## Kolektivni ugovor za radnike u Odašiljačima i vezama

### NN 31/2008 (14.3.2008.), Kolektivni ugovor za radnike u Odašiljačima i vezama

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**1020**

Uprava trgovačkog društva Odašiljači i veze d.o.o. kojeg zastupa predsjednik
Uprave Nikola Perčin, dipl. ing. (u daljnjem tekstu: Poslodavac) i
Sindikat radnika Odašiljača i veza kojeg zastupa predsjednik Mario Ribarić (u
daljnjem tekstu Sindikat)
zaključili su 5. studenoga 2007. godine ovaj

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA RADNIKE U ODAŠILJAČIMA I VEZAMA

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (dalje: Ugovor) uređuju se prava i obveze radnika iz
rada i na temelju rada, zaposlenih u Odašiljačima i vezama kao i prava i obveze
Poslodavca sukladno zakonu i drugim propisima.
Ovaj ugovor vrijedi za radnike u Odašiljačima i vezama ako se radi o radnom
odnosu uređenom Zakonom o radu.
Ovaj Ugovor ne vrijedi za osobe – vanjske suradnike koje su se obvezale
Odašiljačima i vezama obaviti određeno djelo (ugovor o djelu) sukladno Zakonu o
obveznim odnosima.

Članak 2.

Odrednice ovog ugovora primjenjivat će se na razini Odašiljača i veza kao
Poslodavca i na sve radnike i sindikate.
Prava i obveze radnika i Poslodavca proizlaze iz odredaba Zakona o radu, ovog
Ugovora, propisa o zaštiti radnika i drugih propisa.
Osim toga radnik treba na poslu i izvan posla, kako iziskuje njegov položaj,
štititi ugled Odašiljača i veza i kloniti se svega što može štetiti ugledu i
povjerenju Odašiljača i veza.
Poglavito, radnici ne smiju u javnim istupima u medijima, u povodu svog
djelovanja u Odašiljačima i vezama, iznositi planove rada, davati ocjene o radu
i organizaciji rada u Odašiljačima i vezama koje štete ugledu Odašiljača i veza.
Radnik je obvezan obavljati službene zadaće. Zabranjeno je obavljanje i traženje
privatnih poslova za vrijeme radnog vremena.

II. SKLAPANJE UGOVORA O RADU

Članak 3.

Ugovorom o radu zasniva se radni odnos.
Poslodavac sa svakim radnikom sklapa ugovor o radu u pisanom obliku, koji u ime
Poslodavca potpisuje ovlaštena osoba Poslodavca.
Ugovor o radu mora sadržavati uglavke o:
1. strankama te njihovu prebivalištu, odnosno sjedištu,
2. mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili glavno mjesto rada, onda napomenu da
se rad obavlja na različitim mjestima,
3. nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se radnik zapošljava ili kratak popis
ili opis poslova,
4. odredbu o zabrani obavljanja poslova iz djelatnosti Odašiljača i veza u
slobodno vrijeme radnika za svoj ili tuđi račun
5. danu otpočinjanja rada,
6. očekivanom trajanju ugovora, u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme,
7. trajanju plaćenoga godišnjeg odmora na koji radnik ima pravo, a ako se takav
podatak ne može dati u vrijeme sklapanja ugovora, odnosno izdavanja potvrde,
načinu određivanja trajanja toga odmora,
8. otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati radnik, odnos­no Poslodavac, a
ako se takav podatak ne može dati u vrijeme sklapanja ugovora, odnosno izdavanja
potvrde, načinu određivanja otkaznih rokova,
9. osnovnoj plaći, dodacima na plaću te razdobljima isplate primanja na koja
radnik ima pravo,
10. trajanje redovitoga radnog dana ili tjedna.
Umjesto uglavaka iz točke 7, 8, 9 i 10 gornjeg stavka ovoga članka može se u
ugovoru, odnosno potvrdi, uputiti na odgovarajuće zakone, druge propise,
kolektivne ugovore ili pravilnike o radu koji uređuju ta pitanja.

Članak 4.

Radni odnos zasniva se na vrijeme čije trajanje nije unaprijed određeno (radni
odnos na neodređeno vrijeme).
Iznimno, radni odnos može se zasnovati i na određeno vrijeme u slučajevima i
uvjetima utvrđenim zakonom i Ugovorom.
Radni odnos zasniva se na određeno vrijeme poglavito u slučajevima:
– povećanja poslova zbog neodgodivih poslovnih razloga uvjetovanih poslovnim
razlozima;
– pripreme i uvođenja novih tehnologija;
– zamjene odsutnog radnika.
U slučajevima 1 i 2 ovog članka ugovor o radu na određeno vrijeme može trajati
do 3 godine.
Na radnika koji u vrijeme zaključenja ugovora o radu nema završen probni rok,
probni se rok nastavlja do roka utvrđenog prijašnjim ugovorom o radu.

Članak 5.

Poslodavac može zasnovati radni odnos na neodređeno vrijeme s osobom koja je
završila traženi stupanj naobrazbe radi njezina osposobljavanja za samostalno
obavljanje poslova na radnim mjestima u struci, odnosno na radnim mjestima iz
zanimanja za koje se školovala (u nastavku teksta: pripravnik).
Iznimno pripravnik se može primiti u radni odnos i na određeno vrijeme radi
obavljanja pripravničkog staža, a radni odnos prestaje istekom pripravničkog
staža, odnosno roka utvrđenog u ugovoru o radu.

Članak 6.

Pripravnički staž, s obzirom na stupanj stručne spreme traje do:
• godinu dana za pripravnike VII. stupnja stručne spreme;
• devet mjeseci za pripravnike V. i VI. stupnja stručne spreme;
• šest mjeseci za pripravnike IV. stupnja stručne spreme.
Ugovorom o radu ili odlukom Poslodavca utvrđuje se program stručnog
osposobljavanja i način polaganja ispita za svakog pripravnika.

Članak 7.

Prilikom sklapanja ugovora o radu ugovara se probni rad.
Probni rad može trajati najduže šest mjeseci, ovisno o stupnju stručne spreme
potrebne za obavljanje poslova radnog mjesta.
Probni rad može trajati:
• za radna mjesta I. i II. stupnja stručne spreme najviše mjesec dana;
• za radna mjesta III. i IV. stupnja stručne spreme najviše dva mjeseca;
• za radna mjesta V. i VI. stupnja stručne spreme najviše tri mjeseca;
• za radna mjesta VII. stupnja stručne spreme najviše šest mjeseci.

Članak 8.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada
provodi stručna komisija koju imenuje Poslodavac.
Provjera stručnih i drugih radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada
provodi se nadzorom nad njegovim radom, uvidom u rezultate njegovog rada,
praćenjem njegove radne discipline i odnosa prema drugim radnicima, te na druge
načine pogodne za stjecanje uvida u stručne i radne sposobnosti radnika.
Ocjena probnog rada mora se priopćiti radniku prije isteka probnog rada.
Ako do isteka roka iz stavka 3. ovog članka radniku nije priopćena negativna
ocjena njegova rada, smatra se da je zadovoljio na probnom radu.
Negativna ocjena probnog rada može se donijeti i prije isteka propisanog ili
ugovorenog trajanja probnog rada.
U slučaju iz stavka 5. ovog članka ugovor o radu otkazuje se s otkaznim rokom od
7 dana.

Članak 9.

Prije zasnivanja radnog odnosa mogu se provjeriti stručne i druge radne
sposobnosti radnika. Provjera se provodi za poslove određene odlukom Poslodavca.
Provjeru provodi stručna komisija imenovana od Poslodavca.

III. IZMJENE UGOVORA O RADU

Članak 10.

Ugovor o radu može se izmijeniti bez prethodnog otkaza ugovora o radu osobito u
slučajevima:
• potrebe procesa i organizacije rada, uz prethodno mišljenje Sindikata,
• na zahtjev radnika iz obiteljskih ili drugih opravdanih razloga,
• kada se tijekom radnog vijeka radnika smanjuje njegova radna sposobnost zbog
godina starosti, ozljede na radu, radne i ratne invalidnosti, profesionalnih i
ostalih bolesti te drugih razloga koji se utvrđuju posebnim propisima ili općim
aktom.
U slučajevima iz alineje 3. ovog članka Poslodavac je obvezan osigurati
povoljnije uvjete rada za tog radnika kao što su, primjerice, lakši posao,
povoljnija norma, rad sa smanjenim fondom sati, rad na jednostavnijim poslovima,
drugi poslovi za koje je on sposoban i slično bez smanjenja njegove plaće koju
je ostvarivao u vremenu prije nego su nastupile spomenute okolnosti.
Radniku koji u slučajevima iz stavka 2. ovog članka ne radi puno radno vrijeme
može se osigurati rad na nekim drugim poslovima, najduže do punog radnog
vremena.

Članak 11.

Promjena ugovora o radu je moguća i kada se radnik raspoređuje iz jednog mjesta
rada u drugo mjesto.
Drugim mjestom rada u smislu ovog ugovora smatra se mjesto rada udaljeno više od
55 km od dotadašnjeg mjesta rada radnika.

Članak 12.

Prije stupanja na rad odsjek Pravnih i kadrovskih poslova mora omogućiti radniku
da se upozna s općim aktima Poslodavca kojima se uređuju prava, obveze i
odgovornosti iz radnog odnosa i s Ugovorom.

Članak 13.

Ako radnik ne ostvaruje predviđene rezultate na radnom mjestu, na inicijativu
neposrednog rukovoditelja može se pokrenuti postupak za premještaj radnika na
drugo radno mjesto, odnosno otkaz s ponudom izmijenjenog ugovora, uz prethodnu
konzultaciju sa Sindikatom.

IV. NAOBRAZBA RADNIKA

Članak 14.

Pravo na naobrazbu radnika uredit će se posebnim Pravilnikom o naobrazbi i
stručnom usavršavanju.
Naobrazba za potrebe Poslodavca je radna obveza radnika te mu za to vrijeme
pripadaju sva prava kao da je radio.
Međusobna prava i obveze između Poslodavca i radnika kojeg je na naobrazbu
uputio Poslodavac uređuju se posebnim ugovorom.
Prilikom naobrazbe radnici imaju pravo na plaćeni dopust u sljedećim
slučajevima:
• za svaki ispit 5 dana
• za diplomski rad 8 dana.

V. RADNO VRIJEME I RASPORED RADNOG VREMENA

Članak 15.

Puno radno vrijeme kod Poslodavca je 40 sati na tjedan.
Skraćivanje radnog vremena iz stavka 1. ovog članka, sukladno zakonu odnosno
općim aktima Poslodavca ne može biti osnova za smanjenje plaće i ostalih
materijalnih prava radnika i smatra se punim radnim vremenom.
Puno radno vrijeme može biti jednokratno, petodnevno, određeno prema zadaćama i
u smjenama.
Uz suglasnost Radničkog vijeća, za poslove prodaje i pružanja usluga korisnicima
putem telefona kao i poslove domara, tjedno radno vrijeme može se rasporediti na
6 (šest) radnih dana, ako uvjeti poslovanja to zahtijevaju.
Početak i završetak radnog vremena, preraspodjelu radnog vremena, vrijeme
korištenja stanke, način izmjena smjena, trajanje smjena te poslove koji zbog
svoje prirode zahtijevaju različit raspored radnog vremena tijekom godine,
određuje Poslodavac uz obvezu savjetovanja s Radničkim vijećem.
Poslodavac je dužan donijeti odluku o radnom vremenu.
O rasporedu i promjeni radnog vremena rukovoditelj mora u pisanom obliku
obavijestiti radnika osam dana prije promjene.
Kod Poslodavca je svaki dan u tjednu radni dan uz osiguranje radniku prava na
korištenje tjednog odmora.
Za vrijeme službenog putovanja radno vrijeme se obračunava na sljedeći način:
– za radnike koji rade u smjenama vrijeme putovanja se ne uračunava u radno
vrijeme;
– za radnike koji ne rade u smjenama i ne voze službeno vozilo obračun radnog
vremena je:
a/ ako na dan puta radnik ne radi odnosno samo putuje vrijeme puta se obračunava
do 8 sati rada.
b/ vrijeme puta i rada u jednom kalendarskom danu obračunava se do 10 sati rada;
– za radnike koji ne rade u smjenama i voze službeno vozilo vrijeme puta i rada
obračunava se kao efektivan rad.

Članak 16.

Rad radnika u vremenu između 22 (dvadeset dva) sata i 6 (šest) sati idućeg dana
smatra se noćnim radom.
Ako je rad organiziran u smjenama, mora se osigurati izmjena smjena tako da
pojedini radnik radi noću uzastopno najviše jedan tjedan.
Radno vrijeme noću poseban je uvjet rada pri utvrđivanju prava radnika iz radnog
odnosa.

Članak 17.

U pojedinoj organizacijskoj jedinici može se preraspodijeliti radno vrijeme ako
to zahtijeva priroda djelatnosti, odnosno posla, organizacija rada, bolje
korištenje sredstava rada, racionalnije korištenje radnog vremena ili obavljanje
određenih poslova i zadaća.
Preraspodjela radnog vremena utvrđuje se tako da ukupno radno vrijeme radnika, u
prosjeku, ne bude duže od punog radnog vremena u radnom tjednu tijekom godine.
Kod preraspodjele radnog vremena rad duži od punog radnog vremena u tjednu ne
smatra se prekovremenim radom, odnosno posebnim uvjetom rada.
Odluku o preraspodjeli radnog vremena, sukladno odredbama Zakona o radu, donosi
Poslodavac uz prethodno pribavljeno mišljenje Radničkog vijeća, do 52 sata
tjedno a preko 52 sata tjedno Poslodavac uz suglasnost Radničkog vijeća.
Odluka o preraspodjeli radnog vremena uručuje se radniku najmanje osam dana
prije preraspodjele.
Radniku na kojeg se odnosi preraspodjela radnog vremena pripadaju prava utvrđena
zakonom, a akontacija plaće u razdoblju u kojem neće raditi isplaćivat će mu se
prema odredbama Pravilnika o plaćama.

Članak 18.

Odluku o prekovremenom radu donosi Poslodavac s tim da se radniku može narediti
prekovremeni rad samo u slučajevima i pod uvjetima propisanim zakonom.
Radnik mora dobiti pisani nalog za prekovremeni rad prije početka prekovremenog
rada. Kao pisani nalog smatrat će se i faks, e-mail, sms.
Potvrda o broju sati obavljenog prekovremenog rada mora biti pisana i
dostavljena radniku kvartalno (svaka 3 mjeseca) do 15-og u mjesecu, počevši od
1. siječnja 2008.
Trudnica, majka s djetetom do dobi od 3 (tri) godine, samohrani roditelj s
djetetom do dobi od 6 (šest) godina može raditi prekovremeno samo ako da pisani
pristanak.

Članak 19.

Pripravnost poziva kući (pasivno dežurstvo) je mjera kojom se otklanja rizik
predvidive štete za Poslodavca.
Za vrijeme pasivnog dežurstva radnik ne mora biti prisutan u prostorima
Poslodavca, ali mora biti dostupan i po pozivu doći za točno određeno vrijeme
radi obavljanja hitnih poslova.
Pasivno dežurstvo na dane tjednog odmora i blagdana ne može trajati manje od 24
sata.
Poslodavac mora obavijestiti radnika o rasporedu ili promjeni pasivnog dežurstva
najmanje osam dana unaprijed, osim u slučaju hitne potrebe za zamjenom drugog
radnika.

Članak 20.

Odluku o pozivanju radnika na izvanredni rad u slobodno vrijeme (hitna
intervencija) donosi ovlaštena osoba Poslodavca samo u slučajevima kad se
raspoloživim radnicima ne može osigurati nesmetan radni proces.
Odredba stavka 1. ovog članka ne odnosi se na radnike na pasivnom dežurstvu.

VI. PRAVA RADNIKA NA ODMOR I DOPUST

Članak 21.

Radnik ima pravo na stanku u tijeku dnevnog rada u trajanju od 30 (trideset)
minuta.
Na poslovima na kojima je narav posla takva da ne omogućuje prekid rada radi
korištenja stanke radnicima koji rade na tim poslovima, korištenje stanke uredit
će se Pravilnikom o radu.
Radnici koji rade dulje od 10 sati na dan, imaju pravo na stanku u tijeku rada u
trajanju od 60 minuta.
Radnici koji rade u smjenama na objektima u slučaju kvara na uređajima dužni su
intervenirati i u vrijeme stanke.

Članak 22.

Radnik ima pravo na odmor između 2 (dva) uzastopna radna dana u trajanju od
najmanje 12 (dvanaest) sati neprekidno.
Za vrijeme rada na sezonskim poslovima radnik ima pravo na odmor iz prethodnog
stavka u trajanju od najmanje 10 (deset) sati neprekidno, a radnik mlađi od 18
(osamnaest) godina u trajanju od najmanje 12 (dvanaest) sati neprekidno.

Članak 23.

Radnik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od najmanje 24 (dvadeset četiri)
sata neprekidno.

Članak 24.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godišnji odmor u
trajanju od najmanje 18 radnih dana.
Godišnji odmor od 18 (osamnaest) radnih dana povećava se prema pojedinačno
određenim mjerilima:
1. Opća mjerila
A) s obzirom na uvjete rada
• rad na poslovima s otežanim ili posebnim
uvjetima rada                                                                          3 dana
• rad u smjenama ili redovit rad subotom, nedjeljom,
  blagdanima i neradnim danima
određenim zakonom               2 dana
• obavljanje poslova prodaje satelitskih kartica– šalterski rad   2 dana
• pružanja usluga preko telefona i telefonska prodaja               2 dana
B) s obzirom na složenost poslova
• NKV                                                                                     1 dan
• PKV, NSS                                                                           2 dana
• KV, SSS                                                                              3 dana
• VKV, VŠS                                                                           4 dana
• VSS                                                                                     5 dana
C) s obzirom na dužinu radnog staža
• do 5 godina radnog staža                                                       2 dana
• od 5 do 10 godina radnog staža                                             4 dana
• od 10 do 15 godina radnog staža                                           6 dana
• od 15 do 20 godina radnog staža                                           8 dana
• više od 20 godina radnog staža                                            10 dana
2. Posebna mjerila temeljem posebnih socijalnih uvjeta
• majci s djetetom do 12 (dvanaest) godina                                1 dan
• samohranom roditelju                                                             2 dana
• radniku s tjelesnim oštećenjem 60% i više od 60%                  2 dana
• radniku invalidu                                                                      2 dana
Temeljem mjerila pod točkom 1. ovog članka godišnji odmor ne može biti dulji od
30 radnih dana.
Godišnji odmor može biti dulji od 30 radnih dana primjenom kriterija pod točkom
2. ovog članka.
U dane godišnjeg odmora ne ubrajaju se subote, blagdani, neradni dani i
nedjelja.
Radnik koji se prvi put zapošljava ili koji ima prekid rada između dva radna
odnosa duži od 8 (osam) dana stječe pravo na godišnji odmor nakon 6 (šest)
mjeseci neprekidnog rada.
Ako je radnik zasnovao radni odnos u tijeku kalendarske godine, a nema šest
mjeseci radnog staža neprekidno, ostvaruje pravo na godišnji odmor u toj godini,
razmjerno vremenu provedenom na radu u toj godini, ali ne manje od 2 dana za
svaki mjesec proveden na radu.

Članak 25.

Radnik može koristiti godišnji odmor u dva dijela, s tim da se jedan dio mora
koristiti bez prekida u trajanju ne manjem od 12 (dvanaest) dana neprekidno.
Drugi dio godišnjeg odmora radnik mora koristiti najkasnije do 30. lipnja iduće
godine.
Po jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo koristiti jedanput na godinu na
dan koji želi, a još jedan dan ako postoji mogućnost, ali uz obvezu da o tome
najmanje 2 (dva) dana ranije obavijesti neposrednog rukovoditelja.

Članak 26.

Do kraja travnja tekuće godine Poslodavac, vodeći računa o osobnim potrebama
radnika, donosi plan godišnjih odmora.

Članak 27.

Rješenje o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora sukladno odredbama ovog ugovora
treba sadržavati sve kriterije po kojima je radniku utvrđena dužina godišnjeg
odmora i vrijeme u koje će radnik koristiti godišnji odmor.
Prigodom utvrđivanja dužine godišnjeg odmora pojedinom radniku uzimaju se u
obzir svi kriteriji koje radnik ispunjava 30 (trideset) dana prije nastupa
godišnjeg odmora.
Iznimno, kod kriterija radnog iskustva uzimaju se u obzir pune godine radnog
iskustva koje će radnik ispuniti na kraju kalendarske godine za koju se godišnji
odmor utvrđuje.
Odluka o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora mora se uručiti radniku, a
najkasnije 15 (petnaest) dana prije nastupa korištenja godišnjeg odmora.

Članak 28.

Ništav je sporazum o odricanju prava na godišnji odmor, odnosno o isplati
naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 29.

Radnik koji je počeo korištenje odmora, koji je prekinut ili nije iskorišten
zbog bolesti ili porodnog dopusta, ima ga pravo iskoristiti u skladu s člankom
25. ovog Ugovora.

Članak 30.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust do 7 (sedam) radnih dana na godinu, s tim da
u pojedinačnim slučajevima ostvaruje sljedeća prava:
– sklapanje braka                                          5 dana
– sklapanje braka djeteta                               3 dana
– rođenje djeteta                                           5 dana
– smrt roditelja, supružnika, djeteta i unuka    7 dana
– smrt roditelja supružnika                             3 dana
– smrt brata i sestre                                       4 dana
– smrt djeda i bake                                       3 dana
– selidba                                                       3 dana
– elementarna nepogoda                               5 dana
– teška bolest člana uže obitelji                     4 dana
– sudjelovanje na kulturnim, športskim i
   drugim priredbama do                                5 dana
– preventivno-aktivni odmor po nalogu
   poslodavca do                                           7 dana
– svečana prisega u HV člana uže obitelji       3 dana
– i u ostalim slučajevima do                            3 dana
Dobrovoljni davatelji krvi za svako davanje krvi koriste 2 (dva) dana
nenazočnosti s rada, zasebno i neovisno o broju dana godišnjeg odmora tijekom
godine.
Ako u slučajevima iz ovog članka radnik treba putovati više od 200 km izvan
mjesta rada, odobrava mu se jedan dan plaćenog dopusta za putovanje.
Za svaki smrtni slučaj iz ovog članka u tekućoj godini, radnik ima pravo na
plaćeni dopust bez obzira na ograničenja iz stavka 1. ovog članka.

Članak 31.

U posebnim slučajevima radniku se može, na njegov zahtjev, odobriti neplaćeni
dopust tijekom kalendarske godine u pravilu do 30 (trideset) dana, i to za:
• njegu člana obitelji koja je medicinski indicirana,
• izgradnju ili popravak kuće i popravak stana,
• liječenje na vlastiti trošak,
• naobrazbu, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizaciju na vlastiti
trošak i za zanimanja koja nisu temeljna djelatnost Poslodavca,
• posjet članovima uže obitelji koji žive u zemlji i inozemstvu.
Kada to okolnosti dopuštaju, neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog
članka može se odobriti radniku u trajanju i više od 30 (trideset) dana.

VII. ZAŠTITA NA RADU

Članak 32.

Poslodavac je dužan donijeti pravilnik o zaštiti na radu.
Poslodavac je obvezan primjenjivati propise s područja zaštite na radu i stalno
unapređivati zaštitu na radu.
Poslodavac je obvezan poduzimati mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika,
uključujući mjere za sprečavanje rizika na radu, pružanje informacija i
osposobljavanje radnika za rad na siguran način, te brigu za potrebnu
organizaciju i sredstva.
Radi prilagođavanja tehničkom napretku, Poslodavac je obvezan planirati
tehnološki razvoj proizvodnog ili radnog procesa zamjenjujući ih neopasnim ili
manje opasnim.
Poslodavac je obvezan kod uvođenja novih tehnologija informirati radnike odnosno
njihove sindikalne predstavnike o tehnološkim karakteristikama i mogućim
utjecajima tih tehnologija na zdravlje i sigurnost radnika.

Članak 33.

Poslodavac preuzima obvezu da, radi osiguranja zaštite radnika tijekom njihova
rada, osigura provedbu sljedećih mjera:
• osiguranje potrebnih uvjeta za nesmetano obavljanje poslova,
• osiguranje uvjeta da se rad u svim radnim i pomoćnim prostorijama može
nesmetano obavljati,
• osiguranje mjera zdravstvene zaštite putem obvezatnih zdravstvenih pregleda
radnika u posebnim zdravstvenim institucijama i to za radnike koji rade na
radnim mjestima s osobito otežanim i posebnim uvjetima rada,
• osiguranje sve potrebne zaštitne opreme,
• osiguranje uvjeta, odnosno mjera za ostvarivanje boljih uvjeta rada radnika
kod kojih postoji povećana opasnost od profesionalnih bolesti ili nastupa
invalidnosti,
• osiguravanje ispravnosti sredstava za rad sukladno propisima o zaštiti na radu
i kontrolu u određenim razdobljima,
• informiranje i osposobljavanje radnika za rad na siguran način,
• osiguravanje radnicima, koji zbog zdravstvenog stanja ne mogu obavljati posao
za koji su zasnovali radni odnos, mogućnost da se, prema preostaloj radnoj
sposobnosti, mogu premjestiti na drugo radno mjesto.
Poslodavac će sindikalnim predstavnicima osigurati pravo uvida u provedbu mjera
iz prethodnog stavka ovog članka.

Članak 34.

U odnosu na provedbu mjera zaštite na radu sindikalni predstavnici ima prava i
obveze:
• sudjelovati u planiranju i unapređivanju uvjeta rada, uvođenja nove
tehnologije, uvođenja novih supstancija u radni i proizvodni proces,
• biti obaviješten o svim promjenama koje utječu na sigurnost i zdravlje
radnika,
• primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provedbu mjera zaštite na
radu,
• prisustvovati inspekcijskim pregledima i informirati inspektora o svojim
zapažanjima i zapažanjima radnika čiji je predstavnik,
• pozivati inspektora kada ocijeni da su ugroženi život i zdravlje radnika, a
Poslodavac to propušta ili odbija učiniti,
• staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,
• svojom aktivnošću poticati ostale radnike na rad na siguran način,
• pristupu mjestima rada radi utvrđivanja uvjeta rada.

Članak 35.

Otežani uvjeti rada koji se ne mogu ukloniti primjenom propisa i mjera zaštite
na radu utvrđuju se prema sljedećim kriterijima:
• utjecaj okoline – mikroklimatski uvjeti, zračenje, buka, vibracije, kemijske i
biološke štetnosti, rad u povećanoj vlazi,
• opterećenja – fizički napor, prisilni položaj tijela pri radu, psihofizički
napor, opterećenje osjetila, znatniji poremećaj prirodnoga biološkog ritma (rad
u smjenama), rad uz obvezatno korištenje osobnih zaštitnih sredstava, koja
povećavaju napor ili otežavaju obavljanje poslova,
• povećani rizik od nastanka ozljeda na radu, profesionalnih bolesti i drugih
bolesti u svezi s radom, kao i tehnoloških akcidenata,
• rad s onečišćivačima i prljavim tvarima.
Radna mjesta s otežanim uvjetima rada utvrđuju se općim aktom Poslodavca.
Poslodavac ne može ugovoriti i isplatiti novčanu naknadu radnicima koji rade u
štetnim i opasnim radnim uvjetima, kao nadomjestak za propuštenu primjenu
propisa zaštite na radu.

VIII. POSEBNA ZAŠTITA ŽENA, MLADEŽI, INVALIDNIH OSOBA, HENDIKEPIRANIH OSOBA I
RADNIKA PRED MIROVINOM

Članak 36.

Žene na osobito teškim fizičkim poslovima, trudnice, rodilje i dojilje uživaju
posebnu zaštitu utvrđenu zakonom.
Mladež do 18 (osamnaest) godina uživa posebnu zaštitu utvrđenu zakonom.

Članak 37.

Naknada plaće radniku invalidu pripada od dana nastanka invalidnosti do dana
ponude drugih poslova i ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće
radnog mjesta na koje je do tada bio raspoređen.

Članak 38.

Poslodavac je obvezan radniku koji radi skraćeno radno vrijeme, zbog smanjene
radne sposobnosti nastale povredom na radu bez krivnje radnika ili profesionalne
bolesti, isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike
između naknade koju ostvaruje po propisima invalidsko-mirovinskog osiguranja i
plaće radnog mjesta na koje je raspoređen.

Članak 39.

U slučaju otkaza ugovora o radu s ponudom izmijenjenog ugovora (premještaj na
drugo radno mjesto) radnik koji je navršio 60 godina života, tj. radnica s
navršenih 55 godina života, ima pravo zadržati koeficijent radnog mjesta (plaće)
koji je povoljniji za radnika.

IX. PLAĆE

Članak 40.

Plaća radnika je tajan podatak.
Odavanje podataka o iznosu plaće je povreda obveza iz radnog odnosa zbog koje se
može otkazati ugovor o radu.
Ova zabrana ne odnosi se za zhtjeve sudskih, upravnih i drugih ovlaštenih
tijela.

Članak 41.

Plaća radnika sastoji se od:
– osnovne plaće – plaće za obavljeni rad,
– stimulativnog dijela plaće,
– dodataka na plaću za radni staž,
– dodataka na plaću za rad u posebnim okolnostima.

Članak 42.

Ugovorne strane su sporazumne da se od 1. siječnja 2008. godine, sukladno
odredbama zakona, za obračun plaće primjenjuje osnovica od najmanje 2.016,00 kn
bruto za koeficijent 1.00, od 1. listopada 2008. godine najmanje 2.100,00 kn
bruto, a od 1. listopada 2009. godine najmanje 2.200,00 kn brutto.
Ugovorne strane su suglasne da će najkasnije 1. rujna 2009. godine suradno
razmotriti mogućnosti izmjene iznosa osnovice.
Radnik, kao nadomjestak troškova prehrane, ima pravo na trajni dodatak na plaću
od 500,00 kn bruto.
Plaća i naknada plaće isplaćuje se do 15. u mjesecu.

*a) Osnovna plaća*

Članak 43.

Za svako radno mjesto utvrđuje se relativna vrijednost poslova za puno radno
vrijeme i očekivani normalni učinak.
Relativna vrijednost radnog mjesta utvrđuje se s osnova složenosti poslova
radnog mjesta, koja se izražava stupnjem složenosti u koji se uključuju uvjeti
rada normalni za pojedina radna mjesta (stalni uvjeti, napor) te odgovornost u
odnosu na grupu najjednostavnijih poslova, sukladno odredbama Pravilnika o radu.
Stupanj složenosti radnog mjesta izražava se koeficijentom s tim da
najjednostavnije radno mjesto (radno mjesto najniže složenosti) ima koeficijent
1.00.

Članak 44.

Za obračun plaće za obavljeni rad primjenjuju se odredbe Pravilnika o plaćama.
Za vrijeme trajanja ovog Ugovora smanjivanje koeficijenata u Pravilniku o
plaćama može se vršiti samo uz suglasnost Radničkog vijeća.

Članak 45.

U svrhu motiviranja i nagrađivanja radnika za doprinos u uspješnom poslovanju
Društva Poslodavac će jednom godišnje isplatiti radnicima godišnju nagradu.
Poslodavac se obvezuje kvartalno izvijestiti radnika o ocjeni osobnog učinka.
Obzirom na osobni učinak nagrada će se isplatiti na sljedeći način:
• za najmanje 5% radnika iznos 1 neto prosječne plaće Društva koja je isplaćen
prethodne godine po radniku na osnovi redovnog rada.
• za najmanje 25% radnika iznos 0,75 neto prosječne plaće Društva koja je
isplaćena prethodne godine po radniku na osnovi redovnog rada.
• za najmanje 40% radnika iznos 0,5 neto prosječne plaće Društva koja je
isplaćena prethodne godine po radniku na osnovi redovnog rada.
Listu procjene učinkovitosti radnika Uprava je dužna, na prijedlog rukovoditelja
RJ/SO i uz savjetovanje s Radničkim vijećem donijeti do 31.ožujka za prošlu
godinu.

*b) Stimulativni dio plaće*
Članak 46.

Stimulativni (varijabilni) dio plaće ovisi o postignutim rezultatima rada
radnika sukladno odredbama Pravilnika o plaćama.

*c) Dodatak na plaću za radni staž*
Članak 47.

Osnovna plaća povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5%.
Brojem navršenih godina radnog staža smatra se cijeli broj godina radnog staža
koje će radnik navršiti do kraja tekuće kalendarske godine.

*d) Dodaci na plaću za rad u posebnim okolnostima*
Članak 48.

S osnova posebnih uvjeta rada radnik ima pravo na dodatke.
Osnovna plaća povećava se dodacima po satu stvarnog rada:
– za noćni rad                                             40%
– za prekovremeni rad                                50%
– za rad nedjeljom                                      35%
– za rad subotom                                        25%
– za smjenski rad (2. smjena)                      10%
– za rad na dane blagdana i neradne dane    50%
– za rad na Uskrs i Božić                             70%
– za slučaj izvanrednog rada                        100%
– za rad na terenu pod posebno otežanim meteorološkim uvjetima uz poseban nalog
15% dnevnice u RH
– za pješačenje pod posebno otežanim meteorološkim uvjetima 10% dnevnice u RH
Ako radnik ostvari pravo po više temelja iz stavka 1. ovog članka osim temeljem
prekovremenog rada i rada noću, primijenit će se postotak koji je najpovoljniji
za radnika.

Članak 49.

Za rad na visini radniku pripada dodatak za otežane uvjete rada u iznosu od neto
10% dnevnice u RH, po satu rada.
Rad na visini je rad:
– na otvorenom dijelu antenskog stupa na visini većoj od 60 m;
– na nezaštićenoj platformi na visini većoj od 60m;
– na krovu bliže od 5m od ruba krova bez ograde;
– na alpinističkom užetu iznad 3m visine.

X. NAKNADE

Članak 50.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kao da radi i onda kada ne radi zbog:
• plaćenog dopusta,
• blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,
• rada u upravljačkim, sindikalnim i predstavničkim tijelima,
• stručne naobrazbe i prekvalifikacije sukladno odredbama Poslodavca,
• zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje radnika,
• sudjelovanja u športskim susretima radnika, ako je dobio odobrenje neposrednog
rukovoditelja
• pripravnost poziva kući.

Članak 51.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja do uključivo 5 radnih dana,
radniku pripada naknada plaće u visini 70% od njegove plaće ostvarene u šest
mjeseci prije nego je počeo s bolovanjem.
U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja dužeg od 5 radnih dana,
radniku pripada naknada plaće od prvog dana bolovanja do završetka bolovanja
odnosno do 42. dana, u visini 95% od njegove plaće ostvarene u šest mjeseci
prije nego je počeo s bolovanjem.
U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja dužeg od 42 radna dana,
radniku pripada naknada plaće u visini razlike iznosa isplaćenog od HZZO do 95%
od njegove plaće ostvarene u šest mjeseci prije nego je počeo s bolovanjem, u
skladu s mogućnostima Poslodavca.

Članak 52.

Radnik ima pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora.
Regres za korištenje godišnjeg odmora utvrđuje se u visini od 7.000,00 kuna
bruto.
Regres se isplaćuje u najviše 3 (tri) obroka, u skladu s mogućnostima
Poslodavca, u pravilu 30 dana prije početka korištenja godišnjih odmora, a
najkasnije do kraja tekuće godine.
Radnicima koji se zaposle nakon isplate regresa za tekuću godinu, regres se
isplaćuje u prosincu nakon isplate plaće.
Radnicima koji su kod prethodnog poslodavca iskoristili prvi dio godišnjeg
odmora, a nije im isplaćen regres za tekuću godinu, isplaćuje se razmjeran dio
regresa.

Članak 53.

Radniku se nadoknađuju troškovi prijevoza na rad i s rada u visini mjesečne
karte od mjesta boravišta do mjesta rada najjeftinijim međumjesnim i mjesnim
sredstvima javnog prijevoza.
Pravo na nadoknadu troškova prijevoza na rad i s rada u visini mjesečne karte
najjeftinijim međumjesnim i mjesnim sredstvima javnog prijevoza pripada
radnicima koji svakodnevno putuju na rad od mjesta boravišta do mjesta rada
tijekom petodnevnog ili šestodnevnog radnog tjedna.
Radnicima koji rade u višednevnim smjenama, kao i domarima, pripada pravo na
nadoknadu putnih troškova u iznosu pripadajućeg broja povratnih karata na
relaciji boravište – mjesto rada.
Radnici koji od poslodavca, s obzirom na mjesto stalnog boravišta, potražuju
nadoknadu troškova prijevoza na rad i s rada, dužni su potpisati Izjavu koja se
nalazi u privitku ovog Kolektivnog ugovora i čini njegov sastavni dio.
Neposredni rukovoditelj je supotpisnik Izjave o potraživanju troškova prijevoza
na rad i s rada.
Radniku se priznaju troškovi prijevoza u punom iznosu za tekući mjesec ako je
izbivanje s posla prouzročeno višom silom.

Članak 54.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji, pripada mu naknada
prijevoznih troškova, punog iznosa hotelskog računa za noćenje i dnevnice u
iznosu utvrđenom općim propisima.
Kada radnik noći na objektu (koji je pripremljen da primi radnike na noćenje)
isplaćuje se naknada od 115,00 neto kn.
Popis objekata i njihova opremljenost i pravila ponašanja trebaju biti
regulirana posebnim pravilnikom.
Naknada troškova i dnevnice za službeno putovanje u inozemstvo uređuju se kako
je to propisima određeno za javne službenike i namještenike.

Članak 55.

Kad radnik radi na terenu izvan mjesta svojeg prebivališta ili uobičajenog
boravišta, odnosno izvan mjesta rada i mjesta sjedišta Poslodavca, isplaćuje mu
se terenski dodatak u maksimalnom neoporezivom iznosu sukladno propisima važećim
u trenutku svake pojedine isplate na ime troškova prehrane i drugih troškova na
terenu, osim troškova smještaja koji se podmiruju na teret Poslodavca.
U slučaju kad Poslodavac osigurava prehranu radniku pripada pravo na 20%
terenskog dodatka, a ako Poslodavac osigurava jedan obrok, radniku pripada pravo
na 50% iznosa terenskog dodatka.
Pravo na terenski dodatak ima radnik koji na terenu provede duže od jednog dana.

Članak 56.

Naknada troškova za uporabu vlastitog vozila u službene potrebe utvrdit će se
sukladno važećim propisima.
Uporabu vlastitog vozila u službene svrhe odobrava ovlaštena osoba Poslodavca.

Članak 57.

Radniku koji je raspoređen po potrebi službe na rad u drugo mjesto rada,
priznaju se selidbeni troškovi, i to:
• prijevoz stvari, radnika i članova obitelji;
• dnevnica za vrijeme putovanja od mjesta prebivališta do mjesta preseljenja (do
tri dnevnice).

Članak 58.

Radniku za pripravnost na poziv kući pripada naknada u visini 20% sata rada po
satu pripravnosti.
U obračun naknade za pripravnost na poziv kući ne ulaze dodaci iz članka 48.

Članak 59.

Poslodavac će radniku isplatiti prigodnu isplatu za Uskrs u visini neoporezivog
iznosa poklon-bona u skladu s poreznim propisima, a najmanje u iznosu od 500,00
kn neto.
Poslodavac će radniku isplatiti prigodnu isplatu za Božić u visini neoporezivog
iznosa prigodnih nagrada u skladu s poreznim propisima, a najmanje u visini od
3.000,00 kn neto.

Članak 60.

Kada radnik odlazi u mirovinu, pripada mu pravo na isplatu otpremnine u visini
od šest prosječnih mjesečnih plaća isplaćenih po radniku kod Poslodavca u
prethodna tri mjeseca.

Članak 61.

Radnik kojem Poslodavac nakon dvije godina neprekidnog rada u Društvu otkazuje
ugovor o radu, osim kada je otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika, ima
pravo na novčani iznos koji se sastoji od naknade temeljem prava ostvarenih do
isteka otkaz­nog roka.
Ukoliko radnik iz stavka 1. ovog članka ima minimalno pet godina radnog staža,
ostvaruje pravo i na bruto iznos dodatne otpremnine koja se određuje obzirom na
godine života radnika kako slijedi:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Godine života | Bruto iznos otpremnine |  | Godine života | Bruto iznos otpremnine |
| 24 | 180.000,00 kn |  | 46 | 215.000,00 kn |
| 25 | 180.000,00 kn |  | 47 | 218.000,00 kn |
| 26 | 180.000,00 kn |  | 48 | 221.000,00 kn |
| 27 | 180.000,00 kn |  | 49 | 224.000,00 kn |
| 28 | 180.000,00 kn |  | 50 | 227.000,00 kn |
| 29 | 180.000,00 kn |  | 51 | 250.000,00 kn |
| 30 | 180.000,00 kn |  | 52 | 254.000,00 kn |
| 31 | 200.000,00 kn |  | 53 | 258.000,00 kn |
| 32 | 200.000,00 kn |  | 54 | 260.000,00 kn |
| 33 | 200.000,00 kn |  | 55 | 260.000,00 kn |
| 34 | 200.000,00 kn |  | 56 | 260.000,00 kn |
| 35 | 200.000,00 kn |  | 57 | 260.000,00 kn |
| 36 | 200.000,00 kn |  | 58 | 260.000,00 kn |
| 37 | 200.000,00 kn |  | 59 | 260.000,00 kn |
| 38 | 200.000,00 kn |  | 60 | 260.000,00 kn |
| 39 | 200.000,00 kn |  | 61 | 260.000,00 kn |
| 40 | 200.000,00 kn |  | 62 | 260.000,00 kn |
| 41 | 200.000,00 kn |  | 63 | 260.000,00 kn |
| 42 | 203.000,00 kn |  | 64 | 260.000,00 kn |
| 43 | 206.000,00 kn |  | 65 | 260.000,00 kn |
| 44 | 209.000,00 kn |  |  |  |
| 45 | 212.000,00 kn |  |  |  |

Naknada temeljem prava ostvarenih do isteka otkaznog roka
nisu dio novčanog iznosa iz stavka 1. ovog članka, ukoliko su prethodno
isplaćene radniku za godinu u kojoj mu se otkazuje ugovor o radu.
Novčani iznosi obuhvaćeni ovim člankom isplaćivat će se radnicima kojima se
otkazuje ugovor o radu u razdoblju važenja ovog Kolektivnog ugovora.
Poslodavac utvrđuje radnike kojima će otkazati ugovor o radu na temelju
sljedećeg:
• Prestanak potrebe za obavljanjem određenog posla zbog gospodarskih,
tehnnoloških ili organizacijskih razloga;
• Nemogućnosti radnika da uredno izvršava svoje obveze iz radnog odnosa zbog
određenih trajnih osobina ili sposobnosti.

Članak 62.

Za dugogodišnji rad kod Poslodavca radniku pripada pravo na isplatu nagrada, i
to:
– za 10 godina               75%
– za 15 godina             100%
– za 20 godina             150%
– za 25 godina             200%
– za 30 godina             250%
– za 35 godina             300%
– za40 godina i više      300%
od iznosa jedne prosječne plaće po radniku kod Poslodavca u prethodnom mjesecu.
Za rad kod Poslodavca priznaje se i prethodni radu u HRT-u.
Jubilarna nagrada isplaćuje se za navršene godine radnog staža u tekućoj godini.

Članak 63.

Radniku ili njegovoj obitelji isplatit će se pomoć u visini prosječne plaće
isplaćene kod Poslodavca u prethodnom mjesecu zbog:

1. Smrti radnika, za
slučajeve koji nisu pokrive-
     ni policom osiguranja                                             4 (četiri) plaće
2. Smrti člana uže obitelji radnika (supružnici,
    djeca i roditelji)                                                      2 (dvije)
plaće
3. Nastanka teške invalidnosti radnika – jedno-
    kratno                                                                    2 (dvije) plaće
4. Nastanka lakše invalidnosti radnika                        1 (jedna) plaća
5. Uklanjanje posljedice elementarne nepogode          prema procjeni

                                                                                 Poslodavca
6. Rodilji nakon porođaja za svako dijete                   2 (dvije) plaće
7. Nabave medicinskih pomagala i lijekova koje
    ne refundira nadležni fond                                      prema
procjeni
                                                                                Poslodavca

Pod točkom 2. gornjeg članka pripadaju i roditelji supružnika
ako žive u istom domaćinstvu.

Članak 64.

Sredstva za prigodne darove djeci radnika isplatit će se po djetetu do najvišeg
neoporezivog iznosa.
Darove mogu dobiti djeca radnika Poslodavca do dobi od 15 godina.

Članak 65.

Novčana pomoć za školovanje djece umrlih radnika isplaćuje se djeci koja se
redovito školuju neovisno o stupnju školovanja, u visini od jedne prosječno
isplaćene plaće kod Poslodavca u prethodnom tromjesečju, a isplaćuje se u dva
puta i to početkom polugodišta/semestra.

Članak 66.

Novčanu naknadu zbog rasporeda na druge poslove i radne zadatke, zbog smanjene
radne sposobnosti nastale kao posljedica nesreće na radu, radnik ostvaruje po
propisima mirovinskog i invalidskog osiguranja.
Eventualnu razliku do plaće koju bi radnik ostvario da nije bilo promjene radnog
mjesta zbog smanjenja radne sposobnosti isplaćuje Poslodavac.

Članak 67.

Poslodavac je dužan u smislu Zakona o zdravstvenom osiguranju osigurati radnika
za slučaj ozljede na radu i oboljenja od profesionalnih bolesti.
Poslodavac će za slučaj smrti radnika kao posljedice nesretnog slučaja na radu i
izvan rada osigurati radnika na iznos od 100.000,00 kn i isplatiti četiri
osnovne plaće radnika.
Primjenom stavka 2. ovog članka isključuje se pravo na isplatu pomoći iz članka
63. stavka 1 ovog Ugovora.
Poslodavac će osigurati radnika za slučaj trajnog oštećenja organizma nastalog
kao posljedica nesretnog slučaja na radu i izvan rada na iznos do 200.000,00 kn,
ovisno o stupnju tjelesnog oštećenja priznatom od strane mjerodavnog državnog
tijela.
Radnicima pripada pravo na osiguranje od posljedica nesretnog slučaja za vrijeme
upravljanja i vožnje motornim vozilom (vozači, putnici, radnici u vozilima).

Članak 68.

Poslodavac ima obvezu ponuditi svim radnicima sistematske zdravstvene preglede,
sukladno medicinskom standardu, jednom godišnje, počevši od 1. siječnja 2006.
godine.
Sistematski zdravstveni pregledi iz stavka 1. ovog članka ne odnose se na
sistematske zdravstvene preglede koji se moraju provesti temeljem važećih
propisa.

Članak 69.

Primanja iz ovog X. poglavlja (jubilarna nagrada, godišnja nagrada, prigodna
isplata za Uskrs i Božić, regres za korištenje godišnjeg odmora, prigodni darovi
djeci, pomoći) kao i ostala slična primanja nisu sastavni dio mjesečne plaće –
osnovice za izračun naknade plaće za vrijeme godišnjeg odmora.

XI. PLAĆA TEMELJEM INOVACIJE – NAKNADE ZA
AUTORSKA DJELA AUTORA IZ RADNOG ODNOSA

Članak 70.

Radniku, autoru inovacija koja se primjenjuje kod Poslodavca pripada naknada za
upotrebu inovacije sukladno Pravilniku o inovacijama, koji je Poslodavac dužan
donijeti u roku od 3 mjeseca od dana stupanja na snagu ovog ugovora.
Radniku, autoru inovacije koji je prodao pravo korištenja izuma ne pripada
naknada iz prethodnog stavka.

Članak 71.

Ako korisnost inovacije odnosno ostvarenu dobit nije moguće utvrditi egzaktnom
metodom, jer nema mjerljivih pokazatelja (npr. poboljšanje uvjeta rada,
sigurnost na radu, zaštita okoliša, izum koji nije zaštićen patentom Poslodavca,
ali se ne primjenjuje te korisni prijedlozi čiji se učinci ne mogu mjeriti),
naknada se utvrđuje u jednokratnom iznosu.
Odluku o visini naknade iz prethodnog stavka donosi Poslodavac.

XII. OTKAZNI ROKOVI KOD OTKAZA UGOVORA
O RADU

Članak 72.

Kad Poslodavac otkazuje ugovor o radu, radnik ima pravo i obvezu ostati na radu
dok traje otkazni rok, a najdulje 6 mjeseci.
Dužina otkaznog roka utvrđuje se prema dužini radnog staža, i to:
– manje od godinu dana              2 tjedna
– neprekidno godinu dana           1 mjesec
– neprekidno 2 godine                2 mjeseca
– neprekidno 5 godina                3 mjeseca
– neprekidno 10 godina              4 mjeseca
– neprekidno 15 godina              5 mjeseci
– neprekidno 20 godina              6 mjeseci
Otkazni rok iz stavka 1. ovog članka radniku koji je proveo u radnom odnosu
neprekidno dvadeset godina povećava se za dva tjedna ako je radnik navršio 50
godina života, a za mjesec dana ako je navršio 55 godina života.
Kada radnik otkazuje ugovor o radu iz osobito važnog razloga, otkazni rok traje
najmanje 15 dana, a najduže 1 mjesec.
U otkaznom roku radnik ima pravo na izostanak s rada radi traženja zaposlenja 4
(četiri) dana na mjesec, odnosno 8 (osam) sati na tjedan.

Članak 73.

Radniku se otkaz ugovora o radu kod Poslodavca s obrazloženim razlozima za
donošenje tog akta mora dostaviti u pisanom obliku s poukom o pravnom lijeku.

XIII. ZBRINJAVANJE VIŠKA RADNIKA

Članak 74.

Ako nastupe okolnosti zbrinjavanja viška radnika, Poslodavac će suradno s
Radničkim vijećem zaključiti poseban sporazum o postupku i načinu te kriterijima
za izradu programa zbrinjavanja viška radnika.

Članak 75.

Kada prestane potreba za radom radnika, Poslodavac je obvezan, suradno s
Radničkim vijećem, sastaviti Program osiguranja prava radnicima za čijim je
radom prestala potreba te poduzeti ostale odgovarajuće mjere sukladno Zakonu o
radu.
Program iz stavka 1. ovog članka treba sadržavati:
• popis radnih mjesta s brojem izvršitelja za čijim je radom prestala potreba,
• razlog nastanka viška,
• potrebna sredstva za osiguranje tog prava,
• izvore sredstava za te namjene,
• mogućnost zaposlenja na drugome radnom mjestu.
Poslodavac je obvezan pravodobno, a najmanje 15 dana prije realizacije Programa
iz stavka 1. ovog članka, obavijestiti radnika i nadležnu službu zapošljavanja
da je za njegovim radom prestala potreba.
Poslodavac je obvezan zatražiti mišljenje sindikata o Programu osiguranja prava
radnicima za čijim je radom prestala potreba.

Članak 76.

Kada prestane potreba za radom radnika zbog ekonomskih teškoća u koje je došao
Poslodavac, posebna radna grupa sastavljena od istog broja članova sindikata i
poslovodstva dužna je ocijeniti je li do toga došlo zbog loše organizacije rada
ili ekonomski nesvrhovitog i neodgovornog korištenja sredstava Poslodavca te
utvrditi je li za to odgovorno poslovodno tijelo.
Ako se utvrdi odgovornost poslovodnog tijela, pokrenut će se postupak za njegovo
razrješenje, odnosno drugi odgovarajući postupci sukladni zakonu.

Članak 77.

Kada prestane potreba za radom određenog broja radnika, a dio radnika iste
stručne spreme određene vrste zanimanja, znanja i sposobnosti može se zadržati
na radu, Poslodavac je obvezan dati prednost u zaposlenju:
• hranitelju obitelji,
• radnici za vrijeme trudnoće i radnici s djetetom do dvije godine,
• samohranom roditelju, odnosno posvojitelju s djetetom do dobi od 15 (petnaest)
godina,
• sudioniku Domovinskog rata sa statusom branitelja,
• roditelju hendikepiranog djeteta,
• sindikalnom predstavniku i radniku u upravljačkim tijelima,
• radniku koji je inovacijom, racionalizacijom ili drugim oblikom stvaralaštva
pridonio tehničkom i drugom unapređenju,
• radniku kojemu do pune mirovine nedostaje 5 (pet) godina radnog staža.
Prestanak potrebe za radom radnika iz stavka 1. ovog članka može se iznimno
utvrditi temeljem prethodno pribavljene suglasnosti sindikata/Radničkog vijeća.
Radniku invalidu ne može prestati radni odnos po ovoj osnovi dok ne ostvari
pravo na mirovinu ili uz njegovu suglasnost.

XIV. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 78.

U ostvarivanju prava radnika iz radnog odnosa radnik ima pravo zahtijevati
zaštitu prema odredbama zakona i Pravilnika o radu.
Radnik ima pravo podnositi zahtjeve (prigovor) za zaštitu prava iz radnog odnosa
Poslodavcu.
Prigovor se podnosi u roku od 15 dana, računajući od dana kad je uručena odluka
kojom je povrijeđeno njegovo pravo.

Članak 79.

Poslodavac je dužan radniku osigurati zaštitu od izravne i neizravne
diskriminacije na temelju rase, boje kože, spola, spolnog opredjeljenja, bračnog
stanja porodičnih obveza, dobi, jezika, vjere, političkog ili drugog uvjerenja,
nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovinskog stanja, rođenja, društvenog
položaja, članstva ili nečlanstva u političkoj stranci, članstva ili nečlanstva
u sindikatu te tjelesnih ili duševnih nedostataka ili poteškoća.

Članak 80.

Poslodavac je dužan za vrijeme obavljanja poslova štititi dostojanstvo radnika
tako da mu osigura uvjete rada u kojima neće biti izložen uznemiravanju ili
spolnom uznemiravanju od nadređenih, suradnika i osoba s kojima dolazi redovito
u doticaj u obavljanju svojih poslova. Ova zaštita uključuje poduzimanje mjera i
postupaka kao što su zabrana rada radnicima koji su pod utjecajem alkohola i
drugih sredstava ovisnosti, propagiranje pristojnog ponašanja, sprečavanje
svakog izazovnog ponašanja, upozorenja radnicima koji uznemiravaju ili spolno
uznemiravaju druge radnike.

Članak 81.

Poslodavac je dužan radniku osigurati zaštitu od specifičnog oblika ponašanja
jedne ili skupine osoba kojim se radnika sustavno psihički zlostavlja i
ponižava, s ciljem ugrožavanja ugleda, časti, ljudskog dostojanstva i
integriteta (mobing).

Članak 82.

Radnik ima pravo ovlaštenoj osobi Poslodavca uputiti pritužbu u svezi sa svim
oblicima diskriminacije i povrede dostojanstva.
Ovlaštena osoba Poslodavca dužna je rješavati pritužbe u svezi sa svim oblicima
diskriminacije i povrede dostojanstva radnika.
Ovlaštena osoba Poslodavca dužna se je očitovati najkasnije osam dana po
primitku pritužbe.

XV. ODGOVORNOST RADNIKA

Članak 83.

O odgovornosti radnika u svezi sa savjesnim i stručnim obavljanjem poslova uz
upute Poslodavca i odgovornosti radnika za štetu Poslodavcu odlučuje se sukladno
zakonu i Pravilniku o radu.

XVI. UGOVORNA ZABRANA TRŽIŠNOG NATJECANJA

Članak 84.

Potpisnici ovog ugovora su suglasni da ugovorom o radu mogu ugovoriti zabranu
tržišnog natjecanja, kojom bi se obvezao radnik da se nakon prestanka ugovora o
radu ne smije zaposliti kod druge osobe koja je u tržišnom natjecanju s
Poslodavcem te da ne smije za svoj račun ili račun treće osobe sklapati poslove
kojima se natječe s Poslodavcem.
Zabrana iz stavka 1. ovog članka ne može trajati više od jedne godine dana, a za
to vrijeme Poslodavac mu je dužan isplaćivati plaću u visini prosjeka njegovih
plaća isplaćenih zadnja tri mjeseca.

XVII. PRAVO RADNIKA NA ŠTRAJK

Članak 85.

Radnik ima pravo na štrajk.

Članak 86.

Sindikati se suzdržavaju od štrajka ako se sve odrednice iz ovog Ugovora uredno
ispunjavaju prema svim radnicima na koje se Ugovor odnosi, kao i u svim
pitanjima koja su Ugovorom uređena.
Za sva pitanja koja Ugovorom nisu uređena ili se trebaju urediti posebnim
propisima ili aktima Sindikat se ne odriče prava na štrajk.

Članak 87.

Pri organizaciji i provedbi štrajka Sindikat odnosno sindikati se moraju
pridržavati odredaba Zakona o radu.
Štrajk se mora najaviti drugoj ugovornoj strani najkasnije trideset dana prije
početka štrajka.

Članak 88.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sastavljen od predstavnika organizatora
štrajka, koji je dužan na pogodan način očitovati se strani protiv koje je
štrajk organiziran, kako bi se nastavili pregovori u svrhu mirnog rješenja
spora.
Članovi štrajkaškog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.
Sudioniku štrajka plaća i dodaci na plaću, osim doplatka na djecu, mogu se
smanjiti razmjerno vremenu sudjelovanja u štrajku.

Članak 89.

Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno uglavcima ovog Ugovora
nisu povreda radne dužnosti odnosno ugovora o radu.
Radnik ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj u odnosu na druge radnike
zbog organiziranja ili sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno uglavcima
ovog Ugovora, a niti smije biti ni na koji način prisiljen sudjelovati u štrajku
ako to ne želi.

XVIII. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 90.

Poslodavac se obvezuje da će osigurati provedbu svih prava iz područja
sindikalnog djelovanja sukladno zakonskim propisima i odredbama ovog Ugovora.
Aktivnost sindikalnih predstavnika ne smije biti spriječena niti ometana ako
djeluju sukladno odredbama zakona, drugih propisa i ovog Ugovora.
Sindikat ima pravo na zaštićenog povjerenika na svakih započetih 75 radnika
Poslodavca.
Sindikalni povjerenici moraju biti iz različitih organizacijskih jedinica
(radnih jedinica i samostalnih odjela).
Sindikat je dužan upoznati Poslodavca o imenima zaštićenih povjerenika i
trajanju njihovih mandata te o povjereniku ovlaštenom za neposredne kontakte s
Poslodavcem.
Svi zaštićeni povjerenici imaju pravo na 8 sati tjedno aktivnosti zajedno u
radnom vremenu s naknadom plaće.
Svaki sindikalni povjerenik će svaki mjesec najkasnije do 25. dana u tekućem
mjesecu dostaviti rukovoditelju svoje RJ ili SO evidenciju utrošenog radnog
vremena radi obračuna naknade, ovjeren od strane predsjednika Sindikata.

Članak 91.

Poslodavac je dužan upoznati sindikat, odnosno sindikalne predstavnike s
prijedlozima odluka, a koje su važne za ekonomski ili socijalni položaj radnika
sukladno odredbama Zakona o radu i ovog Ugovora.

Članak 92.

Poslodavac je dužan sindikatu osigurati potrošni materijal, sitni inventar i
uvid u zakone, pravilnike, »Narodne novine« i sl. putem Interneta.

Članak 93.

Poslodavac je dužan primiti i saslušati sindikalnog predstavnika i dati mu sve
tražene informacije utvrđene ovim ugovorom, uz najavu najmanje sedam dana
ranije.
Sindikalni predstavnik zbog sindikalne aktivnosti ne može biti pozvan na
odgovornost niti doveden u nepovoljniji položaj.
Sindikalnom predstavniku Poslodavac ne može otkazati ugovor o radu, uvrstiti ga
u višak radnika za vrijeme obnašanja dužnosti u sindikatu i jednu godinu nakon
njezina isteka, bez izričite suglasnosti sindikata.
Poslodavac je obvezan sindikalnim povjerenicima omogućiti izostanak s rada s
naknadom plaće prigodom prisustvovanja sindikalnim sastancima i seminarima,
tečajevima, osposobljavanju, kongresima i konferencijama u zemlji i inozemstvu
do sedam radnih dana tijekom godine, ako se iste najavi sedam dana ranije.

XIX. RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 94.

Za rješavanje sporova između potpisnika Ugovora, koje nije bilo moguće riješiti
međusobnim pregovaranjem, pokreće se postupak mirenja.
Postupak mirenja pokreće se na poticaj jednog od potpisnika Ugovora.
Postupak mirenja ne može se provesti ako jedan od potpisnika Ugovora nije
prihvatio prijedlog za provedbu mirenja.

Članak 95.

Mirovno vijeće ima predsjednika i dva člana.
Svaki potpisnik Ugovora imenuje po jednog člana mirovnog vijeća.
Članovi mirovnog vijeća sporazumno imenuju predsjednika vijeća s liste koju
utvrđuje Gospodarsko socijalno vijeće.

Članak 96.

Postupak mirenja provodi se sukladno odredbama Zakona o radu te Pravilnika
Gospodarsko-socijalnog vijeća o načinu izbora miritelja i provođenju postupka
mirenja.

Članak 97.

Mirenje je uspjelo ako obje strane prihvate pisani prijedlog nagodbe.
Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ovog članka ima snagu i učinke Kolektivnog
ugovora.

XX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 98.

Smatra se da je Ugovor sklopljen kad ga potpišu obje ugovorne strane.

Članak 99.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti promjenu ili dopunu Ugovora, i to u
pisanom obliku.
Druga je strana obavezna očitovati se o predloženim izmjenama ili dopunama u
roku od 15 (petnaest) dana.
Ako druga strana ne prihvati prijedlog izmjene ili dopune u roku od 15
(petnaest) dana, pokreće se postupak mirenja.

Članak 100.

Jedna potpisnica Ugovora može otkazati Ugovor, ali je dužna prethodno najaviti
svoje odstupanje pisano, najmanje šest mjeseci prije otkazivanja Ugovora.
Do sklapanja novog ugovora primjenjuju se odredbe Ugovora.

Članak 101.

Ugovor se zaključuje na određeno vrijeme do 31. prosinca 2011. godine, uz
mogućnost produženja.
Postupak zaključivanja novog ugovora počet će najkasnije tri mjeseca prije
isteka roka valjanosti

Članak 102.

Poslodavac je dužan uskladiti opće akte s odrednicama Ugovora odmah, a
najkasnije u roku od 90 dana nakon potpisivanja Ugovora, ako zakonom nije
propisan kraći rok.

Članak 103.

Poslodavac i sindikat imenuju povjerenstvo za tumačenje odrednica Ugovora i
praćenje njihove primjene.
Zajedničko povjerenstvo ima šest članova od kojih po tri člana imenuje svaka
ugovorna strana.

Članak 104.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja Ugovora snose ugovorne strane
svaka u svom dijelu, a troškove pripremanja i rada mirovne komisije i komisije
za tumačenje Ugovora snosi Poslodavac.

Članak 105.

Odredbe ovog ugovora mogu se nadopunjavati odnosno mijenjati pisanim dodacima
ovom ugovoru ako ih prihvate obje ugovorne strane.

Članak 106.

Poslodavac dostavlja Ugovor Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva.

Članak 106.

Ugovor stupa na snagu i primjenjuje se od 1. siječnja 2008. godine.

ZA SINDIKAT:                                     ZA POSLODAVCA:
**Mario Ribarić**, v. r.
**Nikola Perčin,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 31/2008-1020
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)