišljenje na temelju neposrednoga
pregleda osiguranika odnosno invalida rada ili članova njihove porodice.

Član 97.

Naknada putnih troškova obuhvaća:

1) naknadu za prijevozne troškove u odlasku i povratku;

2) naknadu za troškove prehrane i smještaja za vrijeme putovanja i boravka
u drugom mjestu.

Član 98.

Osiguranici kojima je priznato pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju
imaju pravo na naknadu za prijevozne troškove ako im je, zbog korištenja
priznatim pravom, prema stanju invalidnosti ili tjelesnog oštećenja i s
obzirom na udaljenost od mjesta određenoga za prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju,
potreban stalni prijevoz, a nije im osiguran besplatni prijevoz.

Član 99.

Skupština Zajednice općim aktom određuje vrstu i način upotrebe prijevoznog
sredstva, uzimajući u obzir zdravstveno stanje osiguranika i dužinu puta,
potanje uvjete i način ostvarivanja naknade putnih troškova, te svotu naknade
za troškove prehrane i smještaja za vrijeme putovanja i boravka u drugome
mjestu.

XI. GLAVA

JEDNOKRATNA GODIŠNJA NOVČANA POMOĆ

Član 100.

(1) Korisnicima mirovine i korisnicima naknade osobnog dohotka u vezi
s pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, pripada svake kalendarske
godine jednokratna novčana pomoć.

(2) Iznos jednokratne godišnje novčane pomoći iz stava 1. ovoga člana
određuje Zajednica općim aktom.

Član 101.

(1) Korisnik mirovine ili naknade osobnog dohotka u vezi s pravom na
prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, stječe prvi put pravo na jednokratnu
godišnju novčanu pomoć u kalendarskoj godini u kojoj je ostvario pravo
na mirovinu ili naknadu, pod uvjetom da je to pravo ostvario najkasnije
do uključivo 30. lipnja iste godine.

(2) Korisnik koji je pravo na mirovinu ili naknadu stekao prije 30.
lipnja tekuće godine, stječe prvi put pravo na novčanu pomoć u slijedećoj
kalendarskoj godini.

(3) Novčana pomoć ne pripada korisniku mirovine kojemu je na dan 1.
srpnja tekuće godine obustavljena isplata mirovine zbog zaposlenja ili
obavljanja samostalne djelatnosti.

Član 102.

(1) Jednokratna godišnja novčana pomoć iz člana 100. ovoga statuta dospijeva
za isplatu 1. lipnja svake godine i isplaćuje se prema službenoj dužnosti
zajedno s mirovinom, odnosno s odgovarajućom naknadom za mjesec lipanj.

(2) Korisnicima porodične mirovine pripada jednokratna novčana pomoć
u određenoj svoti, bez obzira na broj korisnika te mirovine. Ako korisnici
porodične mirovine žive odvojeno, novčana pomoć dijeli se na jednake dijelove.

XII. GLAVA

STJECANJE I ODREĐIVANJE PRAVA BORACA NARODNOOSLOBODILAČKOG RATA

Član 103.

(1) U skladu s odredbama Zakona o osnovnim pravima iz mirovinskog i
invalidskog osiguranja i Zakona kojima se uređuje stjecanje i određivanje
prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja boraca narodnooslobodilačkog
rata i drugih kategorija boraca te članova njihovih porodica i u vezi s
tim osiguravaju sredstva za pokriće povećanih obveza Zajednice, primjenjuju
se i na prava, što prema Zakonu i ovom statutu pripadaju osiguranicima
i korisnicima mirovine ostvarene u Zajednici, kojima je priznato svojstvo
boraca.

(2) Za utvrđivanje svojstva boraca narodnooslobodilačkog rata ili boraca
drugih kategorija osiguranika osiguranih u Zajednici, primjenjuju se, što
se tiče uvjeta, načina postupka, propisi koji se primjenjuju na ostale
osiguranike - radnike.

XIII. GLAVA

PONOVNO ODREĐIVANJE PRAVA

Član 104.

(1) Korisniku starosne mirovine koji je mirovinu ostvario nakon ispunjenja
uvjeta iz člana 17. stava 1. toč. 1. i 2. ovoga statuta, s mirovinskim
stažem manjim od 40 (muškarac), odnosno 35 godina (žena), ako poslije umirovljenja
navrši najmanje 3 godine staža osiguranja, obavljajući djelatnost na temelju
koje je osiguran u sklopu Zajednice prema odredbama ovoga statuta, nakon
prestanka osiguranja odredit će se, na njegov zahtjev, nova starosna mirovina.
Nova mirovina odredit će se prema ukupnom mirovirskom stažu navršenom prije
i poslije umirovljenja od mirovinske osnovice utvrđene u skladu s odredbama
člana 2. ovoga statuta.

(2) Umjesto određivanja nove starosne mirovine, korisniku mirovine koji
ispunjava uvjete iz stava 1. ovoga člana uračunat će se, na njegov zahtjev,
vrijeme provedeno u osiguranju poslije umirovljenja samo za povećanje postotka
stečene mirovine. U tome slučaju mirovina će se ponov obračunati u smislu
člana 24. ovoga statuta prema ukupnom mirovinskom stažu navršenom prije
ili poslije umirovljenja. Na zahtjev korisnika mirovine, vrijeme osiguranja
poslije umirovljenja iz stava 1. ovoga člana, iako je trajalo manje od
3 godine, uračunat će se, nakon prestanka osiguranja, u staž osiguranja
za povećanje postotka stečene mirovine - ako je s tim vremenom navršio
ukupno 40 odnosno 35 godina mirovinskog staža.

(3) Korisniku starosne mirovine koji je mirovinu ostvario s mirovinskim
stažem od 40 (muškarac) odnosno 35 (žena), na temelju staža navršenoga
do umirovljenja ili na temelju ukupno uračunanoga staža prije i poslije
umirovljenja. u smislu stava 1. i 2. ovoga člana, u slučaju ponovnog osiguranja
može se odrediti nova starosna mirovina nakon prestanka takvoga osiguranja
ako je ono trajalo najmanje 3 godine (stav 1). U tome slučaju mirovina
se određuje prema ukupnom mirovinskom stažu navršenom prije i poslije umirovljenja
od mirovinske osnovice utvrđene u skladu s odredbama člana 23. ovoga statuta.

Član 105.

Korisniku starosne mirovine - borcu NOR-a prije 9. rujna 1943. i španjolskom
borcu, koji je starosnu mirovinu ostvario, nakon ispunjenja uvjeta iz člana
51. stava 1. Zakona o osnovnim pravima iz mirovinskog i invalidskog osiguranja,
s mirovinskim stažem manjim od 40 (muškarac) odnosno 35 godina (žena),
ako poslije umirovljenja navrši najmanje 3 godine staža osiguranja, obavljajući
djelatnost na temelju koje je osiguran u sklopu Zajednice prema odredbama
ovoga statuta, ili navrši mirovinski staž od 40 (muškarac) odnosno 35 (žena),
nakon prestanka takvoga osiguranja odredit će se, na njegov zahtjev, nova
starosna mirovina prema ukupnom mirovinskom stažu. Nova mirovina odredit
će se od mirovinske osnovice utvrđene prema odredbama člana 53. Zakona
o osnovnim pravima iz mirovinskog i invalidskog osiguranja.

Član 106.

(1) Korisniku invalidske mirovine iz člana 45. stava 1. toč. 2. i 3.
ovoga statuta koji ponovno počne obavljati djelatnost na temelju koje je
osiguran u sklopu Zajednice prema odredbama ovoga statuta, odredit će se
nova svota invaliske mirovine ako nastane pogoršanje invalidnosti ili novi
slučaj invalidnosti zbog kojega invalid postane potpuno nesposoban za obavljanje
posla svojega zanimanja i drugoga odgovarajućeg posla u smislu člana 45.
stava 1. točke 1. ovoga statuta. Za određivanje nove svote invalidske mirovine
uzima se u obzir vrijeme provedeno u osiguranju poslije stjecanja prava
i mirovina se određuje prema ukupnom mirovinskom stažu u odgovarajućem
postotku iz člana 51. ovoga statuta. Prilikom određivanja novoga postotka
mirovine u smislu navedenoga propisa uzimaju se u obzir godine života korisnika
i omjer između radnoga vijeka i ukupnoga mirovinskog staža navršenoga na
dan nastanka pogoršanja invalidnosti odnosno novoga slučaja invalidnosti.

(2) Korisniku invalidske mirovine iz stava 1. ovoga člana koji poslije
stjecanja prava na invalidsku mirovinu provede u obavljanju djelatnosti
najmanje 3 godine, ako nastane pogoršanje prije utvrđene invalidnosti ili
novi slučaj invalidnosti zbog kojega invalid postane potpuno nesposoban
za obavljanje posla svojega zanimanja i drugoga odgovarajućeg posla u smislu
člana 45. stava 1. točke 1. ovoga statuta, odredit će se, ako je za korisnika
povoljnije, nova invalidska mirovina od mirovinske osnovice koja se utvrđuje
prema odredbama člana 20. ovoga statuta, a prema ukupnom mirovinskom stažu
- u odgovarajučem postotku iz člana 51. ovoga statuta. Prilikom određivanja
novoga prava odnosno novoga postotka mirovine prema ukupnom mirovinskom
stažu uzimaju se u obzir godine života korisnika i omjer između radnoga
vijeka i ukupnoga mirovinskog staža navršenoga na dan nastanka pogoršanja
invalidnosti odnosno novoga slučaja invalidnosti.

(3) Radni vijek iz stava 1. i 2. ovoga člana utvrđuje se primjenom odredaba
člana 35. ovoga statuta.

(4) Odredbe stava 1. do 3. ovoga člana primjenjuju se na odgovarajući
način i na korisnika invalidske mirovine iz člana 52. Zakona o osnovnim
pravima iz mirovinskog i invalidskog osiguranja.

ČETVRTI DIO

USKLAĐIVANJE MIROVINA I DRUGIH PRIMANJA

XIV. GLAVA

USKLAĐIVANJE MIROVINA I NOVČANE NAKNADE ZA TJELESNO OŠTEĆENJE

Član 107.

Mirovine se obavezno usklađuju u toku godine s kretanjem nominalnih
osobnih dohodaka svih radnika zaposlenih na teritoriju Republike suglasno
s odredbama člana 121. Zakona.

Član 108.

Mirovine uz koje se isplaćuje zaštitni dodatak usklađuju se u smislu
člana 107. ovoga statuta tako da se svota mirovina koja pripada prema Zakonu
i ovome statutu, bez zaštitnog dodatka, povećava s postotkom s kojim se
povećavaju mirovine, a zatim se ponovno određuje svota zaštitnog dodatka
u odgovarajućem postotku od razlike između svote povećane mirovine i granične
svote najnižega mirovinskog primanja.

Član 109.

Novčane naknade za tjelesno oštećenje usklađuje se tijekom godine s
kretanjem nominalnih osobnih dohodaka svih radnika zaposlenih na teritoriju
Republike. Konačno usklađivanje novčanih naknada za tjelesno oštećenje
obavIja se početkom iduće godine prema porastu nominalnih osobnih dohodaka
svih radnika zaposlenih na teritoriju Republike u protekloj godini, koji
se utvrđuje prema službenim statističkim podacima u SR Hrvatskoj. Razlika
između novčane naknade za tjelesno oštećenje u protekloj godini i konačno
usklađene novčane naknade isplaćuje se za cijelu proteklu godinu.

XV. GLAVA

USKLAĐIVANJE DRUGIH PRIMANJA

Član 110.

Doplatak za pomoć i njegu usklađuje se tijekom godine s kretanjem nominalnih
osobnih dohodaka svih radnika zaposlenih na teritoriju Republike. Konačno
usklađivanje doplatka za pomoć i njegu obavlja se početkom iduće godine
prema porastu nominalnih osobnih dohodaka svih radnika zaposlenih na teritoriju
Republike u protekloj godini, koji se utvrđuje prema službenim statističkim
podacima u SR Hrvatskoj. Razlika između doplatka za pomoć i njegu isplaćenog
u protekloj godini i konačno usklađenog doplatka za pomoć i njegu isplaćuje
se za cijelu proteklu godinu.

Član 111.

(1) Naknada osobnog dohotka u vezi s pravom na prekvalifikaciju ili
dokvalifikaciju (čl. 36, 37. i 44.) usklađuje se tijekom godine s kretanjem
nominalnih osobnih dohodaka svih radnika zaposlenih na teritoriju Republike,
ako osnovica za određivanje naknade nije utvrđena na temelju osobnog dohotka
iz godine u kojoj je ostvareno pravo na naknadu, i to primjenom jednakog
postotka utvrđenog općim aktom Zajednice.

(2) Konačno usklađivanje naknade osobnog dohotka ubavlja se početkom
iduće godine prema porastu nominalnih osobnih dohodaka svih radnika zaposlenih
na teritoriju Republike u protekloj godini, koji se utvrđuje prema službenim
statističkim podacima u SR Hrvatskoj.

PETI DIO

KORIŠTENJE, GUBITAK I PONOVNO ODREĐIVANJE PRAVA

Član 112.

(1) Prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja utvrđena zakonom i
ovim statutom ne mogu zastarjeti. Pojedine svote novčanih primanja s temelja
stečenoga prava mogu zastarjeti samo u slučajevima i za vrijeme odredeno
Zakonom i ovim statutom, u skladu sa Zakonom.

(2) Prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja osobna su prava i
i ne mogu se prenijeti na drugu osobu niti se mogu naslijediti. Dospjela
novčana primanja iz mirovinskog i invalidskog osiguranja koja nisu isplaćena
zbog smrti korisnika, mogu se naslijediti.

Član 113.

(1) Prava stečena na temelju invalidnosti pripadaju, ako Zakonom i ovim
stautom niie drukčije određeno, od dana nastanka invalidnosti.

(2) Kada se prava na temelju invalidnosti ostvaruju na zahtjev osiguranika
pošto mu je prestalo osiguraničko svojstvo, a invalidnost je postojala
prije podnošenja zahtjeva, invalidska mirovina pripada od dana nastanka
invalidnosti, ako je zahtjev za ostvarivanje prava podnesen u roku od 6
mjeseci od dana nastanka invalidnosti. Ako je zahtjev podnesen nakon proteka
toga roka, invalidska mirovina pripada od prvoga dana slijedećega mjeseca
nakon podnošenja zahtjeva i za 6 mjeseci unatrag. Novčane naknade u vezi
s pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju pripadaju od prvoga dana
slijedećega mjeseca nakon podnošenja zahtjeva.

(3) Ako osiguranik kojemu je priznato pravo na invalidsku mirovinu ili
pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju obavlja djelatnost na temelju
koje je osiguran poslije dana od kojega mu pripada mirovina odnosno naknada
osobnog dohotka, pripadajuće primanje isplaćuje se od slijedećeg dana nakon
brisanja spomenute djelatnosti u registru odnosno djelatnosti pri nadležnom
organu općine.

(4) Osiguraniku kod kojega je utvrđena invalidnost na temelju koje stječe
pravo na invalidsku mirovinu ili pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju,
a koji je do utvrđivanja invalidnosti primao naknadu osobnog dohotka prema
propisima o zdravstvenom osiguranju, invalidska mirovina odnosno naknada
osobnog dohotka u vezi s pravom na prekalifikaciju ili dokvalifikaciju
isplaćuje se od slijedećega dana nakon dana s kojim je utvrđena invalidnost.

(5) Ako se u povodu žalbe osiguranika kojom pobija ocjenu invalidnosti
i radne sposobnosti utvrdi konačnim rješenjem da nije nastala invalidnost
na temelju koje stječe pravo na invalidsku mirovinu, odnosno pravo na prekalifikaciju
ili dokvalifikaciju, osiguraniku pripada odgovarajuće pravo u smislu Zakona
i ovoga statuta, odnosno odgovarajuće pravo prema propisima o zdravstvenom
osiguranju, od dana od kojega je isplaćivana invalidska mirovina, odnosno
naknada osobnog dohotka u vezi s pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju,
u smislu stava 4. ovoga člana (član 124. stav 5. i 6. Zakona).

(6) Pravo na novčanu naknadu za tjelesno oštećenje, ako Zakonom i ovim
statutom nije drukčije određeno, pripada od dana nastanka tjelesnog oštećenja,
ako je zahtjev za ostvarivanje prava podnesen u roku od 6 mjeseci od dana
nastanka tjelesnog oštećenja. Ako je zahtjev podnesen nakon isteka navedenog
roka, novčana naknada za tjelesno oštećenje pripada od prvog dana slijedećeg
mjeseca nakon podnošenja zahtjeva i za 6 mjeseci unatrag.

Član 114.

(1) Doplatak za pomoć i njegu pripada od dana od kojega pripada invalidska,
starosna odnosno porodična mirovina, ako su u vrijeme nastanka invalidnosti,
odnosno na dan od kojega pripada starosna ili porodična mirovina, ispunjeni
i uvjeti za stjecanje prava na taj doplatak (član 55.).

Ako uvjeti za stjecanje prava na taj doplatak nastanu kasnije, doplatak
za pomoć i njegu pripada od prvoga dana slijedećeg mjeseca nakon podnošenja
zahtjeva i za 6 mjeseci unatrag, ali najranije od dana kada su ispunjeni
uvjeti.

(2) Osiguraniku koji je počeo obavljati samostalnu djelatnost, kao slijep
ili je za vrijeme obavljanja te djelatnosti oslijepio, doplatak za pomoć
i njegu pripada od početka obavljanja djelatnosti, odnosno od nastanka
sljepoće tokom obavljanja djelatnosti, pa za sve vrijeme obavljanja djelatnosti,
a nakon prestanka obavljanja djelatnosti - za ono vrijeme dok mu pripada
pravo na invalidsku, starosnu ili porodičnu mirovinu ili pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju, prema Zakonu i ovome statutu (član 55. stav 1. točka
2. i stav 3).

(3) Odredbe stava 2. ovoga člana primjenjuju se i na osiguranike iz
člana 55 stava 1. toč. 3. i 4. ovoga statuta.

Član 115.

(1) Prava stečena na temelju invalidnosti ili tjelesnog oštećenja traju
dok postoji stanje invalidnosti i preostale radne sposobnosti odnosno postotak
tjelesnog oštećenja prema kojemu je pravo određeno.

(2) Ako u stanju invalidnosti i preostale radne sposobnosti nastanu
promjene uslijed kojih se po ovome statutu utvrđeno pravo mijenja, ili
uslijeđ kojih nastanu uvjeti za stjecanje nekog drugog prava na temelju
invalidnosti, pravo se mijenja, odnosno stječe se novo pravo, od dana nastanka
promjene u stanju invalidnosti.

(3) Iznimno od stava 2. ovoga člana, ako je promjena u stanju invalidnosti
nastala prije podnošenja zahtjeva odnosno prije pokretanja postupka po
službenoj dužnosti, prava u vezi s nastalom promjenom pripadaju od prvoga
dana slijedećeg mjeseca nakon nastale promjene, ali najviše za šest mjeseci
unatrag, računajući od prvoga dana slijedećeg mjeseca nakon podnošenja
zahtjeva odnosno pokretanja postupka po službenoj dužnosti.

(4) Ako u postotku tjelesnog oštećenja nastanu promjene uslijed kojih
se po ovome statutu utvrđeno pravo mijenja, pravo se mijenja od prvog člana
slijedećeg mjeseca nakon nastale promjene, a ako je promjena u postotku
tjelesnog oštećenja nastala prije podnošenja zahtjeva, pravo u vezi s nastalom
promjenom pripada od prvog dana slijedećeg mjeseca nakon podnošenja zahtjeva
ali najviše za 6 mjeseci unatrag.

(5) Ako u stanju invalidnosti i preostale radne sposobnosti, odnosno
u postutku tjelesnog oštećenja, nastanu promjene uslijed kojih se po ovome
statutu utvrđeno pravo gubi, pravo se gubi od prvoga dana slijedećeg mjeseca
nakon donošenja rješenja o prestanku prava.

Član 116.

(1) Korisnik prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju koji u roku
od godine dana od dana donošenja rješenja o priznanju prava nije upućen
na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, upućuje se na pregled radi ponovne
ocjene preostale radne sposobnosti i utvrđivanja odgovarajuće djelatnosti
odnosno posla za koji se može osposobiti, odnosno na kojemu se može zaposliti.

(2) Na ponovni pregled uputit će se i korisnik prava na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju u slučaju kada stručni organ Zajednice ocijeni da se
prekvalifikacijom ili dokvalifikacijom korisnik neće moći osposobiti za
rad na određenom poslu odnosno u određenoj djelatnosti.

Član 117.

(1) Starosna i porodična mirovina pripada od dana kada su ispunjeni
uvjeti propisani za stjecanje prava na mirovinu, ako je zahtjev na ostvarivanje
mirovine podnesen u roku od 6 mjeseci od dana ispunjenja tih uvjeta.

(1) Ako je zahtjev iz stava 1. ovoga člana podnesen nakon proteka roka
od 6 mjeseci, mirovina pripada od prvoga dana slijedećeg mjeseca nakon
podnošenja zahtjeva i za 6 mjeseci unatrag.

(3) Osiguraniku, odnosno članu porodice osiguranika, koji u trenutku
podnošenja zahtjeva za starosnu ili porodičnu mirovinu obavlja neku od
djelatnosti na temelju koje je osiguran, ili se nalazi u radnom odnosu,
mirovina se isplaćuje od prvoga slijedećega dana nakon prestanka obavljanja
djelatnosti odnosno radnog odnosa.

(4) Osiguraniku, odnosno članu porodice osiguranika, koji zahtjev za
starosnu ili porodičnu mirovinu podnese nakon prestanka obavljanja djelatnosti
na temelju koje je bio osiguran, odnosno nakon prestanka radnog odnosa,
mirovina koja mu pripada unatrag, prema stavu 1. ili 2. ovoga člana, ne
isplaćuje se za ono razdoblje u kojemu je obavljao djelatnosti na temelju
koje je bio osiguran ili je bio u radnom odnosu.

(5) U slučaju kada netko od članova porodice osiguranika podnese zahtjev
za ostvarivanje prava na porodičnu mirovinu poslije drugih članova porodice
koji su već prije ostvarili pravo na mirovinu nova porodična mirovina,
koja se određuje u smislu člana 75. i 77. ovoga statuta, pripada i isplaćuje
se od prvoga dana slijedećeg mjeseca nakon podnošenja zahtjeva, a i za
6 mjeseci unatrag - ako mirovina drugih članova porodice u tom razdoblju
nije dosegla punu svotu osnovice za porodičnu mirovinu.

(6) Osiguraniku iz stava 3. ovoga člana, koji nakon podnošenja zahtjeva
i donošenja rješenja o pravu na starosnu mirovinu nastavi obavljati djelatnost
na temelju koje je osiguran i zbog toga ne ostvari priznato pravo na mirovinu,
vrijeme provedeno u osiguranju i osnovice osiguranja prema kojima je bio
osiguran do prestanka djelatnosti uzet će se u obzir za određivanje starosne
mirovine, ako osiguranik nakon prestanka obavljanja odnosne djelatnosti
podnese novi zahtjev za određivanje mirovine prema Zakonu i ovome statutu.
Rješenjem donesenim u novom zahtjevu ukida se prijašnje, doneseno a neizvršeno,
rješenje o mirovini.

Član 118.

(1) Novčana primanja iz mirovinskog i invalidskog osiguranja koja se
ostvaruju u Zajednici određuju se u mjesečnoj svoti i dospijevaju za isplatu
posljednjega dana svakog kalendarskog mjeseca i isplaćuju se unatrag.

(2) Dospjela primanja iz stava 1. ovoga člana koja nisu mogla biti isplaćena
zbog razloga koje je prouzročio korisnik primanja, mogu se naknadno isplatiti
najviše za tri godine unatrag, računajući od dana podnošenja zahtjeva za
isplatu.

Član 119.

(1) Osiguraniku se isplaćuje starosna i invalidska mirovina, kao i novčana
naknada za tjelesno oštećenje ako su doprinosi i obaveze koje proizlaze
iz neuplaćenih doprinosa u cjelini uplaćeni.

(2) Odredba stava 1. ovoga člana odnosi se i na korisnika porodične
mirovine poslije smrti osiguranika.

(3) Odredbe stava 1. i 2. ovoga člana ne primjenjuju se ako je pravo
na porodičnu mirovinu stečeno nakon smrti osiguranika prouzročene povredom
na radu.

(4) U slučaju isplate mirovine iz stava 3. ovoga člana ne prestaje obaveza
uplate dužnih doprinosa.

Član 120.

(1) Dospjela mjesečna primanja, na temelju prava stečenih pre-ma Zakonu
i ovome statutu, ne isplaćuju se korisniku koji se bez opravdanog razloga
ne odazove u određenom roku pozivu na pregled radi utvrđivanja da li su
nastale promjene u stvarnim okolnostima koje utječu na pravu ili vrstu
prava (stanje invalidnosti i preostale radne sposobnosti, potpuna nesposobnost
za rad i privređivanje, potreba pomoći i njege druge osobe i sl.) - za
sve vrijeme dok se korisnik ne odazove pozivu.

(2) Obustavljena mjesečna primanja (stav 1.), isplaćuju se naknadno
korisniku koji se odazove pozivu u roku od mjesec dana od dana određenoga
za pregled.

(3) Korisniku koji se odazove pozivu nakon proteka roka od mjesec dana
iz stava 2. ovoga člana, obustavljena mjesečna primanja ne isplaćuju se,
a daljnja isplata primanja uspostavlja se od slijedećega dana nakon izvršenog
pregleda, ako nisu nastale promjene u stvarnim okolnostima koje utječu
na pravo i opseg prava.

(4) Radi primjene odredaba koje se odnose na stjecanje i korištenje
pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, vrijeme za koje je korisnik
izgubio pravo na isplatu dospjelih mjesečnih primanja, u smislu stava 3.
ovoga člana, smatra se kao vrijeme za koje se korisnik prema svojoj volji
nije koristio pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju (čl. 38. do
40).

(5) Korisniku mirovina za vrijeme izdržavanja kazne zatvora zbog krivičnog
djela protiv naroda i države odnosno krivičnog djela protiv osnova socijalističkog
samoupravnog društvenog uređenja i sigurnosti Socijalističke Federativne
Republike Jugoslavije, krivičnog djela protiv privrede, krivičnog djela
protiv društvene imovine i krivičnog djela protiv službene dužnosti, samoupravnih
i javnih ovlaštenja, pravo na mirovinu miruje, a isplata mirovina se obustavlja.

(6) Iznimno od stava 5. ovoga člana, korisniku starosne ili invalidske
mirovine za vrijeme izdržavanja kazne zatvora zbog krivičnog djela iz stava
5. ovoga člana, mirovina se isplaćuje do visine porodične mirovine koja
bi za to vrijeme pripadala članovima porodice prema odredbama Zakona i
ovoga statuta.

Član 121.

(1) Ako osiguranik odnosno korisnik mirovine stekne pravo na dvije ili
više mirovina prema Zakonu i ovome statutu, može se, u smislu člana 134.
Zakona, koristiti samo jednum od tih mirovina - prema vlastitom izboru.

(2) Korisnik mirovine iz stava 1. ovoga člana može kasnije izabrati
korištenje drugom mirovinom, kada to za njega postane povoljnije.

Član 122.

(1) Ako se porodičnom mirovinom koriste dva ili više članova porodice,
pa nekomu od njih prestane pravo na mirovinu, ostalim članovima koji imaju
pravo na porodičnu mirovinu ponovno se određuje mirovina. Ponovno određena
mirovina pripada od dana s kojim nekomu od korisnika prestane pravo na
mirovinu, a isplaćuje se počevši od prvoga dana slijedećega mjeseca nakon
nastale promjene.

(2) Ako se isplata dijela porodične mirovine obustavi, ili ako pravo
koje pripada pojedinom članu porodice miruje, porodična mirovina se ponovno
ne određuje za vrijeme dok jedna od tih okolnosti traje.

(3) Ako se bračnom drugu zbog obavljanja djelatnosti, zaposlenja ili
korištenja starosnom odnosno invalidskom mirovinom, ne isplaćuje porodična
mirovina koja mu pripada, ostalim članovima porodice mirovina se ponovno
određuje kao da bračni drug nema pravo na porodičnu mirovinu i tako određena
mirovina isplaćuje se dok traje obustava isplate dijela mirovine koji pripada
bračnom drugu.

(4) Odredba stava 3. ovoga člana primjenjuje se i u slučaju kada porodična
mirovina pripada i bračnom drugu i razvedenom bračnom drugu, ako se samo
jednom od njih obustavlja isplata pripadajućega dijela mirovine.

Član 123.

(1) Djetetu iz člana 70. stava 3. ovoga statuta pravo na porodičnu mirovinu
za vrijeme služenja vojnog roka miruje i za to vrijeme obustavlja se isplata
porodične mirovine.

(2) Ako se porodičnom mirovinom koristi više članova, porodična se mirovina
u slučaju iz stava 1. ovoga člana ostalim članovima porodice ponovno određuje.

Član 124.

Pravo na porodičnu mirovinu prestaje članu porodice kod kojega zbog
nastale promjene više ne postoje posebni uvjeti o kojima ovisi stjecanje
i trajanje toga prava, i to s prvim danom slijedećega mjeseca nakon promjene.

Član 125.

(1) Pravo na porodičnu mirovinu gube stupanjem u brak :

1) udovica mlađa od 45 godina i udovac mlađi od 60 godina života, osim
ako su to pravo stekli ili zadržali zbog potpune nesposobnosti za privređivanje;

2) djeca osiguranika, braća, sestre i druga djeca bez roditelja, osim
ako su to pravo stekla ili zadržala zbog potpune i trajne nesposobnosti
za rad ili ako se nalaze na redovitom obrazova-

nju.

(2) Udovici ili udovcu koji su stupanjem u novi brak izgubili pravo
na porodičnu imovinu, a po bračnom drugu iz novoga braka nije stekla pravo
na takvu mirovinu, uspostavlja se pravo na prijašnju porodičnu mirovinu
uz uvjet da u trenutku prestanka novoga braka ima još dijete iz prvoga
braka koje se koristi porodičnom mirovinom, a oni prema tome djetetu obavljaju
roditeljske dužnosti.

Član 126.

(1) Korisniku mirovine obustavlja se isplata mirovine ako stupi u radni
odnos ili počne obavljati djelatnost na temelju koje je osiguran - s danom
stupanja u radni odnos odnosno početka obavljanja djelatnosti.

(2) Nakon prestanka rada u smislu stava 1. ovoga člana isplata pripadajuće
mirovine ponovo se uspostavlja slijedećim danom.

Član 127.

(1) Korisnik invalidske mirovine stečene prema članu 45. stavu 1. točki
1. ovoga statuta nema pravo na povećanje odnosno na ponovno određivanje
invalidske mirovine na temelju obavljanja djelatnosti nakon umirovljenja.
Takav korisnik može, obavljajući poslije umirovljenja djelatnost na temelju
koje je osiguran, steći novu invalidsku mirovinu samo u novom slučaju invalidnosti
prouzročene povredom na radu odnosno profesionalnom bolešću za vrijeme
takvoga rada.

(2) Korisnik invalidske mirovine koji poslije umirovljenja obavlja djelatnost
na temelju koje je osiguran, može takvim radom ostvariti starosnu mirovinu
kad ispuni uvjete propisane Zakonom i ovim statutom za stjecanje prava
na takvu mirovinu.

Član 128.

(1) Mirovinska primanja i novčane naknade u vezi s pravom na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju mogu se uzeti u izvršenju tako da se za naplatu potraživanja
u ime zakonskog uzdržavanja uzima najviše jedna polovica, a za ostala potraživanja
- najviše jedna trećina odgovarajućeg primanja.

(2) Novčana naknada za tjelesno oštećenje, doplatak za pomoć i njegu,
otpremnina i novčana naknada bračnom drugu, naknada za troškove smještaja
i prehrane u vezi s korištenjem prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju
u drugome mjestu i jednokratna godišnja novčana pomoć, ne mogu se uzeti
u izvršenje radi naplate potraživanja.

Član 129.

(1) Korisnik mirovine, novčane naknade za tjelesno oštećenje i doplatak
za pomoć i njegu koji je privremeno spriječen da osobno prima navedena
primanja, može na propisani način opunomoćiti drugu osobu da u njegovo
ime prima mjesečne svote iz primanja dospjele za isplatu.

(2) Kada se primanja iz stava 1. ovoga člana isplaćuju opunomoćeniku,
korisnik prava odnosno opunomoćenik korisnika dužan je na zahtjev Zajednice
dati pismeno jamstvo da nisu nastale okolnosti zbog kojih prestaje pravo
na pojedino od navedenih primanja ili na korištenje tim primanjima.

Član 130.

Korisnik prava priznatoga prema Zakonu i ovome statutu dužan je prijaviti
Zajednici, koja isplaćuje novčana primanja na temelju priznatog prava,
svaku osobnu promjenu ili promjenu nastalu u stvarnim okolnostima koje
utječu na samo pravo ili na opseg korištenja tim pravom. Prijava se mora
podnijeti u roku od 15 dana nakon nastale promjene.

ŠESTI DIO

MIROVINSKI STAŽ

Član 131.

(1) Mirovinski staž prema Zakonu i ovome statutu, na temelju kojega
se stječu i određuju prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja u Zajednici,
obuhvaća:

1) vrijeme provedeno u osiguranju (staž osiguranja), koje se računa
u mirovinski staž prema odredbama Zakona o osnovnim pravima iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja, Zakona i ovoga statuta;

2) vrijeme navršeno do 31. prosinca 1972., koje se, u skladu s odredbama
člana 100. Zakona o osnovnim pravima iz mirovinskog i invalidskog osiguranja,
računa u mirovinski staž kao razdoblje staža osiguranja prema oredbama
člana 143. Zakona, te propisima Zakona o invalidskom i mirovinskom osiguranju
samostalnih zanatlija, samostalnih ugostitelja i prijevoznika ("Narodne
novine". br. 18/69) i Statuta Zajednice invalidsko-mirovinskog osiguranja
samostalnih zanatlija, samostalnih ugostitelja i prijevoznika Socijalističke
Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 46/69, 24/70, 54/70
i 35/71).

(2) Osim vremena iz stava 1. ovoga člana, osiguranicima Zajednice računa
se u mirovinski staž još i:

1) vrijeme provedeno u obavljanju samostalne djelatnosti prije ustanovljenja
mirovinskog i invalidskog osiguranja samostalnih obrtnika, samostalnih
ugostitelja i prijevoznika, za koje je plaćen doprinos za mirovinsko i
invalidsko osiguranje;

2) vrijeme provedeno u osiguranju u mirovinskom fondu samostalnih zanatlija
SR Hrvatske u razdoblju od 1. travnja 1956. do 31. prosinca 1964. za koje
je uredno plaćen doprinos tom fondu;

3) vrijeme provedeno u obavljanju samostalne djelatnosti do 31. prosinca
1964, ali najviše 15 godina, uz uvjete i na način koji utvrđuje Skupština
Zajednice posebnim općim aktom.

Član 132.

Osiguranicima kojima u mirovinski staž nije utvrđeno vrijeme provedeno
u obavljanju samostalne djelatnosti u smislu člana 131. stava 2. točke
3. ovoga statuta, ili im je utvrđeno manje od 15 godina, ali im je utvrđeno
vrijeme, provedeno u osiguranju u mirovinskom fondu samostalnih zanatlija
SR Hrvatske na temelju plaćenog doprinosa, obračunat će se taj doprinos
u ime doprinosa koji su ti osiguranici dužni plaćati u smislu odredaba
ovoga statuta.

Član 133.

(1) Osiguranici kojima je to svojstvo priznato na temelju samostalnog
obavljanja prometa robe na malo prema

posebnim propisima (član 12. točka 2), obavljanja domaće radinosti i
osobe kojima je priznato svojstvo osiguranika prema odredbama ovoga statuta
kao članovima porodice osiguranika jer zajedno s osiguranikom obavljaju
samostalnu djelatnost, nemaju pravo na računanje u mirovinski staž vremena
iz člana 131. stava 2. točke 3. ovoga statuta.

(2) Odredba stava 1. ovoga člana primjenjuje se i na osiguranike koji
su stekli svojstvo osiguranika na temelju obavljanja djelatnosti osobnim
radom, sredstvima rada i vlasništvu građana prema posebnim propisima, ako
im je obavljanje te djelatnosti jedino ili glavno zanimanje (član 12. točka
3).

XVI. GLAVA

PRODUŽENO OSIGURANJE

Član 134.

(1) Kao staž osiguranja računa se i vrijeme koje osiguranik, nakon prestanka
obveznog osiguranja, provede u produženom osiguranju za koje je platio
doprinos.

(2) Osiguranik može osigurati produženo osiguranje za vrijeme:

1) neobavljanja djelatnosti na temelju koje je osiguran nakon prestanka
sezonskog razdoblja za koje je imao odobrenje;

2) za vrijeme privremene nezaposlenosti, ako je za to vrijeme uredno
prijavljen nadležnoj zajednici za zapošljavanje.

(3) Vrijeme produženog osiguranja iz stava 2. točke 2. ovoga člana može
se osigurati za svaki pojedini slučaj prekida osiguranja najduže u trajanju
od jedne godine, a u slučaju prestanka obavljanja sezonske djelatnosti
(stav 2. točka 1.) najduže do početka nove sezone u slijedećoj godini.

Član 135.

(1) Produženo osiguranje može se osigurati u slučajevima iz člana 134.
ovoga statuta, i to :

1) za vrijeme privremene obustave poslovanja djelatnosti (član 134.
stav 2. točka 1) - ako nije proteklo više od tri mjeseca od prestanka obveznog
osiguranja do nastanka odnosne okolnosti;

2) za vrijeme privremene nezaposlenosti (član 134. stav 2. točka 2)
- ako se osiguranik prijavio nadležnoj zajednici za zapošljavanje u roku
od 30 dana nakon prestanka obveznog osiguranja.

Član 136.

(1) U staž osiguranja računa se vrijeme produženog osiguranja za koje
je uplaćen odgovarajući doprinos i koje je registrirano u matičnoj evidenciji
osiguranika.

(2) Pravo na produženo osiguranje prestaje ako odgovarajući doprinosi
nisu uplaćeni u roku od 6 mjeseci od dana dospijeća.

Član 137.

Doprinos za produženo osiguranje obračunava se i plaća od osnovica i
po stopi doprinosa prema kojoj je osiguranik plaćao doprinos neposredno
prije prestanka obaveznog osiguranja.

Član 138.

Za produženo osiguranje osiguranik podnosi prijavu čiji sadržaj propisuje
Zajednica. Prijava se podnosi u rokovima iz člana 135. ovoga statuta.

SEDMI DIO

OSTVARIVANJE I ZAŠTITA PRAVA

XVII. GLAVA

MATIČNA EVIDENCIJA

Član 139.

(1) Stručna služba Zajednice vodi matičnu evidenciju o osiguranicima
i korisnicima prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja u zajednici,
u skladu sa zakonom.

(2) U matičnu evidenciju upisuju se osobni podaci o osiguranicima i
korisnicima prava, podaci o osnovicama osiguranja koje služe za obračunavanje
i uplatu doprinosa i za utvrđivanje mirovinske osnovice, razdoblje mirovinskog
staža, svote mirovinskih primanja, i drugi podaci potrebni za ostvarivanje
i korištenje pravima osiguranih osoba i za planiranje sredstava Zajednice.

(3) U postupku za ostvarivanje prava osiguranih osoba iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja obavezno je koristiti se podacima upisanim u matičnoj
evidenciji.

(4) Podaci o osnovicama osiguranja, mirovinskom stažu i svotama mirovinskog
primanja, upisani u matičnoj evidenciji, vrijede kao podaci upisani u javnoj
ispravi.

Član 140.

(1) Stručna služba vodi evidenciju o svakom osiguraniku koji se koristi
pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, kako bi se moglo pratiti
ostvarivanje priznatoga prava.

(2) Skupština Zajednice općim aktom određuje sadržaj i način vođenja
evidencije iz stava 1. ovoga člana.

XVII. GLAVA

POSTUPAK ZA UTVRĐIVANJE MIROVINSKOG STAŽA

Član 141.

(1) U mirovinski staž utvrđuje se osiguraniku vrijeme provedeno u obavljanju
samostalne djelatnosti prije uvođenja obveznog mirovinskog i invalidskog
osiguranja samostalnih obrtnika, samostalnih ugostitelja i prijevoznika
Hrvatske (član 131. stav 2. točka 3) - rješenjem tajnika Skupštine Zajednice
donesenim u upravnom postupku koji se pokreće na zahtjev zainteresirane
osobe.

(2) Vrijeme u kojem je osiguranik obavljao samostalnu djelatnost dokazuje
se potvrdama organa koji ima podatke o tom vremenu odnosno drugim ispravama
ili podacima iz matične evidencije.

Član 142.

(1) Protiv rješenja tajnika Skupštine Zajednice donesenog u smislu člana
141. stava 1. ovoga statuta, može se izjaviti žalba Odboru za ostvarivanje
prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja Skupštine Zajednice, kao
nadležnom organu za rješavanje o pravima iz mirovinskog i invalidskog osiguranja
u drugom stupnju.

(2) Rješenje o žalbi iz stava 1. ovoga člana konačno je u postupku u
sklopu Zajednice i protiv njega može se pokrenuti upravni spor.

Član 143.

Ako osiguranik u postupku za ostvarivanje prava iz mirovinskog i invalidskog
osiguranja podnese zahtjev da mu se u mirovinski staž utvrdi vrijeme provedeno
u obavljanju samostalne djelatnosti, o tome se zahtjevu rješava istim rješenjem
kojim se rješava o spomenutom pravu.

Član 144.

Razdoblja navršena izvan Zajednice, koja se osiguraniku računaju u mirovinski
staž kao staž osiguranja i posebni staž u smislu člana 131. stava 1. ovoga
statuta, mogu se priznati u mirovinski staž za ostvarivanje prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja u Zajednici samo na temelju konačnog rješenja,
ili podataka iz matične evidencije, o tom stažu nadležne zajednice mirovinskog
i invalidskng osiguranja, odnosno na temelju konačnog rješenja ili potvrde
o takvom stažu drugog organa koji je bio nadležan za rješavanje o stažu
ili o njemu vodi evidenciju propisanu zakonom.

XIX. GLAVA

POSTUPAK ZA UTVRĐIVANJE PRAVA NA OSIGURANJE

Član 145.

(1) Pravo na mirovinsko i invalidsko osiguranje u Zajednici utvrđuje
se priznanjem svojstva osiguranika.

(2) Svojstvo osiguranika utvrđuje Stručna služba Zajednice na temelju
prijave osiguranja.

Član 146.

(1) Prijavu osiguranja, prijavu o promjeni tokom osiguranja i odjavu
osiguranja podnosi osiguranik Stručnoj službi Zajednice.

(2) Prijavu odnosno odjavu iz stava 1. ovoga člana osiguranik je dužan
podnijeti u roku od 8 dana nakon upisa u registar ili evidenciju odnosno
brisanja iz registra ili evidencije odnosne djelatnosti pri nadležnom organu
općine, te nakon nastale promjene koja utječe na osiguranje.

Član 147.

Uz prijavu odnosno odjavu osiguranja osiguranik je dužan priložiti prijepis
rješenja na temelju kojega se provodi upis u registar ili evidenciju odnosno
brisanje iz registra ili evidencije te prijepis rješenja o privremenoj
obustavi obavljanja samostalne djelatnosti, u zakonom određenim slučajevima.

XX. GLAVA

OSNOVICE OSIGURANJA

Član 148.

(1) Osnovica osiguranja koja služi za određivanje prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja i za obračun i uplatu doprinosa za to osiguranje
utvrđuje se prema visini osnovice za porez iz osobnog dohotka osiguranika
iskazanog u isplatnoj listi u skladu s kolektivnim ugovorom za kvalificiranog
radnika, odnosno prema visini osnovice od koje se određuje porez na zajednicu
općina i doprinosi samoupravnim interesnim zajednicama, koja odgovara paušalnoj
svoti poreza.

(2) Najniža osnovica osiguranja koja služi za određivanje prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja i za obračun i uplatu doprinosa je prosječni čisti
osobni dohodak svih radnika zaposlenih u SR Hrvatskoj u protekloj godini,
prema službenim statističkim podacima.

(3) Najviša osnovica osiguranja koja služi za određivanje prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja i za obračun i uplatu doprinosa je prosječni čisti
osobni dohodak svih radnika zaposlenih u SR Hrvatskoj u protekloj godini,
prema službenim statističkim podacima, uvećan za četiri puta.

(4) Najniža i najviša osnovica osiguranja koje služe za određivanje
prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja i za obračun i naplatu doprinosa
usklađuje se tijekom godine s porastom nominalnog osobnog dohotka svih
radnika zaposlenih u SR Hrvatskoj prema službenim statističkim podacima.

(5) Usklađivanje obavlja po službenoj dužnosti nadležna općinska uprava
društvenih prihoda koja vrši obračun i naplatu doprinosa.

Član 149.

Iznimno od odredaba člana 148. ovoga statuta, osiguranici kojima je
doneseno rješenje o priznanju prava na starosnu mirovinu s punim mirovinskim
stažem, ako nastave raditi odnosno voditi radnju, oslobađaju se obveze
plaćanja doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje, a isplata mirovine
se privremeno obustavlja.

Član 150.

(1) Osim osnovica osiguranja u koje se osiguranici obvezno razvrstavaju,
osiguranici mogu prema vlastitom izboru izabrati i slijedeće više osnovice
osiguranja:

- prosječni čisti osobni dohodak svih radnika zaposlenih u SR Hrvatskoj
u protekloj godini, uvećan za dva puta;

- prosječni čisti osobni dohodak svih radnika zaposlenih u SR Hrvatskoj
u protekloj godini, uvećan za tri puta;

- prosječni čisti osobni dohodak svih radnika zaposlenih u SR Hrvatskoj
u protekloj godini, uvećan za četiri puta.

(2) Izabrane više osnovice koje služe za određivanje prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja i za obračun i uplatu doprinosa usklađuju se tijekom
godine s porastom nominalnih osobnih dohodaka svih radnika zaposlenih u
SR Hrvatskoj prema službenim statističkim podacima.

(3) Za izbor više osnovice osiguranja mora se podnijeti pismeni zahtjev
stručnoj službi SIZ-a koja donosi rješenje o izabranoj višoj osnovici koje
dostavlja osiguraniku i nadležnoj općinskoj upravi društvenih prihoda radi
naplate doprinosa.

(4) Izabrana viša osnovica osiguranja prema stavu 1. ovoga člana ne
može se tijekom godine mijenjati već se samo usklađuje na način propisan
u stavu 2. ovoga člana.

Usklađivanje obavlja po službenoj dužnosti nadležna općinska uprava
društvenih prihoda koja vrši obračun i naplatu doprinosa.

Član 151.

Određivanje pripadajućih osnovica osiguranja provodi se prema službenoj
dužnosti na temelju rješenja organa općinske uprave nadležnog za poslove
financija o visini osnovica za porez iz osobnog dohotka utvrđenog za godinu
za koju se određuje osnovica osiguranja. Osiguraniku kojemu se porez iz
osobnoga dohotka određuje u paušalnoj svoti, osnovica osiguranja utvrđuje
se prema visini osnovice od koje se određuje porez za zajednicu općina
i doprinosi samoupravnim interesnim zajednicama u godini za koju se određuje
osnovica osiguranja.

XXI. GLAVA

POSTUPAK ZA UTVRĐIVANJE PRAVA IZ OSIGURANJA

Član 152.

(1) Postupak za ostvarivanje prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja
u Zajednici pokreće se na zahtjev osigurane osobe. Postupak vodi i rješenje
priprema određeni stručni radnik Stručne službe, a rješenje donosi i potpisuje
tajnik Skupštine Zajednice.

(2) Za vrijeme obavljanja djelatnosti prema ovome statutu, postupak
za ostvarivanje prava na temelju invalidnosti pokreće se u povodu mišljenja
liječnika, koji je liječio osiguranika, o zdravstvenom stanju i radnoj
sposobnosti osiguranika u smislu propisa o zdravstvenom osiguranju. Postupak
se pokreće i na zahtjev samog osiguranika.

(3) Odredbe st. 1. i 2. ovoga člana vrijede i za slučajeve kada se pravo
ponovno određuje zbog nastale promjene u stanju prije utvrđene invalidnosti
i preostale radne sposobnosti ili tjelesnog oštećenja.

(4) Zahtjev za ostvarivanje prava na starosnu mirovinu može se podnijeti
i prije ispunjenja uvjeta za stjecanje toga prava, a najranije 60 dana
prije ispunjenja uvjeta.

(5) Zahtjev za pokretanje postupka u smislu st. 1. do 4. ovoga člana
može se podnijeti pismeno ili usmeno na zapisnik u Stručnoj službi.

Član 153.

Postupak za ostvarivanje prava na osposobljavanje za samostalan život
i rad djeteta ometenog u psihičkom ili fizičkom razvoju, prema odredbama
Zakona, pokreće se na zahtjev roditelja ili staratelja djeteta, samoga
djeteta ako je poslovno sposobno, ili nadležnog općinskog organa.

Član 154.

(1) Kada je za rješavanje o pravu osiguranika iz mirovinskog i invalidskog
osiguranja potrebno utvrditi invalidnost. preostalu radnu sposobnost i
njezinu upotrebljivost, tjelesno oštećenje, uzrok invalidnosti i tjelesnog
oštećenja, ili postojanje potrebe za pomoć i njegu druge osobe, odnosno
kada je za rješavanje o pravu na porodičnu mirovinu potrebno utvrditi za
člana porodice osiguranika potpunu nesposobnost za rad odnosno za privređivanje,
Stručna služba dužna je radi utvrđivanja tih činjenica pribaviti nalaz
i mišljenje stručnog organa vještačenja.

(2) Na način iz stava 1. ovoga člana Stručna služba utvrđuje postojanje,
uzrok, vrstu i stupanj invalidnosti, postojanje mogućnosti za osposobljavanje,
način osposobljavanja prekvalifikacijom ili dokvalifikacijom za određeni
posao odnosno zanimanje i trajanje takvog osposobljavanja.

(3) Kada se o pravu rješava u prvome stupnju, nalaz i mišljenje o činjenicama
koje čine temelj za stjecanje prava daje stručni organ vještačenja prvoga
stupnja (invalidska komisija).

(4) Kada se o pravu rješava u drugome stupnju, u povodu žalbe protiv
prvostepenog rješenja kojom se pobija nalaz i mišljenje stručnog organa
vještačenja prvoga stupnja, nalaz i mišljenje o odlučnim činjenicama daje
stručni organ vještačenja drugoga stupnja (viša invalidska komisija).

Član 155.

(1) Kada u postupku za utvrđivanje prava Stručna služba zatraži od stručnog
organa vještačenja nalaz i mišljenje o činjenicama o kojima ovisi pravo
stručni je organ dužan, u roku od 45 dana udovoljiti traženju.

(2) U slučaju kada se osiguranik nakon duže spriječenosti za rad zbog
privremene nesposobnosti za rad, u smislu propisa o zdravstvenom osiguranju,
upućuje stručnom organu vještačenja prvoga stupnja radi ocjene radne sposobnosti
i invalidnosti, stručni je organ dužan u roku od 45 dana nakon primitka
takvog zahtjeva dati traženi nalaz i mišljenje.

(3) Ako stručni organ vještačenja prvoga stupnja utvrdi da je kod osiguranika
iz stava 2. ovoga člana nastala invalidnost, daljnji postupak za ostvarivanje
odgovarajućih prava iz ovoga statuta vodi Stručna služba po službenoj dužnosti.
Ako stručni organ vještačenja utvrdi da nije nastala invalidnost, cijeli
predmet vraća organu koji je osiguranika uputio na pregled.

Član 156.

Ako stručni organ vještačenja u rokovima iz člana 155. st.1. i 2. ovoga
statuta ne dade traženi nalaz i mišljenje, Zajednica će naknaditi Samoupravnoj
interesnoj zajednici zdravstva i zdravstvenog osiguranja samostalnih zanatlija,
ugostitelja i prijevoznika Hrvatske svote koje je ona isplatila osiguraniku
u ime naknade osobnoga dohotka zbog privremene nesposobnosti za rad, prema
odredbama Zakona.

Član 157.

(1) Rješenje kojim se osiguraniku priznaje određeno pravo na temelju
invalidnosti i tjelesnog oštećenja, mora u svojem dispozitivu sadržavati
stupanj invalidnosti i preostale radne sposobnosti, postotak tjelesnog
oštećenja, vrste prava koja se priznaju i uvjete za korištenje tim pravima,
te datum ponovnoga komisijskog pregleda kada je prema mišljenju stručnog
organa vještaćenja to potrebno.

(2) Rješenje kojim se priznaje pravo na doplatak i njegu druge osobe
mora u svojem dispozitivu sadržavati kategoriju korisnika i visinu doplatka.

Član 158.

Rješenja o priznanju prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja izvršavaju
se prema odredbama Zakona.

Član 159.

(1) Korisnik prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju upućuje se
na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju rješenjem u izvršenju rješenja
o priznanju prava. U dispozitivu toga rješenja određuje se: organizacija
odnosno poslodavac kod kojega će se obavljati prekvalifikacija ili dokvalifikacija,
zanimanje za koje se korisnik treba osposobiti, početak i predvidivo trajanje
prekvalifikacije ili dokvalifikacije, prava koja osiguraniku pripadaju
u vezi s korištenjem priznatim pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju,
te ugovorene obveze radne organizacije odnosno poslodavca i Zajednice u
ostvarivanju prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju. Žalba protiv
toga rješenja prekida izvršenje rješenja o pravu na prekvalifikaciju ili
dokvalifikaciju u pogledu isplate naknade osobnoga dohotka, osim u slučaju
kada korisnik u određenom roku stupi na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju.

(2) Nakon završene prekvalifikacije ili dokvalifikacije Stručna služba
donosi rješenje o pravu na obavljanje odgovarajuće djelatnosti odnosno
na zaposlenje na poslu za koji se osiguranik osposobio prekvalifikacijom
ili dokvalifikacijom i o naknadi osobnog dohotka u vezi s tim pravom.

Član 160.

Zahtjev za ostvarivanje prava na zaštitni dodatak uz mirovinu može se
podnijeti tokom postupka ili nakon završetka postupka za ostvarivanje prava
na mirovinu.

Član 161.

(1) Osiguranoj osobi koja je u Zajednici ostvarila pravo na mirovinu,
novčanu naknadu za tjelesno oštećenje i doplatak za pomoć i njegu, pa se
nakon toga preseli na područje druge republike ili pokrajine, svote koje
joj pripadaju na temelju stečenoga prava i dodatna primanja uz mirovinu
isplaćuje Stručna služba, bez obzira na mjesto prebivališta osigurane osobe
u Jugoslaviji.

(2) Ako se korisnik prava na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju preseli
na područje druge republike ili pokrajine, u pogledu naknade osobnoga dohotka
u vezi s pravom na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju rješenje izvršava
Stručna služba pod uvjetima iz člana 38. i 43. ovoga statuta.

(3) Radi izvršenja rješenja kojim je priznato pravo na prekvalifikaciju
ili dokvalifikaciju, u slučaju iz stava 2. ovoga člana, u pogledu upućivanja
na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju odnosno na zaposlenje nakon završetka
prekvalifikacije ili dokvalifikacije, Stručna služba osigurat će na teret
Zajednice ostvarenje priznatog prava u sporazumu sa službom za provedbu
mirovinskog i invalidskog osiguranja odnosno službom zajednice za zapošljavanje
nadležnom prema novome prebivalištu korisnika, suglasno s propisima koji
se primjenjuju na području dotične republike odnosno pokrajine u pogledu
upućivanja na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju ili na zaposlenje. Sporazumom
se utvrđuju međusobna prava i obveze, način obračuna i naknade troškova
u vezi s ostvarivanjem prava i način određivanja i isplate pripadajuće
naknade.

Član 162.

(1) Kada je u postupku za priznavanje prava iz mirovinskog i invalidskog
osiguranja utvrđeno da postoji pravo na mirovinu ili drugo pravo s novčanim
primanjem, ali se odmah ne može odrediti pripadajuća svota primanja, ili
se postupak ne može okončati zbog rješavanja nekoga prethodnog pitanja,
Stručna služba određuje da se osiguranoj osobi privremeno isplaćuje akontacija
na ime pripadajućeg primanja, dok se ne donese rješenje o pravu. Visina
akontacije određuje se prema podacima koje Stručna služba ima.

(2) Osiguraniku kod kojega je prema nalazu i mišljenju stručnog organa
vještačenja prvoga stupnja nastala invalidnost na temelju koje stječe pravo
na invalidsku mirovinu ili prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju, a koji
je do donošenja nalaza i mišljenja primio naknadu osobnoga dohotka prema
propisima o zdravstvenm osiguranju, akontacija na invalidsku mirovinu ili
naknadu osobnoga dohotka isplaćuje se od prvog slijedećeg dana poslije
dana donošenja nalaza i mišljenja (član 124. st. 4. i 6. Zakona).

(3) Nakon donošenja rješenja o priznanju prava obračunava se isplaćena
akontacija iz st. 1. i 2. ovoga člana.

Član 163.

(1) Protiv rješenja tajnika Skupštine Zajednice o pravu iz mirovinskog
osiguranja može se izjaviti žalba nadležnom organu Skupštine Zajednice
iz člana 141. stava 1. ovoga statuta.

(2) Žalba ne odgađa izvršenje rješenja, osim u slučajevima kada je to
ovim statutom drukčije određeno.

(3) Ako se žalbom pobija nalaz, mišljenje ili ocjena stručnog organa
vještačenja prvoga stupnja, Stručna služba dužna je prije dostave žalbe
na rješavanje nadležnom organu Skupštine Zajednice (stav 1.) pribaviti
mišljenje stručnog organa vještačenja drugoga stupnja.

Član 164.

Rješenja koja nadležni organ Skupštine Zajednice iz člana 142. stava
1. ovoga statuta donese o žalbi protiv rješenja tajnika Skupštine Zajednice,
konačna su u postupku u sklopu Zajednice i protiv njih može se pokrenuti
upravni spor.

Član 165.

(1) Ako se nakon donošenja rješenja, protiv kojega nema redovitog pravnog
lijeka u upravnom postupku, sazna za nove činjenice, ili se pronađe odnosno
stekne mogućnost da se upotrijebe novi dokazi koji bi, sami ili u vezi
s već izvedenim i upotrijebljenim dokazima, mogli dovesti do drukčijeg
rješenja da su te činjenice odnosno dokazi bili izneseni ili upotrijebljeni
u prijašnjem postupku, može se, iznimno od uvjeta koji se u tim slučajevima
prema Zakonu o općem upravnom postupku traže za pokretanje obnove postupka,
pokrenuti obnova postupka u stvarima iz mirovinskog i invalidskog osiguranja
i kada je propušteno da se u prijašnjem postupku iznese neka od tih činjenica
odnosno dokaza. Obnova postupka u tome slučaju pokrenut će se bez obzira
na rokove koji su određeni Zakonom o općem upravnom postupku za traženje
obnove postupka odnosno pokretanje toga postupka. Obnova postupka pokreće
se na zahtjev stranke ili prema službenoj dužnosti.

(2) Ako je zahtjev za obnovu postupka podnesen odnosno postupak obnove
pokrenut u roku od 5 godina od dana dostave rješenja stranci, u postupku
obnove primjenjuju se propisi koji su vrijedili u vrijeme donošenja rješenja.
Ako je zahtjev podnesen odnosno postupak obnove pokrenut nakon proteka
toga roka, u postupku obnove primjenjuju se propisi koji vrijede u vrijeme
podnošenja zahtjeva za obnovu postupka odnosno u vrijeme pokretanja toga
postupka prema službenoj dužnosti.

(3) Prava utvrđena rješenjem donesenim u postupku obnovljenom u smislu
stava 1. ovoga člana, pripadaju od prvoga dana slijedećega mjeseca nakon
podnošenja zahtjeva za obnovu postupka, odnosno nakon donošenja rješenja
o obnovljenom postupku pokrenutom prema službenoj dužnosti.

Član 166.

(1) Pravomoćno rješenje može se izmijeniti novim rješenjem ako je prvim
rješenjem povrijeđen zakon na štetu osigurane osobe ili ako je o nekom
pravnom pitanju kasnije zauzeto pravno shvaćanje povoljnije za osiguranu
osobu.

(2) Novo rješenje donijet će se i onda ako se sazna za činjenice koje
utječu na pravo osigurane osobe, a koje su nastale nakon donošenja rješenja
o pravu.

(3) Pravo koje pripada osiguranoj usobi na temelju rješenja donesenog
u smislu st. 1. i 2. ovoga člana, teče od prvoga dana slijedećga mjeseca
nakon dana kada je stranka podnijela zahtjev za pokretanje postupka, a
ako je postupak pokrenut prema službenoj dužnosti - od prvoga dana slijedećega
mjeseca nakon donošenja novoga rješenja.

(4) Ako se nakon donošenja konačnoga rješenja ponovno rješava o pravu
osigurane osobe na temelju činjenice iz stava 2. ovoga člana, primijenit
će se, radi donošenja novoga rješenja, propisi koji vrijede u vrijeme pokretanja
postupka.

Član 167.

U postupku rješavanja o pravima iz mirovinskog i invalidskog osiguranja
primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku, ako Zakonom i
ovim statutom nije drukčije određeno.

Član 168.

(1) Pravomoćna rješenja tajnika Skupštine Zajednice mogu se poništiti
ili ukinuti prema pravu nadzora ili oglasiti ništavnim u slučajevima i
pod uvjetima što su propisani odredbama Zakona o općem upravnom postupku.

(2) Ovlaštenja koja se prema odredbama Zakona o općem upravnom postupku
daju višem organu, pripadaju organu Skupštine Zajednice iz člana 142 stava
1. ovoga statuta.

Član 169.

(1) Troškove u postupku rješavanja o pravima iz mirovinskog i invalidskog
osiguranja i to: putne troškove i naknadu za izgubljeni osobni dohodak,
odnosno naknadu za izgubljenu zaradu osiguranika, svjedoka i vještaka koje
pozove Stručna služba, snosi Zajednica.

(2) Osigurana osoba sama snosi troškove, osim troškova navedenih u stavu
1. ovoga člana.

Član 170.

Zahtjevi, rješenja, žalbe i drugi podnesci i akti u postupku za ostvarivanje
prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja, oslobođeni su na temelju
zakona od plaćanja državnih i drugih taksa.

OSMI DIO

XXII. GLAVA

ORGANIZACIJA I SAMOUPRAVLJANJE U ZAJEDNICI

Član 171.

(1) Osiguranici u Zajednici (čl. 12. i 13.), te korisnici mirovine ostvarene
u Zajednici, utvrđuju prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja, uređuju
način njihova ostvarivanja i upravljanja poslovima i sredstvima Zajednice
u skladu sa Zakonom, ovim statutom, društvenim dogovorima, samoupravnim
sporazumima i drugim samoupravnim općim aktom Zajednice.

(2) Zajednički interesi u uređivanju prava iz mirovinskog i invalidskog
osiguranja i provedbi tog osiguranja ostvaruju se samoupravnim sporazumijevanjem
Zajednice s drugim interesnim zajednicama i stupanjem u međusobne ugovorne
odnose kao i društvenim dogovaranjem Zajednice s drugim interesnim zajednicama,
odnosno s drugim zainteresiranim sudionicima za provedbu mirovinskog i
invalidskog osiguranja.

Član 172.

Osiguranici i korisnici ostvaruju svoja samoupravna prava u Zajednici,
neposredno preko zborova osiguranika i referenduma, preko konferencija
delegacija i delegata delegiranih u Skupštinu Zajednice.

1. Zborovi osiguranika i korisnika prava

Član 173.

(1) Zborovi osiguranika i korisnika prava (u daljnjem tekstu: zborovi
osiguranika), organiziraju se za područje svake općine.

(2) Zborovi osiguranika mogu se održavati za osiguranike jedne ili više
općina koje međusobno graniče.

(3) Zborovi osiguranika sazivaju se na inicijativu osiguranika, delegacija
osiguranika, Skupštine Zajednice i konferencija delegacija.

Član 174.

Osiguranici na zborovima osiguranika odlučuju o zaključivanju samoupravnih
sporazuma o pitanjima određenim zakonom i ovim statutom, a izjašnjavaju
se i o drugim pitanjima koja odredi Skupština Zajednice.

Član 175.

(1) Zbor osiguranika odlučuje ako je na zboru prisutno najmanje polovica
osiguranika odnosno ako je na ponovno sazvanom zboru prisutno najmanje
20 posto osiguranika i korisnika mirovina s područja za koje se održava
zbor.

(2) Odluka zbora obvezuje ako je za nju glasala većina prisutnih osiguranika,
a odluke više zborova obvezuju ako zborovi predstavljaju većinu osiguranika
područja na kojem su zborovi održani.

2. Referendum

Član 176.

(1) Skupština Zajednice može raspisati referendum radi prethodnog izjašnavanja
osiguranika o značajnim pitanjima iz svojega djelokruga.

(2) Referendum za područja Zajednice je obavezan ako ga zatraži više
od polovice konferencija delegacija ili Skupština Zajednice.

Član 177.

(1) Referendum se provodi na području Zajednice preko konferencija delegacija.

(2) Odluku o raspisivanju referenduma donosi Skupština Zajednice u skladu
sa Zakonom.

Član 178.

Odluku o provedbi referenduma donosi Skupština Zajednice u skladu sa
Zakonom.

3. Delegacije i delegati osiguranika i korisnika prava

Član 179.

Radi neposrednog ostvarivanja svojih prava, dužnosti i odgovornosti,
te organiziranog sudjelovanja u obavljanju funkcije Skupštine Zajednice,
utvrđenih Zakonom i ovim

statutom, osiguranici i korisnici mirovina osnivaju delegacije i konferencije
delegacija i biraju članove tih delegacija u skladu s delegatskim sistemom
utvrđenim postojećim propisima, te delegiraju delegate u Skupštinu Zajednice,
prema odredbama ovoga statuta i odgovarajućih općih akata Zajednice.

Član 180.

(1) Delegacije osiguranika i korisnika mirovine osnivaju se na području
jedne ili više mjesnih zajednica, prema mjerilima određenim u posebnom
samoupravnom općem aktu Zajednice.

(2) Članove delegacije iz stava 1. ovoga člana biraju osiguranici i
korisnici mirovine na svojim zborovima.

(3) Mandat člana delegacije traje 4 godine, a nitko ne može biti biran
više od dva puta uzastopce.

Član 181.

(1) Član delegacije osiguranika odgovoran je zboru osiguranika
koji ga je izabrao.

(2) Član delegacije osiguranika dužan je:

1) upoznavati zbor osiguranika koji ga je izabrao o radu delegacije
osiguranika čiji je on član, kao i ostalim pitanjima iz rada Zajednice
koja su od interesa za osiguranike i korisnike prava;

2) savjetovati se sa osiguranicima i korisnicima prava, odnosno sa delegacijom
kada se u skupštini Zajednice donose opći akti ili drugi akti od interesa
za osiguranike i korisnike prava;

3) zalagati se za primjenu stajališta osiguranika i korisnika prava
koji su ga izabrali u delegaciju na svojim zborovima.

Član 182.

Delegacije osiguranika i korisnika mirovine:

1) raspravljaju o prijedlogu Statuta Zajednice i samoupravnim općim
aktima kojima se utvrđuje visina doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje,
te o drugim samoupravnim općim aktima kad je to određeno Zakonom ili ovim
statutom;

2) raspravljaju o razrezu i naplati doprinosa za mirovinsko i invalidsko
osiguranje na svome području,

3) prate i razmatraju ostvarivanje prava osiguranika iz mirovinskog
i invalidskog osiguranjana svome području,

4) obavješćuju osiguranike i korisnike mirovine o pitanjima značajnim
za zauzimanje stavova i za odlučivanje organa samoupravljanja;

5) delegiraju delegate u konferenciju delegacija.

Član 183.

(1) Delegati su osobno odgovorni za obavljanje svoje funkcije u delegacijama,
u konferenciji delegacije odnosno Skupštini Zajednice u koju su delegirani
i mogu biti opozvani na način utvrđen propisima o njihovom izboru i opozivu
odnosno delegiranju.

(2) Delegat može podnijeti ostavku.

Član 184.

(1) Radi što neposrednijeg ostvarivanja svih samoupravnih prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja, osiguranici i korisnici mirovine osnivaju konferenciju
delegacije.

(2) Konferencija delegacije osniva se na području jedne ili više općina,
razmjerno broju osiguranika i korisnika mirovine na tom području, na osnovi
posebnog samoupravnog općeg akta Zajednice.

(3) Samoupravnim općim aktom iz stava 2. ovoga člana određuje se i sjedište
konferencije delegacije.

Član 185.

Radi što neposrednije suradnje izmedu delegacija i delegata, u Skupštini
Zajednice, konferencija delegacije:

1) pribavlja mišljenje delegacija o pitanjima u oblasti mirovinskog
i invalidskog osiguranja o kojima delegacije raspravljaju;

2) zauzima stavove i daje prijedloge Skupštini Zajednice u skladu sa
Zakonom i ovim statutom, nakon prethodno pribavljena mišljenja delegacija;

3) izjašnjava se o prijedlogu Statuta Zajednice, o samoupravnim općim
aktima kojima se određuje visina doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje
te o drugim samoupravnim općim aktima kada je to predviđeno Zakonom i ovim
statutom;

4) izjašnjavaju se o razrezu i naplati doprinosa za mirovinsko i invalidsko
osiguranje na svom području;

5) prate i razmatraju ostvarivanje prava osiguranika i korisnika mirovinskog
i invalidskog osiguranja na svome području;

6) obavješćuju osiguranike i korisnike mirovina o pitanjima što su značajna
za zauzimanje stavova i za odlučivanje organa samoupravljanja;

7) delegiraju delegate u Skupštini Zajednice;

8) iniciraju rasprave i pitanja u Skupštini Zajednice i njezinim organima.

Član 186.

Sjednicama konferencije delegacija predsjeda predsjedavajući delegacije
kojega se bira na četiri godine.

Član 187.

(1) Delegati koji su delegirani u konferenciju delegacija i Skupštinu
Zajednice obavljaju svoje funkcije u skladu sa Zakonom, ovim statutom i
drugim samoupravnim općim aktima Zajednice.

(2) Delegati imaju osobito slijedeća prava i dužnosti:

1) da u zauzimanju stavova u pitanjima o kojima se odlučuje u samoupravnim
organima u Zajednici postupaju u skladu sa smjernicama i stavovima delegacija
koje su ih delegirale;

2) da o radu konferencije delegacije Zajednice i o svojem radu u konferenciji
delegacija u Skupštini Zajednice obavješćuju delegacije koje su ih delegirale
i kojima su odgovorni za svoj rad;

3) da pokreću razmatranje određenih pitanja u oblasti mirovinskog i
invalidskog osiguranja;

4) da sudjeluju u razmatranju svih akata o kojima se vodi rasprava odnosno
što se donose nakon prethodno da nih mišljenja osiguranika i korisnika
mirovine.

Član 188.

Delegati su osobno odgovorni za obavljanje svoje funkcije u delegacijama,
konferencijama delegacija i u Skupštini Zajednice u koju su delegirani
i mogu biti opozvani na način određen samoupravnim općim aktom koji uređuje
način izbora i opoziva.

4. Skupština Zajednice

Član 189.

(1) Poslovima Zajednice upravlja Skupština Zajednice

(2) Skupštinu Zajednice čine delegati koje delegiraju konferencije delegacija.

Član 190.

Delegate u Skupštinu Zajednice delegiraju konferencije delegacija razmjerno
broju osiguranika i korisnika mirovina i to na svakih 1500 osiguranika
i korisnika mirovina jedan delegat.

Član 191.

U postupku delegiranja delegata u Skupštinu Zajednice mora se osigurati
razmjerna zastupljenost osiguranika i korisnika mirovine, prema socijalnoj,
dobnoj i spolnoj strukturi.

Član 192.

(1) Delegate u Skupštini Zajednice delegira se za razdoblje od 4 godine.

(2) Nitko ne može uzastopce više od dva puta biti delegiran u Skupštinu
Zajednice.

Član 193.

Delegati za Skupštinu Zajednice delegiraju se najkasnije u roku od 30
dana prije isteka vremena za koje su delegati delegirani, odnosno najkasnije
30 dana nakon prestanka mandata delegata.

Član 194.

(1) Danom verifikacije mandata novodelegiranog delegata u Skupštini
Zajednice prestaje funkcija delegata kojemu je mandat protekao.

(2) Delegatima Skupštine Zajednice prestaje mandat i prije vremena za
koje su delegirani gubitkom svojstva osiguranika odnosno korisnika prava
u Zajednici, usvajanjem ostavke i opozivom.

Član 195.

(1) U slučajevima prestanka mandata delegata Skupštine Zajednice, prije
nego što protekne vrijeme za koje je delegiran, provode se dopunski izbori.

(2) Mandat delegata Skupštine Zajednice delegiranog na dopunskim izborima
traje onoliko vremena koliko i mandat delegata Skupštine Zajednice na mjestu
kojega je delegiran.

(3) Dopunsko delegiranje ne provodi se ako do prestanka mandatnog razdoblja
delegata Skupštine Zajednice kojemu je prestao mandat ne ostaje više od
6 mjeseci.

Član 196.

U ostvarivanju svoje funkcije Skupština Zajednice:

1) donosi Statut i druge samoupravne opće akte Zajednice o pravima iz
mirovinskog i invalidskog osiguranja i o provedbi toga osiguranja u skladu
sa Zakonom, samoupravnim sporazumom i ovim statutom;

2) zaključuje društvene dogovore, samoupravne i druge sporazume o uređivanju
prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja i o provedbi toga osiguranja,
kada je određeno Zakonom, samoupravnim sporazumom ili ovim statutom ili
to zahtijevaju zajednički interesi Zajednice i drugih interesnih zajednica;

3) utvrđuje program rada Zajednice i mjere za unapređivanje ostvarivanja
prava osiguranika;

4) odlučuje o korištenju sredstava Zajednice u skladu s načelima o racionalnom
poslovanju, ekonomičnom trošenju i rentabilnom ulaganju raspoloživih sredstava
Zajednice u skladu s propisima, društvenim dogovorima i samoupravnim sporazumima;

5) rješava sporna pitanja između Izvršnog odbora Skupštine Zajednice
i Stručne službe u Zajednici u vezi s organizacijom izvršavanja poslova
i zadataka u provedbi mirovinskog i invalidskog osiguranja, kao i o spornim
pitanjima u slučajevima kad tajnik Skupštine Zajednice zadrži izvršenje
zaključaka organa samoupravljanja radnika Strućne službe, ako smatra da
su u suprotnosti sa zakonom, samoupravnim sporazumom, ovim statutom, samoupravnim
općim aktima Zajednice, njezinim odlukama i smjernicama;

6) donosi, na temelju samoupravnog sporazuma o osnovnama plana, srednjoročni
plan razvoja Zajednice, u skladu sa zakonom i ovim statutom;

7) određuje visinu doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje i
osnovice za obračunavanje doprinosa, kad je za to ovlaštena zakonom, ovim
statutom, samoupravnim sporazumom ili drugim samoupravnim općim aktom Zajednice;

8) donosi financijski plan i usvaja završni račun Zajednice;

9) utvrđuje prijedlog samoupravnog sporazuma o visini doprinosa, o utvrđivanju
drugih prava i obaveza osiguranika i organizira zaključivanje tih samoupravnih
sporazuma;

10) odlučuje o obaveznom izdvajanju sredstava Zajednice u rezervu;

11) odlučuje o poduzimanju mjera i akcija za osiguranje materijalne
osnove i uvjeta za provedbu prekvalifikacije ili dokvalifikacije i zapošljavanja
invalida rada i osposobljavanja za rad djece ometene u psihičkom i fizičkom
razvoju;

12) odlučuje o izdvajanju i usmjeravanju sredstava i donosi srednjoročni
program stambene izgradnje za rješavanje stambenih potreba umirovljenika
i invalida rada i opći akt o načinu korištenja sredstvima namijenjenim
u tu svrhu, uz prethodno pribavljanje mišljenja konferencija delegacija;

13) odlučuje o stupanju u ugovorne odnose s drugim interesnim zajednicama;

14) odlučuje o visini naknade putnih i drugih troškova za rad delegata
u Skupštini Zajednice i u drugim organima upravljanja Zajednice;

15) razmatra izvještaje o radu Zajednice i Stručne službe kao i pojedina
pitanja iz oblasti mirovinskog i invalidskog osiguranja i s tim u vezi
odlučuje o poduzimanju određenih mjera;

16) osniva odbore i komisije Skupštine Zajednice, razmatra njihov rad
i odlučuje, prema potrebi, o pitanjima iz nadležnosti odbora i komisija;

17) imenuje tajnika Skupštine Zajednice;

18) utvrđuje planove općenarodne obrane i društvene samozaštite i prati
njihovo ostvarivanje;

19) donosi poslovnik o svome radu;

20) obavlja i druge poslove koji su joj Zakonom, ovim statutom i drugim
općim aktima Zajednice stavljeni u nadležnost.

Član 197.

(1) Skupština Zajednice dužna je upoznati osiguranike i korisnike prava
u Zajednici, i druge zainteresirane organe o svim bitnim pitanjima o kojima
odlučuje.

(2) Materijal o pitanjima o kojima Skupština Zajednice raspravlja i
odlučuje moraju biti dostupni svim nosiocima sredstava javnog informiranja
i obavještavanja.

Član 198.

(1) Prije donošenja općih akata kojima se određuju prava iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja ili način ostvarivanja tih prava, ili kojima se
utvrđuju obaveze osiguranika, Skupština Zajednice dužna je pribaviti mišljenje
osiguranika i korisnika prava kao i drugih zainteresiranih organa i organizacija
o tim aktima.

(2) Mišljenje osiguranika i korisnika prava Skupština Zajednice pribavlja
putem:

1) zborom osiguranika;

2) delegacija i delegata osiguranika i korisnika mirovine;

3) konferencije delegacije;

4) anketiranja i drugih oblika ispitivanja mišljenja osiguranika i korisnika
prava.

(3) O načinu pribavljanja mišljenja odlučuje Skupština Zajednice.

Član 199.

(1) Skupština pribavlja mišljenje osiguranika i korisnika prava prije
donošenja općih akata, osobito:

1) o primjeni uvjeta pod kojima se smatra da osiguranik uzdržava pojedine
članove porodice;

2) o visini prihoda domaćinstva korisnika mirovine koji utječu na stjecanje,
korištenje, prestanak i gubitak prava na zaštitni dodatak uz mirovinu;

3) o drugim pitanjima kada to Skupština Zajednice odluči.

(2) U osobito hitnim slučajevima Skupština Zajednice donosi opće akte
i bez prethodno pribavljenog mišljenja osiguranika i korisnika prava. Način
donošenja općih akata u takvim slučajevima propisuje se poslovnikom Skupštine.

5. Predsjednik Izvršnog odbora Skupštine Zajednice

Član 200.

(1) Skupština Zajednice bira iz redova svojih članova Izvršni odbor.

(2) Iz redova članova Izvršnog odbora bira se predsjednik Skupštine
Zajednice.

(3) Predsjednik Skupštine Zajednice ujedno je predsjednik Izvršnog odbora
Skupštine.

(4) Mandat predsjednika traje dvije godine, uz mogućnost ponovnog izbora.

Član 201.

Predsjednik Skupštine Zajednice:

1) predstavlja Skupštinu Zajednice;

2) saziva sjednice Skupštine Zajednice;

3) predlaže dnevni red Skupštine Zajednice;

4) pokreće raspravu o određenim pitanjima iz djelokruga rada Skupštine
Zajedice;

5) usklađuje rad Skupštine Zajednice i njezinih organa;

6) potiče suradnju sa skupštinama drugih zajednica mirovinskog i invalidskog
osiguranja u Republici i drugih republika i pokrajina u poslovima od zajedničkog
interesa, kao i razvitak međusobnih odnosa;

7) brine se da Skupština Zajednice u raspravi o pojedinim pitanjima
uzima u obzir podnijeta i pribavljena mišljenja i prijedloge osiguranika;

8) brine se o primjeni Statuta Zajednice i poslovnika Skupštine Zajednice;

9) brine se o izvršavanju odluka i zaključaka Skupštine Zajednice;

10) brine se o objavljivanju općih akata Skupštine Zajednice i o upoznavanju
osiguranika i javnosti s radom Skupštine Zajednice;

11) potpisuje akte koje donosi Skupština Zajednice;

12) obavlja i druge poslove utvrđene ovim statutom, samoupravnim sporazumom,
poslovnikom i drugim općim aktima i zaključcima Skupštine Zajednice.

Član 202.

(1) Predsjednik Skupštine zastupa Skupštinu Zajednice pred organima,
samoupravnim organizacijama i zajednicama kada se raspravlja o pitanjima
u vezi s provedbom mirovinskog i invalidskog osiguranja.

(2) Pravo iz stava 1. ovoga člana imaju i članovi Izvršnog odbora, te
predsjednici odbora Skupštine Zajednice iz svoga djelokruga, a prema potrebi
Skupština može odrediti delegate Skupštine da je zastupaju u određenim
poslovima.

6. Organi Skupštine Zajednice

Član 203.

Organi Skupštine Zajednice jesu:

1) Izvršni odbor Skupštine;

2) odbori Skupštine;

3) stalne komisije Skupštine;

4) povremene komisije za izvršavanje određenih zadataka.

7. Izvršni odbor Skupštine Zajednice

Član 204.

(1) Izvršni odbor ima 13 članova.

(2) Izvršni odbor je kolegijalni izvršni organ Skupštine Zajednice,
kojemu je povjerena izvršna funkcija u sklopu prava i dužnosti Skupštine
Zajednice.

(3) Izvršni odbor je odgovoran Skupštini Zajednice za provedbu politike
koju ona utvrdi.

(4) Članove Izvršnog odbora Skupštine Zajednice bira Skupština
Zajednice iz redova delegata svojih članova na način koji ona odredi neposredno
na sjednici na kojoj se članovi Izvršnog odbora biraju.

(5) Izvršni odbor Skupštine Zajednice radi prema odredbama poslovnika
Skupštine Zajednice.

Član 205.

(1) Mandat članova Izvršnog odbora Skupštine Zajednice traje četiri
godine.

(2) Skupština može opozvati članove Izvršnog odbora i prije nego što
im prestane mandat, ako ne obavljaju svoju dužnost u smislu ovoga statuta,
poslovnika i drugih propisa.

Član 206.

Izvršni odbor Skupštine Zajednice:

1) predlaže Skupštini Zajednice donošenje Statuta, programa i plana
razvoja mirovinskog i invalidskog osiguranja, programa rada financijskog
plana, završnog računa, a i drugih općih akata Zajednice;

2) predlaže Skupštini Zajednice utvrđivanje prijedloga samoupravnog
sporazuma o osnovama plana samoupravnih sporazuma o pravima i obvezama
osiguranika koje zaključuju osiguranici, kao i zaključivanje društvenih
dogovora i samoupravnih sporazuma s drugim interesnim zajednicama i samoupravnim
organizacijama;

3) prati i osigurava pravodobno i pravilno izvršavanje Statuta, odluka
i zaključaka skupštine Zajednice;

4) podnosi Skupštini prijedloge ugovora koje zaključuje Zajednica ili
prema danim ovlaštenjima sam zaključuje ugovore;

5) zaključuje u ime Zajednice samoupravne sporazume i ugovore sa Stručnom
službom Zajednice o međusobnim obvezama i pravima koja proizlaze iz zakona
i ovoga statuta;

6) brine o ostvarivanju prava osiguranih osoba iz mirovinskog i invalidskog
osiguranja i prema potrebi zajedno s odgovarajućim odborom Skupštine Zajednice,
daje smjernice za unapređivanje rada Stručne službe u dijelu što važi za
provedbu mirovinskog i invalidskog osiguranja;

7) razmatra nacrte i prijedloge zakona i drugih propisa iz mirovinskog
i invalidskog osiguranja te o njima daje Skupštini Zajednice mišljenje
i prijedloge;

8) usklađuje svoj rad s radom skupštinskih odbora i komisija i brine
se za međusobnu suradnju;

9) donosi odluke o usklađivanju mirovina i drugih novčanih primanja
s kretanjem nominalnih osobnih dohodaka svih radnika zaposlenih na teritoriju
Republike tijekom godine ;

10) imenuje pomoćnike tajnika Skupštine Zajednice;

11) odlučuje o povjeravanju obavljanja pojedinih administrativno-stručnih
i njima sličnih poslova provedbe mirovinskog i invalidskog osiguranja drugim
radnim zajednicama, odnosno organizacijama udruženog rada osposobljenih
za njihovo obavljanje;

12) obavlja i druge poslove određene aktima i ovlaštenjima Skupštine
Zajednice.

Član 207.

(1) Izvršni odbor Skupštine Zajednice ima predsjednika.

(2) Skupština Zajednice bira predsjednika između redova članova Izvršnog
odbora.

(3) Predsjednik Izvršnog odbora Skupštine Zajednice bira se za razdoblje
od jedne godine.

(4) U mandatnom razdoblju Skupštine Zajednice (četiri godine) svake
godine bira se drugi predsjednik Izvršnog odbora Skupštine Zajednice.

(5) Izbor predsjednika Izvršnog odbora obavlja se na način koji odredi
Skupština Zajednice na sjednici na kojoj se bira predsjednik.

(6) Predsjednik Izvršnog odbora ima u pogledu rada Izvršnog odbora ovlaštenja
i odgovornosti utvrđene poslovnikom Skupštine Zajednice.

(7) Predsjednika Izvršnog odbora Skupštine Zajednice u slučaju spriječenosti
zamjenjuje drugi član Izvršnog odbora kojega bira Izvršni odbor Skupštine
Zajednice, odnosno skupština Zajednice neposredno na sjednici kojoj ne
prisustvuje predsjednik.

Član 208.

Skupština može opozvati predsjednika Izvršnog odbora i prije isteka
vremena od jedne godine za koje je izabran, ako ne obavlja svoju dužnost
u smislu ovoga statuta, poslovnika Skupštine Zajednice i drugih propisa.

8. Skupštinski odbori i komisije

Član 209.

(1) Skupštinski odbori i komisije jesu:

1) Odbor za ostvarivanje prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja;

2) Odbor za organizaciju i financiranje:

3) Odbor za rješavanje stambenih potreba umirovljenika i invalida rada;

4) Odbor za općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu;

5) Komisija za imovinsko-pravna potraživanja;

6) Skupština može, prema potrebi, osnivati i druge odbore i komisije.

Član 210.

(1) Članove odbora i komisija, u pravilu, bira odnosno imenuje Skupština,
između svojih članova.

(2) Skupština može članove odbora i komisija imenovati između stručnjaka
koji nisu delegati Skupštine, ako mogu pridonijeti uspješnom radu odbora
i komisija.

(3) Odbori i komisije imaju najmanje 3 člana.

Član 211.

(1) Članove odbora i komisija Skupština Zajednice može razriješiti i
prije proteka vremena za koje su izabrani odnosno imenovani i na njihova
mjesta izabrati odnosno imenovati druge članove, ako ne obavljaju svoje
dužnosti u smislu ovoga statuta, samoupravnog sporazuma i poslovnika Skupštine.

(2) Prijedlog za razrješenje može podnijeti sam član odbora ili komisije,
odbor ili komisija ili najmanje 10 delegata Skupštine Zajednice.

Član 212.

(1) Način biranja odnosno imenovanja članova odbora i komisija te trajanje
njihova mandata utvrđuje Skupština Zajednice svojim poslovnikom.

(2) Odbori i komisije rade prema odredbama poslovnika o radu Skupštine.

Član 213.

(1) Odbori i komisije razmatraju, u skladu s poslovnikom Skupštine Zajednice,
pojedina pitanja iz programa rada Zajednice i druga pitanja koja su u njihovu
djelokrugu i o tome podnose skupštini Zajednice izvještaj sa svojim mišljenjem
i prijedlogom.

(2) Radom odbora i komisija rukovodi predsjednik kojega iz svojih radova
biraju članovi odbora ili komisije.

Član 214.

Odbor za ostvarivanje prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja:

1) razmatra položaj osiguranih osoba i korisnika prava u postupku za
ostvarivanje prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja i predlaže,
prema potrebi, mjere za osiguranje pravilnog i pravodobnog ostvarivanja
prava, kao i poštovanje ličnosti i zaštitu interesa osiguranih osoba i
korisnika prava u toni postupku;

2) razmatra izvještaje Stručne službe o provedbi mirovinskog i invalidskog
osiguranja, o ostvarivanju prava iz tog osiguranja i o utvrđivanju mirovinskog
staža te predlaže potrebne mjere za pravodobnost i pravilnost rada na donošenju
rješenja o priznanju prava i njihovu izvršenju;

3) razmatra materijalni položaj korisnika mirovina i drugih novčanih
primanja i predlaže Skupštini Zajednice pravodobno donošenje odluka o usklađivanju
mirovina i drugih primanja te odluke o graničnoj svoti najnižeg mirovinskog
primanja;

4) brine se o pravodobnoj pripremi prijedloga općih akata Skupštine
zajednice u vezi s priznavanjem i određivanjem prava iz mirovinskog i invalidskog
osiguranja, kao i o pravodobnoj primjeni propisa i odluka Skupštine Zajednice
u vezi s pravima osiguranika i korlsnika prava;

5) prati rad na vođenju matične evidencije o osiguranicima i korisnicima
mirovine i podnosi izvještaj o tome Skupštinie Zajed nice;

6) rješava žalbe osiguranika i korisnika prava podnijete protiv rješenja
tajnika Skupštine Zajednice o pravima i obvezama iz mirovinskog i invalidskog
osiguranja;

7) poništava ili ukida prema pravu nadzora, ili oglašuje ništavim pravomoćna
rješenja tajnika Skupštine Zajednice u slučajevima i pod uvjetima što su
propisani odredbama Zakona o općem upravnom postupku (član 168.);

8) prati, razmatra i predlaže rješenja u vezi s ostvarivanjem prava
s osnova prekvalifikacije ili dokvalifikacije i zapošljavanja invalida
rada i djece ometene u psihičkom i fizičkom razvoju te prevencijom invalidnosti;

9) obavlja i druge poslove na temelju odluka i zaključaka Skupštine
Zajednice.

Član 215.

(1) Odbor za organizaciju i financiranje:

1) prati djelotvornost organizacije Zajednice, stručne službe i uspješnost
njihova rada i o tome daje izvještaje Skupštini Zajednice i Izvršnom odboru
te predlaže mjere za unapređivanje organizacije Zajednice u cjelini i rada
Stručne službe ;

2) daje mišljenje Izvršnom odboru Skupštine Zajednice o prijedlozima
samoupravnih sporazuma što se zaključuju sa Stručnom službom, a vrijede
za njezin rad i organizaciju;

3) razmatra prijedlog Samoupravnog sporazuma o osnovama plana i prijedlog
plana razvoja Zajednice te daje o njima mišljenje, primjedbe i prijedloge
Skupštini Zajednice;

4) razmatra prijedlog financijskog plana Zajednice i njezinog završnog
računa;

5) brine o provođenju financijskog plana u vezi s ostvarivanjem prihoda
i o namjenama i racionalnom ulaganju te utroškom sredstava Zajedniće i
njezine rezerve, u skladu sa zaključcima i smjernicama Skupštine Zajednice;

6) razmatra prijedlog za zaključivanje ugovora sa Stručnom službom o
naknadi za njezin rad, u vezi s provedbom mirovinskog i invalidskog osiguranja;

7) prati kretanje prihoda Zajednice, s tim i naplate doprinosa od obveznika
plaćanja doprinosa kao i ispunjavanje obveza društvenopravnih osoba koje
imaju financijske obveze prema Zajednici;

8) prati kretanje rashoda Zajednice i predlaže Skupštini Zajednice mjere
za njihovo usklađivanje s prihodima Zajednice;

9) razmatra prijedlog o određivanju osnovica i visine doprinosa odnosno
stope doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje za određivanje kojih
je nadležna Skupština Zajednice;

10) razmatra prijedlog Samoupravnog sporazuma o visini doprinosa odnosno
stope doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje što Skupština Zajednice
treba predložiti na zaključivanje osiguranicima;

11) obavlja i druge poslove koje mu Skupština Zajednice povjeri svojim
odlukama i zaključcima u vezi s financiranjem mirovinskog i invalidskog
osiguranja u Zajednici.

Član 216.

Odbor za rješavanje stambenih potreba umirovljenika i invalida rada:

1) predlaže politiku za rješavanje stambenih potreba umirovljenika i
invalida rada i utvrđivanje sredstava namijenjenih u tu svrhu Skupštini
Zajednice i prati ostvarivanje utvrđene politike i korištenje sredstava
namijenjenih u tu svrhu, te predlaže, prema potrebi, poduzimanje odgovarajućih
mjera za ostvarivanje utvrđene politike Skupštine Zajednice:

2) prati pritjecanje sredstava za stambene potrebe umirovljenika i invalida
rada i brine se o raspodjeli i korištenju tih sredstava;

3) daje Skupštini Zajednice mišljenja i prijedloge u vezi sa zaključivanjem
društvenih dogovora i samoupravnih sporazuma o udruživanju i korištenju
sredstava za stambene potrebe umirovljenika i invalida rada Zajednice;

4) obavlja i druge poslove na temelju odluka i zaključaka Skupštine
u vezi sa stambenim potrebama umirovljenika i invalida rada.

Član 217.

Odbor za općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu :

1) predlaže Skupštini Zajednice mjere u vezi s provedbom priprema za
općenarodnu obranu i mjere društvene samozaštite;

2) razmatra i predlaže Skupštini Zajednice osnove plana razvoja općenarodne
obrane i društvene samozaštite od zajedničkog interesa za Zajednicu;

3) razmatra i predlaže Skupštini Zajednice materijalno i financijsko
osiguravanje provedbe zadataka u oblasti općenarodne obrane i društvene
samozaštite;

4) daje Skupštini Zajednice mišljenja i prijedloge za usklađivanje priprema
u oblasti općenarodne obrane i društvene samozaštite sa skupštinama društveno-političkih
zajednica;

5) predlaže Skupštini Zajednice koje se podatke, od interesa za općenarodnu
obranu, smatra tajnima, kao i mjere i postupak za osiguravanje tajnosti
tih podataka;

6) obavlja i druge poslove u oblasti općenarodne obrane i društvene
samozaštite, u skladu sa Zakonom, ovim statutom i drugim samoupravnim općim
aktima Zajednice.

Član 218.

Komisija za imovinsko-pravna potraživanja:

1) predlaže mjere za otkrivanje nastalih šteta u Zajednici;

2) upozorava na štetne uzročnike i počinitelje štete, te predlaže mjere
prevencije da se dođe do nastanka šteta u Zajednici;

3) odlučuje o otpisivanju nenaplativih potraživanja;

4) odlučuje o obustavi postupka za naknadu štete;

5) obavlja i druge poslove u skladu s aktima Skupštine Zajednice.

9. Prava i dužnosti delegata - članova Skupštine Zajednice

Član 219.

(1) Delegat Skupštine ima pravo i dužnosti:

1) da bira i da bude biran u organe Skupštine Zajednice;

2) da pokreće razmatranje pojedinih pitanja iz oblasti mirovinskog i
invalidskog osiguranja;

3) da sudjeluje u radu Skupštine i skupštinskih organa u koje je biran;

4) da podnosi Skupštini prijedloge za donošenje općih akata, zaključaka,
preporuka i smjernica iz djelokruga rada Skupštine;

5) da postavlja pitanja Izvršnom odboru i drugim organima Skupštine
i tajniku Skupštine Zajednice, koja se odnose na njihov rad ili zadatke
odnosno poslove iz njihova djelokruga. O postavljenom pitanju predstavnik
Izvršnog odbora odnosno tajnik Skupštine Zajednice dužan je odgovoriti
usmeno na sjednici Skupštine, ako Skupština ne odluči da se odgovori pismeno
ili usmeno na slijedećoj sjednici;

6) da pitanja o kojima raspravlja Skupština Zajednice prethodno razmotri
konferencija delegacija s osiguranicima odnosno korisnicima prava i da
o njihovu mišljenju i prijedlozima upozna Skupštinu Zajednice;

7) da sudjeluje u radu konferencija delegacija svoga područja i da je
obavještava o svojem radu u Skupštini Zajednice;

8) da konferencija delegacija koja ga je delegirala u Skupštinu Zajednice,
delegacije i delegate upoznaje s odlukama i zaključcima Skupštine Zajednice;

9) da traži od Stručne službe podatke koji su mu potrebni za rad u konferenciji
delegacije i Skupštini Zajednice ;

10) da se zalaže za dosljedno ostvarivanje načela javnosti rada samoupravnih
organa i Stručne službe.

(2) Delegati Skupštine Zajednice mogu sudjelovati u radu skupštinskih
organa i kada nisu njihovi članovi, ali bez prava odlučivanja.

Član 220.

(1) Delegati Skupštine Zajednice djeluju u ime osiguranika i korisnika
prava i za osiguranike i korisnike prava. Zbog toga surađuju s osiguranicima
i korisnicima prava radi pribavljanja njihovih prijedloga : mišljenja o
pitanjima iz djelokruga Skupštine Zajednice i radi zastupanja i zaštite
njihovih interesa.

(2) Delegati Skupštine Zajednice odgovaraju za svoj rad Skupštini Zajednice
i odgovarajućoj konferenciji delegacija.

Član 221.

(1) Delegati Skupštine Zajednice i članovi njezinih organa imaju pravo
na naknadu putnih i drugih stvarnih troškova u vezi s obavljanjem dužnosti
u Skupštini i njezinim organima.

(2) Skupština Zajednice općim aktom određuje visinu naknade i visinu
troškova kao i naćin ostvarivanja prava iz stava 2. ovoga člana.

XXIII. GLAVA

OPĆENARODNA OBRANA I DRUŠTVENA SAMOZAŠTITA

Član 222.

(1) U Zajednici organizira se i provodi općenarodna obrana i društvena
samozaštita na jedinstvenim načelima, u skladu sa Zakonom i odlukama organa
društveno-političkih zajednica.

(2) Financijska sredstva potrebna za obavljanje zadataka iz stava 1.
ovoga člana osiguravaju se kao namjenska sredstva u financijskom planu
Zajednice.

Član 223.

Skupština Zajednice nosilac je politike u provedbi i unapređivanju priprema
u općenarodnoj obrani i društvenoj samozaštiti i odgovoran je za organizaciju
tih priprema.

Član 224.

Skupština Zajednice, u sklopu obavljanja zadataka iz člana 223. ovoga
statuta, obavlja osobito ove poslove :

1) donosi odluke i druge akte iz oblasti općenarodne obrane i društvene
samozaštite;

2) odlučuje o izdvajanju financijskih sredstava za potrebe općenarodne
obrane i društvene samozaštite;

3) odlučuje o udruživanju sredstava s drugim samoupravnim interesnim
zajednicama radi uspješnog korištenja sredstava za ostvarivanje zadataka
u općenarodnoj obrani i društvenoj samozaštiti;

4) obavlja i druge poslove iz oblasti općenarodne obrane i društvene
samozaštite određene posebnim propisima i aktima Zajednice.

Član 225.

Izvršni odbor Skupštine Zajednice u provedbi općenarodne obrane i društvene
samozaštite obavlja ove poslove:

1) priprema prijedloge odluka i drugih akata iz oblasti općenarodne
obrane i društvene samozaštite;

2) brine se o provedbi odluka u vezi s općenarodnom obranom i društvenom
samozaštitom;

3) osigurava provedbu priprema za općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu;

4) obavlja i druge poslove iz općenarodne obrane i društvene samozaštite
određene posebnim propisima i aktima Zajednice.

Član 226.

Tajnik Skupštine Zajednice rukovodi i koordinira poslove koje treba
izvršiti u vezi s općenarodnom obranom i društvenom samozaštitom u Zajednici
i u vezi s tim:

1) brine se o neposrednom izvršavanju priprema za općenarodnu obranu
i društvenu samozaštitu;

2) izdaje upute i osigurava mjere zaštite o tajnosti poslova općenarodne
obrane i društvene samozaštite;

3) obavlja i druge poslove iz općenarodne obrane i društvene samozaštite
prema posebnim propisima i aktima Zajednice.

Član 227.

(1) U slučaju neposredne ratne opasnosti ili rata, ako ne postoje mogućnosti
da se sastane Skupština Zajednice ili Izvršni odbor Skupštine Zajednice,
tajnik Skupštine Zajednice ima sva prava i dužnosti Skupštine Zajednice
u vezi s općenarodnom obranom i društvenom samozaštitom dok traje takvo
stanje.

(2) Tajnik Skupštine Zajednice dužan je sve akte koje je donio ili mjere
koje je poduzeo, u smislu stava 1. ovoga člana, podnijeti s obrazloženjem
Skupštini Zajednice na odobrenje, čim se Skupština Zajednice sastane.

XXIV. GLAVA

INFORMIRANJE U ZAJEDNICI

Član 228.

Osiguranici i korisnici mirovine imaju pravo da budu informirani o svim
pitanjima značajnim za njihovo aktivno sudjelovanje u ostvarivanju vlastitih
samoupravnih

prava i dužnosti, osobito o svim činjenicama značajnim za njihov društveno-ekonomski
i materijalni položaj u Zajednici te za ostvarivanje prava u skladu sa
Zakonom i ovim statutom.

Član 229.

(1) Zajednica osigurava redovito, pravodobno, istinito, cjelovito i
pristupačno informiranje osobito:

- u materijalima što ih se dostavlja delegatima za sjednicu Skupštine
Zajednice i njezinih organa i delegatima u konferencijama delegacija za
njihove sjednice;

- u "Zanatskom listu";

- u delegatskim glasilima

- u sredstvima javnog informiranja (dnevnim listovima, radiju, televiziji
i u drugima).

(2) Radi osiguravanja informiranja iz stava 1. ovoga člana, Zajednica
može financijskim planom osigurati dio potrebnih sredstava.

Član 230.

Ciljevi, zadaci, način, oblici i organizacija informiranja mogu se,
prema potrebi, odrediti posebnim samoupravnim općim aktom.

XXV GLAVA

STRUČNA SLUŽBA

Član 231.

(1) Poslove provedbe osiguranja za Zajednicu obavlja Stručna služba
Zajednice.

(2) Osnove organizacije rada Stručne službe utvrđuje Izvršni odbor Skupštine
Zajednice.

Član 232.

Stručna služba:

1) provodi postupak i priprema rješenja o pravima i obvezama osiguranika
iz mirovinskog i invalidskog osiguranja i obavlja druge poslove za Zajednicu;

2) pruža osiguranim osobama stručnu pomoć u ostvarivanju prava;

3) vodi matičnu evidenciju o osiguranicima i korisnicima mirovina i
druge evidencije i statistike propisane zakonom i ovim statutom;

4) priprema podatke za elektroničku obradu;

5) prati kretanja u oblasti mirovinskog i invalidskog osiguranja, analizira
ta kretanja, priprema i obrađuje materijale stručne prirode ekonomsko-demografskog
karaktera potrebnih za donošenje planova i programa rada i razvoja mirovinskog
i invalidskog osiguranja u Zajednici i organizira taj rad u suradnji sa
zainteresiranim drugim zajednicama i organizacijama;

6) obavlja plansko-analitičke poslove, izrađuje prijedloge nacrta samoupravnih
sporazuma o osnovnama plana Zajednice s odgovarajućom dokumentacijom, kao
i druge poslove vezane za planiranje u Zajednici;

7) obavlja poslove za potrebe organa upravljanja Zajednice;

8) u skladu s odlukama i uputama Skupštine zajednice i njezinih organa
rukuje sredstvima Zajednice u granicama ovlaštenja Skupštine, brine se
o redovitoj naplati doprinosa i obavlja poslove knjigovodstva i druge financijsko-ekonomske
poslove za potrebe Zajednice;

9) obavlja i druge administrativno-stručne, pomoćne i njima slične poslove
za Zajednicu i njezine organe.

Član 233.

U obavljanju poslova i zadataka iz svojega djelokruga Stručna služba
surađuje s radnim zajednicama samoupravnih interesnih zajednica zdravstva
i zdravstvenog osiguranja, samoupravnih interesnih zajednica inirovinskog
i invalidskog osiguranja, organizacijama udruženog rada djelatnosti zdravstva,
s organizacijama udruženog rada za prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju
i zapošljavanje invalida rada, te s udruženjima pojedinih kategorija osiguranika
i drugim organima i organizacijama.

Član 234.

(1) Izvršni odbor Skupštine Zajednice može povjeriti i drugim organizacijama
da obavljaju određene stručne poslove za Zajednicu, kao i odlučiti da Stručna
služba Zajednice obavlja stručne poslove za druge interesne zajednice i
organizacije na način i pod uvjetima utvrđenim posebnim ugovorom.

(2) Skupština Zajednice na prijedlog Izvršnog odbora Skupštine Zajednice
može donijeti odluku o prestanku rada Stručne službe, ako Stručna služba
ne izvršava pojedine poslove kvalitetno i ažurno.

(3) Otkazni rok iznosi 90 dana računajući od dana donošenja odluke.

Član 235.

(1) Međusobna prava, obveze i odgovornosti radnika Stručne službe i
Zajednice uređuju se samoupravnim sporazumom

(2) Samoupravnim sporazumom iz stava 1. ovoga člana potanje se u skladu
s ovim statutom i zakonom, utvrđuju administrativno-stručni, pomoćni i
njima slični poslovi koje za Zajednicu obavlja Stručna služba.

Član 236.

(1) Međusobni odnosi u pogledu uvjeta slobodne razmjene rada i ostvarivanje
dohotka te drugi međusobni odnosi u ostvarivanju zajedničkih ciljeva i
interesa radnika u Stručnoj službi između Stručne službe i Zajednice uređuju
se samoupravnim sporazumom o međusobnim pravima, obvezama i odgovorostima,
u skladu sa zakonom i ovim statutom.

(2) Samoupravnim sporazumom iz stava 1. ovoga člana uređuje se osobito:
vrsta poslova, osnove i mjerila stjecanja dohotka Stručne službe, ovlaštenja
Stručne službe u pogledu upravljanja poslovima i korištenja sredstvima
u vezi s izvršavanjem njezinih poslova, osnovni uvjeti u pogledu strukture
poslova i radnih zadataka i kvalifikacijske strukture kadrova u Stručnoj
službi odgovornost Stručne službe za obavljanje poslova, način rješavnja
međusobnih sporova i druga pitanja od zajedničkog interesa.

(3) Samoupravnim sporazumom iz stava 1. ovoga člana može se predvidjeti
davanje prethodne ili naknade suglasnosti na akte i radnje radnika Stručne
službe koji se ne odnose na ostvarivanje samoupravnih prava radnika Stručne
službe, nego na ostvarivanje zadataka zbog kojih je Stručna služba organizirana.

Član 237.

(1) Stručna služba donosi svoj opći akt o obavljanju poslova općenarodne
obrane i plan priprema za općenarodnu obranu, u skladu sa Zakonom o narodnoj
obrani, Zakonom o organizaciji priprema u oblasti narodne obrane i s propisima
donijetim na temelju tih zakona, a uz suglasnost s nadležnim organima za
poslove narodne obrane.

(2) Radnici u Stručnoj službi provode društvenu samozaštitu i u vezi
s tim poduzimaju, u skladu s propisima o društvenoj samozaštiti, i odgovarajuće
mjere.

(3) Financijska sredstva potrebna za izvršenje zadataka iz stava 1.
i 2. ovoga člana osiguravaju se kao namjenska sredstva u financijskom planu
Zajednice.

Član 238.

(1) Radnici u Stručnoj službi imaju pravo na sredstva za osobnu i zajedničku
potrošnju u skladu s načelom raspodjele prema radu i s društveno utvrđenim
osnovama i mjerilima raspodjele koji vrijede za organizacije udruženog
rada, a prema opsegu poslova i zadataka koje obavljaju za Zajednicu.

(2) Radnici Stručne službe ostvaruju svoja samoupravna prava u skladu
sa zakonom, ovim statutom i samoupravnim sporazumom zaključenim s Izvršnim
odborom Skupštine Zajednice, neposredno ili preko organa upravljanja Stručne
službe.

(3) Stručna služba odlučuje općim aktom o osnivanju svojih organa upravljanja,
djelokrugu njihova rada, načinu donošenja općih akata i o načinu izbora
delegata u organe upravljanja.

Član 239.

(1) Sredstva za rad Stručne službe osigurava Zajednica.

(2) Sredstva za rad Stručne službe utvrđuju se financijskim planom Zajednice
na temelju predviđenog opsega poslova i programa rada, na prijedlog najvišeg
organa upravljanja Stručne službe.

(3) Stručna služba koristi se u svojem radu osnovnim sredstvima Zajednice
i upravlja s tim sredstvima u skladu s ovlaštenjima utvrđenim općim aktima
Skupštine Zajednice.

(4) Posebna sredstva, iznad onih iz stava 3. ovoga člana, za nabavu
opreme, kao i sredstva za gradnju, adaptaciju, odnosno kupnju ili najamninu
poslovnih prostorija, osiguravaju se odvojeno kao namjenska sredstva.

(5) Sredstva za potrebe iz stava 4. ovoga člana određuje Skupština Zajednice
ili po njezinom ovlaštenju Izvršni odbor Skupštine.

Član 240.

Kada se aktom Skupštine Zajednice ili Izvršnog odbora Skupštine Zajednice
obvezuje Stručna služba da obavi zadatke koji nisu utvrđeni programom rada
i za čije izvršenje potrebna sredstva nisu osigurana, sredstva za tu svrhu
utvrđuju se i osiguravaju aktom kojim je određeno izvršenje tih zadataka.

Član 241.

Ostvarena sredstva raspoređuju radnici u Stručnoj službi za svoje osobne
dohotke, za zajednićku potrošnju kao i za zajedničke potrebe na temelju
uvjeta za stjecanje dohotka, osnova i mjerila za raspoređivanje dohotka
i raspodjelu osobnih dohodaka, utvrđenih društvenim dogovorima i samoupravnim
sporazumima, kao i na temelju općih akata Stručne službe, u skladu sa zakonom.

Član 242.

Na Stručnu službu ne mogu se prenositi prava, ovlaštenja i odgovornosti
Zajednice.

XXVI. GLAVA

TAJNIK SKUPŠTINE ZAJEDNICE

Član 243.

(1) Inokosni poslovodni organ Zajednice jest tajnik Skupštine Zajednice.

(2) Tajnik Skupštine Zajednice rukovodi Stručnom službom.

(3) Tajnik Skupštine Zajednice osigurava rad Skupštine, Izvršnog odbora
i drugih tijela Skupštine, te preko Stručne službe osigurava materijale
za raspravljanje i odlučivanje.

(4) Tajnik Skupštine Zajednice je za svoj rad odgovoran Skupštini Zajednice.

Član 244.

(1) Tajnik Skupštine Zajednice usmjerava i usklađuje rad Stručne službe.

(2) Tajnik Skupštine Zajednice je dužan organizirati i osigurati obavljanje
poslova Zajednice na temelju zakonskih i drugih propisa, kao i samoupravnih
sporazuma i društvenih dogovora u oblasti mirovinskog i invalidskog osiguranja.

(3) Tajnik Skupštine Zajednice brine se o zakonitosti rada i o djelotvornosti
i ekonomičnosti poslovanja Stručne službe.

Član 245.

(1) Tajnik Skupštine Zajednice:

1) osigurava izvršenje odredaba ovoga statuta, odluka, programa, planova,
smjernica i zaključaka organa Zajednice i organa upravljanja Stručne službe;

2) zastupa Zajednicu u imovinskom i drugim pitanjima;

3) brine se za namjensko trošenje sredstava Zajednice;

4) zaključuje ugovore za Zajednicu u granicama ovlaštenja;

5) donosi rješenja u prvom stupnju o pravima i obvezama osiguranih osoba
iz mirovinskog i invalidskog osiguranja;

6) brine se i odgovoran je za izvršenje zadataka iz oblasti općenarodne
obrane i društvene samozaštite;

7) podnosi Skupštini Zajednice, njezinom Izvršnom odboru i drugim organima
upravljanja izvještaj o provedbi osiguranja i o radu Stručne službe;

8) u skladu sa samoupravnim općim aktima Zajednice predlaže organizaciju
Stručne službe, strukturu radnih mjesta i kvalifikacijsku strukturu kadrova,
o kojima ovisi obavljanje poslova radi kojih je služba osnovana;

9) obavlja i druge poslove za koje je ovlašten Zakonom, ovim statutom,
samoupravnim općim aktom i drugim aktom Zajednice.

(2) Ovlaštenja da zastupa Zajednicu u imovinskim i drugim pitanjima
tajnik Skupštine Zajednice može prenijeti na pojedine radnike Stručne službe
koji imaju odgovarajuću stručnu spremu, a za obavljanje drugih poslova
iz svojega djelokruga može ovlastiti i druge stručne radnike u Stručnoj
službi.

(3) Tajnik Skupštine Zajednice ima i druga ovlaštenja i odgovornosti
utvrđena za inokosnog poslovodnog organa Zakonom o udruženom radu, Zakonom,
ovim statutom i drugim samoupravnim općim aktom Zajednice.

Član 246.

(1) Tajnika Skupštine Zajednice imenuje Skupština zajednice na temelju
provedenog javnog natječaja, na prijedlog natječajne komisije, uz prethodno
pribavljeno mišljenje Izvršnog odbora Skupštine Zajednice.

(2) Natječajna komisija iz stava 1. ovoga člana ima 7 članova. Pet članova
imenuje Skupština Zajednice izmedu delegata i članova Skupštine, a dva
imenuje organ samoupravljanja Stručne službe.

Član 247.

(1) Za tajnika Skupštine Zajednice može biti imenovana osoba koja ima
visoku stručnu spremu pravnog ili ekonomskog smjera i najmanje pet godina
radnog iskustva na odgovarajućim poslovima.

(2) Tajnik Skupštine se imenuje na 4 godine i može biti ponovno imenovan.

(3) Osobni dohodak tajnika Skupštine Zajednice određuje Izvršni odbor
Skupštine Zajednice.

Član 248.

Ako tajnik Skupštine Zajednice utvrdi da je opći akt ili pojedinačni
akt donijet u Zajednici, odnosno konferenciji delegacije, osim pojedinačnih
akata donijetih u upravnom postupku i akata prema kojima je za odlučivanje
predviđena nadležnost rada, u suprotnosti sa zakonom odnosno drugim propisom
ili da je pojedinačni akt u suprotnosti s ovim statutom ili drugim općim
aktom Zajednice, upozorit će na to organ koji je donio takav akt. Ako i
nakon toga upozorenja donositelj takva akta ostane pri svojem aktu, tajnik
Skupštine Zajednice dužan je o tome obavijestiti organ uprave koji obavlja
nadzor nad zakonitošću rada Zajednice.

Član 249.

(1) Tajnik Skupštine Zajednice ima pravo i dužnost zadržati izvršenje
zaključaka organa samoupravljanja Stručne službe, ako smatra da su u suprotnosti
sa zakonom, njihovim statutima, općim aktima Skupštine Zajednice i drugih
njihovih samoupravnih organa, te njihovim odlukama, zaključcima i smjernicama.

(2) O spornim pitanjima iz stava 1. ovoga člana rješava Skupština Zajednice,
koja je dužna saslušati mišljenje radnika Stručne službe.

Član 250.

(1) Tajnika Skupštine Zajednice može opozvati i razriješiti dužnosti
samo Skupština Zajednice i prije isteka roka na koji je imenovan:

1) na njegov zahtjev;

2) ako se ustanovi da posao što mu je povjeren premašuje njegove sposobnosti
i da to nepovoljno utječe na obavljanje njegove funkcije, obavljanje poslova,
na rezultate poslovanja i odnose u Zajednici;

3) ako svojim radom teže ili više puta povrijedi propise u vezi s djelatnošću
Zajednice, Statutom odnosno drugim samoupravnim općim aktima Zajednice,
ili neosnovano odbije provoditi odluke samoupravnih organa Zajednice, ili
očito postupa suprotno tim odlukama;

4) ako svojim nesavjesnim ili nepravilnim radom ili prekoračenjem ovlaštenja,
Zajednici ili društvenoj zajednici nanese štetu u većem opsegu, ili ako
je zbog njegova nesavjesnog ili nepravilnog rada mogla nastati takva šteta;

5) ako zbog neobavljanja ili nemarnog obavljanja njegove dužnosti Zajednica
nije mogla ispuniti plan ili druge osnovne zadatke ili je obavljanje tih
zadataka znatno otežano;

6) ako je svojim postupcima ili propustima onemogućavao ostvarivanje
samoupravnih prava ili pridonio da se poremete samoupravni odnosi u Zajednici
ili teže oštete društveni interesi;

7) kada nastupe uvjeti prema kojima prestaje rad radnika u osnovnoj
organizaciji udruženog rada;

8) u drugim slučajevima predviđenim Zakonom.

(2) Ako se tajnika Skupštine Zajednice razrješava dužnosti na njegov
zahtjev, Skupština Zajednice može ga razriješiti odmah ili najkasnije u
roku 6 mjeseci nakon podnošenja zahtjeva.

Član 251.

(1) Inicijativu za pokretanje postupka za opoziv ili za razrješenje
tajnika Skupštine Zajednice mogu podnijeti najmanje 1/5 delegata Skupštine
Zajednice, Izvršni odbor Skupštine Zajednice ili konferencija delegacije
ili organ samoupravljanja Stručne službe, odnosno drugi organ predviđen
zakonom.

(2) Skupština Zajednice dužna je razmotriti inicijativu za pokretanje
postupka za opoziv ili razrješenje tajnika Skupštine Zajednice, o njoj
donijeti odluku i obavijestiti davaoca inicijative.

(3) Skupština Zajednice prije nego što donese odluku iza stava 2. ovoga
člana dužna je zatražiti mišljenje organa samoupravljanja Stručne službe,
ako inicijativa nije od njega potekla.

(4) U postupku opoziva ili razrješenja dužnosti tajnika Skupštine Zajednice
odgovarajuće se primjenjuju odredbe Zakona o udruženom radu i drugih zakona.

Član 252.

(1) Ako se tajnik Skupštine Zajednice nije mogao pravodobno imenovati,
Skupština Zajednice će bez natječaja imenovati vršioca dužnosti tajnika
Skupštine Zajednice.

(2) Vršilac dužnosti tajnika Skupštine Zajednice ima sva prava i obveze
tajnika Skupštine Zajednice i dužnosti može obavljati najduže šest mjeseci
od dana nastupa.

Član 253.

(1) Tajnik Skupštine Zajednice ima dva pomoćnika.

(2) Pomoćnici tajnika Skupštine Zajednice pomažu tajniku u obavljanju
poslova iz djelatnosti Zajednice i Stručne službe Zajednice.

(3) Za pomoćnika tajnika za pravne poslove može biti imenovana osoba
koja ima visoku stručnu spremu pravnog smjera i pet godina radnog iskustva
na odgovarajućim poslovima.

(4) Za pomoćnika tajnika za ekonomske poslove može biti imenovana osoba
koja ima visoku stručnu spremu ekonomskog smjera i pet godina radnog iskustva
na odgovarajućim poslovima.

(5) Pomoćnike tajnika imenuje Izvršni odbor Skupštine Zajednice na temelju
provedenog javnog natječaja na prijedlog tajnika Skupštine Zajednice.

(6) Pomoćnici tajnika imenuju se za vrijeme od četiri godine i mogu
biti ponovno izabrani.

(7) Pomoćnicima tajnika osobni dohodak odreduje Izvršni odbor Skupštine
Zajednice.

(8) U pogledu odgovornosti, opoziva i razrješenja pomoćnika tajnika
odgovarajuće se primjenjuju odredbe koje se odnose na odgovornost, opoziv
i razrješenje dužnosti tajnika Skupštine Zajednice.

DEVETI DIO

SAMOUPRAVNA KONTROLA OSIGURANIKA I KORISNIKA PRAVA U ZAJEDNICI

Član 254.

(1) Organi Zajednice odgovorni su za svoj rad osiguranicima i korisnicima
prava.

(2) Članovi izvršnog organa, inokosni organi i članovi drugih kolegijalnih
tijela Zajednice, odgovorni su za svoj rad Skupštini Zajednice. Oni su
osobno odgovorni za svoje odluke i za izvršavanje odluka Zajednice.

Član 255.

(1) Radi kontrole rada Skupštine Zajednice i njihovih izvršnih organa
i drugih organa upravljanja i Stručne službe, osniva se samoupravna kontrola
osiguranika i korisnika prava članova Zajednice (u daljnjem tekstu: samoupravna
kontrola).

(2) Skupština Zajednice općim aktom potanje utvrđuje prava, dužnosti
i odgovornosti članova samoupravne kontrole, u skladu s odredbama zakona
i ovoga statuta.

Član 256.

(1) Članove samoupravne kontrole imenuje Skupština Zajednice
iz redova članova delegacija.

(2) Delegat u Skupštini Zajednice ne može biti biran za člana samoupravne
kontrole.

Član 257.

(1) Samoupravna kontrola ima predsjednika i 4 člana.

(2) Članove samoupravne kontrole imenuje Skupština Zajednice iz redova
članova delegacija na prijedlog konferencija delegacija, a na način i po
postupku koji utvrdi Skupština Zajednice općim aktom.

Član 258.

(1) Samoupravna kontrola osobito:

1) obavlja uvid u rad Zajednice, kao i njihovih organa;

2) obavlja kontrolu izvršenja ugovornih obveza koje proizlaze iz ovlaštenja
i djelatnosti Stručne službe;

3) pokreće razmatranje i rješavanje pojedinih pitanja iz nadležnosti
Skupštine Zajednice, kao i njezinih organa;

4) organizira kontrolu i sama obavlja kontrolu ostvarivanja prava osiguranika
iz mirovinskog i invalidskog osiguranja u Stručnoj službi;

5) može zahtijevati odgovore od svih organa i organizacija u oblasti
mirovinskog i invalidskog osiguranja na pitanja koja u vezi s mirovinskim
i invalidskim osiguranjem pokreću osiguranici i korisnici prava, udruženje
pojedinih kategorija osiguranika odnosno udruženja umirovljenika i invalida
rada, a odnose se na nedostatke u provedbi mirovinskog i invalidskog osiguranja
i na korištenje pravima iz tog osiguranja;

6) kontrolira da li se sredstva Zajednice namjenski koriste;

7) najmanje jednom godišnje kontrolira namjensko trošenje sredstava
Zajednice prema financijskom planu i programu Zajednice i o svojim nalazima
obavezno izvještava Skupštinu Zajednice;

8) obavještava osiguranike o ishodu mjera koje je poduzela na njihovo
traženje i podnosi izvještaj o svom radu onima koji su podnijeli zahtjeve
za pokretanje određenog pitanja;

9) podnosi jednom godišnje izvještaj o svom radu Skupštini Zajednice,
o kojem Skupština na odgovarajući način obavještava osiguranike preko članova
Skupštine, delegacija i delegata;

10) kontrolira racionalno trošenje udruženih sredstava za mirovinsko
i invalidsko osiguranje u Zajednici i Stručnoj službi, ostvarivanje i primjenu
pojedinačnih prava osiguranika i umirovljenika, kontrolira primjenu odredaba
ovoga statuta i drugih općih akata Zajednice.

(2) U slučaju kada samoupravna kontrola utvrdi kršenje odnosno nepravilnost
u pojedinačnim slučajevima, o svojim zapažanjima obavještava Skupštinu
Zajednice.

DESETI DIO

FINANCIRANJE ZAJEDNICE

XXVII. GLAVA

SREDSTVA ZAJEDNICE ZA ZADOVOLJAVANJE POTREBA U MIROVINSKOM I INVALIDSKOM
OSIGURANJU

1. Planiranje

Član 259.

(1) Prava i dužnosti planiranja u mirovinskom i invalidskom osiguranju
i njegova razvoja samostalni zanatlije, ugostitelji i prijevoznici ostvaruju
u skladu sa Zakonom i drugim propisima o društvenom planiranju.

(2) Zajedničke ciljeve i interese te međusobne odnose, prava, obaveze
i odgovornosti za njihovo ostvarivanje u srednjoročnom razdoblju, radnici
i radni ljudi, osigurani u zajednici, određuju samoupravnim sporazumom
o osnovama plana.

(3) Na temelju samoupravnog sporazuma o osnovama plana, zajednica utvrđuje
svoje srednjoročne i godišnje planove.

(4) Srednjoročnim planom razvoja zajednice utvrđuju se:

- zajednićki ciljevi i zadaci u obavljanju poslova mirovinskog i invalidskog
osiguranja;

- prava, obaveze i odgovornosti u zadovoljavanju zajedničkih interesa;

- potrebna sredstva za ostvarivanje zakonom utvrđenih prava.

Član 260.

(1) Srednjoročnim planom razvoja Zajednice određuje se politika zadovoljavanja
stambenih potreba korisnika mirovina.

(2) U skladu sa srednjoročnim planom razvoja, Zajednica donosi godišnji
plan rada i poslovanja.

Član 261.

(1) Samoupravni sporazumi o osnovama plana u Zajednici zaključuju se
pismeno.

(2) Osiguranici i korisnici prava u Zajednici zaključuju samoupravne
sporazume o osnovama plana Zajednice, držeći se obaveza što su ih preuzeli
dogovorima o osnovama plana Republike odnosno društveno-političkih zajednica
te obveza što proizlaze iz propisa i mjera nadležnih organa Republike odnosno
društveno-političkih zajednica.

Član 262.

(1) Zajednica samostalno priprema i donosi svoj plan te priprema elemente
za samoupravni sporazum o osnovama plana Zajednice.

(2) Zajednica priprema i elemente za dogovore o osnovama planova Republike
odnosno društveno-političkih zajednica.

(3) Odluku o pripremi plana Zajednice donosi Skupština Zajednice na
prijedlog Izvršnog odbora Skupštine Zajednice.

(4) Odlukom iz stava 3. ovoga člana odreduje se organ odgovoran za pripremu
plana i rok u kojem se mora podnijeti prijedlog plana.

(5) Odlukom iz stava 3. ovoga člana, ili posebnom odlukom Skupštine
Zajednice mogu se utvrditi i elementi za pripremu samoupravnog sporazuma
o osnovama plana Zajednice.

Član 263.

Organ odgovoran za pripremu plana utvrđuje program rada na pripremi
plana, organizira i usmjerava rad organa upravljanja i rad Stručne službe
u postupku priprema plana, brine se o provedbi samoupravnog sporazumijevanja
o osnovama plana, određuje tko će u ime Zajednice sudjelovati u samoupravnom
sporazumijevanju, usmjeruje i usklađuje njihov rad i osigurava usklađivanje
obveza koje se utvrđuju samoupravnim sporazumima o osnovama plana Zajednice.

Član 264.

Programom rada na pripremi plana Zajednice utvrđuju se organi odnosno
radnici Stručne službe koji su odgovorni za pripremu analize razvoja u
proteklom razdoblju i mogućnostima razvoja u razdoblju za koje se donosi
plan, te drugog analitičko-dokumentacijskog materijala, rokovi za dostavu
materijala svim sudionicima u postupku samoupravnog sporazumijevanja o
osnovama plana, obveze organa i stručne službe u postupku samoupravnog
sporazumijevanja i rokovi za izvršenje tih obveza.

2. Financiranje

Član 265.

(1) Sredstva potrebna za mirovinsko i invalidsko osiguranje i njegov
razvoj u Zajednici utvrđena srednjoročnim planom Zajednice rasporeduju
se programom kojega donosi Skupština Zajednice za razdoblje za koje se
donosi srednjoročni plan društvenog razvoja.

(2) Sredstva potrebna za pojedinu godinu utvrđuju se i raspoređuju financijskim
planom Zajednice.

(3) U izvršenju financijskog plana sastavlja se završni račun kojim
Skupština Zajednice konačno utvrđuje prihode i rashode za pojedinu godinu.

Član 266.

(1) Stopu doprinosa utvrđuju osiguranici samoupravnim sporazumom na
svojim zborovima za razdoblje srednjoročnog društvenog plana razvoja za
koje je utvrđen program razvitka mirovinskog i invalidskog osiguranja.

(2) Radi usklađivanja tekuće financijske politike Zajednice s tekućom
ekonomskom politikom, stopa doprinosa utvrđena za srednjoročno plansko
razdoblje može se u toku razdoblja mijenjati. O izmjeni stope odlučuju
osiguranici i korisnici prava samoupravnim sporazumom.

Član 267.

Slučajevi, opseg i način osiguravanja sredstava Zajednici za obveze
što nastaju u vezi s ostvarivanjem prava boraca narodnooslobodilačkog rata
koja se stječu pod povoljnijim uvjetima, utvrđivanjem visine mirovina boraca
narodnooslobodilačkog rata i priznavanjem prava na porodičnu mirovinu članova
njihovih porodica utvrđuju se prema članu 61. Zakona o osnovnim pravima
iz mirovinskog i invalidskog osiguranja saveznim zakonom.

Član 268.

Prihodi Zajednice jesu:

1) sredstva ostvarena doprinosom;

2) sredstva dobivena udjelom društveno-političkih zajednica;

3) sredstva dobivena udjelom drugih zajednica mirovinskog i invalidskog
osiguranja;

4) kamate na nepravodobno plaćene doprinose;

5) naknade štete;

6) drugi prihodi.

Član 269.

Rashodi Zajednice jesu:

1) mirovine, novčane naknade za tjelesno uštećenje i druga novčana primanja
osiguranih osoba na temelju stečenih prava prema Zakonu i ovom statutu;

2) troškovi za prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju i zapošljavanje
invalida rada i djece ometene u psihičkom ili fizičkom razvoju;

3) doprinos za zdravstvenu zaštitu umirovljenika i drugih korisnika
prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja;

4) doprinos za stambene potrebe umirovljenika i invalida rada;

5) doprinos za neposrednu dječju zaštitu:

6) naknade drugim zajednicama mirovinskog i invalidskog osiguranja za
staž osiguranja u Zajednici;

7) troškovi u vezi s ocjenjivanjem invalidnosti preostale radne sposobnosti
(liječnićki pregled, pretrage, putni troškovi i sl.);

8) troškovi u vezi s isplatom mirovina i drugih mirovinskih primanja;

9) troškovi samoupravnih organa;

10) troškovi za obavljanje poslova provedbe mirovinskog i invalidskog
osiguranja;

11) troškovi za potrebe općenarodne obrane i društvene samozaštite ;

12) drugi rashodi.

Član 270.

(1) Višak prihoda nad rashodima po završnom računu može se rasporediti:

- u rezerve Zajednice;

- u poslovni fond Zajednice;

- ili prenijeti u narednu godinu.

(2) Obvezna rezerva Zajednice ima vrijednost jednoipolmjesečne svote
planiranih rashoda Zajednice u tekućoj godini. Samoupravnim sporazumom
o osnovama plana može se odrediti veća svota obvezne rezerve.

(3) Sredstva rezerve služe za pokrivanje viška rashoda nad prihodima,
ustanovljenog završnim računom Zajednice i za osiguravanje obrtnih sredstava
za ispunjavanje tekućih obveza Zajednice.

(4) Ako rezerva nije dovoljna za osiguranje potrebnih obrtnih sredstava,
potrebna obrtna sredstva osiguravaju se kreditom poslovnih banaka. Odluku
o zaduživanju donosi Skupština Zajednice.

(5) Slobodna sredstva rezerve mogu se oročavati u poslovnim bankama
ili u drugih korisnika društvenih sredstava najdulje za razdoblje srednjoročnog
plana razvoja. Odluke o oročavanju sredstava donosi Izvršni odbor.

Član 271 .

(1) Sredstva rezerve Zajednice služe za osiguranje financijske stabilnosti
u poslovanju i likvidnosti o izvršavanju obveza prema osiguranicima i korisnicima
prava i organizacijama koje sudjeluju u provedbi mirovinskog i invalidskog
osiguranja, za ravnomjernije opterećenje osiguranika u određenom razdoblju
te za pokrivanje viška rashoda nad prihodima utvrdenog završnim računom
Zajednice.

(2) Sredstva rezerve mogu se koristiti i kao obrtna sredstva za izvršenje
tekućih obveza Zajednice.

(3) Slobodna sredstva rezerve mogu se oročavati pod najpovoljnijim uvjetima
kod poslovnih banaka odnosno kod štedno-kreditnih zadruga najduže za razdoblje
srednjoročnog plana društvenog razvoja. Uz iste uvjete sredstva rezerve
mogu se davati i kao namjenski krediti nosiocima društvenih sredstava radi
ulaganja i investicije i unapredivanje zaštite osiguranika, kao i za unapređivanje
uvjeta za provedbu prekvalifikacije ili dokvalifikacije i zapošljavanje
invalida rada.

Odluku o korištenju rezerve iz st. 2. i 3. ovoga člana donosi Izvršni
odbor Skupštine Zajednice.

Član 272.

(1) Iz prihoda Zajednice izdvajaju se sredstva za rješavanje stambenih
potreba korisnika mirovine.

(2) Stopu izdvajanja i način korištenja sredstava iz stava 1. određuje
Skupština Zajednice.

Član 273.

(1) Sredstva za rješavanje stambenih potreba umirovljenika osigurava
Zajednica, ovisno o visini isplaćenih mirovina i novčanih naknada.

(2) Skupština Zajednice na temelju Samoupravnog sporazuma o osnovama
plana Zajednice određuje postotak izdvajanja sredstava iz stava 1. ovoga
člana.

(3) Skupština Zajednice propisuje način i uvjete za iskorištenje sredstava
za stambene potrebe korisnika mirovina što ih za tu namjenu osigurava.

XXVIII. GLAVA

FINANCIJSKO POSLOVANJE ZAJEDNICE

Član 274.

(1) Financijsko poslovanje Zajednice obuhvaća:

1) sastavljanje financijskog plana prihoda i rashoda;

2) ostvarivanje prihoda i izvršavanje rashoda;

3) vođenje knjigovodstva i evidencije o financijskom poslovanju i sredstvima
Zajednice;

4) sastavljanje završnog računa i bilance.

(2) Financijsko poslovanje Zajednice vodi se prema propisanome kontnom
planu.

(3) U sklopu financijskog poslovanja Zajednice odvojeno se vodi poslovanje
Stručne službe.

Član 275.

Obveza plaćanja doprinosa osiguranika u Zajednici nastaje danom s kojim
je osiguranik upisan u odgovarajući registar samostalnih djelatnosti odnosno
u odgovarajuću evidenciju prema posebnim propisima.

Član 276.

Prestanak obveze plaćanja doprinosa nastaje danom brisanja osiguranika
iz registra.

Član 277.

(1) Privremenl prestanak obaveze plaćanja doprinosa nastaje od trideset
i prvoga dana neprekidne privremene nesposobnosti za obavljanje djelatnosti
zbog bolesti u smislu propisa o zdravstvenom osiguranju, za osiguranika
koji je kod nadležnog organa općine privremeno obustavio poslovanje svoje
privredne djelatnosti.

(2) Osiguranik koji nije kod nadležnog organa općine privremeno obustavio
vršenje svoje privredne djelatnosti dužan je za cijelo vrijeme privremene
nesposobnosti za rad zbog bolesti redovno uplaćivati doprinose za mirovinsko
i invalidsko osiguranje.

(3) U slučaju kada osiguranik privremeno obustavi poslovanje iz drugih
razloga, prestaje obveza plaćanja doprinosa. Takvom osiguraniku vrijeme
privremene obustave poslovanja ne priznaje se u staž osiguranja. Ako osiguranik
za vrijeme privremene obustave poslovanja plaća doprinos, to mu se vrijeme
računa u staž osiguranja.

(4) Obveza plaćanja doprinosa ponovno nastaje od slijedećeg dana nakon
dana prestanka privremene nesposobnosti za obavljanje djelatnosti, odnosno
nakon prestanka privremene obustave poslovanja.

(5) Za vrijeme služenja vojnog roka osiguranik ne može plaćati doprinos,
jer to razdoblje ne ulazi u staž osiguranja.

Član 278.

Razrez i naplatu doprinosa. dospijeće obveza i kamata na doprinos kao
i zastaru potraživanja obavljaju općinske uprave društvenih prihoda prema
Zakonu o porezima građana, ako samoupravnim općim aktom Zajednice nije
drukčije uređeno.

Član 279.

(1) U slućaju da se osiguranik ne prijavi na osiguranje prema članu
146. ovoga statuta, obavit će se obračun prijave unatrag od dana upisa
u registar do dana saznanja o tome.

(2) Takvim osiguranicima preračunavat će se osnovica osiguranja iz prijašnjih
godina prema razini osnovica tekuće godine, što će biti kao osnovica za
obračun doprinosa.

Član 280.

Dosadašnji samoupravni organi Zajednice nastavljaju s radom do isteka
mandata njihovih članova po odredbama ovoga statuta.

Predsjednik Izvršnog odbora Skupštine Samoupravne interesne zajednice
mirovinskog i invalidskog osiguranja samostalnih zanatlija, ugostitelja
i prijevoznika Hrvatske

**Mato Travarević, v. r.**

Statut, NN 17/1990-319