## Kolektivni ugovor za Agrokor d.d.

### NN 90/2013 (12.7.2013.), Kolektivni ugovor za Agrokor d.d.

KOLEKTIVNI UGOVORI

2013

JAMNICA d.d., Getaldićeva 3, Zagreb; AGROLAGUNA d.d. Mate Vlašića, Poreč; BELJE d.d. Sv. Ivana Krstitelja 1, MECE, Darda; IRIDA d.o.o. Petra Zrinskog 34, Daruvar; LEDO d.d. Čavićeva 9, Zagreb; MLADINA d.d. Bana Josipa Jelačića 85, Jastrebarsko; PIK VRBOVEC MESNA INDUSTRIJA d.d. Zagrebačka 148, Vrbovec; SOJARA d.d. Gaženice b.b., Zadar; SOLANA PAG d.d., Svilno b.b., Pag; ZVIJEZDA d.d. Marijana Čavića 1, Zagreb; trgovačka društva u većinskom vlasništvu AGROKOR d.d., Trg Dražena Petrovića 3, Zagreb; koja po punomoći zastupa predsjednik Uprave Agrokor d.d. Ivica Todorić (dalje u tekstu: Poslodavac) s jedne strane

i

REPREZENTATIVNI SINDIKATI redoslijedom kako su navedeni u Sporazumu o razini za kolektivno pregovaranje od 6. 2. 2013.:

Sindikat zaposlenih u poljoprivredi, prehrambenoj i duhanskoj industriji i vodoprivredi Hrvatske PPDIV, Ljudevita Posavskog 5, Zagreb, koji zastupa predsjednik Šimo Orešković;

Novi sindikat, Park Stara Trešnjevka 2, Zagreb, koji zastupa po punomoći predsjednik koordinacije HUS – ovih sindikata Robert Kotarski

Sindikat zaposlenika PIK Vrbovec, Zagrebačka 148, Vrbovec koji zastupa po punomoći predsjednik koordinacije HUS – ovih sindikata Robert Kotarski

HUS – Sindikat radnika industrije i trgovine Hrvatske, Industrijska zona 1, Mece, Darda, koji zastupa po punomoći predsjednik koordinacije HUS – ovih sindikata Robert Kotarski;

Nezavisni sindikat poduzeća Ledo, Marijana Čavića 9, Zagreb, koji zastupa po punomoći Milenko Arapović;

Sindikat zaposlenih u poljoprivredi i prehrambenoj industriji Hrvatske, Ul. kralja Držislava 4, Zagreb, koji zastupa predsjednik sindikata Stanko Hanžek

sklopili su u Zagrebu 8. svibnja 2013. godine

KOLEKTIVNI UGOVOR

UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor) uređuju se prava i obveze ugovornih strana u području radnih odnosa, a osobito: zasnivanje radnog odnosa, radno vrijeme, odmori i dopusti, plaće i naknada plaće, materijalna i druga prava radnika, prestanak ugovora o radu, ostvarivanje prava i obveza iz radnog odnosa, prava i obveze ugovornih strana i način rješavanja sporova, sklapanje ugovora, uvjeti, rokovi i način otkazivanja ovog Ugovora, upis Ugovora u registar i njegova javna objava.

Članak 2.

Pod pojmom »radnik« u smislu ovog Ugovora razumijeva se svaka fizička osoba koja u radnom odnosu obavlja određene poslove za Poslodavca.

Ovaj Kolektivni ugovor obvezuje ugovorne strane, a primjenjuje se na sve radnike članove Sindikata i one koji to postanu za vrijeme važenja ovog ugovora.

Pisanom odlukom Poslodavac može odredbe ovog Ugovora primijeniti na sve radnike u pojedinom društvu.

Ovaj Ugovor ne odnosi se na radnike s posebnim ovlaštenjima čija su prava i obveze utvrđene posebnim ugovorom.

Odredbe ovog Ugovora primjenjuju se na području Republike Hrvatske.

Članak 3.

Ako će nakon sklapanja ovog Ugovora neko pravo radnika ili uvjeti rada, drugim aktom Poslodavca ili pisanim sporazumom između radničkog vijeća i Poslodavca biti utvrđeni povoljnije od utvrđenih prava ovim Ugovorom, primijenit će se konkretne povoljnije odredbe.

Prava i obveze utvrđene ovim Ugovorom ne mogu se umanjiti jednostranim aktom Poslodavca.

Članak 4.

Ugovorne strane suglasne su da u uređivanju odnosa ovim Ugovorom primjenjuju načela zakonitosti i poštivanja unaprijed utvrđenih pravila.

Ugovorne će se strane posebno zalagati za ostvarivanje sljedećih načela: kontinuiranog ostvarivanja socijalnog dijaloga i partnerstva, uzajamnog uvažavanja i informiranja, rješavanja problema međusobnim pregovorima, pridržavanja preuzetih obveza slijedom odredbi potpisanog Ugovora.

Ugovorne strane dužne su se zalagati za poštivanje odredaba ovog Ugovora i za njegovu pravilnu provedbu.

Ugovorne strane dužne su prvenstveno neposrednim pregovorima riješiti sva međusobno sporna pitanja.

SKLAPANJE UGOVORA O RADU

Članak 5.

Radni odnos zasniva se temeljem ugovora o radu u pisanom obliku.

Svaki je radnik obvezan poslove preuzete ugovorom o radu obavljati savjesno i stručno prema uputama Poslodavca, odnosno ovlaštenih osoba u skladu s opisom poslova, naravi i vrstom radnog mjesta, a Poslodavac je obvezan za izvršeni rad isplatiti plaću te ostala utvrđena novčana prava.

Ugovor o radu je sklopljen kad su se stranke suglasile o bitnim sastojcima ugovora te ga u znak prihvaćanja potpisale.

Ugovor o radu obvezno sadrži podatke sukladno Zakonu o radu i Pravilniku o radu.

Liječnički pregled prije zaposlenja kao uvjet za sklapanje ugovora o radu obvezan je za radnike u skladu s posebnim propisima. Prigodom stupanja na rad Poslodavac je obvezan radnika upoznati s odredbama ovog Ugovora, mjerama zaštite na radu i drugim aktima kojima su uređena prava i obveze radnika.

Prije zasnivanja radnog odnosa mogu se provjeriti stručne i druge radne sposobnosti radnika, na trošak poslodavca.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti iz ovog članka provodi osoba ili tijelo koje imenuje poslodavac. Pri provjeri stručnih i drugih radnih sposobnosti iz ovoga članka zatražit će se od radnika da praktičnim radom pokaže koliko vlada stručnim i drugim vještinama potrebnim za rad na određenim poslovima.

PROBNI RAD

Članak 6.

Prilikom sklapnja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Ovisno o stupnju stručne spreme, probni rad može trajati najduže:

– pet mjeseci za radnike s VII. ili VIII. stupnjem stručne spreme;

– tri mjeseca za radnike s IV., V. i VI. stupnjem stručne spreme;

– dva mjeseca za radnike s III. stupnjem stručne spreme;

– jedan mjesec za sve ostale radnike.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada provodi osoba ili tijelo koje imenuje Poslodavac.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada provodi se nadzorom nad radnikovim radom, uvidom u rezultate njegova rada, praćenjem njegove radne discipline i odnosa prema drugim radnicima te na druge načine pogodne za stjecanje uvida u stručne i radne sposobnosti radnika.

Ocjena probnog rada mora se priopćiti radniku do isteka propisanog ili ugovorenog trajanja probnog rada.

Ako do isteka roka iz stavka 5. ovog članka radniku nije priopćena negativna ocjena njegova rada, smatra se da je zadovoljio na probnom radu.

PRIPRAVNIČKI STAŽ

Članak 7.

Osobu koja se prvi puta zapošljava u zanimanju za koje se školovala Poslodavac može zaposliti kao pripravnika.

Ako zakonom ili drugim propisom nije drukčije određeno, pripravnički staž, s obzirom na stupanj stručne spreme, traje najduže:

– godinu dana za pripravnike VII. i VIII. stupnja stručne spreme;

– devet mjeseci za pripravnike VI. stupnja stručne spreme;

– šest mjeseci za pripravnike IV. i V. stupnja stručne spreme.

Trajanje pripravničkog staža produžuje se za vrijeme opravdane odsutnosti s posla ako je ukupna odsutnost trajala dulje od 30 dana.

Ugovorom o radu utvrđuje se program i trajanje stručnog osposobljavanja svakog pripravnika.

Ako zakonom, drugim propisom ili ovim Ugovorom nije utvrđen sadržaj i način polaganja stručnog ispita, utvrđuje ga Poslodavac Pravilnikom o radu.

Plaća pripravnika ne može biti manja od 80% od osnovne plaće radnika na istom radnom mjestu.

UGOVOR O RADU NA IZDVOJENOM MJESTU RADA

Članak 8.

Poslodavac i radnik mogu sklopiti ugovor o radu za obavljanje poslova kod kuće radnika ili u drugom prostoru koji nije prostor Poslodavca u skladu s odredbama Zakona o radu.

OBAVLJANJE DRUGIH POSLOVA

Članak 9.

Ugovorom o radu može se ugovoriti da je radnik dužan obavljati i druge poslove po nalogu nadležnog rukovoditelja kada potrebe posla zbog objektivnih okolnosti zahtijevaju, ali ne duže od jednog mjeseca.

Izuzetno, radnik može ukoliko je suglasan raditi dulje od mjesec dana, a najdulje do 6 mjeseci.

Prilikom obavljanja drugih poslova iz stavka 1. i 2. ovog članka, radnik ima pravo na plaću temeljem ugovora o radu, a ako obavlja poslove koji su bolje plaćeni ima za to vrijeme pravo na povoljniju plaću.

PRIVREMENI PREMJEŠTAJ U DRUGO MJESTO RADA

Članak 10.

Na temelju pisanog naloga, radnika se može privremeno, premjestiti u drugo mjesto rada na udaljenost do 100 kilometara ako mu je Poslodavac osigurao prijevoz ili podmirenje troškova javnog prijevoza.

Poslodavac ne može bez pristanka radnika premjestiti iz jednog u drugo mjesto rada na udaljenost veću od 50 kilometara radnicu za vrijeme trudnoće, majku s djetetom do 7 godina starosti, invalida, roditelja ili staratelja djeteta sa smetnjama u psihofizičkom razvoju, samohranog roditelja ili staratelja, člana Radničkog vijeća, povjerenika radnika za zaštitu na radu i sindikalnog povjerenika.

Djetetom sa smetnjama u psihofizičkom razvoju smatra se svako dijete kojemu je rješenjem nadležnog tijela utvrđena vrsta i stupanj ometenosti u razvoju prema posebnim zakonskim propisima.

RADNO VRIJEME

Članak 11.

Puno radno vrijeme radnika, uključujući i odmor (stanku) iznosi 40 sati tjedno.

Nedjelja je u pravilu dan tjednog odmora.

Ako radnik radi u nedjelju, a ne može mu se osigurati da tjedni odmor koristi u danu koji nedjelji prethodi, odnosno iza nje slijedi, mora mu se osigurati korištenje dana tjednog odmora u razdoblju od slijedeća dva tjedna.

Raspored radnog vremena potrebno je u pisanom obliku staviti na uvid radnicima.

Raspored radnog vremena objavljuje se na oglasnim pločama Poslodavca ili se radnici obavještavaju elektronskim putem ako je moguće.

Raspored redovnog tjednog radnog vremena na pojedine dane u tjednu, početak i završetak dnevnoga radnog vremena, kao i trajanje i vrijeme odmora utvrđuje poslodavac nakon savjetovanja sa radničkim vijećem odnosno Sindikatom.

Plan godišnjeg fonda sati izrađuje se u skladu s tjednim fondom sati utvrđenim ovim Ugovorom.

Svako odstupanje od utvrđenog radnog vremena a koje nije u preraspodjeli radnog vremena, predstavlja prekovremeni rad koji može iznositi najviše 8 sati tjedno.

Poslodavac mora izvijestiti radnike o rasporedu ili promjeni rasporeda radnog vremena najmanje tjedan dana unaprijed, osim u slučajevima hitnog prekovremenog rada.

PRERASPODJELA RADNOG VREMENA

Članak 12.

Ako narav posla to zahtijeva, puno ili nepuno radno vrijeme može se preraspodijeliti tako da tijekom razdoblja od dvanaest mjeseci u jednom razdoblju traje duže, a u drugom razdoblju kraće od punog ili nepunog radnog vremena, na način da prosječno radno vrijeme tijekom trajanja preraspodijele ne smije biti duže od punog ili nepunog radnog vremena.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

Ako je radno vrijeme preraspodijeljeno, ono tijekom razdoblja u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena, uključujući i prekovremeni rad, ne smije biti duže od četrdeset osam sati tjedno.

Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, preraspodijeljeno radno vrijeme tijekom razdoblja u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati duže od četrdeset osam sati tjedno, ali ne duže od pedeset šest sati tjedno samo uz prethodno mišljenje radničkog vijeća i da radnik dostavi Poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad.

Radnik koji u preraspodijeljenom radnom vremenu ne pristane na rad duži od četrdeset osam sati tjedno ne smije zbog toga trpjeti štetne posljedice.

Poslodavac je dužan na zahtjev inspektora rada uz plan preraspodjele, priložiti popis radnika koji su dali pisanu izjavu iz stavka 4. ovog članka.

Preraspodijeljeno radno vrijeme u razdoblju u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati duže od četiri mjeseca, ali ne duže od šest mjeseci, samo uz prethodno mišljenje radničkog vijeća.

Ugovor o radu na određeno vrijeme za poslove koji se obavljaju u preraspodijeljenom radnom vremenu, sklapa se u trajanju u kojem radnikovo prosječno radno vrijeme mora odgovarati ugovorenom punom ili nepunom radnom vremenu.

Zabranjen je rad maloljetnika u preraspodijeljenom radnom vremenu koji bi trajao duže od osam sati dnevno.

Trudnica, roditelj s djetetom do tri godine starosti i samohrani roditelj s djetetom do šest godina starosti te radnik koji radi u nepunom radnom vremenu, može raditi u preraspodijeljenom punom ili nepunom radnom vremenu iz stavka 4. ovoga članka, samo ako dostavi Poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad.

Članak 13.

Preraspodjela radnog vremena može se za pojedine organizacijske jedinice urediti različito ovisno o vrsti djelatnosti koja se u pojedinom dijelu obavlja.

Poslodavac će Radničkom vijeću dostaviti plan rada u preraspodijeljenom radnom vremenu koji će sadržavati popis organizacijskih jedinica koje su obuhvaćene preraspodjelom, popis radnika koji će raditi u preraspodjeli, točno vrijeme kada će radnici raditi dulje, a kada kraće od redovnog radnog vremena kao i ukupno trajanje preraspodjele.

PREKOVREMENI RAD

Članak 14.

Svaki rad duži od 40-satnog radnog tjedna, a koji nije preraspodjela radnog vremena, predstavlja prekovremeni rad koji može iznositi najviše 8 sati tjedno.

Nalog za prekovremeni rad mora biti u pisanom obliku.

U nalogu se utvrđuju radnici koji će obavljati prekovremeni rad i potrebno vrijeme za rad.

U hitnim slučajevima nalog može dati i odgovorna osoba usmeno, što će potvrditi pismeno u roku tjedan dana.

Prekovremeni rad ne smije se odrediti:

– maloljetnom radniku;

– roditelju ili staratelju koji radi skraćeno radno vrijeme zbog njege teže hendikepiranog djeteta.

Za prekovremeni rad trudnice, roditelja s djetetom do 3 godine starosti i samohranog roditelja ili staratelja s djetetom do šest godina starosti te radnika koji radi u nepunom radnom vremenu potrebna je njihova pismena suglasnost, osim u slučaju više sile.

Izjava o pristanku na prekovremeni rad dostavlja se neposrednom rukovoditelju.

NOĆNI RAD

Članak 15.

Rad u vremenu između 22 sata uvečer i 6 sati ujutro idućeg dana smatra se noćnim radom, ako nije drukčije određeno sporazumom sklopljenim između poslodavca i radničkog vijeća.

Ako je rad organiziran u smjenama, mora se osigurati izmjena smjena, tako da radnik radi noću uzastopce najviše jedan tjedan, te je dan tjednog odmora, u pravilu nedjelja.

Ukoliko je kod poslodavca osigurana mogućnost dnevne prehrane, takva obveza postoji i za vrijeme smjenskog rada noću.

ODMORI I DOPUSTI

Članak 16.

Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno ima pravo na odmor (stanku) tijekom radnog dana u trajanju od 30 minuta.

Ovaj odmor ne može biti određen na početku niti na završetku radnog vremena.

Ako posebna narav posla ne omogućuje prekid rada radi korištenja odmora iz stavka 1. ovog članka, moguće je sporazumom sklopljenim između Poslodavca i Radničkog vijeća ili ugovorom o radu urediti vrijeme i način korištenja odmora (stanke) i na drugačiji način od propisanog ovim Ugovorom.

Vrijeme odmora/stanke iz ovog članka smatra se kao vrijeme provedeno na radu.

Članak 17.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na dnevni odmor u trajanju od najmanje 12 sati neprekidno.

Iznimno punoljetni radnik koji radi na sezonskim poslovima ima pravo na dnevni odmor u trajanju od najmanje 10 sati neprekidno, pod uvjetom da se tom radniku osigura zamjenski dnevni odmor u trajanju jednakom propuštenim satima odmora iz stavka 1. ovog članka prije početka slijedećeg razdoblja rada.

Članak 18.

Radnik ima pravo na tjedni odmor u neprekidnom trajanju od najmanje dvadeset četiri sata, kojem se pribraja i dnevni odmor.

Tjedni odmor radnik u pravilu koristi u nedjelju, te u dan koji nedjelji prethodi, odnosno iza nje slijedi.

Ako radnik radi u nedjelju, a ne može mu se osigurati da tjedni odmor koristi u danu koji nedjelji prethodi, odnosno iza nje slijedi, mora mu se osigurati korištenje dana zamjenskog tjednog odmora u razdoblju od dva tjedna.

Iznimno od stavka 1. ovog članka, radnicima koji zbog obavljanja posla u različitim smjenama te ne mogu iskoristiti odmor iz stavka 1. ovog članka zbog objektivno nužnih tehničkih razloga ili zbog organizacije rada, pravo na tjedni odmor može biti određeno u neprekidnom trajanju od najmanje 24 sata, uz koji se ne pribraja dnevni odmor.

PLAĆENI DOPUST

Članak 19.

Radnik ima pravo izostati s rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) ukupno do sedam radnih dana tijekom kalendarske godine u sljedećim slučajevima:

|  |  |
| --- | --- |
| – sklapanje braka | 4 radna dana |
| – rođenje djeteta | 2 radna dana |
| – smrti člana uže obitelji (supružnik, dijete, roditelji, brat ili sestra,  pastorak, usvojenik, dijete bez roditelja uzeto na uzdržavanje, osobe  koju je prema odredbama zakona radnik dužan izdržavati | 4 radna dana |
| – smrti člana šire obitelji (svekar, svekrva, punica, tast, djed, baka,  snaha zet) | 2 radna dana |
| – smrti člana šire obitelji, ako putovanje u oba smjera traje duže  od jednog dana | 3 radna dana |
| – selidbe u istom mjestu | 2 radna dana |
| – selidbe u drugo mjesto | 3 radna dana |
| – teške bolesti užeg člana obitelji, ako žive u |  |
| zajedničkom kućanstvu | 3 radna dana |
| – otklanjanja štetnih posljedica većeg opsega, nastalih elementarnim  nepogodama na objektima za stanovanje radnika | 5 radnih dana |
| – radniku dobrovoljnom davatelju krvi, za svako davanje tijekom  kalendarske godine, uz predočenje valjanog dokaza | 2 radna dana |
| – radnicama za specijalističke preglede | 1 radni dan |

Dobrovoljni davatelj krvi pravo na plaćeni dopust koristi u tijeku kalendarske godine sukladno radnim obvezama u dogovoru s Poslodavcem.

Radnik može koristiti plaćeni dopust isključivo u vrijeme nastupa okolnosti na osnovi kojih ima pravo na plaćeni dopust.

Odluku o plaćenom dopustu donosi Poslodavac na osnovu zahtjeva radnika koji može biti priopćen odmah po nastanku određenih okolnosti usmenim putem, a nakon toga u primjerenom roku radnik je dužan Poslodavcu dostaviti dokument kojim će opravdati pravo na korištenje plaćenog dopusta

Članak 20.

Poslodavac je dužan sukladno mogućnostima i potrebama rada radniku omogućiti: školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje, a radnik se dužan sukladno svojim sposobnostima i potrebama rada školovati, obrazovati, osposobljavati i usavršavati za rad.

Međusobna prava i obveze između radnika koji je upućen na (obrazovanje, školovanje, osposobljavanje ili usavršavanje) i Poslodavca će se urediti posebnim ugovorom ili općim aktom Poslodavca.

Radnik za vrijeme osposobljavanja, obrazovanja, školovanja ili usavršavanja na koje je upućen od Poslodavca ima pravo na:

– naknadu troškova školarine, tečaja ili stručnog ispita;

– naknadu putnih troškova i dnevnica za službena putovanja ako se obrazovanje, osposobljavanje, školovanje ili usavršavanje odvija izvan sjedišta Poslodavca i njegovih organizacijskih jedinica.

Radniku za vrijeme stručnog ili općeg osposobljavanja, školovanja ili usavršavanja na koje je upućen od Poslodavca može se odobriti plaćeni dopust za pripremu i polaganje ispita u trajanju do 3 dana po semestru.

Odredbe ovog članka ne odnose se na edukacije koje organizira i obavlja Poslodavac za potrebe izvršavanja radnih zadataka koje će se regulirati posebnom odlukom.

GODIŠNJI ODMOR

Članak 21.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godišnji odmor u trajanju od najmanje četiri tjedna odnosno 20 radnih dana.

Maloljetni radnik i radnik koji radi na poslovima na kojima, uz primjenu mjera zaštite zdravlja i sigurnosti na radu, nije moguće zaštiti radnika od štetnih utjecaja, ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godišnji odmor u trajanju od najmanje pet tjedana.

Godišnji odmor više od četiri tjedna odnosno 20 radnih dana utvrđuje se sljedećim kriterijima:

prema duljini radnog staža:

– radnik sa stažem od 5 do 10 godina           2 radna dana;

– radnik sa stažem od 10 do 15 godina         4 radna dana;

– radnik sa stažem od 15 do 20 godine        6 radnih dana;

– radnik sa stažem od 20 do 30 godina        8 radnih dana;

– radnik sa stažem preko 30 godina            10 radnih dana;

– prema ocjeni Poslodavca (uzimajući u obzir uvjete rada, djelotvornost i kvalitetu rada, složenost poslova, rad u smjenama i socijalni uvjeti): do 7 radnih dana, što će se regulirati pravilnikom.

Radnik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg odmora po želji uz obvezu da o tome izvijesti Poslodavca najmanje tri dana ranije.

Članak 22.

U dane godišnjeg odmora ne uračunavaju se blagdani, subota, neradni dani određeni zakonom i privremena nesposobnost za rad.

Poslodavac će vrijeme korištenja godišnjih odmora za sve radnike utvrditi planom korištenja godišnjih odmora, kojega donosi uz savjetovanje s Radničkim vijećem.

Članak 23.

Ukupno trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se zbrajanjem dana, a prema kriterijima i mjerilima iz ovog Ugovora.

Obavijest o godišnjem odmoru uručuje se radniku 15 dana prije korištenja godišnjeg odmora, a sadrži trajanje godišnjeg odmora i razdoblje njegova korištenja.

NEPLAĆENI DOPUST

Članak 24.

Radniku se može odobriti neplaćeni dopust za važne osobne potrebe.

Za vrijeme neplaćenog dopusta prava i obveze iz radnog odnosa miruju, ako zakonom nije drugačije određeno.

RADNI STAŽ KOD ISTOG POSLODAVCA

Članak 25.

Neprekidnim stažem kod istog Poslodavca smatra se staž ostvaren kod Poslodavca, staža osiguranja u članicama koncerna AGROKOR d.d. kao i staž ostvaren radnim odnosom bez prekida.

Godine neprekidnog staža smatraju se kao godine staža ostvarene kod Poslodavca prilikom ostvarivanja prava na:

– jubilarnu nagradu;

– otpremninu u slučajevima kad radnik ima pravo na otpremninu;

– otkazni rok.

U slučaju promjene Poslodavca temeljem prijenosa ugovora o radu u pogledu materijalnih prava primjenjivat će se se Zakon o radu.

PRESTANAK UGOVORA O RADU

Članak 26.

Ugovor o radu prestaje na način utvrđen Zakonom o radu.

OTKAZNI ROKOVI KOD REDOVITOG OTKAZA UGOVORA O RADU

Članak 27.

Otkazni rokovi u slučaju redovitog otkaza ugovora o radu od strane Poslodavca određuju se u skladu sa Zakonom o radu.

U vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo na odsutnost s rada, radi traženja zaposlenja 4 sata tjedno.

OTPREMNINE

Članak 28.

Kada zbog gospodarskih, tehničkih i organizacijskih razloga, a u skladu sa zakonom, prestane potreba za radom radnika, Uprava odnosnog društva, nakon savjetovanja s Radničkim vijećem odnosno Sindikatom, donosi Program zbrinjavanja viška radnika.

Prilikom utvrđivanja prava koja se osiguravaju radnicima, kada prestane potreba za njihovim radom, Poslodavac rangira prava na sljedeći način:

– pravo na raspored na druge poslove,

– pravo na raspored odnosno na rad kod drugog Poslodavca,

– pravo na prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju,

– za radnike koji su kod Poslodavca radili neprekidno najmanje dvije godine jednokratno pravo na otpremninu.

Pri izradi Programa zbrinjavanja viška radnika, Poslodavac će uzeti u obzir; uspješnost u radu, posebna znanja i sposobnosti, stručnu spremu, dužinu radnog staža i socijalni status radnika i to tako da kriterij socijalnog statusa radnika čini 40% mogućih bodova, dok ostala četiri kriterija čine sveukupno 60% bodova.

Radnik kojem Poslodavac u skladu s programom zbrinjavanja viška radnika otkazuje ugovor o radu nakon dvije godine neprekidnog rada radi osobno ili poslovno uvjetovanih razloga, ima pravo na otpremninu u iznosu od polovine prosječne mjesečne neto plaće, koju je ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu za svaku navršenu godinu rada kod Poslodavca

ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA, DOSTOJANSTVA I PRIVATNOSTI RADNIKA I SIGURNOST NA RADU

Članak 29.

Poslodavac je dužan pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu i alate, mjesto rada i pristup mjestu rada, te organizirati rad na način koji osigurava zaštitu zdravlja i života radnika te primjenjivati pravila zaštite na radu sukladno Zakonu o zaštiti na radu.

Poslodavac i njegovi ovlaštenici moraju biti osposobljeni iz područja zaštite na radu, ako se radi o tehnologijama u kojima postoji opasnost od ozljeda na radu, profesionalnih oboljenja i poremećaja u tehnološkom procesu koji bi mogli ugroziti sigurnost radnika.

Poslodavac ne smije dozvoliti samostalno obavljanje poslova radnicima koji prethodno nisu osposobljeni da ih obavljaju bez ugrožavanja vlastitog života i zdravlja te života i zdravlja drugih radnika, osim ako iz procjene opasnosti proizlazi da ne postoje opasnosti za njihovu sigurnost i zdravlje.

Radnicima dok još nisu osposobljeni za rad na siguran način Poslodavac će osigurati rad pod nadzorom radnika osposobljenih za rad na siguran način.

Poslodavac ne smije rasporediti radnika na poslove s posebnim uvjetima rada ukoliko radnik u pogledu zdravstvene i psihičke sposobnosti ne ispunjava uvjete propisane od strane ministra nadležnog za rad.

Članak 30.

Poslodavac ima obvezu svakom radniku osigurati odgovarajuće osposobljavanje za zaštitu zdravlja i sigurnost na radu, posebno u obliku obavijesti i naputaka koji se odnose na radnikovo radno mjesto i posao: prije početka rada, prilikom zasnivanja radnog odnosa, ako radnika premješta na drugo radno mjesto, ako se uvodi nova radna oprema ili mijenja postojeća te ako se uvodi nova tehnologija.

Osposobljavanje se obavlja na teret Poslodavca.

Poslodavac može utvrditi obvezu povremene provjere znanja iz zaštite na radu za radnike koji su raspoređeni na poslove s posebnim uvjetima rada, ili na poslove na kojima učestalo dolazi do ozljeda na radu.

Članak 31.

Radnik ima pravo na zaštitu na radu, a ona obuhvaća mjere i sredstva za stvaranje sigurnih uvjeta za rad radnika.

Poslodavac je dužan uzimajući u obzir znanstvene spoznaje i suvremena dostignuća: osigurati rad na način na koji se osigurava sigurnost na radu i zaštita zdravlja radnika te poduzeti mjere i utvrditi normative kojima se osigurava psiho-fizičko zdravlje i osobna sigurnost, a naročito: utvrditi mjere zaštite na radu posebnim općim aktom Poslodavca i to na način da se na minimum svedu mogućnosti povreda, profesionalnih oboljenja i zdravstvenih tegoba.

Izvješćivati povjerenika radnika za zaštitu na radu i radničko vijeće o svim povredama na radu, nesrećama, profesionalnim bolestima i sl.

Radnicima koji rade na poslovima štetnim za zdravlje moraju se osigurati zaštitna sredstva, ograničiti radno vrijeme na tim poslovima uz zaštitnu prehranu i napitke tijekom rada, obvezno provoditi prethodne i periodične zdravstvene preglede, radnicima se mora omogućiti edukaciju o zaštiti na radu, a posebice u području zaštite zdravlja.

Radnik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće opasnosti po život i zdravlje napusti svoje poslove ili opasno područje ne smije biti doveden u lošiji položaj zbog svog postupka te uživa zaštitu od bilo kakvih posljedica, osim ako je po posebnim propisima ili pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi ili imovine.

U slučaju prethodnog stavka ovog članka, radnik je dužan obavijestiti povjerenika zaštite na radu, odnosno sindikalnog povjerenika.

Članak 32.

Radnik ima pravo odbiti raditi ako mu prijeti neposredna opasnost za život i zdravlje jer nisu poduzete mjere zaštite na radu.

U slučaju iz stavka 1. ovog članka nadležno tijelo Poslodavca mora odmah pristupiti uklanjanju neposredne opasnosti za život i zdravlje radnika, a radnika se može za to vrijeme premjestiti na radno mjesto koje odgovara njegovoj stručnoj spremi odgovarajućeg zanimanja.

Radnicima koji rade sa štetnim tvarima ili na poslovima na kojima je obvezno korištenje radne odjeće zbog prljavštine, neugodnih mirisa, opasnosti od zaraze i slično, moraju se osigurati uvjeti za pranje i čišćenje tijekom radnog vremena.

Članak 33.

Radnik je obvezan:

– raditi s dužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava svoj život ili zdravlje svoje i drugih radnika te sigurnost opreme i uređaja;

– na radnom mjestu znati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se propisanih i priznatih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstava rada;

– održavati i upotrebljavati u ispravnom stanju sigurnosne uređaje i osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje;

– upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima, opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim zaštitnim sredstvima kao i na izvanredne pojave pri radu i postupke drugih osoba koji mogu oštetiti, uništiti određenu opremu ili ugroziti život i zdravlje radnika;

– ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na siguran način;

– pristati da se provjeri da li je pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava ovisnosti;

– pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima na koje je upućen;

– o privremenoj nesposobnosti za rad izvjestiti Poslodavca te u roku tri dana dostaviti liječničku potvrdu o privremenoj nesposobnosti za rad i njenom očekivanom trajanju. Ukoliko radnik nije iz objektivnih razloga izvršio ovu obvezu u navedenom roku, dužan je to učiniti najkasnije u roku tri dana od dana prestanka razloga koji ga je onemogučio da o svojoj privremenoj nesposobnosti za rad izvjesti Poslodavca.

Poslodavac je dužan sklopiti ugovor s liječnikom medicine rada radi zaštite radnika i provedbu mjera prevencije.

Ukoliko se radnik ne pridržava odredaba ovog članka ili odbija pristupiti kontrolnim pregledima i provjerama koje Poslodavac obavlja zbog zaštite radnika sukladno ovom članku, Poslodavac može izvanredno ili redovno otkazati ugovor o radu radniku zbog skrivljenog ponašanja.

Radniku koji je na radnom mjestu pod utjecajem alkohola ili bilo kojeg drugog nezakonitog opojnog sredstva Poslodavac može izvanredno otkazati ugovor o radu zbog skrivljenog ponašanja.

Članak 34.

Trudnice ne smiju obavljati poslove:

– za koje se traže posebni uvjeti, tjelesno i psihofizičko stanje;

– koji imaju štetan utjecaj na zdravlje trudnice i na trudnoću.

Naporni i za zdravlje štetni poslovi koji se ne smiju raditi za vrijeme trudnoće su naročito:

– poslovi koji izazivaju stalne i snažne vibracije tijela ili buku te izazivaju duži pritisak na tijelo,

– poslovi s opasnim i za zdravlje štetnim tvarima;

– poslovi u prostorijama u kojima nastaju opasna zračenja;

– poslovi kod kojih treba dizati i prenositi terete;

– poslovi koji se obavljaju pretežito u nefiziološkom i prisilnom položaju.

Članak 35.

Kada se tijekom radnoga vijeka radniku smanji njegova radna sposobnost zbog godina starosti (radnici kojima do stjecanja prava na punu starosnu mirovinu nedostaje najviše 5 godina staža), povrede na radu, invaliditeta (invalid rada), profesionalne bolesti, a na temelju ocjene nadležnog tijela, poslodavac je dužan za toga radnika osigurati jedno od sljedećih prava:

– povoljniju normu,

– rad s umanjenim fondom sati,

– rad na jednostavnijim poslovima,

– drugo odgovarajuće pravo koje odgovara konkretnim prilikama.

Poslodavac može radniku kojemu do stjecanja prava na starosnu mirovinu nedostaje pet godina staža ili godina života, isplaćivati najmanje plaću koju je ostvario u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojemu su nastale spomenute okolnosti, a do odlaska u mirovinu.

Plaća radnika iz ovog članka prati kretanje prosječnih plaća kod poslodavca.

Naknada plaće koja pripada invalidu rada od dana nastanka invalidnosti ili od dana utvrđene opasnosti od invalidnosti, po ocjeni ovlaštene osobe ili nadležnog tijela, odnosno od dana završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije do raspoređivanja na odgovarajuće radno mjesto ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće radnog mjesta na koje je do tada bio raspoređen.

Radnik iz stavka 1. ovog članka zadržava plaću svog prethodnog radnog mjesta i nakon raspoređivanja na drugo radno mjesto, ukoliko je to za njega povoljnije.

POVJERENIK RADNIKA ZA ZAŠTITU NA RADU

Članak 36.

Radi praćenja i provođenja propisa naređenih mjera zaštite na radu kod Poslodavca se imenuje povjerenik radnika za zaštitu na radu.

Povjerenika radnika za zaštitu na radu imenovat će Sindikati potpisnici ovog Ugovora. Ukupan broj povjerenika radnika za zaštitu na radu kod određenog Poslodavca ne može biti veći od broja članova radničkog vijeća kod određenog Poslodavca.

Ukoliko kod Poslodavca djeluje samo jedan Sindikat, ista osoba može istovremeno biti povjerenik radnika za zaštitu na radu i sindikalni povjerenik.

Ukoliko kod pojedinog Poslodavca djeluje više sindikata, povjerenika radnika za zaštitu na radu sporazumno će imenovati predstavnici svih Sindikata.

U slučaju da sporazum o imenovanju ne bude postignut, pristupit će se izborima za povjerenika radnika za zaštitu na radu u skladu sa zakonom.

Povjerenik radnika za zaštitu na radu djeluje na način utvrđen Zakonom o zaštiti na radu i ovim Ugovorom.

O povjerenicima radnika zaštite na radu imenovanim od strane Sindikata, Sindikat je dužan obavijestiti Poslodavca

Ako je kod Poslodavca imenovano više povjerenika radnika za zaštitu na radu oni imenuju svog koordinatora.

Članak 37.

Poslodavac je dužan osigurati povjereniku radnika za zaštitu na radu uvjete za nesmetano obnašanje te dužnosti, davati potrebne obavijesti i omogućiti uvid u propise i isprave u svezi sa zaštitom na radu te ga ne smije tijekom obnašanja dužnosti bez pristanka Radničkog vijeća i Sindikata rasporediti na drugo radno mjesto ili k drugom Poslodavcu, otkazati ugovor o radu, smanjivati mu plaću ili ga na drugi način dovoditi u nepovoljniji položaj niti protiv njega pokrenuti postupak za naknadu štete, ukoliko je povjerenik postupao sukladno svojim ovlastima.

Članak 38.

Povjerenik radnika za zaštitu na radu djeluje sukladno Zakonu o zaštiti na radu i ovom Ugovoru.

Povjerenik poslove povjerenika za zaštitu na radu obavlja za vrijeme svog radnog vremena sukladno broju sati iz Zakona o zaštiti na radu uz naknadu plaće kao da je radio.

Povjerenici za zaštitu na radu ne mogu prenositi sate na koordinatora povjerenika.

Poslodavac će osigurati osposobljavanje povjerenika radnika za zaštitu na radu i snositi troškove osposobljavanja, koji su nužni za poslovanje Poslodavca.

Izostanak s posla radi osposobljavanja za zaštitu na radu može iznositi najviše pet dana godišnje.

Članak 39.

U odnosu na provođenje mjera zaštite na radu povjerenik radnika za zaštitu na radu ima pravo:

– biti obaviješten o svim promjenama koje utječu na sigurnost i zdravlje radnika;

– primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provedbu mjera zaštite na radu;

– biti nazočan kod inspekcijskih pregleda i obavješćivati inspektora o svojim zapažanjima i zapažanjima radnika čiji je povjerenik;

– pozvati inspekciju kada ocjeni da su ugroženi životi i zdravlje radnika, a Poslodavac propušta ili odbija otkloniti uzroke temeljem obavijesti povjerenika;

– obrazovati se za obavljanje poslova povjerenika, stalno proširivati i unapređivati znanje, pratiti i prikupljati informacije značajne za rad;

– stavljati prigovore na inspekcijski nalaz i mišljenje;

– svojim djelovanjem poticati ostale radnike na rad na siguran način;

– djelovati u interesu radnika u radnoj sredini iz područja zaštite na radu;

– sudjelovati u planiranju unapređenja uvjeta rada, uvođenja nove tehnologije, uvođenja novih tvari u radni i proizvodni proces te poticati Poslodavca i njegove ovlaštenike na provedbu mjera zaštite na radu;

– obavještavati radnike o mjerama koje Poslodavac poduzima u cilju osiguranja njihove zaštite na radu i zdravstvene zaštite;

– podnositi prijedloge vezane uz donošenje odluka iz područja zaštite zdravlja i sigurnosti na radu;

– zahtijevati od Poslodavca da poduzme odgovarajuće mjere u cilju smanjenja i otklanjanja izvora opasnosti.

ZAŠTITA PRIVATNOSTI I DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak 40.

Osobni podaci o radniku prikupljaju se, obrađuju, koriste i dostavljaju trećim osobama na način kako je utvrđeno zakonskim propisima te se mogu koristiti u svrhu ostvarivanja prava i obveza iz radnog odnosa.

Podaci o radniku koji se u Društvu prikupljaju radi ostvarivanja prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom su: ime i prezime radnika, ime roditelja (oca), djevojačko prezime, spol, datum rođenja, (OIB) država, mjesto i općina rođenja, prebivalište i adresa stanovanja, broj i mjesto izdavanja osobne karte, broj radne knjižice, državljanstvo, bračno stanje, ime, prezime, godina rođenja, srodstvo članova obitelji, (za osigurane članove obitelji: datum stjecanja svojstva osiguranika, adresa), najviša završena škola, stručna sprema, zvanje, znanje stranih jezika, položeni ispiti, posebna znanja i vještine, naziv tečajeva i seminara koje je radnik pohađao, vrsta radnog odnosa, radno mjesto, organizacijska jedinica, radno vrijeme, mjesto rada, datum početka rada, ugovorena plaća, broj tekućeg računa i naziv banke, broj zdravstvenog osiguranja, datum prestanka rada, članstvo u sindikatu, posebni statusi radnika (član Radničkog vijeća, sindikalni povjerenik, povjerenik zaštite na radu, status hrvatskog branitelja, roditelj djeteta sa smetnjama u psihofizičkom razvoju), vrsta invalidnosti, posebna ovlaštenja, ocjena radnog učinka, podaci o kršenju radne obveze, posebna prava korištenja, vrsta osiguranja, zdravstveni status, broj telefona, koeficijent osobnog poreznog odbitka.

Radnik je dužan Poslodavcu dostaviti dokumentaciju kojom potkrepljuje podatke iz prethodnog stavka u najkraćem mogućem roku od nastanka ili promjene.

Članak 41.

Osobne podatke o radniku prikuplja, obrađuje, koristi i dostavlja trećim osobama Poslodavac ili osoba koju je za to posebno opunomoćio.

Poslodavac će uz suglasnost s radničkog vijeća imenovati osobu koja je, osim njega ovlaštena nadzirati da li se osobni podaci radnika prikupljaju, obrađuju, koriste i dostavljaju trećim osobama u skladu sa zakonom.

Članak 42.

Svaki radnik dužan je u najkraćem mogućem roku dostaviti Poslodavcu sve informacije i isprave potrebne za ostvarivanje prava iz radnog odnosa i za obračun plaće (primjerice: doznake za bolovanje, poreznu karticu, radnu knjižicu, potvrdu o školovanju djeteta i dr.).

Radnik koji ne dostavi potrebne osobne podatke ili isprave potrebne za ostvarivanje prava iz radnog odnosa sam snosi štetne posljedice toga propusta.

Članak 43.

Svi radnici u Društvu su ravnopravni bez obzira na spol, dob, nacionalnost, etničko podrijetlo, religijsku pripadnost, jezik, socijalni ili ekonomski status.

Ovim Kolektivnim ugovorom jamči se zaštita od diskriminacije na osnovi rase ili etničke pripadnosti ili boje kože, spola, jezika, vjere, političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovnog stanja, članstva u sindikatu, obrazovanja, društvenog položaja, bračnog ili obiteljskog statusa, dobi, zdravstvenog stanja, invaliditeta, genetskog naslijeđa, rodnog identiteta, izražavanja ili spolne orjentacije.

Diskriminacijom u smislu ovoga Kolektivnog ugovora smatra se stavljanje u nepovoljniji položaj bilo koje osobe po osnovi iz stavka 1. i 2.ovoga članka, kao i osobe povezane s njom rodbinskim ili drugim vezama.

Izravna diskriminacija je postupanje uvjetovano nekim od osnova iz stavka 1. i 2. ovoga članka kojim se osoba stavlja ili je bila stavljena ili bi mogla biti stavljena u nepovoljniji položaj od druge osobe u usporedivoj situaciji.

Neizravna diskriminacija postoji kada naizgled neutralna odredba, kriterij ili praksa, stavlja ili bi mogla staviti osobe u nepovoljniji položaj po osnovi iz stavka 1. i 2. ovoga članka u odnosu na druge osobe u usporedivoj situaciji, osim ako se takva odredba, kriterij ili praksa mogu objektivno opravdati zakonitim ciljem, a sredstva za njihovo postizanje su primjerena i nužna.

Uznemiravanje je svako neželjeno ponašanje uzrokovano nekim od osnova iz stavka 1. i 2. ovoga članka koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu dostojanstva osobe, a koje uzrokuje strah, neprijateljsko,ponižavajuće ili uvredljivo okruženje.

Spolno uznemiravanje je svako verbalno, neverbalno ili fizičko neželjeno ponašanje spolne naravi koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu dostojanstva osobe, koje uzrokuje strah, neprijateljsko, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje.

Svi zaposleni su dužni poštivati opća pravila poslovne komunikacije i profesionalnosti.

Svi oblici diskriminacije, uznemiravanja i povrede dostojanstva radnika su zabranjeni i predstavljaju povredu radne obveze zbog koje se može radniku koji počini povredu izvanredno ili redovno otkazati ugovor o radu.

Članak 44.

Poslodavac štiti dostojanstvo radnika za vrijeme obavljanja posla tako da im osigurava uvjete rada u kojima neće biti izloženi uznemiravanju ili diskriminaciji.

Dostojanstvo radnika štiti se od uznemiravanja nadređenih, suradnika ili osoba s kojima radnik redovito dolazi u doticaj u obavljanju svojih poslova.

Poslodavac će imenovati osobu koja je osim njega, ovlaštena primati pritužbe vezane za zaštitu dostojanstva radnika i zaštitu bilo kojeg oblika uznemiravanja ili diskriminacije.

Navedena osoba će povodom zahtjeva za zaštitu dostojanstva saslušati radnika koji traži zaštitu po potrebi svjedoke i osobu protiv koje je prijava podnesena te prikupiti isprave i druge eventualne dokaze.

Temeljem svih prikupljenih dokaza i pismenog izvješća osobe iz stavka 3. ovog članka, odluku o tome da li je bilo povrede dostojanstva radnika donosi komisija u sastavu: osoba ovlaštene za primanje pritužbi i prikupljanje dokaza povodom zahtjeva za zaštitu dostojanstva, predstavnik Poslodavca, član Radničkog vijeća kojeg predloži predsjednik Radničkog vijeća za konkretan slučaj.

Temeljem odluke komisije o tome da li je bilo povrede dostojanstva radnika i prijedloga mjere za zaštitu dostojanstva konkretnu mjeru za zaštitu dostojanstva donosi Poslodavac koji nije u obvezi uvažiti prijedlog mjere komisije.

Mjere za zaštitu dostojanstva radnika, ovisno o težini povrede su:

– usmeno upozorenje počinitelju;

– pisano upozorenje počinitelju;

– otkaz ugovora o radu počinitelju zbog skrivljenog ponašanja;

– druge odgovarajuće mjere kojima se može zaštiti dostojanstvo povrijeđenog radnika.

Sve informacije, dokumenti, izjave bilo koji drugi oblici ili forme sadržaja koji su prikupljeni u ovom postupku su tajna, a svaki sudionik postupka dužan je čuvati sadržaj postupka te isti ne smije otkriti ili učiniti dostupnim trećima. Materijalne sadržaje ovlaštena osoba ispred Poslodavca čuva u kadrovskom dosjeu počinitelja i oštećenog radnika trajno.

Članak 45.

Poslodavac će sindikalnom povjereniku u roku tri dana od zahtjeva omogućiti uvid u dokumentaciju o obračunu i uplati doprinosa za mirovinsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje i evidenciju o prisutnosti na radu po ovlaštenju člana sindikata za kojeg se podatci traže.

PLAĆE, NAKNADE PLAĆA I DRUGI NOVČANI I NENOVČANI PRIMICI RADNIKA

Članak 46.

Za puno radno vrijeme, normalan učinak kod Poslodavca, radnik kojemu se plaća obračunava pomoću koeficijenata ima pravo na plaću koja se sastoji od:

– osnovne plaće koja se sastoji od: osnovice plaće koja se množi s koeficijentom složenosti radnoga mjesta na kojemu radnik radi,

– dodatci na plaću koji se dodaju osnovnoj plaći,

– stalnog mjesečnog dodatka,

– stimulativnog dijela koji se uređuje Pravilnikom ili drugim aktima Poslodavca.

Plaća i ostala materijalna prava radnika iskazuju se u bruto iznosu, a poreze i doprinose obračunava i uplaćuje Poslodavac.

Članak 47.

Poslodavac kojeg obvezuje ovaj Ugovor ne smije radniku obračunati i isplatiti osnovnu plaću u iznosu manjem od najnižeg iznosa utvrđenog dodatkom ovog Ugovora za svako društvo posebno.

Radniku se uručuje obračun plaće u kojemu se vidi način izračunavanja ukupne plaće, i neto iznos.

DODATCI NA OSNOVNU PLAĆU

Članak 48.

Radnik čija se plaća obračunava pomoću koeficijenta, sukladno odredbama Pravilnika o radu, ima pravo na sljedeće dodatke na osnovnu plaću:

– za svaku navršenu godinu efektivnog staža
osiguranja                                                                           0,5 posto

– za rad noću                                                                      40 posto

– za prekovremeni rad                                                        60 posto

– za rad nedjeljom                                                              40 posto

– za rad u drugoj smjeni                                                      10 posto

– za dvokratni rad s prekidom dužim od jednog sata            15 posto

Ako je prisutno više uvjeta istodobno dodatci se kumuliraju.

Međusobno se isključuju rad u dane blagdana i rad nedjeljom kada radnik ostvaruje povoljniji dodatak.

Ako radnik radi na dane blagdana i neradne dane utvrđene zakonom, ima pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu za 50%.

Ako radnik radi na dan Uskrsa, ima pravo na plaću uvećanu za 50%.

Članak 49.

Na plaće radnika s posbnim ovlaštenjima čija je plaća ugovorena u fiksnom bruto novčanom iznosu, ne obračunavaju se dodatci iz prethodnog članka.

Članak 50.

Rok za isplatu plaće je najkasnije petnaestog dana nakon isteka razdoblja za koje se plaća isplaćuje. Plaća se može isplaćivati u dva dijela.

Članak 51.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kao da je radio kada ne radi zbog:

– godišnjeg odmora,

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

– obnašanja dužnosti člana Radničkog vijeća, sindikalnog povjerenika i povjerenika zaštite na radu,

– za vrijeme izobrazbe, prekvalifikacije, stručnog osposobljavanja u skladu s potrebama Poslodavca,

– prekida rada do kojeg je došlo bez krivnje radnika,

– traženja novog zaposlenja u otkaznom roku.

Naknada plaće iz stavka 1. ovog članka isplaćuje se radniku kad i plaća.

Članak 52.

Radnik koji je uslijed bolesti, liječenja ili oporavka privremeno nesposoban za rad, za vrijeme bolovanja koje se obračunava na teret Poslodavca, ima pravo na naknadu u iznosu od 80% plaće koju je ostvario u prethodnom mjesecu.

U slučaju da je privremena nesposobnost za rad radnika uzrokovana povredom na radu ili profesionalnom bolešću, radniku pripada naknada u iznosu 100% plaće koju bi ostvario da je radio.

NAKNADA TROŠKOVA PRIJEVOZA NA POSAO

Članak 53.

Poslodavac će radniku osigurati kartu javnog prijevoza za dolazak na posao i povratak s posla prijevoznim sredstvom koji je najjeftiniji za Poslodavca.

Poslodavac može na prijedlog radnika umjesto karte javnog prijevoza isplatiti troškove prijevoza, ali samo u visini cijene koštanja karte javnog prijevoza koji je najjeftiniji za Poslodavca do maksimalno 700,00 kuna. Iznimno od ovog stavka radnici koji nemaju mogućnost koristiti javni prijevoz ili im poslodavac nije osigurao prijevoz imaju pravo na stvarni trošak u visini cijene prijevoza koju imaju radnici koji rade na sličnoj udaljenosti.

Ako radnik po nalogu Poslodavca obavlja posao na većoj udaljenosti ili ga Poslodavac premjesti u drugo mjesto rada do kojega je trošak prijevoza veći od 700,00 kuna Poslodavac će radniku isplatiti stvarni trošak prijevoza u visini troškova javnog prijevoza koji je najjeftiniji za Poslodavca, a sve ukoliko mu nije u mogućnosti omogućiti kartu javnog prijevoza.

Radnik je dužan obavijestiti ljudske potencijale o svakoj promjeni vezanoj za korištenje na naknadu troškova prijevoza u roku 8 dana od dana nastanka promjene. Ukoliko radnik propusti obavijestiti Poslodavca o promjeni ili ukoliko radnik ne iskazuje istinito svoje stvarno prebivalište, čini povredu radne obveze, radi koje Poslodavac može i otkazati ugovor o radu, uz obvezu povrata neosnovano stečene naknade.

DNEVNICA ZA SLUŽBENI PUT

Članak 54.

Radnik koji je po nalogu Poslodavca upućen na službeni put u zemlji ili u inozemstvo, ima pravo na dnevnicu, naknadu troškova prijevoza na službenom putu i naknadu troškova noćenja.

Kada je radnik po nalogu Poslodavca upućen na službeni put u zemlji, ima pravo na naknadu prijevoznih troškova, naknadu za iznos hotelskog računa za noćenje i dnevnicu. U slučaju da službeni put traje do 8 sati, radnik nema pravo na dnevnicu, već se to radno vrijeme računa kao redovno.

U slučaju da radnik provede na službenom putu od 8-12 sati pripada mu iznos od 50% dnevnice, a više od 12 sati puni iznos dnevnice.

Puna dnevnica za službeni put u zemlji iznosi 170,00 kn. U slučaju promjene neoporezivog iznosa na niže, dogovara se dnevnica u iznosu najvišeg neoporezivog iznosa prema Pravilniku o porezu na dohodak.

Iz dnevnice se podmiruju izdaci za prehranu i piće.

Dnevnica za službeni put u inozemstvo isplaćuje se pod uvjetima i u visini propisanoj Pravilnikom o porezu na dohodak.

Članak 55.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji, pripada mu pravo na naknadu putnih troškova.

Putni troškovi vlaka i autobusa nadoknađuju se na temelju priložene putne karte ili dokaza o cijeni.

Za korištenje prijevoza avionom ili brodom, potrebno je prethodno odobrenje Poslodavca.

Troškovi korištenja vlastitog automobila u poslovne svrhe nadoknađuju se u visini 2,00 kn po prijeđenom kilometru pod uvjetom da je Poslodavac prethodno odobrio korištenje privatnog automobila u službene svrhe.

POTPORA / SOLIDARNA POMOĆ

Članak 56.

Radnik ili njegova obitelj imaju pravo na pomoć u visini 1-3 prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu RH u prethodnom mjesecu u slučajevima:

– smrt radnika                                3 prosječne mjesečne plaće

– smrt bračnog druga, djeteta         2 prosječne mjesečne plaće

– smrt roditelja                               1 prosječna mjesečna plaća

– nastanak teške invalidnosti           1 prosječna mjesečna plaća
radnika

U smislu odredbe stavka 1. ovog članka teškom invalidnošću smatra se teška invalidnost na način kako je definirana propisima o mirovinsko invalidskom osiguranju.

Radnik ima pravo na solidarnu pomoć u slučajevima:

– privremene spriječenosti za rad dulje od 90 dana neprekidno – 2.500,00 kn odnosno u visini neoporezivog iznosa utvrđenog Pravilnikom o porezu na dohodak (jednom godišnje)

– otklanjanje štetnih posljedica nastalih elementarnom nepogodom na objektima za stanovanje radnika do 2.500,00 kn.

Poslodavac se obvezuje djeci smrtno stradalog radnika na radnom mjestu isplaćivati novčanu pomoć u visini 1.500,00 kn mjesečno do završetka redovnog srednjoškolskog obrazovanja. U slučaju ponavljanja školske godine dijete gubi pravo na pomoć iz ovog članka za tu godinu.

JUBILARNA NAGRADA

Članak 57.

Poslodavac je dužan radniku isplatiti jubilarnu nagradu u novčanom iznosu.

Radniku pripada pravo na jubilarnu nagradu za određeni broj godina provedenih kod Poslodavca navršenih do kraja kalendarske godine u kojoj se isplaćuje nagrada.

Pravo na nagradu iz stavka 1. ovog članka stječe se nakon 10, 15, 20, 25, 30, 35 i 40 godina neprekidnog rada.

Nagrada za godine iz prethodnog stavka utvrđuje se u visini maksimalno neoporezivog iznosa utvrđenog Pravilnikom o porezu na dohodak na dan isplate jubilarne nagrade.

OSIGURANJE RADNIKA OD POSLJEDICA NESRETNOG SLUČAJA

Članak 58.

Poslodavac će na teret troškova poslovanja, osigurati radnike za slučaj nezgode na radu.

Ovim Ugovorom poslodavac se obvezuje snositi troškove dodatnog zdravstvenog osiguranja prema polici osiguranja koju sklapa Poslodavac, kao i troškove sistematskog pregleda jednom godišnje za sve radnike, a za žene-radnice i troškove dodatnih specijalističkih pregleda (ginekološki pregled i mamografija).

NAKNADA ZA ODVOJENI ŽIVOT

Članak 59.

Radnik kojemu je odlukom nadležnog tijela poslodavca određeno mjesto rada različito od mjesta prebivanja njegove obitelji, ima pravo na naknadu za odvojeni život.

Pun iznos naknade iz stavka 1. ovog članka mjesečno iznosi najmanje 60% od prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu RH u prethodnom mjesecu

Ako je radniku osiguran smještaj ili prehrana, naknada iz stavka 1. ovog članka umanjit će se za 30%

Ako je radniku osiguran smještaj i prehrana, naknada iz stavka 1. ovog članka umanjit će se 60%

(Pravo na terenski dodatak i pravo na naknadu za odvojeni život međusobno se isključuju.).

NAKNADA ZA RAD NA TERENU

Članak 60.

Radnik ima pravo za svaki dan rada na terenu na naknadu u iznosu koji mu pokriva povećane troškove života zbog boravka na terenu.

Puni iznos naknade za rad na terenu iznosi najmanje 8% od prosječne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu RH u prethodnom mjesecu.

Radom na terenu smatra se rad izvan mjesta rada u kojemu radnik stalno radi i izvan mjesta stalnog boravka radnika, a na koji je rad radnik upućen odlukom nadležnog tijela Poslodavca.

Radniku kojemu je osiguran besplatni smještaj ili besplatna prehrana, naknada iz stavka 2. ovoga članka umanjuje se za 50%. Radniku koji radi na terenu, a ima osiguran i besplatan smještaj i besplatnu prehranu, naknada iz stavka 2. ovoga članka umanjuje se za 70%.

Pravo na terenski dodatak i pravo na naknadu za odvojeni život međusobno se isključuju.

NAKNADA UČENICIMA I STUDENTIMA NA PRAKTIČNOJ OBUCI

Članak 61.

Učenicima i studentima na praktičnoj obuci koji su marljivo i uspješno ispunili svoje dužnosti, poslodavac će isplatiti nagradu za rad i to u visini kako slijedi:

– za učenike na praktičnoj obuci najmanje 15% od prosječne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu RH u prethodnom mjesecu,

– za prvu i drugu godinu više škole ili fakulteta 30% prosječne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu RH u prethodnom mjesecu.

Za vrijeme obavljanja praktične obuke kod poslodavca, učenici i studenti imaju pravo na dodatak za topli obrok, kao i ostali radnici kod poslodavca. Učenici i studenti koji praktičnu obuku obavljaju tijekom trajanja školskih praznika imaju pravo na naknadu troškova prijevoza s posla i na posao. Nagrada za rad i dodaci međusobno se ne isključuju.

Ostala prava i obveze učenika, studenata i poslodavca regulirati će se međusobnim ugovorom u skladu sa zakonom.

DODATAK KOLEKTIVNOM UGOVORU

Članak 62.

Dodatkom koji je sastavni dio ovog Ugovora utvrđuje se:

– najniža osnovica za izračun osnovne plaće

– visina stimulativnog djela plaće

– visina pomoći za podmirenje troškova godišnjeg odmora

– visina prigodne nagrade za uskrsne blagdane

– visina prigodne nagrade za božićne blagdane

– poklon djeci radnika

– otpremnina za odlazak u mirovinu

– stalni dodatak (topli obrok)

– prigodna godišnja nagrada

– ostale isplate radnicima koje su specifične za pojedinog Poslodavca/Društvo iz preambule ovog Kolektivnog ugovora.

Pravo na isplatu prigodne nagrade imaju radnici koji su u radnom odnosu kod Poslodavca najmanje tri mjeseca prije isplate i rade na dan isplate prigodne nagrade.

ODGOVORNOST RADNIKA ZA ŠTETU

Članak 63.

Svaki je radnik obvezan poslove preuzete Ugovorom obavljati savjesno i stručno prema uputama Poslodavca, odnosno ovlaštenih osoba u skladu s opisom poslova, naravi i vrstom radnog mjesta.

Radnik koji na radu ili u vezi s radom namjerno ili zbog krajnje nepažnje uzrokuje štetu Poslodavcu, dužan je štetu nadoknaditi.

Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki radnik odgovara za svoj dio štete koji je uzrokovao.

Ako se za svakog radnika ne može utvrditi dio štete koji je on uzrokovao, smatra se da su svi radnici podjednako odgovorni i nadoknađuju štetu u jednakim dijelovima.

Pored obveze naknade štete, radniku se zbog skrivljenog ponašanja odn. kršenja radnih obveza može izreći i mjera pisanog upozorenja na kršenje radnih obveza.

Poslodavac može i otkazati ugovor o radu zbog skrivljenog ponašanja radnika zavisno od težine povrede i stava Poslodavca da nastavak radnog odnosa nije moguć uz uvažavanje svih osobito važnih činjenica i okolnosti i interesa obiju ugovornih strana (radnika i Poslodavca).

ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 64.

Radnik koji smatra da mu je Poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u roku od petnaest dana od dana dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo, odnosno od dana saznanja za povredu prava, zahtijevati od Poslodavca ostvarenje tog prava.

Ako Poslodavac u roku od petnaest dana od dostave zahtjeva radnika iz st. 1. ovog članka, ne udovolji tom zahtjevu, radnik može u daljnjem roku od 15 dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom.

Članak 65.

Službena mjesta za objavu i oglašavanje pravilnika, drugih akata i dokumenata Poslodavca su oglasne ploče u Društvu.

Svi akti (odluke, pozivi, obavještenja i sl.) u svezi s ostvarivanjem prava i obveza radnika iz radnog odnosa dostavljaju se radnicima neposrednim uručivanjem na radnom mjestu, uz naznaku datuma i potpisa radnika.

Ako radnik odbije primitak akta, osoba koja obavlja dostavu napravit će o tome zabilješku s naznakom datuma i najkasnije idućeg radnog dana akt izvjesiti na oglasnoj ploči Poslodavca pa će se smatrati da je protekom trećeg dana od dana stavljanja akta na oglasnu ploču prema lokaciji rada radnika dostava izvršena.

Ako radnik nije na poslu ili je otežano da mu se akt neposredno uruči na radnom mjestu, dostava će se izvršiti preporučenom poštanskom pošiljkom s povratnicom na posljednju poznatu adresu radnika.

Dostava se smatra izvršenom ako je primitak pošiljke potvrdio radnik ili netko od punoljetnih članova njegova domaćinstva.

Ukoliko radnik odbije primitak preporučene poštanske pošiljke te ako se pošiljka vrati iz bilo kojeg razloga ili u slučaju da je adresa radnika nepoznata akt će se izvjesiti na oglasnoj ploči Poslodavca uz zabilješku dana i razloga izvršenja. Dostava se smatra izvršenom nakon proteka trećeg dana od dana stavljanja akta na oglasnu ploču prema lokaciji rada radnika, a sukladno popisu oglasnih ploča koje donosi Poslodavac.

Ako radnik ima punomoćnika o kojem je obavijestio Poslodavca, dostava se vrši osobi koja je temeljem pisane punomoći određena za punomoćnika.

Dostava akta može se izvršiti i putem javnog bilježnika.

UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 66.

Poslodavac se obvezuje da će osigurati nesmetan rad Sindikatu u skladu sa konvencijama Međunarodne organizacije rada i svih prava iz područja sindikalnog organiziranja i rada utvrđenih Zakonom o radu i ovim Ugovorom.

Članak 67.

Aktivnost sindikalnog povjerenika u Društvu ne smije biti spriječena ili ometana ako on djeluje u skladu sa zakonom, drugim propisima i ovim Ugovorom.

Sindikat odnosno sindikalni povjerenik ima pravo uvida u dokumente i akte koji su važni za kontrolu primjene Ugovora za članove Sindikata u Društvu.

Sindikalni povjerenik je obvezan čuvati kao poslovnu tajnu dokumente i akte Poslodavca koji su mu predočeni.

Ukoliko sindikalni povjerenik krši obveze iz radnog odnosa, odaje trećim osobama službenu ili poslovnu tajnu koju je saznao obavljajući dužnost sindikalnog povjerenika može odgovarati za povredu radnih obveza.

Članak 68.

Poslodavac će omogućiti potpuno i pravodobno zastupanje prava i interesa članova Sindikata.

Poslodavac će osigurati pristup podacima i informacijama vezanim za ostvarenje prava iz prethodnog stavka.

Članak 69.

Poslodavac odnosno ovlaštena osoba Poslodavca dužna je primiti i saslušati glavnog sindikalnog povjerenika kada on to zatraži ili po dogovoru, ali ne kasnije od 5 dana od zaprimljenog zahtjeva.

Članak 70.

Pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće sindikalni povjerenik ostvaruje u ovisnosti o broju članova Sindikata u Društvu, tako da za svakog člana Sindikata ima pravo na 1 sat aktivnosti s naknadom plaće tijekom kalendarske godine.

Osim broja sati sindikalne aktivnosti utvrđene u stavku 1. ovog članka, Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku kao i članovima viših tijela Sindikata, odnosno nacionalne sindikalne središnjice omogućiti izostanak s posla, uz naknadu plaće zbog pohađanja sindikalnih sastanka, tečajeva, osposobljavanja te seminara, ali ne više od 5 dana godišnje.

Sindikalni povjerenik je dužan Poslodavca obavijestiti o izostanku s posla najmanje tri dana prije i predočiti poziv.

Članak 71.

Kada sindikalni povjerenik dio svoga radnog vremena u Društvu posvećuje Sindikatu, a dio svojim radnim obavezama, tada se njegov radni odnos određuje pisanim sporazumom između sindikalnog povjerenika i Poslodavca.

Članak 72.

Sindikalni povjerenik zbog sindikalnih aktivnosti ne može biti doveden u nepovoljan položaj.

Sindikalnom povjereniku kod Poslodavca, za vrijeme obnašanja dužnosti i godinu dana po isteku dužnosti ugovor o radu može se otkazati samo uz prethodnu suglasnost sindikata, ali se ovaj stavak ne odnosi na sindikalnog povjerenika koji je isključen iz članstva u sindikatu.

Ukupan broj zaštićenih sindikalnih povjerenika kod određenog Poslodavca ne može biti veći od broja članova radničkog vijeća kod određenog Poslodavca.

Sindikat je dužan Poslodavcu dostaviti popis zaštićenih sindikalnih povjerenika, kao i sve promjene u roku 15 dana od nastanka promjene.

Članak 73.

Poslodavac je dužan Sindikatu za njegov rad osigurati:

– odgovarajući prostor za rad i održavanje sastanaka Sindikata bez naknade troškova;

– pravo na korištenje telefona, interneta i fotokopirnog aparata;

– stručne, tehničke i administrativne usluge za rad Sindikata;

– slobodu sindikalnog izvješćivanja;

– obračun i naplatu sindikalne članarine putem isplatnih lista uz suglasnost radnika.

RADNIČKO VIJEĆE

Članak 74.

Radničko vijeće štiti i promiče interese svih radnika kod Poslodavca, savjetovanjem, suodlučivanjem

Radničko vijeće broji zakonom propisan broj članova.

Radničko vijeće pazi na poštivanje ovog Ugovora, Zakona kao i drugih propisa donesenih u korist radnika.

Radničko vijeće pazi da li Poslodavac uredno i točno ispunjava svoje obveze glede naplate i uplaćivanja doprinosa za zdravstveno i mirovinsko osiguranje te u tu svrhu ima pravo uvida u odgovarajuću dokumentaciju.

Svaki član Radničkog vijeća dužan je čuvati poslovnu tajnu Poslodavca koju je saznao u obavljanju ovlaštenja danih mu ovim Ugovorom i Zakonom o radu.

Ukoliko član radničkog vijeća krši obveze iz radnog odnosa, odaje trećim osobama službenu ili poslovnu tajnu koju je saznao obavljajući dužnost člana Radničkog vijeća može odgovarati za povredu radnih obveza.

Članak 75.

Poslodavac može samo uz prethodnu suglasnost Radničkog vijeća donijeti odluku o:

– otkazu članu Radničkog vijeća;

– otkazu kandidatima za članove Radničkog vijeća koji nisu izabrani te članu izbornog odbora za razdoblje od tri mjeseca nakon ustanovljenja izbornih rezultata;

– otkazu radniku kod kojeg postoji profesionalna nesposobnost za rad ili neposredna opasnost od nastanka invalidnosti, radniku-osobi s invaliditetom;

– otkazu radniku starijem od šezdeset godina (muškarci), odnosno pedeset pet godina (žene);

– prikupljanju, obrađivanju, korištenju i dostavljanju trećim osobama podataka o radniku;

– imenovanju osobe koja je ovlaštena nadzirati da li se osobni podaci radnika prikupljaju; obrađuju, koriste i dostavljaju trećim osobama u skladu s odredbama Zakona o radu;

– otkazu predstavnika radnika u organu Poslodavca;

– uvrštavanju osoba iz članka 71. stavka 1. Zakona o radu u program zbrinjavanja viška radnika;

– prikupljanju, obrađivanju, korištenju i dostavljanju trećim osobama podataka o radniku.

Članak 76.

Poslodavac će Radničkom vijeću osigurati potreban prostor, osoblje, sredstva i druge potrebne uvjete za rad.

Poslodavac će članovima Radničkog vijeća omogućiti osposobljavanje za rad u Radničkom vijeću sukladno mogućnostima Poslodavca i potrebe posla.

Troškovi osposobljavanja iz stavka 2. ovog članka terete Poslodavca.

Na teret Poslodavca padaju i drugi troškovi koji prema ovom Ugovoru, zakonu ili drugom propisu nastanu djelatnošću Radničkog vijeća.

Skupovi radnika koje u skladu s zakonskim odredbama organizira Radničko vijeće održavat će se dva puta godišnje u podjednakim vremenskim razmacima.

PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

Članak 77.

Ugovorne strane dužne su se zalagati za poštivanje odredaba ovog Ugovora i za njegovu pravilnu provedbu.

Ugovorne strane dužne su prvenstveno neposrednim pregovorima riješiti sva međusobno sporna pitanja.

Za vrijeme važenja ovog Ugovora i Dodatka, te ispunjavanja svih odredbi uređenih istima, Sindikat će se suzdržavati od industrijskih akcija.

Izuzetno dopušten je štrajk solidarnosti ako ga organizira Sindikat. Sindikat organizator štrajka solidarnosti dužan je pravodobno najaviti poslodavcu održavanje štrajka solidarnosti.

ZAKLJUČIVANJE I IZMJENE I DOPUNE KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 78.

Postupak za sklapanje novog kolektivnog ugovora pokreće se na zahtjev bilo koje ugovorne strane, najkasnije tri mjeseca prije isteka roka na koji je sklopljen ovaj Ugovor.

Nakon isteka roka na koji je sklopljen ovaj Ugovor ili ukoliko se ovaj Ugovor otkaže te se ne potpiše u otkaznom roku novi, ovaj Ugovor vrijedi još 3 mjeseca.

Nakon proteka roka od 3 mjeseca više ne vrijede odredbe ovog Ugovora već će se primjenjivati odredbe Zakona o radu i Pravilnika o radu koji je u tom slučaju Poslodavac dužan donijeti savjetovanjem s Radničkim vijećem.

Ugovorne strane mogu u bilo koje vrijeme predložiti izmjene odnosno dopune ovog Ugovora.

Ugovorna strana koja predlaže izmjene odnosno dopune dostavlja i prijedlog protokola za vođenje pregovora drugoj strani.

Članak 79.

Ugovorna strana koja želi izmjenu odnosno dopunu Ugovora predlaže drugoj strani svoj obrazloženi zahtjev u pisanom obliku.

Druga strana dužna se o prijedlogu izjasniti u roku 30 dana od primitka zahtjeva iz prethodnog stavka.

U slučaju da ugovorna strana ne prihvati prijedlog za izmjenu ili dopunu Ugovora, odnosno da se o prijedlogu ne izjasni u roku od 30 dana, strana predlagateljica može pokrenuti postupak mirenja.

Odredbe stavka 1. i 2. ovog članka primjenjuju se i na postupak sklapanja novog kolektivnog ugovora.

U slučaju da uslijed poteškoća u poslovanju, poslovni rezultat onemogućuje Poslodavcu ispunjenje obveza preuzetih ovim Ugovorom, strane su suglasne da će putem predstavnika sindikata i poslodavca koji je zapeo u poteškoće, bez odgađanja pristupiti pregovorima radi iznalaženja obostrano prihvatljivog rješenja, o čemu će sačiniti pisani sporazum.

MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 80.

Za rješavanje sporova među stranama Ugovora koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, određuje se miritelj.

Mirenje iz stavka 1. ovoga članka provodi osoba koju strane u sporu izaberu s liste koju utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

Smatra se da je među stranama došlo do spora ako se one ne sporazumiju o sklapanju, izmjeni ili obnovi Ugovora.

Postupak mirenja pokreće se na zahtjev bilo koje strane, a mora se završiti u roku 5 dana od podnošenja zahtjeva.

Strane mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog miritelja.

Članak 81.

Svaki sporazum koji strane postignu mora biti u pisanom obliku.

Prijedlog kojega prihvate strane ima pravnu snagu i učinke kolektivnog ugovora.

Članak 82.

Ako je mirenje neuspješno, strane spora mogu rješavanje kolektivnog radnog spora sporazumno povjeriti arbitraži.

Imenovanje arbitra te druga pitanja arbitrarnog postupka uredit će se sporazumom strana.

TIJELO ZA TUMAČENJE KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 83.

Ugovorne strane imenuju zajedničko tijelo za tumačenje odredbi ovog Ugovora i praćenje njegove primjene.

Zajedničko tijelo ima šest članova od kojih svaka strana imenuje tri člana.

OTKAZ KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 84.

Svaka ugovorna strana može pisano otkazati ovaj Ugovor.

Otkazni rok iznosi 60 (šezdeset) dana.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 85.

Strane će razmatrati izvješće tijela za tumačenje i primjenu ovog Ugovora i utvrditi postoje li sporne odredbe u primjeni ovog Ugovora i ocijeniti postoje li razlozi zbog kojih bi trebalo inicirati izmjene i dopune ovog Ugovora.

Svaka strana ovlaštena je inicirati sastanak za razmatranje pitanja iz prethodnog stavka.

Članak 86.

Svaki potpisnik ovoga Ugovora snosi svoje troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja ovoga Ugovora, kao i pripremanja i rada arbitraže, te Komisije za tumačenje ovoga Ugovora.

Članak 87.

Odredbe ovog Ugovora primjenjuju se neposredno.

Ako bi pravilnikom ili odlukom Poslodavca neko pravo radnika bilo utvrđeno u manjem opsegu od prava koja proizlaze iz ovog Ugovora primjenjuju se odredbe ovog Ugovora.

Članak 88.

Ovaj Ugovor sklapa se na određeno vrijeme do 5 godina, a počinje se primjenjivati od 1. 5. 2013. godine.

Sklapanjem ovog Ugovora prestaje vrijediti Kolektivni ugovor od 27. 2. 2012.

Svaki Poslodavac/Društvo zasebno sklapa Dodatak ovom Ugovoru na određeno vrijeme do jedne godine.

Dodatkom iz prethodnog stavka određuju se novčani iznosi materijalnih prava radnika na koja upućuje ovaj Ugovor.

Nakon isteka roka na koje je sklopljen ovaj Ugovor, u njemu sadržana pravna pravila kojima se uređuje sklapanje, sadržaj i prestanak radnog odnosa primjenjivat će se do sklapanja novog kolektivnog ugovora, a najduže 3 mjeseca kao dio prethodno sklopljenih ugovora o radu.

Ovom Ugovoru priložit će se i Dodaci ovom Ugovoru koji čine sastavni dio ovog Ugovora.

Smatra se da je ovaj Ugovor sklopljen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici potpisnika.

Ovaj Ugovor će se objaviti na oglasnim pločama Poslodavca.

Poslodavac će ovaj Ugovor tiskati kao brošuru.

Članak 89.

Ovaj Ugovor učinjen je u osam istovjetnih primjeraka. Svaka stranka zadržava po tri, a dva se dostavljaju Ministarstvu rada i mirovinskog sustava.

Za Sindikat                                        Za Poslodavce

Šimo Orešković, v. r.                       Ivica Todorić, v. r.

Robert Kotarski, v. r.

Milenko Arapović, v. r.

Stanko Hanžek, v. r.

90 12.07.2013 Kolektivni ugovor za Agrokor d.d.

90 12.07.2013 Kolektivni ugovor za Agrokor d.d.

90 12.07.2013 Kolektivni ugovor za Agrokor d.d.

Kolektivni ugovor, NN 90/2013-2013