## Zakon o sustavu državne uprave

### NN 75/1993 (13.8.1993.), Zakon o sustavu državne uprave

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o sustavu državne uprave

Proglašavam Zakon o sustavu državne uprave, kojeg je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana 29. srpnja 1993. godine.

Broj: PA4-74/ 1-93.

Zagreb, 5. kolovoza 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

dr. Franjo Tudman, v. r.

---

## ZAKON

### o sustavu državne uprave

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Poslovi državne uprave su neposredna provedba zakona, donošenje propisa
za njihovu provedbu, obavljanje upravnog nadzora te drugi upravni i stručni
poslovi.

Poslovi državne uprave uređuju se zakonom.

Članak 2.

Poslove državne uprave obavljaju tijela državne uprave.

Posebnim zakonom određeni poslovi državne uprave mogu se prenijeti tijelima
jedinica lokalne samouprave i uprave ili drugim pravnim osobama koje na
temelju zakona imaju javne ovlasti (u tekstu koji slijedi: pravne osobe
koje imaju javne ovlasti).

Članak 3.

Tijela državne uprave su ministarstva, državne upravne organizacije
i županijski uredi, odnosno gradski uredi Grada Zagreba (u tekstu koji
slijedi: tijela državne uprave).

Poslove državne uprave u prvom stupnju obavljaju županijski uredi, odnosno
gradski uredi Grada Zagreba (u tekstu koji slijedi: gradski uredi), ako
posebnim zakonom nije što drugo određeno.

Članak 4.

Za obavljanje zakonom određenih poslova državne uprave mogu se u županiji,
gradu i općini osnivati područne jedinice ministarstava, odnosno državnih
upravnih organizacija.

Članak 5.

Za obavljanje određenih poslova državne uprave iz nadležnosti županijskih,
odnosno gradskih ureda mogu se u gradu odnosno u općini osnivati ispostave.

Članak 6.

Ministri, njihovi zamjenici, ravnatelji državnih upravnih organizacija,
župani, podžupani, gradonaćelnik Grada Zagreba i njegovi zamjenici dužnosnici
su Republike Hrvatske.

Članak 7.

Poslove državne uprave u tijelima državne uprave obavljaju državni službenici,
koji se imenuju na temelju javnog natječaja, ako zakonom nije što drugo
određeno.

Opće, tehničke i pomoćne poslove u tijelima državne uprave obavljaju
namještenici.

Članak 8.

Pripadnicima etničkih ili nacionalnih zajednica ili manjina iz članka
18 stavka 1. Ustavnog zakona o ljudskim pravima i slobodama i o pravima
etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina u Republici Hrvatskoj osigurava
se zastupljenost u ministarstvima i državnim upravnim organizacijama, vodeći
računa o njihovom ukupnom udjelu u stanovništvu Republike Hrvatske, a u
županijskim, odnosno gradskim uredima vodeći računa o njihovom ukupnom
udjelu u stanovništvu županije, odnosno Grada Zagreba.

Vlada Republike Hrvatske (u tekstu koji slijedi: Vlada) nadzire provedbu
zastupljenosti pripadnika etničkih ili nacionalnih zajednica ili manjina
u tijelima državne uprave.

Članak 9.

Vlada usklađuje i nadzire obavljanje poslova državne uprave.

Članak 10.

Sredstva za rad tijela državne uprave osiguravaju se u državnom proračunu.

Članak 11.

Sredstva za obavljanje poslova državne uprave prenijetih tijelima jedinica
lokalne samouprave i uprave, odnosno pravnim osobama koje imaju javne ovlasti,
osiguravaju se u skladu s posebnim zakonom kojim su te ovlasti prenijete.

Članak 12.

Rad tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne samouprave i uprave
i pravnih osoba koje imaju javne ovlasti u prenijetim im poslovima državne
uprave je javan.

Javnost se može iskljućiti samo izuzetno, u slučajevima predviđenim
zakonom.

Članak 13.

(tetu koja građaninu, pravnoj osobi ili drugoj stranci nastane nezakonitim
ili nepravilnim radom tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne samouprave
i uprave, odnosno pravnih osoba koje imaju javne ovlasti u prenijetim im
poslovima državne uprave, naknađuje Republika Hrvatska.

Članak 14.

U obavljanju poslova iz svog djelokruga tijela državne uprave samostalna
su u granicama zakonskih ovlasti.

Članak 15.

Protiv pojedinačnih akata, radnji i mjera tijela državne uprave, tijela
jedinica lokalne samouprave i uprave pravnih osoba koje imaju javne ovlasti
u prenijetim im po slovima državne uprave, donijetih u prvom stupnju, može
se podnijeti žalba a u slučaju da žalba nije dopuštena za tražiti sudska
zaštita.

II. POSLOVI DRŽAVNE UPRAVE

1. Neposredna provedba zakona i drugih propisa

Članak 16.

Tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne samouprave i uprave i
pravne osobe koje imaju javne ovlast neposredno primjenjujući zakone i
drugi propise, rješavaju u upravnim stvarima, vode propisane očevidnike,
izdaju uvjerenja i druge potvrde te obavljaju i druge upravne stručne poslove.

2. Donošenje provedbenih propisa

Članak 17.

Ministri i ravnatelji državnih upravnih organizacija donose pravilnike,
naredbe i naputke za provedbu zakona i drugih propisa kad su na to izrijekom
ovlašteni, u granicama date ovlasti.

Članak 18.

Pravilnikom se potanje razrađuju pojedine odredbe zakona radi njihove
primjene.

Naredbom se naređuje ili zabranjuje određeno postupanje.

Naputkom se propisuje način rada u tijelima državne uprave, tijelima
jedinica lokalne samouprave i uprave pravnim osobama koje imaju javne ovlasti.

Pravilnici, naredbe i naputci objavljuju se u "Narodnim novinama",
a stupaju na snagu najranije osmoga dana od dana objave, ako tim propisima
nije izuzetno određn da zbog naročito važnih razloga stupaju na snagu danom
objave.

3. Provedba upravnog nadzora

Članak 19.

U provedbi upravnog nadzora tijela državne uprave nadziru provedbu zakona
i drugih propisa te zakonito rada i postupanja tijela državne uprave, tijela
jedinica lokalne samouprave i uprave te pravnih osoba koje ima javne ovlasti
u prenijetim im poslovima državne uprave.

Članak 20.

U provedbi upravnog nadzora, tijela državne uprave nadziru osobito :

1. zakonitost rada i postupanja,

2. rješavanje u upravnim stvarima,

3. djelotvornost, ekonomičnost i svrhovitost rada u obavljanju poslova
državne uprave,

4. svrhovitost unutarnjeg ustrojstva i osposobljenost službenika i namještenika
za obavljanje poslova državne uprave te

5. odnos službenika i namještenika prema građanima i drugim strankama.

Članak 21.

Ako u provedbi upravnog nadzora tijela državne uprave ocijene da postoje
određene nezakonitosti ili nepravilnosti u donošenju propisa odnosno općih
akata, radu ili postupanju, da postoje nedostaci u rješavanju upravnih
stvari, da je unutarnje ustrojstvo nesvrhovito, da ne zadovoljava stručna
osposobljenost ili da ne postoji odgovarajući odnos službenika i namještenika
prema strankama, poduzet će mjere iz svoje nadležnosti u svrhu otklanjanja
uočenih nezakonitosti ili nepravilnosti, a osobito:

1. zahtijevati izvješća, podatke i druge obavijesti o obavljanju poslova
državne uprave,

2. raspraviti stanje izvršavanja poslova državne uprave i predložiti
mjere koje se moraju poduzeti radi izvršenja pojedinih poslova državne
uprave,

3. pokrenuti postupak za utvrđivanje odgovornosti odgovarajućih službenika
odnosno namještenika,

4. neposredno obaviti poslove u granicama svog djelokruga iz nadležnosti
tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne samouprave, odnosno pravnih
osoba s javnim ovIastima na njihov trošak, kad ocijene da se na drugi način
ne može izvršiti zakon ili drugi propis, a tijelo državne uprave, tijela
jedinica lokalne samouprave i uprave, odnosno pravne osobe s javnim ovlastima
nisu obavili određeni posao državne uprave u za to ostavljenom ili primjerenom
roku.

5. poduzeti i druge mjere propisane posebnim zakonom.

Članak 22.

U granicama svog djelokruga:

1. ministarstva i državne upravne organizacije nadziru rad tijela državne
uprave, tijela jedinica lokalne samouprave i uprave te pravnih osoba koje
imaju javne ovlasti u prenijetim im poslovima državne uprave,

2. županijski, odnosno gradski uredi nadziru rad tijela jedinica lokalne
samouprave i uprave te pravnih osoba koje imaju javne ovlasti u prenijetim
im poslovima državne uprave na području županije odnosno Grada Zagreba.

Nadležno ministarstvo može, u obavljanju poslova državne uprave koji
su preneseni na tijela općine, odnosno grada davati općinskom načelniku,
odnosno gradonačelniku opće i pojedinačne naredbe.

Pojedinačnom naredbom ne može se odredivati način rješavanja određene,
pojedinačne upravne stvari.

Ministarstvo nadležno za poslove opće uprave može razriješiti općinskog
načelnika, odnosno gradonačelnika ako učestalo ne postupaju po naredbama
iz stavka 2. ovoga članka.

4. Posebne odredbe o inspekctjskom nadzoru

Članak 23.

U provedbi inspekcijskog nadzora, u skladu s posebnim zakonom, provodi
se izravan uvid u opće i pojedinačne akte, uvjete i način rada nadziranih
pravnih i fizičkih osoba te poduzimaju zakonom i drugim propisima predviđene
mjere da se ustanovljeno stanje i poslovanje uskladi sa zakonom i drugim
propisima.

Inspekcijski nadzor provode inspektori i drugi državni službenici ovlašteni
za provedbu nadzora, kad je to određeno posebnim zakonom (u tekstu koji
slijedi: inspektori).

Članak 24.

Inspekcijske poslove u prvom stupnju obavljaju županijski odnosno gradski
uredi, a u drugom stupnju ministarstva, ako posebnim zakonom nije što drugo
određeno.

Ministarstva mogu neposredno obavljati i inspekcijske poslove iz nadležnosti
županijskih, odnosno gradskih ureda.

Članak 25.

Inspektori imaju posebnu iskaznicu, kojom se dokazuje njihovo službeno
svojstvo, identitet i ovlasti.

Način vođenja očevidnika i obrazac iskaznice inspektora propisuje nadležni
ministar.

Članak 26.

Inspektori imaju pravo, u skladu sa zakonom i drugim propisima, pregledati
i poslovne prostorije, poslovne spise, zgrade, predmete, robu i druge stvari
kod nadziranih osoba, saslušati pojedine osobe u upravnom postupku, pregledati
isprave na temelju kojih se može utvrditi identitet osoba, kao i obavljati
druge radnje u skadu sa svrhom inspekcijskog nadzora.

Članak 27.

Prilikom provođenja inspekcijskog nadzora inspektori su dužni postupati
tako da se ne ugrozi zakonom ili drugim propisom utvrđena tajna.

Službenici tijela državne uprave, državnih tijela, tijela jedinica lokalne
samouprave i uprave i drugih pravnih osoba dužni su inspektora upozoriti
što se po propisima, odnosno po njihovim općim aktima smatra tajnom.

Članak 28.

Ukoliko nađe da je povrijeđen zakon ili drugi propis, inspektor ima
pravo i obvezu, u skladu sa zakonom i drugim propisima:

1. narediti otklanjanje utvrđenih nedostataka odnosno nepravilnosti
u odredenom roku,

2. podnijeti prijavu nadležnom državnom tijelu zbog kaznenog djela,
odnosno izreći zakonom ili drugim propisom utvrđenu prekršajnu kaznu,

3. poduzeti i druge mjere odnosno izvršiti druge radnje za koje je posebnim
propisima ovlašten.

Članak 29.

O izvršenom pregledu, utvrđenom stanju i poduzetim odnosno naređenim
mjerama i radnjama, inspektor sastavlja zapisnik.

Primjerak zapisnika o inspekcijskom pregledu inspektor uručuje fizičkoj
osobi ili službenoj osobi državnog tijela. tijela jedinice lokalne samouprave
i uprave, odnosno pravne osobe.

Inspektor vodi očevidnik o obavljenim inspekcijskim pregledima.

Članak 30.

Ako utvrđeni nedostaci nisu otklonjeni u ostavljenom roku, inspektor
je dužan poduzeti odgovarajuće mjere i radnje, u okviru svojih zakonom
ili drugim propisom utvrđenih ovlasti.

Članak 31.

Ako se inspektoru prilikom provođenja inspekcijskog nadzora pruži fizički
otpor, odnosno ako se takav otpor osnovano očekuje, inspektor može zatražiti
pomoć ovlaštenih službenih osoba nadležne policijske uprave.

Članak 32.

Inspektor je u obavljanju inspekcijskog nadzora odgovoran, ako propusti
poduzeti, odnosno odrediti mjere ili radnje, koje je po zakonu ili drugim
propisima bio dužan poduzeti, odnosno odrediti, ako prekorači svoje zakonske
i drugim propisima utvrđene ovlasti, ako ne podnese prijavu, odnosno ne
obavijesti nadležna državna tijela o utvrđenim nedostacima te u drugim
slučajevima previđenim posebnim zakonom.

5. Drugi upravni i stručni poslovl

a) Praćenje stanja

Članak 33.

Tijela državne uprave prate stanje u okviru svog djelokruga prikupljanjem
potrebnih podataka i obavijesti, izradom odgovarajućih stručnih podloga
te na druge prikladne načine.

Na temelju izrađenih stručnih podloga (izvješća, elaborata, analiza
itd) te na drugi način prikupljenih saznanja o stanju u svom djelokrugu,
tijela državne uprave poduzimaju mjere i radnje za koje su zakonom i drugim
propisima ovlašteni te predlažu nadležnim državnim tijelima donošenje propisa
i drugih akata iz njihove nadležnosti.

b) Izrada nacrta prijedloga propisa i drugi stručni poslovi

Članak 34.

Tijela državne uprave pripremaju nacrte prijedloga propisa iz svog djelokruga,
izrađuju stručne podloge za rješavanje ili objašnjenje određenih pojava,
pripremaju prijedloge odgovora ili daju odgovore na zastupnička pitanja
te obavljaju i druge stručne poslove za potrebe tijela izvršne vlasti.

Članak 35.

Tijela državne uprave obavljaju i druge stručne poslove iz svog djelokruga,
ostvaruju domaću i inozemnu stručnu suradnju te u granicama svog djelokruga
daju odgovarajuća objašnjenja pravnim osobama i građanstvu.

III. USTROJSTVO DRŽAVNE UPRAVE

A) MINISTARSTVA I DRŽAVNE UPRAVNE ORGANIZACIJE

1. Državna ministarstva

Članak 36.

Državna ministarstva se ustrojavaju za obavljanje poslova državne uprave
u upravnim područjima u kojim poslove državne uprave obavljaju isključivo
ministarstva.

2. Ministarstva

Članak 37.

Ministarstva se ustrojavaju za obavljanje poslova državne uprave u jednom
ili više upravnih područja.

U ministarstvima koja su ustrojena za više upravnih područja u pravilu
se ustrojavaju upravne organizacije u sastavu ministarstva.

Upravne organizacije u sastavu ministarstva su uprave, zavodi i ravnateljstva.

Članak 38.

Ministarstva objavljuju upravne i druge stručne poslove iz svog djelokruga,
a osobito:

1. neposredno primjenjuju zakone i druge propise,

2. osiguravaju provedbu zakona i drugih propisa,

3. pripremaju nacrte prijedloga zakona i prijedloge drugih propisa,

4. rješavaju u upravnim stvarima u prvom stupnju kad su na to zakonom
izrijekom ovlašteni te u drugom stupnju, ako zakonom nije što drugo određeno.

5. provode upravni, odnosno inspekcijski nadzor,

6. vode propisane očevidnike,

7. prate stanje u svom djelokrugu te nadležnim državnim tijelima predlažu
poduzimanje odgovarajućih mjera,

8. izrađuju stručne podloge za postupak odlučivanja u državnim tijelima,

9. osiguravaju suradnju stručnih i znanstvenih ustanova te predlažu
nadležnim državnim tijelima ustrojavanje odredenih službi i stručnih ustanova.

a) Ministar

Članak 39.

Ministar predstavlja ministarstvo i upravlja njegovim radom, a osobito:

1. provodi utvrđenu politiku Vlade,

2. donosi provedbene propise kad je na to izrijekom zakonom ovlašten,

3. brine o zakonitom i pravodobnom izvršavanju zakona i drugih propisa
te u pitanjima od zajedničkog interesa, osigurava suradnju ministarstva
s državnim tijelima, jedinicama lokalne samouprave i uprave, pravnim osobama
koje imaju javne ovlasti te drugim pravnim osobama,

4. prema državnim službenicima i namještenicima poduzima mjere utvrđene
zakonom i drugim propisima u slučaju povrede službene dužnosti.

Ministar ima i druge obveze i ovlasti utvrđene posebnim zakonom, odnosno
drugim propisima.

b) Zamjenik ministra

Članak 40.

Ministar može imati zamjenika. Zamjenika ministra imenuje i razrješava
predsjednik Republike, na prijedlog predsjednika Vlade. Zamjenik ministra
odgovoran je za svoj rad ministru i Vladi.

Zamjenik ministra zamjenjuje ministra u slučaju njegovog izbivanja ili
spriječenosti te obavlja i druge poslove koje mu povjeri ministar.

Ukoliko zamjenik ministra nije imenovan, ministra će zamjenjivati tajnik
ministarstva.

c) Tajnik ministarstva

Članak 41.

Tajnik ministarstva neposredno usklađuje rad unutarnjih ustrojstvenih
jedinica ministarstva i upravnih organizacija u sastavu ministarstva, poduzima
mjere za osiguravanje učinkovitosti u radu, brine o stručnom osposobljavanju
i usavršavanju državnih službenika i namještenika u tijeku službe i o urednom
i pravilnom korištenju imovine i sredstava za rad, nadzire rad državnih
službenika i namještenika te obavlja i druge poslove koje mu povjeri ministar.

Tajnika ministarstva imenuje Vlada, na prijedlog ministra.

Tajnik ministarstva za svoj rad odgovara ministru i Vladi.

d) Pomoćnik ministra

Članak 42.

Ministar može imati i jednog ili više pomoćnika. Pomoćnika ministra
imenuje i razrješava Vlada, na prijedlog ministra, osim u državnim ministarstvima,
u kojima pomoćnike ministra imenuje i razrješava predsjednik Republike,
na prijedlog ministra državnog ministarstva.

Pomoćnik ministra u pravilu upravlja radom odgovarajuće unutarnje ustrojstvene
jedinice ministarstva te obavlja i druge poslove koje mu povjeri ministar.

Pomoćnik ministra odgovoran je za svoj rad ministru i Vladi.

e) Upravne organizecije u sastavu ministarstva

Članak 43.

Upravne organizacije u sastavu ministarstava osnivaju se u pravilu kao:

1. uprave, kad se ustrojavaju za upravno područje iz djelokruga ministarstva
u kojem se obavljaju pretežito upravni poslovi, s određenim stupnjem samostalnosti
u radu,

2. zavodi, kad se ustrojavaju za upravno područje iz djelokruga ministarstva,
u kojem se obavljaju pretežito stručno-analitički poslovi koji zahtijevaju
posebne načine rada unutar ministarstva. Zavodima se izuzetno mogu povjeriti
i određeni upravni poslovi, ako to zahtijeva povezanost stručnih i upravnih
poslova.

3. ravnateljstva, kad se ustrojavaju za upravno područje iz djelokruga
ministarstva, u kojem se obavljaju odredeni gospodarski i s njima vezani
upravni poslovi, kada obavljanje tih poslova zahtijeva posebno ustrojenu
službu, samostalnost djelovanja i posebne načine rada unutar ministarstva.

Članak 44.

Radom upravnih organizacija ustrojenih u sastavu ministarstva upravlja
ravnatelj s položajem pomoćnika ministra.

Ravnatelja imenuje Vlada, na prijedlog ministra. Za svoj rad odgovoran
je ministru i Vladi.

Ravnatelj upravne organizacije u sastavu ministarstva može imati jednog
ili više pomoćnika.

Pomoćnika ravnatelja imenuje ministar, na prijedlog ravnatelja.

Pomoćnik ravnatelja upravlja radom odgovarajuće unutarnje ustrojstvene
jedinice upravne organizacije u sastavu ministarstva te obavlja i druge
poslove koje mu povjere ravnatelj i ministar.

Za svoj rad pomoćnik ravnatelja je odgovoran ravnatelju i ministru.

3. Državne upravne organizacije

Članak 45.

Državne upravne organizacije osnivaju se u pravilu kao državne uprave,
zavodi i ravnateljstva.

Državne uprave se ustrojavaju za obavljanje određenih upravnih i drugih
stručnih poslova koji zahtijevaju posebno ustrojenu samostalnu upravnu
službu.

Državni zavodi se ustrojavaju za obavljanje analitičkih i drugih stručnih
poslova koji zahtijevaju primjenu posebnih stručnih načina rada i posebnu
samostalnost u djelovanju. Državnim zavodima se izuzetno mogu povjeriti
i određeni upravni poslovi, ako to zahtijeva povezanost stručnih i upravnih
poslova.

Državna ravnateljstva se ustrojavaju za obavljanje određenih gospodarskih
poslova, kad obavljanje tih poslova zahtijeva posebno ustrojenu službu,
samostalnost djelovanja i posebne načine rada.

Članak 46.

Državne upravne organizacije obavljaju upravne, stručne i druge poslove
iz svog djelokruga, a osobito:

1. proučavaju i istražuju određena pitanja koja zahtijevaju primjenu
posebnih načina rada, a koje je nužno obavljati u okviru državne uprave,

2. vode propisane očevidnike,

3. rješavaju u upravnim stvarima kad su na to izrijekom zakonom ovlašteni,

4. pripremaju nacrte zakona i prijedloge drugih propisa,

5. pripremaju stručne podloge za postupak odlučivanja u državnim tijelima,

6. ostvaruju suradnju s tijelime državne uprave, jedinicama lokalne
samouprave i uprave te drugim pravnim osobama,

7. ostvaruju međunarodnu suradnju,

8. prikupljaju, sređuju i razlučuju podatke od interesa za djelatnost
za koju su ustrojeni,

9. obavljaju i druge poslove utvrđene zakonom i drugim propisima.

Članak 47.

Radom državnih upravnih organizacija upravlja ravnatelj.

Ravnatelja državnih upravnih organizacija imenuje i razrješava Vlada,
na prijedlog predsjednika Vlade. Za svoj rad ravnatelj je odgovoran Vladi.

Ravnatelj predstavlja državnu upravnu organizaciju i upravlja njezinim
radom, a osobito:

1. brine o provedbi zakona i drugih propisa,

2. donosi provedbene propise kad je na to izrijekom zakonom ovlašten,

3. nadzire zakonitost i pravovremenost izvršavanja poslova i poduzima
mjere za osiguravanje učinkovitosti u radu, raspoređuje poslove i daje
naputke za rad, brine se o stručnom osposobljavanju i usavršavanju državnih
službenika i namještenika u tijeku službe i o urednom i pravilnom korištenju
imovine i sredstava za rad i poduzima mjere za utvrđivanje odgovornosti
za povrede službene dužnosti određene zakonom.

Ravnateljima i druge ovlasti i obveze određene zakonom i drugim propisima.

Članak 48.

Ravnatelj državne upravne organizacije može imati zamjenika.

Zamjenika ravnatelja imenuje i razrješava Vlada, na prijedlog ravnatelja.
Zamjenik je za svoj rad odgovoran ravnatelju i Vladi.

Zamjenik ravnatelja zamjenjuje ravnatelja u slučaju njegovog izbivanja
ili spriječenosti te obavlja i druge poslove koje mu povjeri ravnatelj.

Ako nije imenovan zamjenik ravnatelja, Vlada određuje osobu koja će
zamjenjivati ravnatelja.

Članak 49.

Ravnatelj državne upravne organizacije može imati jednog ili više pomoćnika
koje imenuje i razrješava Vlada, na prijedlog ravnatelja.

Pomoćnik ravnatelja upravlja radom odgovarajuće unutarnje ustrojstvene
jedinice državne upravne organizacije te obavlja i druge poslove koje mu
povjeri ravnatelj.

Pomoćnik ravnatelja je za svoj rad odgovoran ravnatelju i Vladi.

B) DRŽAVNA UPRAVA U ŽUPANIJI, GRADU, ODNOSNO OPĆINI

1. Župan i gradonačelnik Grada Zagreba

Članak 50.

Župan i gradonačelnik Grada Zagreba su predstavnici državne vlasti na
podrućju županije, odnosno Grada Zagreba i u tom svojstvu osobito:

1. brinu o provedbi zakona i drugih propisa,

2. nadziru obavljanje poslova državne uprave koji se obavljaju u županijskim,
odnosno gradskim uredima, usklađuju rad tih ureda i provode neposredni
nadzor nad njihovim radom,

3. obavljaju nadzor nad poslovima državne uprave prenijetih tijelima
jedinica lokalne samouprave i uprave i pravnim osobama koje imaju javne
ovlasti na području županije, odnosno Grada Zagreba,

4. brinu o zakonitom i pravodobnom izvršavanju poslova i poduzimaju
mjere za osiguravanje učinkovitosti rada županijskih, odnosno gradskih
ureda, određuju im poslove i daju naputke za rad, brinu se o stručnom osposobljavanju
i usavršavanju državnih službenika i namještenika, županijskih, odnosno
gradskih ureda u tijeku službe i o urednom i pravilnom korištenju imovine
i sredstava za rad te poduzimaju mjere za utvrđivanje povreda službene
dužnosti utvrđenih zakonom,

5. osiguravaju suradnju županijskih, odnosno gradskih ureda s jedinicama
lokalne samouprave i uprave i pravnim osobama koje imaju javne ovlasti.

2. Podžupani i zamjenici gradonačelnika Grada Zagreba

Članak 51.

Podžupani, odnosno zamjenici gradonačelnika Grada Zagreba zamjenjuju
župana, odnosno gradonačelnika i obavljaju druge poslove državne uprave
koje im povjere župan, odnosno gradonačelnik.

Povjeravanjem poslova državne uprave podžupanima, odnosno zamjenicima
gradonačelnika ne prestaje odgovornost župana, odnosno gradonačelnika Grada
Zagreba za njihovo obavljanje.

3. Županijski i gradski uredi i ispostave

Članak 52.

Za obavljanje poslova državne uprave na području županije, odnosno Grada
Zagreba ustrojavaju se županijski, odnosno gradski uredi.

Županijski, odnosno gradski uredi ustrojavaju se uredbom Vlade za određena
upravna područja, na prijedlog odgovarajućih ministarstava.

Član 53.

Županijski, odnosno gradski uredi obavljaju upravne i druge stručne
poslove, a osobito:

1. neposredno provode zakone i druge propise i osiguravaju njihovu provedbu,

2. rješavaju u upravnim stvarima u prvom stupnju, ako to posebnim zakonom
nije stavljeno u nadležnost ministarstvima, odnosno državnim upravnim organizacijama,
tijelima jedinica lokalne samouprave i uprave ili pravnim osobama koje
imaju javne ovlasti, a u upravnim stvarima drugog stupnja kad se radi o
poslovima državne uprave koji su prenijeti tijelima jedinica lokalne samouprave
i uprave,

3. provode upravni odnosno, inspekcijski nadzor,

4. prate stanje u upravnim područjima za koje su ustrojeni.

Radom županijskog, odnosno gradskog ureda upravlja pročelnik kojeg imenuje
i razrješava župan, odnosno gradonačelnik Grada Zagreba, uz prethodno pribavljeno
mišljenje odgovarajućeg ministra.

Za svoj rad pročelnik županijskog ureda odgovara županu i nadležnom
ministru, a pročelnik gradskog ureda gradonačelniku Grada Zagreba i nadležnom
ministru.

Članak 54.

Za obavljanje određenih poslova iz nadležnosti županijskih, odnosno
gradskih ureda mogu se osnovati ispostave tih ureda u mjestima koja odredi
Vlada, na prijedlog župana, odnosno gradonačelnika Grada Zagreba.

Ispostavom županijskog ureda upravlja voditelj ispostave koji je za
svoj rad odgovoran pročelniku županijskog ureda i županu, a područnog gradskog
ureda upravlja voditelj područnog gradskog ureda koji je za svoj rad odgovoran
pročelniku gradskog ureda i gradonačelniku Grada Zagreba.

Pomoćnik pročelnika županijskog, odnosno gradskog ureda je državni službenik.

Članak 55.

Za obavljanje poslova državne uprave u županijskim uredima, župan i
podžupani te gradonačelnik Grada Zagreba i njegovi zamjenici odgovorni
su Vladi, odnosno nadležnim ministrima, u skladu s propisima o lokalnoj
samoupravi i upravi.

4. Područne jedinice ministarstava i državnih upravnih organizacija
u županiji, gradu odnosno općini

Članak 56.

Za obavljanje zakonom određenih poslova državne uprave, mogu se u županiji,
gradu, odnosno općini osnovati područne jedinice ministarstava i državnih
upravnih organizacija.

Radom područne jedinice ministarstava, odnosno državne upravne organizacije
u županiji, gradu i općini upravlja pročelnik kojeg imenuje i razrješava
ministar, odnosno ravnatelj.

Za svoj rad pročelnik odgovara ministru, odnosno ravnatelju.

C) OBAVLJANJE POSLOVA DRŽAVNE UPRAVE PRENIJETIH JEDINICAMA LOKALNE SAMOUPRAVE
I UPRAVE TE PRAVNIM OSOBAMA KOJE IMAJU JAVNE OVLASTI

Članak 57.

Tijela jedinica lokalne samouprave i uprave te pravne osobe koje imaju
javne ovlasti, u prenijetim im poslovima državne uprave :

1. rješavaju u upravnim stvarima u prvom i drugom stupnju kad su im
ti poslovi zakonom izrijekom stavljeni u nadležnost,

2. vode očevidnike određene zakonom i drugim propisima i izdaju propisana
uvjerenja i druge potvrde,

3. obavljaju i druge poslove državne uprave koji su im zakonom izrijekom
stavljeni u nadležnost.

Članak 58.

Za zakonito i stručno obavljanje prenijetih poslova državne uprave,
odgovorni su gradonačelnik, odnosno općinski načelnik te ravnatelj pravne
osobe s javnim ovlastima.

Članak 59.

Na službenike koji obavljaju prenijete poslove državne uprave u jedinicama
lokalne samouprave i uprave te pravnim osobama koje imaju javne ovlasti
shodno se primjenjuju propisi kojima se uređuje stručna sprema i stručno
osposobljavanje državnih službenika i namještenika.

D) UNUTARNJE USTROJSTVO TIJELA DRŽAVNE UPRAVE

Članak 60.

Unutarnje ustrojstvo i uredsko poslovanje tijela državne uprave uređuju
se uredbom Vlade.

Uredbom Vlade određuju se unutarnje ustrojstvo, nazivi unutarnjih ustrojstvenih
jedinica tijela državne uprave i njihov djelokrug, način upravljanja tim
jedinicama, okvirni broj potrebnih državnih službenika i namještenika za
obavljanje poslova iz nadležnosti tih jedinica, način planiranja poslova,
radno vrijeme, održavanje uredovnih dana, kao i druga pitanja od osobitog
značaja za rad tijela državne uprave.

Na temelju uredbe o unutarnjem ustrojstvu tijela državne uprave iz stavka
1. ovoga članka, pravilnikom o unutarnjem redu utvrđuje se broj potrebnih
državnih službenika i namještenika s naznakom njihovih osnovnih poslova
i zadaća i stručnih uvjeta potrebnih za njihovo obavljanje, njihove ovlasti
i odgovornosti te druga pitanja od značaja za rad tijela državne uprave
koja nisu uređena uredbom Vlade.

Članak 61.

Pravilnik o unutarnjem redu iz članka 60. stavka 3. ovoga Zakona donose:

1. za ministarstvo, ministar,

2. za državne upravne organizacije, ravnatelj,

3. za županijske urede, župan, odnosno za gradske urede gradonačelnik
Grada Zagreba.

E) ODNOSI VLADE REPUBLIKE HRVATSKE PREMA TIJELIMA DRŽAVNE UPRAVE, JEDINICAMA
LOKALNE SAMOUPRAVE I UPRAVE I PRAVNIM OSOBAMA KOJE IMAJU JAVNE OVLASTI,
MEĐUSOBNI ODNOSI TIJELA DRŽAVNE UPRAVE I NJIHOVI ODNOSl PREMA JEDINICAMA
LOKALNE SAMOUPRAVE I UPRAVE TE PRAVNIM OSOBAMA KOJE IMAJU JAVNE OVLASTI

1. Odnosl Vlade Republike Hrvatske prema tijelima državne uprave, jedlnicama
lokalne samouprave i uprave i pravnim osobama koje imaju javne ovlasti

Članak 62.

U provođenju nadzora nad obavljanjem poslova državne uprave Vlada može:

1. ukinuti propise tijela državne uprave i jedinica lokalne samouprave
i uprave u prenijetim im poslovima državne uprave,

2. podnijeti zahtjev Ustavnom sudu Republike Hrvatske za ocjenu suglasnosti
propisa pravnih osoba koje imaju javne ovlasti u prenijetim im poslovima
državne uprave s Ustavom i zakonom,

3. raspraviti stanje u pojedinom tijelu državne uprave, tijelu jedinica
lokalne samouprave i uprave ili pravnoj osobi koja ima javne ovlasti te
odrediti mjere koje su to tijelo, tijelo jedinice lokalne samouprave i
uprave ili pravna osoba koja ima javne ovlasti dužni poduzeti radi izvršavanja
poslova državne uprave iz svog djelokruga, a osobito razrješiti, odnosno
predložiti razrješenje čelnika tijela državne uprave, tijela jedinice lokalne
samouprave i uprave, odnosno pravnih osoba koje imaju javne ovlasti, u
skladu sa Zakonom o lokalnoj samoupravi i upravi te zakonom kojim im je
ovlaštenje prenijeto,

4. pokrenuti postupak za utvrđivanje odgovornosti službenika i namještenika,

5. poduzeti i druge mjere u skladu sa zakonom i drugim propisima.

2. Međusobnl odnosi tijela državne uprave

Članak 63.

Ministarstva i državne upravne organizacije dužni su međusobno surađivati
i pružati jedni drugima stručnu pomoć u svom djelokrugu, dostavljati obavijesti
o podacima o kojima vode službene očevidnike, usklađivati planove rada,
osnivati zajedničke stručne komisije i radne grupe za pitanja od zajedničkog
interesa, priređivati zajednička stručna savjetovanja te podsticati i ustrojavati
i druge oblike međusobne suradnje.

Članak 64.

Ministarstva i državne upravne organizacije dužni su županijskim, odnosno
gradskim uredima pružati stručnu pomoć, a osobito stručno obrađivati pitanja
i pojave u svezi s izvršavanjem zakona i drugih propisa, davati stručna
mišljenja i objašnjenja te održavati stručna savjetovanja o načinu provedbe
zakona kao i o drugim općim pitanjima od značaja za pravilno djelovanje
i unapređivanje načina i učinkovitosti rada u županijskim, odnosno gradskim
uredima.

Članak 65.

Ministarstva provode upravni nadzor nad radom županijskih, odnosno gradskih
ureda i poduzimaju odgovarajuće mjere, a osobito pokreću postupak za utvrđivanje
odgovornosti državnih službenika te neposredno izvršavaju poslove iz nadležnosti
županijskog, odnosno gradskog ureda kad ocijene da se na drugi način ne
može izvršiti zakon ili drugi propis, a županijski, odnosno gradski ured
nije postupio sukladno prethodno datim napucima, u za to ostavljenom mu
primjerenom roku.

3. Odnosi tijela državne uprave prema jedinicama lokalne samouprave
i uprave odnosno pravnim osobama koje imaju javne ovlasti

Članak 66.

Tijela državne uprave u svom djelokrugu nadziru rad tijela jedinica
lokalne samouprave i uprave i pravnih osoba s javnim ovlastima u obavljanju
poslova državne uprave i u tom svojstvu u ovlasti su osobito:

1. nadzirati zakonitost, pravovremenost i pravilnost obavljanja prenijetih
poslova državne uprave,

2. raspraviti stanje u pojedinom tijelu jedinice lokalne samouprave
i uprave ili pravnoj osobi koja ima javne ovlasti te odrediti mjere koje
su to tijelo ili pravna osoba koja ima javne ovlasti dužni poduzeti radi
izvršavanja poslova državne uprave, a osobito obustaviti od izvršenja opće
akte tijela jedinica lokalne samouprave i uprave i pravnih osoba s javnim
ovlastima u prenijetim im poslovima državne uprave te predložiti Vladi
Republike Hrvatske poduzimanje mjera iz članka 62. podstavka 1. i 2. ovoga
Zakona, predložiti razrješenje čelnika tijela jedinice lokalne samouprave,
odnosno pravnih osoba koje imaju javne ovlasti, u skladu sa Zakonom o lokalnoj
samoupravi i upravi te zakonom kojim je ovlaštenje prenijeto,

3. pokrenuti postupak za utvrđivanje odgovornosti službenika i namještenika
tijela jedinica lokalne samouprave i uprave, odnosno pravnih osoba koje
imaju javne ovlasti,

4. poduzeti i druge mjere u skladu sa zakonom i drugim propisima.

Tijela državne uprave dužna su u obavljanju poslova državne uprave surađivati
s tijelima jedinica lokalne samouprave i uprave i pravnim osobama koje
imaju javne ovlasti i pružati im stručnu pomoć, a osobito stručno obrađivati
pitanja i pojave u svezi provedbe zakona i drugih propisa, davati im stručna
mišljenja i objašnjenja te održavati stručna savjetovanja o načinu provedbe
zakona kao i o drugim općim pitanjima od značaja za pravilno djelovanje
i unapređivanje načina i učinkovitosti rada u poslovima državne uprave.

IV. SREDSTVA TIJELA DRŽAVNE UPRAVE

Članak 67.

Sredstva za rad tijela državne uprave utvrđuju se državnim proračunom.

Tijela državne uprave dužna su Vladi Republike Hrvatske dostaviti zahtjev
za osiguranje sredstava za iduću proračunsku godinu na temelju plana rada
tijela s obrazloženjem najkasnije do 30. rujna tekuće godine.

Ako se u tijeku proračunske godine značajno poveća opseg rada tijela
državne uprave na temelju zakona ili drugih propisa, za obavljanje tih
djelatnosti osigurat će se dodatna sredstva, a ako se opseg predviđene
djelatnosti smanji, smanjit će se osigurana sredstva, razmjerno smanjenju
djelatnosti tijela državne uprave.

Članak 68.

Ako više tijela državne uprave ima određene zajedničke materijalne troškove
(grijanje, osvjetljenje, čišćenje itd), Vlada Republike Hrvatske može,
u dogovoru s tim tijelima, odrediti da se sredstva za pokriće tih materijalnih
troškova doznačuju samo jednom od tih tijela.

Tijelo državne uprave dužno je održavati opremu, zgrade i drugu imovinu,
osigurati je u visini njezine vrijednosti i voditi o njoj prikladan očevidnik,
u skladu s posebnim propisima.

Članak 69.

Tijelo državne uprave može određene stvari opreme koristiti zajedno
s drugim tijelom državne uprave te s tijelom jedinice lokalne samouprave
i uprave, odnosno pravnom osobom koja ima javne ovlasti.

Zajedničko korištenje stvari opreme uređuje se ugovorom između tijela
državne uprave, odnosno tijela jedinica lokalne samouprave i pravnih osoba
koje imaju javne ovlasti.

Vlada Republike Hrvatske može odrediti obvezatno zajedničko korištenje
stvari opreme od strane dva ili više tijela državne uprave.

Članak 70.

Čelnici tijela državne uprave odlučuju o korištenju novčanih sredstava,
fonda opreme, o pribavljanju i prodaji pokretnih stvari opreme, o prenošenju
prava korištenja, o rashodovanju, prodaji, o davanju ili uzimanju na poslugu
ili u zakup tih stvari, do visine vrijednosti koju odredi Vlada.

Oprema tijela državne uprave može se prenijeti bez naknade samo na drugo
državno tijelo, a u svrhu obavljanja poslova državne uprave i na jedinicu
lokalne samouprave i uprave ili pravnu osobu koja ima javne ovlasti.

Članak 71.

O raspoređivanju i korištenju sredstava tijela državne uprave odlučuje
čelnik tijela državne uprave, u skladu s državnim proračunom.

Raspoređivanje sredstava tijela državne uprave obavlja se predračunom,
a konačna raspodjela tih sredstava godišnjim obračunom tijela državne uprave.

Predračun o rasporedu sredstava donosi se prije početka godine na koju
se odnosi, a najkasnije 15 dana nakon usvajanja državnog proračuna.

Članak 72.

Za zakonito korištenje sredstava tijela državne uprave odgovorni su
čelnik tijela državne uprave, kao izvršitelj, i računopolagač.

Čelnik tijela državne uprave može, u skladu s propisima, svoju ovlast
izvršitelja prenijeti na jednog ili više pomoćnih izvršitelja.

Članak 73.

Godišnjim obračunom tijela državne uprave obavlja se konačna raspodjela
sredstava tijela državne uprave.

Tijela državne uprave vode podatke o stanju i kretanju sredstava u skladu
s posebnim propisima.

Ministar financija donosi bliže propise o financijskom i materijalnom
poslovanju tijela državne uprave i o dužnostima, pravima i obvezama izvršitelja
i računopolagača u tijelima državne uprave, ako posebnim zakonom nije što
drugo određeno.

V. DRŽAVNI SLUŽBENICI I NAMJE(TENICI

Članak 74.

Poslove tijela državne uprave obavljaju državni službenici.

Na poslovima kojima se omogućava obavljanje poslova državnih tijela
(opći, pomoćni i tehnički poslovi) rade namještenici. Prava, obveze i odgovornosti
namještenika uređuju se općim propisima o radu, ako posebnim zakonom nije
što drugo određeno.

Članak 75.

Državni službenici i namještenici mogu se primati i postavljati samo
na slobodna mjesta utvrđena pravilnikom o unutarnjem redu iz članka 60.
stavka 3. ovoga Zakona

Državni službenici i namještenici primaju se i postavljaju na temelju
rješenja ministra, odnosno drugog odgovarajućeg čelnika organa državne
uprave.

Članak 76.

Zabranjeno je povlašćivanje ili prikraćivanje državnih službenika i
namještenika u njihovim pravima zbog političke, nacionalne, rasne, vjerske
pripadnosti, pripadnosti po spolu ili zbog drugih mogućih razlika.

Članak 77.

Povrede službene dužnosti, postupak i tijela nadležna za vođenje postupka
zbog povrede službene dužnosti propisuju se zakonom.

Članak 78.

Državni službenici postavljaju se u zvanja i položaje Zvanja i položaji
državnih službenika, kao i uvjeti za postavljanje državnih službenika uređuju
se zakonom.

Članak 79.

Državnog službenika može se po potrebi službe premjestiti na drugo službeničko
mjesto, kao i iz jednog u drugo državno tijelo, ali samo u njegovom zvanju
i istom platnom razredu na način i po postupku uređenim zakonom.

Članak 80.

Kada se državni službenik premješta u državno tijeb čije je sjedište
udaljeno više od pedeset kilometara od mjesta njegovog stanovanja, mora
mu se najkasnije u roku o šest mjeseci osigurati odgovarajući smještaj
za njega i obitelj.

Članak 81.

Rješenje o premještaju donosi čelnik tijela državne uprave.

Rješenje o premještaju iz jednog u drugo državno tijelo donosi, na temelju
sporazuma, čelnik tijela državne uprave iz kojeg se državni službenik premješta.

Ako državni službenik odbije postupiti po rješenju o premještaju, smatra
se da je otkazao službu.

VI. ODNOSI TIJELA DRŽAVNE UPRAVE I

GRAĐANA

Članak 82.

Odnosi tijela državne uprave i građana temelje se na međusobnoj suradnji
i povjerenju te poštivanju dostojanstva ljudske osobe.

Tijela državne uprave dužna su davati građanima i pravnim osobama podatke,
obavijesti i upute i pružati im stručnu pomoć u poslovima radi kojih se
obraćaju tijelima državne uprave.

Tijela državne uprave dužna su upoznati javnost o obavljanju poslova
iz svog djelokruga i izvještavati je o svom radu putem sredstava javnog
priopćavanja ili na drugi prikladan način.

Davanje određenih izvješća može se uskratiti samo ako bi iznošenje podataka
predstavljalo povredu dužnosti čuvanja službene tajne, ili ako bi to bilo
u suprotnosti s drugim zakonom zaštićenim interesima građana i pravnih
osoba.

Članak 83.

Izvješća o obavljanju poslova državne uprave mogu davati ministri ravnatelji
državnih upravnih organizacija, župani te gradonačelnik Grada Zagreba.

Čelnici iz stavka 1. ovoga članka mogu za davanje odgovarajućih izvješća
ovlastiti i pojedine državne službenike.

Državni službenici koji su ovlašteni davati odgovarajuća izvješća osobno
su odgovorni za njihovu točnost i pravodobnost. Neovlašteno davanje izvješća
ili davanje netočnih , izvješća predstavlja težu povredu službene dužnosti.

Članak 84.

Ministri, ravnatelji državnih upravnih organizacija, župani te gradonačelnik
Grada Zagreba, odnosno državni službenik kojeg oni ovlaste, može o značajnijim
pitanjima obavljanja poslova državne uprave održavati konferencije s predstavnicima
sredstava javnog priopćavanja.

Ministri, odnosno ravnatelji državnih upravnih organizacija, župani
i gradonačelnik Grada Zagreba mogu odlučiti da se nacrti propisa koje pripremaju,
a za koje je javnost osobito zainteresirana, objave putem sredstava javnog
priopćavanja, kao i da se pozovu svi zainteresirani da na nacrt propisa
iznesu svoje primjedbe.

Članak 85.

Kad tijela državne uprave održavaju savjetovanja ili druge oblike stručne
obrade pitanja iz svog djelokruga, o tome se obvezatno upoznaje javnost
putem tiska i drugih oblika javnog priopćavanja te omogućava nazočnost
predstavnika sredstava javnog priopćavanja.

Članak 86.

Tijela državne uprave dužna su svoj rad i poslovanje ustrojiti tako
da građani i pravne osobe mogu na jednostavan i djelotvoran način ostvarivati
svoja Ustavom zajamčena prava i zakonom zaštićene interese te ispunjavati
svoje građanske dužnosti.

Članak 87.

U rješavanju u upravnim stvarima ne smije se zahtijevati od stranaka
da u postupku pribavljaju uvjerenja o činjenicama o kojima tijela državne
uprave, tijela jedinice lokalne samouprave i uprave ili pravne osobe koje
imaju javne ovlasti vode službene očevidnike.Takva uvjerenja moraju se
pribaviti po službenoj dužnosti.

Članak 88.

Kad se u upravnom postupku građani i pravne osobe odnosno njihovi zastupnici
i punomoćnici odazovu pozivu, a bez njihove krivnje službena radnja radi
koje su pozvani nije obavljena, imaju pravo zahtijevati naknadu time nastalih
troškova.

O zahtjevu za naknadu troškova odlučuje zaključkom voditelj postupka
koji je pozvao stranku, na temelju propisa kojim se uređuje naknada troškova
svjedocima, u upravnom postupku.

Protiv zaključka iz stavka 2. ovoga članka, stranka može uložiti žalbu
tijelu nadležnom za rješavanje u drugom stupnju. Ako nema tijela drugog
stupnja, protiv zaključka se neposredno može pokrenuti upravni spor.

Troškovi iz stavka 1. ovoga članka, isplaćuju se na teret sredstava
osiguranih za rad tijela koje vodi upravni postupak.

Ukoliko službena radnja nije obavljena uslijed krivnje ili grube nepažnje
službene osobe, postoji pravo regresa prema službenoj osobi za isplaćenu
naknadu troškova.

Članak 89.

Tijela državne uprave dužna su omogućiti građanima i pravnim osobama
podnošenje prigovora i pritužbi na rad tijela državne uprave, kao i na
nepravilan odnos državnih službenika kad im se obraćaju radi ostvarivanja
svojiti prava i interesa ili izvršavanja svojih građanskih dužnosti.

Tijela državne uprave dužna su u službenim prostorijama na vidnom mjestu
osigurati potrebna tehnička i druga sredstva za podnošenje prigovora i
pritužbi (kutija za pritužbe, knjiga pritužbi itd), kao i omogućiti usmeno
izjavljivanje prigovora odnosno pritužbe.

Prigovore, odnosno pritužbe obvezatno razmatra čelnik tijela državne
uprave na čiji se rad odnose prigovori i pritužbe.

Na podnijete prigovore i pritužbe, čelnik tijela državne uprave dužan
je građanima i pravnim osobama dati odgovor u roku od 30 dana od dana podnošenja
prigovora odnosno pritužbe.

Članak 90.

O poduzetim mjerama za unapređivanje odnosa prema građanima i pravnim
osobama, o podnesenim prigovorima odnosno pritužbama te značajnijim primjedbama
i prijedlozima kao i o mjerama koje su tim povodom poduzete, župan, odnosno
gradonačelnik Grada Zagreba dužni su izvijestiti nadležna ministarstva,
odnosno državne upravne organizacije.

Članak 91.

Trajanje radnog vremena u tjednu, dnevni raspored radnog vremena, kao
i druga pitanja u svezi radnog vremena u tijelima državne uprave uređuje
Vlada svojom uredbom.

Članak 92.

Za obavljanje određenih upravnih poslova mogu se ustanoviti uredovni
dani u mjestima izvan sjedišta županijskih, odnosno gradskih ureda i njihovih
ispostava.

Župan, odnosno gradonačelnik Grada Zagreba određuje poslove koji će
se obavljati u uredovne dane te mjesto i vrijeme njihova održavanja.

Građani i pravne osobe moraju biti na prikladan način javno obaviješteni
o poslovima koji će se obavljati na uredovne dane te o mjestu i vremenu
njihova održavanja.

Članak 93.

Na zgradama u kojima su smještena tijela državne uprave mora biti istaknut
naziv tijela.

Na prikladnom mjestu u zgradi mora biti istaknut raspored prostorija
tijela državne uprave.

Na ulazu u službene prostorije moraju biti istaknuta osobna imena državnih
službenika i namještenika i naznaka poslova koje obavljaju.

Članak 94.

Neposredan nadzor nad provođenjem odredbi ovoga Zakona o uvjetima i
načinu ostvarivanja javnosti u radu tijela državne uprave obavlja ministarstvo
nadležno za poslove opće uprave.

Članak 95.

Na način propisan u odredbama članaka 82. do 93. ovoga Zakona dužne
su postupati i jedinice lokalne samouprave i uprave te pravne osobe koje
imaju javne ovlasti u obavljanju prenijetih im poslova državne uprave.

VII. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 96.

Ustrojstvo i djelokrug tijela državne uprave uskladit će se s odredbama
ovoga Zakona najkasnije do 31. prosinca 1993 godine.

Članak 97.

Posebnim zakonima kojima se uređuju pojedina upravna područja, u roku
iz članka 96. ovoga Zakona, uredit će se nadležnost za obavljanje poslova
državne uprave.

Do donošenja posebnih zakona iz stavka 1. ovoga članka, poslove državne
uprave obavljat će organi uprave i službe dosadašnjih općina koji su ih
obavljali do stupanja na snagu ovoga Zakona.

Posebnom uredbom Vlade uredit će se ustrojavanje županijskih, odnosno
gradskih ureda, način i postupak preuzimanja poslova državne uprave, djelatnika
i dokumentacije dosadašnjih organa uprave i službi općina, sukladno promjenama
ustrojstva, djelokruga i načina rada koji proistječu iz odredbi ovog i
posebnih zakona iz stavka 1. ovoga članka.

Djelatnicima organa uprave i službi koji ne budu preuzeti do roka iz
članka 96. ovoga Zakona od tijela državne uprave. odnosno jedinica lokalne
samouprave i uprave, prestaje radni odnos, na temelju zakona kojim se uređuju
radni odnosi u državnoj upravi.

Članak 98.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje vrijediti Zakon o upravi
("Narodne novine", br. 16/78., 50/78., 29/85., 41/90., 47/90.
i 53A/91.), osim u dijelu kojim se uređuju radni odnosi radnika u organima
uprave, do donošenja propisa o državnim službenicima i namještenicima,
odnosno njihovim plaćama.

Članak 99.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 023-03/93-01/01

Zagreb, 29. srpnja 1993.

ZASTUPNlČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 75/1993-1538
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)