## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-348/1993. od 2. ožujka 1994.

### NN 19/1994 (11.3.1994.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-348/1993. od 2. ožujka 1994.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske, na sjednici održanoj 2. ožujka 1994.
godine, donio je

## RJEŠENJE

1. Pokreće se postupak za ocjenu ustavnosti odredaba članka 5. stavak
2. te članka 7. stavak 1. i 2. Zakona o utvrđivanju ratnih i poratnih žrtava
II. svjetskog rata ("Narodne novine". broj 53A/1991).

2. Ovo će se rješenje objaviti u "Narodnim novinama"

Razlozi

Zakon o utvrđivanju ratnih i poratnih žrtava II. svjetskog rata - kako
slijedi iz njegova članka 1. - uređuje pitanja važna za ustanovljenje povijesne
istine o broju osoba koje su smrtno stradale kao ratne i poratne žrtve
u II. svjetskom ratu i nakon njega. o okolnostima i mjestima njihove smrti,
o načinu kako ta mjesta obilježiti; Zakon, dalje, određuje tijelo mjerodavno
za te poslove i način njegova rada. Tijelo kojem to Zakon povjerava je
- prema članku 4. stavku 1. Zakona - Komisija za utvrđivanje ratnih i poratnih
žrtava (u nastavku: Komisija). Prijedlogom, što ga je podnio Živko Juzbašić
iz Zagreba, osporavaju se odredbe članka 5. stavak 2. te članka 7. stavak
1. i 2. Zakona. Prema osporenoj odredbi članka 5. stavak 2. Zakona Komisija
će, polazeći od činjenice da ratni zloćini ne zastarijevaju, utvrditi i
počinioce ratnih zločina gdje je to moguće. Prema osporenoj odredbi članka
7. stavak 1. i 2. Zakona Komisija je ovlaštena pozivati građane i primati
njihove izjave, a građani su dužni odazvati se pozivu Komisije i dati joj
obavijesti od značenja za njezin rad. Prijedlogom za pokretanje postupka
za ocjenu ustavnosti osporenih odredaba predlaže se da se citirane odredbe
ocijene sa stajališta odredaba članaka 4. 28. i 29. stavak 1. alineja prva.
te članaka 35. i 115. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske Prema tim odredbama
u Republici Hrvatskoj državna vlast ustrojena je na načelu diobe vlasti
na zakonodavnu, izvršnu i sudbenu, s tim da sudbenu vlast obavljaju sudovi;
dalje, svatko je nedužan i nitko ga ne može smatrati krivim za kazneno
djelo dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja, a svatko
tko je osumnjičen ili optužen zbog kaznenog djela ima - pored ostalog -
pravo na pravićno suđenje pred nadležnim sudom ustanovljenim zakonom; svakom
se građaninu - dalje - jamči štovanje i pravna zaštita njegova osobnog
i obiteljskog života, dostojanstva, ugleda i časti. Ustavni sud Republike
Hrvatske prihvatio je prijedlog za ocjenu ustavnosti zaključivši da prijedlog
sadrži osnovane razloge da se ispita usuglašenost osporenih zakonskih odredaba
s Ustavom Republike Hrvatske i donese odluka o njihovoj ustavnosti. Pokrečući
ovaj ustavnosudski postupak Sud drži da u njemu treba naroćito ispitati:
- je li utvrđivanje počinitelja ratnih zločina po svojoj prirodi sadržaj
o kojem mogu odlučivati samo sudovi, držeći se pritom načela i metoda nezaobilaznih
u kaznenom sudskom postupku. Neka od tih načela citirana su kao ustavne
odredbe za koje je prijedlogom zatraženo da se osporene zakonske odredbe
ocijene u odnosu na njih, a stajalište, dosljedno izvedeno iz njih, glasi:
nikog se ne može smatrati krivim za kazneno djelo dok mu se krivnja ne
utvrdi sudskom presudom, i to pravomoćnom sudskom presudom, koja je takvom
postala nakon što su u postupku iscrpljene mogućnosti podnošenja pravnih
lijekova; -govori li činjenica da je Konvencija o nezastarijevanju ratnih
zločina i zločina protiv ćovjećnosti (Sl. 1., broj 50/70). koje je Republika
Hrvatska stranka - na temelju notifikacije o sukcesiji, kako to slijedi
iz Odluke o objavljivanju mnogostranih međunarodnih ugovora kojih je Republika
Hrvatska stranka na temelju notifikacija o sukcesiji ("Narodne novine
- Međunarodni ugovori", broj 12/93, v. toč. 31. Odluke) - u prilog
stajalištu da je riječ o sadržaju koji ulazi u nadležnost sudova; - da
li se vrijeđaju ustavna prava i slobode građana time što je Komisija, ustanovljena
ovim Zakonom, ovlaštena da ih poziva radi davanja izjava, a posebno time
da su se gradani dužni odazvati pozivu Komisije i "dati joj obavijesti
od znaćenja za njezin rad": da li se takva dužnost koja se tiče savjesti
građana, slobode savjesti zajamčene člankom 40. Ustava, i slobode građana
da se ponašaju u skladu sa svojom sevješću, odnosno njihova prava da ih
se ne prisiljava da čine nešto što možda pretpostavlja uvjerenje koje nije
njihovo - može gradanima nametnuti u postupak pred tijelom koje nije sud,
nema sudbenu vlast, odnosno ne postupa po pravilima postupka po kojima
je sud dužan postupati. O pokretanju ustavnosudskog postupka ovaj Sud obavještava
Sabor Republike Hrvatske kao donositelja Zakona ustavnost odredaba kojeg
je pred njim osporena, kako bi u roku od 60 dana odgovorio na pitanja što
se postavljaju u svezi s ustavnošću tog zakona.

Objava ovog rješenja temelji se na odredbi članka 20 stavak 1. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine",
broj 13/1991)

Broj : U-I-348/I 993.

Zagreb, 2. ožujka 1994.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

**Jadranko Crnić, v. r**

Rješenje, NN 19/1994-342