## Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji

### NN 174/2004 (10.12.2004.), Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji

# HRVATSKI SABOR

3010

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O PRAVIMA HRVATSKIH BRANITELJA IZ DOMOVINSKOG RATA I ČLANOVA NJIHOVIH OBITELJI

Proglašavam
Zakon o pravima hrvatskih branite­lja iz Domovinskog rata i članova ­njihovih
obite­lji, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 30. studenoga 2004. godine.

Broj:
01-081-04-3703/2
Zagreb, 3. prosinca 2004.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O PRAVIMA HRVATSKIH BRANITELJA IZ DOMOVINSKOG RATA I ČLANOVA NJIHOVIH OBITELJI

GLAVA
I.

TEMELJNE
ODREDBE

Članak
1.

Ovim se
Zakonom uređuju prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova
njihovih obitelji te uvjeti i postupak za ostvarivanje tih prava.

Članak
2.

(1)
Hrvatski branitelj iz Domovinskog rata je osoba koja je kao dragovoljac i
pripadnik Oružanih snaga Republike Hrvatske (ZNG, Hrvatske vojske, Ministarstva
obrane, Policije, Ministarstva unutarnjih poslova, Hrvatskih obrambenih snaga
(HOS-a) te pripadnik naoružanih odreda Narodne zaštite koji je u njima proveo
najmanje 5 mjeseci do 24. prosinca 1991. godine), organizirano sudjelovala u
obrani neovisnosti, teritorijalne cjelovitosti, odnosno suvereniteta Republike
Hrvatske u bilo kojem razdoblju Domovinskog rata (u daljnjem tekstu: hrvatski
branitelj iz Domovinskog rata).

(2) Pod
sudjelovanjem u obrani neovisnosti, teritorijalne cjelovitosti, suvereniteta
Republike Hrvatske, odnosno vrijeme neposredne ugroženosti suvereniteta
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: obrana suvereniteta Republike Hrvatske),
u smislu stavka 1. ovoga članka, podrazumijeva se oružani otpor agresoru i
djelovanje u izravnoj svezi s tim otporom (odlazak u postrojbu, na borbeni
položaj i povratak te obuka i priprema za odlazak na bojište) u vremenu od 5.
kolovoza 1990. do 30. lipnja 1996.

(3) Dragovoljac
iz Domovinskog rata je hrvatski branitelj iz Domovinskog rata koji je
sudjelovao u obrani njezina suvereniteta najmanje 100 dana u razdoblju od 5.
kolovoza 1990. do 15. siječnja 1992.

(4)
Dragovoljac iz Domovinskog rata je i hrvatski branitelj iz Domovinskog rata
koji je sudjelovao u obrani njezina suvereniteta najmanje 30 dana u razdoblju
od 5. kolovoza 1990. do 15. siječnja 1992. ukoliko:

– nije
imao obvezu sudjelovanja u pričuvnom sastavu ili

– nije
regulirao obvezu služenja vojnog roka.

(5) Status
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata iz stavka 1. ovoga članka dokazuje se
potvrdom Ministarstva obrane, odnosno Ministarstva unutarnjih poslova.

Članak
3.

(1)
Smrtno stradali hrvatski branitelj iz Domovinskog rata je hrvatski branitelj
koji je:

1.
poginuo u obrani suvereniteta Republike Hrvatske tijekom Domovinskog rata u
razdoblju utvrđenom člankom 2. stavkom 2. ovoga Zakona,

2.
ubijen prilikom zatočenja ili u neprijateljskom logoru,

3. umro
od posljedica rane ili ozljede zadobivene u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske, a najkasnije do 31. prosinca 1997.,

4. umro
od posljedica bolesti, pogoršanja bolesti ili pojave bolesti u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske najkasnije do 31. prosinca 1997., a nakon toga
roka uzročna veza između smrti i sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske utvrđuje se u postupku vještačenja propisanim člankom 123. stavkom 1.
točkom 8. ovoga Zakona,

5. izvršio samoubojstvo kao posljedicu psihičke
bolesti uzrokovane sudjelovanjem u obrani suvereniteta Republike Hrvatske,

6. umro od posljedica rane ili ozljede zadobivene u
obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a do smrti je bio priznati HRVI I.
skupine s pravom na doplatak na njegu i pomoć druge osobe.

(2) Smrtno stradalim osobama u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske smatraju se i pripadnici medicinskog osoblja, ratni
izvjestitelji, pripadnici vatrogasnih postrojbi, pomorci, članovi posada
brodova trgovačke mornarice i druge osobe koje su po nalogu nadležnih tijela
državne vlasti Republike Hrvatske u Domovinskom ratu u obavljanju vojnih ili
drugih dužnosti u obrani suvereniteta Republike Hrvatske poginule, ubijeni
prilikom zatočenja ili u neprijateljskom logoru ili umrli od posljedica rane
ili ozljede zadobivene pri obavljanju tih dužnosti.

Članak
4.

(1)
Zatočeni ili nestali hrvatski branitelj iz Domovinskog rata je hrvatski
branitelj iz Domovinskog rata koji je u obrani suvereniteta Republike Hrvatske
zatočen u neprijateljskom logoru ili zatvoru najmanje 3 dana ili je nestao u
Domovinskom ratu.

(2)
Zatočena ili nestala osoba iz članka 3. stavka 2. ovoga Zakona je osoba koja je
zatočena u neprijateljskom logoru ili zatvoru najmanje 3 dana ili je nestala
prilikom obavljanja vojnih i drugih dužnosti po nalogu nadležnih tijela državne
vlasti Republike Hrvatske u Domovinskom ratu.

Članak
5.

(1)
Hrvatski ratni vojni invalid iz Domovinskog rata (u daljnjem tekstu: HRVI iz
Domovinskog rata) je hrvatski branitelj iz Domovinskog rata kojem je organizam
oštećen najmanje 20% zbog rane ili ozljede koju je zadobio u obrani
suvereniteta Repub­like Hrvatske, odnosno kao zatočenik u zatvoru ili
neprijateljskom logoru u Domovinskom ratu. Smatra se da je oštećenje organizma
zatočenika u neprijateljskom logoru na toj osnovi najmanje 20% trajno.

(2)
HRVI iz Domovinskog rata je i hrvatski branitelj iz Domovinskog rata kojem je
organizam oštećen najmanje 20% zbog bolesti, a bolest, pogoršanje bolesti,
odnosno pojava bolesti neposredna je posljedica sudjelovanja u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske u Domovinskom ratu.

(3)
Prava HRVI iz Domovinskog rata utvrđena ovim Zakonom ostvaruje i osoba
(medicinsko osoblje, ratni izvjestitelji, pripadnici vatrogasnih postrojbi,
pomorci, članovi posade brodova trgovačke mornarice i druga osoba) kojoj je
organizam oštećen za najmanje 20% zbog rane ili ozljede koju je zadobila pri
obavljanju vojnih ili drugih dužnosti po nalogu nadležnih tijela državne vlasti
Republike Hrvatske u obrani suvereniteta Republike Hrvatske u Domovinskom ratu
ili kao zatočenik u neprijateljskom logoru u Domovinskom ratu.

(4)
HRVI iz Domovinskog rata je i stranac kojem je kao hrvatskom branitelju iz
Domovinskog rata organizam oštećen najmanje 20% zbog rane ili ozljede koju je
zadobio u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ili kao zatočenik u
neprijateljskom logoru ili zbog bolesti, a bolest, pogoršanje bolesti, odnosno
pojava bolesti neposredna je posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske.

Članak
6.

(1)
Članovima obitelji smrtno stradaloga, zatočenog ili nestaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata, prema ovom Zakonu, smatraju se bračni drug,
djeca rođena u braku ili izvan braka, posvojena djeca i pastorčad (članovi uže
obitelji), roditelji, očuh, maćeha i posvojitelj.

(2)
Članom uže obitelji smrtno stradaloga, zatočenog ili nestaloga hrvatskog
branitelja prema ovome Zakonu smatra se i izvanbračni drug koji je s hrvatskim
braniteljem iz Domovinskog rata do njegove smrti, zatočenja ili nestanka živio
u zajedničkom kućanstvu najmanje tri godine.

(3)
Status izvanbračne zajednice iz stavka 2. ovoga članka utvrđuje se u
izvanparničnome sudskom postupku.

(4)
Prednost u ostvarivanju prava između članova obitelji iz stavka 1. i 2. ovoga
članka utvrđuje se prema propisima o nasljeđivanju. Članovi obitelji iz istoga
nasljednog reda ostvaruju pravo prema međusobnom sporazumu. Ako se sporazum ne
postigne, prednost u ostvarivanju prava ima član obitelji iz istoga nasljednog
reda koji je s hrvatskim braniteljem iz Domovinskog rata živio u zajedničkom
kućanstvu.

(5)
Očuh i maćeha ostvaruju prava prema ovom Zakonu ako su hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata uzdržavali ili je hrvatski branitelj njih uzdržavao najmanje
pet godina prije smrti.

(6)
Pastorak je osoba koja nema živoga jednog od roditelja ili su roditelju oduzeta
roditeljska prava pravomoćnom presudom suda, a hrvatski branitelj iz
Domovinskog rata ga je uzdržavao najmanje godinu dana prije smrtnog
stradavanja, zatočenja ili nestanka.

Članak
7.

Za
osobe iz članka 1. ovim se Zakonom uređuju:

1. pravo na zdravstvenu zaštitu,

2. prava iz mirovinskog osiguranja,

    – pravo na starosnu mirovinu
i prijevremenu starosnu mirovinu,

    – pravo na invalidsku
mirovinu,

    – prava na temelju preostale
radne sposobnosti,

    – pravo na obiteljsku
mirovinu,

    – pravo na najnižu mirovinu,

    – pravo na staž osiguranja
ili posebni staž,

3. pravo na doplatak za djecu,

4. pravo na zapošljavanje,

5. pravo na stambeno zbrinjavanje,

6. pravo na dionice, odnosno udjele u trgovačkim društvima bez naplate,

7. ostala prava.

Članak
8.

Prava
iz ovoga Zakona koja se ostvaruju na osnovi oštećenja organizma, smrtnog
stradavanja člana obitelji te materijalnih i drugih potreba korisnika jesu:

*– prava na osnovi oštećenja organizma:*

1. osobna invalidnina,

2. doplatak za njegu i pomoć druge
osobe,

3. ortopedski doplatak,

4. medicinska, odnosno fizikalna
rehabilitacija,

5. naknada troškova prijevoza,

6. jednokratna novčana pomoć.

– prava na osnovi gubitka,
zatočenja ili nestanka člana         obitelji:

1. obiteljska invalidnina,

2. povećana obiteljska invalidnina,

3. uvećana obiteljska invalidnina,

4. prava članova obitelji
zatočenoga ili nestaloga hrvatskog

    branitelja iz Domovinskog rata,

5. prava članova obitelji iza smrti
HRVI iz Domovinskog rata.

– prava na osnovi materijalnih i drugih
potreba korisnika:

1. posebni doplatak,

2. usluge osobe za pružanje njege i
pomoći,

3. opskrbnina,

4. doplatak za pripomoć u kući,

5. prednost pri smještaju u
umirovljeničke domove,

6. obilježavanje mjesta masovnih
grobnica žrtava iz Domovinskog rata,

7. osiguravanje troškova pogreba uz
odavanje vojne počasti.

Članak
9.

(1) Na
pitanja u svezi s pravima iz članka 7. i 8. ovoga Zakona, uvjetima za
stjecanje, korištenje i prestanak tih prava te s postupkom njihova
ostvarivanja, koja nisu uređena ovim Zakonom, primjenjuju se posebni zakoni i
drugi propisi koji uređuju odnosna prava.

(2)
Prava prema ovome Zakonu ostvaruju državljani Republike Hrvatske, a strani
državljani samo ako ih ne ostvaruju od države čiji su državljani ili od države
na čijem području imaju prebivalište.

Članak
10.

(1) Ne
mogu ostvariti prava iz ovoga Zakona osobe koje su oštećenja organizma zadobile
kao pripadnici, pomagači ili suradnici neprijateljskih vojnih i paravojnih
postrojbi kao i osobe koje su osuđene pravomoćnom sudskom presudom zbog
sudjelovanja u neprijateljskim vojnim i paravojnim postrojbama ili zbog
ugrožavanja ustavnog poretka i sigurnosti Republike Hrvatske, kao ni članovi
njihovih obitelji.

(2) Prava utvrđena ovim Zakonom ne mogu ostvariti ni
osobe koje su se u Domovinskom ratu same ranile radi izbjegavanja vojne obveze,
niti osobe za koje je u odgovarajućem postupku utvrđeno da su samovoljno ili
bez dopuštenja nadležnog zapovjednika napustile postrojbu u bilo kojem
razdoblju ili se nisu odazvale mobilizaciji.

(3) Zapreke iz stavka 1. i 2. ovoga članka odnose se
i na priznavanje statusa hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata.

GLAVA
II.

1.
PRAVO NA ZDRAVSTVENU ZAŠTITU

Članak
11.

(1)
Hrvatski branitelj iz Domovinskog rata pravo na zdravstvenu zaštitu i druga prava
iz osnovnoga zdravstvenog osiguranja ostvaruje na način i prema uvjetima
utvrđenim Zakonom o zdravstvenom osiguranju i propisima donijetim na temelju
toga Zakona.

(2) Od sudjelovanja u pokriću dijela troškova
zdravstvene zaštite (participacija) oslobađaju se članovi obitelji smrtno
stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, članovi obitelji
zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz
Domovinskog rata i hrvatski branitelji iz Domovinskog rata s utvrđenim oštećenjem
organizma od najmanje 30%.

Članak 12.

(1) Hrvatski branitelj iz Domovinskog rata kojemu je
rana, ozljeda, bolest, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti neposredna
posljedica sudjelovanja u Domovinskom ratu ima pravo na potpunu medicinsku
rehabilitaciju, pravo na sva potrebna ortoped­ska i druga pomagala, lijekove i
liječenje bez naknade (participacije), te pravo prvenstva na korištenje
zdravstvene zaštite u inozemstvu s pratnjom druge osobe, ako mu je potrebno
takvo liječenje koje se ne može obaviti u Republici Hrvatskoj.

(2) Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje obvezan
je osigurati hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata ortopedsko pomagalo
najkasnije u roku 30 dana od primitka zahtjeva nadležne zdravstvene ustanove
koja je utvrdila vrstu potrebnoga ortopedskog pomagala nakon završenog
liječenja. Ako se ortoped­sko pomagalo izrađuje po mjeri, navedeni rok
produljuje se za najviše 60 dana.

(3) Prava iz stavka 1. ovoga članka koja Zakonom o
zdravstvenom osiguranju i propisima donesenim na temelju njega nisu utvrđena
kao standard prava iz osnovnoga zdravstvenog osiguranja, hrvatski branitelj iz
Domovinskog rata ostvaruje na način i po postupku propisanom općim aktom koji
donosi ministar obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti uz suglasnost
ministra zdravstva i socijalne skrbi.

2.
PRAVA IZ MIROVINSKOG OSIGURANJA

Pravo
na starosnu mirovinu

Članak
13.

Hrvatski
branitelj iz Domovinskog rata ostvaruje pravo na starosnu mirovinu pod uvjetom
i na način propisan Zakonom o mirovinskom osiguranju, ako ovim Zakonom nije
drukčije određeno.

Članak
14.

(1)
Hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata koji na temelju navršenoga mirovinskog
staža ostvari pravo na starosnu mirovinu manju od mirovine koja bi mu pripadala
za 40 godina mirovinskog staža osobni bod povećava se ovisno o vremenu
provedenom u Domovinskom ratu, i to:

1. hrvatskom branitelju                           do 12 mjeseci                    za
10%

2. hrvatskom branitelju                           od 12 do 24 mjeseci          za 15%

3. hrvatskom branitelju                           od 24 do 36 mjeseci          za 20%

4. hrvatskom branitelju                           od 36 do 48 mjeseci          za 25%

5. hrvatskom branitelju                           od 48 i više mjeseci           za 30%

6. dragovoljcu iz Domovinskog
rata        za 30%.

(2)
Tako povećana mirovina ne može iznositi više od mirovine određene na temelju 40
godina ukupnoga mirovinskog staža.

(3)
Hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata koji ostvari pravo na prijevremenu
starosnu mirovinu prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, tako određena mirovina
povećava se za odgovarajući postotak iz stavka 1. točke 1. – 6. ovoga članka,
ovisno o vremenu provedenom u Domovinskom ratu.

Pravo
na invalidsku mirovinu

Članak
15.

(1)
Hrvatski branitelj iz Domovinskog rata kod kojega je nastao trajni gubitak
radne sposobnosti (opća nesposobnost za rad) ili kod kojeg je nastala
profesionalna nesposobnost za rad kao posljedica ranjavanja, ozljede,
zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti
zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ima pravo na invalidsku
mirovinu.

(2) Ako
je opća nesposobnost za rad ili profesionalna nesposobnost za rad djelomično
prouzročena ranjavanjem, ozljedom, zatočeništvom, bolesti, pogoršanjem bolesti,
odnosno pojavom bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske, a
djelomično ranjavanjem, ozljedom, bolešću ili pogoršanjem bolesti izvan tih
okolnosti, invalidska mirovina određuje se razmjerno utjecaju pojedinih uzroka
na invalidnost.

(3)
Pravo na invalidsku mirovinu ostvaruje se pod uvjetima i na način propisan
Zakonom o mirovinskom osiguranju, ako nije ovim Zakonom drukčije određeno.

Članak
16.

(1)
Vrijednosni bod radi određivanja invalidske mirovine hrvatskom branitelju iz
Domovinskog rata za invalidnost (opća ili profesionalna nesposobnost za rad)
koja je u cijelosti ili u dijelu nastala kao posljedica ranjavanja, ozljede,
zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojavom bolesti
zadobivene u obrani suvereniteta Republike Hrvatske utvrđuje se na temelju
pripadajuće osnovice za čin i ustrojbeno mjesto hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata iz članka 20. ovoga Zakona, tako da se osnovica utvrđena za
godinu koja prethodi godini u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu podijeli s
prosječnom godišnjom plaćom svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj za tu
kalendarsku godinu.

 (2)
Vrijednosni bod radi određivanja mirovine utvrđuje se prema vrijednosnom bodu u
godini koja prethodi godini u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu.

Članak 17.

Polazni faktor 1,10 je kod izračuna:

–  invalidske mirovine hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata bez statusa HRVI.

Polazni faktor 1,50 je kod izračuna:

–  invalidske mirovine hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata bez statusa HRVI, pripadnika gardijske postrojbe
i specijalne policije u vrijeme Domovinskog rata.

Polazni faktor 1,50 je kod izračuna:

–  invalidske mirovine hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata sa statusom HRVI.

Polazni faktor 1,85 je kod izračuna:

–  invalidske mirovine hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata sa statusom HRVI, pripadnika gardijske postrojbe
i specijalne policije u vrijeme Domovinskog rata.

Polazni faktor 1,50 je kod izračuna:

–  invalidske mirovine dragovoljca
iz Domovinskog rata bez statusa HRVI.

Polazni faktor 1,85 je kod izračuna:

–  invalidske mirovine dragovoljca
iz Domovinskog rata sa statusom HRVI.

Članak 18.

(1) Osobni bod za određivanje invalidske mirovine
hrvat­skom branitelju iz Domovinskog rata za invalidnost (opća ili
profesionalna nesposobnost za rad) koja je u cijelosti ili u dijelu nastala kao
posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja
bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske dobiva se tako da se prosječan vrijednosni bod iz članka 16. ovoga
Zakona pomnoži s polaznim faktorom i mirovinskim stažem od 40 godina.

(2) Ova mirovina se određuje na temelju osobnih bodova
iz stavka 1. ovoga članka povećanih za 45%.

Članak 19.

Mirovinski faktor za invalidsku mirovinu zbog
profesionalne nesposobnosti za rad koja je u cijelosti ili u dijelu nastala kao
posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru, bolesti, pogoršanja
bolesti, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske koja se isplaćuje hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata za vrijeme
zaposlenja ili obavljanja samostalne djelatnosti je 0,5.

Članak 20.

(1) Utvrđivanje vrijednosnog boda za određivanje
invalidske mirovine iz članka 16. ovoga Zakona određuje se prema osobnom činu,
ustrojbenom mjestu i zvanju hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata za godinu
koja prethodi godini ostvarivanja prava na mirovinu sljedeće osnovice:

*Činovi i ustrojbena mjesta
Osnovice*

Vojnik                                                            64.037

Pozornik                                                         68.047

Razvodnik (zastavnik hrm)                              72.847

Skupnik                                                          64.740

Zapovjednik desetine                                      76.884

Zapovjednik voda                                           81.648

Zapovjednik satnije                                         97.980

Zamjenik zapovjednika bojne                        107.508

Zapovjednik bojne                                        118.392

Zamjenik zapovjednika brigade                     129.276

Zapovjednik brigade                                     129.276

Desetnik                                                         74.066

Vodnik                                                           79.386

Stožerni vodnik                                               79.930

Narednik                                                        79.930

Nadnarednik                                                   80.386

Stožerni narednik                                            83.004

Časnički namjesnik                                         92.585

Zastavnik                                                        78.783

Poručnik (poručnik korvete)                            81.648

Natporučnik (poručnik fregate)                       88.452

Satnik (poručnik bojnog broda)                       97.980

Bojnik (kapetan korvete)                              107.508

Pukovnik (kapetan fregate)                           118.392

Brigadir (kapetan bojnog broda)                   129.276

Stožerni brigadir (komodor)                          140.160

Brigadni general (komodor)                           140.160

Zapovjednik zbornog mjesta                         118.392

Zapovjednik zbornog područja                      151.056

General-bojnik
(kontraadmiral)                     151.056

General-pukovnik
(viceadmiral)                     155.136

General zbora (admiral)                                 159.216

Zapovjednik obrane grada                            118.392

Stožerni general (stožerni
admiral)                163.296.

(2) Osnovice iz stavka 1. ovoga članka usklađuju se
početkom svake kalendarske godine s promjenom prosječne plaće svih zaposlenih u
Republici Hrvatskoj u prethodnoj godini.

(3) Ministar
unutarnjih poslova propisat će, u roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona, odnos policijskih zvanja pripadnika specijalne policije prema
činovima i ustrojbenim mjestima iz stavka 1. ovoga članka.

Članak
21.

(1)
Hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata koji ostvari pravo na invalidsku
mirovinu prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, i koja na temelju navršenoga
mirovinskog staža iznosi manje od mirovine koja bi mu pripadala za 40 godina
mirovinskog staža osobni bod povećava se ovisno o vremenu provedenom u
Domovinskom ratu, i to:

1. hrvatskom branitelju                do 12 mjeseci       za 10%

2. hrvatskom branitelju      od 12 do 24 mjeseci       za 15%

3. hrvatskom branitelju      od 24 do 36 mjeseci       za 20%

4. hrvatskom branitelju      od 36 do 48 mjeseci       za 25%

5. hrvatskom branitelju       od 48 i više mjeseci       za 30%

6. dragovoljcu                                                         za 30%.

(2) Tako povećana invalidska
mirovina ne može iznositi više od mirovine određene na temelju osobnog boda za
40 godina mirovinskog staža.

Članak
22.

Hrvatski branitelj iz
Domovinskog rata ostvaruje pravo na invalidsku mirovinu prema Zakonu o
mirovinskom osiguranju ovisno o uvjetu pokrivenosti radnog vijeka navršenim
mirovinskim stažem.

Pravo
na profesionalnu rehabilitaciju

Članak
23.

(1) Hrvatski branitelj iz Domovinskog
rata kod kojeg kao posljedica ranjavanja, ozljede, zatočeništva u logoru,
bolesti, pogoršanja, odnosno pojave bolesti zadobivene u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske postoji preostala radna sposobnost ima pravo na
profesionalnu rehabilitaciju, uključujući osposobljavanje za obavljanje poslova
za koje se traži stručna sprema viša od njegove bez obzira je li mu nakon
profesionalne rehabilitacije osigurano zaposlenje kod kojeg nastane invalidnost
prije navršene 40 godine života (žene), odnosno 45 godine života (muškarci).

(2) Pravo na profesionalnu
rehabilitaciju rješava Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje nakon ocjene
preostale radne sposobnosti hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i određuje
rok trajanja profesionalne rehabilitacije.

(3) Od dana stjecanja prava
na profesionalnu rehabilitaciju do upućivanja na istu, kao i tijekom
profesionalne rehabilitacije, hrvatski branitelj iz Domovinskog rata ima pravo
na naknadu u iznosu invalidske mirovine zbog opće nesposobnosti za rad, koju isplaćuje
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje.

(4) Nakon završene
profesionalne rehabilitacije hrvatski branitelj iz Domovinskog rata prijavljuje
se Hrvatskom zavodu za zapošljavanje i pripada mu naknada iz stavka 3. ovoga
članka najduže 12 mjeseci od završene profesionalne rehabilitacije pod uvjetom
da se u roku 30 dana od završetka profesionalne rehabilitacije prijavio
nadležnoj službi za zapošljavanje i da se u skla­du s propisima o zapošljavanju
redovno prijavljuje toj službi.

(5) Hrvatski branitelj iz
Domovinskog rata gubi pravo na naknadu iz stavka 4. ovoga članka ako suprotno
propisima o zapošljavanju odbije stupiti na odgovarajući posao za koji se
osposobio profesionalnom rehabilitacijom.

(6) Hrvatski zavod za
mirovinsko osiguranje obvezan je uputiti hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata na profesionalnu rehabilitaciju najkasnije u roku 30 dana od pravomoćnosti
rješenja o priznavanju prava na profesionalnu rehabilitaciju.

(7) Tijela državne uprave,
tijela sudbene vlasti te druga tijela državne vlasti, tijela jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave, javne ustanove, izvanproračunski i
proračunski fondovi, te pravne osobe u vlasništvu ili pretežitom vlasništvu
Republike Hrvatske i u vlasništvu ili pretežitom vlasništvu jedinica lokalne samouprave
obvezni su primati hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata kojega uputi
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje radi profesionalne rehabilitacije.

Pravo
na obiteljsku mirovinu

Članak
24.

Članovi obitelji smrtno
stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata čija je smrt prouzročena
ranjavanjem, ozljedom, bolešću, pogoršanjem, odnosno pojavom bolesti
zadobivenoj u obrani suvereniteta Republike Hrvatske imaju pravo na obiteljsku
mirovinu prema ovom Zakonu.

Članak
25.

Pravo na obiteljsku mirovinu
ostvaruje se pod uvjetom i na način propisan Zakonom o mirovinskom osiguranju
ako nije ovim Zakonom drukčije određeno.

Članak
26.

(1) Iznos obiteljske mirovine
članovima obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata u
obrani suvereniteta Republike Hrvatske izračunava se tako da se osobni bodovi
pomnože s odgovarajućim mirovinskim faktorom i aktualnom vrijednošću mirovine
na dan ostvarivanja prava na mirovinu.

(2) Vrijednosni bod utvrđuje
se na temelju pripadajuće osnovice za čin i ustrojbeno mjesto hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata iz članka 20. ovoga Zakona, tako da se osnovica
utvrđena za godinu koja prethodi godini u kojoj se ostvaruje pravo na mirovinu
podijeli s prosječnom godišnjom plaćom svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj za
tu kalendarsku godinu.

(3) Osobni bod za određivanje
mirovine dobiva se tako da se vrijednosni bod iz članka 16. ovoga Zakona
pomnoži s polaznim faktorom i mirovinskim stažem od 40 godina.

Polazni faktor 1,50 je kod
izračuna:

obiteljske mirovine iza smrti
osiguranika hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata.

Polazni faktor 1,90 je kod
izračuna:

obiteljske mirovine iza smrti
osiguranika hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, pripadnika gardijske
postrojbe i specijalne policije u vrijeme Domovinskog rata, te dragovoljca iz
Domovinskog rata.

Mirovina se određuje na
temelju osobnih bodova povećanih za 45%.

(4) Do stjecanja prava na
obiteljsku mirovinu sukladno odredbama ovoga Zakona udovici (udovcu) pripada
novčana naknada zbog nezaposlenosti.

Članak
27.

Iznos obiteljske mirovine
članovima obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata u
obrani suvereniteta Republike Hrvatske koji je bio korisnik invalidske mirovine
priznate prema ovom Zakonu ili odgovarajućim ranijim zakonima određuje se
primjenom osobnog boda umrlog korisnika mirovine uz primjenu mirovinskog
faktora iz članka 28. ovoga Zakona.

Članak
28.

Mirovinski faktor iznosi za obiteljsku
mirovinu: – koja pripada bračnom drugu i
djetetu, ili samo
djetetu hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata               1,0

–  koja
pripada samo za oba roditelja                                   1,0

–  koja
pripada samo bračnom drugu, odnosno
samo jednom roditelju                                                      0,8

–  za
svako dijete povećava se za                                        0,1.

if !supportEmptyParas endif

Članak
29.

(1) Udovica, odnosno majka hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata stječe pravo na obiteljsku mirovinu ako je uzrok
smrti u svezi s obranom suvereniteta Republike Hrvatske kada navrši 40 godina
života. Udovac, odnosno otac hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata isto
pravo stječe kad navrši 50 godina života.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga
članka pravo na mirovinu stječu bez obzira na godine života, ako kod njih
nastane opća nesposobnost za rad prije ispunjenja uvjeta iz stavka 1. ovoga
članka.

(3) Djeca, posvojenici i
pastorčad smrtno stradaloga hrvat­skog branitelja iz Domovinskog rata ostvaruju
pravo na obiteljsku mirovinu i nakon završetka ili prekida redovitog školovanja
ako su nezaposlena, a najduže 12 mjeseci nakon završetka ili prekida redovnog
školovanja.

(4) Odredbe ovoga članka
primjenjuju se i na maćehu, očuha i posvojitelja hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata.

(5) Osobama iz stavka 1., 3.
i 4. ovoga članka obiteljska mirovina određuje se primjenom osobnog boda
korisnika obiteljske mirovine priznate članovima obitelji smrtno stradaloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata prema ranijim zakonima, uz primjenu
mirovinskog faktora iz članka 28. ovoga Zakona.

Članak
30.

(1) Članovima obitelji
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata koji ostvaruju pravo na obiteljsku mirovinu
prema Zakonu o mirovinskom osiguranju i koji na temelju navršenoga mirovinskog
staža ostvaruju pravo na mirovinu manju od mirovine određene za 40 godina
mirovinskog staža osobni bod se povećava ovisno o vremenu provedenom u
Domovinskom ratu, i to:

1. hrvatskom branitelju                do 12 mjeseci       za 10%

2. hrvatskom branitelju      od 12 do 24 mjeseci       za 15%

3. hrvatskom branitelju      od 24 do 36 mjeseci       za 20%

4. hrvatskom branitelju      od 36 do 48 mjeseci       za 25%

5. hrvatskom branitelju       od 48 i više mjeseci       za 30%

6. dragovoljcu                                     za 30%.

(2)
Tako povećana mirovina ne može iznositi više od mirovine određene na temelju
osobnog boda za 40 godina ukupnoga mirovinskog staža.

Najniža
mirovina

Članak
31.

(1)
Korisniku invalidske ili obiteljske mirovine koji je dijelom ili u cijelosti
ostvario mirovinu prema odredbama ovoga Zakona, a mirovina je manja od najniže
mirovine odredit će se najniža mirovina prema stavku 4. ovoga članka.

(2) Korisniku starosne ili invalidske mirovine,
hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata kao i korisniku obiteljske mirovine
iza smrti hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata koji je ostvario mirovinu
prema općem propisu, a mirovina je manja od najniže mirovine odredit će se
najniža mirovina prema stavku 4. ovoga članka.

(3) Hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata koji je
navršio 65 godina starosti (muškarac), odnosno 60 godina starosti (žena), a ne
ispunjava uvjete mirovinskog staža za stjecanje prava na starosnu mirovinu
prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, izuzetno od odredbi stavka 1. i 2. ovoga
članka, pripada pravo na mirovinu u visini najniže mirovine određene prema
odredbi stavka 4. ovoga članka.

(4)
Najniža mirovina određuje se od osnovice koja iznosi 45% prosječne neto plaće
svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj, u godini koja prethodi godini
ostvarivanja prava, a prema podacima Državnog zavoda za statistiku.

(5) Najniža mirovina određena prema stavku 1. ovoga
članka korisnika invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti priznate prema
članku 15. ovoga Zakona određuje se uz primjenu mirovinskog faktora iz članka
80. Zakona o mirovinskom osiguranju.

(6) Najniža mirovina određena prema stavku 2. ovoga
članka određuje se uz primjenu polaznog faktora iz članka 78. i mirovinskog
faktora iz članka 80. Zakona o mirovinskom osiguranju.

(7) Najniža mirovina prema stavku 1. i 2. ovoga
članka kao i mirovina priznata prema stavku 3. ovoga članka usklađuje se
početkom svake kalendarske godine s promjenom prosječne neto plaće svih
zaposlenih u Republici Hrvatskoj u prethodnoj godini.

(8) Najniža mirovina određena prema stavku 1. i 2.
ovoga članka kao i mirovina priznata prema stavku 3. ovoga članka ne pripada
korisniku mirovine za vrijeme zaposlenja ili obavljanja samostalne djelatnosti.

Članak 32.

(1) Svaka ocjena invalidnosti na temelju koje se
stječe pravo na profesionalnu rehabilitaciju ili pravo na invalidsku mirovinu
koju donosi ovlašteni vještak u mirovinskom osiguranju, te priznata obiteljska
mirovina članovima obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata i priznata novčana naknada u iznosu obiteljske mirovine
članovima obitelji zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata podliježe reviziji koju obavlja Povjerenstvo za reviziju ocjene invalidnosti.

(2)
Sastav i način rada Povjerenstva propisuje ministar obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti Pravilnikom o radu Povjerenstva.

Staž
u dvostrukom trajanju

Članak
33.

(1)
Hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata koji su za vrijeme sudjelovanja u
Domovinskom ratu bili zaposleni ili im se staž osiguranja za to vrijeme računa
po drugoj osnovi, vrijeme provedeno u Domovinskom ratu računa se kao staž
osiguranja u dvostrukom trajanju, a hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata
koji nisu zaposleni ili nisu ostvarivali staž osiguranja po drugoj osnovi,
vrijeme provedeno u Domovinskom ratu računa se kao poseban staž u dvostrukom
trajanju, sukladno propisima o obrani.

(2)
Hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata koji je nakon razvojačenja ostvario pravo
na novčanu naknadu na osnovi privremene nesposobnosti za rad, svo vrijeme
korištenja te naknade priznaje se kao poseban staž u jednostrukom trajanju.

(3)
Hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata koji nakon 30. lipnja 1996. nije bio
zaposlen ili koji nije ostvario staž osiguranja, odnosno poseban staž po drugoj
osnovi, a obavljao je zadaće u postrojbama Ministarstva unutarnjih poslova,
odnosno Ministarstva obrane Republike Hrvatske, to razdoblje računa se kao
poseban staž u jednostrukom trajanju.

3.
PRAVO NA DOPLATAK ZA DJECU

Članak
34.

Djeci
smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i djeci zatočenih
ili nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata pripada doplatak za djecu
u najvišem predvi­đenom iznosu.

4.
PRAVO NA ZAPOŠLJAVANJE

Članak
35.

(1)
Tijela državne uprave, tijela sudbene vlasti te druga tijela državne vlasti,
tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave obvezna su prilikom
zapošljavanja službenika i namještenika dati prednost nezaposlenom ukoliko
ispunjava tražene uvjete iz natječaja, odnosno oglasa i to sljedećim
redoslijedom:

–
djetetu smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata bez obaju
roditelja,

– HRVI
iz Domovinskog rata,

– članu
obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata,

–
dragovoljcu iz Domovinskog rata,

–
hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata.

(2)
Javne službe, javne ustanove, izvanproračunski i prora­čunski fondovi, pravne
osobe u vlasništvu ili pretežitom vlasništvu Republike Hrvatske i pravne osobe
u vlasništvu ili pretežitom vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave, obvezne su prilikom zapošljavanja dati prednost osobi iz stavka 1.
ovoga članka, po utvrđenom redoslijedu, ukoliko ispunjava tražene uvjete iz
natječaja, odnosno oglasa.

(3) Da bi ostvarila pravo prednosti pri
zapošljavanju, osoba iz stavka 1. ovoga članka koja ispunjava uvjete za
ostvarivanje toga prava, dužna je uz prijavu, odnosno ponudu na natječaj
priložiti sve dokaze o ispunjavanju traženih uvjeta, kao i rješenje o priznatom
statusu, odnosno potvrdu o priznatom statusu iz koje je vidljivo spomenuto
pravo te dokaz da je nezaposlena.

(4) Provedbu odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka
nadzire nadležna inspekcija koja je po posebnim propisima ovlaštena za nadzor u
svezi sa zapošljavanjem.

(5) Osoba koja ne bude primljena u tijelo državne
uprave, tijelo sudbene vlasti ili tijelo jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave, ukoliko smatra da joj je povrijeđeno pravo prednosti
pri zapošljavanju da bi ostvarila navedeno pravo obvezna je podnijeti prigovor
na rješenje o prijamu.

(6) Po konačnosti rješenja o prijmu iz stavka 5.
ovoga članka ili po proteku roka od petnaest dana od dana podnošenja prigovora
protiv tog rješenja, osoba koja ocijeni da joj je povrijeđeno pravo prednosti
pri zapošljavanju, može u narednih petnaest dana podnijeti zahtjev upravnoj
inspekciji za provedbu nadzora.

(7) Upravna inspekcija obvezna je u roku osam dana od
dana prijma zahtjeva za nadzor obavijestiti donositelja rješenja o prijmu o
pokretanju postupka nadzora radi ostvarenja prava prednosti pri zapošljavanju.

(8) Donositelj rješenja o prijmu – čelnik tijela ne
može donijeti rješenje o postavljenju na radno mjesto izabranog kandidata do
okončanja postupka nadzora.

(9)
Rješenje o postavljenju (rasporedu) donijeto prije okon­čanja postupka nadzora
upravna inspekcija proglasit će ništavim.

(10)
Upravna inspekcija po provedbi nadzora ovlaštena je u slučaju postojanja
povrede prava prednosti rješenjem poništiti rješenje o prijmu u državnu službu.
Protiv tog rješenja može se voditi upravni spor.

(11)
Ukoliko upravna inspekcija utvrdi da u postupku prijma nije izvršena povreda
prava, izvijestit će podnositelja zahtjeva za nadzor i čelnika tijela o
rezultatima provedenoga upravnog nadzora.

(12) Osoba iz stavka 1. ovoga članka kojoj nije dana
prednost pri zapošljavanju, a radni odnos se zasniva sklapanjem ugovora o radu,
može podnijeti zahtjev nadležnoj inspekciji za provedbu nadzora, najkasnije u
roku 15 dana od zasnivanja radnog odnosa.

(13) U slučaju zasnivanja radnog odnosa sklapanjem
ugovora o radu, nadležna inspekcija obvezna je razmotriti zahtjev podnositelja
u roku 30 dana od dana zaprimanja, a ukoliko zbog složenosti postupka
utvrđivanja odlučnih činjenica nije u mogućnosti donijeti rješenje u navedenom
roku, donijet će ga u najkraćem mogućem roku.

(14) Ako nadležna inspekcija utvrdi da je sklapanjem
ugovora o radu povrijeđeno pravo prednosti pri zapošljavanju osobe iz stavka 1.
ovoga članka, rješenjem će utvrditi da sklopljeni ugovor o radu zbog toga nema
pravnog učinka od dana pravomoćnosti toga rješenja.

(15) Povreda prava prednosti pri zapošljavanju koja
je utvrđena pravomoćnim rješenjem iz stavka 14. ovoga članka pred­stavlja
opravdan razlog za otkaz ugovora o radu čijim sklapanjem je to pravo
povrijeđeno.

(16)
Prednost pri zapošljavanju iz stavka 1. ovoga članka ne mogu ostvariti osobe iz
stavka 1. ovoga članka kojima je radni odnos kod posljednjeg poslodavca prestao
njihovom krivnjom.

5.
PRAVO NA STAMBENO ZBRINJAVANJE

Članak
36.

(1)
Pravo na stambeno zbrinjavanje, prednost pri stambenom zbrinjavanju te
mogućnost kupnje stanova uz obročnu otplatu pod pristupačnijim uvjetima od
tržišnih u pogledu kamata i rokova otplate, imaju osobe utvrđene ovim Zakonom
ako nemaju riješeno stambeno pitanje ili je riješeno na neodgovarajući način,
odnosno ako 10 godina neprekidno prebivaju u obiteljskoj kući ili stanu u
državnom vlasništvu ili vlasništvu jedinica lokalne samouprave.

(2)
Pravo na stambeno zbrinjavanje ostvaruje se dodjelom stambenog kredita za
kupnju stana ili kuće, odnosno izgradnju kuće ili stana, za razliku u površini,
za nadogradnju, nastavak izgradnje i dovršenje obiteljske kuće, za poboljšanje
uvjeta stanovanja, te mogućnošću kupnje stanova uz obročnu otplatu po
pristupačnijim uvjetima od tržišnih u pogledu kamata i rokova otplate.

(3)
Pravo na stambeno zbrinjavanje dodjelom stambenog kredita, odnosno mogućnost
kupnje stana uz obročnu otplatu po pristupačnijim uvjetima od tržišnih u pogledu
kamata i rokova otplate imaju:

1.
članovi obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata,

2.
članovi obitelji zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata,

3. HRVI
iz Domovinskog rata od I. do X. skupine.

(4) HRVI iz Domovinskog rata 100% I. skupine koji se
kreću isključivo u invalidskim kolicima stambeno se zbrinjavaju po posebnom
Programu Vlade Republike Hrvatske izgradnjom kuće s posebnom prilagodbom.

(5) Prednost pri ostvarivanju prava na stambeno
zbrinjavanje između članova obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata utvrđuje se prema propisima o nasljeđivanju, na način da
članovi obitelji istoga nasljednog reda ostvaruju pravo prema međusobnom
sporazumu, s time da to pravo može ostvariti samo jedan član obitelji. Ako se
sporazum ne postigne pravo na stambeno zbrinjavanje ima član obitelji koji je
imao zajedničko prebivalište sa smrtno stradalim u vrijeme stradavanja.

(6) Iznimno od odredbe stavka 5. ovoga članka ako je
u pitanju roditelj smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata
koji nije stambeno zbrinut može mu se dati stan u najam s pravom na zaštićenu
najamninu do njegove smrti, ali bez prava otkupa.

(7) Djeca smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata ostvaruju pravo na stambeno zbrinjavanje prema ovom Zakonu ako
su u trenutku podnošenja zahtjeva bili mlađi od 15 godina, odnosno ne stariji
od 26 godina i ako su na redovitom školovanju.

(8) Pravo na stambeno zbrinjavanje imaju i članovi
uže obitelji u slučaju smrti HRVI iz Domovinskog rata, ako su imali zajedničko
prebivalište s umrlim u trenutku njegove smrti, s time da to pravo ostvaruju
zajedno.

(9) Pravo na stambeno zbrinjavanje korisnici prava
ostvaruju na temelju pravomoćnog rješenja o trajno utvrđenom statusu.

Članak 37.

Pravo na stambeno zbrinjavanje dodjelom stambenog
kredita ostvaruje se ako osoba iz članka 36. ovoga Zakona nema sljedeće zapreke
za ostvarivanje istog:

– ako ima u vlasništvu odgovarajući stan ili kuću,

– ako takav stan ili kuću koristi u svojstvu
zaštićenog najmoprimca na neodređeno vrijeme,

– ako je imala stan ili kuću u vlasništvu koju je
prodala, darovala, zamijenila ili na drugi način otuđila nakon početka
Domovinskog rata,

– ako je na temelju Zakona o prodaji stanova na
kojima postoji stanarsko pravo to isto pravo ustupila drugom stanaru i na
navedeni način tom drugom stanaru omogućila kupnju stana po povoljnijim
uvjetima,

– ako se odrekla nasljedstva kuće ili stana prema
propisima o nasljeđivanju, odnosno da je drugom ustupila ili diobenim ugovorom
zamijenila svoj nasljedni dio kuće ili stana za drugo stvarno pravo,

– ako
je stambeno zbrinuta putem Zakona o obnovi na način da je obnovljena kuća ili
stan bila IV., V. ili VI. kategorija oštećenja, a na istoj su navedene I. – V.
faza obnove,

– ako
je stambeno zbrinuta dodjelom stana, odnosno stambenog kredita prema ranije
važećem Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova
njihovih obitelji.

Članak
38.

(1)
Osobe iz članka 36. stavka 3. ovoga Zakona koje ostvaruju pravo na stambeno
zbrinjavanje dodjelom stambenog kredita to pravo ostvaruju sljedećim
redoslijedom:

1.
djeca smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, te ostali
članovi obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i
HRVI iz Domovinskog rata s oštećenjem organizma od 100% I. i II. skupine,

2. HRVI
iz Domovinskog rata prema stupnju oštećenja organizma (od 90% do 50%),

3. HRVI
iz Domovinskog rata prema stupnju oštećenja organizma (od 40% do 20%).

(2)
Stambeno zbrinjavanje osigurat će se prema raspoloživim sredstvima, a pod istim
se podrazumijevaju financijska sredstva, odnosno kuće i stanovi u državnom
vlasništvu koja kao i koje za stambeno zbrinjavanje stradalnika Domovinskog
rata osigurava Republika Hrvatska, te jedinice lokalne samouprave koje
osiguravaju sredstva za odgovarajuće građevinsko zemljište, uređenje komunalne
infrastrukture i priključke na infrastrukture, odnosno podmirenje troškova koji
se odnose na infrastrukturu i priključke kao i troškove komunalnog doprinosa.

(3)
Osobe koje ostvare pravo na stambeno zbrinjavanje dodjelom stambenog kredita,
stambeni kredit mogu koristiti:

– za
kupnju stana izgrađenog u organiziranoj izgradnji ili

– za
kupnju stana u vlastitoj organizaciji ili

– za
izgradnju kuće ili

– za
kupnju korištenog stana ili kuće u vlasništvu Republike Hrvatske ili

– za
razliku u površini, odnosno za nadogradnju stana ili kuće ili

– za
nastavak izgradnje i dovršenje kuće ili

– za
poboljšanje uvjeta stanovanja.

(4)
Stan, odnosno kuća stečena na način propisan u stavku 2. ovoga članka u osobnom
je vlasništvu nositelja prava osim u slučaju ako su pravo stekli članovi
obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i u tom
slučaju su stečene nekretnine suvlasništvo članova obitelji i ne mogu se
otuđiti dok su članovi obitelji malodobni.

Članak
39.

(1)
Organizirana izgradnja provodi se putem Ministarstva zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva, a u suradnji s Ministarstvom mora,
turizma, prometa i razvitka, sukladno poslovima iz njihova djelokruga utvrđenim
Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave.

(2) Organizirana izgradnja provodi se prema mjestu
prebivališta korisnika u vrijeme stradavanja, odnosno u mjestu u kojem korisnik
prava ima prebivalište neprekidno 5 godina od 1991. godine ili je u tom mjestu
boravio kao prognanik neprekidno 5 i više godina i pisanom izjavom pod
materijalnom i kaznenom odgovornošću iskazao da se u tom mjestu želi trajno
nastaniti jer ga za to vežu obiteljske i druge prilike.

(3) Građevinsko zemljište i komunalno opremanje za
organiziranu izgradnju ustupaju jedinice lokalne samouprave na čijem se
području provodi program organizirane izgradnje. Jedinice lokalne samouprave
mogu ostvariti povrat sredstava za ustupljeno građevinsko zemljište i komunalno
opremanje od jedinice lokalne samouprave u kojoj korisnik stambenog
zbrinjavanja iz ovoga Zakona ima prebivalište.

(4)
Jedinice lokalne samouprave mogu provoditi izgradnju objekata za potrebe osoba
iz članka 36. stavka 3. ovoga Zakona na području te lokalne samouprave i mimo
redoslijeda utvrđenog člankom 38. stavkom 1. ovoga Zakona ako korisnici
stambenog kredita imaju prebivalište na tom području.

Članak
40.

(1) Jedinice
lokalne samouprave dužne su, u slučaju kad osoba iz članka 36. ovoga Zakona
koristi stambeni kredit za izgradnju obiteljske kuće u mjestu prebivališta
sukladno članku 39. stavku 2. ovoga Zakona, ustupiti bez naknade građevinsko
zemljište i komunalno opremanje.

(2) Pravo na komunalno opremanje stambenog objekta
imaju i osobe iz članka 36. ovoga Zakona ako ostvaruju pravo na dodjelu
stambenog kredita za poboljšanje uvjeta stanovanja na istome stambenom objektu,
kao i osobe koje nisu podnijele zahtjev za stambeno zbrinjavanje, ako se u
posebnom postupku utvrdi da bi imale to pravo, o čemu Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti izdaje odgovarajuću potvrdu.

(3) U komunalno opremanje građevinskog zemljišta iz
stav­ka 1. ovoga članka podrazumijevaju se:

– uređenje pristupne ceste, javne rasvjete i okoliša
potrebnih za korištenje građevine izgrađene na ustupljenom zemljištu,

– priključci i mreža za osiguranje priključka i
elektro priključak, priključak na vodovod i odvodnju, instalacije DTK
(distributivne telefonske kanalizacije) te ako na tom području postoji medij za
grijanje – plin i/ili toplovod.

(4) Jedinice lokalne samouprave dužne su u slučaju iz
stavka 1. i 2. ovoga članka snositi i troškove komunalnog doprinosa, odnosno
povrat istih za odgovarajuću BRP (bruto razvijenu površinu).

Članak
41.

(1)
Sredstva za stambeno zbrinjavanje osoba koje ostvaruju prava na dodjelu
stambenog kredita osigurat će se u državnom proračunu i proračunima jedinica
lokalne samouprave ili u vrijednosti kuća i stanova u vlasništvu Republike
Hrvatske.

(2)
Sredstva ostvarena otplatom kredita i obročnom prodajom kuća i stanova
uplaćivat će se na račun Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti do završetka provođenja programa stambenog zbrinjavanja prema ovom
Zakonu.

(3)
Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti dužno je
voditi cjelokupnu evidenciju prodanih stanova i drugih nekretnina, pratiti
obročnu otplatu i naplatu dodijeljenih stambenih kredita, voditi evidenciju o
naplati, uplaćenim sredstvima te prispjelim financijskim i drugim obvezama u
vezi sa stambenim zbrinjavanjem prema ovom Zakonu ili je dio tih poslova dužno
povjeriti poslovnoj banci na temelju Ugovora o poslovnoj suradnji.

Članak
42.

(1)
Osobe koje ostvaruju pravo na dodjelu stambenog kredita prema ovom Zakonu,
dodijeljeni kredit otplaćuju umanjen za iznos postotka oštećenja organizma, s
tim da su članovi obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata i HRVI iz Domovinskog rata s 90% i 80% oštećenja organizma
izjednačeni s HRVI iz Domovinskog rata sa 100% oštećenja organizma.

(2) Kada se stambeni kredit koristi prema odredbama
ovoga Zakona, HRVI iz Domovinskog rata plaćat će kamatu po slje­dećim kamatnim
stopama:

– za HRVI iz Domovinskog rata od 50% i više od 50%
oštećenja organizma po stopi od 2%,

– za HRVI iz Domovinskog rata od 40% oštećenja
organizma po stopi od 3%,

– za HRVI iz Domovinskog rata od 30% i 20% po stopi
od 4%.

(3) Razliku od beneficiranih kamatnih stopa iz stavka
2. ovoga članka do tržišne vrijednosti subvencionirat će Republika Hrvatska.

(4) Kada se koristi stambeni kredit za kupnju stana
na obročnu otplatu, u vrijednosti cijene stana ne uračunavaju se troškovi
građevinskog zemljišta, komunalnog opremanja i komunalnog doprinosa sukladno
članku 40. ovoga Zakona.

Članak 43.

Stambeni kredit i druga prava vezana za stambeno
zbrinjavanje ostvaruju se za odgovarajuću stambenu površinu i određuju se prema
broju članova obitelji i to:

a) samac – 35m2

b) dvočlana obitelj – 45m2

c) tročlana obitelj – 60m2

d) četveročlana obitelj – 70m2

e) peteročlana obitelj – 80m2

– za svakoga sljedećeg člana obitelji dodatnih 10m2 odstupanje od odgovarajuće
stambene površine dozvoljeno je samo kod kupnje stana putem stambenog kredita ili
dodjele stana izgrađenog u organiziranoj izgradnji, za veličinu +/- 10m2.

Članak 44.

Iznos kredita korisne stambene površine kuće ili
stana za kupnju stana ili kuće, izgradnju kuće i razliku površine, nadogradnju,
odnosno nastavak izgradnje te poboljšanje stambenih uvjeta kao i vrijednost
kredita po m2 neto korisne stambene
površine kuće ili stana za osobe iz članka 36. stavka 3. ovoga Zakona regulirat
će se uredbom Vlade Republike Hrvatske iz članka 47. ovoga Zakona.

Članak 45.

Pravo na stambeno zbrinjavanje po ovom Zakonu imaju i
osobe iz članka 36. stavka 3. ovoga Zakona kojima je djelomično obnovljena kuća
ili stan na način i u iznosu koji će se regulirati uredbom Vlade Republike
Hrvatske iz članka 47. ovoga Zakona.

Članak 46.

Iznos stambenog kredita za kupnju stana ili kuće u
vlastitoj organizaciji utvrđuje se prema predugovoru o kupoprodaji, a najviši
iznos stambenog kredita po m2 odgovarajuće površine stana iz članka 43. ovoga
Zakona regulirat će se uredbom Vlade Republike Hrvatske iz članka 47. ovoga
Zakona.

Članak
47.

Vlada
Republike Hrvatske uredbom će utvrditi visinu te način i postupak ostvarivanja
prava na dodjelu stambenog kredita, kao i druga pitanja i uvjete vezane za
dodjelu stambenog kredita te kupnju stanova i kuća uz obročnu otplatu.

Članak
48.

(1)
Članovi obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i
HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine ostvaruju pravo na stambeno
zbrinjavanje osim na način propisan člankom 36. stavkom 2. ovoga Zakona i
dodjelom te otkupom stana.

(2)
Članovi obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i
HRVI iz Domovinskog rata koji koriste stanove u vlasništvu Republike Hrvatske
ostvaruju pravo na dodjelu i otkup tih stanova ako su isti izgrađeni u
građevinama starijim od 15 godina, i ako nemaju zapreka za ostvarenje prava
koje propisuje članak 37. ovoga Zakona.

Članak
49.

Vlada
Republike Hrvatske uredbom će prenijeti pravo upravljanja stanovima i kućama u
vlasništvu Republike Hrvatske, a na upravljanju – Ministarstva unutarnjih
poslova, Ministarstva obrane Republike Hrvatske, Ministarstva pravosuđa,
Agencije za pravni promet i posredovanje nekretninama, Ureda za državnu imovinu
Republike Hrvatske, a na koje se ne odnose odredbe Zakona o prodaji stanova na
kojima postoji stanarsko pravo, te ih koriste osobe iz ovoga Zakona, na
Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti.

Članak
50.

Ministarstvo
obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti obavlja sve stručne i
druge poslove koji se odnose na stambeno zbrinjavanje.

6.
PRAVO NA DIONICE, ODNOSNO UDJELE U TRGOVAČKIM DRUŠTVIMA BEZ NAPLATE

Članak
51.

(1)
Pravo na dionice, odnosno udjele u trgovačkim društvima iz portfelja Hrvatskog
fonda za privatizaciju i pravo na dionice, odnosno udjele u pravnim osobama u
vlasništvu Republike Hrvat­ske koje su privatizirane ili će se privatizirati,
bez naplate, imaju hrvatski branitelji iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog
rata, članovi obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata, članovi obitelji zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata, sukladno odredbama Zakona o privatizaciji i Zakona o Fondu
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka ostvaruju pravo
na dionice, odnosno udjele u trgovačkim društvima bez naplate po mjerilima, u
iznosu i po postupku sukladno odredbama Zakona o privatizaciji i Zakona o Fondu
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji.

Članak
52.

Hrvatski
branitelji iz Domovinskog rata i obitelji smrtno stradaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata i zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja
iz Domovinskog rata te HRVI iz Domovinskog rata oslobađaju se plaćanja poreza
na promet dionica, odnosno udjela i poreza na ostvareni prihod od prijenosa
dionica, odnosno udjela koji im je ustupio Hrvatski fond za privatizaciju.

7.
OSTALA PRAVA

PREDNOST
PRI UPISU U OBRAZOVNE USTANOVE

Članak
53.

Djeca
smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, djeca zatočenoga
ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog
rata i djeca HRVI iz Domovinskog rata, hrvatski branitelji iz Domovinskog rata,
dragovoljac i djeca dragovoljca iz Domovinskog rata izravno se upisuju u
srednje škole i visoka učilišta pod uvjetom da prijeđu bodovni, odnosno
razredbeni prag, te da zadovolje na ispitu sposobnosti i darovitosti u srednjim
školama i visokim učilištima u kojima se provodi prijamni ispit.

PRAVO NA STIPENDIJU

Članak 54.

(1) Hrvatski branitelji iz Domovinskog rata, djeca
smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, djeca zatočenih ili
nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata i djeca
HRVI iz Domovinskog rata, dragovoljac i djeca dragovoljca iz Domovinskog rata
imaju pravo na stipendiju tijekom redovitoga srednjoškolskog obrazovanja,
redovitoga dodiplomskog studija te pravo na naknadu dijela troškova školarine
poslijediplomskih studija na visokim učilištima jer im redoviti prihodi
mjesečno po članu kućanstva ne prelaze dvostruki iznos cenzusa iz članka 88.
stavka 1. točke 5. ovoga Zakona.

(2) Uvjeti i mjerila za ostvarivanje prava iz stavka
1. ovoga članka propisuje ministar znanosti, obrazovanja i športa uz suglasnost
ministra obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti.

Članak
55.

Vlada
Republike Hrvatske osnovat će posebni fond za stipendiranje osoba iz članka 54.
stavka 1. ovoga Zakona.

PREDNOST
PRI SMJEŠTAJU U UČENIČKE, ODNOSNO STUDENTSKE DOMOVE

Članak
56.

Djeca
smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog
rata i njihova djeca, HRVI iz Domovinskog rata I. skupine i hrvatski branitelj
iz Domovinskog rata imaju prednost pri smještaju u učeničke, odnosno studentske
domove, pod uvjetom da im redoviti prihodi mjesečno po članu kućanstva ne
prelaze dvostruki iznos cenzusa redovitih novčanih prihoda iz članka 88. stavka
1. točke 5. ovoga Zakona.

PRAVO
NA BESPLATNE UDŽBENIKE

Članak
57.

(1)
Djeca smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz
Domovinskog rata i njihova djeca i hrvat­ski branitelji iz Domovinskog rata
imaju pravo na besplatne obvezatne udžbenike za potrebe redovitoga ili
izvanrednog školovanja u osnovnim i srednjim školama, te na visokim učilištima
ili veleučilištima pod uvjetom da to pravo ne mogu ostvariti po drugim
propisima i ako im redoviti prihodi mjesečno po članu kućanstva ne prelaze
dvostruki iznos cenzusa redovitih novčanih prihoda iz članka 88. stavka 1.
točke 5. ovoga Zakona.

(2)
Iznos sredstava potrebnih za kupnju udžbenika iz stavka 1. ovoga članka
osigurava Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, a
ministar pravilnikom utvrđuje način i postupak dodjele.

PREDNOST
PRI ZAKUPU POSLOVNOG PROSTORA

Članak
58.

(1)
Općine, gradovi, županije, Grad Zagreb i Republika Hrvatska te pravne osobe u
njihovu vlasništvu ili pretežitom vlasništvu obvezni su na sklapanje ugovora o
zakupu poslovnog prostora za obrtničku ili samostalnu profesionalnu djelatnost
ako sudjeluju u javnom natječaju i udovolje uvjetima iz najpovoljnije ponude:

– sa članovima obitelji smrtno stradaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata,

– sa članovima obitelji zatočenoga ili nestaloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata,

– s HRVI iz Domovinskog rata,

– s dragovoljcem iz Domovinskog rata,

– te s ostalim hrvatskim braniteljima iz Domovinskog
rata koji su proveli u obrani suvereniteta Republike Hrvatske najmanje 12
mjeseci.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka imaju prvenstveno
pravo na sklapanje ugovora o zakupu poslovnog prostora ako nisu korisnici
mirovine ostvarene po ovom Zakonu.

(3) Poslovni prostor na kojem je zasnovan zakup na
temelju uvjeta iz ovoga članka ne može se dati u podzakup.

(4) Ugovor o zakupu sklopljen protivno odredbama
ovoga članka ništavan je.

(5) Na pitanja koja se odnose na zasnivanje i
prestanak zakupa poslovnog prostora te međusobna prava i obveze ugovornih
strana koja nisu uređena ovim člankom primjenjuje se Zakon o zakupu poslovnog
prostora.

(6) Prednost pri zakupu poslovnog prostora može se
ostvariti samo jednokratno.

PRILAGODBA
PRILAZA DO ZGRADE

Članak
59.

(1)
HRVI Domovinskog rata koji nisu sposobni za kretanje bez invalidskih kolica i
drugih ortopedskih pomagala i slijepi HRVI imaju pravo na prilagodbu prilaza do
zgrade i prilagodbu stana za kretanje u kolicima, ako se te prilagodbe mogu
izvesti, sukladno posebnim propisima.

(2)
Zahtjev za ostvarivanje prava iz stavka 1. ovoga članka podnosi se Ministarstvu
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva.

(3)
Postupak i način prilagodbe te rokovi za izvođenje prilagodbe koji ne mogu biti
duži od 6 mjeseci utvrđuju se pravilnikom koji donosi ministar zaštite okoliša,
prostornog uređenja i graditeljstva uz suglasnost ministra unutarnjih poslova.

(4)
Pravo na prilagodbu iz stavka 1. ovoga članka HRVI iz Domovinskog rata može
ostvariti samo jednokratno.

CARINSKE
I POREZNE OLAKŠICE

Članak
60.

(1)
HRVI iz Domovinskog rata s oštećenjem organizma od 100% I. skupine ima pravo na
osobni automobil s ugrađenim odgovarajućim prilagodbama koji mu u vlasništvo
dodjeljuje Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti
svakih 7 godina.

(2) Bračni drug, punoljetna djeca i roditelji smrtno
stradalih, zatočenih ili nestalih hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata
imaju pravo na uvoz osobnog automobila bez plaćanja carine, posebnog poreza i
poreza na dodanu vrijednost jednokratno, ako to pravo do sada nisu iskoristili.

(3) HRVI iz Domovinskog rata od II. do IV. skupine
čije utvrđeno oštećenje organizma ima za posljedicu oštećenje funkcije
ekstremiteta ili oštećenje vida, ima pravo na uvoz osobnog automobila bez
plaćanja carine, posebnog poreza i poreza na dodanu vrijednost u iznosu
utvrđenog postotka oštećenja organizma svakih 5 godina.

(4) Prava iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka
međusobno se isključuju.

(5) Pravo na povlastice iz stavka 2. ovoga članka ako
su roditelji razvedeni, ima roditelj s kojim je smrtno stradali ili zatočeni
ili nestali hrvatski branitelj iz Domovinskog rata živio u zajedničkom
kućanstvu najmanje 5 godina prije smrtnog stradavanja, odnosno od dana
utvrđivanja da je osoba zatočena ili nestala.

(6) Ako korisnik povlastice iz stavka 2. i 3. ovoga
članka osobni automobil proda, daruje ili u cijelosti otuđi u roku od dvije
godine od nabave obvezan je platiti carinu, posebni porez i porez na dodanu
vrijednost kojih je bio oslobođen pri uvozu.

(7) Ako HRVI iz Domovinskog rata ili član obitelji
smrtno stradaloga, zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata umre prije isteka roka od 2 godine od nabave automobila, zakonski
nasljednici mogu prodati automobil koji su naslijedili bez plaćanja carine,
posebnog poreza i poreza na dodanu vrijednost.

(8) Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti obvezno je osigurati automobile iz stavka 1.
ovoga članka u roku od 6 mjeseci od podnošenja zahtjeva.

(9) Vlada Republike Hrvatske utvrdit će uredbom
uvjete i postupak ostvarivanja carinskih i poreznih olakšica hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji.

Članak 61.

(1) HRVI iz Domovinskog rata oslobođeni su plaćanja
carine i poreza na dodanu vrijednost na ortopedska i druga pomagala koja su
izravan nadomjestak tjelesnih organa, odnosno oštećenih tjelesnih organa te na
rezervne dijelove i potrošni materijal za ta pomagala.

(2) Nezaposleni HRVI iz Domovinskog rata,
dragovoljac, hrvatski branitelj iz Domovinskog rata i obitelj smrtno
stradaloga, zatočenog ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata
oslobođeni su od plaćanja carine i poreza na dodanu vrijednost kada uvoze
strojeve i opremu za obavljanje gospodarske djelatnosti, odnosno samostalne
profesionalne djelatnosti, sukladno posebnim propisima.

(3) U ostvarivanju prava iz stavka 2. ovoga članka
primjenjuju se odredbe iz članka 60. stavka 6. i 7. ovoga Zakona.

OSLOBOĐENJE
OD PLAĆANJA NAKNADE ZA PRENAMJENU POLJOPRIVREDNOGA ZEMLJIŠTA

Članak
62.

(1)
Članovi obitelji smrtno stradaloga, zatočenog ili nestaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata i hrvatski branitelji
iz Domovinskog rata koji su proveli u obrani suvereniteta Republike Hrvatske
najmanje tri mjeseca oslobođeni su od plaćanja jednokratne naknade zbog
umanjenja vrijednosti i površine poljoprivrednog zemljišta kao dobra od
interesa za Republiku Hrvatsku kada s pravnom osnovom na temelju građevne
dozvole ili drugog akta mijenjaju namjenu poljoprivrednog zemljišta tako da se
ono više ne iskorištava za poljoprivrednu proizvodnju.

(2)
Pravo iz stavka 1. ovoga članka može se ostvariti samo jednokratno.

OSLOBOĐENJE
OD PLAĆANJA SUDSKIH, UPRAVNIH I JAVNOBILJEŽNIČKIH PRISTOJBI

Članak
63.

Od
plaćanja sudskih, upravnih i javnobilježničkih pristojbi u postupku
ostvarivanja prava iz ovoga Zakona oslobođeni su članovi obitelji smrtno
stradaloga, zatočenoga ili nestaloga hrvat­skog branitelja iz Domovinskog rata
i HRVI Domovinskog rata na temelju odgovarajućih isprava kojima dokazuju svoj
status.

PRAVO
NA OBNOVU

Članak
64.

(1) Korisnici
prava iz ovoga Zakona imaju pravo na obnovu pod uvjetima i na način kako je to
propisano Zakonom o obnovi.

(2) Pravo na obnovu kao oblik stambenog zbrinjavanja
isključuje pravo na dodjelu stana, odnosno stambenog kredita osim u slučaju iz
članka 45. ovoga Zakona.

(3) Članovi obitelji smrtno stradaloga, zatočenog ili
nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata,
koji na teritoriju Republike Hrvatske nemaju u vlasništvu, odnosno koji nisu
ostvarili pravo na odgovarajuću kuću ili stan, mogu sukladno Zakonu o obnovi,
ostvariti pravo na obnovu potrebne stambene površine u obiteljskom domu prema
broju članova svoje uže obitelji, i to 35 m2 za prvog člana obitelji, te 10 m2 za svakoga sljedećeg člana
obitelji, uključujući i pravo na ime osobe smrtno stradaloga zatočenoga ili
nestaloga hrvat­skog branitelja iz Domovinskog rata.

(4) U slučaju iz stavka 3. ovoga članka smatra se da
su članovi obitelji smrtno stradaloga, zatočenog ili nestaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata i HRVI iz Domovinskog rata ostvarili pravo na
stambeno zbrinjavanje.

GLAVA
III.

PRAVA
HRVI IZ DOMOVINSKOG RATA NA OSNOVI OŠTEĆENJA ORGANIZMA

Članak
65.

(1)
Oštećenjem organizma, u smislu ovoga Zakona, smatra se oštećenje nastalo kao
posljedica rane, ozljede ili bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave
bolesti u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ili kod zatočenika u
neprijateljskom logoru. Radi ostvarivanja prava iz ovoga Zakona HRVI
Domovinskog rata razvrstavaju se, prema utvrđenom postotku oštećenja organizma,
u deset skupina:

– I.
skupina – invalidi sa 100% oštećenja organizma kojima je za redovit život
potrebna njega i pomoć druge osobe,

– II.
skupina – invalidi sa 100% oštećenja organizma,

– III.
skupina – invalidi s 90% oštećenja organizma,

– IV.
skupina – invalidi s 80% oštećenja organizma,

– V.
skupina – invalidi sa 70% oštećenja organizma,

– VI.
skupina – invalidi sa 60% oštećenja organizma,

– VII.
skupina – invalidi s 50% oštećenja organizma,

– VIII.
skupina – invalidi sa 40% oštećenja organizma,

– IX.
skupina – invalidi s 30% oštećenja organizma,

– X.
skupina – invalidi s 20% oštećenja organizma.

(2)
Invalidu koji je zadobio više oštećenja organizma pod različitim okolnostima i
to:

– u
obrani suvereniteta Republike Hrvatske, na odsluženju obveznoga vojnog roka,
mirnodopski vojni invalid (MVI) u svezi s ratnim događajima, civilni invalid
rata (CIR) i u II. svjetskom ratu (NOR), pri ocjenjivanju postotka oštećenja
organizma uzimaju se u obzir sva takva oštećenja organizma, a status se određuje
prema oštećenju organizma za koje se, pri ocjenjivanju ukupnog postotka
oštećenja, utvrdi najveći postotak osim ako se invalid ne odluči drukčije
izjavom na zapisnik kod tijela koje vodi postupak.

(3) Pri utvrđivanju postotka oštećenja organizma osobama
kojima je oštećenje organizma nastalo kao posljedica pogoršanja bolesti,
odnosno pojave bolesti uzima se odgovarajući postotak od cjelokupnog oštećenja
organizma s tim da po toj osnovi utvrđeni postotak oštećenja organizma ne može
iznositi više od 80%.

(4) O HRVI iz Domovinskog rata kojima je status
priznat na temelju bolesti PTSP vodi se posebna skrb putem centara za
psihosocijalnu pomoć.

(5) Nalaz i mišljenje o oštećenju organizma iz stavka
1. i 3. ovoga članka daju liječnička povjerenstva u prvom i drugom stupnju koja
imenuje ministar obitelji, branitelja i međugenera­cij­ske solidarnosti.

1.
OSOBNA INVALIDNINA

Članak
66.

(1)
Osobna invalidnina je osnovno pravo HRVI iz Domovinskog rata na osnovi
oštećenja organizma i na temelju tog prava ostvaruju se sva ostala prava na
osnovi oštećenja organizma. Osobna invalidnina određuje se HRVI iz Domovinskog
rata prema skupini oštećenja organizma u koju je razvrstan i pripada mu u
mjesečnom iznosu.

(2)
Mjesečni iznos osobne invalidnine invalida I. skupine određuje se u iznosu od
115% od utvrđene proračunske osnovice u Republici Hrvatskoj.

(3)
Mjesečni iznos osobne invalidnine invalida od II. do X. skupine određuje se u
postotku od osobne invalidnine invalida I. skupine i to:

|  |  |
| --- | --- |
| Skupina | Postotak |
| II. | 73,00 |
| III. | 55,00 |
| IV. | 41,00 |
| V. | 29,00 |
| VI. | 18,00 |
| VII. | 12,00 |
| VIII. | 6,00 |
| IX. | 4,00 |
| X. | 3,00 |

2.
DOPLATAK ZA NJEGU I POMOĆ DRUGE OSOBE

Članak
67.

(1)
Pravo na doplatak za njegu i pomoć druge osobe imaju:

1. HRVI
iz Domovinskog rata I. skupine,

2. HRVI iz Domovinskog rata II., III. i IV. skupine
kojima je organizam oštećen i neovisno o vojnom invaliditetu, a čije je
oštećenje, zajedno s vojnim invaliditetom, jednako oštećenju organizma invalida
I. skupine.

(2) HRVI iz Domovinskog rata iz stavka 1. ovoga članka
radi ostvarivanja prava na doplatak za njegu i pomoć druge osobe razvrstavaju
se u dva stupnja:

1. u prvi stupanj – HRVI iz Domovinskog rata od I. do
IV. skupine koji su potpuno nesposobni za obavljanje svih životnih potreba i
kojima je potrebna neprekidna njega i pomoć druge osobe,

2. u drugi stupanj – ostali HRVI iz Domovinskog rata
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak
68.

(1)
Osnovica za određivanje doplatka za njegu i pomoć druge osobe je mjesečni iznos
osobne invalidnine invalida I. skupine.

(2) Doplatak
za njegu i pomoć druge osobe iznosi mjesečno:

1) za
I. stupanj 100% od osnovice,

2) za
II. stupanj 66% od osnovice.

Članak
69.

Doplatak
za njegu i pomoć druge osobe ne isplaćuje se za vrijeme koje je korisnik
doplatka proveo u zdravstvenoj ustanovi ili u drugoj ustanovi u kojoj mu je
osigurana njega i pomoć druge osobe.

3.
ORTOPEDSKI DOPLATAK

Članak
70.

(1)
Pravo na ortopedski doplatak imaju HRVI iz Domovinskog rata kojima je oštećenje
organizma utvrđeno zbog težih oštećenja organizma koja su neposredna posljedica
zadobivene rane, ozljede ili bolesti koja je uzrokovala amputaciju
ekstremiteta, teško oštećenje funkcije ekstremiteta ili potpuni gubitak vida na
oba oka.

(2) Oštećenja organizma iz stavka 1. ovoga članka
razvrstavaju se u četiri stupnja prema težini, vrsti i uzroku oštećenja.

Članak 71.

(1) Osnovica za određivanje ortopedskog doplatka je
mjeseč­ni iznos osobne invalidnine invalida I. skupine.

(2) Ortopedski doplatak iznosi mjesečno:

1) za I. stupanj 29% od osnovice,

2) za II. stupanj 22% od osnovice,

3) za III. stupanj 14% od osnovice,

4) za IV. stupanj 7% od osnovice.

(3) Ortopedski doplatak iz stavka 2. točke 1. ovoga
članka povećava se za 25% invalidu kod kojega postoje dva ili više oštećenja I.
stupnja.

4.
PRAVO NA MEDICINSKU, ODNOSNO FIZIKALNU REHABILITACIJU

Članak
72.

(1)
Iznimno od odredbe članka 11. ovoga Zakona HRVI iz Domovinskog rata ima pravo
na medicinsku, odnosno fizikalnu rehabilitaciju ako mu je ta rehabilitacija
prijeko potrebna u svezi s oštećenjem organizma koje je zadobio pod okolnostima
iz članka 5. ovoga Zakona i na temelju kojeg mu je priznat status HRVI iz
Domovinskog rata, a sukladno uvjetima i mjerilima propisanim Pravilnikom iz
stavka 2. ovoga članka.

(2)
Pravo iz stavka 1. ovoga članka ostvarivat će se na način i pod uvjetima
utvrđenim Pravilnikom koji donosi ministar obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti.

5.
NAKNADA TROŠKOVA PRIJEVOZA

Članak
73.

(1)
Korisnicima prava po ovom Zakonu pripada naknada troškova za prijevoz u drugo mjesto
ako su od nadležnog tijela upućeni, odnosno pozvani u drugo mjesto radi
pregleda pred liječničkim povjerenstvom ili korištenja medicinske ili fizikalne
rehabilitacije sukladno ovome Zakonu.

(2) Korisnik prava po ovome Zakonu kojemu je određen
pratitelj za putovanje radi pregleda pred liječničkim povjerenstvom, odnosno
radi korištenja medicinske ili fizikalne rehabilitacije ima pravo na naknadu
troškova prijevoza i za pratitelja.

(3) Pravo na naknadu troškova prijevoza iz stavka 1.
i 2. ovoga članka ima i osoba koja je podnijela zahtjev za priznanje prava po
ovome Zakonu, ako joj je konačnim rješenjem priznato traženo pravo, odnosno
povećanje skupine oštećenja organizma.

(4) Troškovi prijevoza nadoknađuju se prema cijeni
vozne karte za prijevoz autobusom, odnosno drugim razredom željeznice ili
brodom.

6.
PRAVO NA JEDNOKRATNU NOVČANU POMOĆ

Članak
74.

Članovi
obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz
Domovinskog rata i hrvatski branitelji iz Domovinskog rata imaju pravo na
jednokratnu novčanu pomoć pod uvjetima i po postupku utvrđenom uredbom Vlade
Republike Hrvatske.

GLAVA
IV.

PRAVA
NA OSNOVI GUBITKA, ZATOČENJA ILI NESTANKA ČLANA OBITELJI

1.
OBITELJSKA INVALIDNINA

Članak
75.

(1)
Obiteljska invalidnina je osnovno pravo na osnovi smrti člana obitelji i na
temelju tog prava ostvaruju se sva ostala prava ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

(2) Članovi obitelji smrtno stradaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata imaju pravo na obiteljsku invalidninu pod
uvjetima i u iznosu propisanima ovim Zakonom.

Članak 76.

(1) Pravo na obiteljsku invalidninu članovi uže
obitelji mogu ostvariti pod sljedećim uvjetima:

1. udovica, odnosno udovac stječu pravo na obiteljsku
invalidninu kada navrše 40 godina života, a prije navršenih 40 godina života
ako su nesposobni za privređivanje,

2.
djeca, posvojenici i pastorčad do navršene 15. godine života, odnosno ako su na
školovanju do kraja propisanog trajanja redovitog školovanja, ali najkasnije do
navršene 26. godine života, a ako su nesposobna za privređivanje, dok ta
nesposobnost traje, uz uvjet da je nesposobnost nastupila prije navršene 15.
godine života, odnosno za vrijeme redovitog školovanja prije navršene 26.
godine života ako je školovanje prekinuto zbog služenja vojnog roka ili bolesti,
pravo na obiteljsku invalidninu ove osobe mogu koristiti i za vrijeme služenja
vojnog roka, odnosno trajanja bolesti do navršene 26. godine života, a nakon
toga najviše još za onoliko vremena koliko su zbog služenja vojnog roka,
odnosno bolesti izgubile od redovitog školovanja, ako je redovito školovanje
nastavljeno prije 26. godine života,

3.
djeca, posvojenici i pastorčad za vrijeme služenja vojnog roka nakon prestanka
redovitog školovanja ako je služenje započelo najkasnije 12 mjeseci nakon prestanka
redovitog školovanja,

4.
djeca koja završe redovito trogodišnje srednjoškolsko obrazovanje, a nastave
školovanje u četvrtom razredu po redovitom ili izvanrednom programu za vlastite
potrebe, zadržavaju to pravo ako nisu zaposleni.

(2) Ako
užu obitelj čine bračni drug s jednim članom ili više članova obitelji iz
stavka 1. točke 2. ovoga članka, bračni drug ima pravo na obiteljsku
invalidninu kao sukorisnik s njima, bez obzira na uvjete iz stavka 1. točke 1.
ovoga članka i to dok i jedno dijete od te djece ima pravo na invalidninu.

Članak
77.

(1)
Roditelji imaju pravo na obiteljsku invalidninu iako su članovi uže obitelji
ostvarili to pravo.

(2)
Očuh, maćeha i posvojitelj, koji su hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata od
kojeg izvode pravo uzdržavali ili ih je on uzdržavao najmanje pet godina prije
pogibije ili smrti, imaju također pravo na obiteljsku invalidninu iako su
članovi uže obitelji ostvarili to pravo.

(3)
Očuh, maćeha ili posvojitelj koji ispunjava uvjete za priznavanje prava na
obiteljsku invalidninu isključuje roditelja koji nije izvršavao roditeljsku
dužnost prema osobi od koje bi izvodio pravo, te mu je roditeljska skrb oduzeta
odlukom suda u izvanparničnom postupku.

(4) Dok
primaju obiteljsku invalidninu po odredbama iz ovoga Zakona, članovi obitelji
imaju pravo na zdravstvenu zaštitu kao članovi obitelji smrtno stradaloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata ako zdravstvenu zaštitu ne ostvaruju
iz druge osnove.

Članak
78.

(1) Osnovica
za određivanje visine iznosa obiteljske invalidnine je mjesečni iznos osobne
invalidnine invalida I. skupine.

(2)
Obiteljska invalidnina za jednog korisnika iza smrtno stradaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata iznosi 50% mjesečno od osnovice iz stavka 1.
ovoga članka.

(3)
Obiteljska invalidnina iza umrlog HRVI-a I.–IV. skupine koji je do smrti
koristio doplatak za njegu i pomoć druge osobe za jednog korisnika iznosi 25%
mjesečno od osnovice iz stavka 1. ovoga članka.

(4) Ako
pravo na obiteljsku invalidninu ostvaruje više članova obitelji za svakog
sukorisnika iznos obiteljske invalidnine iz stavka 2. i 3. ovoga članka
povećava se za 50%.

(5) Ako pravo na obiteljsku invalidninu ostvaruju dva
člana ili više članova obitelji, obiteljska invalidnina pripada sukorisnicima u
jednakim dijelovima.

(6) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka
roditelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata koji nisu
u radnom odnosu i nisu korisnici mirovine prema ovom Zakonu ili po propisima o mirovinskom
osiguranju veće od 50% proračunske osnovice, imaju pravo na obiteljsku
invalidninu i to:

– jedan roditelj u iznosu 70% od osnovice mjesečno,

– oba roditelja u iznosu 100% od osnovice mjesečno.

(7) Djeca, posvojenici i pastorčad smrtno stradaloga
hrvat­skog branitelja iz Domovinskog rata ostvaruju pravo na obiteljsku
invalidninu i nakon završetka ili prekida redovitog školovanja, ako su
nezaposlena, a najduže 12 mjeseci nakon prestanka redovitog školovanja.

Članak
79.

(1)
Članovi obitelji koji ispunjavaju uvjete za ostvarivanje prava na obiteljsku
invalidninu na osnovi dviju ili više osoba imaju pravo na obiteljsku
invalidninu u nesmanjenom iznosu za svaku od tih osoba.

(2)
Pravo na obiteljsku invalidninu imaju, uz uvjete propisane ovim Zakonom i korisnici
osobne invalidnine.

2.
POVEĆANA OBITELJSKA INVALIDNINA

Članak
80.

(1)
Roditelj čije je jedino dijete smrtno stradalo u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske ima pravo na obiteljsku invalidninu iz članka 78. stavka 2. ovoga
Zakona povećanu za 50%. Pravo na povećanu obiteljsku invalidninu ima i roditelj
koji je imao i druge djece a koja su sva smrtno stradala ili umrla do
podnošenja zahtjeva za povećanu obiteljsku invalidninu.

(2) Ako
obiteljsku invalidninu po stavku 1. ovoga članka koriste oba roditelja kao
sukorisnici iznosa obiteljske invalidnine određen po članku 78. stavku 2. ovoga
Zakona povećava se za 50%.

3.
UVEĆANA OBITELJSKA INVALIDNINA

Članak
81.

(1)
Roditelj i bračni drug smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata koji nemaju djece, odnosno imaju jedno ili više djece koja su sva
nesposobna za privređivanje uz uvjet da je ta nesposobnost nastala prije 15.
godine života, odnosno prije navršene 26. godine života, ako je dijete bilo na
redovitom školovanju, imaju uz pravo na obiteljsku invalidninu i pravo na
uvećanu obiteljsku invalidninu.

(2)
Pravo na uvećanu obiteljsku invalidninu ima i dijete smrtno stradaloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata bez oba roditelja neovisno o
okolnostima nastupa smrti drugog roditelja.

(3)
Uvećana obiteljska invalidnina iz stavka 1. i 2. ovoga članka iznosi 34,50%
mjesečno od mjesečnog iznosa osobne invalidnine invalida I. skupine.

(4) Ako
više osoba iz stavka 1. i 2. ovoga članka ispunjavaju uvjete za ostvarivanjem
prava na uvećanu obiteljsku invalidninu, uvećana obiteljska invalidnina u
iznosu iz stavka 3. ovoga članka pripada svakoj od njih.

(5)
Korisnici koji ispunjavaju uvjete za ostvarivanje prava na uvećanu obiteljsku
invalidninu po ovom Zakonu, na osnovi dviju ili više osoba imaju pravo na tu
invalidninu samo iza jedne osobe.

4.
PRAVA ČLANOVA OBITELJI ZATOČENOGA ILI NESTALOGA HRVATSKOG BRANITELJA IZ
DOMOVINSKOG RATA

NOVČANA
NAKNADA

Članak
82.

(1)
Članovi obitelji zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata imaju pravo na mjesečnu novčanu naknadu u iznosu obiteljske invalidnine,
povećane obiteljske invalidnine, uvećane obiteljske invalidnine i obiteljske
mirovine koju bi ostvarili kao članovi obitelji smrtno stradaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata, sukladno odredbama ovoga Zakona. Novčana
naknada koju u iznosu obiteljske mirovine primaju članovi obitelji zatočenoga
ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata umanjuje se mjesečno za
15%.

(2) Ako su naknadu iz stavka 1. ovoga članka
ostvarili bračni drug i/ili djeca nestaloga ili zatočenoga hrvatskog branitelja
iz Domovinskog rata, roditelji imaju pravo na novčanu naknadu u iznosu
obiteljske invalidnine koju bi ostvarili kao roditelji smrtno stradaloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, sukladno odredbama ovoga Zakona.

(3) Članovi obitelji iz stavka 1. i 2. ovoga članka
stječu pravo na novčanu naknadu i sva ostala prava iz ovoga Zakona kao i
članovi obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata pod
uvjetima i u postupku utvrđenim za članove obitelji smrtno stradaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata osim prava na obiteljsku invalidninu i mirovinu.
Obiteljska invalidnina priznaje im se nakon identifikacije hrvatskog branitelja
iz Domovinskog rata po službenoj dužnosti u kontinuitetu nakon prestanka prava
na novčanu naknadu u iznosu obiteljske invalidnine.

 (4) Dok
primaju naknadu iz stavka 1. i 2. ovoga članka imaju pravo na zdravstvenu
zaštitu kao članovi obitelji zato­čenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja ako
zdravstvenu zaštitu ne ostvaruju iz druge osnove.

5.
PRAVO NA OBITELJSKU INVALIDNINU IZA SMRTI HRVI IZ DOMOVINSKOG RATA

Članak
83.

(1)
Bračni drug i djeca umrloga HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine koji
je do smrti koristio doplatak za njegu i pomoć druge osobe imaju pravo na
obiteljsku invalidninu pod uvjetima iz ovoga Zakona.

(2) Pravo na obiteljsku invalidninu pod uvjetima iz
ovoga Zakona imaju i roditelji umrloga HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV.
skupine koji je do smrti koristio doplatak za njegu i pomoć druge osobe, ako ni
jedan član uže obitelji ne koristi to pravo i ako im je on bio jedino dijete.

(3) Bračni drug, djeca i roditelji umrloga HRVI iz
Domovinskog rata od I. do IV. skupine koji je do smrti koristio doplatak za
njegu i pomoć druge osobe imaju pravo na obiteljsku invalidninu u iznosu
propisanom u članku 78. stavku 3. ovoga Zakona.

GLAVA
V.

PRAVA
NA OSNOVI MATERIJALNIH I DRUGIH
POTREBA KORISNIKA

1.
PRAVO NA POSEBNI DOPLATAK

Članak
84.

HRVI iz
Domovinskog rata ima pravo na posebni doplatak u iznosu od 50% pripadajućeg
iznosa osobne invalidnine, ako nije u radnom odnosu, ne prima mirovinu i
naknadu plaće od dana stjecanja prava na profesionalnu rehabilitaciju kao i
tijekom profesionalne rehabilitacije.

2.
PRAVO NA USLUGE OSOBE ZA PRUŽANJE NJEGE I POMOĆI

Članak
85.

(1)
HRVI iz Domovinskog rata I. skupine može koristiti usluge osobe za pružanje
njege i pomoći.

(2) Osoba koja pruža njegu i pomoć ima pravo na
naknadu plaće u iznosu osobne invalidnine invalida I. skupine, prava iz
mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, pravo na doplatak za djecu i prava za
vrijeme nezaposlenosti, kao zaposlena osoba prema posebnim propisima.

(3) Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti isplaćuje naknadu plaće iz stavka 2. ovoga članka
i uplaćuje doprinose na naknadu plaće i iz naknade plaće a sredstva za te
namjene osiguravaju se u državnom proračunu.

(4)
Osnovica za uplatu doprinosa je iznos naknade plaće uvećan za doprinos iz
plaće.

Članak
86.

Mjerila
za izbor osobe koja može pružati njegu i pomoć, te postupak i način
ostvarivanja prava iz članka 85. ovoga Zakona propisuje pravilnikom ministar
obitelji, branitelja i među­genera­cijske solidarnosti.

3.
PRAVO NA OPSKRBNINU

Članak
87.

Pravo
na opskrbninu imaju korisnici obiteljske invalidnine, korisnici osobne
invalidnine i hrvatski branitelji iz Domovinskog rata koji imaju prebivalište u
Republici Hrvatskoj ako su nesposobni za privređivanje i ako ispunjavaju uvjete
propisane odredbama članaka 88.–90. ovoga Zakona.

   Članak 88.

(1)
Osobe iz članka 87. ovoga Zakona pravo na opskrbninu mogu ostvariti pod
uvjetom:

1. da
nisu zaposleni,

2. da
samostalno ne obavljaju gospodarsku ili profesionalnu djelatnost,

3. da
nisu korisnici mirovine ili mirovine sa zaštitnim dodat­kom veće od osnovice za
određivanje opskrbnine,

4. da
nisu korisnici novčanog primanja u svezi s profesionalnom rehabilitacijom,
odnosno zbog nezaposlenosti,

5. da
oni i članovi njihove obitelji u kućanstvu nemaju ukupno druge redovite novčane
prihode mjesečno po članu kućanstva veće od 30% od utvrđene proračunske
osnovice u Republici Hrvatskoj.

(2)
Pravo na opskrbninu, pod uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, imaju i slijepi
članovi obitelji iza smrti HRVI.

Članak
89.

Sukorisnicima
obiteljske invalidnine i korisnicima više invalidnina pripada jedna opskrbnina.

Članak
90.

(1)
Nesposobnima za privređivanje prema ovom Zakonu smatraju se:

1. HRVI
I. – V. skupine koji nije zaposlen niti samostalno obavlja gospodarsku ili
profesionalnu djelatnost,

2. žena
kad navrši 40 godina života ili muškarac kad navrši 50 godina života, odnosno
za mlađe osobe kod kojih se utvrdi nesposobnost za privređivanje koju utvrđuje
nadležno liječničko povjerenstvo koje imenuje ministar obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti, a prema kriterijima medicinske znanosti imajući
u vidu zanimanje i godine života,

3. dijete do navršenih 15 godina života, odnosno za
vrijeme školovanja, ali najkasnije do navršenih 26 godina života, a ako je
nesposobno za samostalan život i rad, prema kriterijima medicinske znanosti za
vrijeme dok ta nesposobnost traje, uz uvjet da je nesposobnost nastupila prije
navršenih 15 godina života, odnosno za vrijeme školovanja prije navršenih 26
godina života,

4. udovica ili udovac iza osobe od koje izvode pravo,
ako je nakon smrti te osobe ostalo jedno ili više djece prema kojima oni
obavljaju roditeljske dužnosti, dok su ta djeca nesposobna za samostalan život
i rad, prema točki 3. ovoga stavka.

(2) Dijete iz stavka 1. točke 3. ovoga članka koje
prekine školovanje zbog bolesti koju je utvrdila nadležna zdravstvena ustanova,
smatra se nesposobnim za samostalan život i rad i za vrijeme trajanja bolesti
do navršenih 26 godina života kao i nakon te godine, ali najviše onoliko
vremena koliko je zbog bolesti izgubilo od školovanja, ako je školovanje
nastavljeno prije navršenih 26 godina.

Članak
91.

(1)
Osnovica za određivanje opskrbnine iznosi 33% utvrđene proračunske osnovice u
Republici Hrvatskoj.

(2)
Korisnicima koji u kućanstvu nemaju prihode od utjecaja na opskrbninu,
opskrbnina se određuje u iznosu osnovice.

(3)
Korisnicima koji u kućanstvu imaju prihod od poljoprivredne djelatnosti i
šumarstva, odnosno druge prihode od utjecaja na opskrbninu, opskrbnina se određuje
u iznosu razlike između dijela prihoda koji mjesečno otpada na korisnika i
osnovice za određivanje opskrbnine.

(4) Ako
dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine ispunjavaju uvjete za stjecanje
prava na opskrbninu, opskrbnina određena prema stavku 2., odnosno 3. ovoga
članka povećava se za 50% za svakoga daljnjeg korisnika.

(5) Ako
oba bračna druga ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu po
različitim osnovama, opskrbnina im se određuje kao jednom korisniku i tako
određena povećava za 50% za drugoga bračnog druga.

Članak
92.

(1)
Sukorisnicima opskrbnine koji žive u zajedničkom kućanstvu opskrbnina, određena
po članku 91. stavku 4. ovoga Zakona, pripada na jednake dijelove.

(2) Ako
obiteljsku invalidninu koristi više osoba koje žive odvojeno (razvedeni
roditelji, djeca rođena u braku i djeca rođena izvan braka i dr.), a prihodi im
ne potječu iz zajedničkih izvora, opskrbnina pripada samo onim sukorisnicima
koji ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu.

(3) Ako
dva ili više sukorisnika obiteljske invalidnine iz stav­ka 2. ovoga članka
ispunjavaju uvjete za stjecanje prava na opskrbninu, svakome od njih pripada
iznos koji bi mu pripadao kao samostalnom korisniku, s time da zbroj tih iznosa
ne može biti veći od osnovice za određivanje opskrbnine povećane po članku 91.
stavku 4. ovoga Zakona. Ako je zbroj tih iznosa veći, opskrbnina pripada svakom
od sukorisnika u omjeru s iznosima koji bi im pripadali kao samostalnim
korisnicima.

Članak
93.

Samohranim
korisnicima opskrbnina, određena prema član­ku 91. ovoga Zakona, povećava se za
50%.

Članak
94.

(1)
Samohranim, prema ovom Zakonu, smatra se korisnik opskrbnine koji nema
mirovinu, ni zemljište, šume u posjedu, vlasništvu ili suvlasništvu čiji
proizvodi prema Zakonu služe kao osnovica za obračun poreza na dodanu
vrijednost te da u svom kućanstvu nema srodnika sposobnih za privređivanje,
niti ima članova obitelji u kućanstvu ili izvan kućanstva koji su zaposleni ili
korisnici mirovine ili samostalno obavljaju privrednu ili profesionalnu djelatnost,
ili da imaju zemljište, šume u posjedu, vlasništvu ili suvlasništvu čiji
proizvodi prema Zakonu služe kao osnovica za obračun poreza na dodanu
vrijednost.

(2)
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, pri utvrđi­vanju svojstva samohrane
osobe, ne uzima se u obzir pastorčad koja ne živi s njom u kućanstvu.

(3) Ne
smatraju se sposobnim za privređivanje, u smislu stav­ka 1. ovoga članka,
članovi kućanstva koji su nesposobni za privređivanje prema članku 90. ovoga Zakona
ako nisu zaposleni, odnosno samostalno ne obavljaju gospodarsku ili
profesionalnu djelatnost.

Članak
95.

(1)
Pravo na opskrbninu i iznos opskrbnine ovise o ukupnom prihodu od
poljoprivredne djelatnosti i šumarstva, korisnika opskrbnine i svih članova
njegova kućanstva kao i o drugim novčanim prihodima korisnika opskrbnine i
članova njegove obitelji koji žive s njim u kućanstvu.

(2)
Kućanstvom, u smislu ovoga Zakona, smatra se zajednica života, privređivanja i
trošenja ostvarenih prihoda.

Članak
96.

(1) Kao
prihod od poljoprivredne djelatnosti i šumarstva smatra se dohodak od
poljoprivrede i šumarstva ostvaren korištenjem prirodnih bogatstava zemlje i
šume i uporabe od tih djelatnosti dobivenih proizvoda, koji je služio kao
osnovica za obračun poreza na dodanu vrijednost prema Zakonu o porezu na dodanu
vrijednost u prethodnoj godini.

(2)
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka dohodak od poljoprivrede i šumarstva
uzima se umanjen za 50%, ako su u pitanju korisnici koji u kućanstvu nemaju
članova sposobnih za privređivanje u smislu članka 90. i 94. stavka 3. ovoga
Zakona, te korisnici doplatka za njegu i pomoć druge osobe i korisnici doplatka
za pripomoć u kući.

(3) Ako je poljoprivredno zemljište ili šuma dano u
zakup, kao prihod od poljoprivredne djelatnosti i šumarstva smatra se mjesečni
iznos zakupnine.

(4) Ako se radi o korištenju tuđeg zemljišta ili
šume, prihod od poljoprivrede i šumarstva uzima se po odbitku ugovorene naknade
za korištenje tuđeg zemljišta.

(5) Prihod od poljoprivredne djelatnosti i šumarstva
uzima se u obzir i kada se radi o prihodu od korištenja prirodnih bogatstava
zemlje i šume i uporabe od tih djelatnosti dobivenih proizvoda sa zemljišta na
kojemu korisnik ima pravo plodokorištenja.

Članak 97.

Drugim novčanim prihodima od utjecaja na opskrbninu u
smislu ovoga Zakona smatraju se:

1. prosječna mjesečna neto plaća, odnosno naknada na
osnovi zaposlenja ostvarena u prethodnoj kalendarskoj godini,

2. naknada na osnovi nezaposlenosti ostvarena u
prethodnoj kalendarskoj godini,

3. mirovina u prosječnom mjesečnom iznosu ostvarenom
u prethodnoj kalendarskoj godini,

4. prihod od samostalnog obavljanja gospodarske ili
profesionalne djelatnosti, prihod ostvaren od iznajmljivanja soba i pružanja
usluga i prehrane turistima, prihod od imovine i drugi porezu podložni prihodi
prema dobiti, odnosno prihodu iz prethodne godine koji je služio za osnovicu
pri određivanju poreza.

Članak 98.

U druge novčane prihode koji su od utjecaja na
opskrbninu ne ulaze obiteljska invalidnina, osobna invalidnina, posebni
doplatak, novčana primanja po propisima o socijalnoj zaštiti, novčana naknada
za tjelesno oštećenje, doplatak za njegu i pomoć druge osobe, doplatak za
pripomoć u kući, ortopedski doplatak, doplatak za djecu, zatim stipendije,
nagrade i druga slična primanja učenika i studenata, a ni druga stalna mjesečna
novčana primanja korisnika, odnosno članova njegove obitelji, za koja je
propisima o njihovu utvrđivanju određeno da se ne uzimaju u obzir kao prihodi
kod stjecanja i određivanja prava koja ovise o prihodima.

Članak
99.

(1) Dio
prihoda koji otpada na člana kućanstva korisnika opskrbnine o kojemu ovisi
pravo na opskrbninu i iznos opskrbnine izračunava se tako da se:

1.
ukupni prihod od poljoprivredne djelatnosti i šumarstva podijeli na korisnika
opskrbnine i sve članove njegova kućanstva,

2.
drugi novčani prihodi od utjecaja na opskrbninu podijele na korisnika
opskrbnine, odnosno člana obitelji o čijem se prihodu radi i članove njegove
obitelji koji s njim žive u zajedničkom kućanstvu.

Ovi
prihodi dijele se i na unučad korisnika, odnosno člana obitelji o čijem se
prihodu radi, ako ih taj član obitelji, odnosno korisnik uzdržava kao članove
svoga kućanstva zato što su nesposobni za privređivanje i nemaju roditelje ni
prihode ili su im roditelji nesposobni za privređivanje i bez prihoda.

(2) Ako
je bračni drug korisnika opskrbnine zaposlen u inozemstvu kod inozemnog
poslodavca ili tamo samostalno obavlja gospodarsku ili profesionalnu
djelatnost, smatra se da mjesečni prihod po članu kućanstva korisnika prelazi
svotu iz članka 88. stavka 1. točke 5. ovoga Zakona.

Članak
100.

Promjene
u iznosu prihoda i broju članova kućanstva, o kojima ovisi pravo na opskrbninu
i iznos opskrbnine, utječu na opskrbninu tako da se promjene koje uvjetuju
gubitak ili smanjenje opskrbnine uzimaju u obzir od prvog dana sljedećeg
mjeseca poslije nastanka, a promjene koje uvjetuju stjecanje ili povećanje
opskrbnine uzimaju se u obzir od prvog dana sljedećeg mjeseca nakon podnošenja
odgovarajućeg zahtjeva.

4. PRAVO NA DOPLATAK ZA PRIPOMOĆ U KUĆI

Članak 101.

(1) Korisniku opskrbnine koji zbog trajnih promjena u
zdrav­stvenom stanju ne može sam ispunjavati osnovne životne zahtjeve pripada
doplatak za pripomoć u kući, ako ne koristi doplatak za njegu i pomoć druge osobe
po ovom Zakonu ili drugim propisima.

(2) Doplatak za pripomoć u kući iznosi mjesečno 23%
utvrđene proračunske osnovice u Republici Hrvatskoj.

(3) Doplatak za pripomoć u kući ne isplaćuje se za
vrijeme koje je korisnik doplatka proveo u zdravstvenoj ustanovi ili drugoj
ustanovi u kojoj mu je osigurana njega i pomoć druge osobe.

5. PREDNOST PRI SMJEŠTAJU U UMIROVLJENIČKE
DOMOVE

Članak 102.

Roditelji, udovica ili udovac smrtno stradaloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i HRVI iz Domovinskog rata ovisno o
utvrđenom stupnju oštećenja organizma, imaju prednost pri smještaju u
umirovljeničke domove.

6. OBILJEŽAVANJE MJESTA MASOVNIH GROBNICA
ŽRTAVA IZ DOMOVINSKOG RATA

Članak 103.

Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti osigurava sredstva i donosi godišnji plan o obilježavanju mjesta
masovnih grobnica žrtava iz Domovinskog rata na temelju Programa obilježavanja
koji donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Ministarstva obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti.

7.
OSIGURAVANJE TROŠKOVA POGREBA UZ ODAVANJE VOJNE POČASTI

Članak
104.

(1)
Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti snosi
troškove prijevoza i pogreba posmrtnih ostataka poginuloga hrvatskog branitelja
iz Domovinskog rata uz odavanje vojne počasti, nakon postupka ekshumacije i
identifikacije.

(2)
Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti snosi
troškove prijevoza posmrtnih ostataka i troškove pogreba umrlog HRVI iz
Domovinskog rata i umrloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata na području
Republike Hrvatske uz odavanje vojne počasti, ako obitelj pravovremeno
obavijesti Ministarstvo.

GLAVA
VI.

SREDSTVA
ZA PROVOĐENJE ZAKONA

Članak
105.

Proračunska
osnovica kao osnovica za utvrđivanje prava iz ovoga Zakona utvrđuje se svake
godine Zakonom o izvršavanju državnog proračuna prilikom donošenja proračuna za
tekuću godinu.

Članak
106.

Sredstva
za ostvarivanje prava iz ovoga Zakona kao i sredstva koja čine razliku između
prava koja su priznata po ovome Zakonu i prava koja bi pripadala po posebnim
propisima osiguravaju se iz državnog proračuna.

GLAVA
VII.

NADZOR

Članak
107.

(1)
Upravni nadzor nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga
Zakona obavljaju nadležna ministarstva.

(2)
Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona, te pojedinačnim aktima, uvjetima i načinom rada nadziranih
pravnih i fizičkih osoba provode inspekcije tijela državne uprave, svaka u
okviru svoje nadležnosti, sukladno posebnim propisima.

(3)
Nadzor nad zakonitošću rada prvostupanjskih tijela u provedbi ovoga Zakona
provodi Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti.

GLAVA
VIII.

PROVEDBENI
PROPISI ZA IZVRŠENJE OVOGA ZAKONA

Članak
108.

(1) Ministar
obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti donosi pravilnike za
provedbu ovoga Zakona i to:

1. o
uvjetima i načinu ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu iz članka 12. ovoga
Zakona koja nisu utvrđena kao standard iz osnovnoga zdravstvenog osiguranja,

2. o radu povjerenstva iz članka 32. ovoga Zakona,

3. o dodjeli stambenog kredita članovima obitelji
smrtno stradaloga, zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata i HRVI iz Domovinskog rata iz članka 37. ovoga Zakona,

4. o
dodjeli besplatnih udžbenika iz članka 57. ovoga Zakona,

5. o
utvrđivanju postotka oštećenja organizma HRVI iz Domovinskog rata iz članka 65.
ovoga Zakona,

6. o
medicinskim indikacijama za razvrstavanje invalida od I. do IV. skupine prema
stupnju potrebe za njegom i pomoći druge osobe iz članka 67. ovoga Zakona,

7. o
oštećenju organizma po osnovi kojih HRVI ima prava na ortopedski doplatak i
razvrstavanju tih oštećenja u stupnjeve iz članka 70. ovoga Zakona,

8. o
korištenju prava na medicinsku, odnosno fizikalnu rehabilitaciju iz članka 72.
ovoga Zakona,

9. o
izboru, načinu i postupku ostvarivanja prava osoba koje pružaju njegu i pomoć
HRVI iz Domovinskog rata 100% I. skupine iz članka 85. ovoga Zakona,

10. o iznosu troškova pogreba iz članka 104. ovoga
Zakona,

11. o utvrđivanju zdravstvenih ustanova za
vještačenje činjenice iz članka 123. stavka 1. točke 8. ovoga Zakona,

12. o radu liječničkih povjerenstava iz članka 126.
ovoga Zakona u postupku za ostvarivanje prava po ovom Zakonu,

13. o načinu isplate novčanih primanja i drugih
troškova po ovom Zakonu,

14. o načinu vođenja evidencije o obavljenim
isplatama i dostavi izvješća o utrošenim sredstvima prema ovom Zakonu, te
kontroli namjenskih trošenja sredstava,

15. o utvrđivanju jedinstvenog registra hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata, članova obitelji smrtno stradalih hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata, članovima obitelji zatočenoga ili nestaloga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, HRVI iz Domovinskog rata i članovima
obitelji HRVI iz Domovinskog rata i izdavanju iskaznica o utvrđenom statusu,

(2)
Prije donošenja pravilnika iz točke 1., 5., 6., 7., 8., 9.,11. i 12. iz stavka
1. ovoga članka ministar obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti
pribavit će o istima suglasnost ministra zdravstva i socijalne skrbi,

(3)
Ministar obrane donijet će provedbeni propis za provedbu odredaba članka 20. i
157. ovoga Zakona.

GLAVA
IX.

POČETAK,
TRAJANJE I PRESTANAK PRAVA

Članak
109.

Za
ostvarivanje prava iz ovoga Zakona:

1.
Status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata iz članka 2. stavka 1. ovoga
Zakona utvrđuje Ministarstvo obrane, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova na
temelju činjenica o kojima vodi službenu evidenciju ili nakon provedenoga
upravnog postupka, ukoliko osoba iz članka 2. stavka 1. ovoga Zakona nije
upisana u službenoj evidenciji te o tome izdaje potvrdu.

Za
provođenje postupka utvrđivanje statusa hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata za pripadnike naoružanih odreda Narodne zaštite i Hrvatskih obrambenih
snaga (HOS-a) nadležne su Uprava za obranu prema mjestu prebivališta podnosioca
zahtjeva. O žalbi protiv rješenja Uprave za obranu rješava Pravna služba
Ministarstva obrane.

2.
Status dragovoljca iz Domovinskog rata iz članka 2. stav­ka 3. ovoga Zakona
utvrđuje Ministarstvo obrane, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova na
temelju činjenica o kojima vodi službenu evidenciju ili nakon provedenoga
upravnog postupka, ukoliko osoba iz članka 2. stavka 3. ovoga Zakona nije
upisana u službenoj evidenciji te o tome izdaje potvrdu.

3.
Status člana obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata utvrđuje se u upravnom postupku na temelju pisanog zahtjeva člana
obitelji, a na temelju dokaza propisanih ovim Zakonom.

4. Status
člana obitelji nestaloga ili zatočenoga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata utvrđuje se u upravnom postupku na temelju pisanog zahtjeva člana
obitelji, a na temelju dokaza propisanih ovim Zakonom.

5.
Status pastorka utvrđuje se u upravnom postupku u kojem se rješava o pravu na
obiteljsku invalidninu pastorka, na temelju pisanog zahtjeva staratelja
pastorka a na temelju dokaza: pravomoćne presude suda da je jednom roditelju
pastorka oduzeto roditeljsko pravo, odnosno smrtna lista za jednog od roditelja,
ovjerene izjave kod javnog bilježnika dvojice svjedoka da ga je hrvatski
branitelj uzdržavao najmanje godinu dana prije pogibije, smrti, zatočenja ili
nestanka te potvrde o prebivalištu.

6. Status člana obitelji umrloga hrvatskoga ratnoga
vojnog invalida od I. do IV. skupine utvrđuje se u upravnom postupku na temelju
pisanog zahtjeva člana obitelji i pisanih dokaza iz ovoga Zakona, te konačnog i
pravomoćnog rješenja da je HRVI iz Domovinskog rata koristio pravo na doplatak
za njegu i pomoć druge osobe do smrti.

7. Status HRVI iz Domovinskog rata na temelju
ranjavanja ili ozljede utvrđuje se u upravnom postupku na temelju pisanog
zahtjeva hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i dokaza iz ovoga Zakona
nakon nalaza i mišljenja liječničkog povjerenstva.

8. Status HRVI iz Domovinskog rata na temelju
bolesti, a bolest, pogoršanje bolesti, odnosno pojava bolesti neposredna je
posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske utvrđuje se u
upravnom postupku na temelju pisanog zahtjeva hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata nakon nalaza i mišljenja liječničkog povjerenstva.

Članak
110.

(1)
Obiteljska invalidnina, povećana obiteljska invalidnina, uvećana obiteljska
invalidnina, osobna invalidnina, doplatak za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski
doplatak, opskrbnina, doplatak za pripomoć u kući pripadaju od prvog dana
idućeg mjeseca od dana podnošenja zahtjeva, ako su ispunjeni uvjeti za
ostvarivanje prava.

(2)
Danom ispunjenja uvjeta za ostvarivanje prava na osnovi bolesti, pogoršanja
bolesti, odnosno pojave bolesti pod okolnostima iz članka 2. stavka 2. ovoga
Zakona smatra se dan prestanka sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske.

(3)
Danom ispunjenja uvjeta za ostvarivanje prava na opskrbninu smatra se dan kada
je rješenje o pravu na invalidninu postalo konačno.

(4)
Danom ispunjenja uvjeta za ostvarivanje prava na doplatak za pripomoć u kući je
dan kada je rješenje o pravu na opskrbninu postalo konačno.

Članak
111.

HRVI iz
Domovinskog rata koji za isto oštećenje organizma koristi pravo na novčanu
naknadu za tjelesno oštećenje po propisima o mirovinskom osiguranju ne može
koristiti pravo na osobnu invalidninu po ovom Zakonu.

Članak
112.

Korisnik
doplatka za njegu i pomoć druge osobe koji ispunjava uvjete za ostvarivanje
toga prava po drugim propisima ima pravo na razliku iznosa doplatka za njegu i
pomoć druge osobe po ovom Zakonu ako takva razlika postoji.

Članak
113.

Obiteljska
invalidnina, povećana obiteljska invalidnina, uvećana obiteljska invalidnina,
novčana naknada u iznosu obiteljske invalidnine, osobna invalidnina, doplatak
za njegu i pomoć druge osobe, ortopedski doplatak, posebni doplatak, opskrbnina
i doplatak za pripomoć u kući isplaćuju se u mjesečnim iznosima i to unazad.

Članak 114.

Pri stjecanju i određivanju prava po ovom Zakonu i po
drugim propisima, doplatak za njegu i pomoć druge osobe, doplatak za pripomoć u
kući i ortopedski doplatak iz ovoga Zakona ne uzimaju se kao prihod prilikom
odlučivanja o takvom pravu i ukupnom primanju po ovom Zakonu.

Članak 115.

(1) U slučaju smrti korisnika prava iz ovoga Zakona,
prava po ovom Zakonu utvrđuju se zaključno sa zadnjim danom u mjesecu u kojem
je umro.

(2) Dospjela novčana primanja iz ovoga Zakona koja
nisu isplaćena zbog smrti korisnika isplatit će se nasljednicima korisnika
prava.

Članak 116.

Korisniku opskrbnine koji boravi u inozemstvu
prestaje pravo na opskrbninu i pravo na doplatak za pripomoć u kući nakon tri
mjeseca neprekidnog boravka u inozemstvu.

Članak 117.

(1) Bračni drug stupanjem u brak gubi prava iz ovoga
Zakona koja je ostvario kao član obitelji smrtno stradaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata i umrloga HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV.
skupine.

(2) Bračni drug gubi prava iz ovoga Zakona ako zlorabi
ili grubo zanemari roditeljske dužnosti i prava prema djeci s kojom koristi ta
prava pa mu je roditeljska skrb oduzeta odlukom suda u izvanparničnom postupku.

(3) Roditelj smrtno stradaloga hrvatskog branitelja
iz Domovinskog rata ne može steći ni koristiti prava iz ovoga Zakona ako mu je
odlukom suda u izvanparničnom postupku oduzeto roditeljsko pravo zbog grubog
zanemarivanja roditeljske dužnosti.

Članak 118.

(1) Prava po ovom Zakonu mogu se koristiti dok
postoje ovim Zakonom propisani uvjeti za korištenje tim pravima.

(2) Korisnici prava iz ovoga Zakona dužni su u roku
od 15 dana prijaviti nadležnom uredu državne uprave u jedinici područne
(regionalne) samouprave, odnosno nadležnom upravnom tijelu Grada Zagreba svaku
promjenu činjenica koje utječu na gubitak pojedinog prava ili na smanjenje
opsega korištenja tim pravom.

Članak 119.

Prava propisana ovim Zakonom ne mogu se prenijeti na
drugu osobu.

Članak 120.

Prava propisana ovim Zakonom ne mogu se nasljeđivati
osim novčanih primanja iz članka 115. ovoga Zakona.

Članak 121.

(1) Prava po ovom Zakonu koja se stječu na osnovi
pogibije i smrti osobe pod okolnostima iz članka 3. stavka 1. točke 1., 2., 3.,
5. i 6. i stavka 2. na osnovi zatočenja ili nestanka osobe pod okolnostima iz
članka 4. ovoga Zakona i prava po ovom Zakonu koja se stječu po osnovi rane ili
ozljede dobivene pod okolnostima iz članka 5. stavka 1., 3. i 4. ovoga Zakona
ne zastarijevaju.

(2) U pogledu zastare isplate novčanih primanja po
ovom Zakonu primjenjuju se odredbe ovoga Zakona kojim se uređuje zastara
potraživanja.

GLAVA
X.

POSTUPAK
ZA OSTVARIVANJE PRAVA

Članak
122.

(1)
Nadležni ured državne uprave u jedinici područne (regionalne) samouprave,
odnosno nadležno upravno tijelo Grada Zagreba u prvom stupnju rješava:

–
status člana obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata i njihovim pravima,

–
status člana obitelji zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata i njihova prava,

– status pastorka,

– status članova obitelji umrlog HRVI iz Domovinskog
rata od I. do IV. skupine i njihovim pravima,

– status HRVI iz Domovinskog rata, njegova prava i
prava članova njegove obitelji,

– status zatočenika u neprijateljskom logoru,

– status i prava stradalih pirotehničara i članova
njihovih obitelji,

– ostale statuse i prava iz ovoga Zakona koji prema
posebnim propisima nisu u nadležnosti drugih tijela.

(2) Statuse i prava iz stavka 1. ovoga članka u
drugom stupnju rješava Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti.

(3) Statuse i prava osoba koje nemaju prebivalište na
teritoriju Republike Hrvatske u prvom stupnju rješava nadležno uprav­no tijelo
Grada Zagreba.

(4) Prava na stambeno zbrinjavanje rješava u prvom
stupnju po skraćenom postupku Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti na temelju zahtjeva korisnika prava iz članka 36. ovoga Zakona.

(5) Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti pruža stručnu i pravnu pomoć hrvatskim
braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji putem svojih
područnih jedinica osnovanim u svakoj županiji i Gradu Zagrebu i to:

– u ostvarivanju statusnih prava hrvatskih branitelja
iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji,

– u
ostvarivanju prava na stambeno zbrinjavanje, a osobito putem izvida u kojima se
utvrđuju uvjeti stanovanja hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova
njihovih obitelji te stambene potrebe,

– u
postupku prekvalifikacije i samozapošljavanja hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata,

– u
pružanju psihosocijalne pomoći,

– u
provođenju programa profesionalne rehabilitacije,

– u
ostvarivanju prava na invalidsku i obiteljsku mirovinu,

– u
postupku ekshumacije i identifikacije hrvatskih branitelja.

Članak
123.

(1)
Prema ovom Zakonu činjenica da je rana, ozljeda ili smrtno stradavanje
nastupilo pod okolnostima iz članka 2. stavka 2. ovoga Zakona dokazuju se samo
pisanim dokaznim sredstvima kojima se u smislu ovoga Zakona smatraju:

1.
Potvrda o okolnostima smrtnog stradavanja hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata je potvrda koju je izdala nadležna postrojba Oružanih snaga Republike
Hrvatske, nadležno tijelo Ministarstva obrane, policijska uprava Ministarstva
unutarnjih poslova, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova u sjedištu u kojoj
se navodi pripadnost postrojbi, vrijeme, mjesto i okolnosti smrtnog
stradavanja.

2. Potvrda nadležnih tijela državne vlasti Republike
Hrvatske o osobi koja je po nalogu u obavljanju vojnih i drugih dužnosti smrtno
stradala je potvrda u kojoj se navodi, vrijeme, mjesto i okolnosti smrtnog
stradavanja osobe te po čijem nalogu je obav­ljala dužnosti u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske.

3. Potvrda o okolnostima uhićenja, odnosno nestanka
hrvat­skog branitelja iz Domovinskog rata je potvrda koju je izdala nadležna
postrojba Oružanih snaga Republike Hrvatske, nadležno tijelo Ministarstva
obrane, policijska uprava Ministarstva unutarnjih poslova, odnosno Ministarstvo
unutarnjih poslova u sjedištu u kojoj se navodi pripadnost postrojbi, vrijeme,
mjesto i okolnosti uhićenja ili nestanka.

4. Potvrda o stradavanju hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata je potvrda koju je izdala nadležna postrojba Oružanih snaga
Republike Hrvatske, nadležno tijelo Ministarstva obrane, policijska uprava
Ministarstva unutarnjih poslova, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova u
sjedištu u kojoj se navodi pripadnost postrojbi, vrijeme, mjesto i opis uzroka
i okolnosti pod kojima je hrvatski branitelj iz Domovinskog rata ranjen ili
ozlijeđen.

5. Potvrda o okolnostima stradavanja osobe koja je po
nalogu nadležnih tijela državne vlasti Republike Hrvatske u obav­ljanju vojnih
ili drugih dužnosti u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ranjena ili
ozlijeđena jest potvrda u kojoj se navodi, vrijeme, mjesto i okolnosti
stradavanja te po čijem nalogu je obav­ljala dužnosti u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske.

6. Opis ratnog puta je prikaz ratnih zadataka koje je
hrvatski branitelj iz Domovinskog rata izvršavao u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske za vrijeme trajanja Domovinskog rata.

7. Medicinska dokumentacija o liječenju nakon
ranjavanja ili ozljede jest dokumentacija o liječenju hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata izdana od zdravstvene ustanove, liječničke ordinacije i
načelnika ratnog saniteta postrojbe iz vremena nakon ranjavanja ili ozljede te
u kontinuitetu do podnošenja zahtjeva.

8. Medicinska dokumentacija da je bolest, pogoršanje
bolesti, odnosno pojava bolesti, smrt, odnosno samoubojstvo hrvat­skog
branitelja iz Domovinskog rata neposredna posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske jest dokumentacija izdana od zdravstvene ustanove,
liječničke ordinacije ili načelnika ratnog saniteta postrojbe koja potječe iz
vremena njegova sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske ili iz
razdoblja deset godina nakon prestanka sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske, a iznimno i nakon tog roka ako je putem vještačenja u
zdravstvenoj ustanovi od strane stručnog tima te ustanove utvrđeno da je bolest
moguća posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske.
Zdravstvene ustanove kao konzultantske kuće za vještačenje činjenice iz ovoga
članka utvrđuje ministar obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti
uz suglasnost ministra zdravstva i socijalne skrbi.

9. Potvrda o zatočenju u neprijateljskom logoru i
nestanku jest potvrda koju izdaje Uprava za zatočene i nestale Ministarstva
obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti na temelju činjenica o
kojima vodi službenu evidenciju.

Članak 124.

(1) Zahtjev za priznavanje
statusa i prava na obiteljsku invalidninu iza hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata koji je zbog bolesti, a bolest, pogoršanje bolesti, odnosno
pojava bolesti neposredna je posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske, umro može se podnijeti u roku 12 mjeseci od smrti te osobe.

(2) Zahtjev za priznavanje
statusa i prava na obiteljsku invalidninu iza hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata koji je zbog bolesti, a bolest, pogoršanje bolesti, odnosno
pojava bolesti neposredna je posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta
Republike Hrvatske, umro prije stupanja na snagu ovoga Zakona može se podnijeti
u roku 12 mjeseci od stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Rokovi iz stavka 1. i 2.
ovoga članka ne odnose se na podnošenje zahtjeva za obiteljsku invalidninu iza
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata koji je izvršio samoubojstvo.

Članak 125.

Zahtjev za priznavanje statusa HRVI iz Domovinskog
rata na temelju bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti kao
neposredne posljedice sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske
može se podnijeti u roku 12 mjeseci od stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 126.

Oštećenje organizma, pravo na doplatak za njegu i
pomoć druge osobe, pravo na ortopedski doplatak, pravo za pripomoć u kući, nesposobnost
za privređivanje, činjenica je li smrt ili samoubojstvo hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata u uzročno posljedičnoj vezi s izravnim sudjelovanjem hrvatskog
branitelja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske utvrđuju se na temelju
nalaza i mišljenja liječničkog povjerenstva.

Članak 127.

(1) Nalaz i mišljenje u prvostupanjskom postupku daje
liječničko povjerenstvo sastavljeno od triju liječnika specijalista. Sastav
liječničkog povjerenstva ovisi o vrsti stradavanja, ranjavanju, ozljedi ili bolesti.

(2) Nalaz i mišljenje u
drugostupanjskom postupku daje liječničko povjerenstvo sastavljeno od pet
liječnika specijalista. Sastav liječničkog povjerenstva ovisi o vrsti
stradavanja, ranjavanju, ozljedi ili bolesti.

(3) Kada se ocjenjuje
oštećenje organizma nastalo samo uslijed bolesti PTSP-a i samoubojstva,
liječničko povjerenstvo u drugom stupnju mora biti sastavljeno od liječnika
specijalista psihijatara.

(4) Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti može imenovati dva ili više
liječničkih povjerenstava iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

(5)
Članove povjerenstva imenuje ministar obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti i određuje sjedište i područje rada povjerenstva te imenuje
tajnika liječničkog povjerenstva koji mora biti diplomirani pravnik.

Članak
128.

Liječnička
povjerenstva iz članka 127. stavka 1. i 2. ovoga Zakona daju nalaz i mišljenje
u roku od dva mjeseca od primitka predmeta.

Članak
129.

(1)
Rješenje donijeto u prvom stupnju kojim se utvrđuje status člana obitelji
smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i pravo na
obiteljsku invalidninu, pravo na povećanu obiteljsku invalidninu, pravo na
uvećanu obiteljsku invalidninu, status člana obitelji nestaloga ili zatočenoga
hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i novčanu naknadu u iznosu obiteljske
invalidnine, povećane obiteljske invalidnine i uvećane obiteljske invalidnine,
status HRVI iz Domovinskog rata i pravo na osobnu invalidninu, doplatak za
njegu i pomoć druge osobe, ortopedski doplatak, posebni doplatak, opskrbninu,
doplatak za pripomoć u kući i rješenje kojim se dodjeljuje osobni automobil
HRVI iz Domovinskog rata I. skupine podliježe reviziji.

(2)
Reviziju obavlja po službenoj dužnosti Ministarstvo obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti kao drugostupanjsko tijelo.

(3) Ako
je protiv rješenja prvostupanjskog tijela izjavljena žalba, o reviziji i žalbi
rješava se istim rješenjem.

(4) Ako
protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka nije izjav­ljena žalba, tijelo koje
je donijelo rješenje u prvostupanjskom postupku dostavit će ga zajedno sa
spisima predmeta tijelu nadležnom za reviziju u roku osam dana od isteka roka
za žalbu.

(5)
Revizija odgađa izvršenje rješenja.

Članak
130.

(1) U
postupku revizije Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti može se s prvostupanjskim rješe­njem suglasiti ili ga može
izmijeniti ili poništiti u korist ili na štetu stranke.

(2)
Drugostupanjsko tijelo će u postupku revizije poništiti prvostupanjsko rješenje
i u pravilu samo riješiti stvar u korist ili na štetu stranke ili će predmet
vratiti na ponovni postupak, ako utvrdi da su u prvostupanjskom postupku
nepotpuno ili pogrešno utvrđene činjenice ili da se u postupku nije vodilo
računa o pravilima postupka koja bi bila od utjecaja na rješavanje stvari ili
ako utvrdi da su pogrešno ocijenjeni dokazi ili da je iz utvrđenih činjenica
izveden pogrešan zaključak o činjeničnom stanju ili da je pogrešno primijenjen
propis na temelju kojeg je stvar riješena.

(3)
Prvostupanjsko tijelo čije je rješenje u postupku revizije poništeno i predmet
vraćen na ponovni postupak u najkraćem mogućem roku donosi novo rješenje. Novo
prvostupanjsko rješenje podliježe reviziji ako je pozitivno i u kojoj se
ispituje je li novo rješenje u skladu s razlozima zbog kojih je prethodno
rješenje poništeno.

(4) U
postupku revizije drugostupanjsko tijelo je dužno pribaviti nalaz i mišljenje
liječničkog povjerenstva iz članka 127. stavka 2. ovoga Zakona kod priznavanja
statusa člana obitelji i prava na obiteljsku invalidninu iza umrloga hrvatskog
branitelja i branitelja koji je počinio samoubojstvo, te o oštećenju organizma
invalida, o pravu na doplatak za njegu i pomoć druge osobe, o pravu na
ortopedski doplatak, o pravu na pripomoć u kući, o nesposobnosti za privređivanje
i u slučaju iz stavka 3. ovoga članka.

(5)
Liječničko povjerenstvo donosi nalaz i mišljenje o postotku oštećenja organizma
koje je u prvostupanjskom postupku ocijenjeno sa 100% do 80% i o pravu na
doplatak za njegu i pomoć druge osobe isključivo samo nakon neposrednog
pregleda HRVI iz Domovinskog rata.

Članak
131.

(1) Rok
za izvršenje revizije je tri mjeseca.

(2) Rok
za reviziju počinje teći od dana kada drugostupanjsko tijelo zaprimi predmet od
prvostupanjskog tijela, a završava na dan kada drugostupanjsko tijelo otpremi
predmet prvostupanjskom tijelu.

(3) Ako se u postupku revizije pribavlja nalaz i
mišljenje liječničkog povjerenstva, iznimno rok za izvršenje revizije počinje
teći od dana kad je drugostupanjsko tijelo zaprimilo nalaz i mišljenje liječničkog
povjerenstva, ako je taj nalaz i mišljenje zatražilo u roku od 15 dana od
primitka predmeta na reviziju.

(4) Ako protiv rješenja prvostupanjskog tijela koje
podliježe reviziji nije izjavljena žalba, a revizija ne bude izvršena u roku tri
mjeseca od kad je drugostupanjsko tijelo zaprimilo predmet, smatra se da je
revizija obavljena i da je dana suglasnost na rješenje.

Članak 132.

Protiv rješenja donesenog u drugom stupnju može se
pokrenuti upravni spor.

Članak 133.

(1) Nadležno tijelo u uredu državne uprave u jedinici
područne (regionalne) samouprave, odnosno nadležno upravno tijelo Grada Zagreba
po službenoj dužnosti vodi postupak za donošenjem novog rješenja o pravu koje
je prethodnim rješenjem utvrđeno privremeno.

(2) Novo rješenje iz stavka 1. ovoga članka ima
pravni učinak od prvog dana idućeg mjeseca nakon proteka važnosti rješenja
kojim je pravo utvrđeno privremeno.

(3) Ako korisnik prava u postupku iz stavka 1. ovoga
članka ne pristupi pregledu ili na drugi način onemogući nadležno liječničko
povjerenstvo iz ovoga Zakona da donese nalaz i mišljenje, postupak će se
obustaviti.

(4) Ako osoba kojoj je postupak za donošenje novog
rješenja obustavljen u smislu stavka 3. ovoga članka podnese ponovni zahtjev za
priznavanje prava po ovom Zakonu, prava utvrđena novim rješenjem pripadaju od
prvog dana idućeg mjeseca od podnošenja tog zahtjeva.

Članak
134.

(1) Ako
nakon donošenja konačnog rješenja o pravima iz ovoga Zakona kod HRVI iz
Domovinskog rata nastupe promjene koje su od utjecaja na postotak oštećenja
organizma utvrđenog konačnim rješenjem, HRVI iz Domovinskog rata može, nakon
isteka dviju godina od dana donošenja konačnog rješenja, podnijeti zahtjev za
utvrđivanje novog postotka oštećenja organizma.

(2)
Propisom iz članka 108. stavka 1. točke 5. ovoga Zakona kojim se uređuje
utvrđivanje postotka oštećenja organizma utvrdit će se oštećenja na osnovi
kojih se može podnijeti zahtjev za utvrđivanje novog postotka oštećenja
organizma i prije isteka roka od dvije godine.

(3)
Odredbe stavka 1. ovoga članka primjenjuju se i na osobu kojoj nije priznat
status HRVI iz Domovinskog rata zbog neudovoljavanja uvjeta propisanih ovim
Zakonom za stjecanje tog statusa u pogledu postotka oštećenja organizma.

Članak
135.

(1)
Postupak za rješavanje o statusu člana obitelji smrtno stradaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata, odnosno o statusu HRVI iz Domovinskog rata,
završen rješenjem protiv kojeg nema redovnog pravnog lijeka u upravom postupku,
može se obnoviti i nakon proteka rokova predviđenih za obnovu postupka u zakonu
kojim se uređuje opći upravni postupak osim u slučajevima za priznavanje
statusa člana obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata koji je umro ili izvršio samoubojstvo zbog bolesti, pogoršanja bolesti,
odnosno pojave bolesti kao neposredne posljedice sudjelovanja u obrani
suvereniteta Republike Hrvatske i u slučajevima za priznavanje statusa HRVI iz
Domovinskog rata na osnovi bolesti, pogoršanja bolesti, odnosno pojave bolesti
kao neposredne posljedice sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike
Hrvatske.

(2) Za
rješavanje o prijedlogu za obnovu postupka nadležan je ured državne uprave u
jedinici područne (regionalne) samouprave, odnosno nadležno upravno tijelo
Grada Zagreba u predmetima u kojima je prvostupanjsko rješenje osnaženo
presudom Upravnog suda Republike Hrvatske i u predmetima u kojima je dana
suglasnost na prvostupanjsko rješenje u postupku revizije, a u svim ostalim
predmetima nadležno je Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti.

(3) Ako
se u obnovljenom postupku ranije rješenje zamijeni novim, pravne posljedice na
temelju novog rješenja djeluju od prvog dana idućeg mjeseca od podnošenja
prijedloga za obnovu postupka, odnosno od prvog dana idućeg mjeseca od
donošenja novog rješenja, ako je postupak za obnovu pokrenut po službenoj
dužnosti.

Članak
136.

Rješenje
o pravima po ovom Zakonu koje je postalo konačno u upravnom postupku može se
ukinuti po pravu nadzora ako je njime povrijeđen Zakon u korist stranke, a na
štetu države u roku 5 godina od kada je rješenje postalo konačno u upravnom
postupku.

Članak
137.

(1) U
postupku priznavanja statusa člana obitelji smrtno stradaloga hrvatskog
branitelja iz Domovinskog rata i statusa HRVI iz Domovinskog rata po ovom
Zakonu primjenjuju se i odredbe zakona kojim se uređuje opći upravni postupak
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

(2) Na
ostala pitanja u svezi s pravima iz ovoga Zakona, uvjetima za stjecanje,
korištenje i prestanak tih prava te s postupkom njihova ostvarivanja, koja nisu
uređena ovim Zakonom, primjenjuju se posebni zakoni i drugi propisi koji
uređuju odnosna prava.

Članak
138.

(1)
Rješenja kojima je prema odredbama ovoga Zakona priznat status člana obitelji
smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i pravo na
obiteljsku invalidninu, pravo na povećanu obiteljsku invalidninu i pravo na
uvećanu obiteljsku invalidninu, status člana obitelji umrloga HRVI iz
Domovinskog rata od I. do IV. skupine i pravo na obiteljsku invalidninu, status
člana obitelji nestaloga ili zatočenoga hrvatskog branitelja iz Domovinskog
rata i pravo na novčanu naknadu u iznosu obiteljske invalidnine, povećane
obiteljske invalidnine i uvećane obiteljske invalidnine, status HRVI iz
Domovinskog rata i pravo na osobnu invalidninu, doplatak za njegu i pomoć druge
osobe, ortopedski doplatak, posebni doplatak, opskrbninu, doplatak za pripomoć
u kući izvršava nadležno tijelo državne uprave koje rješava u prvom stupnju.

(2)
Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka novčana primanja po ovom Zakonu
korisnicima s prebivalištem u inozemstvu isplaćuje Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti.

Članak
139.

Isplatno
tijelo iz članka 138. ovoga Zakona vodi evidenciju o izvršenim isplatama i o
broju i strukturi korisnika.

Članak
140.

Nove
iznose novčanih primanja korisnicima tih primanja određuje se i isplaćuje po
službenoj dužnosti.

Članak
141.

(1)
Korisnicima prava po ovom Zakonu pripada naknada troškova za prijevoz u drugo mjesto
ako su od nadležnog tijela upućeni, odnosno pozvani u drugo mjesto radi
pregleda pred liječničkim povjerenstvom.

(2)
Korisnik prava po ovom Zakonu kojemu je određen pratitelj za putovanja radi
pregleda pred liječničkim povjerenstvom ima pravo na naknadu troškova prijevoza
i za pratitelja.

(3)
Troškovi prijevoza nadoknađuju se prema cijeni vozne karte za prijevoz
autobusom, odnosno drugim razredom željeznice ili brodom.

Članak
142.

Troškove
postupka za ostvarivanje prava po ovom Zakonu snosi tijelo koje vodi postupak.

Članak
143.

U
postupku ostvarivanja prava po ovom Zakonu ne plaća se upravna pristojba.

GLAVA
XI.

NAKNADA
ŠTETE

Članak
144.

(1)
Osoba koja je ostvarila pravo ili su joj isplaćena novčana primanja po ovom
Zakonu na koja nije imala pravo, dužna je nadoknaditi štetu za ostvareno
nepripadajuće pravo, odnosno vratiti primljene iznose:

1. ako
je na osnovi netočnih podataka za koje je znala ili morala znati da su netočni
ili je na drugi protupravni način ostvarila neko pravo ili primanje po ovom Zakonu
koje joj ne pripada ili je ostvarila u većem opsegu nego što joj pripada,

2. ako
je ostvarila neko pravo ili primanje zbog toga što nije prijavila nastale
promjene koje utječu na gubitak ili opseg nekog prava, a znala je ili morala
znati za te promjene,

3. ako
je primala novčane isplate u iznosu većem od onog koji joj je određen rješenjem
nadležnog tijela uprave.

(2)
Potraživanje iz stavka 1. ovoga Zakona zastarijeva kad protekne rok određen
zakonom kojim se uređuje zastara potraživanja za tu vrstu prava, odnosno
potraživanja. Taj rok počinje teći od dana kada je u upravnom postupku postalo
konačno rješenje kojim je utvrđeno da priznato pravo, odnosno isplaćivano
primanje ne pripada ili pripada u manjem iznosu (stavak 1. točka 1. i 2.),
odnosno od dana kada je izvršena posljednja nepravilna isplata (stavak 1. točka
3.).

(3)
Osoba iz stavka 1. ovoga članka dužna je nadoknaditi štetu za ostvareno
nepripadajuće pravo i vratiti nepravilno isplaće­na novčana primanja u iznosu
primljenog najviše za posljednje tri godine računajući od posljednje isplate na
koju nije imala pravo. Ako to ne učini u roku što ga odredi nadležno uprav­no
tijelo, naknada štete, odnosno povrat nepravilno primljenih iznosa ostvarit će
se tužbom pri nadležnom sudu.

(4)
Obveza naknade štete za nepripadajuće pravo, odnosno povrat nepravilno
isplaćenih iznosa primanja postoji neovisno o tome je li rješenje na temelju
kojega je priznato pravo, odnosno na temelju kojeg je isplaćen novčani iznos,
poništeno ili izmijenjeno.

GLAVA
XII.

KAZNENE
ODREDBE

Članak
145.

(1)
Novčanom kaznom od 10.000,00 do 300.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj:

1.
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, ako ne postupi prema odredbi članka
23. stavka 6. ovoga Zakona,

2.
pravne osobe ako one ili njihova tijela ne postupe prema odredbi članka 23.
stavka 7. i članka 35. stavka 1. ovoga Zakona,

3.
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, ako ne postupi prema odredbi članka
152., 153., 154., 155. i 156. ovoga Zakona.

(2) Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od 5.000,00 do
15.000,00 kuna i odgovorna osoba u pravnoj osobi ili čelnik tijela pravne
osobe.

Članak
146.

Novčanom
kaznom od 10.000,00 do 300.000,00 kuna kaznit će se pravna osoba, a novčanom
kaznom od 5.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba u
pravnoj osobi ili čelnik tijela pravne osobe ako:

1. pri
smještaju u umirovljeničke domove postupi suprotno odredbama ovoga Zakona,

2. pri
upisu osoba u obrazovne ustanove postupi suprotno odredbama ovoga Zakona,

3. pri smještaju
osoba u učeničke, odnosno studentske domove postupi suprotno odredbama Zakona,

4.
zakupodavatelj ne postupi prema odredbama ovoga Zakona.

GLAVA
XIII.

PRIJELAZNE
I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
147.

Povratkom
zatočenoga ili nestaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata prestaju se
ostvarivati prava na toj osnovi i taj hrvatski branitelj iz Domovinskog rata i
članovi njegove obitelji stječu prava utvrđena ovim Zakonom.

Članak
148.

Stupanjem
na snagu ovoga Zakona izvršit će se prevođenje svih korisnika invalidskih prava
HRVI iz Domovinskog rata, prava na obiteljsku invalidninu na prava utvrđena
ovim Zakonom ako je to za korisnika povoljnije, a kojima je status i pravo
priznato na temelju:

1. Uredbe o zaštiti žrtava rata za obranu Republike
Hrvatske i njihovih obitelji (»Narodne novine«, br. 52/91.),

2. Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata
(»Narodne novine«, br. 33/92., 57/92., 77/92., 58/93., 2/94., 76/94., 108/95.,
82/01. i 103/03.),

3. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«, br. 108/96. i
23/01.),

4. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«, br.
94/01.,122/02.,17/04. i 48/04.).

Članak 149.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona izvršit će se
prevođenje svih korisnika prava na novčanu naknadu u iznosu obiteljske
invalidnine ako je to za korisnika povoljnije, na prava utvrđena ovim Zakonom
kojima su status i pravo priznati na temelju:

1. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata (»Narodne novine«, br. 2/94., 52/94. i 36/95.),

2. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«, br. 108/96. i
23/01.),

3. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«, br.
94/01.,122/02.,17/04. i 48/04.).

Članak 150.

(1) Prevođenje iz članka 148. i 149. ovoga Zakona
izvršit će nadležni ured državne uprave u jedinici područne (regionalne)
samouprave, odnosno nadležno upravno tijelo Grada Zagreba (u daljnjem tekstu:
prvostupanjsko tijelo) pod uvjetima i postupku propisanim ovim Zakonom i
propisima donesenim za izvršenje ovoga Zakona po službenoj dužnosti.

(2) Kada se nakon prevođenja priznato pravo priznaje
u većem opsegu, pravo se priznaje od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Rješenja prvostupanjskog tijela o prevođenju
podliježu reviziji koju obavlja Ministarstvo obitelji, branitelja i među­generacijske
solidarnosti.

(4) Rok za izvršenje revizije u prevođenju je šest
mjeseci.

(5) Prevođenje će se izvršiti u roku tri godine od
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 151.

(1) Stupanjem na snagu ovoga Zakona izvršit će se
prevođenje svih korisnika na stambeno zbrinjavanje (pravo na stan, otkup stana,
stambeni krediti) ako je to za korisnika povoljnije.

(2) Prevođenje će izvršiti Ministarstvo obitelji,
branitelja i međugeneracijske solidarnosti na temelju ovoga Zakona i propisa
donesenih za izvršenje ovoga Zakona.

(3) Prevođenje će se izvršiti u roku tri godine od stupanja
na snagu ovoga Zakona.

Članak
152.

Stupanjem
na snagu ovoga Zakona izvršit će se prevođenje prava na obiteljsku mirovinu,
novčanu naknadu u iznosu obiteljske mirovine i invalidsku mirovinu, a koja su
ostvarena prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i
članova njihovih obitelji i drugim propisima koji su bili na snazi do stupanja
na snagu ovoga Zakona na odredbe ovoga Zakona, ako je to za njih povoljnije.

Članak
153.

Stupanjem
na snagu ovoga Zakona izvršit će se prevođenje svih prava na naknadu plaće zbog
nezaposlenosti hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, koji na temelju
preostale radne sposobnosti primaju naknadu plaće zbog nezaposlenosti do
zaposlenja na radnom mjestu koje odgovara njihovoj preostaloj radnoj sposobnosti
na teret Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, a prevest će se na
invalidsku mirovinu zbog opće nesposobnosti prema odredbama ovoga Zakona.

Članak
154.

Stupanjem
na snagu ovoga Zakona izvršit će se prevođenje svih prava na naknadu plaće
hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata u iznosu razlike plaće između plaće
koju prima kao zaposlenik i plaće koju bi primao kao pripadnik djelatnog
sastava Oružanih snaga Republike Hrvatske, a koji su zaposleni na temelju
preostale radne sposobnosti, na invalidsku mirovinu zbog profesionalne
nesposobnosti za rad prema odredbama ovoga Zakona.

Članak
155.

(1)
Stupanjem na snagu ovoga Zakona izvršit će se prevođenje svih prava na naknade
u vezi s ostvarivanjem prava na profesionalnu rehabilitaciju, a koji su ta
prava ostvarili prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata
i članova njihovih obitelji, odnosno propisima koji su bili na snazi do
stupanja na snagu ovoga Zakona, ako je to za njih povoljnije.

(2) Novim rješenjem odredit će se rok u kojem treba
biti završena profesionalna rehabilitacija koja je u tijeku.

Članak
156.

 Korisniku mirovine kojem je prema Zakonu o
pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji
(»Narodne novine«, br. 94/01.,122/02.,17/04. i 48/04.) određen dodatak uz
mirovinu, a koja nakon prevođenja prema odredbi članka 152. ovoga Zakona ostaje
zajedno s dodatkom u isplati kao povoljnija, uračunava se u mirovinu iznos tog
dodatka i dalje se isplaćuje kao mirovina korisnika.

Članak
157.

(1) Za utvrđivanje vrijednosnog boda u prevođenju
prava iz članka 152., članka 153., članka 154. i članka 155. ovoga Zakona
određuju se prema osobnom činu i ustrojbenom mjestu hrvatskog branitelja iz
Domovinskog rata na temelju kojeg se isplaćuje mirovina do dana stupanja na
snagu ovoga Zakona sljedeće osnovice:

*Činovi
i ustrojbena mjesta                      Osnovice*

Vojnik                                                         64.037

Pozornik                                                      68.047

Razvodnik (zastavnik hrm)                           72.847

Skupnik                                                       64.740

Zapovjednik desetine                                   76.884

Zapovjednik voda                                        81.648

Zapovjednik satnije                                      97.980

Zamjenik zapovjednika bojne                     107.508

Zapovjednik bojne                                     118.392

Zamjenik zapovjednika brigade                  129.276

Zapovjednik brigade                                  129.276

Desetnik                                                      74.066

Vodnik                                                        79.386

Stožerni vodnik                                            79.930

Narednik                                                     79.930

Nadnarednik                                                80.386

Stožerni narednik                                         83.004

Časnički namjesnik                                      92.585

Zastavnik                                                     78.783

Poručnik (poručnik korvete)                         81.648

Natporučnik (poručnik
fregate)                    88.452

Satnik (poručnik bojnog
broda)                    97.980

Bojnik (kapetan korvete)                           107.508

Pukovnik (kapetan fregate)                        118.392

Brigadir (kapetan bojnog
broda)                129.276

Stožerni brigadir (komodor)                       140.160

Brigadni general (komodor)                        140.160

Zapovjednik zbornog mjesta                      118.392

Zapovjednik zbornog područja                   151.056

General-bojnik
(kontraadmiral)                  151.056

General-pukovnik
(viceadmiral)                  155.136

General zbora (admiral)                              159.216

Zapovjednik obrane grada                         118.392

Stožerni general (stožerni
admiral)              163.296

(2)
Osnovice iz stavka 1. ovoga članka usklađuju se po­četkom svake kalendarske
godine s promjenom prosječne plaće svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u
prethodnoj godini.

Članak
158.

(1)
Prevođenje priznatih prava iz članka 152. do 155. ovoga Zakona izvršit će
Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje u roku od tri godine od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona.

(2)
Postupci započeti prema propisima koji su važili do stupanja na snagu ovoga
Zakona, a nisu okončani pravomoćnim rješenjem okončat će se po odredbama ovoga
Zakona ako je to hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata povoljnije.

Članak
159.

(1)
Pravilnike iz članka 108. ovoga Zakona ministar obitelji, branitelja i
međugeneracijske solidarnosti i ministar obrane Republike Hrvatske donijet će u
roku 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2)
Vlada Republike Hrvatske osnovat će poseban fond iz članka 55. ovoga Zakona i
donijeti uredbu iz članka 60. stavka 9. i članka 74. ovoga Zakona u roku 6
mjeseci, a uredbu iz članka 47. ovoga Zakona u roku 90 dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

(3) Do
donošenja provedbenih propisa iz ovoga Zakona primjenjivat će se provedbeni
propisi doneseni na temelju Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz
Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«, br. 94/01.,
122/02., 17/04. i 48/04.).

Članak
160.

Prava
pripadnika Hrvatskog vijeća obrane regulirat će se međudržavnim sporazumom.

Članak
161.

Danom
stupanja na snagu ovoga Zakona ne primjenjuju se odredbe članka 6. stavka 1.,
članka 7. i članka 8. stavka 1. Zakona o obilježavanju mjesta masovnih grobnica
žrtava Domovinskog rata (»Narodne novine«, br. 100/96.) koje su u suprotnosti s
člankom 103. ovoga Zakona.

Članak
162.

Danom
stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o pravima hrvatskih
branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine«,
br. 94/01.,122/02., 17/04. i 48/04.).

Članak
163.

Ovaj
Zakon stupa na snagu 1. siječnja 2005.

Klasa:
561-01/04-01/05

Zagreb,
30. studenoga 2004.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir** **Šeks****,** v. r.

Zakon, NN 174/2004-3010