## Uredba o stručnom osposobljavanju i usavršavanju državnih službenika

### NN 45/1995 (5.7.1995.), Uredba o stručnom osposobljavanju i usavršavanju državnih službenika

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 81. stavka 3. i članka 90. stavka 2. Zako na o državnim
službenicima i namještenicima i o plaćama nositelja pravosudnih dužnosti
("Narodne novine", br. 14/94., 86/94. i 7/95), Vlada Republike
Hrvatske je na sjednici održanoj 28. lipnja 1995. godine donijela

## UREDBU

### O STRUČNOM OSPOSOBLJAVANJU I USAVRŠAVANJU DRŽAVNIH SLUŽBENIKA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovom Uredbom uređuje se stručno osposobljavanje i usavršavanje državnih
službenika i vježbenički staž u tijelima državne uprave.

II. STRUČNO OSPOSOBLJAVANJE

Članak 2.

Pod stručnim osposobljavanjem državnih službenika u tijelima državne
uprave razumijeva se stručna izobrazba vježbenika i polaganje državnog
stručnog ispita u tijelima državne uprave.

III, STRUČNA IZOBRAZBA VJEŽBENIKA

1. Vježbenički staž

Članak 3.

Osoba koju se prima u državnu službu u svojstvu vježbenika, obvezna
je obaviti vježbenički staž.

Članak 4.

Vježbenički staž za zvanja prve vrste traje dvadeset mjeseci, a polaganju
državnog stručnog ispita vježbenik pristupa nakon osamnaest mjeseci vježbeničkog
staža, ako posebnim zakonom za pojedino upravno područje nije što drugo
propisano.

Vježbenik može pristupiti polaganju državnog stručnog ispita najranije
nakon šesnaest mjeseci vježbeničkog staža, a dužan ga je položiti do isteka
vježbeničkog staža,

Članak 5.

Vježbenički staž za zvanja druge vrste traje šesnaest mjeseci, a polaganju
državnog stručnog ispita vježbenik pristupa nakon četrnaest mjeseci vježbeničkog
staža, ako posebnim zakonom za pojedino upravno područje nije što drugo
propisano.

Vježbenik može pristupiti polaganju državnog stručnog ispita najranije
nakon dvanaest mjeseci vježbeničkog staža, a dužan ga je položiti do isteka
vježbeničkog staža.

Članak 6.

Vježbenički staž za zvanje treće vrste traje četrnaest mjeseci, a polaganju
državnog stručnog ispita vježbenik pristupa nakon dvanaest mjeseci vježbeničkog
staža, ako posebnim zakonom za pojedino upravno područje nije što drugo
propisano.

Vježbenik može pristupiti polaganju državnog steučnog ispita najranije
nakon deset mjeseci vježbeničkog staža, a dužan ga je položiti do isteka
vježbeničkog staža.

Članak 7.

Za vrijeme vježbeničkog staža vježbenik se nalazi na stručnoj i praktičnoj
izobrazbi u okviru koje se, pod nadzorom, kroz praktični rad i učenje osposobljava
za poslove odredene službe (vježbenička praksa).

Stručna i praktična izobrazba vježbenika obavlja se po programu vježbeničkog
staža, koji utvrduje ministar ili drugi čelnik tijela državne uprave, sukladno
djelokrugu tijela državne uprave.

Vježbenika praksa ne može trajati manje od šesnaest mjeseci za vježbenika
prve vrste zvanja, dvanaest mjeseci za vježbenika druge vrste zvanja i
deset mjeseci za vježbenika treće vrste zvanja.

Članak 8.

Programom vježbeničkog staža vježbenika utvrđuju se:

- zadaće i poslovi što ih je vježbenik u tijeku vježbeničke prakse dužan
obavljati;

- vrijeme obavljanja vježbeničke prakse na pojedinim zadaćama i poslovima;

- stručni voditelj pod kojim će se nadzorom obavljati vježbenička praksa;

- prava i obveze vježbenika u svezi s radom.

Članak 9.

Za stručnog voditelja pod čijim će se nadzorom obavljati vježbenička
praksa može biti određena osoba koja ima visoku stručnu spremu i pet godina
radnog staža u državnoj službi odnosno na poslovima za koje se vježbenik
priprema.

Stručni voditelj iz stavka 1. ovog članka ima obvezu pomoći u pripremama
vježbenika za polaganje državnog stručnog ispita.

Članak 10.

Vježbenik u ministarstvu i državnoj upravnoj organizaciji može obavljati
dio vježbeničke prakse u tijelima državne uprave nižeg stupnja (županijskom
uredu, gradskom uredu Grada Zagreba).

0 upućivanju vježbenika na praksu u drugo tijelo državne uprave odlučuje
ministar ili ravnatelj državne upravne organizacije suglasno s čelnikom
tijela u koje se vježbenik upućuje na praksu.

Članak 11.

Troškove koji nastanu u svezi s upućivanjem vježbenika na praksu u drugo
tijelo državne uprave (troškovi prijevoza, materijalni troškovi i slično),
snosi tijelo državne uprave u kojem je vježbenik primljen u državnu službu.

Članak 12.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne uprave dužan je organizirati
praćenje rada vježbenika i osigurati mu uvjete za uspješno obavljanje vježbeničke
prakse i pripremu za polaganje državnog stručnog ispita.

Pripreme za polaganje državnog stručnog ispita podrazumijevaju stručnu
izobrazbu vježbenika i obavljanje određenih zadaća i poslova pod nadzorom
stručnog voditelja.

Članak 13.

U okviru priprema za polaganje državnog stručnog ispita vježbenika ili
državnih službenika, ministarstvo ili državna upravna organizacija može
samostalno ili u suradnji s drugim ministarstvom ili prosvjetnom ili znanstvenom
ustanovom organizirati posebne oblike stručne pomoći (predavanja, seminare
i sl.).

Članak 14.

Vježbeniku se mogu, sukladno s programom vježbeničke prakse, davati
u rad određene zadaće i poslovi za koje se priprema.

Takav rad obavlja se pod nadzorom i smatra se dijelom vježbeničke prakse.

2. Državni stručni ispit

Članak 15.

Državni stručni ispit dužan je polagati vježbenik i državni službenik
koji je primljen na rad u tijelo državne uprave, a kojom je ova obveza
utvršđena prilikom prijema na rad u državnu službu.

3. Polaganje državnog stručnog ispita

Članak 16.

Državni stručni ispit polaže se pred Državnom ispitnom komisijom.

Sjedište Driavne ispitne komisije je pri Ministarstvu uprave.

Članak 17

Polaganje državnog stručnog ispita, u pravilu, obavlja se u sjedištu
Državne ispitne komisije, a izuzetno se može obavljati i izvan sjedišta
o čemu odlučuje ministar uprave.

Polaganje državnog stručnog ispita može se ocganizirati izvan sjedišta
Državne ispitne komisije, ako državni stručni ispit polaže veći broj osoba
po zajedničkom posebnom dijelu državnog stručnog ispita, bez obzira na
vrstu zvanja.

Ako se državni stručni ispit organizira izvan sjedišta Državne ispitne
komisije troškove održavanja snosi tijelo koje zahtijeva polaganje državnog
stručnog ispita.

Članak 18.

Državni stručni ispit polaže se po utvrđenom programu za samostalno
obavljanje zadaća i poslova sukladnih pajedinoj struci odnosno službi za
koju se osposobljava.

Članak 19.

Osoba koja polaže državni stručni ispit dužna je podnijeti prijavu za
polaganje državnog stručnog ispita najkasnije dva mjeseca prije isteka
vježbeničke prakse odnosno utvrđenog roka u kojem je dužna položiti državni
stručni ispit.

Prijava iz stavka 1, ovog članka podnosi se čelniku tijela državne uprave
u tijelu u kojem vježbenik obavlja vježbeničku praksu.

Čelnik tijela državne uprave ovjerava podatke unesene u prijavu i dostavlja
prijavu, bez odlaganja, Ministarstvu uprave.

Članak 20.

Ministarstvo uprave dužno je osigurati polaganje državnog stručnog ispita
do isteka utvrđenog roka za polaganje, ako je prijava podnesena u roku
utvrđenom u članku 22. ove Uredbe.

Članak 21.

Kad Ministarstvo uprave primi prijavu utvrduje da li osoba ispun,java
uvjete za polaganje državnog stručnog ispita i o tome donosi posebno rješenje.

Obavijest o mjestu i danu polaganja državnog stručnog ispita mora biti
dostavljena osobi koja je podnijela prijavu najmanje petnaest dana prije
dana odredenog za polaganje.

Članak 22.

Osoba koja je podnijela prijavu može odložiti polaganje državnog stručnog
ispita u roku koji joj je odreden, ali je o tome dužna izvijestiti Ministarstvo
uprave i to najkasnije tri dana prije dana odredenog za polaganje.

Ako se osobi koja je podnijela prijavu za polaganje državnog stručnog
ispita dogode nepredvideni razlozi unutar roka utvrdenog u stavku 1. ovog
članka zbog kojih ne može pristupiti polaganju državnog stručnog ispita,
može odložiti polaganje državriog stručnog ispita s tim da te razloge opravda.

U slučajevima navedenim u stavku 1. i 2. ovog članka smatra se da osoba
ispit nije ni polagala.

Osoba koja je pristupila polaganju dtžavnog stručnog ispita i tijekom
njegovog trajanja odustala smatrat će se da ga nije položila.

Ukoliko osoba iz zdravstvenih razloga ili drugih opravdanih razloga
odustane od započetog polaganja državnog stručnog ispita Državna ispitna
komisija donosi odluku o njegovom odgadanju.

Članak 23.

O odustanku od polaganja državnog stručnog ispita osoba je dužna izvijestiti
i tijelo državne uprave koje je upućuje na polaganje državnog stručnog
ispita.

Članak 24.

Troškove za polaganje državnog stručnog ispita vježbenika i državnog
službenika snosi tijelo državne uprave u kojem je ta osoba u državnoj službi.

Osobi koja je prijavila državni stručni ispit i odložila njegovo polaganje
uplaćeni iznos se priznaje za iduće polaganje državnog stručnog ispita.

4. Organizacija državnog stručnog ispita

Članak 25.

Državni stručni ispit sastoji se od općeg i posebnog dijela. Opći dio
državnog stručnog ispita polaže se usmeno.

Posebni dio državnog stručnog ispita sastoji se iz predmeta koje utvrduje
ministar ili ravnatelj državne upravne organizacije.

Posebni dio državnog stručnog ispita polaže se pismeno i usmeno.

Posebni dio državnog stručnog ispita koji se polaže pismeno sastoji
se od izrade radnih zadaća u okviru odgovarajućih poslova za koje se osposobljava,
odnosno koje obavlja osoba koja polaže državni stručni ispit.

Članak 26.

Pismenu zadaću u okviru posebnog dijela državnog stručnog ispita, sukladno
programu posebnog dijela državnog stručnog ispita i podacima o obavljenoj
praksi odnosno poslovima koje obavlja osoba koja polaže državni stručni
ispit, određuje Državna ispitna komisija neposredno prije početka ispita,
na prijedlog dana Državne ispitne komisije koji ispituje posebni dio.

lzrada pismene zadaće traje četiri sata.

Članak 27.

Usmeni dio ispita obavlja se na način koji omogućava utvrđivanje stvarne
osposobljenosti osobe za obavljanje odgovarajućih zadaća i poslova.

Usmeni dio općeg dijela državnog stručnog ispita sastoji se iz provjere
znanja iz predmeta sukladno odredbi članka 29. stavak 2. ove Uredbe.

Usmeni dio posebnog dijela državnog stručnog ispita sastoji se od provjere
znanja iz pismene zadaće i provjere znanja o poslovima na kojima osoba
radi odnosno za koje se priprema.

Članak 28.

O provodenju ispita sastavlja se zapisnik.

U zapisnik se unose podaci u svezi sa sadržajem i načinom provodenja
ispita, kao i zapažanja od značenja za ocjenu pokazanog znanja osobe koja
polaže državni stručni ispit.

Članak 29.

Uspjeh osobe koja polaže državni stručni ispit ocjenjuje se ocjenom
"položio" ili "nije položio".

Ocjenu "položio"dobiva osoba koja je polagala državni stručni
ispit, ako je Državna ispitna komisija na temelju rezultata pismene zadaće
i usmenih odgovora iz svih predmeta stekla uvjerenje, da ta osoba može
uspješno obavljati zadaće i poslove za koje se osposobljavala odnosno koje
treba obavljati.

Državna ispitna komisija donosi odluku nakon provedenog ispita većinom
glasova.

Članak 30.

Osoba koja je polagala državni stručni ispit, a nije položila najviše
dva predmeta upućuje se na popravak u roku mjesec dana.

Članak 31.

Odredbe ove Uredbe koje se odnose na odlaganje i odustanak od polaganja
državnog stručnog ispita odnose se i na popravak.

Članak 32.

Osoba koja nije položila državni stručni ispit, može pristupiti ponovnom
polaganju državnog stručnog ispita najkasnije u roku dva mjeseca.

Prijava za ponovno polaganje državnog stručnog ispita podnosi se u roku
utvrđenom ovom Uredbom.

Članak 33.

Osoba koja je započela s polaganjem državnog stručnog ispita može nastaviti
polaganje državnog stručnog ispita najkasnije u roku od dva mjeseca računajući
od dana kada je donesena odluka o odgadanju državnog stručnog ispita.

U opravdanom slučaju Državna ispitna komisija može taj rok produljiti
najduže do tri mjeseca.

Ako osoba koja je započela polaganje državnog stručnog ispita ne pristupi
polaganju odnosno ne nastavi s polaganjem državnog stručnog ispita u rokovima
utvrđenim stavkom 1. i stavkom 2. ovog članka, smatrat će se da državni
stručni ispit nije položila.

Članak 34.

Ministarstvo uprave izdaje osobi koja je položila državni stručni ispit
potvrdu i svjedodžbu o položenom državnom stručnom ispitu, ako posebnim
propisom nije drukčije uređeno.

Svjedodžbu i potvrdu potpisuje predsjednik Državne ispitne komisije.

Primjerak potvrde iz stavka 1. ovog članka dostavlja se i tijelu državne
uprave koje jc osobu uputilo na polaganje državnog stručnog ispita.

Članak 35.

Ministarstvo uprave vodi očevidnik o državnim stručnim ispitima.

Obrazac prijave za polaganje državnog stručnog ispita, očevidnika o
državnim stručnim ispitima, zapisnika o tijeku državnog stručnog ispita,
kao i potvrde i svjedodžbe o položenom državnom stručnom ispitu propisuje
ministar uprave.

Članak 36.

Državna ispitna komisija sastoji se od predsjednika i članova

Ministar uprave određuje predsjednika i članove Državne ispitne komisije
sukladno listi imenovanih članova za opći i posebni dio državnog stručnog
ispita.

Članak 37.

Predsjednik Državne ispitne komisije odgovoran je za zakonito provođenje
državnog stručnog ispita.

Članak 38.

Predsjednik i članovi Državne ispitne komisije mogu se imenovati samo
iz reda osoba koje imaju visoku stručnu spremu s odgovarajućim radnim iskustvom
i na poslovima iz predmeta kojega ispituju.

Predsjednik i članovi Državne ispitne komisije moraju imati položen
državni stručni ispit odnosno stručni ispit prema propisima koji su važili
do stupanja na snagu Zakona o državnim službenicima i namještenicima i
o plaćama nositelja pravosudnih dužnosti.

Članak 39.

Državna ispitna komisija u pravilu obavlja državni stručni ispit u sastavu
predsjednik i tri člana, od kojih je jedan koji ispituje posebni dio.

Državna ispitna komisija može obavljati državni stručni ispit i s više
članova koji ispituju posebni dio.

O broju članova Državne ispitne komisije koji ispituju posebni dio odlučuje
predsjednik Državne ispitne komisije.

Ministar uprave, odnosno osoba koju on ovlasti, prije održavanja državnog
stručnog ispita odreduje sastav ispitnih komisija.

Članak 40.

Administrativne poslove za Državnu ispitnu komisiju obavlja Ministarstvo
uprave.

Tajnike Državne ispitne komisije imenuje ministar uprave.

Članak 41.

'Tajnik Državne ispitne komisije ima dužnost za svaku osobu koja polaže
državni stručni ispit:

utvrditi identitei,

- utvrditi da li su plaćeni troškovi,

- upoznati osobu koja je pristupila polaganju državnog ispita s njenim
pravima i obvezama (vrijeme trajanja pismenog dijela ispita, način ponašanja
za vrijeme pismenog dijela ispita, mogućnost korištenja priručnih sredstava,
ostvarivanje kontakta s ispitivačem koji je pripremio zadaću i sl),

- uručiti tekst pismene zadaće i potrebna tehnička i stručna pomagala
i drugi materijal za obradu zadaće,

- voditi brigu o osobama koje polažu državni stručni ispit za vrijeme
pauze,

- prisustvovati usmenom dijelu državnog stručnog ispita i vodi zapisnik
o tijeku ispita,

- administrativno-tehnički obraditi predmet prije dostavljanja potvrde
odnosno svjedodžbe osobi koja je polagala državni stručni ispit.

Članak 42.

Predsjednik, članovi i tajnik Državne ispitne komisije za obavljanje
državnih stručnih ispita odnosno za rad u Državnoj ispitnoj komisiji imaju
pravo na naknadu.

Visinu naknade određuje ministar uprave posebnim rješenjem.

IV. STRUČNO USAVRŠAVANJE

Članak 43.

Stručno usavršavanje obavlja se radi trajnog unapređivanja stručnosti
državnih službenika, a osobito radi postizanja više stručne spreme od one
koje imaju te za postizanje znanstvenih zvanja.

Članak 44.

Ministar ili drugi čelnik tijela državne uprave dužan je omogućiti stručno
usavršavanje državnih službenika.

Članak 45.

Sadržaj, oblici i način provođenja stručnog usavršavanja državnih službenika
utvrđuju se posebnim pravilnikom tijela državne uprave i planom stručnog
usavršavanja.

Članak 46.

Stručno usavršavanje državnih službenika tijela državne uprave za vlastite
potrebe provode samostalno u pitanjima koja nisu obuhvaćena planom stručnog
usavršavanja.

Članak 47.

Tijela državne uprave surađuju s prosvjetnim, znanstvenim i drugim odgovarajućim
ustanovama u organiziranju i provođenju stručnog usavršavanja državnih
službenika i mogu im povjeriti obavljanjc određenog dijela programa ili
programa stručnog usavršavanja u cjelini.

Članak 48.

U obavljanju stručnog usavršavanja, tijela državne uprave održavaju
redovite i povremene seminare i savjetovanja.

Seminari i savjetovanja organiziraju se radi upoznavanja državnih službenika
s novim propisima i načinom njihovog provođenja.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 49.

Državni službenici zatečeni na radu u tijelima državne uprave a koji
nemaju položen državni ispit dužni su ga položiti u roku od godine dana
od stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 50.

Nadzor nad provođenjem ove Uredbe obavlja Ministiarstvo uprave.

Članak 51.

Ministar uprave dužan je u roku od tri mjeseca donijeti program općeg
dijela državnog stručnog ispita.

Članak 52.

Ministar ili ravnatelj državne upravne organizacije dužan je u roku
od tri mjeseca donijeti program posebnog dijela državnog stručnog ispita.

Članak 53.

Stupanjem na snagu ove Uredbe u odnosu na državne službenike prestaje
se primjenjivati Uredba o jedinstvenim nazivima zadataka i poslova te o
stručnom osposobljavanju i usavršavanju radnika u organima uprave ("Narodne
novine", Mr. 12/84. i 60/91.) i program stručnog ispita za poslove
i zadatke radnika u organima uprave za koje se traži III, IV, VI/I, i VII/I
stupanj stručne spreme ("Narodne novine", br. 50/85, 7/86 i 19/89).

Do donošenja programa općeg i posebnog dijela državnog stručnog ispita
za pripremu državnog stručnog ispita mogu se na odgovarajući način rabiti
programi iz stavka 1. ovog članka i programi utvrđeni posebnim propisima.

Članak 54.

Ova Uredba stupa na snagu osmi dan od dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa:130-01/95-01/01

Urbroj: 5030 109-95-1

Zagreb, 28. lipnja 1995.

Predsjednik

**Nikica Valentić**, v. r.

Uredba, NN 45/1995-869
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)