## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-1032/1997, U-I-1156/1997 od 11. ožujka 1998.

### NN 50/1998 (8.4.1998.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-1032/1997, U-I-1156/1997 od 11. ožujka 1998.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu predsjednik Suda Jadranko
Crnić te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić Mitrović, mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje
Momčinović, Ivan Marijan Severinac i Mladen Žuvela, odlučujući o prijedlozima
Aleksandre Micelli Ungar iz Zagreba i Đurđice Krahulec iz Osijeka, na sjednici
održanoj dana 11. ožujka 1998. godine, donio je slijedeće

## **RJEŠENJE**

I. Ne prihvaćaju se prijedlozi za pokretanje postupka ocjene suglasnosti
s Ustavom Republike Hrvatske, članka 6. stavka 2. i članka 9. stavka 4.
Zakona o porezu na promet nekretnina ("Narodne novine", broj 69/97).

II. Ovo rješenje objavit će se u "Narodnim novinama".

Obrazloženje

Aleksandra Micelli Ungar iz Zagreba i Đurđica Krahulec iz Osijeka podnijele
su posebne prijedloge za pokretanje postupka ocjene ustavnosti i zakonitosti,
odnosno ustavnosti članka 6. stavka 2. i članka 9. stavka 4. Zakona o porezu
na promet nekretnina ("Narodne novine", broj 69/97).

Osporavani članak 6. stavak 2. propisuje da je obveznik poreza na promet
nekretnina svaki sudionik u zamjeni i to za vrijednost koju stječe, dok
osporavani članak 9. stavak 4. određuje da se pri zamjeni nekretnina porezna
osnovica utvrđuje za svakog sudionika u zamjeni i to prema tržišnoj vrijednosti
nekretnine koju pojedini sudionik stječe zamjenom.

Predlagateljica Aleksandra Micelli Unger smatra da osporavane odredbe
čl. 6. i 9. stavljaju sudionike zamjene nekretnina u nejednak položaj u
odnosu na sudionike čiste kupoprodaje te su protivne Ustavu, budući da
se svi građani u odnosu na prava i obveze moraju jednako tretirati, i da
porezna politika ne bi smjela biti destruktivna i na taj način ionako osiromašenom
čovjeku otežati rješavanje vitalnih pitanja života i egzistencije kao što
je stanovanje.

Predlagateljica Đurđica Krahulec smatra da se navedenom odredbom članka
6. stavka 2., pojedinci stavljaju u povoljniji položaj i da se tom odredbom
vrijeđaju temeljne slobode i prava čovjeka i građanina zagarantirane Ustavom,
a posebno njegova odredba članka 51. stavka 2., prema kojoj se porezni
sustav temelji na načelima jednakosti i pravednosti.

Prijedlozi nisu osnovani.

Prema osporavanoj odredbi članka 6. stavka 2. Zakona o porezu na promet
nekretnina, porezni obveznik za porez na promet nekretnina je i svaki sudionik
u zamjeni nekretnina i to za vrijednost nekretnine koju stječe, čime se
samo razrađuje odredba stavka 1. istoga članka, prema kojoj je obveznik
poreza na promet nekretnina stjecatelj nekretnine. Nadalje, prema odredbi
članka 4. stavka 2. Zakona o porezu na promet nekretnina, pod stjecanjem
nekretnina smatra se kupoprodaja, zamjena, nasljeđivanje, darovanje, unošenje
i izuzimanje nekretnina iz trgovačkog društva, stjecanje nekretnina u postupku
likvidacije ili stečaja, stjecanje na temelju odluka suda ili drugog tijela
te ostali načini stjecanja nekretnina od drugih osoba.

Iz navedenih odredaba je razvidno da je obveznik poreza na promet nekretnina
svaki stjecatelj, bez obzira na način stjecanja, pa time što je kao obveznik
iste vrste poreza određen i sudionik u zamjeni nekretnina, nije povrijeđeno
načelo jednakosti i pravednosti iz odredbe članka 52. stavka 2. Ustava
Republike Hrvatske. Pri tome je u skladu s istim ustavnim načelom da sudionik
u zamjeni bude obveznik poreza na promet za nekretninu koju zamjenom stječe,
kao što je to slučaj i u svim drugim načinima stjecanja nekretnine.

Osporavanom odredbom članka 9. stavka 4. Zakona o porezu na promet nekretnina,
određeno je da se za svakog sudionika u zamjeni porezna osnovica utvrđuje
prema tržišnoj vrijednosti nekretnine koju pojedini sudionik stječe zamjenom,
što opet samo predstavlja razradu odredbe stavka 1. istoga članka, prema
kojoj je osnovica poreza na promet nekretnina tržišna vrijednost nekretnine
u trenutku stjecanja.

Dakle, kod svih načina stjecanja nekretnine osnovica poreza na promet
nekretnina je tržišna vrijednost nekretnine koja se stječe, zbog čega ovaj
Sud nije našao osnove posumnjati u suglasnost odredbe članka 9. stavka
4. Zakona o porezu na promet nekretnina s načelom jednakosti i pravednosti
iz članka 51. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske, na kojem načelu se temelji
porezni sustav.

Predlagateljica Đurđica Krahulec predložila je do donošenja konačne
odluke u postupku ocjene ustavnosti članka 6. stavka 2. Zakona o porezu
na promet nekretnina, privremeno tu odredbu obustaviti od izvršenja. Međutim,
taj prijedlog nije u skladu s odredbom članka 18. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 13/91), zbog čega ne bi
mogao biti prihvaćen ni u slučaju pokretanja postupka ocjene ustavnosti.

Stoga je temeljem odredbe članka 45. stavka 1. Poslovnika Ustavnog suda
Republike Hrvatske ("Narodne novine" broj 29/94) odlučeno kao u točki I.
izreke ovog rješenja.

Objava ovog rješenja temelji se na odredbi članka 20. stavka 1. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj: U-I-1032/1997
U-I-1156/1997
Zagreb, 11. ožujka 1998.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**Jadranko Crnić,** v. r.

Ustav, NN 50/1998-637