## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1998. godini

### NN 142/1997 (31.12.1997.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1998. godini

# **MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA**

Temeljem članka 12. stavka 1., 2. i 3. Zakona o veterinarstvu ("Narodne
novine", br. 70/97), Ministar poljoprivrede i šumarstva donosi

## **NAREDBU**

### **O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 1998. GODINI**

I. OPĆE ODREDBE

Zarazne i nametničke bolesti životinja koje se sprečavaju, otkrivaju
i suzbijaju provođenjem mjera određenih ovom naredbom, jesu:

1. Bedrenica i šuštavac,

2. Bjesnoća,

3. Bruceloza,

4. Ehinokokoza,

5. Enzootska leukoza goveda,

6. Genitalna kompilobakterioza,

7. Infekciozna anemija kopitara,

8. Klasična svinjska kuga,

9. Kokošji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom enteritidis i
S. typhimurium, te ostale salmonelozne infekcije,

10. Leptospiroza,

11. Mastitisi,

12. Mikrosporoza,

13. Miksomatoza i virusna hemoragijska bolest kunića,

14. Newcastleska bolest,

15. Paratuberkuloza,

16. Q-groznica,

17. Trihomonijaza,

18. Trihineloza,

19. Tuberkuloza,

20. Zarazni rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvovaginitis,

21. Zarazne i nametničke bolesti pčela,

22. Zarazne i nametničke bolesti riba i školjaka.

II. IMUNOPROFILAKTIČKE MJERE

*1. Bedrenica i šuštavac*

Goveda i ovce vakcinirat će se protiv bedrenice i šuštavca u zaraženim
područjima najkasnije do 30. travnja.

Goveda i ovce dopušteno je tjerati na pašu izvan zaraženih područja,
ako su vakcinirane protiv bedrenice i ako je od vakcinacije prošlo više
od 30 dana.

*2. Bjesnoća*

Psi stariji od tri mjeseca vakcinirat će se protiv bjesnoće na čitavom
teritoriju Republike Hrvatske najkasnije do 31. ožujka.

Za vakcinaciju se mogu koristiti samo vakcine od umrtvljenih, visokoimunogenih
sojeva virusa bjesnoće (Flury - LEP) koje su registrirane za vakcinaciju
pasa, mačaka, goveda, ovaca, koza i svinja.

Psa koji u tijeku godine dostigne starost od tri mjeseca, odnosno nabavljenog
psa koji nije ranije vakciniran, mora se vakcinirati u roku od 14 dana
od dana kada je dostigao starost od tri mjeseca, odnosno od dana nabave.

Privatna veterinarska praksa ovlaštena za cijepljenje pasa protiv bjesnoće
dužna je za troškove upisa pasa, vođenje upisnika i izdavanje službene
dokumentacije, za svakog cijepljenog psa uplatiti iznos od 10% od određene,
jedinstvene cijene, u korist računa 30101-607-1002918, Fonda za zdravstvenu
zaštitu životinja, najkasnije do 10. dana u mjesecu za protekli mjesec,
a sukladno obveznom iskazu cijepljenih pasa određenim člankom 10. stavak
3. Pravilnika o posebnim uvjetima kojima moraju udovoljavati Veterinarske
bolnice, Veterinarske klinike i Veterinarska privatna praksa za obavljanje
pojedinih poslova javnih ovlasti u provedbi mjera za otkrivanje i sprečavanje
zaraznih bolesti životinja ("Narodne novine" br. 129/97), koji su navedene
organizacije dužne dostaviti Upravi za veterinarstvo do 7. u mjesecu za
protekli mjesec.

U slučaju potrebe Ministar poljoprivrede i šumarstva može narediti u
pojedinim područjima vakcinaciju i drugih životinja protiv bjesnoće.

*3. Klasična svinjska kuga*

Sve svinje starije od 45 dana moraju biti vakcinirane protiv klasične
svinjske kuge, vakcinom pripremljenom od atenuiranog virusa (K-soj), tako
da su stalno imune.

Prasad se vakcinira prvi put u dobi od 45 dana, a revakcinira nakon
četiri tjedna.

Na farmama sa cjelovitim proizvodnim ciklusom prasad se vakcinira u
skladu s odredbama stavka 1. i 2. ove podtočke, nazimice i krmače prije
pripusta, a nerastovi dva puta godišnje.

U razdoblju ožujak-lipanj i rujan-listopad moraju se vakcinirati sve
svinje u obiteljskim gospodarstvima. Prinovljeni podmladak, nazimice, krmače
i nerastove mora se vakcinirati i izvan označenoga razdoblja.

Svinje koje se izgoni na zajedničku odnosno šumsku ispašu, kao i divlje
svinje u ograđenim uzgajalištima, moraju prethodno biti vakcinirane i održavane
u stalnom imunitetnom stanju.

U promet se mogu staviti samo imune svinje, odnosno svinje koje su vakcinirane
najmanje sedam dana prije stavljanja u promet.

Promet svinja dopušten je samo na stočnim sajmovima, dogonima i drugim
otkupnim mjestima koja su pod veterinarsko-zdravstvenom kontrolom.

*4. Miksomatoza i virusna hemoragijska bolest kunića*

Sve rasplodne kuniće, u uzgojima s više od 20 rasplodnih životinja,
mora se vakcinirati protiv miksomatoze i virusne hemoragijske bolesti kunića
u dobi od šest tjedana.

Na izložbe i smotre mogu se otpremati samo imuni kunići odnosno kunići
u kojih je prošlo najmanje 10 dana od dana vakcinacije.

*5. Newcastleska bolest*

Sva ekstenzivno držana perad vakcinirat će se protiv newcastleske bolesti
dva puta godišnje vakcinom proizvedenom iz soja La Sota, okulonazalno ili
u vodi za piće.

Perad iz prethodnog stavka vakcinirat će se protiv newcastleske bolesti
između 15. svibnja i 30. lipnja prvi put te između 15. listopada i 30.
studenog drugi put, a prinovljena perad između navedenih razdoblja.

Perad i pernata divljač na farmama i svim oblicima intenzivne proizvodnje
mora se vakcinirati protiv newcastleske bolesti raspršivanjem ili u vodi
za piće, tako da bude stalno imuna.

Uspjeh provedene vakcinacije peradi prosuđuje se serološkom pretragom
koja je sastavni dio imunoprofilaktičkog postupka.

Imunitet će se kontrolirati:

a) u ekstenzivnim uzgojima peradi uzimanjem pet uzoraka na 1.000 vakcinirane
peradi;

b) u intenzivnim uzgojima pretragom 20 uzoraka krvi po jatu.

Ovlaštene veterinarske organizacije i držatelji intenzivnih uzgoja peradi,
dužni su plan akcija cijepljenja protiv ove bolesti dostaviti županijskoj
veterinarskoj inspekciji.

III. DIJAGNOSTIČKE PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA ZARAZNIH BOLESTI

*1. Bruceloza*

Na brucelozu se mora serološki pretražiti:

- jedanput godišnje krv ili mlijeko svih rasplodnih junica i krava starijih
od 12 mjeseci u uzgojima od 5 do 100 grla, u uzgojima brojnijim od 100
grla 20% rasplodnih krava i junica;

- jedanput godišnje krv svih krmača u uzgojima od 5 do 100 grla, i krv
20% krmača u uzgojima brojnijim od 100 grla;

- krv nabavljenih ovaca i koza prije uvođenja u uzgoj;

- dva puta godišnje krv bikova, nerastova, ovnova i jarčeva koji služe
za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, od
kojih jedan pregled mora biti prije korištenja za rasplod, pri čemu se
krv ovnova mora pretražiti i na Brucella ovis infekciju.

U stadima u kojima se utvrdi infekcija Brusellom ovis, obvezna je pretraga
svih ovaca u stadu na infekciju Brucellom ovis.

Veterinari su dužni dostaviti krv, a po mogućnosti i fetus na laboratorijsku
pretragu kod svakog pobačaja krava i junica, nazimica i krmača, ovaca i
koza.

Radi utvrđivanja proširenosti bolesti obavit će se jednokratno pretraživanje
svih rasplodnih junica starijih od 12 mjeseci, rasplodnih krava, rasplodnih
krmača i nerastova, ovnova i jarčeva na bivšim okupiranim područjima županija:
Sisačko-moslavačke, Zadarske, Ličko-senjske, Splitsko-dalmatinske, Šibensko-kninske,
Karlovačke, Vukovarsko-srijemske i Osječko-baranjske.

*2. Enzootska leukoza goveda*

Na enzootsku leukozu goveda mora se pretražiti krv ili mlijeko rasplodnih
goveda starijih od 24 mjeseca u uzgojima brojnijim od 5 grla i krv svih
rasplodnih goveda starijih od 6 mjeseci u farmama muznih krava obuhvaćenih
Programom mjera za suzbijanje enzootske leukoze goveda.

Krv bikova za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i bikova
za prirodni pripust pretražuje se dva puta godišnje na enzootsku leukozu
goveda.

Rasplodna goveda koja se dovode na izložbe i smotre ili se stavljaju
u promet moraju biti pregledana na enzootsku leukozu. Nalaz dijagnostičkog
laboratorija ne smije biti stariji od 30 dana.

*3. Genitalna kampilobakterioza*

Obrisak ili ispirak prepucija bikova za prirodni pripust ili proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje pretražuje se na kampilobakteriozu dva
puta godišnje.

Prva pretraga mora se obaviti prije korištenja za pripust odnosno uzimanja
sjemena za umjetno osjemenjivanje.

Kod svakog pobačaja goveda, ovaca i koza veterinari su dužni dostaviti
na laboratorijsku pretragu uzorak krvi, a po mogućnosti i pobačeni fetus.

*4. Infekciozna anemija kopitara*

Serološka pretraga uzoraka krvi kopitara mora se obaviti:

- dva puta godišnje (siječanj, lipanj) kod pravnih osoba koja koriste
kopitare za proizvodnju bioloških pripravaka (vakcina, seruma, sjemena
za umjetno osjemenjivanje i sl.);

- jednom godišnje najkasnije do 31. listopada u ergelama, pastuharnama,
športskim društvima i na šumskim radilištima, kao i u uzgojima s više od
deset kopitara zajedno;

- kada se nabavljeno grlo uvodi u uzgoj iz alineje 1. i 2. ovog stavka;

- kod pastuha prije licenciranja;

- kada se kopitari dovode na izložbe, smotre, športska natjecanja i
opasivanja u ergele;

- kada se kopitari stavljaju u promet.

Nalaz o negativnoj serološkoj pretrazi za slučajeve iz alineje 4. i
5. prethodnog stavka ne smije biti stariji od 90 dana, a u slučaju iz alineje
6. prethodnog stavka od 30 dana.

*5. Leptospiroza*

Krv bikova, osnova, jarčeva, nerastova i pastuha, koji služe za proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni pripust, serološki se pretražuje
na leptospirozu dva puta godišnje.

Veterinari su dužni dostaviti krv na laboratorijsku pretragu kod svakog
pobačaja krava, junica, ovaca, koza, svinja i kobila.

*6. Mastitisi*

Proizvođači mlijeka i proizvoda od mlijeka namijenjenih javnoj potrošnji
dužni su dvaput u tijeku godine u razmaku od 6 mjeseci podvrći svaku muznu
kravu, kozu i ovcu, pretrazi na poremećenu sekreciju vimena, prema programu
Hrvatskog veterinarskog instituta.

Prije stavljanja mlijeka i mliječnih proizvoda u promet za javnu potrošnju
proizvođači su dužni podvrći svaku muznu kravu, ovcu i kozu pretrazi na
poremećenu sekreciju.

Mlijeko krava, koza i ovaca s poremećenom sekrecijom vimena mora se
bakteriološki pretražiti.

*7. Mikrosporoza*

Psi i mačke koji se otpremaju na izložbe i smotre moraju biti slobodni
od mikrosporoze.

Veterinari su dužni prijaviti pojavu mikrosporoze Ministarstvu poljoprivrede
i šumarstva - Upravi za veterinarstvo.

*8. Paratuberkuloza*

Krv i balega bikova, ovnova i jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena
za umjetno osjemenjivanje ili prirodni pripust mora se dva puta godišnje
pretražiti na paratuberkulozu.

*9. Q-groznica*

Kod svakog pobačaja krava i junica, ovaca i koza mora se provesti laboratorijska
pretraga na Q-groznicu.

Zabranjeno je držanje ovaca i koza u dvorištima farmi muznih krava.

*10. Kokošji tifus, puloroza i infekcija sa Salmonellom enteritidis
i S. typhimurium te ostale salmonelozne infekcije*

Dijagnostičkom postupku brze krvne aglutinacije podliježu jednom mjesečno
sva jata s više od 200 nesilica (konzumna i rasplodna) što se koriste u
komercijalne svrhe, od proneska (kada jato postigne 30% nesivosti) do kraja
proizvodnje, i to:

- u jatima s 200-1000 životinja pretražuje se 30 uzoraka krvi;

- u jatima s 1001-5000 životinja pretražuje se 60 uzoraka krvi;

- u jatima s 5001-10000 životinja pretražuje se 100 uzoraka krvi;

- u jatima s 10001-20000 životinja pretražuje se 140 uzoraka krvi;

- u jatima s više od 20000 životinja pretražuje se 180 uzoraka krvi.

Jaja (konzumna i rasplodna) se mogu stavljati u promet ili inkubirati
samo ako potječu od jata koja su slobodna od navedenih salmonela, odnosno
ako držatelji jata peradi imaju potvrdu o zdravstvenom stanju jata izdanu
od ovlaštenog laboratorija.

Držatelji svih vrsta i kategorija peradi čiji su proizvodi namijenjeni
javnoj potrošnji dužni su na bakteriološke pretrage u ovlaštene laboratorije
dostavljati:

- jednodnevne piliće uginule tijekom prijevoza od valionice do farme
te one koji uginu u sljedeća dva dana na farmi. Pretražuje se do 30 lešina;

- lešine podmladka i nesilica (rasplodnih i konzumnih jaja), najmanje
jednom mjesečno. Uzorkom se smatra jednodnevno uginuće ili najviše 20 lešina
po jatu;

- skupne uzorke izmeta podmladka u dobi od 4 tjedna, te dva tjedna prije
tjedna početka nesivosti, a kod nesilica jednom tromjesečno. Svaki puta
se pretražuju tri skupna uzorka od najmanje 30 životinja;

- jednom mjesečno najmanje 30 konzumnih jaja po jatu;

- lešine tovnih pilića namijenjenih klanju najranije dva tjedna prije
klanja. Uzrokom se smatra dnevno uginuće, a najviše 20 lešina po jatu.
Jato peradi za klanje podrazumijeva perad namijenjena klanju iste vrste
i dobi, smještena u jedan objekt. Klati je dozvoljeno samo jata slobodna
od salmonela, a držatelj jata mora imati potvrdu o zdravstvenom stanju
izdanu od ovlaštenog laboratorija;

- najmanje 30 oplođenih jaja iz kojih se pri inkubiranju nisu izlegli
pilići, 30 pilića uginulih u ležioniku i mekonij od najmanje 100 pilića.

Tvornice i mješaonice stočne hrane dužne su dostavljati na bakteriološku
pretragu u ovlašteni laboratorij uzorke svih proizvoda životinjskog podrijetla
prije pripremanja krmnih smjesa, a jednom mjesečno uzorke gotovih krmnih
smjesa.

Veterinari su dužni dostaviti krv, a po mogućnosti i pobačeni fetus
na laboratorijske pretrage na salmonelozu kod svakog pobačaja kobila, ovaca
i koza.

*11. Trihomonijaza*

Bikovi za prirodni pripust ili umjetno osjemenjivanje moraju se prije
korištenja laboratorijski pretražiti na trihomonijazu, a u tijeku korištenja
dva puta godišnje.

*12. Tuberkuloza*

Obvezna opća tuberkulinizacija goveda starijih od dvanaest mjeseci mora
se provesti do 30. rujna na područjima županija: Varaždinske, Međimurske,
Krapinsko-zagorske, Koprivničko-križevačke, Bjelovarsko-bilogorske, Virovitičko-podravske,
Zagrebačke, Grada Zagreba, te dijelovima županije Vukovarsko-srijemske
i Osječko-baranjske koji su bili okupirani.

Sva rasplodna goveda u uzgojima brojnijim od deset grla tuberkulinizirat
će se na cijelom teritoriju Republike Hrvatske do 30. rujna.

Sve rasplodne svinje u uzgojima brojnijima od deset krmača, nazimica
i nerastova, tuberkulinizirat će se na cijelom teritoriju Republike Hrvatske
do 31. svibnja.

Za obnovu uzgoja nije dozvoljeno koristiti goveda i svinje koja prethodno
nisu tuberkulinizirana.

Ovlašteni veterinari u klaonicama, moraju voditi posebnu evidenciju
o svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze goveda i svinja te o nalazu izvijestiti
nadležnog veterinarskog inspektora o mjestu podrijetla tuberkulozne životinje.

Patoanatomska dijagnoza mora se potvrditi u ovlaštenom laboratoriju.

*13. Zarazni rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvovaginitis
(ZRG/ZPV)*

Za prirodni pripust i proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje
mogu se koristiti samo bikovi koji su dva puta u tijeku godine podvrgnuti
kliničkom pregledu i laboratorijskoj pretrazi na ZRG/ZPV.

Ne smiju se oplođivati krave i junice s kliničkim znakovima zaraznog
pustularnog vulvovaginitisa.

*14. Zarazne i nametničke bolesti pčela*

U promet se mogu stavljati samo zdrave pčelinje zajednice odnosno one
na kojima su provedene naređene dijagnostičke i preventivne mjere i to:

**a) Američka i europska gnjiloća pčelinjeg legla**

U mjestima u kojima je 1997. godine utvrđena američka gnjiloća pčelinjeg
legla moraju se tijekom ožujka i travnja pregledati sve pčelinje zajednice
u krugu 3 km od žarišta. Svaku sumnju na bolest treba potvrditi laboratorijskom
pretragom. Na pretragu se dostavlja komad saća s poklopljenim leglom veličine
10x10 cm omotan u zrakopropusnu ambalažu.

**b) Nozemoza**

Držatelji pčelinjih zajednica dužni su tijekom siječnja i veljače, a
u kontinentalnom dijelu Republike Hrvatske do kraja ožujka, uzeti uzorke
zimskih gubitaka pčela i iste dostaviti na laboratorijsku pretragu putem
ovlaštenih veterinarskih organizacija.

**c) Varooza**

Držatelji pčelinjih zajednica dužni su obaviti u proljeće i jesen (ovisno
o razvoju pčelinjeg legla) dijagnostičko, a po potrebi i preventivno tretiranje
pčelinjih zajednica.

*15. Zarazne i nametničke bolesti riba i školjaka*

Na svim uzgajalištima i na otvorenim vodama za koje su zadužena športska
ribolovna društva, obavit će se klinički pregledi, uzeti uzorci za laboratorijske
pretrage te obaviti laboratorijske pretrage kako slijedi:

**a) Na svim uzgajalištima pastrvskih riba:**

- u prosincu obavit će se virusološki pregled matičnog stada kalifornijske
pastrve na prisustvo uzročnika zarazne nekroze gušterače i zarazne hematopoetske
nekroze. Za laboratorijske pretrage treba uzeti skupne uzorke spolnih produkata
od po 5 matica (od 2-5% matičnog stada) te skupni uzorak parenhimatoznih
organa;

- u ožujku i travnju obavit će se virusološke pretrage po 10 skupnih
uzoraka parenhimatoznih organa mlađa;

- mjesec dana prije mriješćenja obavit će se pregled uzoraka krvi matica
na prisustvo antitijela za virusnu hemoragičku septikemiju (2-5% matičnog
stada);

- kod sumnje na virusnu hemaragičku septikemiju na osnovu kliničkih
znakova bolesti, obavit će se virusološka pretraga skupnih uzoraka parenhimatoznih
organa (2-5% populacije).

**b) Na svim šaranskim ribnjačarstvima:**

- u proljeće obaviti će se klinički pregled šaranskog mlađa, a po potrebi
i virusološka pretraga skupnih uzoraka parenhimatoznih organa radi otkrivanja
R. carpio, uzročnika proljetne viremije šarana;

- u rujnu treba uzeti uzorke krvi i obaviti serološke pretrage na prisustvo
antitijela za virus proljetne viremije šarana.

**c) Na svim uzgajalištima školjaka:**

- u slučaju sumnje na bolest treba obaviti citološke pretrage zaraženih
organa (škrge, otisci i odresci) na prisustvo uzročnika haplosporidioze;

- najmanje 3-4 mjeseca nakon što su školjke nasađene na novo područje
ili ako su u zaraženom području prije nasađivanja bile duže od 3-4 mjeseca,
obavit će se histološka pretraga ili citološki pregled krvnih razmaza na
prisustvo razvojnih ili odraslih oblika uzročnika bonamioze;

- pri temperaturama višim od 170C
obavit će se citološka ili histološka pretraga organa školjaka na prisustvo
uzročnika martelioze;

- pri temperaturama višim od 200C
obaviti će se histološka pretraga organa školjaka na prisustvo uzročnika
perkinsoze.

IV. MJERE ZA SPRJEČAVANJE NAMETNIČKIH BOLESTI

*1. Ehinokokoza*

Prilikom vakcinacije pasa protiv bjesnoće provesti dehelmintizaciju
pasa protiv Echinococcusa granulosusa, sredstvom koje pouzdano ubija zrele
i nezrele oblike trakavice.

Radi sprječavanja širenja jajašaca obvezno je pse nakon tretiranja držati
najmanje 48 sati u ograđenom prostoru i njihove izmetine neškodljivo ukloniti.

Pravne i fizičke osobe, koje se bave klanjem stoke za javnu potrošnju,
kao i držatelji stoke koji je kolju za vlastitu potrošnju, dužni su radi
sprečavanja širenja ehinokokoze odbačene organe zaklane stoke učiniti neškodljivim
preradom u kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno uništiti ih spaljivanjem
ili zakapanjem.

*2. Trihineloza*

U slučaju pojave trihineloze svinja ili oboljenja ljudi od trihineloze,
Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva može narediti na pojedinim područjima
obvezno obavljanje trihineloskopskog pregleda ili drugih metoda otkrivanja
tog oboljenja i kod klanja svinja za potrebe vlastitog domaćinstva.

V. ZOOSANITARNE MJERE

1. U cilju djelotvornije zdravstvene zaštite životinja, zaštite zdravlja
ljudi, veterinarske zaštite ljudskog okoliša, kao i kod postojanja epizootiološke
indikacije, ovlaštene organizacije provodit će deratizaciju.

Deratizacija se provodi u životinjskim nastambama i dvorištima, objektima
za klanje životinja, preradu, proizvodnju i skladištenje namirnica životinjskog
podrijetla i drugim objektima gdje je njeno provođenje od interesa za zdravstvenu
zaštitu životinja i očuvanje zdravstvene ispravnosti životinjskih proizvoda.

Deratizacija se provodi dva puta godišnje, a na poziv građana, pravnih
i fizičkih osoba i češće.

2. Radi zaštite životinja od zaraznih, nametničkih i drugih opasnih
bolesti, držatelji životinja u intenzivnim uzgojima - farmama, dužni su
uspostaviti veterinarsko-zdravstveni red i to:

- osigurati ekonomska dvorišta i životinjske nastambe od nekontroliranog
ulaska i izlaska ljudi, životinja i vozila;

- postaviti i održavati uređaje za dezinfekciju osoba i vozila koja
ulaze u ekonomsko dvorište i životinjske nastambe, a radnicima i posjetiteljima
osigurati zaštitnu odjeću i obuću;

- pomije i otpaci koji se koriste kao hrana za svinje, moraju se prethodno
prokuhati.

VI. FINANCIRANJE MJERA

Javne potrebe u zdravstvenoj zaštiti životinja koje se sufinanciraju
ili financiraju iz Proračuna Republike Hrvatske jesu:

- vakcinacija svinja protiv klasične svinjske kuge;

- uzimanje krvi za serološku pretragu na brucelozu i enzootsku leukozu
goveda sukladno odredbama točke 3. podtočke 1. i 2. ove naredbe;

- laboratorijske pretrage dijagnostičkog materijala radi utvrđivanja
postojanja zaraznih bolesti određenih člankom 8. Zakona o veterinarstvu
("Narodne novine", br. 70/97) ako se postupa u skladu s odredbom članka
37. citiranog zakona;

- kliničke, patomorfološke i laboratorijske pretrage radi razjašnjenja
zdravstvenog problema koji može nanijeti značajne gospodarstvene štete
i poremećaje na zahtjev Ministarstva poljoprivrede i šumarstva - Uprave
za veterinarstvo;

- kontrola imunosti peradi ekstenzivnih uzgoja nakon vakcinacije protiv
newcastleske bolesti;

- pretrage uzoraka krvi na brucelozu i enzootsku leukozu goveda (ako
su pozitivna grla uklonjena ili strogo izolirana), osim kod muških rasplodnih
životinja i prodaje životinja;

- bakteriološke pretrage uzoraka mlijeka u provođenju programa suzbijanja
poremećene sekrecije vimena;

- pričuva vakcina i potrebitih dijagnostičkih sredstava, te sredstava
za preventivno tretiranje pčelinjih zajednica protiv varoze;

- obavljanje pojedinih mjera određenih ovom naredbom na bivšim okupiranim
područjima Republike Hrvatske prema programu Uprave za veterinarstvo.

Financiranje mjera iz stavka 1. alineje 1. i 2. ove točke ne odnosi
se na poduzeća koja imaju vlastitu veterinarsku službu, poduzeća koja se
bave organiziranom stočarskom proizvodnjom, Centre za reprodukciju i umjetno
osjemenjivanje, te za uvezene i životinje u karanteni.

VII. PROVOĐENJE MJERA

Mjere određene ovom naredbom obavljat će od Uprave za veterinarstvo
ovlaštene veterinarske organizacije.

Provoditelji mjera propisanih pod točkom II. i III. ove naredbe dužni
su donijeti plan njihovog provođenja, te isti dostaviti Veterinarskom uredu
županija i Grada Zagreba.

Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom naredbom obavljat će Hrvatski
veterinarski institut (Veterinarski institut Zagreb, Veterinarski zavodi:
Split, Rijeka, Križevci, Vinkovci i Centar za peradarstvo). Dijagnostiku
virusnih bolesti riba propisanih ovom naredbom te dijagnostiku Američke
i Europske gnjiloće pčelinjeg legla obavljat će Zavod za biologiju i patologiju
riba i pčela, dok će dijagnostiku infekciozne anemije kopitara obavljati
Zavod za zarazne bolesti Veterinarskog fakulteta u Zagrebu.

Jedinstvene cijene veterinarskih usluga što se provode temeljem odredbi
ove naredbe, utvrđuje uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i šumarstva,
Hrvatska veterinarska komora, osim usluga koje se financiraju iz sredstava
Državnog proračuna čije cijene određuje Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

VIII. ZAVRŠNE ODREDBE

Stupanjem na snagu ove naredbe prestaje važiti Naredba o mjerama zaštite
životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 1997.
godini ("Narodne novine", br. 109/96).

Ova naredba stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 322-1/97-1/751
Urbroj: 525-06-97-01
Zagreb, 24. prosinca 1997.

Ministar
poljoprivrede i šumarstva
**Zlatko Dominiković, dipl. ing.,** v. r.

Naredba, NN 142/1997-2031