## Zakon o cestama

### NN 56/1991 (29.10.1991.), Zakon o cestama

# ZAKONODAVNO-PRAVNA KOMISIJA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 28. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim
cestama ("Narodne novine", br. 34/91) Zakonodavno-pravna komisija
Sabora Republike Hrvatske, na sjednici održanoj 7. listopada 1991. godine,
utvrdila je

## Pročišćeni tekst Zakona o javnim cestama.

Pročišćeni tekst Zakona o javnim cestama obuhvaća Zakon o javnim cestama
("Narodne novine", br. 42/90) te njegove izmjene i dopune objavljene
u "Narodnim novinama", br. 34/91 u kojima je naznačeno vrijeme
njihova stupanja na snagu.

Klasa: 011-01/91-01/56

Zagreb, 7. listopada 1991.

Predsjednik Zakonodavno-pravne komisije Sabora Republike Hrvatske

**Vladlmir Šeks, dipl. iur., v. r.**

---

## ZAKON

### o cestama

(pročiščeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Cesta, prema ovom zakonu, je svaka javna cesta i nerazvrstana cesta
na kojoj se obavlja promet.

Javna cesta je svaka razvrstana cesta. a ovisno o njenom društvenom
i gospodarskom značenju razvrstava se u magistralnu. regionalnu ili lokalnu
cestu.

Članak 2.

Djelatnost odrzavanja, zaštite, rekonstrukcije i izgradnje javnih cesta,
osim poslova projektiranja i izvodenja radova rekonstrukcije i izgradnje,
predstavlja nezamjenjiv uvjet života i rada građana i poduzeća na teritoriju
Republike.

Djelatnost iz stavka 1. ovoga članka je od interesa za Republiku Hrvatsku.

Članak 3.

Javna cesta je dobro od interesa za Republiku Hrvatsku.

Članak 4.

Javnu cestu čine:

- donji i gornji stroj ceste,

- cestovni građevinski objekti (mostovi, podvožnjaci. nadvožnjaci, propusti,
tuneli, galerije, potporni i obložni zidovi, pothodnici nathodnici),

- uređaji za odvodnju,

- zemljišni pojas s obiju strana ceste širine najmanje 1 metar računajući
od crte koju čine krajnje točke poprečnih profila ceste (širina trupa ceste),

- cestovno zemljište u širini koju čine širina trupa ceste i širina
zemljišnog pojasa, te površine na kojima su izgrađene cestarske kuće, stacionari,
servisi, berizinske stanice i drugi objekti za potrebe odrzavanja cesta
i usluga vozilima i putnicima predviđeni projektom ceste,

- sve prometne i druge površine na cestovnom zemljištu,

- zračni prostor iznad kolnika u visini od 7 m,

- mjerne vage i objekti za vaganje i kontrolu prometa,

- priključci na javnu cestu u širini zemljišnog pojasa,

- prometna signalizacija (horizontalna, vertikalna i svjetlosna) i oprema
ceste (stalni uređaji za zaštitu ceste i prometa od snježnih nanosa, djelovanja
vjetra, osulina i nanosa zemljanog materijala, smjerokazni stupići, kilometarski
stupići, odbojnici, cestovni telekomunikacijski uredaji i oprema, javna
rasvjeta u funkciji prometa, cestovne značke, detektori i brojači prometa,
ventilacijska oprema u tunelima, ograde, satovi za parkiranje, uređaji
i oprema za zaštitu od buke i drugih štetnih utjecaja od prometa i sl.),

- cestarske kuće, stacionari i drugi objekti za potrebe odrzavanja cesta.

Članak 5.

Razvrstavanje cesta u magistralne ceste obavlja Vlada Republike Hrvatske
na prijedlog Ministarstva prometa i veza.

Razvrstavanje cesta u regionalne i lokalne ceste obavlja Ministarstvo
prometa i veza. .

Članak 6.

Pravac javne ceste kroz grad ili drugo naseljeno mjesto određuje izvršni
organ skupštine općine odnosno Skupštine Grada Zagreba uz suglasnost Ministarstva
prometa i veza.

Članak 7.

Nerazvrstana cesta je površina koja se koristi za promet po bilo kojoj
osnovi i koja je pristupačna većem broju raznih korisnika.

Korištenje, odrzavanje, zaštitu, rekonstrukciju i izgradnju nerazvrstanih
cesta, kao i poslove nadzora na tim cestama, uređuje odlukom skupština
općine odnosno Skupština Grada Zagreba u skladu s ovim i drugim zakonima.

Članak 8.

Stranoj i domaćoj pravnoj ili fizičkoj osobi miože se izdati odobrenje
za izgradnju, vodenje i iskorištavanje cesta i cestovnih objekata, te dozvola
za korištenje (konicesija) cesta i cestovnih objekata na način i pod uvjetima
utvrđenim posebnim zakonom.

Strane i domaće osobe su dužne nadoknaditi štetu korisniku cesta odnosno
cestovnog objekte iz stavka 1. ovoga članka ukoliko je šteta prouzrokovana
stanjem tih cesta odnosno objekata.

II. JAVNO PODUZEĆE

Članak 9.

Radi obavljanja djelatnosti iz članka 2. ovoga zakona, te upravljanja
javnim cestama u Republici osiguranja tehničko-tehnološkog jedinstva sistema
javnih cesta i osiguranja uvjeta za siguran i nesmetan promet, Sabor Republike
Hrvatske osniva ovim zakonom javno poduzeće.

Javno poduzeće iz stavka 1. ovoga članka osniva se pod tvrtkom: "Hrvatske
ceste" - poduzeće za odrzavanje, zaštitu, rekonstrukciju i izgradnju
cesta u Hrvatskoj (u daljem tekstu: Poduzeće "Hrvatske ceste").

Sjedište javnog poduzeća iz stavka 1. ovoga članka je u Zagrebu.

Javno poduzeće iz stavka 1. ovoga članka u vlasništvu je Republike Hrvatske.

Članak 10.

Nad Poduzećem "Hrvatske ceste" ne može se voditi stečajni
postupak.

Članak 11.

Poduzeće "Hrvatske ceste" može u djelatnostima vezanim uz
cestovnu infrastrukturu, te radi poboljšanja racionalnosti svojeg poslovanja
osnivati druga poduzeća.

Poduzeće "Hrvatske ceste" organizira prateće djelatnosti (ugostiteljstvo,
trgovina, servisi i drugo) na cestovnom zemljištu ili obavljanje tih djelatnosti
povjerava drugima.

Odnos izmedu Poduzeća "Hrvatske ceste" i subjekata kojima
se povjerava obavljanje djelatnosti iz stavka 2. ovoga članka uređuje se
ugovorom.

Članak 12.

Radi specifičnosti cestovne infrastrukture u Gradu Zagrebu, Poduzeće
"Hrvatske ceste" će odrzavanje, zaštitu, rekonstrukciju i izgradnju
regionalnih i lokalnih cesta u Gradu Zagrebu povjeriti, kao i ovlaštenja
i obaveze iz ovoga zakona prenijet,. fondu ili drugoj organizaciji osnovanoj
za te poslove.

Poduzeće "Hrvatske ceste", može radi specifičnosti cestovne
infrastrukture u velikim gradovima odrzavanje zaštitu, rekonstrukciju i
izgradnju regionalnih i lokalnih cesta na području ostalih centara (gradova)
povjeriti, kao i ovlaštenja i obaveze iz ovoga zakona prenijeti javnom
ili drugom poduzeću osposobljenom i osnovanom za te radove ili organizaciji
koja je osnovana za obavljanje ovih ili drugih poslova iz oblasti prometa
i veza.

Financijska sredstva za radove na javnim cestama iz stavka 1. i 2. ovoga
članka Poduzeće "Hrvatske ceste" će utvrditi na temelju kriterija.

Međusobni odnosi izmedu Poduzeća "Hrvatske ceste" i poduzeća
ili organizacija iz stavka 1. i 2. ovoga članka reguliraju se ugovorom.

Ako se ne sklopi ugovor iz stavka 4. ovoga članka u roku tri mjeseca,
odnosi izmedu Poduzeća "Hrvatske ceste" i subjekata iz stavka
4. ovoga članka reguliraju se privremenom odlukom koju donosi ministar
prometa i veza.

Članak 13.

Organ upravljanja u Poduzeću "Hrvatske ceste" je Upravni odbor
koji se sastoji od devet članova.

Vlada Republike Hrvatske imenuje šest članova Upravnog odbpra iz redova
stručnih i znanstvenih osoba iz ove oblasti, a radnici Poduzeća "Hrvatske
ceste" na prijedlog Sindikata, biraju tri člana Upravnog odbora na
način utvrđen u Statutu Poduzeća "Hrvatske ceste".

Članovi Upravnog odbora imenuju se odnosno biraju na vrijeme od četiri
godine.

Članovi Upravnog odbora koje imenuje Vlada Republike Hrvatske, za rad
u Upravnom odboru, imaju pravo na naknadu u visini koja se utvrđuje u Statutu
Poduzeća "Hrvatske ceste".

Direktora Poduzeća "Hrvatske ceste" imenuje i razrješava Vlada
Republike Hrvatske na prijedlog ministra za promet i veze.

Članak 14.

Upravni odbor Poduzeća "Hrvatske ceste" osobito:

a) predlaže Saboru Republike Hrvatske na donošenje 1. dugoročni i srednjoročni
plan razvoja javnih cesta;

2. statusne promjene Poduzeća "Hrvatske ceste";

b) donosi uz suglasnost Sabora Republike Hrvatske:

1. odluku o raspolaganju kapitalom Poduzeća "Hrvatske ceste";

2. odluku kojom se uređuju mjerila za raspoređivanje dobiti;

c) donosi :

1. Statut uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske;

2. srednjoročni plan i godišnji program odrzavanja javnih cesta i godišnji
program izgradnje javnih cesta uz suglasnost Ministarstva prometa i veza;

3. odluku o povjeravanju radova iz članka 12. ovoga zakona uz suglasnost
Ministarstva prometa i veza;

4. odluku o osnivanju drugih poduzeća;

5. odluku o ulaganjima u druga poduzeća;

6. kriterije za raspodjelu sredstava namijenjenih za odrzavanje javnih
cesta na područjima odnosno javnim cestama;

7. odluku o imenovanju i razrješenju radnika s posebnim ovlaštenjima
i odgovornostima u skladu sa Statutom;

8. akt o unutrašnjoj organizaciji uz suglasnost ministra za promet i
veze;

9. akt o raspodjeli sredstava za osobne dohotke uz suglasnost ministra
za promet i veze;

10. akt o disciplinskoj i materijalnoj odgovornosti radnika.

Srednjoročni plan i godišnji program izgradnje javnih cesta. u dijelu
koji se odnosi na plansko rješavanje veza kopna s otocima, donosi se nakon
pribavljenog mišljenja Ministarstva pomorstva.

Upravni odbor redovito, a najmanje jedanput godišnje ižvještava o svom
radu Sabor Republike Hrvatske.

Članak 15.

Upravni odbor bira i razrješava svog predsjednika. Ustroj i način rada
Upravnog odbora utvrđuje se Poslovnikom.

Članak 16.

Upravni odbor pravovaljano donosi odluku ako je na sjednici prisutno
više od polovice članova.

Odluke se donose većinom glasova ukupnog broja članova.

Članak 17.

Direktor Poduzeća "Hrvatske ceste" odgovoran je za provođenje
utvrđene poslovne politike i odluka Upravnog odbora Poduzeća "Hrvatske
ceste" u okviru zakonom i Statutom utvrđenih ovlaštenja.

Čtanak 18.

Poduzeće "Hrvatske ceste" je ovlašteno i dužno donositi akte,
osim akata za čije donošenje je ovim zakonom ovlašten ministar za promet
i veze ili Upravni odbor, te poduzimati mjere radi zaštite javne ceste
i osiguranja prometa na njoj.

Poduzeće"Hrvatske ceste" je ovlašteno u opravdanim slučajevima
zatvoriti javnu cestu za promet s tim da za zatvaranje magistralne ceste
zatraži prethodnu suglasnost Ministarstva prometa i veza, osim ako je zatvaranje
magistralne ceste, radi njezine izgradnje ili rekonstrukcije predviđeno
projektnom dokumentacijom.

Članak 19.

Poduzeće "Hrvatske ceste" dužno je nadoknaditi štetu korisniku
javne ceste, ukoliko je šteta prouzrokovana stanjem javne ceste.

Članak 20.

U organiziranju poslova Poduzeća "Hrvatske ceste" moraju se
odvojiti poslovi vezani za odrzavanje i zaštitu od poslova vezanih za izgradnju
i rekonstrukciju javnih cesta.

Članak 21.

Radi zaštite vitalnih interesa društvene zajednice, poduzeća ili građana
određenog područja, te odvijanja sigurnog i nesmetanog prometa na javnim
cestama u slučaju štrajka u Poduzeću "Hrvatske ceste", na prijedlog
Upravnog odbora, ministar za promet i veze, rješenjem će utvrditi poslove
i zadatke koji se moraju obnašati kako bi se osigurao siguran i nesmetan
promet na javnim cestama.

Radnici koji obnašaju poslove i zadatke nužne za izvršenje rješenja
iz stavka 1. ovoga članka, dužni su za vrijeme štrajka obnašati utvrđene
poslove i zadatke.

Direktor Poduzeća "Hrvatske ceste" duzan je u skladu s rješenjem
iz stavka 1. ovoga članka nalogom odrediti radnike koji će raditi na obnašanju
poslova i zadataka nužnih za izvršenje rješenja iz stavka 1. ovoga članka.

Radniku iz stavka 3. ovoga članka, koji ne obnaša nalog direktora, prestaje
radni odnos.

III. POSEBNE ODREDBE O ODRŽAVANJU, ZAŠTITI, REKONSTRUKCIJI I
IZGRADNJI JAVNIH CESTA

Članak 22.

Radovi na odrzavanju javnih cesta, u smislu ovoga zakona, su radovi
tekućeg odrzavanja i radovi pojačanog odrzavanja javnih cesta.

Radovi pojačanog odrzavanja javnih cesta izvode se na osnovi tehničke
dokumentacije.

Potanje propise o tekućem i pojačanom odrzavanju javnih cesta donosi
ministar za promet i veze i ovlašćuje se da u njima može propisati prekršaje,
te odrediti novčane kazne za te prekršaje.

Članak 23. .

Dionica javne ceste u naselju odrzava se kao sastavni dio javne ceste
osim:

- odrzavanja sistema za odvodnju,

- čišćenja javne ceste,

- javne rasvjete,

- zelenih površina,

- pothodnika i nadhodnika u funkciji pješačkog prometa,

- biciklističkih i pješačkih staza,

- tramvajske odnosno željezničke pruge što se odrzava u skladu s posebnim
zakonom.

Iznimno od alineje 1. stavka 1. ovoga članka, slivnici koji nisu vezadi
na mjesnu kanalizacionu mrežu, te zamjena i popravak slivničkih rešetki
i poklopaca revizionih okana na kolniku javne ceste odrzavaju se kao sastavni
dio te javne ceste.

Članak 24.

U postupku utvrđivanja uvjeta uređenja prostora za izgradnju i rekonstrukciju
javne ceste sudjeluje Ministarstvo prometa i veza.

Za učešće u postupku utvrđivanja uvjeta uređenja prostora za izgradnju
i rekonstrukciju regionalne ili lokalne ceste Ministarstvo prometa i veza,
može ovlastiti nadležni općinski organ uprave.

Članak 25.

Ako se s izgradnjom javne ceste predviđa i izgradnja komunalnih, vodoprivrednih
ili drugih objekata, tehnička dokumentacija mora obuhvatiti i te objekte
i radove koji će se izvesti na površini odnosno ispod ili iznad površine
ceste.

Troškove izrade tehničke dokumentacije i izgradnje objekata iz stavka
1. ovoga članka snosi investitor komunalnih, vodoprivrednih ili drugih
objekata.

Članak 26.

U sastav komisije za tehnički pregled izgradene javne ceste ulaze i
predstavnici Ministarstva prometa i veza odnosno predstavnici organa uprave
iz stavka 2. članka 24. ovoga zakona, predstavnici organa unutarnjih poslova
i predstavnici Poduzeća "Hrvatske ceste".

Članak 27.

Poduzeće "Hrvatske ceste" odrzava objekt željezničkocestovnog
prijelaza izvan nivoa ako je javna cesta iznad željezničke pruge, a ako
je javna cesta ispod željezničke pruge Poduzeće "Hrvatske ceste"
odrzava kolnik i cestovnu instalaciju.

IV. UVJETI PROMETA I MJERE ZA ZAŠTITU JAVNIH CESTA

Članak 28.

Prijevoz vozilima koja prazna ili zajedno s teretom prelaze dozvoljenu
masu, osovinski pritisak ili dimenzije odnosno granice dozvoljenog opterećenja
na javnim cestama, smatra se izvanrednim prijevozom.

Vožnja vozilima iz stavka 1. ovoga članka može se obaviti samo uz dozvolu
za izvanredni prijevoz, ako stanje ceste i prometa na njoj to dozvoljava.

Način i uvjeti za izvanredni prijevoz utvrđuju se u dozvoli za izvanredni
prijevoz.

Dozvolu za izvanredni prijevoz u unutarnjem prometu izdaje Poduzeće
"Hrvatske ceste".

Uvjete i kriterije za izdavanje dozvole za izvanredni prijevoz utvrđuje
Poduzeće "Hrvatske ceste".

Prije izdavanja dozvole iz stavka 4. ovoga članka Poduzeće "Hrvatske
ceste" dužno je zatražiti mišljenje policijske uprave područja na
kojem započinje izvanredni prijevoz.

Članak 29.

Troškove izdavanja dozvole za izvanredni prijevoz i troškove poduzimanja
posebnih mjera osiguranja za izvanredni prijevoz (podupiranje mostova,
pojačanje, objekata, pratnja i dr.) snosi podnosilac zahtjeva.

Osim troškova iz stavka 1. ovoga članka, podnosilac zahtjeva za izvanredni
prijevoz plaća naknadu za izvanredni prijevoz.

Visinu i način plaćanja troškova izdavanja dozvole iz stavka 1. ovoga
članka odreduje Poduzeće "Hrvatske ceste".

Članak 30.

Kontrolu osovinskog pritiska, ukupne dozvoljene mase i dimenzije vozila
na javnim cestama obavlja Poduzeće "Hrvatske ceste", a po potrebi
i uz prisustvo predstavnika organa unutrašnjih poslova.

Ako se prilikom kontrole iz stavka l. ovoga članka ustanovi da se obavlja
izvanredni prijevoz bez dozvole za izvanredni prijevoz, prijevoznik je
dužan platiti naknadu za predeni put bez dozvole za izvanredni prijevoz,
a kada ispuni uvjete za dobivanje dozvole za izvanredni prijevoz, dužan
je platiti troškove i naknadu iz članka 29. ovoga zakona za nastavak izvanrednog
prijevoza.

Ako se kontrolom iz stavka 1. ovoga članka utvrdi, da masa vozila, njegovo
osovinsko opterećenje ili dimenzije prelaze dozvoljene veličine, a prijevoz
se obavlja bez dozvole za izvanredni prijevoz, vozilo se isključuje iz
prometa, a prijevoznik je, radi izvršenog preopterećenja ceste, za prijeđeni
put dužan platiti desetorostruki iznos utvrđene naknade za izvanredni prijevoz
na javnim cestama.

Prijevoznik može nastaviti prijevoz nakon što Poduzeću "Hrvatske
ceste" plati naknadu iz stavka 3. ovoga članka, te kad dobije dozvolu
za izvanredni prijevoz ili uskladi ukupnu masu vozila i njegovo osovinsko
opterećenje sa propisanim normativima.

Članak 31.

Pravne ili fizičke osobe, zbog čije djelatnosti dolazi do prekomjerne
upotrebe javne ceste, dužne su Poduzeću " Hrvatske ceste" platiti
naknadu za prekomjernu upotrebu javne ceste.

Prekomjernu upotrebu javne ceste čini učestalost prometa i opterećenja
javne ceste.

Kriterije za utvrdivanje prekomjerne upotrebe javne ceste utvrđuje Poduzeće
"Hrvatske ceste".

Članak 32.

Pod priključkom i prilazom na javnu cestu, u smislu ovoga zakona, smatra
se spoj javne ceste i svih površina s kojih se vozila neposredno uključuju
u promet na javnu cestu.

Križanje javnih cesta međusobno ne smatra se, u smislu ovoga zakona,
priključkom i prilazom na javnu cestu.

Priključak i prilaz na javnu cestu ne može se izvesti bez uvjeta odnosno
odobrenja Poduzeća "Hrvatske ceste".

Vlasnici odnosno korisnici ili posjednici zemljišta koje graniči s javnom
cestom dužni su pokraj tog zemljišta čistiti i održavati prilaze na javnu
cestu i propuste uz tu cestu na način propisan ovim zakonom.

Potanje propise o minimalnim uvjetima za projektiranje i izgradnju priključaka
i prilaza iz stavka 1. ovoga članka donosi Poduzeće "Hrvatske ceste"
uz suglasnost ministra za promet i veze.

Članak 33.

Potanje propise za utvrđivanje lokacije te minimalnih uvjeta za projektiranje
i uređenje autobusnih stajališta donosi Poduzeće "Hrvatske ceste"
uz suglasnost ministra za promet i veze.

Članak 34.

Osim propisanih prometnih znakova na cesti je dozvoljeno postavljanje
znakova informacija kojima se upućuje na spomenike kulture, povijesne i
prirodne znamenitosti, te na prostore i objekte koji su u neposrednoj vezi
s prometom, i turizmom.

Znakovi informacija iz stavka 1. ovoga članka postavljaju se na osnovu
odobrenja poduzeća "Hrvatske ceste".

Radove na postavljanju znakova iz stavka 1. ovoga članka obavlja poduzeće
"Hrvatske ceste", a troškove postavljanja i održavanja tih znakova
snosi naručilac radova.

Potanje propise o znakovima iz stavka 1. ovoga članka donosi ministar
za promet i veze.

Članak 35.

Poduzeće "Hrvatske ceste" učestvuje u postupku utvrđivanja
uvjeta uređenja prostora za izgradnju i rekonstrukciju objekata i instalacija
na javnoj cesti i unutar zaštitnog pojasa javne ceste.

Uvjetima uređenja prostora iz stavka 1. ovoga članka za objekte odnosno
instalacije koji se nalaze na javnoj cesti odnosno unutar zemljišnog pojasa
javne ceste utvrđuju se i način, dinamika, te rokovi izvedbe tih radova.

Članak 36.

U blizini križanja dviju cesta u razini ili križanja cesta sa željezničkom
prugom u razini ili na unutarnjim stranama cestovnog zavoja ne smije se
saditi drveće, grmlje ili visoke poljske kulture, postavljati naprave,
ograde ili druge predmete koji onemogućavaju preglednost na cesti odnosno
željezničkoj pruzi (trokut preglednosti).

Vlasnici odnosno korisnici ili posjednici zemljišta dužni su na zahtjev
Poduzeća "Hrvatske ceste" ukloniti drveće, grmlje, visoke poljske
kulture, naprave, ograde i druge predmete iz trokuta preglednosti.

Ako vlasnik odnosno korisnik ili posjednik zemljišta iz stavka 2. ovoga
članka ne postupi po zahtjevu, Poduzeće "Hrvatske ceste" izvršit
će radove za osiguranje preglednosti na javnoj cesti na teret vlasnika
odnosno korisnika ili posjednika zemljišta.

Članak 37.

Širina zaštitnog pojasa u kojem se ne smiju graditi i podizati željezare,
tvornice cementa ili vapna kao i drugi industrijski objekti koji zagađuju
okolinu (nečista industrija), otvoreni rudnici, kamenolomi i šljunčare
te graditi umjetna jezera i ribnjaci, iznosi za autocestu najmanje 100
m, za magistralnu cestu najmanje 60 m, za regionalnu cestu najmanje 40
m, a za lokalnu cestu najmanje 30 m.

Širina zaštitnog pojasa u kojem se ne smije graditi, podizati ili postavljati
poslovne, pomoćne, stambene i slične zgrade, industrijski objekti koji
ne zagađuju zrak i okolinu (čista industrija) i slični objekti iznosi za
autocestu najmanje 45 m.

Širina zaštitnog pojasa za objekte iz stavka 2. ovoga članka, i dalekovoda
iznosi za magistralnu cestu najmanje 20 m, a za regionalnu i lokalnu cestu
najmanje 10 m.

Širina zaštitnog pojasa za autocestu u kojem se ne smiju graditi, podizati
ili postavljati nikakvi objekti, postrojenja i uređaji, dalekovodi, podzemni
kablovi, cjevovodi niti drugi objekti, postrojenja i uređaji iznosi 20
m.

Širina zaštitnog pojasa izvan naseljenih mjesta za javne ceste odredena
u stavku 1. i 2. ovoga članka ne može biti manja od polovice visine objekta
iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

Širina zaštitnog pojasa računa se od zemljišnog pojasa s obje strane
ceste.

Odredbe o širini zaštitnog pojasa iz ovoga članka provodi organ uprave
nadležan za poslove prostornog planiranja.

Članak 38.

U naseljenim mjestima i brdovitim predjelima može se dozvoliti građenje
objekata i postrojenja iz stavka 1. članka 37. ovoga zakona i u zaštitnom
pojasu javne ceste, osim autoceste, ali ne bliže od 20 m od vanjskog ruba
zemljišnog pojasa.

U naseljenim mjestima i brdovitim predjelima može se dozvoliti građenje
objekata i postrojenja iz stavka 1. članka 37. ovoga zakona i u zaštitnom
pojasu javne ceste, osim autoceste, ali ne bliže od 10 m od magistratne
ceste, a 5 m od regionalne i lokalne ceste, računajući od vanjskog ruba
zemljišnog pojasa.

U već izgrađenom naseljenom mjestu može se dozvoliti građenje objekata
i podizanje postrojenja iz stavka 2. članka 37. ovoga zakona i u zaštitnom
pojasu autoceste, ali ne bliže od 20 m od vanjskog ruba zemljišnog pojasa.

U već izgradenom naseljenom mjestu može se dozvoliti građenje objekata
iz stavka 3. članka 37. ovoga zakona na regulacijskoj liniji (građevinskom
pravcu) javne ceste osim autoceste.

Opravdanost građenja objekata prema stavku 1. do 4. ovoga članka ocjenjuje
organ koji utvrđuje uvjete uređenja prostora za te objekte.

Članak 39.

Radi zaštite javnih cesta i osiguranja sigurnog i nesmetanog prometa
na njima, zabranjeno je poduzimati bilo kakve radnje ili aktivnosti na
javnim cestama i njihovom zemljišnom pojasu bez suglasnosti Poduzeća "Hrvatske
ceste", ili u zaštitnom pojasu ako bi te radnje ili aktivinosti mogle
oštetiti javne ceste, kao i ugrožavati ili ometati promet na njima.

Ukoliko se na javnoj cesti izvode ili izvedu radovi ili radnje koji
mogu oštetiti javnu cestu ili ugroziti sigurnost prometa na njoj, Poduzeće
"Hrvatske ceste" je dužno odmah poduzeti sve mjere za otklanjanje
opasnosti za oštećenje ceste i sigurnosti prometa na njoj.

Troškove poduzimanja mjera iz stavka 2. ovoga članka snosi subjekt koji
je radove započeo, izveo odnosno naručio.

Članak 40.

Poduzeće "Hrvatske ceste" vodi evidenciju javnih cesta; zemljišnog
pojasa, prometne signalizacije i opreme na njima.

Članak 41.

Poduzeće "Hrvatske ceste" je dužno osigurati uklanjanje oštećenih
i napuštenih vozila i drugih stvari s javne ceste na sigurno mjesto, obavještavanje
javnosti o stanju i prohodnosti javnih cesta, izvanrednim događajima na
njima i o meteorološkim uvjetima značajnim za odvijanje prometa na njima.

Način i obim obavljanja aktivnosti iz stavka 1. ovoga članka uređuje
se ugovorom izmedu Poduzeća "Hrvatske ceste", Hrvatskog auto-kluba
i Republičkog hidrometeorološkog zavoda.

Članak 42.

Poduzeće "Hrvatske ceste" odnosno poduzeće ili organizacija
iz članka 12. ovoga zakona obavlja javna ovlaštenja kada izdaje:

- dozvolu za izvanredni prijevoz iz članka 28. ovoga zakona,

- odobrenje za izgradnju priključaka odnosno prilaza na javnu cestu
iz članka 32. ovoga zakona,

- odobrenje za postavljanje znakova informacije iz članka 34. ovoga
zakona,

- posebne uvjete za izgradnju objekata i instalacija iz članka 35. ovoga
zakona,

- suglasnost za radnje i aktivnosti na javnoj cesti i njenom zaštitnom
pojasu iz članka 39. ovoga zakona.

Protiv upravnih akata iz stavka 1. ovoga članka može se podnijeti žalba
Ministarstvu prometa i veza.

V. DRUŠTVENO-EKONOMSKI ODNOSI

Članak 43.

Financijska sredstva za održavanje, zaštitu, rekonstrukciju i izgradnju
javnih cesta osiguravaju se:

1. godišnjim naknadama za upotrebu cesta što se plačaju za cestovna
motorna i priključna vozila,

2. naknadama za ceste što se plaćaju na cestovna motorna vozila s pogonom
na plin (butan, propan i sl.),

3. naknadama za ceste uz maloprodajnu cijenu benzina i plinskog ulja,

4. posebnim naknadama za upotrebu javnih cesta i određenih objekata
na cestama (most, vijadukt, tunel i sl.),

5. naknadama za ceste na inozemna cestovna motorna i priključna vozila,

6. naknadama za ceste što se plaćaju za izvanrednu upotrebu javnih cesta
(izvanredni prijevoz),

7. naknadama za ceste što se plaćaju za prekomjernu upotrebu javnih
cesta zbog opterećenja i učestalosti vozila,

8. naknadama za korištenje cestovnog zemljišta,

9. naknadama za korištenje objekata na temelju dobivene koncesije,

10. samodoprinosima,

11. sredstvima domaćih i stranih ulagača,

12. sredstvima ostvarenim od pratećih djelatnosti,

13. kreditnim sredstvima iz domaćih i inozemnih izvora,

14. drugim sredstvima osiguranim po posebnim propisima.

Članak 44.

Financijska sredstva za održavanje, zaštitu, rekonstrukciju i izgradnju
nerazvrstanih cesta, koja su prihod općine odnosno Grada Zagreba osiguravaju
se iz:

1. godišnje naknade za upotrebu cesta što se plaća na traktore i njihova
priključna vozila,

2. 40% sredstava ostvarenih u općinama odnosno Gradu Zagrebu od naknade
iz točke 1. i 2. članka 43. ovoga zakona,

3. drugih sredstava osiguranih po posebnim propisima.

Članak 45.

Visinu naknade iz točke 1. i 3. članka 43. ovoga zakona utvrđuje Vlada
Republike Hrvatske.

Visinu naknada iz točaka 2. 4. 6. 7. i 8. članka 43. ovoga zakona utvrđuje
Poduzeće "Hrvatske ceste".

Visina naknade iz točke 5. članka 43. ovoga zakona utvrđuje se posebnim
propisom.

Visina naknade iz točke 9. i sredstva iz točke 12. članka 43. ovoga
zakona utvrđuju se ugovorom.

Visinu naknade iz točke 4. i 6. članka 43. ovoga zakona na objektima
izgrađenim sredstvima domaćih i stranih ulagača utvrđuje ulagač u skladu
s odobrenjem, a na objektima datim na korištenje (koncesija) u skladu s
ugovorom o koncesiji.

Članak 46.

Visinu naknade iz točke 1. Elanka 44. ovoga zakona utvrđuje odlukom
skupština općine odnosno Skupština Grada Zagreba.

Poduzeće "Hrvatske ceste" usmjerava sredstva iz točke 2. članka
44. ovoga zakona općinama odnosno Gradu Zagrebu, koji ostvaruje pravo na
ova sredstva, na osnovi programa kojeg potvrđuje Poduzeće -Hrvatske ceste".

Nadzor nad utroškom sredstava iz stavka 2. ovoga članka obavlja Poduzeće
"Hrvatske ceste".

Članak 47.

Sredstva ostvarena iz izvora navedenih u članku 43. ovoga zakona, osim
sredstava iz točke 4. i 6. ostvarenih na objektima datim na korištenje
(koncesija) i izgrađenim sredstvima domaćih i stranih ulagača i sredstava
iz točke 1. članka 44. ovoga zakona prihod su Poduzeća "Hrvatske ceste".

Naknadu iz točke 3. članka 43. ovoga zakona obračunavaju i naplaćuju
pravne i fizičke osobe koje se bave prometom motornog benzina i plinskog
ulja u Republici Hrvatskoj.

Subjekti iz stavka 2. ovoga članka, sredstva prikupljena naplatom naknade
iz točke 3. članka 43. ovoga zakona obračunavaju i uplaćuju na žiro-račun
Poduzeća "Hrvatske ceste" u rokovima i na način propisan za obračun
i plaćanje osnovnog poreza na promet.

Subjekti iz stavka 2. ovoga članka dužni su voditi evidenciju o prodanim
količinama motornog benzina i plinskog ulja na koji se obračunava naknada
za ceste i o tome dostavljati mjesečno i tromjesečno pismeno izvješće Poduzeću
"Hrvatske ceste" do 20. u tekućem mjesecu za protekli mjesec
i tromjesečje.

Sredstva ostvarena od naknada iz točke 4. i 6. članka 43. ovoga zakona
na objektima datim na korištenje (koncesija) i izgrađenim sredstvima domaćih
i stranih ulagača prihod su korisnika koncesija odnosno ulagača.

Članak 48.

Ukupno ostvarena sredstva iz članka 47. ovoga zakona na dio za održavanje
i zaštitu i na dio za rekonstrukciju i izgradnju javnih cesta, u skladu
sa srednjoročnim planovima i godišnjim programima, raspoređuje Poduzeće
"Hrvatske ceste" uz suglasnost ministra za prometa i veze.

Članak 49.

Dio ukupnih sredstava namijenjenih za održavanje javnih cesta, Poduzeće
"Hrvatske ceste" izdvaja za financiranje održavanje malih luka
i lučica.

Visinu sredstava iz stavka 1. ovoga članka, u skladu s procijenjenim
prihodom od naknade iz točke 3. članka 43. ovoga zakona od prodanih količina
benzina i plinskog ulja za motorne čamce i jahte, utvrđuje Poduzeće "Hrvatske
ceste" uz suglasnost ministra za promet i veze i ministra za pomorstvo.

Korisnike i način raspodjele, te nadzor nad utroškom sredstava iz stavka
2. ovoga članka utvrđuje ministar pomorstva.

Ovlašćuje se ministar pomorstva da u propisu iz stavka 3. ovoga članka
može propisati prekršaje, te odrediti novčane kazne za te prekršaje.

Članak 50.

Dio ukupnih sredstava namijenjenih za izgradnju javnih cesta, Poduzeće
"Hrvatske ceste" izdvaja za financiranje izgradnje željezničko-cestovnih
prijelaza izvan nivoa (denivelactje) i za plansko rješavanje veza kopna
s otocima izgradnjom javnih cesta, trajektnih pristaništa i učešća u izgradnji
trajekata.

Članak 51.

Dio ukupno ostvarenih sredstava iz članka 47. ovoga zakona, a najviše
0,5%, Poduzeće "Hrvatske ceste" koristi za unapređenje istraživačkih
i razvojnih programa u djelatnosti javnih cesta uz suglasnost Ministarstva
prometa i veza.

Članak 52.

Dio ukupno ostvarenih sredstava iz članka 47. stavka 1. ovoga zakona,
Poduzeće "Hrvatske ceste" izdvaja za financiranje hitne medicinske
pomoći na javnim cestama i osiguranje davanja pomoći vozačima na javnim
cestama.

Opseg sufinanciranja aktivnosti iz stavka 1. ovoga članka uređuje se
ugovorom između Poduzeća "Hrvatske ceste" i davaoca usluga hitne
medicinske pomoći odnosno davaoca usluga davanja pomoći vozačima.

Članak 53.

Posebna naknada iz točke 4. članka 43. ovoga zakona može se uvesti:

1. za upotrebu javne ceste ili dijela javne ceste, ako na istom pravcu
postoji paralelna javna cesta sa suvremenim kolnikom,

2. za upotrebu mosta, vijadukta ili tunela izgrađenog radi skraćivanja
trase postojeće javne ceste ako je moguć javni promet na postojećoj dužoj
trasi te javne ceste,

3. za upotrebu mosta izgradenog radi povezivanja s kopnom ili medusobnom
povezivanju dvaju otoka ili povezivanju dviju javnih cesta preko rijeke,
kanjona ili morske površine.

Odlukom o uvođenju posebne naknade iz točke 4. članka 43. ovoga zakona
donosi Poduzeće "Hrvatske ceste".

Odredba stavka 1. ovoga članka odgovarajuće se primjenjuje i na ceste
i cestovne objekte za koje je izdana dozvola za korištenje (koncesija)
i koji su izgrađeni sredstvima domaćih i stranih ulagača.

Posebnu naknadu iz stavka 1. i 3. ovoga članka dužne su plaćati pravne
i fizičke osobe.

Ako pravna ili fizička osoba odbije platiti posebnu naknadu iz stavka
1. ovoga članka za prijeđeni put dužna je platiti Poduzeću "Hrvatske
ceste" dvostruki iznos utvrđene posebne naknade.

Članak 54.

Naknada iz točke 1. članka 43. ovoga zakona ne plaća se na:

1. vozila oružanih snaga,

2. vozila organa unutarnjih poslova, 3. vozila Službe "Pomoć-informacije",

4. motorna vozila inozemnih diplomatskih i konzularnih predstavništava,
ako je oslobađanje od ove naknade predviđeno međunarodnim sporazumom ili
ako postoji reciprocitet,

5. vozila vatrogasnih jedinica i društava,

6. putnički automobll invalidnih osoba s 80 ili više postotaka tjelesnog
oštećenja odaosno osoba kod kojih postoji tjelesno oštećenje koje ima za
posljedicu nesposobnost nogu 60% ili više postotaka.

Poduzeće koje obavlja međunarodni prijevoz osoba ili stvari ili vrše
radove u inozemstvu, ima pravo na povrat odgovarajućeg dijela sredstava
naknade za ceste iz točke 1. članka 43. ovoga zakona za svoje vozilo, koje
koristi za saobraćaj u inozemstvu duže od tri mjeseca u toku godine dana,
prilikom sljedeće registracije vozila.

Uputstvo za jedinstveni način obračuna za povrat sredstva iz stavka
2. ovoga članka donosi ministar za promet i veze.

Članak 55.

Naknadu za ceste iz točke 3 članka 43. ovoga zakona ne plaćaju poduzeća
i druge pravne osobe koje upotrebljavaju benzin i plinsko ulje za pogon
tračničnih vozila, plovnih objekata i zrakoplova i to na količine benzina
ili plinskog ulja što ga kupuju na veliko od proizvodača ili sa skladišta
trgovinskih poduzeća na veliko.

Subjekti iz stavka 1. ovoga članka dužni su voditi evidenciju o nabavi
i potrošnji benzina i plinskog ulja za koje nije obračunata naknada za
ceste.

Članak 56.

Posebna naknada iz točke 4. i naknada iz točke 8. članka 43. ovoga zakona
ne plaća se na vozila oružanih snaga, organa unutarnjih poslova, hitne
medicinske pomoći, vozila na humanitarnom zadatku. te vatrogasnih jedinica
i društava i vozila Službe "Pomoć-informacije".

VI. NADZOR I INSPEKCIJA JAVNIH CESTA

Članak 57.

Nadzor nad zakonitošću rada Poduzeća "Hrvatske ceste" obavlja
Ministarstvo prometa i veza.

Članak s8.

Inspekcijski nadzor nad izvršavanjem ovog zakona i drugih propisa iz
djelatnosti cestovne infrastrukture obavlja Ministarstvo prometa i veza
(u daljem tekstu: republička inspekcija cestovnog prometa i cesta) i inspekcija
cesta grada Zagreba.

Članak 59.

Repubtička inspekcija cestovnog prometa i cesta obavlja inspekcijske
poslove koji se odnosi na javne ceste i na ceste i cestovne objekte date
na korištenje (koncesija) odnosno na izgradnju, vođenje i iskorištavanje,
te na Poduzeće "Hrvatske ceste".

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, inspekcija cesta grada Zagreba obavlja
inspekcijske poslove koji se odnose na regionalne i lokalne ceste u gradu
Zagrebu, na subjekt iz stavka 1. čtanka 12. ovoga zakona i na regionalne
i lokalne ceste i cestovne objekte na njima date na korištenje (koncesija)
odnosno na izgradnju, vođenje i iskorištavanje na području grada Zagreba.

Osim poslova iz stavka 1. ovoga članka, republička inspekcija cestovnog
prometa i cesta obavlja i nadzor nad radom inspekcije cesta grada Zagreba.

Članak 60.

U obavljanju inspekcijskih poslova javnih cesta, republički inspektor
cestovnog prometa i cesta odnosno inspektor cesta grada Zagreba je ovlašten
i dužan:

a) pregledati :

1. stanje javnih cesta,

2. radove na održavanju javnih cesta,

3. radove koji se obavljaju u zaštitnom pojasu javnih cesta,

4. radove i tehničku dokumentaciju u vezi s odžavanjem javnih cesta,

5. obavljanje upravnih i stručno-tehničkih poslova na javnim cestama,

6. obavljanje poslova zaštite i čuvanje javnih cesta. 7. planove, programe,
ugovore i ostalu dokumentaciju koja se odnosi na održavanje i zaštitu javnih
cesta,

b) narediti:

1. privremenu obustavu radova koji se izvode na javnim cestama ili njihovom
zaštitnom pojasu suprotno odredbama ovoga zakona, tehničkim propisima,
standardima i normativima,

2. otklanjanje nedostataka na javnim cestama koji ugrožavaju sigurnost
prometa na njima,

3. privremenu zabranu odvijanja prometa na javnim cestama ili njihovom
dijelu ako utvrdi da se na njima ne može sigurno odvijati promet,

4. obustavu prometa cestovnim motornim vozilima, koja zbog svojih tehničkih
svojstava ili načina na koji obavljaju prijevoz mogu nanijeti štetu javnoj
cesti ili njenom dijelu kada je njihov promet na cesti u suprotnosti s
važećim propisima,

c) privremeno isključiti cestovno motorno vozilo iz prometa na javnoj
cesti, kada utvrdi da ukupna masa vozila, ili njegovo osovinsko opterećenje
prelazi veličine iz članka 28. ovoga zakona u pogledu ukupne mase i osovinskog
opterećenja.

Opseg ovlaštenja iz stavka 1. ovoga članka u odnosu na obavljanje inspekcijskih
poslova na cestama i cestovnim objektima iz članka 8. ovoga zakona, utvrđuje
se ugovorom o korištenju (koncesija) odnosno ugovorom o izgradnji, vođenju
i iskorištavanju.

Republički inspektor cestovnog prometa i cesta odnosno inspektor cesta
grada Zagreba je ovlašten poduzimati i druge mjere u skladu sa zakonom
i drugim propisima donesenim na temelju zakona.

Članak 61.

Propis o stručnoj spremi i o legitimaciji republičkog inspektora cestovnog
prometa i cesta donosi ministar za promet i veze.

Propis o stručnoj spremi i o legitimaciji inspektora cesta grada Zagreba
donosi organ uprave nadležan za ceste grada Zagreba.

Članak 62.

Pravne osobe i građani, čije je poslovanje podvrgnuto nadzoru republičkog
inspektora cestovnog prometa i cesta odnosno inspekciji cesta grada Zagreba
dužni su na njegov zahtjev i u datom roku dostaviti podatke i dokumentaciju
koji su mu potrebni za obavljanje nadzora.

Članak 63.

Protiv rješenja republičkog inspektora cestovnog prometa i cesta nije
dopuštena žalba. već se protiv tog rješenja može pokrenuti upravni spor.

Protiv rješenja inspektora cesta grada Zagreba može se izjaviti žalba
Ministarstvu prometa i veza u roku 15 dana od dana dostave rješenja.

Žalba izjavljena protiv rješenja inspektora cesta grada Zagreba ne odgađa
izvršenje rješenja u slučaju kada se radovi na regionalnim i lokalnim cestama
grada Zagreba, te na cestama i cestovnim objektima iz članka 8. ovoga zakona
izvode suprotno odredbama ovoga zakona i ako se takvim radovima ugrožava
javna cesta ili sigurnost prometa.

VII. KAZNENE ODREDBE

Članak 64.

Novčanom kaznom od 50.000,00 do 450.000,00 dinara kaznit će se za privredni
prijestup Poduzeće "Hrvatske ceste" odnosno pravna osoba iz članka
12. ovoga zakona:

1. ako ne poduzima mjere radi zaštite javne ceste i osiguranja prometa
na njoj (članak 18. 5tavak 1),

2. ako zatvori magistralnu cestu za promet bez pribavljene suglasnosti
Ministarstva prometa i veza (članak 18. stavak 2),

3. ako ne utvrdi kriterije za utvrđivanje prekomjerne upotrebe javne
ceste (članak 31. stavak 3),

4. ako ne vodi evidenciju javnih cesta, zemljišnog pojasa, prometne
signalizacije i opreme na njima (članak 40),

5. ako ne osigura radnje i aktivnosti u skladu sa člankom 41. stavkom
1. ovoga zakona,

6. ako uvede posebnu naknadu protivno odredbi članka 53. stavka 1. ovoga
zakona.

Za privredni prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna
osoba u Poduzeću "Hrvatske ceste" odnosno u pravnoj osobi iz
članka 12. ovoga zakona novčanom kaznom od 5.000.00 do 25.000,00 dinara.

Članak 65.

Novčanom kaznom od 10.000,00 do 25.000.00 dinara kaznit će se za prekršaj
pravna ili fizička osoba:

1. ako ne čisti i ne održava prilaze i propuste na javnu cestu u skladu
s odredbom stavka 4. članka 32. ovoga zakona,

2. ako postavi znak informacije protivno članku 34. ovoga zakona,

3. ako radnjom iz stavka 1. članka 36. ovoga zakona onemogući preglednost
na javnoj cesti odnosno u blizini križanja dviju cesta ili cesta sa željezničkom
prugom u razini odnosno ako ne postupi u skladu sa zahtjevom Poduzeća "Hrvatske
ceste",

4. ako poduzme radnju ili aktivnost na javnoj cesti i njezinom zemljišnom
pojasu protivno odredbi članka 39. stavka 1. ovoga zakona,

5. ako sredstva prikupljena naplatom naknade iz točke 3. članka 43.
ovoga zakona ne uplaćuje na žiro-račun Poduzeća "Hrvatske ceste"
u skladu s odredbom članka 47. stavkom 3. ovoga zakona,

6. ako ne vodi evidenciju i ne dostavtja mjesečno i tromjesečno izvješće
Poduzeću "Hrvatske ceste" o prodanim količinama benzina i plinskog
ulja u skladu s odredbom članka 47. stavkom 4. ovoga zakona,

7. ako uvede posebnu naknadu protivno odredbi članka 53. stavka 3. ovoga
zakona,

8. ako odbije platiti posebnu naknadu za upotrebu javne ceste (članak
53. stavak 4),

9. ako republičkom inspektoru cestovnog prometa i cesta odnosno inspektoru
cesta grada Zagreba ne dozvoli pregled stanja javnih cesta, radova na održavanju
javnih cesta, radova koji se obavljaju u zaštitnom pojasu javnih cesta,
tehničke dokumentacije u vezi s održavanjem javnih cesta, obavljanje upravnih
i stručno-tehničkih poslova na javnim cestama i obavljanje poslova zaštite
i čuvanja javnih cesta (članak 60. stavak 1. pod a),

10. ako privremeno ne obustavi radove koji se izvode na javnim cestama
ili njihovom zaštitnom pojasu protivno odredbama ovoga zakona, tehničkim
propisima, standardima i normativima (članak 60. 5tavak 1. pod b). točka
1),

11. ako ne otkloni nedostatke na javnim cestama koji ugrožavaju sigurnost
prometa na njima (članak 60. stavak 1. pod b). točka 2),

12. ako ne poduzme privremenu zabranu odvijanja prometa na javnim cestama
ili na njihovom dijelu ako se na njima ne može sigurno odvijati promet
(članak 80. stavak 1. pod b). točka 3),

13. ako ne obustavi promet cestovnim motornim vozilima koja zbog svojih
tehničkih svojstava ili načina na koji obavljaju prijevoz mogu nanijeti
štetu javnoj cesti ili njenom dijelu kada je njihov promet na cesti u suprotnosti
s važećim propisima (članak 60. stavak 1. pod b) točka 4),

14. ako na zahtjev republičkog inspektora cestovnog prometa i cesta
odnosno inspektora cesta grada Zagreba ne dostavi podatke i dokumentaciju
koji su potrebni za obavljanje poslova iz njegove nadležnosti (članak 62).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom od 1.000.00 do 15.000,00 dinara.

Za prekršaj iz stavka 1. točke 5. ovoga članka u ponovIjenom slučaju
uz novčanu kaznu može se izreći i zaštitna mjera zabrane obavljanja djelatnosti
prodaje motornog benzina i plinskog ulja na teritoriju Republike Hrvatske.

VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 66.

Poduzeće "Hrvatske ceste" počinje s radom 1. siječnja 1991.
godine.

Članak 67.

Sredstva za osnivanje Poduzeća "Hrvatske ceste" i obavljanje
djelatniosti iz članka 2. ovoga zakona, osiguravaju se iz sredstava (osnovna,
obrtna i druga sredstva) Republičke samoupravne interesne zajednice za
ceste Hrvatske, udruženih samoupravnih interesnih zajednica za ceste, samoupravnih
interesnih zajednica za ceste, organizacija odnosno poduzeća za ceste Bjelovar
- Radna jedinica za održavanje cesta, Dubrovnik, Gospić, Karlovac, Osijek
- Radna jedinica za održavanje cesta, Pula - Radna jedinica za održavanje
cesta, Rijeka - Radna jedinica za održavanje cesta, Sisak, Slavonski Brod,
Split, Šibenik - Radna jedinica za održavanje cesta, Varaždin, Zadar i
Zagreb, organizacija odnosno poduzeće za održavanje auto-cesta i objekata
s naplatom posebne naknade i Zajednice organizacija za održavanje cesta
i auto-cesta Hrvatske utvrđena bilancom na dan stupanja na snagu ovoga
zakona.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka postaju vlasništvo Republike Hrvatske.

Članak 68.

S danom poćetka rada Poduzeća "Hrvatske ceste" prestaju s
radom: Republička samoupravna interesna zajednica za ceste Hrvatske, udružene
samoupravne interesne zajednice za ceste, samoupravne interesne zajednice
za ceste, Samoupravna interesna zajednica za promet grada Zagreba u dijelu
prava i obaveza koje se odnose na javne ceste, organizacije odnosno poduzeća
za ceste Bjelovar-Radna jedinica za održavanje cesta, Dubrovnik, Gospić,
Karlovac, Osijek - Radna jedinica za održavanje cesta, Pula - Radna jedinica
za održavanje cesta, Rijeka - Radna jedinica za održavanje cesta, Sisak,
Slavonski Brod, Split, Šibenik - Radna jedinica za održavanje cesta, Varaždin,
Zadar i Zagreb, organizacije odnosno poduzeća za održavanje auto-cesta
i objekata s naplatom posebne naknade i Zajednica organizacija za održavanje
cesta i auto-cesta Hrvatske.

Članak 69.

Sredstva, prava, obaveze i radnike subjekata iz članka 67. ovoga zakona,
preuzima Poduzeće "Hrvatske ceste" kao njihov pravni sljednik.

Od dana stupanja na snagu Zakona o javnim cestama ("Narodne novine",
br. 42/90), subjekti iz članka 67. ovoga zakona ne smiju zapošljavati nove
radnike, otuđivati imovinu i stvarati materijalne obveze bez suglasnosti
Ministarstva prometa i veza.

Članak 70.

Ministar za promet i veze imenovat će na prijedlog Upravnog odbora vršioca
dužnosti direktora Poduzeća "Hrvatske ceste" koji će poslove
obavljati do imenovanja direktora, po postupku utvrđenom ovim zakonom.

Članak 71.

Vršilac dužnosti direktora će do donošenja Statuta Poduzeća "Hrvatske
ceste" posebnom odlukom utvrditi organizaciju rada i način rukovođenja
u Poduzeću.Hrvatskeceste".

Vršilac dužnosti direktora će pojedinim radnicima Poduzeća " Hrvatske
ceste" izdati posebne punomoći za obnašanje dijela poslova iz njegovog
djelokruga.

Članak 72.

Zajednica organizacija za održavanje cesta i autocesta Hrvatske i Republička
samoupravna interesna zajednica za ceste Hrvatske dogovorno će izabrati,
iz reda radnika u djelatnosti cestovne infrastrukture, tri člana Upravnog
odbora koji će privremeno, do izbora ovih članova po postupku utvrđenom
u Statutu Poduzeća "Hrvatske ceste", obavIjati ovu funkciju.

Članak 73.

Razvrstavanje cesta u regionalne i lokalne ceste prema odredbi stavka
2. članka 5. ovoga zakona, Ministarstvo prometa i veza će obaviti do 31
prosinca 1990. godine.

Članak 74.

Poduzeće "Hrvatske ceste" i vlasnici, korisnici ili posjednici
postojećih objekata na cestovnom zemljištu u kojima se obavljaju prateće
uslužne djelatnosti dužni su zaključiti ugovor o obavljanju pratećih uslužnih
djelatnosti do 31. prosinca 1991.

Subjektima iz stavka 1. ovoga članka koji ne zaključe ugovor s Poduzećem
"Hrvatske ceste" u propisanom roku prestaje pravo obavljanja
djelatnosti na cestovnom zemljištu.

Članak 75.

Potanji propisi na osnovi ovlaštenja iz Zakona o javnim cestama ("Narodne
novine", br. 42/90) donijet će se u roku od šest mjeseci od dana stupanja
na snagu toga zakona.

Članak 76.

Do donošenja propisa iz članka75. ovoga zakona ostaju na snazi :

1. Pravilnik o legitimaciji inspektora za ceste ("Narodne novine",
br. 52/86),

2. Pravilnik o održavanju i zaštiti javnih cesta ("Narodne novine",
br. 45/85),

3. Pravilnik o minimalnim uvjetima za projektiranje i izgradnju autobusnih
stajališta na javnim cestama ("Narodne novine", br. 25/85),

4. Pravilnik o načinu obavljanja kontrole osovinskog pritiska, ukupne
dozvoljene mase i dimenzije vozila na javnim cestama ("Narodne novine",
br. 19/87),

5. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o javnim cestama, zemljišnom
pojasu, prometnoj signalizaciji i opremi ("Narodne novine", br.
42/87).

Članak 77.

Na dan stupanja na snagu Zakona o javnim cestama ("Narodne nnvine",
br. 42/90) prestaje važiti Zakon o javnim cestama ("Narodne novine",
br. 20/90) a na dan početka primjene toga zakona prestaju važiti Zakon
o cestama ("Narodne novine", br. 29/84, 47/86, 24/87 i 47/89)
i Pravilnik o minimalnim uvjetima za projektiranje i izgradnju uređenih
mjesta za zaustavljanje vozila na javnim cestama ("Narodne novine",
br. 10/86).

Članak 78.

Propise iz članka 6. i 14. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim
cestama ("Narodne novine", br. 34/91) donijet će skupština općine
odnosno Skupština Grada Zagreba u roku dva mjeseca od dana stupanja na
snagu toga zakona.

Članak 79.

Stupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim cestama
("Narodne novine", br. 34/91) stavlja se izvan snage na teritoriju
Republike Hrvatske odredba stavka 2. članka 18. Zakona o osnovama sigurnosti
prometa na cestama ("Službeni list SFRJ", br. 50/88, 80/89,

29/90 i 11/91 ).

Zakon, NN 56/1991-1531