## Poslovnik Sabora Socijalističke Republike Hrvatske

### NN 21/1990 (9.5.1990.), Poslovnik Sabora Socijalističke Republike Hrvatske

# SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju točke 10. Amandmana XLIX i člana 369. stava 2. Ustava Socijalističke
Republike Hrvatske, Sabor Socijalističke Republike Hrvatske, na zajedničkoj
sjednici Vijeća udruženog rada, Vijeća općina i Društveno-političkog vijeća
26. travnja 1990, donio je

## POSLOVNIK

### Sabora Socijalističke Republike Hrvatske

I. UVODNE ODREDBE

Član 1.

Rad i organizacija Sabora Socijalističke Republike Hrvatske uređuju
se ovim poslovnikom i poslovnicima vijeća Sabora, u skladu s ovim poslovnikom.

Član 2.

Ovim se poslovnikom uređuju:

- ostvarivanje prava i dužnosti zastupnika u Saboru;

- djelokrug vijeća Sabora i njihovi međusobni odnosi;

- programiranje rada u Saboru;

- ostvarivanje prava i dužnosti predsjednika Sabora i Predsjedništva
Sabora;

- djelokrug, sastav i način rada radnih tijela Sabora i njihovi međusobni
odnosi;

- način ostvarivanja prava i dužnosti Sabora prema Izvršnom vijeću Sabora;

- odnosi Sabora i republičkih organa uprave i organizacija ;

- postupak donošenja akata Sabora i postupak razmatranja pojedinih pitanja
iz nadležnosti Sabora;

- postupak izbora i imenovanja odnosno razrješenja u Saboru;

- poslovni red na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora;

- javnost u radu Sabora;

- odnosi Sabora i Predsjedništva Socijalističke Republike Hrvatske,
Skupštine SFRJ, skupština općina i gradskih zajednica općina, skupština
drugih republika i autonomnih pokrajina i drugih organa i organizacija;

- obavljanje stručnih, administrativnih, tehničkih i drugih poslova
i zadataka za potrebe Sabora i rukovođenje tim poslovima;

- rad Sabora za vrijeme ratnog stanja ili u slučaju neposredne ratne
opasnosti.

Član 3.

Odredbe ovoga poslovnika odnose se i na skupštine samoupravnih interesnih
zajednica u Republici određene Ustavom kada, ravnopravno s vijećima Sabora,
utvrđuju politiku te donose zakone i druge akte iz nadležnosti Sabora.

II. OSTVARIVANJE PRAVA I DUŽNOSTI ZASTUPNIKA

Član 4.

Poslije verifikacije mandata zastupnici kojima je mandat verificiran
daju svečanu izjavu na taj način što potpisuju njen tekst koji glasi:

"Svečano izjavljujem da ću dužnost zastupnika savjesno obavljati
i pridržavati se ustava i zakona, da ću čuvati ravnopravnost naroda i narodnosti
i da ću se zalagati za svestrani napredak Socijalističke Republike Hrvatske
i Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije".

Član 5.

Zastupnik ima pravo i dužnost prisustvovati i sudjelovati u radu vijeća
i radnih tijela čiji je član te u radu zajedničke sjednice svih vijeća
Sabora.

U slučaju spriječenosti da prisustvuje sjednici zastupnik je dužan unaprijed
obavijestiti predsjednika vijeća odnosno radnog tijela.

Zastupnik je dužan izvršavati zadatke koje mu u okviru svoga djelokruga
povjeri Sabor, vijeće ili radno tijelo kojega je član.

Član 6.

Radi iznošenja stavova i prijedloga svog izbornog tijela zastupnik ima
pravo sudjelovati i u radu vijeća i radnih tijela kojih nije član, ali
bez prava odlučivanja u njima.

Član 7.

Zastupnik ima pravo govoriti i pravo podnositi prijedloge, amandmane
i druge pismene podneske na jeziku svoga naroda ili narodnosti.

Član 8.

U vijeću čiji je član zastupnik ima pravo:

- sudjelovati u pripremi programa rada Sabora;

- podnositi prijedloge za donošenje zakona i drugih akata iz djelokruga
vijeća;

- podnositi prijedloge da se raspiše referendum;

- podnositi prijedloge da se prijedlog za donošenje zakona iznese na
javnu raspravu;

- pokretati raspravu o stanju i pojavama u oblastima iz djelokruga vijeća
te o pitanjima od interesa za vijeće i predlagati da vijeće o njima zauzme
stav;

- pokretati raspravu o provođenju politike koju je utvrdila Skupština
SFRJ ili Sabor ili o pitanjima koja se odnose na izvršavanje Ustava, zakona
te drugih propisa i općih akata iz djelokruga vijeća i predlagati mjere
za provođenje te politike ili za izvršavanje zakona i drugih propisa;

- pokretati interpelaciju za raspravljanje određenih političkih pitanja
u vezi s radom Izvršnog vijeća Sabora;

- postavljati zastupnička pitanja;

- predlagati raspravu o pitanjima koja se odnose na rad Izvršnog vijeća
Sabora, republičkih organa uprave i republičkih organizacija i predlagati
vijeću da od tih organa i organizacija zatraži podnošenje izvještaja o
radu ili o pojedinom pitanju iz njihova djelokruga;

- predlagati raspravu kojom se provodi i ostvaruje politička kontrola
nad radom Izvršnog vijeća Sabora, republičkih organa uprave i nosilaca
javnih i drugih društvenih funkcija odgovornih Saboru i utvrđuju smjernice
za njihov rad ;

- predlagati raspravu o pitanjima i mjerama koje se odnose na ostvarivanje
društvenog nadzora;

- predlagati provođenje ankete o pitanjima iz djelokruga vijeća;

- pokretati i druga pitanja iz djelokruga vijeća;

- podnositi prijedloge za izbore, imenovanja i razrješenja.

Član 9.

Zastupnik može vijeću čiji je član predložiti da vijeće:

- predloži nadležnim vijećima donošenje zakona ili drugog općeg akta
iz njihova djelokruga;

- uzme u raspravu prijedlog zakona ili drugo pitanje iz djelokruga drugih
vijeća;

- utvrdi incijativu odnosno prijedlog za donošenje zakona i drugih akata
o kojima odlučuje Skupština SFRJ;

- uzme u raspravu, u okviru svoga djelokruga, pitanja iz prijedloga
zakona ili drugog akta koji je na raspravi u Skupštini SFRJ.

Član 10.

Zastupnik ima pravo da bude redovno i pravovremeno informiran o svim
pitanjima i problemima koje mu je potrebno poznavati radi ostvarivanja
zastupničkih prava i obaveza.

Član 11.

Zastupnicima se dostavljaju:

- "Narodne novine", službeni list Socijalističke Republike
Hrvatske,

- glasilo Sabora Socijalističke Republike Hrvatske,

- prijedlozi akata koji će biti na dnevnom redu sjednica tijela kojih
su članovi, ako nisu objavljeni u glasilu Sabora.

Izvještaji, analize i drugi materijali o kojima će se raspravljati u
tijelima Sabora, dostavljaju se zastupnicima u sažetom obliku, a na njihov
zahtjev dostavit će im se i u izvornom obliku.

Zastupnici imaju pravo koristiti se i bibliotekom Sabora.

Član 12.

Zastupnik ima pravo uvida u informativni i dokumentacioni materijal
koji se izrađuje ili prikuplja u tijelima i Stručnoj službi Sabora, Izvršnog
vijeća Sabora, republičkim organima uprave i organizacijama koje vrše javna
ovlaštenja, a koji se odnosi na pitanja o kojima se raspravlja u Saboru.

Član 13.

Zastupnik ima pravo tražiti bd republičkih sekretara i drugih funkcionara
koji rukovode radom republičkih organa uprave i republičkih organizacija
koje vrše javna ovlaštenja da mu daju obavještenja o pitanjima koja su
na dnevnom redu sjednice ili se pripremaju za sjednicu vijeća ili radnog
tijela čiji je član, a i obavještenja o drugim pitanjima iz njihove nadležnosti
koja su mu potrebna za vršenje njegove funkcije.

Član 14.

Zastupnik ima pravo od organa uprave i drugih državnih organa, poduzeća,
organizacija udruženog rada, samoupravnih interesnih zajednica i drugih
organizacija i zajednica tražiti podatke koji su mu potrebni za rad u Saboru,
a koje su one dužne prikupljati i voditi.

Član 15.

Zastupnik ima pravo, u okviru djelokruga vijeća, predložiti vijeću da
ono traži od organizacija, zajednica i udruženja obavještenja o pitanjima
koja se odnose na ostvarivanje politike koju je utvrdila Skupština SFRJ
ili Sabor, na izvršavanje zakona i drugih propisa i općih akata, na ispunjavanje
zakonom propisanih obveza ili na razvojnu politiku, a od organizacija koje
vrše javna ovlaštenja ili čija su djelatnost ili poslovi od posebnog društvenog
interesa i obavještenja o obavljanju tih poslova u okviru njihove djelatnosti.

Član 16.

Zastupnik ima pravo tražiti obavještenja i objašnjenja od predsjednika
Sabora, predsjednika vijeća, predsjednika radnog tijela Sabora i predsjednika
radnog tijela vijeća o pitanjima koja se odnose na rad tijela kojima oni
predsjedavaju ili na njihov rad u Saboru.

Zastupnik ima pravo tražiti obavještenja i objašnjenja od tajnika Sabora
i tajnika vijeća o pitanjima koja se odnose na njihov rad i na rad Stručne
službe Sabora.

Član 17.

Zastupnici su dužni čuvati službenu i vojnu tajnu i druge podatke povjerljive
prirode i za to su odgovorni.

Član 18.

Zastupnik ima pravo tražiti da mu Stručna služba Sabora pruži pomoć
u izvršavanju njegovih funkcija a napose u izradi prijedloga koje on podnosi,
u obavljanju poslova i zadataka koje mu je povjerilo radno tijelo Sabora
ili vijeća, odnosno da mu osigura dopunsku dokumentaciju za pojedina pitanja
ili predmete koji su na dnevnom redu vijeća ili radnih tijela, a može tražiti
i stručne informacije i objašnjenja radi potpunijeg upoznavanja i praćenja
problema na koje nailazi u obavljanju funkcije zastupnika.

U okviru Stručne službe Sabora osiguravaju se i stavljaju na raspolaganje
zastupnicima tehnička i informatička sredstva i materijal koji su im potrebni
za vršenje njihove funkcije te osiguravaju tehnički i drugi uvjeti za njihov
rad.

Član 19.

Zastupnicima se izdaje zastupnička legitimacija.

U zastupničkoj legitimaciji navodi se imunitetsko pravo zastupnika i
druga njegova prava.

O izdavanju zastupničkih legitimacija i o evidenciji izdatih legitimacija
stara se tajnik Sabora.

Član 20.

Zastupnik uživa imunitet od dana verifikacije do dana prestanka mandata.

Član 21.

Kad se steknu uvjeti za pritvor zastupnika ili za pokretanje krivičnog
postupka protiv zastupnika, koji se pozvao na imunitet, nadležni državni
organ dužan je prethodno tražiti za to odobrenje vijeća kojeg je zastupnik
član.

Zahtjev za odobrenje pritvora odnosno za pokretanje krivičnog postupka
protiv zastupnika nadležni državni organ podnosi predsjedniku vijeća radi
upućivanja mandatno-imunitetskoj komisiji vijeća.

Na način predviđen u stavu 2. ovoga člana postupat će se i povodom izvještaja
nadležnog državnog organa o pritvoru zastupnika odnosno o pokretanju krivičnog
postupka protiv zastupnika koji se nije pozvao na imunitet.

Član 22.

Mandatno-imunitetska komisija vijeća dužna je bez odlaganja razmotriti
zahtjev za odobrenje pritvora odnosno za pokretanje krivičnog postupka
protiv zastupnika koji se pozvao na imunitet, ili izvještaj o pritvoru
zastupnika ili o pokretanju krivičnog postupka protiv zastupnika koji se
nije pozvao na imunitet, kao i izvještaj o pritvoru zastupnika zatečenog
u vršenju krivičnog djela za koje je propisana kazna zatvora u trajanju
dužem od pet godina te podnijeti o tome izvještaj vijeću na prvoj narednoj
sjednici.

Član 23.

Povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika odnosno za pokretanje
krivičnog postupka protiv zastupnika koji se pozvao na imunitet, vijeće
odlučuje, na osnovi izvještaja mandatno-imunitetske komisije, da li će
odobrenje dati, a povodom izvještaja o pritvoru zastupnika vijeće odlučuje
da li će se postupak nastaviti ili obustaviti, odnosno hoće li rješenje
o pritvoru potvrditi ili ga staviti izvan snage.

Povodom izvještaja o pokretanju krivičnog postupka protiv zastupnika
koji se nije pozvao na imunitet, vijeće može na osnovi izvještaja mandatno-imunitetske
komisije odlučiti da se prema njemu primijeni imunitet, ako je to potrebno
radi vršenja njegove zastupničke funkcije.

Član 24.

Ako vijeće odluči da se krivični postupak protiv zastupnika obustavi,
postupak se obustavlja, a ako vijeće stavi izvan snage rješenje o pritvoru,
zastupnik se pušta na slobodu.

Član 25.

lzmeđu sjednica vijeća odobrenje za lišenje slobode odnosno za nastavljanje
krivičnog postupka daje i o primjeni imuniteta zastupnika odlučuje mandatno-imunitetska
komisija vijeća, uz potvrdu vijeća na prvoj narednoj sjednici.

Član 26.

Kad vijeće odnosno mandatno-imunitetska komisija odobri pritvor zastupnika,
odnosno dade odobrenje za pokretanje krivičnog postupka, zastupnik može
biti pritvoren odnosno krivični se postupak može protiv njega voditi samo
za krivično djelo za koje je dano odobrenje.

Član 27.

U Saboru se osniva Klub zastupnika radi razmjene mišljenja odnosno razmatranja
pitanja od zajedničkog interesa za rad zastupnika, vijeća i radnih tijela,
potpunijeg informiranja o pojedinim pitanjima, unapređivanja rada ili razmatranja
pitanja koja pokrenu pojedini zastupnici, razvijanja drugih oblika međusobne
suradnje i društvenih aktivnosti zastupnika, a i radi suradnje s političkim
i društvenim organizacijama, s klubovima zastupnika Skupštine SFRJ i skupština
drugih republika i autonomnih pokrajina.

Zadaci, organizacija, način rada te prava i dužnosti članova Kluba zastupnika
utvrđuju se pravilima koja donosi Klub.

Za rad Kluba zastupnika i njegovih sekcija kao i za druge oblike međusobne
suradnje zastupnika u Saboru osiguravaju se potrebne prostorije i drugi
uvjeti.

III. DJELOKRUG VIJEĆA SABORA

Član 28.

Vijeća Sabora odlućuju o pitanjima iz nadležnosti Sabora samostalno,
ravnopravno i na zajedničkoj sjednici svih vijeća.

Vijeće udruženog rada, Vijeće općina i Društveno-političko vijeće raspravljaju
i ravnopravno odlučuju o svim pitanjima iz nadležnosti Sabora, osim o onima
o kojima po Ustavu odlučuju pojedino vijeće samostalno ili Vijeće općina
i Društveno-političko vijeće ravnopravno ili o kojima odlučuje Sabor na
zajedničkoj sjednici svih vijeća.

Član 29.

Poslove iz nadležnosti Sabora obavljaju vijeća Sabora i skupštine samoupravnih
interesnih zajednica koje po Ustavu ravnopravno sudjeluju u odlučivanju
s nadležnim vijećem Sabora o pitanjima iz nadležnosti Sabora, u skladu
s odredbama Ustava i ovoga poslovnika, poslovnika vijeća i skupštine odgovarajuće
samoupravne interesne zajednice.

Član 30.

Vijeće udruženog rada samostalno raspravlja i utvrđuje politiku, te
donosi zakone i druge akte koji se odnose na:

- propisivanje obveze udruživanja organizacija udruženog rada, kad je
to određeno Ustavom,

- propisivanje obveze udruživanja dijela sredstava društvene reprodukcije,
kad je to odredeno Ustavom,

- osnivanje i privremeno uređivanje organizacije i međusobnih odnosa
u samoupravnoj interesnoj zajednici ili drugom obliku samoupravnog organiziranja,
te privremeno rješavanje pitanja koje je bitno za rad samoupravne interesne
zajednice ili drugog oblika samoupravnog organiziranja, kad je to određeno
Ustavom,

- propisivanje granica u kojima društveno-političke zajednice mogu utvrđivati
svoje prihode iz dohotka organizacija udruženog rada i prometa proizvoda
i usluga,

- utvrđivanje obveze organizacija udruženog rada, samoupravnih organizacija
i zajednica te društveno-političkih zajednica da formiraju rezervna društvena
sredstva,

- privremenu zabranu raspolaganja dijelom društvenih sredstava za potrošnju
i za financiranje proširene reprodukcije korisnika tih sredstava,

- utvrđivanje načina raspolaganja viškovima prihoda budžeta društveno-političkih
zajednica i viškovima prihoda samoupravnih interesnih zajednica koji proizlaze
iz zakonom utvrđenih obveza,

- poduzimanje prema organizacijama udruženog rada. samoupravnim interesnim
zajednicama i drugim samoupravnim organizacijama i zajednicama zakonom
utvrđenih privremenih mjera.

Vijeće udruženog rada imenuje i razrješava republičkog društvenog pravobranioca
samoupravljanja i njegovog zamjenika.

Član 31.

Vijeće općina samostalno raspravlja i utvrđuje politiku, te donosi zakone
i druge akte koji se odnose na:

- osnivanje općina, ukidanje i spajanje općina, izdvajanje pojedinih
područja iz sastava jedne i njihovo uključivanje u sastav druge općine,
te sjedište općina,

- utvrđivanje područja općina i gradskih zajednica općina,

- načela postupka osnivanja mjesnih zajednica,

- samodoprinos radnih ljudi i građana.

Član 32.

Društveno-političko vijeće samostalno

- bira i razrješava predsjednika i suce Vrhovnog sude Hrvatske i drugih
republičkih sudova te predsjednike i suce redovnih i drugih sudova i druge
suce za koje je to utvrđeno zakonom,

- imenuje i razrješava republičkog javnog tužioca,

- bira i razrješava republičkog javnog pravobranioca,

- bira i razrješava direktora Službe društvenog knjigovodstva Hrvatske,

- imenuje i razrješava i druge funkcionare za koje je to određeno ustavom
ili zakonom, odnosno drugim aktom Sabora,

- utvrđuje tekst svečane izjave koju daju funkcionari koje bira ili
imenuje Sabor, ako tekst svečane izjave nije utvrđen zakonom,

- imenuje predstavnike Sabora u savjete i druga društvena tijela određena
zakonom.

Član 33.

Svako vijeće Sabora, u okviru svoga djelokruga:

- raspravlja o pitanjima provodenja politike i utvrđuje osnove politike
za izvršavanje zakona i drugih općih akata koje donosi;

- inicira, razmatra i zaključuje društvene dogovore, dogovore i samoupravne
sporazume koje Sabor zaključuje sa skupštinama drugih republika i autonomnih
pokrajina kao i s drugim sudionicima, kada se tim aktima uređuju pitanja
iz djelokruga pojedinog vijeća;

- razmatra obavještenja Ustavnog suda Hrvatske o stanju i problemima
ostvarivanja ustavnosti i zakonitosti;

- daje suglasnost na međunarodne ugovore koje zaključuje Socijalistička
Federativna Republika Jugoslavija, a koji zahtijevaju donošenje novih ili
izmjenu postojećih zakona koje pojedino vijeće donosi;

- razmatra izvještaje pravosudnih organa za koje je zakonom određeno
da ih podnose Saboru;

- predlaže drugim vijećima Sabora donošenje zakona i drugih akata iz
njihove nadležnosti;

- raspravlja o prijedlogu za donošenje zakona i o prijedlogu zakona
te o drugim pitanjima iz djelokruga drugih vijeća Sabora i iznosi im svoja
mišljenja i prijedloge;

rješava sporno pitanje u vezi sa zadržanim izvršenjem propisa Izvršnog
vijeća Sabora, ako je to pitanje u samostalnom djelokrugu vijeća;

- razmatra izvještaje o radu Izvršnog vijeća Sabora i funkcionara koji
rukovode radom republičkih organa uprave o stanju u odgovarajućoj oblasti
uprave i o radu organa uprave ;

- postavlja zahtjev da mu Izvršno vijeće Sabora podnese izvještaj o
cjelokupnom svom radu ili o pojedinom pitanju iz svoje nadležnosti i usvaja
interpelaciju za raspravljanje određenih političkih pitanja u vezi s radom
Izvršnog vijeća Sabora;

- utvrđuje prijedlog da se raspravi o odgovornosti članova Izvršnog
vijeća Sabora i funkcionara koji rukovode radom republičkih organa uprave,
a koje imenuje i razrješava Sabor, i prijedlog da se takav funkcionar razriješi
dužnosti;

- ostvaruje suradnju sa skupštinama drugih republika i autonomnih pokrajina
radi razmatranja i rješavanja pitanja od zajedničkog interesa i usmjerava
rad drugih organa Republike u poslovima međurepublićke suradnje.

Član 34.

Vijeće općina i Društveno-političko vijeće ravnopravno raspravljaju
i utvrđuju politiku, te donose zakone i druge akte koji se odnose na:

- organizaciju i nadležnost organa društveno-političkih zajednica,

- osnivanje i rad organa uprave,

- osnivanje, organizaciju i rad sudova i drugih pravosudnih organa,

- republičko državljanstvo i osobni status građana,

- brak, porodicu i starateljstvo,

- utvrđivanje kažnjivih djela i izvršavanje kaznenih sankcija,

- amnestiju i pomilovanje,

- udruživanje građana, održavanje zborova i drugih javnih skupova,

- pravni položaj vjerskih zajednica.

Član 35.

Vijeće udruženog rada, Vijeće općina i Društveno-političko vijeće ravnopravno
odlučuju o promjeni Ustava Socijalističke Republike Hrvatske te o davanju
suglasnosti na promjenu Ustava Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije
i za donošenje saveznih zakona i drugih akata o kojima odlučuje Skupština
SFRJ na osnovi suglasnosti skupština republika i autonomnih pokrajina.

Vijeće udruženog rada, Vijeće općina i Društveno-političko vijeće ravnopravno
raspravljaju, utvrđuju politiku te donose zakone i druge akte koji se odnose
na:

- društveno planiranje, društvene poslove i druge planske dokumente
Republike,

- sistem financiranja i sistem izvora i vrsta prihoda društveno-političkih
zajednica,

- razvoj privredno nedovoljno razvijenih krajeva,

- općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu,

- državnu i javnu sigurnost,

- biračko pravo, način izbora i opoziva delegacija i delegata u skupštine
društveno-političkih zajednica i samoupravnih interesnih zajednica,

- stambene i imovinsko-pravne odnose,

- republičke praznike, nagrade i druga priznanja,

- osnivanje zajedničkih radnih tijela Sabora,

- funkcioniranje političkog sistema socijalističkog samoupravljanja,

- vanjsku politiku i međunarodne odnose,

- ostvarivanje ustavnosti i zakonitosti,

- ostvarivanje i zaštitu sloboda i prava čovjeka i građanina,

- društveni sistem informiranja i javno informiranje,

- visinu poreza i drugih davanja građana o kojima odlučuje Sabor,

- republički budžet i republički završni račun,

- utvrđivanje opće bilance sredstava za financiranje općih društvenih
i zajedničkih društvenih potreba,

- robne rezerve,

- raspisivanje republičkih javnih zajmova,

- prostorno planiranje i ubranizam,

- uređivanje i korištenje građevinskog zemljišta,

- samostalni osobni rad,

- komunalnu i stambenu privredu,

- zaštitu prirode i čovjekove okoline,

- sigurnost prometa, zaštitu od požara i elementarnih nepogoda,

- mjere za ostvarivanje politike cijena i društvenu kontrolu cijena,

- pitanje društveno-ekonomskih odnosa,

- zapošljavanje i međusobne odnose radnika u udruženom radu,

- Narodnu banku Hrvatske,

- Službu društvenog knjigovodstva u Republici,

- sva druga pitanja iz nadležnosti Sabora, osim onih o kojima vijeća
Sabora odlučuju samostalno ili Vijeće općina i Društveno-političko vijeće
ravnopravno ili o kojima odlučuje Sabor na zajedničkoj sjednici sva tri
vijeća.

Član 36.

Sabor na zajednićkoj sjednici Vijeća udruženog rada, Vijeća općina i
Društveno-politićkog vijeća:

- bira i razrješava predsjednika i potpredsjednika Sabora,

- bira i razrješava predsjednika i članove Predsjedništva Republike,

- bira i razrješava člana Predsjedništva SFRJ, bira i opoziva Delegaciju
Sabora u Vijeću republika i pokrajina Skupštine SFRJ,

- bira i razrješava predsjednike radnih tijela Sabora,

- bira i razrješava predsjednika i suce Ustavnog suda Hrvatske,

- bira i razrješava predsjednika, potpredsjednika i članove Izvršnog
vijeća Sabora,

- imenuje i razrješava republičke sekretare i druge funkcionare koji
rukovode radom republičkih organa uprave određene zakonom, kao i njihove
zamjenike,

- imenuje i razrješava tajnika Sabora i njegova zamjenika,

- odlučuje o promjeni granica Socijalističke Republike Hrvatske,

- odlučuje o produženju mandata zastupnika u Saboru, delegacija i delegata
u skupštinama društveno-političkih zajednica, te utvrđuje da su preostale
okolnosti zbog kojih je mandat produžen,

- donosi poslovnik Sabora.

Član 37.

Dva ili sva vijeća Sabora mogu po dogovoru svojih predsjednika zajednički
na sjednici saslušati izvještaj ili uvodno izlaganje o pojedinom predmetu,
a po odluci vijeća i zajednički raspravljati o pitanjima od zajedničkog
interesa.

Član 38.

Zajedničku sjednicu vijeća Sabora iz člana 37. ovoga poslovnika sazivaju
njihovi predsjednici sporazumno, a predsjedaju joj po dogovoru.

IV. PROGRAMIRANJE RADA U SABORU

Član 39.

Program rada Sabora utvrđuje se za razdoblje od godinu dana, a može
se utvrditi i za duže razdoblje.

Član 40.

Osnovu za izradu programa rada Sabora, u okviru njegovih funkcija i
djelokruga utvrđenih Ustavom i ovim poslovnikom, čine poslovi koji su Ustavom
stavljeni u funkciju Sabora te zadaci koji proizlaze iz Ustava, zakona,
društvenih planova i dogovora, utvrđene politike društvenog i ekonomskog
razvoja zemlje, iz stanja u Republici, iz zaključaka Predsjedništva Republike,
iz programa rada vijeća Skupštine SFRJ, te zadaci koji proizlaze iz nedovršenih
programa rada Sabora.

Član 41.

Nacrt programa rada Sabora sadrži naznaku osnovnih zadataka raspoređenih
po pojedinim oblastima koje proizlaze iz funkcije Sabora, kao organa društvenog
samoupravljanja i najvišeg organa vlasti u okviru prava i dužnosti Republike.

Član 42.

Pored zastupnika, radnih tijela Sabora, radnih tijela vijeća i birača,
prijedloge za unošenje pojedinih zadataka i poslova u program rada Sabora
mogu podnositi:

- Predsjedništvo Republike,

- Izvršno vijeće Sabora,

- Ustavni sud Hrvatske,

- republički organi pravosuđa,

- republički organi uprave,

- vijeće Skupštine SFRJ, te delegati u vijećima Skupštine SFRJ,

- skupštine općina i gradskih zajednica općina,

- skupštine samoupravnih interesnih zajednica,

- vijeće skupština drugih republika i autonomnih pokrajina,

- Privredna komora Hrvatske,

- poduzeća, organizacije udruženog rada, njihove zajednice, komore i
druga opća udruženja,

- mjesne zajednice,

- političke i društvene organizacije te udruženja građana.

Uz prijedlog za unošenje pojedinih predmeta u program rada Sabora podnosilac
može predložiti da u raspravi o predloženom predmetu sudjeluje i njegov
predstavnik.

Član 43.

U program rada Sabora obavezno se unose zadaci i poslovi koji proistječu
iz donesenih programa rada vijeća Skupštine SFRJ o pitanjima o kojima se
odlučuje na osnovi suglasnosti skupština republika i autonomnih pokrajina.

Član 44

Nakon završene rasprave o prijedlozima za unošenje pojedinih zadataka
i poslova u program rada Sabora te o nacrtu programa rada, u prijedlog
programa rada Sabora unose se svi zadaci, poslovi i pitanja koja će vijeća
razmatrati i o kojima će, u okviru svog djelokruga, odlučivati u razdoblju
za koje se utvrđuje program rada, a naročito:

- zadaci. poslovi i pitanja koji se odnose na razmatranje stanja, utvrđivanje
politike i na provođenje utvrđene politike u oblastima iz djelokruga Sabora,
uz prikaz osnovnog sadržaja tema, zadataka odnosno posla;

- zakoni i drugi akti Sabora s obrazloženjem potrebe njihova donošenja
i s prikazom osnovnog sadržaja tih akata;

- tijela odnosno organi odgovorni za organiziranje, pripremu i izvršenje
pojedinih zadataka i poslova utvrđenih programom rada kao nosioci poslova
oko pripreme određenog akta;

- način i oblici suradnje, napose u pogledu konzultiranja ili pribavljanja
mišljenja, sa zainteresiranim organima i organizacijama u Republici te
međurepubličkim tijelima i organizacijama odnosno sa savezim organima i
organizacijama u ostvarivanju pojedinih zadataka i poslova kao i u proučavanju
i razmatranju nacrta akata i drugih materijala;

- stalna ili povremena radna tijela koja će razmatrati akte i drugi
materijal prije njihova izošenja na sjednice vijeća;

- rokovi u kojima se moraju dovršiti odnosno izvršiti pojedini poslovi;

- rokovi u kojima će se provesti predviđene rasprave u zainteresiranim
organizacijama.

U programu rada Sabora označuje se također o kojim će se pitanjima provoditi
prethodna rasprava odnosno koji će se predmeti uputiti na javnu raspravu
ili kojima će se provesti posebna konzultacija radi razmjene mišljenja
o predloženim načinima za uređivanje društvenih odnosa ili radi zauzimanja
stavova za pripremu i izradu određenog akta.

U program rada Sabora može se unijeti rokovnik održavanja sjednica vijeća
u vremenskom razdoblju za koje se donosi program.

Član 45.

Prijedlog programa rada Sabora, prihvaćen na sjednici vijeća, objavljuje
se u glasilu Sabora.

Član 46.

Vijeća, radna tijela Sabora i radna tijela vijeća mogu donositi svoj
program rada u koji unose zadatke i poslove iz svog djelokruga koji proizlaze
iz programa rada Sabora.

Vijeća, radna tijela Sabora i radna tijela vijeća mogu u svoj program
rada unositi i druge zadatke i poslove koje uzimaju u razmatranje po vlastitoj
inicijativi ili na temelju zaključaka vijeća.

Član 47.

Nosioci pojedinih zadataka i poslova utvrđeni programom rada Sabora
dužni su u predviđenom roku podnijeti te akte Saboru na raspravu i odlučivanje.
Ako to iz određenih razloga nije moguće, nosilac poslova pripreme akta
dužan je o tome na vrijeme obavijestiti Sabor i navesti razloge zbog kojih
nije moguće izvršiti programirani zadatak.

V. PREDSJEDNIK SABORA, PREDSJEDNIŠTVO SABORA I TAJNIK SABORA

Član 48.

Predsjednik Sabora predstavlja Sabor.

Predsjednik Sabora saziva i organizira zajednićke sjednice svih vijeća
Sabora i predsjeda tim sjednicama. Predsjednik Sabora može postaviti zahtjev
da se sazove sjednica pojedinog vijeća Sabora a ima pravo i sam sazvati
vijeće Sabora na sjednicu; ako predsjednik vijeća to ne učini kad je po
Ustavu dužan sazvati sjednicu vijeća.

Predsjednik Sabora može pokrenuti inicijativu za razmatranje pojedinih
pitanja iz nadležnosti Sabora.

Predsjednik Sabora upućuje na raspravu i odlučivanje vijećima i radnim
tijelima Sabora primljene prijedloge općih akata te izvještaje, informacije,
analize i druge akte upućene Saboru.

Predsjednik Sabora može predložiti vijećima, radnim tijelima Sabora
i radnim tijelima vijeća da rasprave o pojedinom pitanju iz svoga djelokruga,
a ima pravo i sudjelovati u raspravljanju o pitanjima koja su na dnevnom
redu njihovih sjednica.

Predsjednik Sabora potpisuje akte koje donosi Sabor. Predsjednik Sabora
potpisuje i dogovore, društvene dogovore i samoupravne sporazume u kojima
je Sabor sudionik, a može na to ovlastiti predsjednika vijeća, drugog zastupnika
ili funkcionara koje bira ili imenuje Sabor.

Predsjednik Sabora upućuje donesene zakone Predsjedništvu Republike
radi proglašenja.

Predsjednik Sabora raspisuje izbore za zastupnike u Saboru.

Predsjednik Sabora prima svečane izjave funkcionara koje bira ili imenuje
Sabor, ako nije zakonom ili ovim poslovnikom drukčije određeno a na to
može ovlastiti potpredsjednika Sabora, predsjednika vijeća ili predsjednika
radnog tijela Sabora.

Predsjednik Sabora obavlja i druge poslove odredene Ustavom, zakonom
i ovim poslovnikom.

Svoja ovlaštenja predsjednik Sabora izvršava donošenjem odluka, ukoliko
nije ovim poslovnikom drukčije određeno.

Član 49.

Predsjednik Sabora stara se o ostvarivanju suradnje Sabora sa Skupštinom
SFRJ i sa skupštinama drugih republika i autonomnih pokrajina.

Član 50.

Sabor ima dva potpredsjednika. Potpredsjednici Sabora zamjenjuju predsjednika
u slučaju njegove odsutnosti ili spriječenosti.

Potpredsjednici Sabora pomažu u radu predsjedniku Sabora i, po njegovom
ovlaštenju, obavljaju određene poslove iz njegova djelokruga.

Član 51.

Predsjednik Sabora, potpredsjednici Sabora i predsjednika vijeća ćine
Predsjedništvo Sabora.

Predsjedništvo Sabora:

- utvrđuje prijedlog programa rada Sabora i brine se za usklađivanje
rada vijeća i radnih tijela Sabora;

- razmatra pitanja od zajedničkog interesa za rad vijeća;

- potiče inicijative da se određena pitanja stave na dnevni red vijeća,
radnih tijela Sabora i radnih tijela vijeća;

- tumači odredbe Poslovnika Sabora u pogledu nadležnosti vijeća;

- raspravlja pitanja skupštinske procedure i način rada vijeća, radnih
tijela Sabora i radnih tijela vijeća i pokreče inicijative za unapređivanje
toga rada;

- brine se o suradnji Sabora s republičkim organima, organima političkih
i društvenih organizacija u Republici, organizacijama udruženog rada, samoupravnim
interesnim zajednicama i drugim organizacijama i zajednicama, skupštinama
općina i gradskih zajednica općina te sa skupštinama drugih republika i
autonomnih pokrajina;

- određuje sastav delegacije Sabora u posjeti skupštinama drugih republika
i autonomnih pokrajina i stranim predstavničkim tijelima i organizacijama:

- određuje predstavnike Sabora u reprezentativnim prigodama;

- vodi brigu o usklađivanju odnosa i rada vijeća Sabora s radom vijeća
Skupštine SFRJ;

- daje suglasnost na pravilnik o unutrašnjoj organizacijl i načinu rada
i sistematizaciji poslova i zadataka u Stručnoj službi Sabora i obavljaju
prema njoj poslove koje prema zakonu vrši Izvršno vijeće Sabora prema organima
i organizacijama republičke uprave;

- utvrđuje prijedlog za osiguranje sredstava za rad Sabora i Stručne
službe Sabora;

- predlaže vijećima kandidate za tajnike vijeća, na listi na kojoj ne
mora biti više kandidata,

- imenuje, na prijedlog tajnika Sabora, pomoćnika tajnika Sabora i druge
radnike koji u Stručnoj službi Sabora imaju položaj savjetnika Sabora i
samostalnog savjetnika,

- obavlja i druge poslove odreĐene ovim poslovnikom. U radu Predsjedništva
Sabora sudjeluju predsjednici radnih tijela Sabora, tajnik Sabora i tajnici
vijeća.

Član 52.

Na poziv predsjednika Sabora u radu Predsjedništva Sabora sudjeluju
predsjedavajući Delegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina Skupštine
SFRJ, predstavnik delegata iz Republike u Saveznom vijeću Skupštine SFRJ,
predstavnici Izvršnog vijeća Sabora, republičkih organa uprave i drugih
organa i organizacija.

Član 53.

Sjednice Predsjedništva Sabora saziva predsjednik Sabora.

Na sjednicama Predsjedništva Sabora vodi se zapisnik. Predsjedništvo
Sabora može, u skladu s ovim poslovnikom, donijeti poslovnik o svom radu.

Član 54.

Tajnik Sabora pomaže predsjedniku Sabora u pripremanju i organiziranju
zajedničkih sjednica svih vijeća Sabora kao i sjednica Predsjedništva Sabora,
osigurava izvještaje, dokumentacioni i drugi materijal o pitanjima koja
se razmatraju na sjednicama Predsjedništva, pokreće razmatranje pitanja
iz djelokruga Predsjedništva Sabora, brine se o izvršavanju zaključaka
Predsjedništva Sabora i obavIja druge poslove utvrđene ovim poslovnikom
ili koje mu povjeri predsjednik Sabora.

Tajnik Sabora rukovodi Stručnom službom Sabora. Tajnik Sabora priprema
prijedlog za osiguravanje sredstava za rad Sabora i Stručne službe Sabora
i naredbodavac je za financijsko i materijalno poslovanje Sabora i Stručne
službe Sabora.

Tajnik Sabora zaključuje ugovore i obavlja druge pravne poslove Sabora.

Član 55.

Za svoj rad i za rad Stručne službe Sabora tajnik Sabora odgovoran je
Saboru.

Član 56.

Zamjenik tajnika Sabora obavlja poslove iz djelokruga tajnika Sabora
koje mu povjeri predsjednik Sabora ili tajnik Sabora i zamjenjuje tajnika
u slučaju njegove odsutnosti ili spriječenosti.

Za svoj rad zamjenik tajnika Sabora odgovoran je Saboru, a za poslove
koje mu je povjerio tajnik Sabora odgovoran je i njemu.

Član 57.

Tajnika Sabora i zamjenika tajnika imenuje odnosno razrješava od dužnosti
Sabor, na zajedničkoj sjednici svih vijeća, na prijedlog Predsjedništva
Sabora, koji ne mora sadržavati više kandidata.

Tajnik Sabora i zamjenik tajnika Sabora imenuje se na vrijeme od četiri
godine i mogu biti imenovani na tu funkciju najviŠe dva puta uzastopce.

VI. RADNA TIJELA SABORA

1. Opće odredbe

Član 58.

Za proučavanje i razmatranje općih pitanja politike te pripremu i podnošenje
prijedloga o tim pitanjima, za praćenje provođenja utvrđene politike i
izvršavanja zakona i drugi općih akata Sabora, za pripremu i proučavanje
prijedloga zakona i drugih akata, za koordinaciju u rješavanju pojedinih
pitanja, za proučavanje i raspravljanje i drugih pitanja iz nadležnosti
Sabora i djelokruga njegovih vijeća te za izvršavanje određenih zadataka
od interesa za Sabor i njegova vijeća, ovim se poslovnikom osnivaju radna
tijela Sabora, kao zajednička radna tijela svih vijeća Sabora.

Član 59.

U radnim tijelima Sabora razmatraju se i usuglašavaju stavovi izraženi
ili upućeni zastupnicima o pojedinim pitanjima o kojima se odlučuje u vijećima
Sabora ili su izravno upućeni Saboru. Radna tijela Sabora, sagledavajući
cjelinu odnosa i interesa, njihovu povezanost i uzajamnu uvjetovanost,
zauzimaju stavove uvažavajući kod toga interese i drugih subjekata društva
za zajedničke i opće društvene potrebe i o tome obavještavaju nadležna
vijeća Sabora.

U radnim tijelima Sabora razmatraju se mišljenja, primjedbe, prijedlozi
i inicijative koje se odnose na donošenje zakona i drugih akata, na ocjenu
izvršavanja utvrđene politike, na ostvarivanje političke kontrole ili na
rješavanju pojedinih pitanja od općeg interesa ili od interesa za poduzeća
ili građane i njihov položaj u društvu.

U radnim tijelima Sabora razmatraju se predstavke i prijedlozi građana
koje oni podnose Saboru te njihove političke i druge inicijative od općeg
interesa ili za zaštitu ustavnosti i zakonitosti.

Član 60.

Radi razmatranja pitanja od zajedničkog interesa, vijeća Sabora mogu,
pored radnih tijela osnovanih ovim poslovnikom, osnovati druga zajednička
radna tijela vijeća.

Zajednička radna tijela vijeća iz stava 1. ovoga člana osnivaju se odlukom
koju vijeća donose u ravnopravnom djelokrugu.

Odlukom o osnivanju zajedničkog radnog tijela uređuje se njegov naziv,
sastav, zadaci, ovlaštenja i način rada.

Član 61.

Radno tijelo Sabora ima predsjednika, zamjenika predsjednika i određeni
broj članova.

Predsjednik, zamjenik predsjednika i članovi biraju se među zastupnicima
u Saboru tako da u radnom tijelu Sabora bude podjednak broj članova svakog
vijeća.

Zamjenika predsjednika biraju članovi radnog tijela Sabora iz svojih
redova.

Član 62.

U radno tijelo Sabora mogu se kao članovi delegirati ili imenovati i
pojedini znanstveni, stručni ili javni radnici, ali njihov broj ne može
biti veći od broja članova izabranih među zastupnicima, ako ovim poslovnikom
nije drukčije određeno.

Član 63.

Članovi radnog tijela Sabora biraju se na četiri godine. Predsjednik
i zamjenik predsjednika radnog tijela Sabora biraju se na četiri godine.

Predsjednika radnog tijela Sabora biraju i razrješavaju vijeća na zajedničkoj
sjednici, na osnovi liste na kojoj broj utvrđenih kandidata ne mora biti
veći od broja koji se bira.

Član 64.

Predsjednik radnog tijela Sabora organizira rad radnog tijela, predlaže
dnevni red i predsjeda njegovim sjednicama.

Predsjednik pokreće inicijativu za razmatranje pojedinih pitanja i stara
se o obavještavanju članova o pitanjima iz djelokruga radnog tijela.

Predsjednik surađuje s predsjednicima vijeća Sabora i njihovih radnih
tijela i s predsjednicima drugih radnih tijela Sabora, te s funkcionarima
koji rukovode radom republičkih organa uprave i organizacije koje vrše
javna ovlaštenja u pitanjima iz djelokruga radnog tijela Sabora.

Predsjednik se stara o provođenju zaključaka radnog tijela Sabora i
obavlja druge poslove određene ovim poslovnikom.

Zamjenik predsjednika radnog tijela Sabora u slučaju spriječenosti ili
odsutnosti predsjednika ima njegova prava i dužnosti određene ovim poslovnikom.

Član 65.

Sjednicu radnog tijela Sabora saziva predsjednik po vlastitoj inicijativi,
a dužan ju je sazvati na osnovi zaključka vijeća ili ako to zatraži predsjednik
Sabora, predsjednik vijeća ili trećina članova radnog tijela Sabora, uz
navođenje pitanja koja se imaju razmotriti na sjednici.

Ako predsjednik ne sazove sjednicu kad je to dužan učiniti, sjednicu
radnog tijela Sabora sazvat će predsjednik Sabora.

Član 66.

Radna tijela Sabora mogu zauzimati stavove o pitanjima iz svog djelokruga
ako sjednici prisustvuje većina članova radnog tijela, a odluke se donose
većinom glasova prisutnih članova.

Član 67.

Radna tijela Sabora pokreću razmatranje pitanja iz svog djelokruga po
vlastitoj inicijativi, a dužna su razmotriti svako pitanje iz svog djelokruga
koje im uputi na razmatranje ili za koje to traži predsjednik Sabora ili
vijeća.

Član 68.

Radi proučavanja pojedinih pitanja iz svoga djelokruga i pripreme prijedloga
o tim pitanjima kao i radi sastavljanja izvještaja i nacrta akata koje
priprema za vijeće, radno tijelo Sabora može osnovati potkomisije odnosno
pododbore, a njegov predsjednik može osnovati posebnu radnu grupu. Članovi
te radne grupe imenuju se između članova radnog tijela, a prema potrebi
i znanstvenih, stručnih i javnih radnika te predstavnika zainteresiranih
organa i organizacija.

Član 69.

Radno tijelo Sabora može angažirati znanstvene i druge organizacije
i pojedine stručnjake za pripremanje akata ili proučavanje pojedinog pitanja
iz njegova djelokruga, ako su za to osigurana sredstva ili ako je to predviđeno
u programu rada Sabora, a može donijeti i zaključak da se ti poslovi povjere
republičkim organima uprave ili drugim organizacijama.

Kada te poslove valja po zaključku radnog tijela obaviti na osnovi ugovora,
ugovor u ime Sabora zaključuje tajnik Sabora.

Član 70.

Radno tijelo Sabora dužno je o svojm primjedbama, mišljenjima, stavovima
i prijedlozima obavijestiti vijeća Sabora. Radno tijelo dužno je izvijestiti
o stavu manjine svojih članova, kad mišljenja ostanu podijeljena u pogledu
prijedloga za rješenje pojedinog pitanja.

Kad podnosi izvještaj ili prijedlog vijeću Sabora, radno tijelo određuje
izvjestioca koji će po zakljućku radnog tijela, po vlastitoj inicijativi
ili na zahtjev vijeća na sjednici obrazložiti stav ili prijedlog radnog
tijela.

Izvjestilac se na sjednici vijeća izjašnjava u ime radnog tijela Sabora
o pitanjima u vezi s izvještajem odnosno stavom ili prijedlogom radnog
tijela, ali ne može izmijeniti stav ili prijedlog radnog tijela ili odustati
od njega, ako za to nije ovlašten od radnog tijela, niti se može izjašnjavati
o pitanjima o kojima radno tijelo nije dalo svoje mišljenje ili zauzelo
stav. Ako se takvo pitanje pojavi u raspravi na vijeću, izvjestilac može
tražiti da vijeće odgodi raspravu o takvom pitanju dok ga radno tijelo
ne raspravi. Rasprava o takvom pitanju odgodit će se i ako vijeće zatraži
da radno tijelo dade o njemu svoje mišljenje odnosno da zauzme stav.

Član 71.

Radna tijela Sabora surađuju međusobno i s radnim tijelima vijeća, a
mogu održati i zajedničku sjednicu te vijećima podnijeti i zajednički izvještaj
o predmetu rasprave.

Član 72.

Sjednici radnog tijela Sabora prisustvuje predstavnik odnosno povjerenik
Izvršnog vijeća Sabora kad se na sjednici razmatra prijedlog tog vijeća,
a predstavnik republičkog organa uprave i drugog republičkog organa odnosno
organizacije koja vrši javna ovlaštenja kad se na sjednici razmatra pitanje
iz njihova djelokruga.

Predsjednik radnog tijela Sabora dužan je pravovremeno predstavnike
organa i organizacija obavijestiti o mjestu i vremenu održavanja sjednice.

Predstavnik odnosno povjerenik Izvršnog vijeća Sabora ima pravo na sjednici
radnog tijela učestvovati u raspravi, a to pravo pripada predstavnicima
odnosno povjerenicima i drugih predlagača zakona i drugih akata Sabora.

Član 73.

U radu radnog tijela Sabora imaju pravo sudjelovati i delegati iz Republike
u Skupštini SFRJ kada se na sjednici radnog tijela razmatra akt iz njezine
nadležnosti.

Član 74.

Radno tijelo Sabora ima pravo tražiti od republičkih organa uprave i
drugih republičkih organa i organizacija koje vrše javna ovlaštenja odgovarajuća
obavještenja i druge podatke koji su mu potrebni za rad, a kojima ovi organi
odnosno organizacije raspolažu ili su ih u svom djelokrugu dužni prikupljati
i evidentirati.

Radno tijelo Sabora ima pravo zahtijevati od organa i organizacija iz
stava 1. ovoga člana da donesu akt ili da poduzmu mjere iz svoje nadležnosti.

Član 75.

U pitanjima iz svog djelokruga radna tijela Sabora surađuju s odgovarajućim
tijelima skupština općina i gradskih zajednica općina, kao i s radnim tijelima
Skupštine SFRJ i skupština drugih republika i autonomnih pokrajina i mogu,
u sporazumu s njima organizirati zajedničko razmatranje ili proučavanje
određenog pitanja.

Kad Savezno vijeće ili Vijeće republika i pokrajina Skupštine SFRJ stavi
na javnu raspravu akt iz svoje nadležnosti, radna tijela Sabora uzimaju
u razmatranje pitanja stavljena na javnu raspravu i iznose svoja mišljenja
i prijedloge.

Član 76.

Radno tijelo Sabora može na svoje sjednice pozvati predstavnike skupština
općina, gradskih zajednica općina, poduzeća, političkih, društvenih i drugih
organizacija, udruženja i zajednica, a i znanstvene, stručne i javne radnike,
radi iznošenja mišljenja tih organa, organizacija i zajednica odnosno radnika
o pitanjima koja se raspravljaju na sjednici.

Radno tijelo Sabora može, u skladu s ovim poslovnikom, donijeti poslovnik
o svom radu.

Član 77.

Članovima radnih tijela Sabora imenovanim iz reda znanstvenih, stručnih
i javnih radnika koji nisu zastupnici u Saboru, može se, pored naknade
troškova, odrediti posebna nagrada za rad u radnim tijelima.

2. Posebne odredbe

Član 78.

Radna tijela Sabora su:

1. Komisija za ustavna pitanja

2. Komisija za zaštitu i unapređivanje ravnopravnosti naroda i narodnosti

3. Zakonodavno-pravna komisija

4. Komisija za Poslovnik Sabora

5. Komisija za razmatranje akata Skupštine SFRJ

6. Komisija za izbor i imenovanja

7. Administrativna komisija

8. Komisija za društveni nadzor i predstavke

9. Komisija za kontrolu zakonitosti rada Službe državne sigurnosti

10. Odbor za vanjsku politiku

11. Odbor za unutrašnju politiku i narodnu obranu

12. Odbor za ekonomsku politiku i razvoj

13. Odbor za pitanja političkog sistema

14. Odbor za budžet i financije

15. Odbor za pomorstvo, saobraćaj i veze

16. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu

17. Odbor za socijalnu politiku i zdravstvo

18. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu čovjekove okoline

19. Odbor za pravosuđe i upravu

Komisija za ustavna pitenje

Član 79.

Komisija za ustavna pitanja:

- prati, razmatra i analizira ostvarivanje Ustava,

- razmatra načelna pitanja u vezi usuglašavanja zakonodavstva s Ustavom,

- razmatra mišljenja i prijedloge ustavne prirode upućene Saboru,

- u postupku promjene Ustava Socijalističke Republike Hrvatske, kao
i u postupku promjene Ustava Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije
priprema i vijećima Sabora,podnosi prijedloge akata koje vijeća donose.

Član 80.

Komisija za ustavna pitanja ima 30 članova. Svako vijeće Sabora bira
po šest članova Komisije između zastupnika u vijeću, a 12 članova imenuje
se iz reda javnih, znanstvenih i stručnih radnika.

Komisija za zaštitu i unapređivanje ravnopravnosti naroda i narodnosti

Član 81.

Komisija za zaštitu i unapređivanje ravnopravnosti naroda i narodnosti

- prati i razmatra ostvarivanje ravnopravnosti naroda i narodnosti i
drugih njihovih prava utvrđenih ustavom i zakonima i predlaže mjere za
ostvarivanje tih prava,

- razmatra mišljenja i prijedloge upućene Saboru iz oblasti međunacionalnih
odnosa,

- pokreće, po ukazanoj potrebi, postupak u nadležnim vijećima Sabora
za razmatranje i odlučivanje o pitanju od interesa za ravnopravnost naroda
i narodnosti,

- razmatra i daje mišljenje o prijedlogu zakona, drugog propisa i općeg
akta o kojima raspravljaju i odlučuju vijeća Sabora kad je to od interesa
za ravnopravnost naroda i narodnosti,

- ukazuje na potrebu donošenja zakona i drugih propisa i općih akata
kojima se uređuje i osigurava ravnopravnost naroda i narodnosti,

- razmatra prijedloge zakona i drugih akata iz oblasti medunacionalnih
odnosa koje u okviru svoje nadležnosti donosi Skupština SFRJ i iznosi nadležnim
vijećima Sabora svoje mišljenje o tim aktima,

- daje mišljenje o međudržavnim ugovorima i o programima međunarodne
kulture, prosvjetne i druge suradnje kada je to od interesa za pojedine
narodnosti u Republici,

- priprema prijedloge za osiguranje sredstava za ostvarivanje ustavnih
prava narodnosti te daje mišljenje i prijedloge nadležnim organima za financiranje
određenih potreba narodnosti.

- sudjeluje u pripremanju programa rada Sabora koji se odnosi na ustavnu
zaštitu i ravnopravnost naroda i narodnosti,

- obavlja druge poslove utvrđene ovim poslovnikom i poslovnicima vijeća
Sabora.

Član 82.

Komisija za zaštitu i unapređivanje ravnopravnosti naroda i narodnosti
sastoji se od pripadnika naroda i narodnosti.

Svako vijeće Sabora bira po pet članova Komisije između zastupnika u
vijeću.

Pet članova Komisije imenuje se iz reda javnih, znanstvenih i stručnih
radnika.

Radi postizanja potrebne zastupljenosti pripadnika naroda i narodnosti,
vijeća mogu, na prijedlog Komisije za izbor i imenovanja, u Komisiju imenovati
i druge građane.

Zakonodavno pravna komisija

Član 83.

Zakonodavno-pravna komisija

- razmatra prijedloge za donošenje zakona te prijedloge zakona i drugih
akata koje donosi Sabor u pogledu njihove usklađenosti s ustavom i pravnim
sistemom te u pogledu njihove pravne obrade i o tome daje mišljenja i prijedloge
nadležnim vijećima Sabora,

- razmatra pitanja jedinstvene zakonodavne metodologije i druga pitanja
od znaćaja za jedinstvenu pravnu tehniku i terminološku obradu akata koje
donosi Sabor,

- daje mišljenje i prijedloge da pojedine odredbe zakona imaju povratno
djelovanje,

- brine se o jedinstvu pravnog sistema i daje mišljenje o načelnim pitanjima
izgradnje toga sistema ili jedinstvenu primjenu zakona,

- ukazuje na potrebu donošenja zakona ili drugih akata Sabora,

- razmatra inicijative za donošenje zakona,

- razmatra opće akte koje potvrđuje ili na koje daje suglasnost Sabor
i o tome daje mišljenje nadležnim vijećima,

- utvrđuje i izdaje prečišćene tekstove zakona i drugih akata Sabora,
ako je tim aktima Sabora na to ovlaštena,

- razmatra prijedloge za davanje autentičnog tumačenja zakona ili drugog
akta Sabora,

- predlaže vijećima Sabora donošenje odluke o pokretanju postupaka za
ocjenu ustavnosti ili zakonitosti zakona odnosno drugih općih akata pred
Ustavnim sudom Jugoslavije ili Ustavnim sudom Hrvatske

- obavlja i druge poslove određene ovim poslovnikom

Član 84.

Zakonodavno-pravna komisija ima 18 članova. Svako vijeće Sabora bira
po dva člana Komisije između zastupnika u vijeću, a 12 članova Komisije
imenuje se iz reda znanstvenih i stručnih radnika.

Komisija za Poslovnik Sabora

Član 85.

Komisija za Poslovnik Sabora:

- prati ostvarivanje ovoga poslovnika,

- razmatra prijedloge za promjene ovaga poslovnika,

- podnosi prijedloge za promjenu ovoga poslovnika.

Član 86.

Komisija za Poslovnik Sabora ima 18 članova. Svako vijeće Sabora bira
po šest članova Komisije između zastupnika u vijeću.

Komisija za razmatranje akata Skupštine SFRJ

Član 87.

Komisija za razmatranje akata Skupštine SFRJ:

- razmatra nacrte i prijedloge saveznih zakona i drugih akata koje Vijeće
republika i pokrajina Skupštine SFRJ donosi na osnovi suglasnosti skupština
republika i pokrajina,

- razmatra određena pitanja za koja je u Vijeću republika i pokrajina
Skupštine SFRJ odlučeno da se provede postupak prethodnog razmatranja u
skupštinama republika i pokrajina,

- razmatra dogovore koje zaključuju republike, pokrajine i Federacija,

- razmatra prijedloge saveznih zakona kojima se uređuju osnovna pitanja
u pojedinim oblastima iz nadležnosti Saveznog vijeća Skupštine SFRJ,

- razmatra međunarodne ugovore koje sklapa Socijalistička Federativna
Republika Jugoslavija, a koji zahtijevaju donošenje novih ili izmjenu postojećih
zakona Republike ili iz kojih proistječu posebne obaveze za Republiku.

Član 88.

Komisija za razmatranje akata Skupštine SFRJ ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Komisije između zastupnika
u vijeću.

Komisija za izbor i imenovanja

Član 89.

Komisija za izbor i imenovanja

predlaže izbor i imenovanje odnosno razrješenje funkcionara koje bira
odnosno imenuje Sabor, ako uostalom, zakonom, ovim poslovnikom ili drugim
aktom Sabora nije utvrđeno da takav prijedlog podnosi drugi organ,

- imenuje odnosno delegira predstavnike Sabora u određena društvena
tijela i organizacije od posebnog društvenog interesa, ako zakonom, ovim
poslovnikom ili drugim aktom Sabora nije odredeno da ih imenuje odnosno
delegiraju vijeća Sabora,

- razmatra prijedloge ovlaštenih predlagaća za izbor i razrješenje odnosno
imenovanje i razrješenje funkcionara koje bira odnosno imenuje Sabor sa
stanovišta ispunjavanja uvjeta za te funkcije i o tome podnosi mišljenje
vijećima Sabora.

- priprema i podnosi vijećima Sabora prijedlog za izbor članova te predsjednika
i zamjenika predsjednika radnih tijela Sabora i radnih tijela vijeća,

- predlaže izbor i imenovanje odnosno razrjeŠenje nosilaca pravosudnih
funkcija i nosilaca javnotužilačkih funkcija,

- provodi postupak prethodnog utvrđivanja prijedloga za izbor nosilaca
pravosudnih i javnotužilačkih funkcija,

- priprema prijedloge odluka u vezi s pokretanjem postupka za razrješenje
nosilaca pravosudnih i javnotužilačkih funkcija prije isteka mandata,

- daje mišljenja prema propisima o zadovoljavanju stambenih potreba
republičkih funkcionara, nosilaca pravosudnih funkcija i rukovodnih radnika,

- sudjeluje u postupku kandidiranja sudaca porotnika za republičke pravosudne
organe,

- obavlja i druge poslove određene ovim poslovnikom i poslovnicima vijeća.

Način ostvarivanja pojedinih funkcija Komisije za izbor i imenovanja
može se urediti odlukom Sabora koju donose sva tri vijeća u ravnopravnom
djelokrugu.

Član 90.

Komisija za izbor i imenovanja ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Komisije izmedu zastupnika
u vijeću

Administrativna komisija

Član 91.

Administrativna komisija

- utvrđuje i vijećima Sabora podnosi prijedloge propisa o osobnim dohocima
i o naknadama osobnih dohodaka i o drugim primanjima zastupnika i funkcionara
koje bira ili imenuje Sabor, a i zastupnika i funkcionara kojima je prestala
funkcija, i u okviru ovlaštenja donosi pobliže propise za njihovo izvršavanje,

- sudjeluje u pripremanju propisa i dogovora kojima se uređuju pitanja
osobnih dohodaka i naknada osobnih dohodaka i drugih primanja zastupnika
i funkcionara koje bira i imenuje Sabor,

- donosi pojedinaćna rješenja o naknadama osobnih dohodaka i drugim
primanjima zastupnika i funkcionara koje bira ili imenuje Sabor,

- određuje visinu naknade troškova i mjerila za utvrđivanje posebne
naknade za rad članova radnih tijela Sabora izabranih iz reda znanstvenih,
stručnih i javnih radnika,

- surađuje s tajnikom Sabora u pripremanju prijedloga za osiguranje
u budžetu Republike sredstava za rad Sabora i Stručne službe Sabora,

- brine o pravilnosti korištenja sredstava osiguranih u budžetu Republike
za rad Sabora i Stručne službe Sabora,

- donosi akte za primjenu osnova i mjerila za osobne dohotke i za ostvarivanje
drugih prava rukovodećih radnika u Stručnoj službi Sabora za koje je to
utvrđeno aktom Predsjedništva Sabora i utvrđuje njihove osobne dohotke,

- obavlja i druge poslove određene ovim poslovnikom:

Član 92.

Administrativna komisija ima 12 članova. Svako vijeće Sabora bira po
četiri člana Komisije između zastupnika u Vijeću.

Komislja ze društveni nedzor i predstavke

Član 93.

Komisija za društveni nadzor i predstavke

- razmatra opća pitanja u vezi s provođenjem politike i izvršavanjem
zakona i drugih propisa i akata te s raspolaganjem društvenim sredstima
kao i s načinom ostvarivanja prava i dužnosti državnih organa te drugih
organizacija i zajednica,

- ukazuje vijećima Sabora na pojave koje mogu imati šire negativne posljedice
i predlaže mjere za koje smatra da bi ih trebalo poduzeti radi zaštite
društvene imovine te otklanjanja drugih društvenih štetnih pojava,

- predlaže vijećima Sabora donošenje preporuka kojima će se ukazati
na pojave kršenja zakonitosti i ustavnosti te predlaže mjere koje bi trebalo
poduzeti radi otklanjanja negativnih pojava,

- razmatra predstavke, pritužbe i prijedloge upućene Saboru kojima se
ukazuje na štetne i nezakonite pojave,

- ukazuje nadlažnim vijećima Sabora na kršenje ustavnosti i zakonitosti
i druge štetne pojave od šireg društvenog značenja i predlaže poduzimanje
potrebnih mjera za njihovo otklanjanje,

- ispituje putem naldežnih organa osnovanost predstavki i pritužbi nalaže
nadležnim organima poduzimanje na zakonu osnovanih mjera te o tome obavještava
podnosioce pritužbi i predstavki,

- razmatra inicijative građana i organizacija za pokretanje pitanja
odgovornosti određenih nosilaca samoupravnih, javnih i drugih društvenih
funkcija i po potrebi predlaže vijećima Sabora ili drugim nadležnim organima
pokretanje postupka za utvrđivanje njihove odgovornosti.

Član 94.

Komisija za društveni nadzor i predstavke ima 18 članova. Svako vijeće
Sabora bira po šest članova Komisije između zastupnika u vijeću.

Komisija za kontrolu zakonitosti rada Službe državne sigurnosti

Član 95.

Komisija za kontrolu zakonitosti rada Službe državne sigurnosti vrši
kontrolu zakonitosti rada te službe, naročito u pogledu ostvarivanja Ustavom
Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i Ustavom Socijalističke
Republike Hrvatske i zakonom utvrđenih prava i sloboda čovjeka i građanina,
pravnih osoba državnih i drugih organa.

Naćin rada Komisije uređuje se poslovnikom koji donosi Komisija.

Član 96.

Komisija za kontrolu zakonitosti rada Službe državne sigurnosti ima
12 članova.

Svako vijeće Sabora imenuje po četiri člana Komisije između zastupnika
u vijeću.

Odredbe ovoga poslovnika o izboru predsjednika, zamjenika predsjednika
i članova radnih tijela Sabora primjenjuju se i na imenovanje predsjednika,
zamjenika predsjednika i članova Komisije.

Odbor za vanjsku politiku

Član 97.

Odbor za vanjsku politiku:

- razmatra pitanja vanjske politike i međunarodnih odnosa o kojima raspravljaju
i odlučuju nadležna vijeća Sabora te priprema prijedloge akata iz nadležnosti
Sabora o pitanjima iz te oblasti,

- priprema rad nadležnih vijeća kada Sabor sudjeluje u utvrđivanju i
provođenju vanjske politike SFRJ i njezinog odnosa s drugim državama i
međunarodnim organizacijama,

- razmatra međunarodne ugovore na koje Sabor daje suglasnost i iznosi
svoje prijedloge i mišljenja nadležnim vijećima Sabora,

- surađuje s organima i organizacijama u Republici i federaciji koji
djeluju na podrućju vanjske politike i međunarodnih odnosa.

Član 98.

Odbor za vanjsku politiku ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za unutrašnju politiku i narodnu obranu

Član 99.

U djelokrugu Odbora za unutrašnju politiku i narodnu obranu jesu pitanja
utvrđivanja i praćenja provođenja politike te donošenja zakona i općih
akata u oblasti organizacije i nadležnosti organa društveno-političkih
zajednica republičkog državljanstva i osobnog statusa gradana, općenarodne
obrane i društvene samozaštite, državne i javne sigurnosti, sigurnosti
prometa, zaštite od požara i elementarnih nepogoda i druga pitanja unutrašnje
politike i narodne obrane.

Član 100.

Odbor za unutrašnju politiku i narodnu obranu ima 18 članova.

Svako vijeće sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za ekonomsku politiku i razvoj

Član 101.

U djelokrugu Odbora za ekonomsku politiku i razvoj jesu pitanja utvrđivanja
i praćenja provođenja politike te donošenja zakona i općih akata u oblasti
sistema društvenog planiranja, društvenih planova i drugih planskih dokumenata
Republike, tehnologije i informatike, ravnomjernog regionalnog razvoja,
razvoja otoka, razvoja privredno nedovoljno razvijenih krajeva, mjera za
ostvarivanje politike cijena i društvenu kontrolu cijena, samostalnog osobnog
rada, privredne infrastrukture, stambene i komunalne privrede, industrije,
rudarstva, zanatstva, robnog prometa, turizma, poljoprivrede, šumarstva,
građevinarstva i drugih privrednih djelatnosti te druga pitanja ekonomske
politike i razvoja.

Član 102.

Odbor za ekonomsku politiku i razvoj ima 18 članova. Svako vijeće Sabora
bira po šest članova odbora između zastupnika u vijeću.

Odbor za pitanja političkog sistema

Član 103.

U djelokrugu Odbora za pitanja političkog sistema jesu pitanja utvrđivanja
i praćenja provođenja politike te donošenja zakona i općih akata u oblasti
udruživanja građana, održavanja zborova i drugih javnih skupova, biraćkog
prava, načina izbora i opoziva odbornika i zastupnika, pravnog položaja
vjerskih zajednica, imovinsko-pravnih odnosa, republičkih praznika, nagrada
i drugih priznanja, općih pitanja ostvarivanja ustavnosci i zakonitosti,
ostvarivanja i zaštite sloboda i prava čovjeka i građanina, društvenog
sistema informiranja i javnog informiranja, općih pitanja organizacije
državne vlasti i rada državnih organa, funkcioniranja političkog sistema
te druga pitanja političkog sistema.

Član 104.

Odbor za pitanja političkog sistema ima 18 članova. Svako vijeće Sabora
bira po šest članova Odbora između zastupnika u vijeću.

Odbor za budžet i financije

Član 105.

U djelokrugu Odbora za budžet i financije jesu pitanja utvrđivanja i
praćenja provođenja politike te donošenja zakona i općih akata u oblasti
sistema financiranja i sistema izvora i vrsta prihoda društveno-političkih
zajednica. visine poreza i drugih davanja građana o kojima odlućuje Sabor,
republičkog budžeta i republičkog završnog računa, opće bilance sredstava
za financiranje općih društvenih i zajedničkih potreba, robnih rezervi,
raspisivanja republičkih javnih zajmova, Narodne banke Hrvatske, Službe
društvenog knjigovodstva te druga pitanja budžeta i financija.

Član 106

Odbor za budžet i financije ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za pomorstvo, saobraćaj i veze

Član 107.

U djelokrugu Odbora za pomorstvo, saobraćaj i veze jesu pitanja utvrđivanja
i praćenja provođenja politike te donošenja zakona i općih akata u oblasti
pomorstva, saobraćaja, veza, elektroprivrede i vodoprivrede.

Član 108.

Odbor za pomorstvo, saobraćaj i veze ima 18 članova. Svako vijeće Sabora
bira po šest članova Odbora između zastupnika u vijeću.

Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu

Član 109.

U djelokrugu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu jesu pitanja utvrdivanja
i praćenja provođenja politike te donošenja zakona i općih akata u oblasti
predškolskog odgoja, osnovnog, srednjeg, višeg i visokog obrazovanja, znanosti,
kulture, fizičke i tehničke kulture, zaštite i korištenja spomenika kulture,
povijesne građe i nasljeđa, arhiva i arhivske građe, spomen-obilježavanja
povijesnih događaja i ličnosti te druga pitanja obrazovanja, znanosti i
kulture.

Član 110.

Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za socijalnu politiku i zdravstvo

Član 111.

U djelokrugu Odbora za socijalnu politiku i zdravstvo jesu pitanja utvrđivanja
i praćenja provođenja politike te donošenja zakona i općih akata u oblasti
braka, porodice i starateljstva, posebne zaštite djece i materinstva, zaštitu
žena na radu, planiranja porodice i demografske politike radnih i stambenih
odnosa te zapošljavanja, socijalne zaštite, zdravstvene zaštite i organizacije
zdravstvene službe, mirovinskog i invalidskog osiguranja, zaštite sudionika
predratnog revolucionarnog pokreta, narodnooslobodilačkog rata, žrtava
fašistićkog terora, ratnih i drugih vojnih invalida te druga pitanja socijalne
politike i zdravstva.

Član 112.

Odbor za socijalnu politiku i zdravstvo ima 18 članova. Svako vijeće
Sabora bira po šest članova Odbora izmedu zastupnika u vijeću.

Odbor za prostorno uređenje i zaštitu čovjekove okoline

Član 113.

U djelokrugu Odbora za prostorno uređenje i zaštitu čovjekove okoline
jesu pitanja utvrđivanja i praćenja provođenja politike te donošenja zakona
i općih akata u oblasti prostornog planiranja i urbanizma, zaštite prirode,
uređivanja građevinskog zemljišta, očuvanja i razvoja prirodnih i radom
stvorenih vrijednosti čovjekove okoline, zraka, tla, vode, vodotoka i mora
te druga pitanja prostornog uređenja i zaštite čovjekove okoline.

Član 114.

Odbor za prostorno uredenje i zaštitu čovjekove okoline ima 18 članova.

Svako vijeće Sabora bira po šest članova Odbora između zastupnika u
vijeću.

Odbor za pravosuđe i upravu

Član 115.

Odbor za pravosuđe i upravu razmatra:

- pitanja osnivanja. organizacije i rada sudova i drugih pravosudnih
organa,

- pitanja amnestije i pomilovanja,

- pitanja utvrđivanja kažnjivih djela i izvršavanja kaznenih sankcija,

- izvještaje Vrhovnog suda Hrvatske i drugih pravosudnih organa za koje
je to određeno zakonom, o primjeni zakona i općim problemima pravosuđa,

- pitanja osnivanja i rada organa uprave,

- pitanja i odnose iz ooblasti uprave te pitanja ostvarivanja zakonitosti
u radu organa uprave i organizacija,

- izvještaje republičkih organa uprave i drugih organa.

Član 116.

Odbor za pravosuđe i upravu ima 18 članova. Svako vijeće Sabora bira
po šest članova Odbora između zastupnika u vijeću.

VII. ODNOS SABORA I IZVRŠNOG VIJEČA SABORA

1. Predstavljanje Izvršnog vijeća Sabora

Član 117.

Izvršno vijeće Sabora predstavlja u Saboru predsjednik Izvršnog vijeća
Sabora.

Radi ostvarivanja stalne suradnje sa Saborom, Izvršno vijeće Sabora
određuje svoje predstavnike u vijećima Sabora i u pojedinim radnim tijelima
Sabora.

Za svog stalnog predstavnika Izvršno vijeće Sabora može odrediti i funkcionara
koji rukovodi radom republičkog organa uprave ili drugog republićkog organa
ili organizacije, i ako nije član Izvršnog vijeća, kad se radi o pitanjima
iz oblasti koje ulaze u djelokrug organa ili organizacije kojom on rukovodi.

Izvršno vijeće Sabora određuje svoga člana da ga predstavlja u Saboru
povodom rasprave određenog pitanja u pojedinom vijeću, radnim tijelima
Sabora i u radnim tijelima vijeća, a za to može odrediti i funkcionara
koji rukovodi radom republičkog organa uprave ili drugog republičkog organa
ili organizacije, i ako nije član Izvršnog vijeća Sabora.

Član 118.

Kad Izvršno vijeće podnosi Saboru prijedlog akta odnosno drugi prijedlog,
obavještava Sabor o svom predstavniku koga je odredilo da ga zastupa u
postupku donošenja toga akta.

Predstavnik Izvršnog vijeća prisustvuje sjednicama vijeća, radnih tijela
Sabora i radnih tijela vijeća, sudjeluje u njihovu radu, iznosi stavove
Izvršnog vijeća, izjašnjava se o podnesenim amandmanima te obavještava
Izvršno vijeće o stavovima i mišljenjima vijeća odnosno radnih tijela.

Kad se radi o izvještaju, analizi odnosno o drugom aktu Izvršnog vijeća
koji se raspravlja samo o radnim tijelima, Izvršno vijeće može kao svog
predstavnika, s pravima I dužnostima iz stava 2. ovoga člana odrediti i
drugog funkcionara republičkog organa uprave ili organizacije odnosno funkcionara
u Izvršnom vijeću Sabora.

Ako raspravi, mada je pravodobno pozvan, ne prisustvuje predstavnik
IzvrŠnog vijeća Sabora, vijeće, radno tijelo Sabora ili radno tijelo vijeća
može ako smatra da je prisustvo predstavnika Izvršnog vijeća neophodno,
raspravu o tom predmetu prekinuti ili odložiti.

Član 119.

Izvršno vijeće Sabora upućuje svoje povjerenike kad je na dnevnom redu
sjednice vijeća, radnih tijela Sabora i radnih tijela vijeća prijedlog
akta što ga je podnijelo Izvršno vijeće, kao i kada to ona zatraže.

Izvršno vijeće može uputiti na njihove sjednice svoga povjerenika i
u drugim slučajevima kad to smatra potrebnim.

Povjerenik prisustvuje sjednici i daje obavještenja i objašnjenja o
pojedinim pitanjima o kojima se u vezi s prijedlogom raspravlja na sjednici
tih tijela.

Predsjednici vijeća, radnih tijela Sabora i radnih tijela vijeća obavještavaju
Izvršno vijeće o sazvanim sjednicama, a predsjednik Sabora obavještava
Izvršno vijeće o zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora. O zakazanim sjednicama
vijeća, radnih tijela Sabora i radnih tijela vijeća, na kojima će se razmatrati
prijedlog akta ili drugi prijedlog što ga je podnijelo Izvršno vijeće,
obavještavaju se i predstavnici Izvršnog vijeća.

Zatražena mišljenja, stavove i prijedloge Izvršnog vijeća Sabora o predmetima
u kojima ono nije predlagač, Izvršno vijeće Sabora dužno je dostaviti Saboru
do početka razmatranja tih predmeta u radnim tijelima Sabora.

2. lzvještavanje Sabora o radu Izvršnog vijeća Sabora

Član 120.

Izvršno vijeće Sabora podnosi Saboru godišnje izvještaj o svom radu.

Izvršno vijeće Sabora, po svojoj inicijativi ili na zahtjev vijeća Sabora,
izvještava Sabor o svom radu, o provodenju politike koju je utvrdio Sabor
u cjelini ili za pojedine oblasti društvenog života, o izvršavanju zakona,
drugih propista ili općih akata što ih je donio Sabor o stanju i razvoju
u svim ili pojedinim oblastima društvenog života i društvenih odnosa, te
o drugim pitanjima iz djelokruga Izvršnog vijeća.

Povodom prestanka mandata predsjednika Izvršnog vijeća Sabora, odnosno
povodom prestanka mandata Izvršnog vijeća Sabora, kao i u slučaju ostavke
ili prijedloga za razrješenje od dužnosti predsjednika Izvršnog vijeća
Sabora ili u slučaju ostavke Izvršnog vijeća Sabora, Sabor razmatra rad
Izvršnog vijeća u cjelini na osnotri izvještaja koji mu podnosi Izvršno
vijeće.

O izvještaju iz stava 2. ovoga člana raspravlja nadležno vijeće, a o
izvještaju iz stava 1. i 3. ovoga člana raspravljaju sva tri vijeća Sabora
nakon provedenih rasprava u radnim tijelima Sabora i vijeća.

3. Ostvarivanje odgovornosti Izvršnog vijeća Sabora

Član 121.

U ostvarivanju odgovornosti Izvršnog vijeća Sabora, svako vijeće Sabora
može pokrenuti raspravu o pitanjima koja se odnose na rad Izvršnog vijeća.

Član 122.

Rasprava u vijeću o pitanjima koja se odnose na ostvarivanje političke
kontrole Sabora nad radom Izvršnog vijeća Sabora i na ostvarivanje odgovornosti
Izvršnog vijeća Sabora i pojedinih članova može se završiti:

- zauzimanjem stava o radu Izvršnog vijeća i njegovoj odgovornosti,

- donošenjem zaključaka kojima se utvrđuju obaveze i daju smjernice
Izvršnom vijeću Sabora u vezi s provođenjem politike i izvršavanjem zakona,
drugih propisa i općih akata Sabora,

- donošenjem zaključaka kojima se utvrđuju obaveze Izvršnog vijeća u
vezi s poduzimanjem određenih mjera, podnošenjem izvještaja ili prijedloga
akata, ili s dostavljanjem informativnog i drugog materijala,

- postavljanjem pitanja povjerenja Izvršnom vijeću Sabora odnosno njegovu
predsjedniku ili pojedinim članovima,

- zaključkom o utvrdivanju prijedloga za razrješenje Izvršnog vijeća,
njegova predsjednika ili pojedinog člana, koji treba biti obrazložen.

Član 123.

Ako vijeće Sabora utvrdi prijedlog za razrješenje Izvršnog vijeća, njegova
predsjednika ili pojedinog člana, predsjednik vijeća obavještava o tom
zaključku predsjednike ostalih vijeća i predsjednika Sabora.

Predsjednici ostalih vijeća Sabora sazivaju sjednice vijeća radi zauzimanja
stava o prijedlogu za razrješenje.

Ako se ostala vijeća Sabora suglase s prijedlogom za razrješenje, obavještavaju
o tome predsjednika Sabora.

Predsjednik Sabora saziva zajedničku sjednicu svih vijeća Sabora i dostavlja
zastupnicima izvještaj ostalih vijeća o prijedlogu za razrješenje.

O razrješenju predsjednika Izvršnog vijeća odnosno Izvršnog vijeća u
cjelini predsjednik Sabora obavještava Predsjedništvo Republike.

Ako se ostala vijeća Sabora, ili jedno od njih, ne suglase s prijedlogom
za razrješenje, predsjednik toga vijeća obavijestit će o tome predsjednika
vijeća koje je utvrdilo prijedlog za razrješenje.

Vijeće koje je utvrdilo prijedlog za razrješenje ponovno raspravlja
o tom pitanju. Ako vijeće ostane kod svog prijedloga, obavještava o tom
predsjednika Sabora, koji će postupiti po odredbi stava 4. ovoga člana.

Ako vijeće koje je utvrdilo prijedlog za razrješenje, nakon ponovno
provedene rasprave, odustane od svog prijedloga, obavještava o tome predsjednika
Sabora i predsjednike ostalih vijeća.

Član 124.

Izvršno vijeće Sabora, ako smatra da nije u stanju osigurati provođenje
politike i izvršavanje zakona ili drugog akta Sabora čije se donošenje
predlaže, ili provođenje stavova ili predloženih mjera, ili da ne može
preuzeti odgovornost za vršenje svoje funkcije ako se ne donese akt ćije
donošenje predlaže, ili ako smatra da ne može provesti smjernice koje mu
je dao Sabor, može dati izjavu o tome u vijeću u toku rasprave, prije donošenja
odluke u vijeću.

Član 125.

Ako Izvršno vijeće Sabora podnese kolektivnu ostavku, ostavku podnosi
predsjednik Izvršnog vijeća predsjedniku Sabora.

O kolektivnoj ostavci Izvršnog vijeća predsjednik Sabora obavještava
Predsjedništvo Republike i saziva zajedničku sjednicu vijeća Sabora, uz
dostavu ostavke svim zastupnicima.

Sabor na zajednićkoj sjednici svih vijeća razmatra kolektivnu ostavku
IzvrŠnog vijeća Sabora, a može povodorri ostavke otvoriti i raspravu o
radu IzvrŠnog vijeća u cjelini.

Član 126.

Ako predsjednik Izvršnog vijeća odnosno pojedini član tog vijeća podnese
ostavku, ostavka se podnosi predsjedniku Sabora. O ostavci predsjednika
Izvršnog vijeća predsjednik Sabora obavještava Predsjedništvo Republike.
Predsjednik Sabora dostavlja ostavku predsjednika Izvršnog vijeća, odnosno
člana tog vijeća, zastupnicima uz poziv za zajednićku sjednicu svih vijeća
Sabora.

Sabor na zajedničkoj sjednici svih vijeća razmatra ostavku predsjednika
Izvršnog vijeća Sabora odnosno pojedinog njenog člana, a povodom ostavke
predsjednika Izvršnog vijeća razmatra rad Izvršnog vijeća u cjelini.

Član 127.

Izvršno vijeće Sabora u ostavci ostaje na dužnosti do izbora novog Izvršnog
vijeća.

Član 128.

Kad predsjednik Izvršnog vijeća Sabora predloži razrješenje od dužnosti
pojedinih članova Izvršnog vijeća, prijedlog dostavlja predsjedniku Sabora,
koji ga upućuje zastupnicima uz poziv na zajedničku sjednicu svih vijeća
Sabora.

VIII. ODNOSI SABORA S REPUBLIČKIM ORGANIMA UPRAVE

Član 129.

Vijeća Sabora provode političku kontrolu nad radom republičkih organa
uprave i drugih republičkih organa i organizacija koje vrše javna ovlaštenja.

U vršenju političke kontrole nad radom republičkih organa uprave vijeća
Sabora utvrđuju obaveze republičkog organa uprave i drugih republičkih
organa i organizacija koje vrše javna ovlaštenja za izvršavanje zakona
i drugih akata i politike Sabora te svojim smjernicama usmjeravaju rad
tih organa.

Član 130.

Funkcionari koji rukovode radom republičkih organa uprave i drugih republičkih
organa i organizacija koje vrše javna ovlaštenja dužni su izvještavati
Sabor, o stanju u odgovarajućoj oblasti uprave i o radu organa uprave kojim
rukovode, o izvršavanju utvrđene politike, akata i smjernica Sabora te
o drugim pitanjima iz svoga djelokruga koja su od interesa za Sabor.

Član 131.

Vijeće Sabora. radna tijela Sabora i radna tijela vijeća mogu, u okviru
svoga djelokruga, tražiti od funkcionara koji rukovode radom republičkih
organa uprave i drugih organa i organizacija koje vrše javna ovlaštenja,
a oni su na postavljeni zahtjev dužni:

- izložiti stanje u oblasti svoga djelokruga;

- obavijestiti o pitanjima ili pojavama iz svoga djetokruga;

- obavijestiti o provođenju utvrđene politike ili izvršavanju i provođenju
zakona i drugih akata odnosno zadataka za čije su izvršavanje odgovorni;

- dostaviti podatke kojima raspolažu ili koje su u svom djelokrugu dužni
prikupljati i evidentirati kao i spise i drugi materijal potreban za rad
vijeća ili radnog tijela;

- odgovoriti na upućena pitanja;

- proučiti određeno pitanje iz svoga djelokruga i da o tome podnesu
izvještaj;

- pružiti stručnu pomoć pri izradi prijedloga zakona i drugih akata
Sabora i u drugim slučajevima kad radna tijela i vijeća ispituju i proučavaju
određena pitanja.

Član 132.

Radna tijela Sabora i vijeća rnogu zajedno s republičkim organima uprave
i s drugim organima i organizacijama osnovati komisije, studijske grupe
ili druge grupe stručnjaka, radi proučavanja određenih pitanja i pripremanje
elaborata o tim pitanjima ili za pripremu i sastavljanje prijedloga zakona
i drugih akata koje donosi Sabor.

Član 133.

Ako funkcionar koji rukovodi radom republičkog organa uprave ili drugog
organa i organizacije koja vrši javna ovlaštenja, odnosno drugi funkcionar
u tim organima i organizacijama koji je imenovan od Sabora, smatra da ne
može snositi odgovornost za rad tog organa ili organizacije ili za izvršavanja
zadataka i poslova iz njihove nadležnosti, može podnijeti ostavku na tu
dužnost i obrazložiti je. Ostavku podnosi predsjedniku Izvršnog vijeća
Sabora, a on je upućuje predsjedniku Sabora.

Član 134.

Odredbe ovoga poslovnika u vezi s raspravom o pitanjima koja se odnose
na rad i odgovornost Izvršnog vijeća Sabora, na utvrđivanje prijedloga
za razrješenje te na ostavke predsjednika i svih ili pojedinog člana Izvršnog
vijeća Sabora, shodno se primjenjuju i na raspravu o pitanju rada i odgovornosti,
razrješenja i ostavke funkcionara koji rukovode radom političkih organa
uprave i drugih organa i organizacija koje imenuje Sabor na zajedničkoj
sjednici svih vijeća.

IX. AKTI SABORA

1. Opće odredbe

Član 135.

Sabor u ostvarivanju svojih prava i dužnosti obavlja Ustavom i zakonom
određene poslove i u vezi s tim donosi zakone i daje autentično tumačenje
zakona, donosi republičke društvene planove i druge planske dokumente,
opću bilancu Republike, republički budžet i završni račun republičkog budžeta,
odluke, deklaracije, rezolucije, preporuke, smjernice i zaključke.

Sabor sudjeluje i u zaključivanju dogovora, društvenih dogovora i samoupravnih
sporazuma.

Član 136.

Odluka se donosi kao akt vršenja prava Sabora, kao propis za izvršenje
zakona ili drugog općeg akta Sabora ili kao akt uređivanja unutrašnje organizacije
i odnosa u Saboru.

Odlukom, kao aktom vršenja prava Sabora, vijeća Sabora, u okviru svoga
djelokruga, odlučuju o davanju suglasnosti na prijedlog akata Skupštine
SFRJ, o izboru odnosno imenovanju i razrješenju, o delegiranju u određene
organe i tijela, o potvrdi općih akata organizacija i zajednica ili o davanju
suglasnosti na takve akte kad je to određeno zakonom i izvršavaju svoja
druga ustavom i zakonom utvrđena prava.

Odluka kao izvršni propis jest opći akt koji se donosi radi izvršavanja
i konkretiziranja pojedinih odredaba zakona, ako je to predviđeno zakonom,
a donosi je vijeće koje je sudjelovalo u donošenju toga zakona, ako nije
zakonom ili ovim poslovnikom drukčije odredeno.

Odluka kao izvršni propis može se donijeti i radi izvršavanja pojedinih
utanačenja iz društvenog dogovora u čijem zaključivanju sudjeluje Sabor,
ako je to predviđeno

društvenim dogovorom, a određeno pitanje nije potrebno utvrđivati zakonom.

Član 137.

Akti kojima se uređuju unutrašnja organizacija, rad i odnosi u Saboru
ili vrše druga opća ovlaštenja donose se u obliku odluke, poslovnika ili
pravilnika.

Član 138.

Deklaracijom se izražava opći stav Sabora o pitanjima unutrašnje ili
vanjske politike te o drugim bitnim pitanjima od interesa za Republiku.

Član 139.

Rezolucijom Sabor ukazuje na stanje, probleme i potrebe u određenoj
oblasti društvenog života i utvrđuje politiku koju treba provoditi u toj
oblasti te način i mjere za njeno provođenje.

Član 140.

Preporukom Sabor, iznoseći svoj stav u pogledu stanja u pojedinoj oblasti
društvenog života i osnovna opredjeljenja, izražava mišljenje o pojedinim
pitanjima od općeg interesa ili značajnim za Republiku i o putovima rješavanja
pojedinih problema.

Preporukom se ukazuje na značaj određenih pitanja koja se odnose na
izvršavanje Ustava, zakona, drugih propisa i općih akata te utvrđene politike
ili na razvoj društvenih odnosa u određenoj bolasti.

Preporukom se izražava mišljenje Sabora u vezi s uskladivanjem društvenih
odnosa i razvijanjern međusobne suradnje organizacija, udruženja i zajednica
u pitanjima od zajedničkog interesa i potiče sporazumijevanje i dogovaranje
u zajedničkom interesu.

Preporukom se predlaže način i mjere koje bi poduzeća odnosno organizacije
udruženog rada i druge organizacije, udruženja, zajednice i državni organi
trebali poduzeti radi rješavanja pojedinih pitanja u skladu s njihovim
zadacima i interesima.

Član 141

Smjernicama Sabor utvrđuje obveze Izvršnog vijeća Sabora, republičkih
organa uprave i drugih republičkih organa i organizacija koje vrše javna
ovlaštenja u vezi s izvršavanjem zakona i drugih općih akata ili utvrđene
politike, daje upute za izvršavanje drugih poslova iz njihovog djelokruga
ili na drugi način usmjerava rad tih organa i organizacija.

Član 142.

Svako vijeće i radno tijelo Sabora i vijeća mogu, u okviru svoga djelokruga,
donositi zaključke o svom radu i o radu radnog tijela, kao i o radu Stručne
službe Sabora.

Vijeća mogu na osnovi ocjene stanja u pojedinoj oblasti društvenog života,
u okviru svoga djelokruga, zaključcima zauzimati stavove, izražavati mišljenja
ili utvrđivati obaveze Izvršnog vijeća Sabora i republičkih organa uprave
i organizacija koje vrše javna ovlaštenja u pogledu pripremanja prijedloga
akata za izvršavanje zakona odnosno utvrđene politike ili u pogledu vršenja
drugih poslova iz nj ihovog djelokruga.

Vijeća mogu zaključcima utvrđivati obaveze i drugih nosilaca javnih
ovlaštenja odnosno organizacija, ćija je djelatnost od posebnog društvenog
interesa, da izvrše potrebno izučavanje i analizu određenih pitanja i podnesu
izvještaj o tome, a mogu i ukazivati na stanje u određenoj oblasti privrednog
ili društvenog života i utvrđivati politiku o pojedinim pitanjima.

Zaključke kojima zauzimaju stavove, izražavaju mišljenja i podnose prijedloge
o pitanjima koja su razmatrali donose i radna tijela Sabora i vijeća

Član 143.

Tekst zakona potpisuje predsjednik Sabora i predsjednici vijeća koji
su zakon donijeli. Akte koji su doneseni na zajedničkoj sjednici svih vijeća
Sabora potpisuje predsjednik Sabora. Zaključke koje donose radna tijela
Sabora i vijeća potpisuje predsjednik tijela koje je donijelo zaključke.

Član 144.

Na izvornike zakona i drugih propisa i općih akata Sabora stavlja se
pečat Sabora.

Pod izvornikom zakona odnosno drugog propisa i općeg akta Sabora razumijeva
se onaj tekst zakona odnosno drugog propisa i općeg akta koji je usvojen
na sjednici nadležnog vijeća.

Izvornici akata Sabora ćuvaju se u Saboru. O izradi izvornika akata
Sabora, o stavljanju pečata na izvornike tih akata, o ćuvanju izvornika
i o evidenciji o njima stara se tajnik Sabora.

Član 145.

Zakoni i drugi propisi te opći akti Sabora, autentična tumačenja zakona,
odluke o izboru odnosno imenovanju i razrješenju funkcionara koje bira
ili imenuje Sabor, deklaracije, rezolucije i preporuke te društveni dogovori
u čijem zaključivanju sudjeluje Sabor objavljuju se u "Narodnim novinama"
u izdanjima latinicom i ćirilicom.

O objavljivanju akata Sabora stara se tajnik Sabora. Tajnik Sabora daje,
na osnovi izvornika akta Sabora, ispravke eventualnih grešaka u objavljenom
tekstu toga akta.

Član 146.

Smjernice koje utvrdi Sabor i zaključci vijeća kojima se zauzimaju stavovi,
izražavaju mišljenja i utvrđuju obveze organa Republike u pogledu izvršavanja
zakona i provođenja utvrđene politike objavljuje se u glasilu Sabora a
po zaključku vijeća i u "Narodnim novinama".

Ostali zaključci dostavljaju se organima i organizacijama na koje se
odnose.

Član 147.

Ukoliko predsjednik Sabora ustanovi da podneseni prijedlog akta Sabora
odnosno analiza, izvještaj ili drugi akt nije sastavljen u skladu s odredbama
ovog poslovnika, zatražit će od predlagača odnosno podnosioca akta da postupi
u određenom roku suglasno odredbama ovog poslovnika.

Za vrijeme dok predlagač odnosno podnosilac akta ne otkloni nedostatke
akta smatrat će se da ne teku rokovi za razmatranje akata utvrđeni ovim
poslovnikom, a ako nedostaci akta ne budu otklonjeni u određenom roku smatrat
će se da akt i nije upućen Saboru.

2. Postnpak za donošenje akata Sabora

A. Postupak za donošenje zakona

a) Pokretanjepostupka

Član 148.

Postupak za donošenje zakona pokreće se prijedlogom za donošenje zakona

Član 149.

Prijedlog za donošenje zakona može podnijeti zastupnik u svom vijeću,
radno tijelo vijeća, vijeće Sabora, radno tijelo Sabora. Izvršno vijeće
Sabora, skupština samoupravne interesne zajednice, općinska skupština,
skupština gradske zajednice općina, skupština zajednice općina, Privredna
komora Hrvatske, te društvene i političke organizacije.

Svaki zastupnik, član vijeća Sabora koje nije nadležno za donošenje
pojedinog zakona i radno tijelo toga vijeća mogu u tom vijeću predložiti
da se donese zakon iz djelokruga drugog vijeća. Ako prihvati takav prijedlog,
vijeće određuje način na koji će se izraditi prijedlog za donošenje zakona
koji će to vijeće podnijeti kao ovlašteni predlagač zakona.

Član 150.

Prijedlog za donoŠenje zakona može podnijeti i PredsjedniŠtvo Republike
na osnovi zauzetih stavova o pitanjima od općeg znaćenja za druŠtveno-politićko
i druŠtveno-ekonomsko ureĐenje te Ustavni sud Hrvatske radi osiguravanja
ustavnosti i zakonitosti ili zaŠtite prava samoupravljanja i drugih sloboda
i prava građana, samoupravnih organizacija i zajednica.

Član 151.

Svaki zastupnik može na sjednici vijeća ili radnog tijela ukazati na
potrebu donošenja određenog zakona. Povodom toga vijeće odnosno to radno
tijelo može odrediti način na koji će se izraditi i podnijeti prijedlog
za donošenje takvog zakona.

Član 152.

Inicijativu za donošenje zakona mogu pokrenuti radni ljudi i građani
te njihove organizacije i udruženja, državni organi i ovlašteni predlagači
zakona.

Inicijativa za donošenje zakona upućuje se predsjedniku Sabora, koji
ju dostavlja nadležnim vijećima, Izvršnom vijeću Sabora i odgovarajućim
radnim tijelima Sabora.

Predsjednik nadležnog vijeća dostavlja inicijativu za ,donošenje zakona
odgovarajućem radnom tijelu vijeća.

Ako IzvrŠno vijeće Sabora u roku od 60 dana ne saopći svoje mišljenje
o inicijativi smatrat će se da se ne protivi njenom prihvaćanju.

Pošto pribavi mišljenje Izvršnog vijeća Sabora, Zakonodavno-pravne komisije
i drugih radnih tijela, matično radno tijelo razmatra inicijativu na sjednici
na koju poziva nj enog podnosioca.

Ako smatra da bi u smislu pokrenute inicijative trebalo donijeti zakon,
matično radno tijelo može podnijeti prijedlog za donošenje zakona ili predložiti
nadležnom vijeću Sabora da inicijativno razmotri i odredi način na koji
će se izraditi i podnijeti prijedlog za donošenje zakona.

Ako matično radno tijelo smatra da inicijativa za donošenje zakona nije
osnovana, obavijestit će o tome podnosioca, a vijeće samo ako je takvu
inicijativu podnio ovlašteni predlagač zakona.

Matično radno tijelo dužno je obavijestiti pokretača inicijative ili
njegova predstavnika o stavu koji je povodom inicijative zauzet u matičnom
radnom tijelu, a predsjednik vijeća, nakon što vijeće zauzme stav o inicijativi.

Podnosilac inicijative za donošenje zakona ima pravo da u krajnjem roku
od šest mjeseci od dana podnošenja inicijative bude obaviješten o njenoj
osnovanosti.

b) Prethodni postupak

Član 153.

Vijeća Sabora mogu programom rada Sabora ili posebnim zaključkom odrediti
da se, prije podnošenja prijedloga za donošenje zakona, u radnim tijelima
provede - na osnovi prikaza stanja u pojedinim oblastima te izloženih teza
o mogućim normativnim opredjeljenjima, a uzpotrebna obrazloženja - prethodna
rasprava o razlozima za donošenje zakona i o osnovnim pitanjima koja treba
urediti zakonom.

Prijedlog za provođenje prethodne rasprave može podnijeti i ovlašteni
predlagač zakona.

Na prijedlog radnog tijela vijeća prethodna rasprava može se provesti
na sjednici vijeća.

Nakon provedenoga prethodnog postupka sastavlja se izvještaj o rezultatima
provođenja tog postupka.

Izvještaj sadrži, osobito, pregled stavova, mišljenja i prijedloga danih
na sjednici radnog tijela, odnosno na sjednici vijeća na kojoj je proveden
prethodni postupak.

Izvještaj se dostavlja predlagaču koji je dužan pri izradi prijedloga
za donošenje zakona uzeti u obzir stavove, mišljenja i prijedloge dane
u tom postupku te posebno obrazložiti one koje nije mogao usvojiti

c) Prijedlog za donošenje zakona

Sadržaj prljedloga

Član 154.

Prijedlog za donošenje zakona sadrži:

1) ustavnu osnovu za donošenje zakona;

2) ocjenu stanja u oblasti koja treba da se zakonom uredi i ciljeve
koji se žele postići;

3) osnovna pitanja koja se predlažu urediti zakonom;

4) posljedice koje će iz predloženih rješenja proizaći za društveni
i materijalni položaj radnih ljudi i građana, organizacija udruženog rada
i drugih organizacija i zajednica;

5) ocjenu potrebnih sredstava za provoĐenje zakona;

6) tekst nacrta zakona, s obrazloženjem;

7) tekst odredaba važećeg zakona koje se mijenjaju odnosno dopunjuju,
ako se predlaže izmjena ili dopuna zakona.

Uz prijedlog za donošenje zakona može se podnijeti i odgovarajuća dokumentacija.

Član 155.

Tekst nacrta zakona sadrži rješenja koja su formulirana u obliku pravnih
odredaba.

Pojedina rješenja mogu se dati u alternativama, s potrebnim obrazloženjima
svake od predloženih alternativa.

U obrazloženju nacrta zakona daje se objašnjenje pravnih institucija
koje sadrži nacrt zakona

Član 156.

Kad se prijedlogom za donošenje odnosno nacrtom zakona određuje da pojedine
njegove odredbe imaju povratno djelovanje, predlagač takva zakona dužan
je posebno obrazložiti u čemu je opći interes koji zahtijeva da te odredbe
imaju povratno djelovanje.

Na temelju mišljenja matičnog radnog tijela i Zakonodavno-pravne komisije,
vijeće posebno utvrđuje postojanje općeg interesa koji zahtijeva da pojedine
odredbe nacrta zakona imaju povratno djelovanje.

Podnošenje i upućivanje prijedloga

Član 157.

Prijedlog za donošenje zakona podnosi se predsjedniku Sabora.

Podnosilac prijedloga za donošenje zakona dužan je obavijestiti predsjednika
Sabora tko će u tijelima Sabora davati obavještenja i objašnjenja odnosno
potrebna obrazloženja o podnesenom prijedlogu za donošenje zakona.

Član 158.

Predsjednik Sabora upućuje primljeni prijedlog za donošenje zakona predsjednicima
svih vijeća Sabora i radnih tijela Sabora.

Član 159.

Kad Sabor donosi propise ili utvrđuje mjere koje se odnose na uvjete
privređivanja i na društvene obveze poduzeća i organizacija udruženog rada,
predsjednici nadležnih vijeća zatražit će o tom mišljenje Privredne komore
Hrvatske i drugih općih udruženja organizacija udruženog rada.

Posebno izjašnjavanje Privredne komore Hrvatske obavezno je za donošenje
zakona o obveznom udruživanju dijela sredstavaa društvene reprodukcije
i zakona kojima se potrebe od interesa za ostvarivanje prava i dužnosti
društveno-političkih zajednica utvrđuju kao opće društvene potrebe i za
koje se mogu uvoditi porezi i druga davanja.

Član 160.

Kad Sabor donosi propis ili utvrđuje mjere koje se odnose na materijalni
i društveni položaj radničke klase, predsjednici nadležnih vijeća zatražit
će o tom mišljenje Saveza sindikata Hrvatske.

Posebno izjašnjavanje Saveza sindikata Hrvatske obavezno je za donošenje
zakona o obveznom udruživanju dijela sredstava društvene reprodukcije i
zakona kojim se potrebe od intresa za ostvarivanje prava i dužnosti društveno-političkih
zajednica utvrđuju kao općedruštvene potrebe i za koje se mogu uvoditi
porezi i druga davanja

Član 161.

Prijedlog za donošenje zakona dostavit će se, radi davanja mišljenja
Javnom pravobranilaštvu Socijalističke Republike Hrvatske, ako se prijedlogom
uređuju imovinsko-pravni odnosi ili zaštita i korištenje društvenih sredstava
i dobara od općeg interesa, a ako bi donošenje zakona uzrokovalo stvaranje
materijalnih obveza za društveno-političke zajednice ili za organizacije
udruženog rada i druge samoupravne organizacije i zajednice, predsjednik
vijeća dostavit će takav prijedlog za donošenje zakona, radi davanja mišljenja
i republičkom sekretaru za financije.

Član 162.

Rasprava u vijeću o prijedlogu za donošenje zakona mora se provesti
u roku šest mjeseci od dana njegova podnošenja predsjedniku Sabora.

U roku od šest mjeseci od dana prihvaćanja prijedloga za donošenje zakona
predlagač je dužan podnijeti prijedlog zakona.

Ako predlagač zakona ne podnese prijedlog zakona u roku iz stava 2.
ovog člana dužan je o razlozima za to obavijestiti Sabor, a ako to ne ućini
smatrat će se da je postupak donošenja zakona obustavljen.

Razmatrenje prijedloga u radnim tljelima

Član 163.

Prije rasprave prijedloga za donošenje zakona na sjednici vijeća, prijedlog
razmatraju nadležna radna tijela u ćiji djelokrug ulaze pitanja koja se
zakonom uređuju.

Radna tijela izjašnjavaju se o svim elementima prijedloga za donošenje
zakona, a Zakonodavno-pravna komisija Sabora posebno i o ustavnim osnovama
za donošenje zakona.

Član 164.

Ako su u prijedlogu za donošenje zakona obuhvaćena pojedina pitanja
koja su u djelokrugu drugih radnih tijela, prijedlog u pogledu tih pitanja
mogu razmotriti i ova radna tijela.

Radna tijela koja su, pored matičnog, razmatrala prijedlog za donošenje
zakona, dostavljaju svoja mišljenja, primjedbe i prijedloge matičnom radnom
tijelu.

Član 165.

Kad razmotri prijedlog za donošenje zakona matično radno tijelo podnosi
svoj izvještaj nadležnim vijećima s mišljenjem. primjedbama i prijedlozima
iznesenim u toku njegovog razmatranja.

Matično radno tijelo dužno je razmotriri mišljenja, primjedbe i prijedloge
koje su mu dostavila druga radna tijela koja su prijedlog razmatrala. U
izvještaju koji podnosi vijeću, matično radno tijelo izražava i svoj stav
o mišljenjima, primjedbama i prijedlozima tih radnih tijela.

Član 166.

Izvještaji radnih tijela upućuju se predsjedniku vijeća, koji ih dostavlja
članovima vijeća i podnosiocima prijedloga za donošenje zakona

Član 167.

Radno tijelo, kad razmotri prijedlog za donošenje zakona, određuje izvjestioca
koji će na sjednici vijeća izlagati stavove, mišljenja i primjedbe i obrazlagati
prijedloge odnosnog tijela, odnosno u ime toga tijela izjašnjavati se o
prijedlozima drugih ukoliko su bili razmotreni na sjednici radnog tijela.

Rasprava o prijedlogu na sjednici vijeća

Član 168.

Prijedlog za donošenje zakona treba biti objavljen u glasilu Sabora
najmanje 30 dana prije dana održavanja sjednice vijeća na kojoj će se razmatrati,
a izvještaji matičnih odnosno drugih radnih tijela i Zakonodavno-pravne
komisije o prijedlogu za donošenje zakona trebaju biti otpremljeni članovima
vijeća najkasnije 10 dana prije dana održavanja sjednice.

Član 169.

Podnosilac prijedloga za donošenje zakona odnosno njegov odredeni predstavnik
može na početku rasprave dati i usmeno obrazloženje prijedloga. On ima
pravo sudjelovati u raspravi, davati objašnjenja, iznositi svoja mišljenja
i izjašnjavati se o iznesenim mišljenjima, primjedbama i prijedlozima.

Član 170.

Predstavnik Izvršnog vijeća Sabora može sudjelovati u raspravi i ako
prijedlog nije podnijelo Izvršno vijeće Sabora.

Član 171.

Na sjednici vijeća obavlja se o prijedlogu za donošenje zakona, u pravilu,
odvojeno, opća rasprava i rasprava o pojedinostima.

Član 172.

Opća rasprava o prijedlogu za donošenje zakona obavlja se na taj naćin
što zastupnici iznose svoja mišljenja o tome da li je potrebno donijeti
zakon, o osnovnim pitanjima koje treba urediti zakonom, o ustavnom ovlaštenju
da se predloženi odnosi urede zakonom i opsegu i načinu zakonskog uređivanja
tih odnosa.

Ako vijeće ocijeni da nije potrebno donijeti zakon, ono će obrazloženim
zaključkom odbiti prijedlog.

O zaključku vijeća obavještava se podnosilac prijedloga.

Član 173.

Ako vijeće ocijeni da je potrebno donijeti zakon, prelazi se na raspravu
o prijedlogu o pojedinostima.

Rasprava prijedloga o pojedinostima obavlja se na taj naćin što se raspravlja
i o tekstu nacrta zakona.

Član 174.

Po završenoj raspravi vijeće zaključkom utvrđuje stavove, prijedloge
i mičljenja u vezi prijedloga za donočenje zakona i upućuje ih podnosiocu
prijedloga radi priprema teksta prijedloga zakona.

Član 175.

Na osnovi zaključaka nadležnih vijeća Sabora o prihvaćanju prijedloga
za donošenje zakona podnosilac prijedloga pristupa izradi ili osigurava
izradu prijedloga zakona.

U suglasnosti s podnosiocem prijedloga za donošenje zakona, vijeće može
odrediti da prijedlog zakona izradi radno tijelo Sabora, radno tijelo vijeća
ili Izvršno vijeće Sabora.

Ako se podnosilac prijedloga za donošenje zakona, osim kad je to Izvršno
vijeće Sabora, ne složi sa zaključcima vijeća donijetim u vezi prijedloga
za donošenje zakona, a i u drugim slučajevima kad to podnosilac prijedloga
zahtijeva, vijeće će zaključkom odrediti da prijedlog zakona izradi i da
ga podnese Saboru radno tijelo Sabora, radno tijelo vijeća ili Izvršno
vijeće Sabora.

Član 176.

Zaključkom o prihvaćanju prijedloga za donošenje zakona, vijeće može
odrediti da je predlagač zakona dužan prije podnošenja prijedloga zakona
pribaviti mišljenje pojedinih organa, organizacija ili zajednica o pitanjima
na koja se odnosi predloženi zakon.

d) Prijedlog zakona

Sadržaj prijedloga, njegovo podnošenje i upućivanje

te razmatranje u radnim tijelima

Član 177.

Prijedlog zakona podnosi se u obliku u kome se donosi zakon i mora biti
obrazložen.

Obrazloženje obuhvaća razloge zbog kojih se zakon donosi, pitanja koja
se njime rješavaju, objašnjenje odredaba predloženog zakona, podatke o
financijskim sredstvima potrebnim za provodenje zakona i o načinu osiguranja
tih sredstava te druge značajne okolnosti u vezi s pitanjima koja se zekonom
ureduju.

Predlagač zakona dužan je u obrazloženju prijedloga zakona navesti razlike
između rješenja sadržanih u prijedlogu zakona prema nacrtima rješenja iz
prijedloga za donošenje zakona te razloge zbog kojih su te razlike nastale
kao i prijedloge i mišljenja koji su bili dani na prijedlog za donošenje
zakona, a koje predlagač nije prihvatio, uz navođenje razloga zbog kojih
ih nije prihvatio.

Član 178.

Ako se prijedlogom zakona stvaraju materijalne obveze za društveno-političke
zajednice, nadležna vijeća ne mogu taj prijedlog zakona prihvatiti prije
nego utvrde da su za izvršenje tih obveza osigurana financijska sredstva.

Član 179.

Ako se prijedlogom zakona predviđa da će pojedine njegove odredbe imati
povratno djelovanje, nadležna će vijeća, na osnovi posebnog obrazloženja
predlagača zakona i izvještaja matičnih radnih tijela i Zakonodavno-pravne
komisije. posebno ocijeniti i zaključkom utvrditi da je povratno djelovanje
predloženih odredaba zakona u općem društvenom interesu. Bez toga se ne
može pristupiti odlučivanju o povratnom djelovanju zakonskih odredaba.

Član 180.

U pogledu podnošenja prijedloga zakona predsjedniku Sabora, upućivanja
predsjednicima vijeća Sabora i dostavljanja radnim tijelima i članovima,
Izvršnom vijeću Sabora, skupštinama općina i gradskih zajednica općina.
kao i u pogledu njegovog razmatranja u radnim tijelima shodno se primjenjuju
odredbe ovoga poslovnika koje se odnose na prijedlog za donošenje zakona.

Rasprava o prijedlogu u vijeću

Član 181.

Podnosilac prijedloga zakona odnosno njegov predstavnik može na početku
rasprave dati uvodno usmeno izlaganje i kratko dopunsko obrazloženje prijedloga,
a kad prijedlog zakona sadrži odredbe sa povratnim djelovanjem dužan je
posebno obrazložiti zašto se predlaže povratno djelovanje tih odredaba.

Podnosilac prijedloga zakona ima pravo uzimati riječ u toku rasprave
o prijedlogu zakona, davati objašnjenja, iznositi svoja mišljenja i izjašnjavati
se o podnesenim amandmanima i o izraženim mišljenjima i primjedbama. Predstavnik
Izvršnog vijeća Sabora može uzimati riječ u toku rasprave o prijedlogu
zakona i kad Izvršno vijeće nije njegov predlagač. Ista prava ima i izvjestilac
matičnog radnog tijela i Zakonodavnopravne komisije.

Član 182.

Rasprava na sjednici vijeća o prijedlogu zakona, ako tako vrijeće odluči,
obuhvaća opću raspravu i raspravu o tekstu prijedloga.

U toku opće rasprave raspravlja se o prijedlogu u načelu i mogu se iznositi
mišljenja, tražiti objašnjenja i pokretati pitanja u vezi s primjedbama
i prijedlozima zainteresiranih organizacija i zajednica u vezi s rješenjem
datim u prijedlogu, a napose u pogledu pronalaženja sporazumnih rješenja
o izraženim stavovima, mišljenjima i prijedlozima svih faktora koji sudjeluju
u postupku donošenja zakona.

U toku rasprave o tekstu prijedloga zakona raspravlja se o prijedlogu
po dijelovima, glavama odnosno odjeljcima, a ako se na sjednici tako odluči
i po članovima. U toku te rasprave odlučuje se i o podnesenim amandmanima.

Amandmani

Član 183.

Prijedlog za izmjenu ili dopunu prijedloga zakona podnosi se pismeno
u obliku amandmana, uz obrazloženje.

Pravo podnošenja amandmana na prijedlog zakona imaju ovlašteni predlagači
zakona.

Član 184.

Amandman se predsjedniku Sabora može podnijeti najkasnije osam dana
prije dana određenog za održavanje sjednice vijeća na kojoj će se raspravljati
o prijedlogu zakona.

Član 185.

Predsjednik Sabora dostavlja podnesene amandmane predsjedniku nadležnog
vijeća, podnosiocu prijedloga zakona i Izvršnom vijeću Sabora, kad ono
nije predlagač zakona.

Podnesene amandmane predsjednik Sabora upućuje i matičnom radnom tijelu
te Zakonodavno-pravnoj komisiji da dostave svoje izvještaje s mišljenjima
i prijedlozima o njemu.

Član 186.

Ako amandman na prijedlog zakona sadrži odredbe prema kojima će biti
potrebno osigurati financijska sredstva ili kojima se stvaraju materijalne
obveze za društveno-političke zajednice, predsjednik Sabora upućuje amandman
i radnom tijelu nadležnom za financije da prouči utjecaj amandmana na raspoloživa
financijska sredstva ili na moguće izvore za financiranje predloženog rješenja
i da o tome izvijesti vijeće. U istu svrhu amandman se dostavlja i republičkom
sekretaru za financije a i u slućaju ako bi njegove odredbe uzrokovale
stvaranje materijalnih obveza za organizacije udruženog rada ili druge
organizacije i zajednice.

Član 187.

Ako bi prihvaćanje amandmana povlačilo za sobom bitniju izmijenu teksta
prijedloga zakona o amandmanu se ne može odlučivati na sjednici vijeća
prije nego što matično ili drugo radno tijelo i Zakonodavno-pravna komisija
podnesu vijeću svoj izvještaj o tom amandmanu, a o amandmanu iz člana 186.
ovoga poslovnika prije nego što radno tijelo vijeća nadležno za financije
i republički sekretar za financije podnesu izvještaj o njegovu utjecaju
na raspoloživa financijska sredstva ili na moguće izvore financiranja,
odnosno na materijalne obveze organizacija udruženog rada ili drugih organizacija
i zajednica.

Član 188.

Zastupnik, ako se vijeće s time suglasi, može iznimno podnijeti amandman
na prijedlog zakona i na sjednici vijeća, u toku rasprave toga prijedloga.
I takav amandman podnosi se pismeno uz potrebno obrazloženje.

Podnosilac prijedloga zakona može podnositi amandmane sve do zaključenja
rasprave o prijedlogu.

Izvršno vijeće Sabora može do zaključenja rasprave o prijedlogu podnositi
amandmane i na prijedlog zakona koji ono nije podnijelo Saboru.

Podneseni amandmani po odredbama ovoga člana moraju se umnožiti, i prije
rasprave i odlučivanja o njima, podijeliti članovima vijeća.

Član 189.

Povodom amandmana na prijedlog zakona vijeće može, ako ocijeni da zastupnici
trebaju obaviti dodatne konzultacije, odlučiti da se rasprava odgodi, a
može odlučiti da se rasprava prekine dok se o tome ili o sadržaju podnesenog
amandmana ne izjasne matično radno tijelo i Zakonodavno-pravna komisija.

Vijeće će odgoditi raspravu o prijedlogu zakona, ako to zatraži trećina
članova vijeća, podnosilac prijedloga zakona, Izvršno vijeće Sabora, matično
odnosno drugo radno tijelo ili Zakonodavno-pravna komisija.

Ako sadržaj amandmana bitno mijenja ili odstupa od prihvaćenog prijedloga
za donošenje zakona, vijeće može odlučiti da se rasprava odgodi, te nastavi
nakon proteka vremena neophodnog da zastupnici obave ponovne konzultacije.

Član 190.

O amandmanu na prijedlog zakona izjašnjava se podnosilac prijedloga
zakona i Izvršno vijeće Sabora.

Izvršno vijeće Sabora ima pravo da se izjasni o amandmanu i ako nije
podnosilac prijedloga zakona.

Član 191

Vijeće može odlučiti da se prije glasanja o amandmanu rasprava prekine
i amandman dostavi Zakonodavno-pravnoj komisiji radi utvrđivanja konačnog
teksta odredaba koje se mijenjaju amandmanom ili zbog amandmana i radu
usuglašavanja drugih odredaba prijedloga zakona koje su u vezi s tim odredbama.

Član 192.

Amandman koji je podnesen u roku postaje sastavnim dijelom prijedloga
zakona i o njemu Vijeće odvojeno ne glasa:

- ako ga je podnio predlagač zakona a podržali matično radno tijelo
i Zakonodavno-pravna komisija;

- ako ga je podnijelo matično radno tijelo ili Zakonodavno-pravna komisija
a suglasio se predlagač zakona;

- ako ga je podnio zastupnik ili zainteresirano radno tijelo a podržali
matično radno tijelo i Zakonodavno-pravna komisija i s njima se suglasio
predlagač zakona.

Ako zastupnik zatraži da se o pojedinom amandmanu iz stava 1. ovoga
člana vijeće posebno izjasni, o tom se amandmanu glasa odvojeno.

Ako prijedlog zakona nije podnijelo Izvršno vijeće Sabora, o amandmanu
na prijedlog zakona s kojima se nije suglasilo Izvršno vijeće Sabora, glasa
se odvojeno.

Amandman, prihvaćen na sjednici vijeća, postaje sastavni dio prijedloga
zakona o kome se odlučuje.

Član 193.

O amandmanima se glasa prema redoslijedu članova prijedloga zakona na
koje se odnose.

Ako je na jedan član prijedloga zakona podneseno više amandmana, najprije
se glasa o amandmanu koji najviše odstupa od predloženog rješenja. i po
tom kriteriju dalje o ostalim amandmanima.

Ako je podnesen amandman na amandman, najprije se glasa o amandmanu
koji je podnesen na amandman.

O rezultatu glasanja o amandmanima njihovi se podnosioci obavještavaju
putem glasila Sabora.

e) Donošenje zakona po hitnom postupku

Član 194.

Izuzetno, zakon se može donijeti po hitnom postupku, samo ako je to
nužno radi sprečavanja ili otklanjanja većih poremećaja u privredi ili
kad to zahtijevaju interesi narodne obrane ili druge izvanredne i neodgodive
potrebe Republike.

Uz prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se prijediog
zakona.

U hitnom postupku ne primjenjuju se odredbe ovog poslovnika što se odnose
na rokove koji su propisani za pojedine radnje u postupku donošenja zakona.

Član 195.

O prijedlogu da se zakon donese po hitnom postupku odlučuju vijeća Sabora
nadležna za donošenje toga zakona kao u prethodnom pitanju, većinom ukupnog
broja svojih članova.

Ako prijedlog za donošenje zakona po hitnom postupku nije podnijelo
lzvršno vijeće Sabora, predsjednik nadležnog vijeća Sabora zatražit će
od Izvršnog vijeća Sabora mišljenje o tom prijedlogu prije održavanja sjednice
vijeća i o tome obavijestiti članove vijeća.

Član 196.

Ako se prihvati prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, prije
rasprave o prijedlogu zakona na sjednici vijeća, prijedlog zakona razmatraju
nadležna radna tijela i Zakondavno-pravna komisija.

Član 197.

Na prijedlog zakona koji se donosi po hitnom postupku mogu se podnositi
amandmani do zaključenja rasprave.

U postupku s amandmanima iz stava 1. ovoga člana primjenjuju se odredbe
ovoga poslovnika koje se odnose na amandmane na prijedloge zakona koji
se donose po redovnom postupku.

f) Javna rasprava o prijedlogu za donošenje zakona

Član 198.

U toku rasprave o prijedlogu za donošenje zakona svako vijeće Sabora
može odlučiti, ako to već nije utvrđeno u programu rada vijeća, da se taj
prijedlog iznese na javnu raspravu.

Na javnu raspravu obavezno se iznose prijedlozi za donošenje zakona
ili drugog akta kojima se uređuju:

- samoupravni položaj radnih ljudi i građana odnosno pitanja u oblasti
društveno-ekonomskih i društveno-političkih odnosa koja su od posebnog
značenja za organizacije udruženog rada i druge samoupravne organizacije
i zajednice,

- financiranje funkcija društveno-političkih i samoupravnih interesnih
zajednica, čije je osnivanje po Ustavu obavezno,

- pitanja za koja to propiše zakon,

- pitanja za koja to utvrdi program rada Sabora.

Na javnu raspravu, prije konačnog odlučivanja, obavezno se iznose i
prijedlozi društvenih planova Republike.

Vijeće Sabora može odlućivati da se na javnu raspravu iznese i prijedlog
zakona ili pojedino pitanje iz prijedloga zakona.

Član 199.

Kad se prijedlog za donošenje zakona iznosi na javnu raspravu, vijeće
Sabora zaključkom:

- utvrđuje način na koji će biti objavljen,

- određuje način organiziranja i provođenja javne rasprave,

- utvrđuje rok u kome treba provesti javnu rapsravu,

- utvrđuje način prikupljanja i sređivanja primjedaba, mišljenja i prijedloga
iz javne rasprave kao i način ocjenjivanja suglasnosti ili nesuglasnosti
sudionika u javnoj raspravi s prijedlozima iznesenim na javnu raspravu,

- utvrđuje financijska sredstva za organiziraaje i provođenje javne
rasprave.

Član 200.

Kad se prijedlog za donošenje zakona iznosi na javnu raspravu vijeće
osniva posebno radno tijelo sa zadatkom:

- da se brine da se pitanja javne rasprave koje je utvrdilo vijeće.
objave i da budu dostupna javnosti;

- da osigura prikupljanje i sređivanje primjedaba, mišljenja i prijedloga
koji budu izneseni u toku javne rasprave;

- da prati javnu raspravu i analizira iznesene prijedloge, mišljenja
i primjedbe, uz ocjenu suglasnosti ili nesuglasnosti sudionika u javnoj
raspravi s prijedlozima iznesenim na javnu raspravu;

- da pripremi izvještaj o rezultatima javne rasprave i podnese ga vijeću.

Kada u donošenju zakona o pitanjima koja su iznesena na javnu raspravu
sudjeluju dva ili sva vijeća Sabora, ona će osnovati zajedničko radno tijelo
i odlučiti o njegovu sastavu.

Član 201.

Izvještaj radnog tijela koje prati javnu raspravu mora sadržavati rezultat
javne rasprave s prikazom iznesenih mišljenja i prijedloga o pojedinim
pitanjima razmatranim u javnoj raspravi i ocjenu suglasnosti sudionika
u javnoj raspravi s prijedlozima iznesenim na javnu raspravu u pogledu
njihova rješavanja.

Član 202.

Kad primi izvještaj radnog tijela o rezultatima javne rasprave, predsjednik
vijeća dostavit će izvještaj na izjašnjavanje podnosiocu prijedloga, matičnom
radnom tijelu i Izvršnom vijeću Sabora.

Predlagač zakona posebno je dužan izjasniti se o mišljenjima i prijedlozima
iznesenim u javnoj raspravi, koja smatra neprihvatljivim i navesti razloge
zbog čega.

Po primitku izjašnjenja iz stava 1. ovoga člana, vijeće utvrđuje rezultate
javne rasprave.

Član 203.

Ako vijeće ocijeni da je većina sudionika u javnoj raspravi izrazila
svoje neslaganje s prijedlogom za donošenje zakona, prijedlog će se skinuti
s dnevnog reda, osim ako se radi o pitanju za čije uređivanje postoji stvarna
i neodgodiva potreba ili ako bi odlaganje zakonskog uređivanja tih pitanja
imalo štetne posljedice za interese društva. U tim slučajevima vijeća Sabora
mogu donijeti zakon o privremenim mjerama s rokom važenja najduže šest
mjeseci.

Član 204.

O pitanjima, za koja je iznošenje na javnu raspravu obavezno, vijeće
donosi odlukom većinom ukupnog broja svojih članova utvrđenog ustavom.

g)Sudjelovanje drugih vijeća, uz nadležna, u donošenju zakona i drugih
akata

Član 205.

Svako vijeće Sabora može raspravljati o prijedlogu za donošenje ili
o prijedlogu zakona, a i o prijedlozima drugih akata iz djelokruga drugih
vijeća Sabora, davati svoja mišljenja i prijedloge nadležnom vijeću te
predlagati donošenje zakona i drugih akata o tim pitanjima.

Član 206.

Svaki član vijeća Sabora ili njegovo radno tijelo mogu predložiti vijeću
da uzme u raspravu prijedlog za donošenje zakona ili prijedlog zakona u
čijem donošenju to vijeće ne sudjeluje, ili da raspravi druga pitanja iz
djelokruga drugih vijeća radi davanja mišljenja i prijedloga nadležnom
vijeću. Takav se prijedlog s potrebnirn obrazloženjem podnosi predsjedniku
vijeća, a može se iznijeti i na sjednici vijeća.

Ako je prijedlog podnesen predsjedniku vijeća, on je dužan unijeti ga
u prijedlog dnevnog reda.

O prijedlogu iz stava 1. ovoga člana odlučuje vijeće.

Član 207.

Prijedlog da razmotri prijedlog za donošenje zakona odnosno prijedlog
zakona i da o tome izrazi svoje mišljenje može svakom vijeću Sabora uputiti
i vijeće Sabora nadležno za donošenje tog zakona.,

Član 208.

Ako vijeće prihvati prijedlog da razmotri prijedlog za donošenje zakona
odnosno prijedlog zakona za čije donošenje ono nije nadležno, o tom zaključku
vijeća obavještava se nadležno vijeće Sabora, a prijedlog se dostavlja
članovima vijeća.

Nadležno vijeće Sabora neće odlućivati o prijedlozima iz stava 1. ovoga
člana prije nego bude upoznato s mišljenjem, primjedbama i prijedlozima
odnosno sa stavom vijeća koje nije nadležno za donošenje tih akata.

Član 209.

Pošto razmotri prijedlog za donošenje zakona odnosno prijedloga zakona,
vijeće koje nije nadležno za njegovo donošenje, zaključkom utvrđuje svoj
stav.

O stavu vijeća predsjednik obavještava predsjednika nadležnog vijeća.
Istovremeno ga obavještava i o predstavniku vijeća koji će na sjednici
nadležnog vijeća i usmeno izložiti zauzete stavove i vijeća.

Član 210.

Nadležno vijeće Sabora dužno je razmotriti mišljenja, primjedbe, stavove,
i prijedloge kao i saslušati izlaganje predstavnika vijeća, koje nije nadležno
za donošenje tih akata, i o tome zauzeti svoj stav, te o svome stavu obavijestiti
nadležno vijeće.

h) Postupak usuglašavanja stavova nadležnih vijeća

Član 211.

Zakon ili drugi akt što ga ravnopravno donose vijeća Sabora smatra se
donijetim kad ga vijeća izglasaju u istovjetnom tekstu.

Predsjednici vijeća Sabora međusobno se obavještavaju o stavovima koje
su vijeća zauzela odnosno o odlukama koje su donijela prilikom rasprave
o prijedlogu za donošenje zakona ili o prijedlogu zakona.

Član 212.

Kad se nadležna vijeća Sabora prilikom odlučivanja o prijedlogu za donošenje
zakona ne suglase o potrebi donošenja zakona, o ustavnom ovlaštenju za
njegovo donošenje, ili o osnovnim pitanjima koje treba urediti zakonom,
odnosno kad prilikom odlučivanja o prijedlogu zakona ne prihvate zakon
u istovjetnom tekstu, provodi se postupak usuglašavanja njihovih stavova.

Postupak usuglašavanja stavova o osnovnim pitanjima koje treba urediti
zakonom provodi se samo ako nadležno vijeće na prijedlog matičnog radnog
tijela zaključi da je taj postupak neophodno provesti.

Postupak usuglašavanja stavova povjerava se zajedničkoj komisiji, sastavljenoj
od jednakog broja članova vijeća, koje biraju vijeća.

U radu komisije iz stava 3. ovoga člana sudjeluje i predstavnik predlagača
toga akta, a i predstavnik Izvršnog vijeća Sabora, ako ono nije predlagač
akta.

Član 213.

Predsjednici vijeća obavještavaju komisiju o neusuglašenim stavovima
i dogovorno određuju vrijeme za njezin rad.

Član 214.

Komisija za usuglašavanje stavova razmatra neusuglašene stavove s ciljem
da se stavovi usuglase i da se o tome utvrdi tekst koji će se predložiti
na odobrenje vijećima Sabora. .

Komisija može zaključiti da zastane s postupkom radi upoznavanja vijeća
s tokom usuglašavanja te predložiti vijećima da ponovno razmotre pitanja
u vezi kojih nisu prethodno usuglasila stavove.

Član 215.

Ako se u komisiji za usuglašavanje stavova ne postigne suglasnost većine
predstavnika svakog vijeća ili ako vijeća ne odobre tekst koji je predložila
komisija, sporna pitanja iznose se na raspravu i odlučivanje na zajedničkoj
sjednici vijeća.

Vijeća mogu zaključiti da se prije sazivanja zajedničke sjednice vijeća
ponovi postupak u komisiji za usuglašavanje stavova.

Ako se na zajedničkoj sjednici prilikom odlučivanja o tekstu za usuglašavanje
spornih pitanja ne postigne suglasnost većine članova vijeća, postupak
za usuglašavanje po odredbama ovog poslovnika se prekida, a predmet skida
s dnevnog reda.

Isti predmet može se ponovno predložiti na raspravu nakon šest mjeseci,
a prije toga samo na osnovi suglasne odluke vijeća.

Član 216.

Ako se zbog nesuglasnosti među vijećima ne donese zakon ili drugi akt,
a nedonošenje bi dovelo do narušavanja stabilnosti na tržištu ili bi prouzročilo
znatnu štetu za društvenu zajednicu Vijeća udruženog rada donijet će, na
prijedlog Predsjedništva Republike, privremene mjere.

B. Postupak za davanje autentičnog tumačenja zakona

Član 217.

Pravo predlagati da se izda autentično tumačenje zakona ima svaki ovlašteni
predlagač zakona te Vrhovni sud Hrvatske, Upravni sud Hrvatske, Sud udruženog
rada Hrvatske, republički društveni pravobranilac samoupravljanja, republički
javni tužilac i republički javni pravobranilac.

Inicijativu za davanje autentičnog tumačenja zakona mogu pokretati radni
ljudi i građani, organizacije udruženog rada i druge organizacije i zajednice.

Član 218.

Prijedlog odnosno inicijativa za davanje autentičnog tumačenja zakona
podnosi se predsjedniku Sabora, a mora sadržati naziv zakona, naznaku odredbe
za koju se traži tumačenje i razloge za to.

Predsjednik Sabora upućuje prijedlog za davanje autentičnog tumačenja
zakona predsjednicima vijeća Sabora koja su donijela zakon, Zakonodavno-pravnoj
komisiji i Izvršnom vijeću Sabora, ako ono nije podnosilac prijedloga da
se izda autentično tumačenje zakona.

Inicijativu za davanje autetničnog tumačenja zakona predsjednik Sabora
upućuje Zakonodavno-pravnoj komisiji i matičnom radnom tijelu radi ocjene
da li je inicijativa osnovana.

Član 219.

Zakonodavno-pravna komisija, pošto pribavi mišljenja od matičnih ili
drugih radnih tijela te Izvršnog vijeća Sabora, ocjenjuje da li je inicijativa
ili prijedlog za davanje autentičnog tumačenja zakona osnovan.

Ako utvrdi da je prijedlog osnovan, Zakonodavno-pravna komisija utvrdit
će prijedlog teksta autentičnog tumačenja koji sa svojim izvještajem podnosi
nadležnim vijećima Sabora.

Ako Zakonodavno-pravna komisija ocijeni da prijedlog za davanje autentičnog
tumačenja nije osnovan, ona će o tome obavijestiti predsjednike nadležnih
vijeća, koja povodom toga izvještaja donose odluku.

C. Postupak za donošenje republičkog društvenog plana i drugih planskih
dokumenata

Član 220.

Nacrt odnosno prijedlog društvenog plana Republike i drugih planskih
dokumenata Izvršno vijeće Sabora podnosi predsjedniku Sabora, zajedno s
potrebnim obrazloženjem i dokumentacijom.

Član 221.

Predsjednik Sabora upućuje planske akte predsjednicima svih vijeća Sabora,
skupštinama društveno-političkih zajednica, Vijeću Saveza sindikata Hrvatske,
Privrednoj komori Hrvatske i Predsjedništvu Republike.

Član 222.

Prije konačnog odlučivanja na sjednicama vijeća Sabora nacrt dugoročnog
plana Republike i prijedlog društvenog plana Hrvatske obavezno se iznose
na javnu raspravu.

Član 223.

U radno tijelo koje prati javnu raspravu o nacrtu dugoročnog plana Republike
i o prijedlogu društvenog plana Hrvatske svako vijeće Sabora izabrat će
po četiri člana, a skupštine samoupravnih interesnih zajednica. koje po
Ustavu sudjeluju u njihovom donošenju, po jednog člana. Predsjednika toga
radnog tijela bira Vijeće udruženog rada. Po jednog člana toga radnog tijela
delegiraju Vijeće Saveza sindikata Hrvatske i Privredna komora Hrvatske.

Član 224.

Vijeća Sabora dužna su prije odlučivanja o prijedlogu društvenog plana
Hrvatske, razmotriti izvještaj o rezultatima javne rasprave o njemu i zaključcima
zauzeti stav o tim rezultatima.

Na osnovi zaključka iz stava 1. ovoga člana Izvršno vijeće Sabora utvrđuje
konačni tekst prijedloga društvenog plana Hrvatske i podnosi ga Saboru
na usvajanje.

Član 225.

O tekstu nacrta dugoročnog plana Republike, o tekstu prijedloga društvenog
plana Hrvatske i o tekstu drugih planskih dokumenata raspravlja se u vijećima
Sabora najprije u načelu, a zatim po glavama i odjeljcima.

Član 226.

Radna tijela, u okviru svog djelokruga, razmatraju u svim fazama postupka
plansku dokumentaciju koja se odnosi na razvoj oblasti iz njihova djelokruga
i podnose o tom izvještaj vijećima

Član 227.

Amandmani na tekst prijedloga republičkog društvenog plana i drugih
planskih dokumenata podnose se u skladu s odredbama ovog poslovnika koje
važe za podnošenje amandamana na prijedlog zakona.

O podnesenim amandmanima na tekst prijedloga republičkog društvenog
plana i drugih planskih dokumenata obavještavaju se članovi tijela koji
ravnopravno sudjeluju u njihovu donošenju i Izvršno vijeće Sabora.

Član 228.

Pri donošenju republičkog društvenog plana i drugih planskih dokumenata
primjenjuju se odredbe ovoga poslovnika koje se odnose na postupak za donošenje
zakona, ukoliko odredbama ovog odjeljka nije drukčije određeno.

Član 229.

Ako se zbog nesuglasnosti među vijećima i nakon provedenog postupka
usuglašavanja tekstova tih akata, na vrijeme ne donese društveni plan ili
planski dokument, primjenjivat će se plan ili planski dokument u onome
tekstu koji je izglasalo Vijeće udruženog rada.

Za tu odluku Vijeća udruženog rada potrebna je dvotrećinska većina ukupnog
broja njegovih članova.

D. Postupak za donošenje republićkog budžeta i završnog računa republičkog
budžeta

Član 230.

Prijedlog republičkog budžeta i republičkog završnog računa Izvršno
vijeće Sabora podnosi predsjedniku Sabora s potrebnim obrazloženjem i dokumentacijom
do roka utvrđenog programom rada Sabora.

Dokumentacija uz prijedlog republičkog budžeta mora sadržavati informaciju
o izvršenju budžeta u prvom polugodištu tekuće godine, procjenu izvršenja
budžeta do kraja budžetske godine, programe rada korisnika sredstava budžeta
s obrazloženjem prijedloga visine i namjene sredstava za obavljanje djelatnosti
tih korisnika, pregled nepodmirenih obaveza budžeta kao i informaciju o
stalnoj budžetskoj rezervi te o izvršenju zaključaka i stavova vijeća kojima
su utvrđene smjernice za sastav republičkog budžeta.

Zajedno s prijedlogom republičkog budžeta podnosi se i prijedlog zakona
o izvršenju republičkog budžeta.

Član 231.

Predsjednik Sabora upućuje prijedlog republičkog budžeta i republičkog
završnog računa predsjednicima svih vijeća i radnih tijela, a matičnom
radnom tijelu i dokumentaciju uz prijedlog republičkog budžeta.

Član 232.

Prije rasprave o prijedlogu republičkog budžeta u vijećima, radna tijela,
u okviru svoga djelokruga raspravljaju o programima rada korisnika sredstava
budžeta te o prijedlozima proračuna kojima se osiguravaju sredstva za rad
republičkih organa, organizacija i ostalih korisnika sredstava budžeta
te za financiranje drugih općih društvenih potreba u Republici utvrđenih
Ustavom, zakonom, odlukama Sabora, dogovorima u čijem je zaključivanju
sudjelovao Sabor, odnosno po ovlaštenju, Izvršno vijeće Sabora. Na svoje
sjednice radna tijela pozivaju predstavnike nosilaca sredstava i zajedno
s njima razmatraju programe rada uzimajući pri tome u obzir opseg njihovih
zadataka utvrđenih zakonima, dogovorima ili drugim aktima.

Član 233.

Prijedlog republičkog budžeta i republičkog završnog računa raspravlja
se najprije u načelu. a zatim po razdjelima, a o amandmanima se glasa nakon
zaključivanja rasprave o razdjelu budžeta na koji se amandman odnosi.

Odlučivanje o prijedlogu republičkog budžeta i republičkog završnog
rašuna vrši se postupak za odlučivanje o prijedlozima zakona, pri ćemu
vijeće može da glasa o prijedlogu budžeta, odnosno završnog računa u cjelini.

Član 234.

U raspravi o završnom računu, a na osnovi analiza izvršenih programa
radova, mogu se utvrdivati i osnovne politike za naredno razdoblje ili
smjernice za izradu budžeta, a mogu se utvrđivati i uvjeti i kriteriji
za financiranje zadataka republičkih organa i organizacija koje vrše javna
ovlaštenja i za financiranje drugih općih društvenih potreba u Republici.

Član 235.

Pri donošenju republičkog budžeta i republičkog završnog računa primjenjuju
se odredbe ovog poslovnika koje se odnose na postupak za donošenje zakona,
ako odredbama ovog odjeljka nije drukčije određeno.

Član 236.

Ako se zbog nesuglasnosti među vijećima i nakon provedenog postupka
usuglašavanja ne donese na vrijeme republički budžet, vijeća Sabora donijet
će mjere za privremeno financiranje.

E. Postupak za donošenje ostalih akata Sabora

Član 237.

U pogledu postupka za donošenje odluka, deklaracija rezolucija, preporuka
i drugih općih akata Sabora primjenjuju se odredbe ovog poslovnika o postupku
za raspravu o prijedlogu zakona, ukoliko vijeće ne odluči drukčije, s tim
da je rasprava o tim aktima jedinstvena, ako vijeće ne odluči da se o prijedlogu
raspravlja najprije u načelu, a zatim o pojedinostima.

Predlagač akta, zastupnik, radno tijelo Sabora, radno tijelo vijeća
i predsjednik vijeća mogu predložiti da se podneseni prijedlog općeg akta
raspravi po odredbama ovoga poslovnika koje važe za raspravljanje o prijedlogu
za donošenje zakona.

Član 238.

Ovlašteni predlagač može, umjesto prijedloga općeg akta, podnijeti prijedlog
za donošenje takvog akta i predložiti da se o njemu raspravi po odredbama
ovog poslovnika koje se primjenjuju na raspravljanje o prijedlogu za donošenje
zakona.

F. Postupak za raspravu o drugim pitanjima

Član 239.

Vijeća razmatraju pitanja provođenja utvrđene politike i izvršavanje
zakona, drugih propisa i općih akata, te izvještaje Izvršnog vijeća Sabora
i republičkih organa uprave i organizacija, Ustavnog suda Hrvatske, Vrhovnog
suda Hrvatske i drugih zakonom određenih organa pravosuđa te republičkog
javnng tužioca, na način određen poslovnicama vijeća.

Povodom rasprave o pitanjima iz stava I. ovoga člana vijeće može :

- zaključiti da treba donijeti novi odnosno izvršiti izmjenu ili dopunu
važećeg zakona, drugog propisa ili općeg akta koji je ono donijelo ili
izvršiti izmjenu utvrđene politike i odrediti način na koji će se pripremiti
prijedlozi tih akata;

- predložiti drugom vijeću Sabora da ono donese novi zakon odnosno izvrši
izmjene ili dopune važećeg zakona, propisa ili općeg akta koji je to vijeće
donijelo;

- dati smjernice Izvršnom vijeću Sabora odnosno republičkom organu uprave
i organizaciji;

- donijeti preporuku kojom će se državnim organima, organizacijama i
udruženjima ukazati na mjere koje bi trebalo da oni poduzmu radi rješavanja
određenog pitanja u vezi s porovođenjem politike ili izvršavanjem zakona,
drugih propisa i općih akata.

Član 240.

Ako su izvještaji i analize te ostali informativni materijali, o kojima
će se raspravljati u vijećima, radnim tijelima Sabora, ili u radnim vijećima,
duži od 15 stranica, zastupnicima se dostavljaju u skraćenoj verziji, a
osnovni materijal stoji im na raspolaganju u Stručnoj službi Sabora. Skraćena
verzija (sažetak) mora sadržavati sve bitne postavke osnovnog materijala.
Skraćenu verziju materijala dužan je izraditi predlagač i dostaviti je
Saboru istovremeno s osnovnim materijalom.

Podnosilac izvještaja i analize dužan je navesti izvore i dokumentaciju
na kojoj se zasniva osnovni radni materijal.

G. Postupak za zaključivanje društvenog dogovora i samoupravnihsporazuma

Član 241.

Sabor može, u okviru svojih prava i dužnosti, sudjelovati u zakljućivanju
društvenih dogovora.

Član 242.

Prijedlog da Sabor bude sudionik u zaključivanju društvenog dogovora
mogu Saboru podnositi ovlašteni podnosioci prijedloga za donošenje zakona
kao i organizacije i zajednice zainteresirane za sklapanje društvenog dogovora.

Član 243.

Prijedlog da Sabor bude sudionik u zaključivanju društvenog dogovora
treba sadržavati ustavnu ili zakonsku osnovu za ućešće Sabora u zaključivanju
društvenog dogovora, razloge zbog kojih se predlaže zaključivanje društvenog
dogovora, ciljeve koji se žele postići društvenim dogovorom, nacrt društvenog
dogovora te naznaku sudionika u zaključivanju društvenog dogovora.

Član 244.

Prijedlog da Sabor bude sudionik u zaključivanju društvenog dogovora
razmatraju, prije rasprave u vijeću, matična radna tijela i Izvršno vijeće
Sabora i o tome podnose nadležnom vijeću izvještaj.

Ako vijeće, u čiji djelokrug ulazi pitanje koje je predmet društvenog
dogovora odluči da Sabor bude sudionik u zaključivanju društvenog dogovora,
odredit će istovremeno radno tijelo ili svoje predstavnike u zajedničko
radno tijelo svih sudionika dogovaranja, koji će učestvovati u pripremanju
teksta prijedloga društvenog dogovora.

O prihvaćanju prijedloga da Sabor bude sudionik u zaključivanju društvenog
dogovora obavijestit će se svi naznačeni sudionici društvenog dogovaranja.

Član 245.

Radno tijelo ili predstavnici vijeća mogu zatražiti od vijeća Sabora
da se u vijeću razmotre načelna pitanja, sporni stavovi ili pitanja od
važnosti za daljnje dogovaranje odnosno za usuglašavanje stavova ili sam
nacrt društvenog dogovora:

Član 246.

Prijedlog društvenog dogovora razmatra i usvaja nadležno vijeće Sabora
na osnovi izvještaja matičnog radnog tijela, u čijem su radu sudjelovali
i predstavnici zajedničkog radnog tijela za pripremu teksta prijedloga
društvenog dogovora, kao i na osnovi pribavljenog mišljenja Izvršnog vijeća
Sabora.

Ako vijeće smatra potrebnim da se u predloženom društvenom dogovoru
izvrše izmjene i dopune njegovog teksta, utvrdit će tekst izmjena i dopuna
i uputiti ih na suglasnost ostalim sudionicima društvenog dogovora, a društveni
će dogovor usvojiti kad primi obavijest da su se svi sudionici suglasili
s predloženim izmjenama i dopunama u prijedlogu društvenog dogovora.

Član 247.

Odredbe ovoga odjeljka odgovarajuće se primjenjuju i kad Sabor pristupi
društvenom dogovoru kao i na dogovore i samoupravne psorazume kad je u
njihovu zaključivanju Sabor jedan od sudionika.

X. POSEBAN POSTUPAK ZA RAZMATRANJE I ODLUČIVANJE O PITANJU OD
INTERESA ZA RAVNOPRAVNOST NARODA I NARODNOSTI

Član 248.

Poseban postupak za razmatranje i odlučivanje o prijedlogu akta ili
drugog pitanja od interesa za ravnopravnost naroda i narodnosti pokreće
se na zahtjev Komisije za zaštitu i unapređivanje ravnopravnosti naroda
i narodnosti ili na zahtjev deset zastupnika.

Član 249.

Zahtjev za provođenje posebnog postupka može se podnijeti u toku rasprave
o prijedlogu za donošenje zakona i prijedloga zakona, drugog propisa i
općeg akta, odnosno u toku rasprave o drugom pitanju na sjednici vijeća,
i to do zaključenja rasprave i prelaza na glasanje.

Ako je zahtjev upućen predsjedniku vijeća pismeno prije dana održavanja
sjednice, predsjednik vijeća upoznaje zastupnike sa zahtijevom na početku
rasprave o prijedlogu akta odnosno drugog pitanja na koje se zahtjev odnosi.

Član 250.

Kada je podnesen zahtjev za provođenje posebnog postupka, predsjednik
vijeća prekida raspravu o aktu odnosno drugom pitanju na koje se zahtjev
odnosi i poziva vijeće da zaključkom utvrdi naćin provođenja posebnog postupka.

Član 251.

Ako povodom podnesenog zahtjeva za provođenje posebnog postupka predlagač
akta izmjeni ili dopuni svoj prijedlog predsjednik vijeća pozvat će podnosioce
zahtjeva da se izjasne ostaju li kod postavljenog zahtjeva.

Ako podnosioci zahtjeva ostaju kod svog zahtjeva nastavit će se poseban
postupak.

Ako podnosioci zahtjeva odustanu od svog zahtjeva, poseban postupak
će se zaključiti, a rasprava nastaviti o prijedlogu akta ili drugog pitanja.

Član 252.

U pogledu načina provođenja posebnog postupka vijeće može zaključkom
odrediti da sporno pitanje, na koje ukazuju podnosioci zahtjeva za provođenje
posebnog postupka, samo neposredno razmotri i raspravi, ili da ga vrati
na ponovno razmatranje predlagaču akta, ili da razmatranje tog pitanja
povjeri Komisiji za zaštitu i unapredivanje ravnopravnosti naroda i narodnosti.

Zaključkom vijeće određuje i rok u kome će uzeti ponovno u razmatranje
sporno pitanje.

Dok se poseban postupak ne provede, vijeće ne može pristupiti odlučivanju
o spornom aktu odnosno pitanju.

Član 253.

Predlagač akta, odnosno Komisija za zaštitu i unaprđivanje ravnopravnosti
naroda i narodnosti dužni su u vezi s pitanjem, na koje se odnosi zahtjev
za provođenje posebnog postupka, izvršiti potrebne konzultacije s nadležnim
organima i s Izvršnim vijećem Sabora, ako ono nije predlagač akta, te s
drugim zainteresiranim organima i organizacijama, prikupiti potrebnu dokumentaciju,
izvršiti potrebne analize i na osnovi toga predočiti način rješenja spornog
pitanja.

O zauzetom stavu predlagač akta odnosno Komisija za zaštitu i unapređivanje
ravnopravnosti naroda i narodnosti izvještavaju vijeće.

Član 254.

Izvještaj predlagača akta odnosno Komisije za zaštitu i unapređivanje
ravnopravnosti naroda i narodnosti kao i stav podnosioca zahtjeva za poseban
postupak o spornom pitanju razmatra vijeće.

U toku rasprave vijeće može zakljućkom utvrditi da predlagač akta ili
Komisija za zaštitu i unapređivanje ravnopravnosti naroda i narodnosti
ponovno razmotre sporno pitanje.

Predlagač akta i Komisija za zaštitu i unapređivanje ravnopravnosti
naroda i narodnosti dužni su, prema zaključku vijeća, postupiti u roku
koji vijeće odredi i na osnovi toga podnijeti svoj novi izvještaj.

Član 255.

Kad je na dnevnom redu vijeća Sabora prijedlog akta ili drugo pitanje
od interesa za ravnopravnost naroda i narodnosti, nadležno vijeće, na zahtjev
Komisije za zaštitu i unapređivanje ravnopravnosti naroda i narodnosti
ili na zahtjev deset zastupnika, o takvom prijedlogu ili drugom pitanju
odlučuje dvotrećinskom većinom ukupnog broja svojih članova.

Član 256.

U radu Komisije za zaštitu i unapređivanje ravnopravnosti naroda i narodnosti
u razmatranju pitanja o kojem se provodi poseban postupak, sudjeljuje predstavnik
predlagača akta odnosno pitanja i predstavnik podnosioca zahtjeva za provođenje
posebnog postupka, a i predstavnik Izvršnog vijeća Sabora ako ono nije
predlagač akta odnosno pitanja.

XI. POSTUPAK U VEZI SA ZASTUPNIČKIM PITANJIMA

Član 257.

U ostvarivanju prava na postavljanje zastupnićkih pitanja zastupnici
su dužni označiti komu ga upućuju.

Član 258.

Izvršnom vijeću Sabora postavljaju se pitanja koja se odnose na rad
Izvršnog vijeća i na izvršavanje njegove funkcije, a naročito u pogledu
njegove odgovornosti za stanje u pojedinim oblastima društvenog života
za provođenje utvrđene politike, za izvršavanje zakona i drugih akata Sabora
odnosno za usmjeravanje i usklađivanje rada republičkih organa uprave i
organizacija koje vrše javna ovlaštenja.

Član 259.

Funkcionarima koji rukovode radom republičkih organa uprave i organizacija
koje vrše javna ovlaštenja postavljaju se pitanja što se odnose na njihov
rad ili na poslove iz njihove nadležnosti.

Funkcionarima i kolegijalnim organima koji rukovode organizacijama koje
na osnovi zakona ili odluke Sabora vrše javna ovlaštenja u poslovima od
inreresa za Republiku, zastupnici imaju pravo postavljati pitanja koja
se odnose na njihov rad ili na poslove ili njihove djelatnosti u okviru
vršenja javnih ovlaštenja.

Član 260.

Organima pravosuđa postavljaju se pitanja koja se odnose na njihov rad
ili na poslove iz njihove nadležnosti. Tim organizacijama ne mogu se postavljati
zastupnička pitanja, o pojedinom predmetu spora ili rada.

Član 261.

Pitanja Izvršnom vijeću Sabora i funkcionarima koji rukovode radom organa
i organizacija koje vrše javna ovlaštenja zastupnici mogu postavljati na
sjednicama vijeća usmeno s tim da zastupnik preda predsjedniku vijeća to
pitanje i pismeno formulirano.

U vremenu između sjednica vijeća zastupnici mogu preko predsjednika
vijeća, postavljati zastupnička pitanja. i pismeno, ili usmeno na sjednici
radnog tijela, s tim da pitanje bude i pismeno formulirano. U tim slučajevima
zastupnik je dužan označiti da li želi odgovor na postavljeno pitanje dobiti
usmeno na prvoj narednoj sjednici vijeća ili pismeno izvan sjednice vijeća
ili na sjednici vijeća.

Član 262.

Ako smatra da je postavljeno zastupničko pitanje u skladu s odredbama
ovoga poslovnika, predsjednik vijeća dostavlja ga Izvršnom vijeću Sabora,
funkcionaru koji rukovodi radom organa uprave ili organizacije koja vrši
javna ovlaštenja odnosno organu pravosuđa.

Ako smatra da postavljeno pitanje nije u skladu s odredbama ovoga poslovnika
predsjednik vijeća će ukazati podnosiocu pitanja na to i pozvati ga da
svoje pitanje uskladi s tim odredbama.

Ako podnosilac pitanja ne uskladi svoje pitanje s odredbama ovoga poslovnika,
predsjednik vijeća neće to pitanje uputiti Izvršnom vijeću Sabora odnosno
funkcionaru koji rukovodi radom organa uprave ili organizacije koja vrši
javna ovlaštenja, odnosno organu pravosuđa, a o tome će obavijestiti podnosioca
pitanja. Povodom tog obavještenja podnosilac pitanja može na sjednici vijeća
zahtijevati da se njegovo pitanje uputi Izvršnom vijeću Sabora odnosno
označenom funkcionaru. O zahtjevu odlučuje vijeće bez rasprave.

Član 263.

Predstavnik Izvršnog vijeća Sabora odnosno funkcionar, koji rukovodi
radom organa uprave ili organizacije koja vrši javna ovlaštenja dužan je
dati odgovor na istoj sjednici, na kojoj je zastupničko pitanje postavljeno.
Ako to ne može učiniti, dužan je navesti razloge zbog kojih ne može dati
odgovor te odgovor na zastupničko pitanje dati na narednoj sjednici.

Na pismeno postavljeno zastupničko pitanje odgovor se daje na prvoj
narednoj sjednici vijeća, ako je to pitanje dostavljeno Izvršnom vijeću
Sabora odnosno funkcionaru koji rukovodi radom organa uprave ili organizacije
koja vrši javna ovlaštenja odnosno organu pravosuđa. najkasnije osam dana
prije dana određenog za održavanje sjednice.

Ukoliko nije moguće dati odgovor na zastupničko pitanje na prvoj narednoj
sjednici vijeća koja slijedi za postavljena pitanja, predstavnik nadležnog
organa dužan je na sjednici vijeća izložiti razloge za to.

Član 264.

Zastupnik može tražiti da se na pitanje koje je usmeno postavljeno na
sjednici viieća ili radnog tijela vijeća dade pismeni odgovor.

Pismeni odgovor na pitanje postavljeno usmeno daje se u roku dvadeset
dana od dana postavljanja pitanja, a pismeni odgovor na pitanje postavljeno
pismeno u roku dvadeset dana od dana kad je pitanje\_ dostavljeno Izvršnom
vijeću Sabora ili funkcionaru koji rukovodi radom organa uprave ili organizacije
koja vrši javna ovlaštenja odnosno organu pravosuđa, a dostavlja se predsjedniku
vijeća.

Predsjednik vijeća dostavlja odgovor podnosiocu pitanja, a na prvoj
narednoj sjednici vijeća, na čijem dnevnom redu je davanje odgovora na
postavljena pitanja, obavještava i vijeće o postavljenom pitanju i o dobivenom
odgovoru.

Član 265.

Na zahtjev predstavnika IzvrŠnog vijeća Sabora odnosno funkcionara kome
je postavljeno zastupničko pitanje, vijeće može produžiti rokove za davanje
odgovora na zastupnička pitanja.

Član 266.

Na pitanje postavljeno Izvršnom vijeću Sabora odgovor daje određeni
predstavnik tog vijeća, a na pitanje postavljeno funkcionaru koji rukovodi
radom organa uprave ili organizacije koja vrši javna ovlaštenja odgovor
može dati, pored tog funkcionara, i funkcionar koji ga zamjenjuje ili koga
organizacija odredi.

Predstavnik Izvršnog vijeća Sabora odnosno funkcionar koji rukovodi
radom organa ili organizacije može odbiti da da odgovor na postavljeno
pitanje, ako se to pitanje ne odnosi na njihov rad ili na poslove iz njihove
nadležnosti.

Član 267.

Ako bi se odgovor odnosio na pitanje koje predstavlja službenu ili vojnu
tajnu ili je povjerljive prirode, Izvršno vijeće Sabora, odnosno funkcionar
koji rukovodi radom organa uprave ili organizacije koja vrši javna ovlaštenja
može predložiti da se odgovor dade neposredno podnosiocu pitanja, ili na
sjednici vijeća bez prisustva javnosti, ili na zatvorenoj sjednici radnog
tijela u čiji djelokrug spada to pitanje. O tome prijedlogu odlučuje vijeće.

Član 268.

Poslije primljenog odgovora zastupnik, koji je postavio pitanje, može
na sjednici vijeća iznijeti mišljenje o datom odgovoru i postaviti dopunsko
pitanje.

Poslije primljenog odgovora na postavljeno pitanje odnosno na dopunsko
pitanje, zastupnik može predložiti da se predmet na koji se odnosi njegovo
pitanje stavi na dnevni red te ili jedne od narednih sjednica vijeća. Ako
vijeće prihvati taj prijedlog, ono će odrediti tko će pripremiti potreban
raspravni materijal za to pitanje i u kojem roku.

Član 269.

Pitanja koja zastupnici postavljaju Izvršnom vijeću Sabora i funkcionarima
koji rukovode radom organa uprave, organizacija koje vrše javna ovlaštenja
ili pravosudnim organima, a i odgovori na ta pitanja, moraju biti jasni,
precizni i kratki, ali mogu da ukažu na pravce odnosno na moguće mjere
za rješavanje problema, na koji se postavljeno pitanje odnosi.

Član 270.

Zastupnik može postaviti pitanje i u pogledu rada poduzeća, organizacija
udruženog rada, samoupravnih interesnih zajednica i drugih organizacija
i zajednica, čija je djelatnost ili koje obavljaju poslove od posebnog
društvenog interesa.

Pitanje zastupnika iz stava 1. ovoga člana, ako ga vijeće podrži, predsjednik
vijeća dostavit će radničkom savjetu odnosno drugom odgovarajućem organu
upravljanja tih organizacija da zajedno s njihovim poslovodnim organom
dadu odgovor na postavljeno pitanje.

Na pitanja zastupnika iz ovoga člana shodno se primjenjuju ostale odredbe
ovoga odjeljka.

Član 271.

Predsjednik vijeća može odrediti poseban dio sjednice ili sazvati posebnu
sjednicu vijeća radi davanja odgovora na postavljena zastupnička pitanja
i radi rasprave o njima.

XII. POSTUPAK ZA RAZMATRANJE INTERPELACIJE

Član 272.

Interpelaciju za raspravljanje o političkim pitanjima u vezi s radom
Izvršnog vijeća može u vijeću pokrenuti najmanje deset zastupnika.

Interpelacija se podnosi pismeno. U njoj mora biti jasno postavljeno,
formulirano i obrazloženo pitanje koje treba razmatrati. Interpelaciju
potpisuju svi zastupnici koji su je pokrenuli.

Zastupnici podnose interpelaciju predsjedniku vijeća.

Član 273.

Podnesenu interpelaciju predsjednik vijeća dostavlja predsjedniku Izvršnog
vijeća Sabora, predsjedniku Sabora i članovima vijeća.

Član 274.

Izvršno vijeće Sabora razmatra interpelaciju i dostavlja predsjedniku
vijeća pismeni izvještaj o svojim mišljenjima i stavovima povodom interpelacije.

Izvršno vijeće Sabora dužno je povodom interpelacije izvještaj dostaviti
predsjedniku vijeća najkasnije u roku mjesec dana od dana prijema interpelacije.

Predsjednik vijeća upućuje taj izvještaj članovima vijeća i predsjedniku
Sabora.

Član 275.

Interpelacija se stavlja na dnevni red prve naredne sjednice vijeća
koja se održava nakon dostavljanja izvještaja Izvršnog vijeća Sabora, ali
ne prije nego protekne osam dana od te dostave.

Ako Izvršno vijeće Sabora ne podnese izvještaj u tom roku, interpelacija
se stavlja na dnevni red prve naredne sjednice po isteku toga roka.

Član 276.

Jedan od zastupnika koji su pokrenuli interpelaciju ima pravo na sjednici
vijeća izložiti i obrazložiti interpelaciju.

Predsjednik Izvršnog vijeća Sabora ima pravo na sjednici usmeno obrazložiti
izvještaj Izvršnog vijeća povodom interpelacije.

Nakon toga vijeće provodi raspravu.

Član 277

Raspravu o interpelaciji vijeća može završiti utvrđivanjem stava o pitanju
koje je interpelacijom pokrenuto, ili utvrdivanjem obaveza odnosno donošenjem
smjernica Izvršnog vijeća Sabora za provođenje politike ili za izvršavanje
zakona, drugog propisa ili općeg akta.

Po završenoj raspravi o interpelaciji vijeće može postaviti pitanje
odgovornosti Izvršnog vijeća Sabora, zauzeti stav o tome i donijeti zaključak
o utvrđivanju prijedloga za razrješavanje Izvršnog vijeća Sabora. njegova
predsjednika i pojedinog člana.

Član 278.

Zastupnici koji su pokrenuli interpelaciju mogu je povući najkasnije
prije odlučivanja o njoj.

XIII. POSTUPAK U VEZI S POKRETANJEM POSTUPKA PRED USTAVNIM SUDOM
ZA OCJENJIVANJE USTAVNOSTI ZAKONA

Član 279.

Svako vijeće Sabora može odlućiti da pred Ustavnim sudom Jugoslavije
ili pred Ustavnim sudom Hrvatske pokrene postupak za ocjenu ustavnosti
ili zakonitosti.

Prijedlog zaključka o pokretanju postupka za ocjenu ustavnosti ili zakonitosti
prethodno razmatra Zakonodavno-pravna komisija Sabora koja o tome podnosi
izvjeŠtaj vijeću sa svojim miŠljenjem i prijedlogom.

Prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti ili zakonitosti,
na osnovi zakljućka vijeća, podnosi ustavnom sudu predsjednik Sabora.

Član 280.

Prijedlog odnosno rješenje o pokretanju postupka za ocjenu ustavnosti
ili zakonitosti što ga Ustavni sud Jugoslavije ili Ustavni sud Hrvatske
dostavi Saboru na odgovor, kao učesniku u postupku pred ustavnim sudom,
predsjednik Sabora upućuje predsjedniku vijeća koje je donijelo akt i Zakonodavno-pravnoj
komisiji. Predsjednik vijeća uputit će taj prijedlog na razmatranje radnim
tijelima u ćiji djelokrug spadaju pitanja na koja se on odnosi.

Na način određen u stavu 1. ovoga člana postupit će se i u slučaju kada
ustavni sud obavijesti Sabor o stanju i problemima ostvarivanja ustavnosti
i zakonitosti s izraženim mišljenjem i prijedlozima za donošenje ili izmjenu
zakona odnosno za poduzimanje drugih mjera radi osiguranja ustavnosti i
zakonitosti te zaštite sloboda i prava gradana, samoupravnih organizacija
i zajednica ili kada je utvrdio da nadležni organ nije donio popis za izvršenje
odredaba Ustava, zakona i drugih republičkih propisa i općih akata, a bio
je dužan takav propis donijeti.

Akte ustavnog suda iz stava 1. i 2. ovoga člana predsjednik Sabora dostavlja
i Izvršnom vijeću Sabora.

O aktima ustavnog suda iz stava 1. i 2. ovoga člana obavještavaju se
i zastupnici u nadležnom vijeću.

Član 281.

Prije razmatranja pitanja koja pokreće ustavni sud, Zakonodavno-pravna
komisija pribavlja mišljenje odnosno odgovor Izvršnog vijeća Sabora.

Ako Zakonodavno-pravna komisija ocijeni da ima osnova za izmjenu ili
dopunu zakona, drugih propisa i općih akata odnosno za poduzimanje predloženih
mjera, ili da je potrebno da vijeće prethodno zauzme načelan stav o pokrenutom
pitanju, podnijet će o tome izvještaj vijeću.

Svojim izvještajem Zakonodavno-pravna komisija obavještava vijeće i
u slučaju kad s gledišta ustavnosti i zakonitosti, ocijeni da nema osnova
za izmjenu ili dopunu zakona, drugog propisa ili općeg akta na koji se
odnosi prijedlog za ocjenu ustavnosti ili za poduzimanje drugih mjera.

Član 282.

Vijeće razmatra izvještaj matičnog ili drugih radnih tijela i Zakonodavno-pravne
komisije i, ako ocijeni da je potrebno izmijeniti ili dopuniti zakon, drugi
propisi ili opći akti, na koji se odnosi pokrenuto pitanje, odredit će
organ ili radno tijelo koje će podnijeti prijedlog za potrebnu izmjenu
ili dopunu i rok za to, a ako ocijeni da nema osnove za izmjenu ili dopunu
zakona ili drugih propisa, zaključkom će povjeriti Zakonodavno-pravnoj
komisiji da pripremi odgovor ustavnom sudu i odredi predstavnika Sabora
u postupku pred ustavnim sudom.

O zaključcima vijeća iz stava 1. ovoga člana obavještava se ustavni
sud aktom predsjednika Sabora.

Član 283.

Odluke Ustavnog suda Jugoslavije i Ustavnog suda Hrvatske koje se odnose
na republićki zakon ili druge akte Sabora, dostavljene Saboru, predsjednik
Sabora upućuje predsjednicima nadležnih vijeća, predsjedniku Izvršnog vijeća
Sabora, te Zakonodavno-pravnoj komisiji.

Predsjednici tih tijela dužni su upoznati članove tih tijela s odlukom
ustavnog suda.

Povodom odluke ustavnog suda kojom se utvrđuje da republićki zakon nije
u skladu s Ustavom, ili koja se odnosi na druge akte Sabora, matična radna
tijela i Zakonodavno-pravna komisija dužni su nadležnim vijećima podnijeti
izvještaj u kojemu će ukazati Što treba poduzeti radi izvrŠenja odluka
ustavnog suda.

XIV. IZBORI I IMENOVANJA

1. Zajedničke odredbe

Član 284.

Sabor bira i imenuje odnosno opoziva i razrješava određene funkcionare
na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora te na odvojenim sjednicama vijeća.

Sabor bira odnosno imenuje nosioce funkcija u državnim organima na osnovi
liste na kojoj je broj utvrđenih kandidata veći od broja koji se bira odnosno
imenuje, ako za pojedine funkcije nije zakonom odnosno ovim poslovnikom
drugaćije utvrđeno.

Član 285.

Tajnim glasanjem Sabora bira i razješava predsjednika i potpredsjednika
Sabora i predsjednika i članove Predsjedništva Republike te bira i opoziva
člana Predsjedništva SFRJ i Delegaciju Sabora u Vijeću republika i pokrajina
Skupštine SFRJ.

Tajnim glasanjem Sabor bira odnosno imenuje nosioce funkcija u državnim
organima na osnovu liste na kajoj je broj utvrđenih kandidata veći od broja
koji se bira odnosno imenuje.

U ostalim slučajevima izbor i imenovanje, odnosno razrješenje provodi
se javnim glasanjem.

2. Izbor i imenovanja odnosno opoziv i razrješenja na zajedničkoj sjednici
svih vijeća Sabora

a)Opće odredbe

Član 286.

Postupkom izbora i imenovanja odnosno opoziva i razrješenja na zajedničkoj
sjednici svih vijeća Sabora rukovodi predsjednik Sabora.

Predsjedniku Sabora pomaže tajnik Sabora, a kada se provodi tajno glasanje,
i određeni broj zastupnika iz sva kog vijeća.

Član 287.

Prije početka glasanja predsjednik Sabora obavještava zastupnike o naćinu
glasanja i o načinu utvrđivanja rezultata izbora i imenovanja odnosno opoziva
i razrješenja.

Član 288.

Za donošenje odluka o izboru ili imenovanju odnosno o opozivu ili razrješenju
na zajedničkoj sjednici svih vijeća potrebna je pristutnost većine ukupnog
broja članova svakog vijeća utvrđenog Ustavom.

Član Predsjedništva SFRJ, predsjednik i članovi Predsjedništva Republike
i Delegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina Skupštine SFRJ, biraju
se i opozivaju odnosno razrješavaju većinom glasova ukupnog broja zastupnika
u Saboru utvrđenog Ustavom.

Ostali funkcionari biraju se i razrješavaju većinom glasova prisutnih
zastupnika na zajedničkoj sjednici svih vijeća, ćiji se broj utvrđuje na
temelju broja preuzetih glasačkih listića.

Ako je na listi kandidata bio predložen veći broj kandidata od broja
funkcionara koji se biraju, izabrani su oni kandidati za koje je glasala
većina iz stava 2. odnosno iz stava 3. ovoga. člana, a koji su dobili redom
najveći broj glasova.

Ako se ku slučaju iz stava 4. ovoga člana ne može utvrditi koji su kandidati
izabrani, zbog toga što su dva ili više kandidata dobili jednak broj glasova,
glasanje za nepopunjena mjesta se ponavlja, tako da se ponovo glasa samo
za te kandidate.

Član 289.

Ako pri glasanju potrebnu većinu ne dobiie toliki broj kandidata koliko
se funkcionara bira, glasanje se ponavlja za kandidate koji nisu dobili
potrebnu većinu.

U prvom ponavljanju glasanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su dobili
manje od 40 glasova zastupnika.

U drugom ponavljanju glasanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od 80 glasova zastupnika.

Ako ni pri drugom ponavljanju glasanja ne dobije potrebnu većinu toliki
broj kandidata koliko se funkcionara bira, prijedlog za izbor kandidata
koji ni u ponovljenom glasanju nisu dobili potrebnu većinu skida se s dnevnog
reda.

Član 290.

Tajno glasanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići su jednake
veličine, iste boje i oblika, a svaki je ovjeren pečatom Sabora.

Na glasačkom listiću kandidati su popisani abecednim redom prezimena.

Glasačke listiće priprema tajnik Sabora.

Član 291.

Zastupnici koji na zajedničkoj sjednici pomažu predsjedniku Sabora u
provođenju izbora odnosno opoziva predaju zastupnicima glasačke listiće.
Predaju glasačkog listića bilježi na popisu zastupnika odgovarajućeg vijeća
tajnik vijeća zaokruživanjem rednog broja ispred imena zastupnika kojemu
je glasački listić predan.

Član 292.

Broj glasačkih kutija i mjesta na koje će se postaviti određuje tajnik
Sabora.

Glasanju kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od zastupnika izabranih
da pomažu predsjedniku Sabora u provođenju izbora odnosno opoziva.

Član 293.

U slučaju ponovnog glasanja sjednica se prekida radi pripreme novih
glasačkih listića.

Ponovno glasanje provodi se po istom postupku kao i prvo glasanje.

Član 294.

Zastupnik može glasati samo jednim glasačkim listićem, i to osobno.

Zastupnik glasa tako da na glasačkom listiću zaokružuje redni broj ispred
imena kandidata za kojeg glasa, a u slučaju opoziva odnosno razrješenja,
riječi "Za opoziv" ili "Protiv opoziva", odnosno riječi
"Za razrješenje" ili "protiv razrješenja".

Glasački listić, na kojemu je zaokružen redni broj ispred imena većeg
broja kandidata od broja koji se bira, smatra se nevažećim.

Nevažeći je i nepopunjeni glasački listić, odnosno glasački listić koji
je tako popunjen da se ne može sa sigurnošću utvrditi za koje je kandidate
zastupnik glasao, odnosno da li je zaokružio rijeći "Za opoziv"
ili "Protiv opoziva" odnosno rijeći "Za razrješenje"
ili "Protiv razrješenja".

Dopisivanje novih imena na glasačkom listiću ne uzima se u obzir.

Član 295.

Nakon Što su svi prisutni zastupnici predali glasaćke listiće i pošto
je predsjednik Sabora objavio da je glasanje završeno, prelazi se na utvrdivanje
rezultata glasanja u dvorani u kojoj se održava sjednica.

Rezultat glasanja utvrđuje se na osnovi predanih glasačkih listića.

Rezultat glasanja utvrđuje predsjednik Sabora uz pomoć zastupnika koji
mu pomažu.

Član 296.

Predsjednik Sabora objavljuje rezultat postupka izbora i imenovanja
odnosno opoziva ili razrjeŠenja na istoj sjednici na kojoj je provedeno
tajno glasanje.

Predsjednik Sabora objavit će koliko je zastupnika, od ukupnog Ustavom
utvrđenog broja zastupnika, primilo glasački listić, koliko je zastupnika
ukupno glasalo, koliko je bilo nevažećih glasačkih listića, te koliko je
zastupnika glasalo za izbor i imenovanje za svakog od kandidata odnosno
za opoziv ili razrješenje.

Iza toga predsjednik Sabora proglašava koji su kandidati izabrani ili
imenovani odnosno koji je delegat ili funkcionar opozvan ili razriješen.

Član 297.

Na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora javnim glasanjem provode
se izbori i imenovanja odnosno razrješenja na način što se zastupnici izjašnjavaju
za prijedlog ili protiv prijedloga.

Član 298.

U javnom glasanju zastupnici glasaju dizanjem ruku ili usmeno poimenično.

Član 299.

Glasanje dizanjem ruke provodi se tako da predsjednik prvo poziva zastupnike
da se izjasne tko je za prijedlog, a zatim tko je protiv prijedloga.

Član 300.

Poimenično se glasa ako to odredi predsjednik zato što smatra da je
to potrebno da bi se točno utvrdio rezultat glasanja, ili ako to zatraži
jedan zastupnik čiji zahtjev podrži najmanje deset zastupnika.

Poimenično glasanje provodi se tako da se svaki prozvani zastupnik izjašnjava:
"Za prijedlog" ili "Protov prijedloga".

Kad prozivanje bude završeno. ponovno se pozivaju oni zastupnici za
koje u popisu zastupnika nije zabilježeno da su glasali.

Zastupnike proziva tajnik Sabora.

Član 301.

Neposredno nakon provedenog javnog glasanja predsjednik Sabora objavljuje
rezultat izbora i imenovanja odnosno razrješenja.

b) Izbor predsjednika i

potpredsjednika Sabora

Član 302.

Prijedlog kandidature za izbor predsjednika i potpredsjednika Sabora
podnosi Komisija Sabora za izbor i imenovanja ili grupa od najmanje 30
zastupnika.

Član 303.

Razrješenje predsjednika i potpredsjednika Sabora može predložiti pojedino
vijeće Sabora ili grupa od najmanje trideset zastupnika.

c) Izbor predsjednika i članova Predsjedništva Republike

Član 304.

Prijedlog kandidature za izbor predsjednika i članova Predsjedništva
Republike podnosi Komisija Sabora za izbor i imenovanja, a može ga podnijeti
i trideset zastupnika u Saboru.

Prijedlog kandidature mora sadržavati najmanje dvostruko kandidata koliko
se članova Predsjedništva bira.

Izbor predsjednika Predsjedništva Republike provodi se iz reda izabranih
članova Predsjedništva Republike.

Predsjednik Sabora na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora proglašava
izbor članova i predsjednika Predsjedništva Republike i objavljuje sastav
Predsjedništva.

Član 305.

Sabor može na prijedlog Komisije za izbor i imenovanja, kao i na prijedlog
grupe od trideset zastupnika, razriješiti člana Predsjedništva Republike
i prije isteka mandata.

Odredbe ovoga poslovnika o izboru i opozivu Delegacije Sabora u Vijeću
republika i pokrajina Skupštine SFRJ shodno se primjenjuju na izbor odnosno
razrješenje predsjednika i članova Predsjedništva Republike.

d) Izbor člana Predsjedništva SFRJ

Član 306.

Prijedlog kandidature za izbor člana Predsjedništva SFRJ podnosi Saboru
Komisija Sabora za izbor i imenovanje a može ga podnijeti i trideset zastupnika
u Saboru.

Član 307.

Sabor iZa vlastitu inicijativu ili na prijedlog Skupštine SFRJ, može
razriješiti člana Predsjedništva SFRJ prije isteka vremena na koje je biran.

Član 308.

Predsjednik Sabora izvještava Skupštinu SFRJ o rezultatu izbora odnosno
razrješenje za člana Predsjedništva SFRJ iz Socijalističke Republike Hrvatske.

Uz izvještaj o rezultatu izbora ili razrješenja člana Predsjedništva
SFRJ dostavlja se i prijepis zapisnika sa zajednićke sjednice svih vijeća
Sabora na kojoj je proveden izbor odnosno razrješenje.

e) Izbor predsjednika i sudaca Ustavnog suda Hrvatske

Član 309.

Prijedlog kandidata za izbor predsjednika i sudaca Ustavnog suda Hrvatske
podnosi Saboru Predsjedništvo Republike.

f) Izbor predsjednika i članova Izvršnog vijeća Sabora

Član 310.

Kandidata za izbor predsjednika Izvršnog vijeća Sabora predlaže Saboru
Predsjedništvo Republike.

Član 311.

članovi Izvršnog vijeća Saobra biraju se na prijedlog kandidata za predsjednika
Izvršnog vijeća Sabora.

g) Izbor i opoziv Delegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina Skupštine
SFRJ

Član 312

Prijedlog kandidature za izbor Delegacije Sabora u Vijeću republika
i pokrajina Skupštine SFRJ podnosi Komisija Sabora za izbor i imenovanja
a može ga podnijeti i trideset zastupnika u Saboru.

Prijedlog kandidature podnosi se predsjedniku Sabora, koji ga dostavlja
svim zastupnicima u Saboru.

Član 313

Za člana Delegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina mogu biti
predloženi samo kandidati koji su zastupnici u Saboru.

Najmanje sedam članova Delegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina
trebaju biti zastupnici u Saboru iz udruženog rada.

Član 314.

Na osnovi podnesenih kandidatura, predsjednik Sabora na zajedničkoj
sjednici svih vijeća objavljuje listu kandidata za izbor članova Delegacije
Sabora u Vijeću republika i pokrajina Skupštine SFRJ.

Broj utvrđenih kandidata na listi kandidata mora biti veći od broja
članova Delegacije koji se biraju.

Lista se sastavlja u dva dijela tako da se odvojeno naznače kandidati
iz udruženog rada od ostalih kandidata, a kandidati na svakom dijelu liste
unose se prema abecednom redu njihovih prezimena. Ako su svi predloženi
kandidati iz reda zastupnika u Saboru iz udruženog rada, sastavlja s jedinstvena
lista kandidata.

U skladu s objavljenom listom kandidata sastavlja se glasački listić
za izbor Delegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina Skupštine SFRJ,
a zastupnici glasaju na način da na svakom dijelu glasačkog listića zaokružuju
redni broj ispred imena onolikog broja kandidata koliko se članova Delegacije
bira između zastupnika iz udruženog rada odnosno iz reda zastupnika u Saboru.

Član 315.

Sabor može opozvati člana Delegacije i prije isteka mandata.

Postupak za opoziv može pokrenuti svako vijeće Sabora. Prijedlog za
opoziv se utvrđuje većinom glasova ukupnog broja zastupnika u vijeću.

Prijedlog za opoziv podnosi se pismeno predsjedniku Sabora i mora sadržavati:

- ime i prezime člana Delegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina
čiji se opoziv predlaže:

- naznaku vijeća Sabora u kojem je član delegacije Sabora u Vijeću republika
i pokrajina, čiji se opoziv predlaže, zastupnik;

- razloge zbog kojih se opoziv predlaže.

Član 316.

Predsjednik Sabora dostavit će prijedlog za opoziv Delegacije odnosno
člana Delegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina svim zastupnicima
u Saboru članu Delegacije čiji je opoziv predložen.

Član 317.

Na glasačkom listiću kojim se provodi glasanje o opozivu člana Delegacije
Sabora u Vijeću republika i pokrajina oznaćuje se da se radi o opozivu
člana belegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina, ime i prezime delegata,
naznaku u kojem vijeću je zastupnik delegat čiji se opoziv predlaže, dan
glasnja o opozivu, te riječi "Za opoziv" i "Protiv opoziva",
odštampane jedne ispod drugih iza imena člana Delegacije.

Član 318.

O rezultatu izbora odnosno opoziva predsjednik Sabora izvještava predsjednika
Skupštine SFRJ.

Uz izvjeŠtaj o rezultatu izbora odnosno opoziva delegacije odnosno člana
Delegacije Sabora u Vijeću republika i pokrajina dostavlja se i prijepis
zapisnika sa zajedničke sjednice svih vijeća Sabora na kojoj je proveden
izbor odnosno opoziv.

Član 319.

Ostavku člana Delegacije Sabbora u Vijeću republika i pokrajina predsjednik
Sabora dostavlja svim zastupnicima u Saboru.

O ostavci iz stava I. ovoga člana Sabor odlučuje javnim glasanjem sa
ili bez prethodne rasprave.

Prihvaćanjem ostavke člana Delegacije Sabora u Vijećurepublika i pokrajina
prestaje zastupniku Sabora mandat u Vijeću republika i pokrajina. O tome
predsjednik Sabora obavještava predsjednika Vijeća republika i pokrajina
SkupŠtine SFRJ.

3. Izbori i imenovanja odnosno razrješenje na sjednicama vijeća

Član 320.

Postupkom izbora i imenovanja odnosno razrješenja na sjednicama vijeća
rukovodi predsjednik vijeća uz pomoć tajnika vijeća.

Član 321.

Prijedlog kandidata za izbore i imenovanja odnosno razrješenja na sjednicama
vijeća podnosi Komisija Sabora za izbor i imenovanja, a može ih podnijeti
grupa od najmanje deset zastupnika u vijeću, ako Ustavom nije propisano
da prijedlog kandidature za izbor ili imenovanje odnosno prijedlog za razrješenje
na sjednicama vijeća podnosi drugi organ.

Član 322.

Za donošenje odluka o izboru i imenovanju, odnosno razrješenju na sjednicama
pojedinih vijeća potrebna je prisutnost većine ukupnog broja članova vijeća
utvrđenog Ustavom.

O izboru i imenovanju odnosno razrješenju, vijeća odlučuju javnim glasanjem,
i to većinom glasova prisutnih zastupnika.

Glasanje u vijećima provodi se na naćin utvrđen poslovnicima vijeća.

Neposredno nakon glasanja predsjednik vijeća objavIjuje rezultat izbora
i imenovanja odnosno postupka razrješenja.

XV. POSLOVNI RED ZA ZA,JEDNIčKU SJEDNICU SVIH VIJEĆA SABORA

1. Sazivanje sjednice

Član 323.

Zajedničku sjednicu svih vijeća Sabora saziva predsjednik Sabora.

Zajedničku sjednicu novoizabranih vijeća Sabora saziva predsjednik Sabora
kojem ističe mandat. Toj sjednici do izbora predsjednika Sabora, predsjedava
najstariji zastupnik u Saboru.

Predsjednik Sabora saziva sjednicu po svojoj inicijativi ili na prijedlog
vijeća Sabora, IzvrŠnog vijeća Sabora, odnosno Predsjedništva Republike.

Član 324.

Poziv na zajednićku sjednicu svih vijeća Sabora mora biti upućen zastupnicima
najkasnije petnaest dana prije dana određenog za održavanje sjednice.

Zajedno s pozivom zastupnicima se dostavlja prijedlog dnevnog reda i
odgovarajući materijal za pitanja koja se predlažu za dnevni red, te ukoliko
nije ranije dostavljen, zapisnik prethodne sjednice.

Iznimno, u hitnim slučajevima, predsjednik Sabora može sazvati zajedničku
sjednicu svih vijeća i u roku kraćem od petnaest dana, a dnevni red za
tu sjednicu može predložiti i na samoj sjednici.

2. Dnevni red

Član 325.

Dnevni red zajednićke sjednice svih vijeća predlaže predsjednik Sabora.

Predsjednik Sabora unosi u prijedlog dnevnog reda sve predmete iz djelokruga
zajednićke sjednice koje su mu, u rokovima i na način predviđen ovim poslovnikom,
podnijeli Ustavom ili ovim poslovnikom ovlašteni predlagaći.

Član 326.

Dnevni red utvrđuje se na poćetku sjednice. Ako predsjednik Sabora nije
u prijedlogu dnevnog reda unio predmet koji je predložio ovlašteni predlagač
u roku i na način predviđen u ovom poslovniku, a predlagač ostaje pri svom
prijedlogu, o prijedlogu se odlućuje na sjednici bez rasprave.

3. Predsjedanje i sudjelovanje

Član 327.

Zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora predsjedava predsjednik Sabora,
a u slučaju njegove odsutnosti ili sprijećenosti, potpredsjednik.

U slučaju odsutnosti ili spriječenosti predsjednika i potpredsjednika,
zajedničkoj sjednici vijeća Sabora predsjedava najstariji zastupnik.

Član 328.

U radu zajedničke sjednice svih vijeća Sabora, mogu sudjelovati članovi
Predsjedništva SFRJ, predsjednik i članovi Predsjedništva Republike, predstavnici
Skupštine SFRJ i Saveznog izvršnog vijeća, predsjednik i članovi Izvršnog
vijeća Sabora te predstavnici skupština drugih republika i autonomnih pokrajina.

Član 329.

U radu zajedničke sjednice svih vijeća Sabora mogu sudjelovati i predstavnici
političkih, radnih i drugih organizacija, te znanstveni, stručni, javni
i politički radnici koji su pozvani na sjednicu ili određeni od svojih
organizacija da izlože prijedlog o kojem Sabor odlučuje na zajedničkoj
sjednici.

Član 330.

Na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora množe održati govor i strani
državnik kao gost.

Član 331.

Nitko ne može govoriti na zajedničkoj sjednici prije nego što zatraži
i dobije riječ od predsjednika.

Prijave za riječ podnose se čim se otvori rasprava i mogu se podnositi
sve do zaključenja rasprave. U raspravi se govori, u praviltk, s govornice.
S mjesta se može govoriti samo ako to dozvoljavaju tehnički uvjeti da govornika
svi čuju i da njegove riječi mogu biti zabilježene. Govornika može opomenuti
na red ili prekinuti u govoru samo predsjednik.

Predsjednik osigurava da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom
govoru.

Član 332.

Predsjednik daje zastupnicima riječ po redu kojim su se prijavili.

Zastupniku koji želi govoriti o povredi poslovnika ili o povredi utvrđenog
dnevnog reda predsjednik daje riječ čim je ovaj zatraži. Govor tog zastupnika
ne može trajati dulje od pet minuta. Predsjednik je dužan poslije iznesenog
prigovora dati objašnjenje o provedbi poslovnika odnosno utvrđenog dnevnog
reda. Ako zastupnik nije zadovoljan danim objašnjenjem, o tom se rješava
na sjednici bez rasprave.

Ako zastupnik zatraži riječ da bi ispravio navod koji je netoćno izložen
i koji je bio povod nesporazuma ili koji je izazvao potrebu objašnjenja
predsjednik će mu dati riječ ćim se završi govor onoga koji je izazvao
potrebu ispravka. Zastupnik se u svom govoru mora ograničiti na ispravak
odnosno na objašnjenje, a njegov govor ne može trajati dulje od pet minuta.

Član 333.

Govornik može govoriti samo o predmetu o kome se raspravlja i po utvrđenom
dnevnom redu.

Ako se govornik udalji od predmeta dnevnog reda, predsjednik će ga opomenuti
da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži predmeta dnevnog reda,
predsjednik će mu oduzeti riječ.

Član 334.

Na sjednici se može odlućiti da govornik o istom predmetu može govoriti
samo jedanput, a može se i odrediti vrijeme trajanja govora.

4. Održavanje reda

Član 335.

Red na sjednici osigurava predsjednik.

Za povredu reda na sjednici predsjednik može zastupnika opomenuti ili
mu oduzeti riječ.

Opomena će se izreći zastupniku koji na sjednici svojim ponašanjem ili
govorom narušava red i odredbe ovoga poslovnika.

Zastupniku će se oduzeti riječ kad svojim govorom na sjednici narušava
red i odredbe ovoga poslovnika, a već je na istoj sjednici dvaput bio opomenut
da se pridržava reda i odredaba ovoga poslovnika.

Ako predsjednik ne može održati red na sjednici redovnim mjerama, odredit
će prekid sjednice.

Član 336.

Predsjednik može naložiti da se iz dvorane udalji svaki slušalac koji
narušava red.

Ako je red narušen, predsjednik može naložiti da se udalje svi slušaoci
iz dvorane u kojoj se održava sjednica.

Član 337.

Osobe koje se za vrijeme sjednice nalaze u dvorani po službenom poslu
dužne su u pogledu održavanja reda izvršavati naloge predsjednika.

5. Tok sjednice

Član 338.

Prije prelaza na utvrđivanje dnevnog reda predsjednik daje kratka saopćenja
u vezi s radom sjednice i obavještenja o drugim prethodnim pitanjima.

Član 339.

Poslije utvrdivanja dnevnog reda prelazi se na rad ili na raspravu o
pojedinim predmetima, i to redom koji je utvrden u prihvaćenom dnevnom
redu.

Član 340.

Na sjednici se o svakom predmetu na dnevnom redu raspravlja prije nego
što se o njemu odlučuje, osim ako je ovim poslovnikom odredeno da se odlućuje
bez rasprave.

Predsjednik zaključuje raspravu kad utvrdi da nema više prijavljenih
govornika.

6. Odlučivanje

Član 341.

Za donošenje odluka na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora, potrebna
je prisutnost većine članova svakog vijeća.

Ako predsjednik smatra da sjednici ne prisustvuje dovoljan broj zastupnika,
naložit će prozivanje.

Prozivanje će se izvršiti i kad to zatraži jedan zastupnik čiji zahtjev
podrži najmanje 20 drugih zastupnika.

Član 342.

Sabor na zajedničkoj sjednici svih vijeća odlučuje većinom glasova.

Odluku o poslovniku Sabora te o izboru predsjednika i članova Predsjedništva
Republike, o izboru člana Predsjedništva SFRJ i o izboru Delegacije Sabora
u Vijeću republika i pokrajina Skupštine SFRJ, Sabor donosi većinom glasova
ukupnog broja zastupnika u Saboru.

Član 343.

Zastupnik ima pravo prije glasanja obrazložiti svoj stav.

Njegovo obrazlaganje ne može trajati dulje od pet minuta.

Član 344.

Glasanje je javno, osim ako je Ustavom ili ovim poslovnikom drukčije
određeno.

Član 345.

Po završenom glasanju predsjednik utvrđuje i objavljuje rezultat glasanja.

7. Zapisnici

Član 346.

O radu na zajednićkoj sjednici svih vijeća vodi se zapisnik.

Zapisnik sadrži osnovne podatke o radu sjednice, a naročito o prijedlozima
iznijetim na sjednici i o donesenim zaključcima.

U zapisnik se unosi i rezultat glasanja o pojedinom predmetu.

Zastupnik, koji je na sjednici izdvojio svoje mišljenje, može tražiti
da se bitni dijelovi njegove izjave unesu u zapisnik.

O vođenju i sastavljanju zapisnika brine se tajnik Sabora.

Član 347.

Zapisnik se sastavlja, u pravilu, istog dana kad je sjednica zaključena.

Zapisnik se dostavlja svim zastupnicima odmah, a najkasnije 15 dana
prije dana određenog za održavanje naredne sjednice.

Član 348.

Svaki zastupnik ima pravo na početku sjednice iznijeti primjedbe na
zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedbe na zapisnik odlučuje se na sjednici bez rasprave.
Ako se primjedba prihvati, izvršit će se u zapisniku odgovarajuća izmjena.

Zapisnik na koji nije bilo primjedbi, odnosno zapisnik u kojem su suglasno
s prihvaćenim primjedbama izvršene izmjene, smatra se usvojenim.

Usvojeni zapisnik potpisuju predsjednik i tajnik Sabora.

Član 349.

Izvornike zapisnika zajednićkih sjednica svih vijeća Sabora čuva tajnik
Sabora.

Član 350.

Na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora vode se stenografske bilješke
odnosno vrši tonsko snimanje rada na sjednici.

Stenografske bilješke odnosno prijepis tonske snimke stavljaju se na
uvid zastupnicima, na njihov zahtjev. Ostvarivanje ovoga prava zastupnika
osigurava tajnik Sabora.

Svaki zastupnik i drugi učesnik u raspravi ima pravo da redigira svoje
izlaganje bez unošenja bitnih izmjena u tekst odnosno bez izostavljanja
izraženih misli i razloga.

U slučaju spora o osnovanosti zahtjeva da se izvrši ispravak u zapisniku
odlučuje se na sjednici bez rasprave.

XVI. JAVNOST U RADU SABORA

Član 351.

Sabor osigurava obavještavanje javnosti o radu vijeća i radnih tijela,
o svojim stavovima i odlukama u vezi s pitanjima o kojima raspravlja, kao
i o svom radu uopće.

Prijedlozi akata Sabora odnosno akti Sabora mogu se u cijelosti objaviti
u dnevnoj Štampi ili kao posebne publikacije.

Član 352.

Od dostupnosti javnosti izuzimaju se samo oni dokumenti i materijali
Sabora koji su, u skladu s posebnim propisima, oznaćeni kao službena ili
vojna tajna odnosno povjerljive prirode.

Podaci koje zastupnik sazna na sjednici vijeća ili radnih tijela u vezi
s pitanjem koje se na toj sjednici razmatra bez prisustva javnosti, smatraju
se također tajnim odnosno povjerljive prirode.

Član 353.

Način rukovanja materijalom koji se smatra službenom ili vojnom tajnom
ili povjerljive prirode uređuje se uputstvom tajnika Sabora.

Član 354.

Građanima se osigurava, u skladu s pravilnikom kojeg donosi tajnik Sabora
i prostornim mogućnostima, slobodan pristup na zajedničku sjednicu svih
vijeća Sabora i na sjednice vijeća i radnih tijela.

Član 355.

Na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora i na sjednicama vijeća i
radnih tijela može se odlučiti da se o određenim pitanjima raspravlja bez
prisustva javnosti.

Član 356.

Predstavnici štampe i drugih oblika informiranja imaju pravo prisustvovati
zajednićkoj sjednici svih vijeća Sabora, sjednicama vijeća Sabora i sjednicama
radnih tijela i obavještavati javnost o njihovom radu.

Na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora i na sjednicama vijeća i
radnih tijela može se odlučiti da predstavnici štampe i drugih oblika informiranja
mogu prisustvovati sjednici i ako se na njoj raspravlja o nekom pitanju
bez prisustva javnosti. O takvom pitanju mogu predstavnici štampe i drugih
oblika informiranja davati za javnost samo ona obavještenja za koja se
to na sjednici odluči. Na sjednici se može odlučiti da se obavještenja
o takvom pitanju mogu davati tek po isteku određenog vremena.

Član 357.

Pravo je i dužnost predstavnika štampe i drugih oblika informiranja
da iznose informacije o pitanjima koja se razmatraju u Saboru.

U svrhu pružanja pomoći i stvaranja povoljnih uvjeta za rad predstavnika
štampe i drugih oblika informiranja u Saboru, osigurava im se pravovremena
dostava materijala i uvjeti za praćenje rada na sjednicama vijeća i drugih
tijela, razgovori s predstavnicima predlagaća ili s funkcionarima u Saboru,
njihove posjete redakcijama i drugi kontakti s izvjestiteljima.

Član 358.

U svrhu obavještavanja zastupnika i javnosti o svom radu Sabor izdaje
glasilo i druge publikacije.

Glasilo Sabora sažeto i jasno informira o:

- radu i zaključcima Sabora, vijeća radnih tijela Sabora i radnih tijela
vijeća,

- radu Izvršnog vijeća Sabora,

- stavovima, mišljenjima, inicijativama i prijedlozima iznesenim u vezi
pitanja o kojima se raspravlja i odlućuje u Saboru,

- zastupničkim pitanjima i interpelacijama te odgovorima odnosno izvještajima
o njima,

- objavljuje u cijelosti prijedloge zakona i drugih akata Sabora.

Na osnovi dogovora o izdavanju zajednićkog glasila Skupštine SFRJ i
skupština drugih republika i autonomnih pokrajina, glasilo Sabora objavljuje
i materijale koje priprema redakcija glasila SkupŠtine SFRJ.

Član 359.

Sabor izdaje stenografske zapisnike odnosno prijepise tonskih snimki
o toku rada na sjednicama vijeća Sabora uz koje se objavljuju i radni materijali
dostavljeni zastupnicima za svaku točku dnevnog reda sjednice, o ćemu se
brine tajnik Sabora.

Član 360.

Radi što potpunijeg i toćnijeg obavještavanja javnosti o rezultatima
rada vijeća i radnih tijela, ta tijela mogu odlučiti da se dade službeno
saopćenje za štampu i za druga sredstva informiranja, a njihovi predstavnici
mogu održati i konferenciju za štampu.

Službeno saopćenje za štampu i za druga sredstva informiranja, daje
se, naroćito poslije sjednice vijeća koja je održana bez prisustva javnosti,
kao i o drugim slučajevima kad to vijeće ili radno tijelo odlući. Ako tekst
službenog saopćenja nije utvrđen na sjednici vijeća odnosno radnog tijela,
tekst utvrđuje predsjednik vijeća odnosno radnog tijela.

Konferencija za štampu održava se kad to odluči vijeće ili, u suglasnosti
s predsjednikom Sabora odnosno vijeća, radno tijelo. Kad se odluči da se
održi konferencija za štampu, istovremeno se određuje i predstavnik koji
će tu konferenciju održati.

XVII. ODNOS SABORA I PREDSJEDNIŠTVA REPUBLIKE

Član 361.

Odnosi između Sabora i Predsjedništva Republike zasnivaju se na međusobnoj
suradnji, dogovaranju, obavjeŠtavanju te na pravima i dužnostima utvrđenim
Ustavom.

Predsjedništvo Republike ostvaruje svoje ustavne funkcije prema Saboru
i Sabor prema Predsjedništvu preko predsjednika Sabora.

Predsjedništvo Republike podnosi Saboru godišnje izvještaj o svom radu.

Član 362.

Nakon izbora članova i predsjednika Predsjedništva Republike te proglašenje
izbora i objave o sastavu Predsjedništva, predsjednik i članovi Predsjedništva
Republike daju na zajedničkoj sjednici svih vijeća Sabora ovu svečanu izjavu
:

"Svečano izjavljujem da ću svoju dužnost savjesno obavljati i pridržavati
se Ustava i Zakona, da ću čuvati ravnopravnost naroda i narodnosti i da
ću se zalagati za svestrani napredak Socijalističke Republike Hrvatske
i Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije.

Član 363.

Kad predsjednik Sabora primi prijedlog Predsjedništva Republike za donošenje
zakona i drugih akata, za donošenje privremenih mjera zbog nesuglasnosti
među vijećima, za poduzimanje širih društvenih akcija ili da se pokrene
rasprava o pitanjima provođenja politike i izvršavanja zakona i drugih
općih akata Sabora ili o zauzetom "tavu Predsjedništva Republike,
odnosno da Sabor odluči o propisu Izvršnog vijeća Sabora koji je Predsjedništvo
Republike zadržalo od izvršenja taj će prijedlog uputiti predsjedniku narlležnog
vijeća radi rasprave i donošenja odluke.

O prijedlozima Predsjedništva Republike vijeće raspravlja na prvoj sjednici
koja slijedi po primitku prijedloga, ali ne kasnije od 30 dana, ukoliko
nije predsjednik Sabora zatražio da se sjednica sazove u kraćem roku.

O donesenoj odluci ili zauzetom stavu predsjednik vijeća obavještava
predsjednika Sabora koji će o tom obavijestiti Predsjedništvo Republike.

Član 364.

Ako se nadležna vijeća Sabora u raspravi o prijedlogu zakona ili drugog
akta, koje je predložilo Predsjedništvo Republike ili o kojem je ono zauzelo
svoj stav ne suglase s prijedlogom odnosno sa stavom, pokrenut će prije
donošenja odluke raspravu o tom predmetu i o svome stavu obavijestiti Predsjedništvo
Republike.

- Ako se ni u ponovnoj raspravi ne usklade stavovi vijeća Sabora i Predsjedništva
Republike, zakon odnosno drugi akt mogu ta tijela donijeti većinom glasova
od ukupnog broja njihovih članova.

Član 365.

U vijećima Sabora u raspravi o predmetima dnevnog reda mogu sudjelovati
predsjednik i članovi Predsjedništva Republike i kad nije na raspravi predmet
po prijedlogu Predsjedništva.

Predsjednik Sabora obavještava Predsjedništvo Republike o održavanju
sjednica vijeća na kojima će se raspravljati o prijedlogu Predsjedništva.

XVIII. ODNOSI I SURADNJA SABORA SA SKUPŠTINOM SFRJ

1. Zajedničke odredbe

Član 366.

Suradnju Sabora i Skupštine SFRJ ostvaruju, u okviru svoga djelokruga
vijeća, radna tijela Sabora i radna tijela vijeća, Delegacija Sabora u
Vijeću republika i pokrajina Skupštine SFRJ i delegati iz Socijalističke
Republike Hrvatske u Saveznom vijeću Skupštine SFRJ.

Član 367.

Vijeća Sabora utvrđuju prijedloge za unošenje pojedinih pitanja, zadataka
i poslova u programe rada vijeća Skupštine SFRJ, razmatraju nacrte odnosno
prijedloge programa rada te daju tim vijećima svoja mišljenja i prijedloge
o njima.

Vijeća Sabora unose u svoj program rada pitanja iz programa rada vijeća
Skupštine SFRJ koja su od interesa za Republiku, a obavezno ona koja se
rješavaju na osnovi suglasnosti skupština republika i autonomnih pokrajina
ili na osnovi kojih se stvaraju materijalne obaveze Republike ili društveno-političkih
zajednica u Republici.

Član 368.

Suradnja sa Skupštinom SFRJ i sa njezinim tijelima Sabor i njegova tijela
ostvaruju naročito podnošenjem prijedloga odnosno zahtjeva za donošenje
zakona i predlaganjem drugih akata, usklađivanjem stavova, razmjenom materijala
i dokumenata, održavanjem zajedničkih sastanaka, osnivanjem zajedničkih
radnih tijela kao i drugim oblicima međusobne suradnje.

Član 369.

Prijedlog za donošenje zakona odnosno prijedlog zakona što ga primi
od Skupštine SFRJ, predsjednik Sabora upućuje predsjednicima svih vijeća
Sabura, Komisiji za razmatranje akata Skupštine SFRJ i Izvršnorn vijeću
Sabora radi zauzimanja stavova, uz oznaku do kojega vremena je potrebno
iznijeti primjedbe, mišljenja i prijedloge radi pravovremenog dostavljanja
tijelima Skupštine SFRJ. Shodno toj odredbi postupat će se i u drugicmk
slučajevima kad Skupština SFRJ zatraži mišljenje, stav ili suglasnost Sabora
u donošenju pojeding akta. U slučaju traženog mišljenja u posebnom postupku
Saveznog vijeća za razmatranje i odlučivanje o prijedlogu zakona, drugog
prupisa ili općeg akta odnosno drugog pitanja od interesa za republiku
odnosno autonomnu pokrajinu i ravnopravnost naroda i narodnosti zatražit
će se i mišljenje odnosno stav i Komisije za zaštitu i unapredivanje ravnopr-avnosti
naroda i narodnosti.

Član 370.

Akte koji se u ostvarivanju suradnje izrmedku Sabora i Skupštine SFRJ
upućuju Skupštini SFRJ potpisuje predsjednik Sabora.

O tim aktima obavještavaju se članovi Delegacije Sabora u Vijeću republika
i pokrajina, odnosno delegati iz Republike u Saveznom vijeću Skupštine
SFRJ.

2. Postupak u Saboru za donošenje akata Vijeća republika i pokrajina
Skupštine SFRJ na osnovi suglasnosti skupština republika i autonomnih pokrajina

Član 371.

Kad predsjednik Sabora primi nacrt akta koji Vijeće republika i pokrajina
Skupštine SFRJ donosi na osnovi suglasnosti Skupština republika i autonomnih
pokrajina, dostavlja ga predsjednicima svih vijeća Sabora, nadIežnim radnim
tijelima Sabora, Komisiji za razmatranje akata Skupštine SFRJ i Izvršnom
vijeću Sabora, radi zauzimanja stavova odnosno radi izražavanja primjedaba,
mišljenja i prijedloga u određenom roku.

Akti iz stava 1. ovoga člana dostavljaju se i Predsjedništvu Republike.

Član 372.

Predsjednici vijeća Sabora dostavljaju primljeni nacrt akta na razmatranje
radnim tijelima, članovima vijeća te zainteresiranim organizacijama i zajednicama
da razmotre pitanje i probIeme vezane uz pojedini prijealog u određenom
roku.

ČIan 373.

Prije rasprave na sjednici vijeća, nacrt akta i pristigle primjedbe,
mišljenja i prijedloge organa i organizacija razmatraju nadIežna radna
tijeIa te Komisija za razmatranje akata Skupštine SFRJ.

U radu tijela iz stava 1. ovoga člana, sudjeluju i članovi Delegacije
Sabora u Vijeću republika i pokrajina Skupštine SFRJ.

Radna tijela iz stava 1. ovoga člana podnose vijećima Sabora svoj izvještaj
s prijedlogom stavova u vezi s predloženim nacrtom.

IzvjeŠtaj može vijećima Sabora podnijeti i Delegacija Sabora uz upoznavanje
vijeća sa stavovima drugih delegacija u Vijeću republika i pokrajina odnosno
njihovih skupŠtina. ili o rezultatima njihova razmatranja odnosno usuglaŠavanja
u nadležnim radnim tijelima Vijeća republika i pokrajina.

U ostalim odnosima radnih tijela iz stava 1. ovoga člana shodno se primjenjuju
odredbe ovoga posluvnika koje važe za razmatranje prijedloga za donoŠenje
zakona.

Član 374.

Kad prime izvještaje radnih tijela o predloženom nacrtu akta. predsjednici
vijeća dostavljaju ih članovima vijeća i Delegaciji Sabora radi upoznavanja,
i sazivaju sjednicu vijeća. Uz poziv na sjednicu vijeća priključuje se
i izvještaj Delegacije ako ga je ona podnijela u vezi s predloženim nacrtom
akta.

U radu vijeća u vezi s tim nacrtima akata sudjeluju i članovi Delegacije
Sabora.

Ako se o predloženom nacrtu akta vodila javna rasprava, predsjednici
vijeća dostavit će članovima vijeća, prije rasprave o nacrtu akta u vijeću,
i izvještaj o javnoj raspravi koji predsjednik Vijeća republika i pokrajina
dostavi predsjednik Sabora.

Član 375.

Po završenoj raspravi vijeće zaključkom izražava svoja mišljenja, primjedbe
i prijedloge odnosno utvrđuje stavove u vezi s predIoženim nacrtom akta
koji se donosi na osnovi suglasnosti skupština republika i autonomnih pokrajina.

Prilikom odlučivanja o nacrtu akta koji se donosi na osnovi suglasnosti
skupština republika i autonomnih pokrajina, vijeća Sabora mogu ovlastiti
Delegaciju Sabora da

u ime Sabora dade suglasnost na utvrđeni prijedlog tog akta u cjelini.

Član 376.

Ako vijeća Sabora ne postignu međusobnu suglasnost u utvrđivanju stavova
u vezi s predloženim aktom koji se donosi na osnovi suglasnosti skupština
republika i autonomnih pokrajina, ali kad se ne slože o davanju svoje suglasnosti
za njihovo donošenje, za usklađivanje stavova među vijećima Sabora shodno
se primjenjuju odredbe ovoga poslovnika za usuglašavanje stavova nadležnih
vijeća u postupku donošenja zakona, s tim da u radu zajedničke komisije
imaju pravo sudjelovati članovi Delegacije Sabor a u Vijeću republika i
pokrajina Skupštine SFRJ.

Ako se o spornom pitanju ne postigne suglasnost među vijećima Sabora
ni na njihovoj zajedničkoj sjednici, smatrat će se da suglasnost nije dana.

Član 377.

Zaključke Sabora kojima se izražavaju mišljenja, primjedbe i prijedIozi
odnosno utvrđuju stavovi u vezi s predloženim nacrtom akta koji se donosi
na osnovi suglasnosti skupština republika i autonomnih pokrajina, potpisuje
predsjednik Sabora i predsjednici nadležnih vijeća Sabora.

Predsjednik Sabora upućuje zaključke Sabora iz stava I. ovoga člana
predsjedniku Vijeća republika i pokrajina Skupštine SFRJ, a istovremeno
obavještava o njima i Delegaciju Sabora u Vijeću repubIika i pokrajina.

Član 378.

Kad predsjednik Sabora primi obavještenje predsjednika Vijeća republika
i pokrajina da u nadležnom radnom tijelu toga vijeća nije postignuta suglasnost
svih delegacija o nacrtu akta u istovjetnom tekstu, odnosno o izmjenama
i dopunama koje su predložile delegacije ili predlagač akta, on će se,
zavisno o tom obavještenju, s predsjednicima vijeća, s predsjednikom Izvršnog
vijeća Sabora i s predsjedavajućim Delegacije Sabora dogovoriti o daljem
radu u vezi s nacrtom akta ili utvrditi potrebu da se sporna pitanja ponovno
razmotre na sjednicama vijeća Sabora.

Na način utvrden u stavu 1. ovoga člana postupit će se i u vezi s amandmanom
na tekst prijedloga toga akta kad se amandman dostavlja Saboru radi davanja
mišljenja i primjedaba odnosno radi davanja suglasnosti.

Član 379.

Odredbe ovoga odjeljka poslovnika primjenjivat će se i na postupak odnosno
rad vijeća Sabora u razmatranju amandmana na tekst prijedloga akta za koji
je Delegacija Sabora u Vijeću republika i pokrajina zatražila da se pribavi
stav Sabora.

Odredbe ovoga odjeljka poslovnika primjenjivat će se i na postupak za
razmatranje teksta prijedloga akta koji je podnijelo Savezno izvršno vijeće
i ako u postupku usklađivanja stavova o nacrtu toga akta nije postignuta
suglasnpst skupština svih republika i autonomnih pokrajina.

O tekstu takvog prijedloga akta dužan je predsjedavajući Delegacije
Sabora u Vijeću republika i pokrajina izvijestiti predsjednika Sabora.

Član 380.

Kad Vijeće republika i pokrajina Skupštine SFRJ, nakon rasprave teksta
prijedloga akta koji se donosi na osnovi suglasnosti skupština republika
i autonomnih pokrajina utvrdi prijedlog akta u cijelosti i dostavi ga Saboru
radi davanja suglasnosti na prijedlog u cjelini, predsjednik Sabora će
s predsjednicima vijeća te s predsjednikom Izvršnog vijeća Sabora i predsjedavajućim
Delegacije Sabora dogovoriti o načinu rada vijeća na tom aktu, ukoliko
nisu vijeća prethodno već ovlastila Delegaciju Sabora da u ime Sabora dade
suglasnost na utvrđeni prijedlog zakona ili drugog općeg akta u cjelini.

Član 381.

Davanje suglasnosti na utvrđeni prijedlog zakona ili drugog općeg akta
u cjelini vijeća Sabora vrše odlukom koju potpisuju predsjednik Sabora
i predsjednici vijeća. Tu odluku upućuje predsjednik Sabora predsjedniku
Vijeća republika i pokrajina Skupštine SFRJ, a istovremeno obavještava
o tom i delegaciju Sabora u Vijeću republika i pokrajina Skupštine SFRJ.

Član 382.

Odredbe ovoga odjeljka poslovnika shodno će se primjenjivati na postupak
i rad vijeća Sabora i u slućajevima kad Savezno vijeće Skupštine SFRJ donosi
svoje akte uz suglasnost skupština republika i autonomnih pokrajina.

3. Delegacija Sabora u Vijeću republika i pokrajina SkupŠtine SFRJ

Član 383.

Delegacija Sabora u Vijeću republika i pokrajina ima predsjedavajućeg
koga među sobom biraju na godinu dana članovi delegacije.

Prvu sjednicu Delegacije saziva predsjednik Sabora. O izboru predsjedavajućeg
Delegacije predsjednik Sabora obavještava predsjednika Vijeća republika
i pokrajina, predsjednike vijeća Sabora i predsjednika IzvrŠnog vijeća
Sabora.

Za vršenje pojedinih poslova u okviru prava i dužnosti Delegacije, Delegacija
Sabora može odrediti i svoga ovlaštenog predstavnika.

Član 384.

Predsjedavajući Delegacije ili ovlašteni predstavnik predstavlja Delegaciju
i saziva, prema potrebi, na zahtjev ili u sporazumu s ostalim članovima
Delegacije, njene sastanke radi razmatranja, pitanja od važnosti za rad
Delegacije i pojedinih delegata, za zauzimanje i izražavanje stavova Delegacije
o pitanjima koja razmatra i o kojima odlućuje Vijeće republika i pokrajina
ili radi usuglašavanja stavova o spornim pitanjima odnosno o amandmanima
o kojima je bio zauzet drukčiji stav Sabora.

Predsjedavajući Delegacije Sabora organizira rad Delegacije i stara
se o pravovremenom obavljanju poslova vezanih za ostvarivanje funkcije,
prava i dužnosti Delegacije i delegata.

Član 385.

Delegacija Sabora, dogovorom svojih članova, predlaže svoje članove
za izbor u radna tijela Skupštine SFRJ i radna tijela Vijeća republika
i pokrajina.

Delegacija određuje i svoje članove koji će učestvovati u radu radnih
tijela Vijeća republika i pokrajina odnosno zamijenitr stalne članove tih
tijela u slučaju njihove spriječenosti.

Delegacija može osnovati radne grupe ili povjeriti podjedinim članovima
proučavanje pojedinih pitanja radi davanja prijedloga za rad i izražavanje
stavova Delegacije.

Član 386.

Delegacija Sabora i pojedini njeni članovi dužni su u zauzimanju stavova
i u opredjeljivanju o pitanjima o kojima se odlučuje u Vijeću republika
i pokrajina iznositi i zastupati stavove zauzete ili utvrđene u Saboru,
a u pitanjima o kojima se odlućuje na osnovi suglasnosti skupština republika
i autonomnih pokrajina izražavati i zastupati stavove prema osnovama i
uvjetima na kojima se temelji izražena suglasnost. U tu svrhu Delegacija
i članovi Delegacije imaju pravo na potpunu informiranost o svim pitanjima
i predmetima o kojima se raspravlja i odlučuje u Saboru, a koja mogu utjecati
na njihovo opredjeljivanje, zauzimanje ili zastupanje stavova o pitanjima
o kojima se odlučuje u Vijeću republika i pokrajina, pravo i dužnost učestvovati
u radu vijeća kad ta razmatraju akte iz nadležnosti Vijeća republika i
pokrajina te pravo sudjelovati u zauzimanju njihovih stavova, pravo obavještavati
vijeća i radna tijela, radi iznalaženja zajednićkih rješenja, o stavovima
drugih delegacija i dužnosti usklađivati svoje stavove sa stavovima tijela
Sabora.

Delegacija i delegati imaju pravo tražiti od predsjednika Sabora da
Sabor zauzme stav o pitanju ili o amandmanu o kojem će se odlučivati u
Vijeću republika i pokrajina.

Za zauzimanje stavova po odredbama stava 1. i 2. ovoga člana potrebno
je pribaviti i mišljenje Izvršnog vijeća Sabora.

Delegacija i delegati imaju pravo tražiti od Izvršnog vijeća Sabora
i funkcionara koji rukovode radom republićkih organa uprave obavještenja
ili mišljenja o pitanjima iz njihove nadležnosti, koja su im potrebna za
vršenje funkcija u Vijeću republika i pokrajina.

Član 387.

Na osnovi obrazloženih zaključaka svih vijeća Sabora Delegacija je dužna
Vijeću republika i pokrajina podnositi i obrazlagati prijedloge za unošenje
pojedinih pitanja u program rada toga vijeća, prijedloge saveznih zakona
i drugih općih akata, kao i amandmane na prijedloge tih akata, postavljati
delegatska pitanja, pokretati raspravu o pitanjima u vezi sa stanjem i
pojavama u oblastima iz nadležnosti toga vijeća i predlagati mu zauzimanje
stavova o tim pitanjima, predlagati raspravljanje o pitanjima koja se,
odnose na provođenje utvrđene politike i izvršavanje zakona, na rad Saveznog
izvršnog vijeća ili drugih saveznih organa, podnijeti interpretaciju za
raspravljanje o određenim političkim pitanjima u vezi s radom Saveznog
izvršnog vijeća, postaviti pitanja povjerenja Saveznom izvršnom vijeću
i vršiti druga svoja prava koja se ostvaruju u okviru djelokruga Vijeća
republika i pokrajina.

Član 388.

Delegacija Sabora dužna je obavještavati Sabor o radu Vijeća republika
i pokrajina, o svom radu i o radu pojedinih delegata koji se odnose na
pitanja koja raspravlja Vijeće republika i pokrajina.

Član 389.

Delegacija Sabora u Vijeću republika i pokrajina surađuje s delegacijama
skupština drugih republika i autonomnih pokrajina radi međusobnog upoznavanja
s mišljenjima, primjedbama i prijedlozima odnosno sa zauzetim stavovima
kao i radi sporazumnog iznalaženja rješenja o pitanjima na koja skupštine
republika i autonomnih pokrajina daju suglasnost, te radi upoznavanja s
drugim pitanjima od zajedničkog interesa.

Član 390.

Predsjedavajući ili ovlašteni predstavnik Delegacije Sabora u Vijeću
republika i pokrajina ima pravo sazivati informativne i konzultativne sastanke
članova Delegacija s predsjednicima vijeća Sabora, radnih tijela Sabora,
Izvršnog vijeća Sabora i republičkih organa i organizacija.

Isto pravo ima i predsjednik Sabora kad smatra da je potreban dogovor
između članova Delegacije i odgovarajučih republičkih funkcionara.

Član 391.

Delegacija Sabora u Vijeću republika i pokrajina može zatražiti od Sabora
i njegovih službi izradu određenih analiza, studija i elaborata radi zastupanja
određenih stavova u Vijeću republika i pokrajina.

Član 392.

Delegacija Sabora u Vijeću republika i pokrajina ima pravo da joj se
u Saboru osiguraju potrebni tehnički i drugi uvjeti za rad.

4. Delegati iz Republike u Saveznom vijeću Skupštine SFRJ

Član 393.

Svoju suradnju sa Saveznim vijećem Skupštine SFRJ Sabor ostvaruje i
preko delegata iz Republike u Saveznom vijeću Skupštine SFRJ.

Član 394

Na osnovi zaključaka vijeća Sabora, delegati u Saveznom vijeću iznose
prijedloge i mišljenja Sabora i predlažu Saveznom vijeću zauzimanje stavova
o tim prijedlozima i mišljenjima te obavještavaju Sabor o stavovima koje
je Savezno vijeće zauzelo o tim prijedlozima i mišljenjima.

Delegati u Saveznom vijeću imaju pravo sudjelovati u radu vijeća, radnih
tijela Sabora i radnih tijela vijeća, kad se na sjednici vijAća raspravlja
o pitanju iz nadležnosti Saveznog vijeća.

Član 395.

Radi održavanja veze s Predsjedništvom Sabora odnosno s predsjednicima
vijeća i drugih tijela Sabora i vijeća te s predsjedavajućim Delegacije
Sabora u Vijeću republika i pokrajina, radi koordinacije u radu između
Saveznog vijeća i njegovih radnih tijela i Sabora, a i radi organizacije
svojeg rada, delegati u Saveznom vijeću, mogu odrediti svoga predsjedavajućeg
i povjeriti mu obavljanje i drugih prava i dužnosti.

Član 396.

Delegatima u Saveznom vijeću dostavljaju se glasilo Sabora i drugi materijali
koji su od interesa za njihov rad u Saveznom vijeću.

Član 397.

Delegatima u Saveznom vijeću osiguravaju se u Saboru potrebni tehnički
i drugi uvjeti za njihov rad.

XIX. ODNOSI I SURADNJA SABORA SA SKUPŠTINAMA OPĆINA, GRADSKIH
ZAJEDNICA OPĆINA I ZAJEDNICA OPĆINA

Član 398.

Sabor surađuje sa skupštinama općina, gradskih zajednica općina i zajednica
općina.

Suradnju sa skupštinama općina, gradskih zajednica općina i zajednica
općina ostvaruju, u okviru svoga djelokruga, vijeća, radna tijela Sabora
i radna tijela vijeća.

Član 399.

Suradnja sa skupštinama općina, gradskih zajednica općina i zajednica
općina ostvaruje se razmjenom informativnog i dokumentacionog materijala
iz rada Sabora i njegovih tijela, održavanjem zajedničkih sjednica predstavnika
odgovarajućih tijela, održavanjem savjetovanja, razmjenom mišljenja, osnivanjem
zajedničkih radnih grupa za proučavanje određenih pitanja i pripremu prijedloga
te drugim oblicima suradnje.

Član 400.

Vijeće može tražiti mišljenje skupština općina, gradskih zajednica općina
i zajednica općina o pojedinim pitanjima o kojima ono samostalno odlučuje,
a može donijeti i zaključak da se skupštine općina i gradskih zajednica
općina o pojedinom pitanju iz njegova djelokruga posebno izjasne.

Posebno izjašnjavanje skupština općina i skupština gradskih zajednica
općina obavezno je za donošenje zakona kojim se potrebe od interesa za
ostvarivanje prava i dužnosti društveno-političkih zajednica utvrđuju kao
opće društvene potrebe i za koje se mogu uvoditi porezi i druga davanja
ili kad Sabor zakonom utvrđuje osnovna načela za uređivanje odnosa koje
prema Ustavu uređuju općine.

Član 401

Stavove, mišljenja i prijedloge skupština općina, gradskih zajendica
općina i zajednica općina predsjedinik Sabora upućuje predsjednicima nadležnih
vijeća.

Prije razmatranja na sjednici vijeća, stavove, mišljenja iprijedloge
iz stava 1. ovoga člana razmotrit će radno tijelo u čiji djelokrug ulazi
pitanje na koje se odnosi izraženo mišljenje i o tom izvijestiti vijeće.

Član 402.

U raspravi o pitanjima na koja se odnose stavovi, mišljenja i prijedlozi
skupština općina, gradskih zajednica općina i zajednica općina, vijeće
Sabora posebno zauzima stav o izraženom mišljenju, stavu ili prijedlogu,
a o svom stavu obavještava predsjednika skupštine koja ih je izrazila.

U raspravi o pitanjima iz stava 1. ovoga člana mogu sudjelovati, bez
prava odlučivanja, i predstavnici skupština općina, gradskih zajednica
općina i zajednica općina.

XX. SURADNJA SABORA SA SKUPŠTINAMA DRUGIH REPUBLIKA I AUTONOMNIH
POKRAJINA

Član 403.

Sabor surađuje sa skupštinama drugih republika i autonomnih pokrajina,
u poslovima od zajedničkog interesa, osnivanjem zajedničkih tijela i organizacija,
poduzimanjem zajedničkih akcija, usuglašavanjem stavova o pitanjima od
zajedničkog interesa, objedinjavanjem sredstava,izmjenom iskustava, medusobnim
razmjenama programa rada te dokumentacionog i informativnog materijala
i glasila, zajedničkim sastancima zastupnika i razmienom delegacija te
sastancima pojedinih funkcionara.

XXI. ODNOS SABORA I ORGANIZACIJA UDRUŽENOG RADA

Član 404.

Sabor omogućava poduzećima, organizacijama udruženog rada i drugim organizacijama
i zajednicama da u postupku donošenja zakona i drugih akata razmotre probleme
i pitanja vezana uz pojedini prijedlog i izraze svoja mišljenja i prijedloge.

Član 405.

Privredne komore i opća udruženja mogu pred Saborom pokretati inicijative
za donošenje zakona i za utvrdivanje ekonomske politike i radi razmatranja
i rješavanja drugih pitanja od zajedničkog interesa.

Član 406.

Odnos Sabora i poduzeća, organizacija udruženog rada i drugih organizacija
i zajednica ostvaruje se i ućešćem predstavnika tih organizacija u radu
vijeća, radnih tijela Sabora i radnih tijela vijeća, razmjenom mišljenja
o pitanjima koja se razmatraju u Saboru i njegovim tijelima, zajednićkim
proučavanjem određenih pitanja ili zajedničkom pripremom akata.

Član 407.

Vijeća, radna tijela Sabora i radna tijela vijeća mogu odlućiti da na
sjednici zajedno s predstavnicima organizacija udruženog rada, općih udruženja
privrednih komora i drugih organizacija i zajednica, razmotre određena
načelna pitanja koja se odnose na stanje u pojedinim oblastima ili druga
opća pitanja od interesa a odnose tih organizacija ili za utvrđivanje ekonomske
politike.

XXII. ODNOS SABORA I POLITIČKIH I DRUŠTVENIH ORGANIZACIJA U
REPUBLICI

Član 408.

Sabor osigurava ostvarivanje njihovih ustavnih prava i surađuje i s
političkim i društvenim organizacijama, te strućnim i drugim udruženjima
u Republici.

Član 409.

Društvene i političke organizacije imaju pravo predlagati donošenje
zakona i drugih akata, podnositi amandmane na njihove prijedloge, pokretati
postupak utvrđivanja politike o pitanjima koja su znaćajna za politički,
privredni, kulturni i društveni život i razvoj u Republici, pokretati političku
kontrolu nad radom Izvršnog vijeća Sabora, republičkih organa uprave i
nosilaca samoupravnih javnih i drugih društvenih funkcija, pokretati društvenu
kritiku o funkcioniranju društveno-političkog i društveno-ekonomskog sistema
i o ostvarivanju prava radnika i drugih građana, inicirati provođenje društvenog
nadzora i raspravIjanje općih pitanja o ostvarivanju ustavnosti i zakonitosti
te druga Ustavom i zakonom utvrdena prava i dužnosti.

Član 410.

Odnos vijeća, radnih tijela Sabora i radnih tijela vijeća i društvenih
i političkih ostvaruje se naročito razmjenom irlformativnog i dokumentacionog
materijala, dostavom glasila Sabora, međusobnom razmjenom mišljenja, savjetovanjima,
sudjelovanjem njihovih predstavnika u radu komisija i radnih grupa vijeća
za proućavanje pojedinih pitanja, organiziranjem javnih rasprava i drugih
oblika konzultiranja o pitanjima o kojima raspravlja i odlučuje Sabor odnosno
o provođenju politike koju je utvrdio Sabor, a i drugim oblicima suradnje.

XXIII. RAD SABORA ZA VRIJEME RATNOG STANJA ILI U SLUčAJU NEPOSREDNE
RATNE OPASNOSTI

Član 411.

Sabor za vrijeme ratnog stanja ili u slučaju neposredne ratne opasnosti
nastavlja s radom u skladu s odredbama Ustava.

Na rad i organizaciju Sabora za vrijeme ratnog stanja i u slučaju neposredne
ratne opasnosti primjenjuje se ovaj poslovnik ukoliko njegovim odredbama
ili drugim aktom Sabora nije drukćije određeno.

Član 412.

Zastupnici u Saboru, čim saznaju da je nastupilo ratno stanje ili da
je proglašeno stanje neposredne ratne opasnosti dužni su najhitnije osobno
ili preko nadležnih organa obavještavati Sabor o adresi stanovanja, rada
ili jedinice odnosno ustanove oružanih snaga SFRJ na koju im treba dostavljati
pozive za sjednice i druge obavijesti u vezi s obavljanjem zastupničkih
dužnosti.

Član 413.

Komande jedinica i ustanova oružanih snaga SFRJ na teritoriju Republike,
organi društveno-politićkih zajednica i drugi organi dužni su za vrijeme
ratnog stanja ili u slučaju neposredne ratne opasnosti omogučiti zastupnicima
u Saboru, da prisustvuju sjednicama radnih tijela ili vijeća Sabora i u
tome im pružiti potrebnu pomoć.

Član 414.

Predsjedništvo Sabora za vrijeme ratnog stanja ili u slučaju neposredne
ratne opasnosti:

- utvrđuje da ne postoji mogućnost da se sastanu i rade nadležna vijeća
Sabora;

- utvrđuje da su prestale okolnosti koje su onemogućavale sazivanje
nadležnih vijeća Sabora;

- razmatra neposredne zadatke koje za vrijeme ratnog stanja ili u slučaju
neposredne ratne opasnosti treba obaviti u vezi s radom Sabora;

- razmatra i zauzima stavove o načinu pozivanja zastupnika na sjednice
radnih tijela i vijeća Sabora o dostavi materijala za sjednice i o drugim
pitanjima značajnim za održavanje sjednica tijela i vijeća Sabora;

- određuje naćin vođenja, izdavanja i ćuvanja stenografskih bilješki
i zapisnika sjednica radnih tijela i vijeća Sabora;

- može odrediti da se prijedlozi zakona i drugih akata, kao i drugi
materijali koji se razmatraju u radnim tijelima i u vijećima Sabora, ako
to zahtijevaju interesi sigurnosti, ne objavljuju putem sredstava javnog
informiranja:

- razmatra i zauzima stavove o načinu izvršavanja zadataka Stručne službe
Sabora.

Član 415.

Kad nastupi ratno stanje ili u slućaju neposredne ratne opasnosti predsjednik
Sabora obavjeŠtava Predsjedništvo Republike da ne postoji mogućnost da
se sastanu i rade nadležna vijeća Sabora i da je potrebno da Predsjedništvo
Republike uređuje pitanja iz nadležnosti Sabora uredbama sa zakonskom snagom,
odnosno da su prestale te okolnosti.

Član 416.

Kad ne postoje mogućnosti za sazivanje radnih tijela, Predsjedništvo
Sabora može preporučiti vijećima Sabora da o prijedlozima zakona i drugih
akata donesu odluke i bez prethodne rasprave u radnim tijelima.

Član 417.

Koja će radna tijela djelovati u Saboru za virjeme ratnog stanja ili
u slučaju neposredne ratne opasnosti utvrđuje posebnom odlukom Predsjedništvo
Sabora.

Član 418.

Organizaciju, način rada i sistematizaciju Stručne službe Sabora za
vrijeme ratnog stanja ili u slućaju neposredne ratne opasnosti utvrđuje
Predsjedništvo Sabora posebnim pravilnikom.

XXIV. STRUČNA SLUŽBA SABORA

Član 419.

Sabor ima Stručnu službu, za obavljanje stručnih, administrativnih,
tehničkih i drugih poslova i zadataka.

Za obavljanje određenih poslova i zadataka iz stava 1. ovoga člana Sabor
može imati i zajedničke stručne službe s Predsjedništvom Republike, Izvršnim
vijećem Sabora i drugim organima u Republici.

Organizaciju i način rada Stručne službe Sabora uređuje Predsjedništvo
Sabora.

Član 420.

Stručnom službom Sabora rukovodi tajnik Sabora. Tajnik Sabora organizira
i usklađuje rad Stručne službe i odgovoran je za njeno funkcioniranje.

Tajnik Sabora ima u odnosu na Stručnu službu Sabora položaj funkcionara
koji rukovodi radom republičkog organa uprave.

XXV. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Član 421.

Na dan stupanja na snagu ovoga poslovnika prestaje važiti Poslovnik
Sabora Socijalističke Republike Hrvatske ("Narodne novine", br.
25/86).

Postupak donošenja zakona i drugih akata Sabora pokrenut u skladu s
odredbama poslovnika iz stava 1. ovoga člana nastavit će se prema odredbama
ovoga poslovnika.

Član 422.

Ovaj poslovnik stupa na snagu na dan objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 021-03/89-09/08 Urbroj : 6702-90-142

Zagreb, 26. travnja 1990.

Predsjednik Sabora

**dr Andelko Runjič, v. r.**

Ostalo, NN 21/1990-415
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)