## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 030-02/2004-01/66 od 20. listopada 2005.

### NN 132/2005 (7.11.2005.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: UP/I 030-02/2004-01/66 od 20. listopada 2005.

# Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

**2452**

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja na
temelju članka 34., članka 16. i članka 57. točka 3. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja
(»Narodne novine«, broj 122/03) u upravnom postupku utvrđivanja sprječavanja,
ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg
položaja od strane poduzetnika Ponikve d.o.o., sa sjedištem u Krku, Vršanska 14, zastupanog po direktoru Frani
Mrakovčiću, pokrenutog temeljem zahtjeva Hrvatske
udruge za zaštitu potrošača, sa sjedištem u Zagrebu, Trg kralja Petra Krešimira
IV br. 2, zastupane po predsjednici, prof. dr. sc.
Vesni Brčić-Stipčević, temeljem odluke Vijeća za
zaštitu tržišnog natjecanja, donesene na 47. sjednici, održanoj 20. listopada
2005. donosi sljedeće

## RJEŠENJE

I. Utvrđuje se da poduzetnik Ponikve d.o.o. od
12. studenoga 2003. na dalje narušava tržišno natjecanje zlouporabom vladajućeg
položaja na mjerodavnom tržištu opskrbe vodom kućanstava putem vodovodne mreže
i odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na otoku Krku i to izravnim
nametanjem nepravednih prodajnih cijena temeljem:

a) Odluke o načinu plaćanja i visini cijene
komunalnih usluga – pročišćeni tekst – 2004. godine, broj 45/s – 1/03, od 12.
studenoga 2003., s primjenom počevši od 1. siječnja 2004. godine (»Službene
novine« Primorsko-goranske županije, broj 34/03),

b) Odluke o izmjenama i dopunama Odluke navedene
u točki I. a) izreke ovoga rješenja, broj 1/s - 1/04, od 26. siječnja 2004., s
primjenom počevši od 1. ožujka 2004. (»Službene novine« Primorsko-goranske
županije, broj 8/04.) i

c) Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o načinu
plaćanja i visini cijene komunalnih usluga – pročišćeni tekst (»Službene
novine« Primorsko-goranske županije, broj 34/03 do 22/04), broj 6/s – 1/04, od
26. studenoga 2004., s primjenom počevši od 1. siječnja 2005. (»Službene
novine«, Primorsko-goranske županije, broj 45/04).

II. Nalaže se poduzetniku Ponikve d.o.o. donošenje
nove Odluke o načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga ili donošenje
Odluke o izmjenama i dopunama odluka navedenih u točki I. ove izreke, kojom će
isti odrediti novu cijenu opskrbe vodom kućanstava putem vodovodne mreže i
odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na otoku Krku bez nametanja
nepravednih prodajnih cijena.

Rok izvršenja: bez odgode, a najkasnije u roku
od tri (3) mjeseca od dana dostave ovoga rješenja.

III. Nalaže se poduzetniku Ponikve d.o.o. da
Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja dostavi na uvid novu Odluku o načinu
plaćanja i visini cijene komunalnih usluga ili Odluku o izmjenama i dopunama
odluka navedenih u točki I. izreke ovoga rješenja kao dokaz o izvršenju naloga
iz točke II. izreke ovoga rješenja.

Rok izvršenja: osam (8) dana od dana donošenja
navedenih odluka.

IV. Zabranjuje se poduzetniku Ponikve d.o.o.
svako buduće postupanje, odnosno donošenje novih odluka o načinu plaćanja i
visini cijene komunalnih usluga ili novih odluka o izmjenama i dopunama važećih
odluka kojima bi mogao dovesti potrošače u nejednak položaj određujući
nepravedne prodajne cijene opskrbe vodom kućanstava putem vodovodne mreže i
nepravedne cijene odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na otoku
Krku.

V. Poduzetnik Ponikve d.o.o. obveznik je
plaćanja upravne pri­stojbe u iznosu od 5.050,00
kuna, u korist Državnog proračuna Republike Hrvatske.

Rok izvršenja: osam (8) dana od dana dostave
ovoga rješenja.

VI.  Ovo rješenje bit će objavljeno u
«Narodnim novinama».

```
Obrazloženje
```

```

```

I. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja
(dalje: Agencija) je 13. rujna 2004. zaprimila zahtjev Hrvatske udruge za
zaštitu potrošača, sa sjedištem u Zagrebu, Trg kralja Petra Krešimira IV br. 2, zastupane po prof. dr. sc. Vesni Brčić-Stipčević, predsjednici Udruge (dalje: HUZP), kojim se
traži pokretanje postupka radi utvrđivanje zlouporabe vladajućeg položaja
protiv poduzetnika Ponikve d.o.o., sa sjedištem u Krku, Vršanska
14, zastupanog po direktoru Frani Mrakovčiću
(dalje: Ponikve d.o.o.), kao i da se zabrani svako daljnje postupanje
poduzetnika Ponikve d.o.o., kojim bi isti mogao zlouporabiti taj položaj.

Iz zahtjeva HUZP-a, u bitnome je proizlazilo da
je poduzetnik Ponikve d.o.o. 12. studenoga 2003. donio Odluku o načinu plaćanja
i visini cijene komunalnih usluga, kojom je utvrdio način plaćanja i visinu
cijena usluga opskrbe vodom, odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda te odvoza i
odlaganja otpada i fekalija na području otoka Krka, na način da je podijelio
kućanstva u 32 kategorije potrošača ovisno od godišnje količine potrošene vode.
S tim u svezi, poduzetnik Ponikve d.o.o. je propisao različite cijene opskrbe
vodom kućanstava s obzirom na godišnju količinu potrošene vode. Visina cijene
opskrbe vodom određena je, ovisno o kategoriji potrošača, u rasponu od 5 do 70
kuna po prostornom metru. Isto tako je visina odvodnje i pročišćavanja otpadnih
voda određena u rasponu od 1,90 do 23,00 kune po prostornom metru.

Po primitku navedenog zahtjeva HUZP-a, Agencija
je utvrdila da se isti u jednom dijelu odnosi na povredu odredaba Zakona o
zaštiti potrošača (»Narodne novine«, broj 96/2003; dalje: ZoZP). Agencija nije
ulazila u pitanje zakonitosti donošenja spornog Cjenika, odnosno je li,
sukladno ZoZP-u u postupku donošenja istog sudjelovalo savjetodavno tijelo u kojem
su uključeni predstavnici udruga potrošača. Stoga je Agencija navedeni zahtjev,
u dijelu koji se odnosi na povredu odredaba navedenog zakona, temeljem članka
66. stavak 4. Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine«, broj 53/91 i
103/96; dalje: ZoUP), ustupila na daljnje postupanje Državnom inspektoratu.
Naime, sukladno odredbi članka 105. ZoZP-a Državni inspektorat te drugi
nadležni inspektori obavljaju nadzor nad provođenjem istog.

*1. Propisi primijenjeni tijekom postupka pred Agencijom*

Agencija je u provedbi predmetnog upravnog
postupka primijenila odredbe Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja (»Narodne
novine«, broj 122/03; dalje: ZZTN), Uredbu o načinu utvrđivanja mjerodavnog
tržišta (»Narodne novine«, broj 51/2004) te Zakon o općem upravnom postupku
(»Narodne novine«, broj 53/91 i 103/96), kojim se uređuju pitanja provedbe
upravnog postupka pred Agencijom u dijelu koji nije propisan odredbama ZZTN-a
kao posebnog zakona.

Temeljni propis koji uređuje održivu uporabu
vodnih resursa i njihovo upravljanje na području Republike Hrvatske je Zakon o
vodama (»Narodne novine«, broj 107/95). Pored Zakona o vodama do danas je u
Republici Hrvatskoj doneseno približno 40 podzakonskih
akata. Područje financiranja vodnog gospodarstva uređeno je Zakonom o financiranju
vodnog gospodarstva (»Narodne novine«, broj 107/95). Navedenim zakonom
propisani su izvori sredstava za financiranje poslova vodnog gospodarstva i
namjena tih sredstava kojima se, u skladu sa Zakonom o vodama, ostvaruje
upravljanje vodnim resursima u RH. Isti Zakon također propisuje način
određivanja stopa i visinu sredstava za financiranje poslova vodnog
gospodarstva, način utvrđivanja pojedinačnih obveza i naplate te druga pitanja
u svezi s ostvarivanjem i korištenjem tih sredstava.

Zakon o komunalnom gospodarstvu (»Narodne
novine«, broj 26/03), uređuje načela, način obavljanja i način financiranja
komunalnog gospodarstva te ostala pitanja glede svrhovitog obavljanja
komunalnih djelatnosti.

Zakon o zaštiti okoliša utvrđuje princip
onečišćivač/snositelj troška, tj.
onečišćivač snosi troškove nastale onečišćavanjem okoliša. Ta zakonska odredba
je i u skladu s ekonomskim načelima u uprav­ljanju
vodnim resursima. Baza za primjenu tih načela je u Okvirnoj direktivi o vodama
broj 2000/60/EC Europskog parlamenta i Europskog vijeća od 23. listopada 2000.,
(OJ L 327/1 od 22. prosinca 2000.; eng. Water Framework Directive; dalje: WFD).

Nadalje, Agencija je sukladno odredbama ZZTN-a,
pri ocjeni je li u konkretnom slučaju riječ o zlouporabi vladajućeg položaja, u
smislu odredaba ZZTN-a, te u ocjeni odgovarajućih mjera za uklanjanje protutržišnih učinaka takvog postupanja poduzetnika
sukladno odredbama ZZTN-a i podredno u svezi postupovnih pitanja, sukladno odredbama ZoUP-a, na
odgovarajući način primjenjivala kriterije i standarde poredbenog prava
Europske zajednice (dalje: EZ).

Člankom 35. stavkom 3. ZZTN-a propisano je da
Agencija u ocjeni svih oblika sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog
natjecanja koji mogu utjecati na trgovinu između Republike Hrvatske i Europskih
zajednica, u skladu s člankom 70. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju
između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Hrvatske
(»Narodne novine« - Međunarodni ugovori, broj 14/01; dalje: SSP), na
odgovarajući način primjenjuje kriterije koji proizlaze iz pravilne primjene
pravila o tržišnom natjecanju u Europskim zajednicama. Člankom 70. stavkom 2.
SSP-a, koji je stupio na snagu 1. veljače 2005., određuje se da će se svako
ponašanje suprotno pravilima tržišnog natjecanja ocjenjivati na temelju
kriterija koji proizlaze iz primjene pravila o tržišnom natjecanju u Zajednici,
posebice članaka 81., 82. i 86. Ugovora o osnivanju Europske zajednice i instrumenata
za tumačenje koje su usvojile njezine institucije. Zakon o potvrđivanju
Privremenog sporazuma o trgovinskim i s njima povezanim pitanjima između
Republike Hrvatske i Europske zajednice, (»Narodne novine – Međunarodni
ugovori«, broj 15/01), sklopljen 29. listopada 2001., sadržavao je sadržajno
istovjetne odredbe o tržišnom natjecanju i privremeno se primjenjivao počevši
od 1. siječnja 2002., a stupio je na snagu 1. ožujka 2002., te je bio u
primjeni sve do stupanja na snagu SSP, odnosno do 1. veljače 2005.

Stoga je Agencija, tijekom postupka i prilikom
izrade ekonomske analize u navedenom predmetu, pored propisa o zaštiti tržišnog
natjecanja i propisa kojima se uređuje područje gospodarenja vodama u Republici
Hrvatskoj i studije stručnjaka za područje gospodarenja voda u Republici
Hrvatskoj, primjenjivala kriterije i standarde prava konkurencije EZ-a, odnosno
službene studije Europske komisije.

Pored navedenoga, Agencija je izvršila uvid i u
stručne materijale OECD-a koji se odnose na predmetnu materiju.

Temeljem odredbi SSP-a, Republika Hrvatska
obvezala se implementirati odredbe spomenute direktive WFD. U tom smislu
prihvaćanje i provođenje svih standarda, procesa, mjera kao i razvoj politike
određivanja cijena postaje značajno pitanje koje će morati provoditi i svi
subjekti koji posluju u djelatnosti vodoopskrbe na području Republike Hrvatske.
Usvajaju se načela temeljem kojih se za svako korištenje vode iznad dopustivih
okvira opće potrošnje, kao i za bilo kakvo narušavanje kvalitete vodnih resursa,
uvodi kompenzacija koja mora pokriti te troškove i koja mora biti u skladu s
korisnošću koja se ostvaruje od povećane potrošnje, kao i stupnjem utjecaja na
kvalitetu vode.

*2. Prethodno ispitivanje stanja na tržištu opskrbe vodom i
odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda prije donošenja odluke o pokretanju
postupka*

Agencija je, sukladno članku 37. točka 9. ZZTN-a
provela prethodno ispitivanje stanja na tržištu opskrbe vodom i odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda prije donošenja odluke o pokretanju postupka,
sukladno članku 41. stavak 1. te članku 46. ZZTN-a. Navedeno prethodno
ispitivanje provedeno je u svrhu utvrđivanja postoji li osnova za pokretanje
postupka utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja poduzetnika Ponikve d.o.o.
na tržištu opskrbe vodom kućanstava putem vodovodne mreže i odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na području otoka Krka, koja se očituje
kao izravno ili neizravno nametanje nepravednih kupovnih ili prodajnih cijena,
kako je to propisano člankom 16. stavcima 1. i 2. točkom 1. ZZTN-a.

Naime, kao opći propis o zaštiti tržišnog
natjecanja u Republici Hrvatskoj, u članku 4. stavku 1. ZZTN propisuje da se
njegove odredbe primjenjuju i na pravne osobe čiji su osnivači ili imatelji
udjela jedinice lokalne samouprave. U predmetnom slučaju poduzetnik Ponikve
d.o.o. je trgovačko društvo osnovano od strane jedinica lokalne samouprave na
otoku Krku i to grada Krka, općina Malinska-Dubašnica, Dobrinj, Baška, Punat,
Vrbnik i Omišalj, te Hrvatskih voda, za obavljanje komunalne djelatnosti na
području otoka Krka temeljem Zakona o komunalnom gospodarstvu. Rečenim zakonom
su utvrđena načela, način obavljanja i financiranja komunalnog gospodarstva te
ostala pitanja glede svrhovitog obavljanja komunalnih djelatnosti. U stavku 2.
članka 4. ZZTN-a propisano je da se njegove odredbe primjenjuju i na pravne
osobe kojima je na temelju posebnih propisa utvrđeno isključivo pravo
obavljanja određene djelatnosti, i to samo u slučajevima ako primjena ZZTN-a ne
bi sprječavala, pravno i činjenično, obavljanje zadaća koje su im posebnim
propisima utvrđene i zbog kojih su te osobe osnovane.

Budući da svrha pokretanja postupka utvrđivanja
sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja pred Agencijom
proizlazi iz potrebe utvrđivanja je li poduzetnik Ponikve d.o.o. počinio biće
djela iz članka 16. stavak 1. i 2. točka 1. ZZTN-a, a pri tome ne dirajući u
prava i obveze tog poduzetnika temeljem Zakona o komunalnom gospodarstvu,
nesporna je, u konkretnom slučaju primjena odredbi ZZTN-a.

Također, nesporno je utvrđeno da je poduzetnik
Ponikve d.o.o. kao trgovačko društvo osnovano od strane navedenih jedinica
lokalne samouprave i Hrvatskih voda tzv. »prirodni«
monopolist na tržištu pružanja komunalnih djelatnosti na području otoka Krka te
da se stoga nalazi u vladajućem položaju, sukladno odredbama članka 15. stavka
1. točke 1. ZZTN-a, budući da isti nema konkurenata na mjerodavnom tržištu
opskrbe vodom i odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda na području otoka Krka.
Ovo iz razloga što je rečeni poduzetnik osnovan od strane jedinica lokalne
samouprave na otoku Krku i to grada Krka, općina Malinska-Dubašnica, Dobrinj, Baška, Punat,
Vrbnik i Omišalj, te Hrvatskih voda za obavljanje komunalne djelatnosti na
području otoka Krka temeljem Zakona o komunalnom gospodarstvu.

Člankom 15. stavkom 1. ZZTN-a propisano je da je
poduzetnik u vladajućem položaju ako se zbog svoje tržišne snage može ponašati
na mjerodavnom tržištu u značajnoj mjeri neovisno od svojih stvarnih ili
mogućih konkurenata, potrošača, kupaca ili dobavljača, naročito ako nema
konkurenta na mjerodavnom tržištu.

U svrhu utvrđivanja stanja na tržištu odnosno
donošenja odluke o pokretanju postupka u navedenom predmetu Agencija je od
poduzetnika Ponikve d.o.o., dopisima od 5. listopada 2004., te 10. studenog
2004. zatražila očitovanje na navode HUZP-a i dostavu ekonomske analize
troškova poslovanja i utvrđivanja cijene vode iz koje je vidljiva potreba
utvrđivanja 32 kategorija potrošača, odnosno kalkulaciju cijena vode na temelju
koje se utvrđuje različita prodajna cijena vode za pojedinu kategoriju
potrošača.

Poduzetnik Ponikve d.o.o. se, podnescima od 29.
listopada 2004. i 7. prosinca 2004., očitovao na navode HUZP-a protiveći im se u
cijelosti, obrazlažući razloge za podjelu potrošača u 32 različite kategorije
činjenicom da 95% svih troškova čine fiksni troškovi poslovanja koji terete
poduzetnika tijekom cijele godine, a ne samo tijekom četiri ljetna mjeseca u
kojima se potroši čak tri četvrtine ukupne godišnje potrošnje vode. Navedeni
poduzetnik je u privitku dostavio i Tarifni sustav za distribuciju vode na
području trgovačkog komunalnog društva Ponikve d.o.o. Krk, koji je izradio
Energetski institut Hrvoje Požar, sa sjedištem u Zagrebu, Savska cesta 163.

Uvidom u navedena očitovanja poduzetnika Ponikve
d.o.o. i dostavljeni Tarifni sustav za distribuciju vode na području trgovačkog
komunalnog društva Ponikve d.o.o. Krk, Agencija nije utvrdila postojanje
elemenata kojima bi se dokazala ekonomska opravdanost različite cijene vode za
potrošače na otoku Krku, na način da se isti dijele u 32 kategorije, ovisno o
godišnjoj potrošnji vode, tako da potrošači koji godišnje troše manje vode
plaćaju višu cijenu vode po prostornom metru. Vijeće je, na 31. sjednici,
održanoj 22. prosinca 2004., temeljem članka 46. ZZTN-a, donijelo odluku o
pokretanju postupka utvrđivanja sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja
tržišnog natjecanja zlouporabom vladajućeg položaja protiv poduzetnika Ponikve
d.o.o., koja se očituje kao izravno ili neizravno nametanje nepravednih
kupovnih ili prodajnih cijena, kako je to propisano člankom 16. stavcima 1. i
2. točkom 1. ZZTN-a.

*3. Postupak utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja*

Tijekom postupka utvrđivanja zlouporabe
vladajućeg položaja na mjerodavnom tržištu opskrbe vodom kućanstava putem
vodovodne mreže i odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na otoku
Krku, Agencija je, sukladno članku 142. ZoUP-a, u svezi s člankom 47. i člankom
48. stavkom 1. točkom 1. ZZTN-a, dopisom od 28. prosinca 2004. zatražila
dostavu pisanog očitovanja podnositelja zahtjeva na navode poduzetnika Ponikve
d.o.o.

HUZP je traženo očitovanje dostavio podneskom od
12. siječnja 2005., kojim je, u bitnome naveo da ostaje kod svih navoda iz
zahtjeva za pokretanje postupka od 13. rujna 2004.

Nadalje, Agencija je dopisima od 24. siječnja
2005., sukladno članku 48. stavku 1. točki 3. ZZTN-a, u cilju sveobuhvatnog
razumijevanja i analize stanja na tržištu opskrbe kućanstava pitkom vodom, zatražila
dostavu podataka o važećim cijenama usluga opskrbe pitkom vodom za kućanstva na
pojedinim hrvatskim otocima, kalkulacije cijena vode te podatke o strukturi
troškova s podacima o udjelu fiksnih i varijabilnih troškova u strukturi
troškova poduzetnika koji nisu bili stranke u ovom postupku, a koji obavljaju
djelatnosti opskrbe vodom na pojedinim hrvatskim otocima.

Poduzetnici Vodovod i Čistoća Cres i Mali Lošinj
d.o.o. sa sjedištem u Cresu, Hvarski vodovod d.o.o., sa sjedištem u Jelsi, Vodovod Brač d.o.o., sa sjedištem u Supetru i
Komunalno društvo Pag d.o.o., sa sjedištem u Pagu, nisu stranke u ovom
postupku, međutim isti obavljaju djelatnosti opskrbe vodom na pojedinim
hrvatskim otocima, te su stoga tražene podatke dostavili Agenciji u razdoblju od
2. veljače do 6. travnja 2005. godine. Uvidom u dostavljene cjenike utvrđeno je
da svi navedeni poduzetnici primjenjuju jednak tarifni sustav za uslugu opskrbe
vodom kućanstava na navedenim hrvatskim otocima, a to je linearna volumetrijska tarifa bez uključene fiksne naknade.

U svrhu pružanja mogućnosti strankama da se
izjasne o činjenicama i okolnostima koje su od važnosti za donošenje rješenja
Agencija je, sukladno članku 56. stavku 1. ZZTN-a, 22. srpnja 2005. održala
usmenu raspravu kojoj su bili nazočni predstavnici obiju stranaka u ovom
upravnom postupku, te su isti, u bitnome izjavili da ostaju pri svim navodima
iz pisanih očitovanja koja su svojim podnescima tijekom postupka dostavili
Agenciji.

Direktor poduzetnika Ponikve d.o.o. je zapisniku
sa usmene rasprave priložio dopise Hrvatskog saveza udruga za zaštitu potrošača
od 22. veljače i 16. ožujka 2005. u kojima se, u bitnome ističe da bi se
problematika određivanja cijene opskrbe kućanstava vodom trebala riješiti na
način da se u cijenu vode ipak ugradi fiksna naknada. Na poseban upit
voditeljice postupka o tome je li poduzetnik Ponikve d.o.o. spreman izmijeniti
postojeću Odluku o načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga opskrbe
vodom, isti je odgovorio da se predmetni Cjenik, bez mogućnosti pronalaženja
pokrivanja fiksnih troškova, ne može mijenjati.

Predsjednica HUZP-a, gospođa Vesna Brčić Stipčević je, na navedenoj usmenoj raspravi, izjavila da je
upoznata sa problematikom fiksnih troškova i da se slaže sa stavom poduzetnika
Ponikve d.o.o. o postojanju potrebe da se u cijenu vode ugradi fiksna naknada,
međutim da je u konkretnoj upravnoj stvari riječ o cjeniku koji je diskriminatoran budući se potrošači navedenim cjenikom
dijele u 32 kategorije.

*4. Postupak do donošenja konačne odluke nakon provedenog
dokaznog postupka zaključenjem usmene rasprave na dan 22. srpnja 2005*.

Vijeće je na 44. sjednici, održanoj 1. rujna
2005., prije donošenja konačne odluke u navedenom upravnom postupku, sukladno
članku 135. stavku 1. i članku 143. stavku 3., u vezi sa člankom 8. ZoUP-a,
odlučilo da Agencija strankama u konkretnoj upravnoj stvari dostavi prikaz
tijeka postupka i činjenica utvrđenih u navedenom upravnom postupku utvrđivanja
zlouporabe vladajućeg položaja poduzetnika Ponikve d.o.o. i zaključaka koji su,
uzimajući u obzir sve činjenične i pravne okolnosti, izvedeni na temelju svih
činjenica, isprava, dokaza i očitovanja prikupljenih tijekom postupka pred
Agencijom. Na taj način Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja upoznaje
stranke s rezultatima do sada provedenog postupka i učincima za koje je
ocijenjeno da bi mogli biti protutržišni.

Agencija na taj način postupa u pravilu kada
ocjeni da stranka koja je u vladajućem položaju na mjerodavnom tržištu, u
smislu članka 15. ZZTN-a, zloporabljuje svoj vladajući položaj kako je to
propisano člankom 16. ZZTN-a. Time se, u pravilu stranci u vladajućem položaju,
omogućava da predloži mjere i rokove koji su za nju najmanje otegotni. Međutim,
mjere i rokovi koje predlože stranke u postupku moraju biti takve da se njima u
relativno kratkim rokovima učinkovito uklanjaju negativni učinci zlouporabe
vladajućeg položaja na tržišno natjecanje (prema mjerodavnom poredbenom pravu
Europske zajednice (na engleskom jeziku tzv. «statement of objections»).

Agencija je 19. rujna 2005. zaprimila podnesak
poduzetnika Ponikve d.o.o. kojim je dostavljeno pisano očitovanje navedenog
poduzetnika na prijedlog mjera i rokova za uklanjanje štetnih učinaka nastalih
zlouporabom vladajućeg položaja poduzetnika Ponikve d.o.o., Krk na mjerodavnom
tržištu opskrbe vodom kućanstava putem vodovodne mreže i odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na otoku Krku. U navedenom podnesku
poduzetnik Ponikve d.o.o. se, u bitnome očitovao kako se ne slaže sa navedenim
prijedlogom mjera i rokova.

Iako je dokazni postupak pred Agencijom u
navedenoj upravnoj stvari okončan zaključenjem usmene rasprave, održane 22.
srpnja 2005., na kojoj je bio prisutan i poduzetnik Ponikve d.o.o. i na kojoj
se upozoren na materijalnu i kaznenu odgovornost upustio u raspravljanje, isti
se naknadno navedenim podneskom od 19. rujna 2005., u cilju odugovlačenja
postupka pred Agencijom, očitovao između ostalog, kako slijedi: cit. »Vijeće je analiziralo nevažeći cjenik komunalnih
usluga koji je bio na snazi tek dva mjeseca budući da je sam poduzetnik isti
izmijenio da bi uklonio nelogičnosti koje su proizašle iz takvog cjenika.«

Stoga je Agencija, kako bi utvrdila sve
činjenice i okolnosti koje su od važnosti za donošenje zakonitog i pravilnog
rješenja, sukladno odredbi članka 7. ZoUP-a, 19. rujna 2005. uputila dopis
poduzetniku Ponikve d.o.o. kojim je, sukladno odredbi članka 48. stavka 1.
točki 1. ZZTN-a, zatraženo da isti Agenciji hitno dostavi:

– Odluku Skupštine poduzetnika Ponikve d.o.o. o
stavljanju van snage Odluke o načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga
donesene 12. studenoga 2003.

– Odluku Skupštine poduzetnika Ponikve d.o.o. o
donošenju nove Odluke o načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga koja
je zamijenila onu od 12. studenog 2003.

– Novi Cjenik – cijena tarifa i usluga
poduzetnika Ponikve d.o.o.

– Odluke poglavarstava jedinica lokalne
samouprave na području kojih se isporučuje usluga o davanju prethodne
suglasnosti na prijavljeni Cjenik sukladno članku 21. Zakona o komunalnom
gospodarstvu

Poduzetnik Ponikve d.o.o. je 21. rujna 2005.
Agenciji faksom dostavio podnesak u kojem je, u bitnome naveo da je isti u
međuvremenu, donio:

a) Odluku o izmjenama i dopunama Odluke o načinu
plaćanja i visini cijene komunalnih usluga – pročišćeni tekst 2004., broj
45/s-1/03 (»Službene novine« Primorsko-goranske županije, broj 34/03), s
primjenom počevši od 1. ožujka 2004., temeljem odluke Skupštine društva, broj
1-sl/1-04, od 26. siječnja 2004., koja je objavljena
u »Službenim novinama« Primorsko-goranske županije, broj 8/04, te

b) Odluku o izmjenama i dopunama Odluke o načinu
plaćanja i visini cijene komunalnih usluga – pročišćeni tekst (»Službene
novine« Primorsko-goranske županije, broj 34/03 do 22/04), s primjenom počevši
od 1. siječnja 2005, temeljem odluke Skupštine društva, broj 6/s -1/04, od 26.
studenoga 2004., koja je objavljena u »Službenim novinama« Primorsko-goranske
županije, broj 45/04.

U »Službenim novinama« Primorsko-goranske
županije, broj 45/04, objavljena je i Odluka o načinu plaćanja i visini cijene
komunalnih usluga – pročišćeni tekst - 2005. godine, temeljem odluke Skupštine
društva, broj 6/s-4/04, od 26. studenoga 2004., koja u sebi sadrži sve
prethodne, ali i naknadne izmjene i dopune, među ostalima i prethodno opisane
pod točkom I. 4. a) i b) ovoga obrazloženja.

Stoga je Agencija dopisom od 22. rujna 2005.,
sukladno članku 143. stavku 3. ZoUP-a dostavila HUZP-u navedene Odluke kako bi
podnositelj zahtjeva bio u mogućnosti upoznati se s istima i izjasniti se o
tome smatra li da je i ovim odlukama poduzetnik Ponikve d.o.o. zlouporabio
vladajući položaj na način da je isti podijelio kućanstva u 32 kategorije
potrošača u ovisnosti od količine potrošene vode, te propisao različite cijene m3 pitke vode s obzirom na količinu potrošene vode.

HUZP je 28. rujna 2005. Agenciji dostavio
podnesak kojim se očitovao da je i spomenutim Odlukama poduzetnik Ponikve
d.o.o. zlouporabio vladajući položaj na način da je podijelio kućanstva u 32
kategorije potrošača u ovisnosti od količine potrošene vode, te propisao
različite cijene m3 pitke vode s obzirom na količinu
potrošene vode.

Sukladno članku 56. stavku 1. ZZTN-a, u svrhu
pružanja mogućnosti strankama da se izjasne o činjenicama i okolnostima koje su
od važnosti za donošenje rješenja, Agencija je 10. listopada 2005. održala
usmenu raspravu na kojoj su bili nazočni predstavnici obiju stranaka u ovom
upravnom postupku i koji su, u bitnome izjavili da ostaju pri svim navodima iz
dosadašnjeg tijeka postupka pred Agencijom te da nemaju novih činjenica za
iznijeti niti novih dokaza za predložiti.

Poduzetnik Ponikve d.o.o. je zapisniku sa
ponovne usmene rasprave priložio pisano očitovanje o razlozima kojima opravdava
zbog čega nije, najkasnije na usmenoj raspravi održanoj 22. srpnja 2005.,
upozorio da je u međuvremenu čak dva puta izmijenio predmetni Cjenik od 12.
studenog 2003. te ukratko isto obrazloženje ponovio na zapisnik. Naime,
poduzetnik Ponikve d.o.o. je u svom obrazloženju istaknuo da je tijekom
postupka pred Agencijom aktivno surađi­vao, odnosno davao očitovanja i dostavljao dokumentaciju u
cilju do­kazivanja i argumentiranja primjene cjenika sa 32 kategorije, ne
navodeći pri tome o kojem cjeniku raspravlja, smatrajući da je riječ o
općepoznatoj i notornoj činjenici.

Članak 160. stavak 1. i 2. ZoUP-a propisuje da
službena osoba koja vodi postupak odlučuje o tome je li neku činjenicu potrebno
do­kazivati ili ne, ovisno o tome može li ta činjenica imati utjecaja na
rješavanje stvari te da ne treba dokazivati činjenice koje su općepoznate. Iako
poduzetnik Ponikve d.o.o., sukladno svojoj obvezi temeljem Zakona o komunalnom
gospodarstvu, objavljuje svoje Odluke o načinu plaćanja i visini cijena
komunalnih usluga na području otoka Krka te njezine izmjene i dopune u
»Službenim novinama« Primorsko-goranske županije, takva se objava u lokalnom
službenom glasilu čija je namjena informiranje užeg kruga ljudi čiji je interes
povezan s prebivalištem na području navedene županije, nikako ne može smatrati
notornom ili općepoznatom činjenicom dostupnom najširem krugu ljudi koju,
sukladno zakonu, nije potrebno dokazivati.

Temeljem prikupljenih podataka Agencija je
izradila sveobuhvatnu ekonomsku i pravnu analizu mjerodavnog tržišta opskrbe vo­dom kućanstava putem vodovodne mreže i odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda kućanstava. Nakon što je za njih doznala, Agencija
je također analizirala i Odluku o izmjenama i dopunama Odluke o načinu plaćanja
i visini cijene komunalnih usluga – pročišćeni tekst 2004., broj 45/s-1/03
(»Službene novine« Primorsko-goranske županije, broj 34/03), s primjenom
počevši od 1. ožujka 2004., donesene temeljem odluke Skupštine društva, broj 1-sl/1-04, od 26. siječnja 2004. koja je objavljena u
»Službenim novinama« Primorsko-goranske-županije, broj 8/04, te Odluku o
izmjenama i dopunama Odluke načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga –
pročišćeni tekst (»Službene novine« Primorsko-goranske županije, broj 34/03 do
22/04), s primjenom počevši od 1. siječnja 2005, donesenu temeljem odluke
Skupštine društva, broj 6/s -1/04, od 26. studenoga 2004., koja je objavljena u
»Službenim novinama« Primorsko-goranske županije, broj 45/04.

Temeljem provedene ekonomske i pravne analize
utvrđeno je sljedeće:

*5. Stranke u postupku*

a) Hrvatska udruga za zaštitu potrošača osnovana
je 1997. godine kao neprofitna, neovisna, nevladina i izvanstranačka udruga
koja educira usmjeruje i savjetuje potrošače radi zaštite interesa potrošača i
njihovih prava.

Navedena Udruga je, sukladno članku 41. stavku
4. točki 3. ZZTN-a ovlaštena podnijeti zahtjev za pokretanje postupka pred
Agencijom, te stoga ista ima status aktivno legitimirane stranke u ovom
postupku.

b) Poduzetnik Ponikve društvo s ograničenom
odgovornošću za komunalne djelatnosti sa sjedištem u Krku, Vršanska
14, komunalno je društvo koje djeluje na području otoka Krka. Osnovano je 26.
prosinca 1989. godine Odlukom o organiziranju, a sa Zakonom o trgovačkim
društvima usklađena je 20. prosinca 1995. godine. U sudskom registru pod
predmet poslovanja navodi se da, u skladu s Nacionalnom klasifikacijom
djelatnosti, poduzetnik obavlja djelatnosti skupljanja, pročišćavanja i
distribucije vode (razred 41.0) i uklanjanje otpadnih voda, odvoz smeća (razred
90.0).

Djelatnosti kojima poduzetnik Ponikve d.o.o.
ostvaruje prihode su sljedeće:

• opskrba pitkom vodom,

• odvodnja i pročišćavanje otpadnih voda, te

• prikupljanje, prijevoz i odlaganje otpada.

Vodoopskrbnim sustavom kojim upravlja poduzetnik
Ponikve d.o.o. opskrbljuje se vodom oko 70% ukupnog stanovništva otoka Krka i
to grad Krk i općine: Punat, Baška, Jurandvor,
Bašćanska Draga, Vrbnik, Malinska, Omišalj i Dobrinj te većina pripadajućih naselja navedenih općina. Za
potrebe vodoopskrbe koristi se 10 izvorišta čiji je ukupni kapacitet, u sušnom
periodu, od 166 l/s. Vodoopskrbni sustav kojim upravlja poduzetnik Ponikve
d.o.o. sastoji se od uređaja za pročišćavanje vode, 15 crpnih stanica, 22
vodospreme i oko 350 km cjevovoda.

Sastavnim preduvjetom odvodnje i pročišćavanja
otpadnih voda podrazumijeva se izgrađenost kanalizacijskog sustava. Ne postoji
jedinstvena kanalizacijska mreža na otoku Krku. Postoji šest zasebnih
kanalizacijskih sustava. Kanalizacijski sustavi izgrađeni su u priobalnim
naseljima otoka Krka i to u naseljima: Baška, Punat, Krk, Malinska,
Njivice i Omišalj. Kanalizacijski sustavi sastoje se od ulične kanalizacijske
mreže, glavnog kolektora, uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i podmorskog
ispusta. Na otoku Krku po podacima poduzetnika Ponikve d.o.o., 20% stalnog
stanovništva priključeni su na kanalizacijski sustav. Kanalizacijski sustavi u
naseljima Baška i Punat imaju uređaj za pročišćavanje otpadnih voda.

Poduzetnik Ponikve d.o.o. također obavlja
djelatnost prikupljanja otpada na području općina: Omišalj, Vrbnik, Baška,
Punat te u gradu Krku. Otpad se odlaže na odlagalištu Treskavac
kojim upravlja poduzetnik Ponikve d.o.o.

Budući da svrha postupka utvrđivanja
sprječavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja u ovoj upravnoj
stvari pred Agencijom proizlazi iz potrebe utvrđivanja je li poduzetnik Ponikve
d.o.o. počinio biće djela iz članka 16. stavak 1. i 2. točka 1. ZZTN-a, pri
tome ne dirajući u prava i obveze tog poduzetnika temeljem Zakona o komunalnom
gospodarstvu, navedeni poduzetnik u predmetnom postupku ima status pasivno
legitimirane stranke.

*6. Mjerodavno tržište*

Agencija je mjerodavna tržišta u konkretnom
slučaju utvrdila sukladno članku 7. ZZTN-a, kojim je propisano da se mjerodavno
tržište u smislu ovog zakona određuje kao tržište određene robe i/ili usluga
koje su predmet obavljanja djelatnosti konkretnog poduzetnika na određenom
zemljopisnom području. Mjerodavna tržišta su, sukladno člancima 4., 5. i 6.
Uredbe o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta, utvrđena u proizvodnom i u
zemljopisnom smislu.

            *Mjerodavno tržište u proizvodnom smislu* definirano
je kao:

            1.
tržište opskrbe vodom kućanstava putem vodovodne mreže i

            2.
tržište odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda kućanstava.

S obzirom da su ova dva tržišta izuzetno
vertikalno integrirana, analiza istih vrlo je usko povezana. Naročito se to
odnosi na cjenike u kojima se određivanje cijene odvodnje i pročišćavanja
otpadnih voda temelji na volumetrijskim iznosima
potrošnje vode. Kada izgrađenost ovih dvaju sustava nije na istom razvojnom
stupnju, uvijek je izgrađenost sustava opskrbe vodom na višem stupnju razvoja
jer je on i preduvjet za izgradnju kanalizacijskog sustava za odvodnju voda.

*Mjerodavno
tržište u zemljopisnom smislu* definirano je kao područje otoka Krka, budući
da je poduzetnik Ponikve d.o.o. trgovačko društvo osnovano od strane jedinica
lokalne samouprave na otoku Krku i to grada Krka, općina Malinska-Dubašnica, Dobrinj, Baška, Punat,
Vrbnik i Omišalj, te Hrvatskih voda za obavljanje komunalne djelatnosti na
području otoka Krka temeljem Zakona o komunalnom gospodarstvu.

Zakonom o komunalnom gospodarstvu koji, među
ostalim djelatnostima uređuje i djelatnosti opskrbe pitkom vodom te odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda, propisano je da navedene komunalne djelatnosti u
Republici Hrvatskoj obavljaju:

if !supportLists§
endiftrgovačko
društvo koje osniva jedinica lokalne samouprave,

if !supportLists§
endif javna
ustanova koju osniva jedinica lokalne samouprave,

if !supportLists§
endif služba
– vlastiti pogon (u daljnjem tekstu: vlastiti pogon), koju osniva jedinica
lokalne samouprave,

if !supportLists§
endif pravna
i fizička osoba na temelju ugovora o koncesiji i

if !supportLists§
endifpravna
i fizička osoba na temelju ugovora o povjeravanju komunalnih poslova.

Na području Republike Hrvatske približno 130
poduzetnika obavlja djelatnost opskrbe vodom i odvodnje otpadnih voda. Većina
takvih poduzetnika osnovana je kao trgovačko društvo, odnosno društvo s
ograničenom odgovornošću u kojem je najveći imatelj udjela jedinica lokalne
vlasti, županija, općina ili obje razine vlasti imaju udjele.

6.1. Tehnički aspekti
sustava gospodarenja vodom

Na slici 1. shematski se prikazuje sustav
gospodarenje vodom koji uključuje sve one usluge kojima se za potrebe
kućanstava, gospodarskih subjekata i drugih ekonomskih aktivnosti s jedne
strane voda iz okoliša odvaja, skuplja, obrađuje i distribuira, a s druge
strane skupljaju i obrađuju otpadne vode koje se vraćaju u okoliš. Ovakav sustav
zastupljen je u zemljama članicama Europske unije, a isti prevladava i na
teritoriju Republike Hrvatske. Gospodarenje vodom obično se, a prikazano je na
slici 1., sastoji od zaokruženog procesa koji je okrenut s jedne strane prema
potrebama i zahtjevima potrošača, a s druge strane prema potrebi zaštite i
očuvanja okoliša.

*Slika 1.* Sustav gospodarenja vodom

![](dodatni/355874.gif)

Izvor: Studija o primjeni pravila konkurencije u
sektoru opskrbe vodom u EZ (u izvorniku na engleskom jeziku: »Study on the Application
of the Competition Rules to the Water
Sector in the European Community, WRc i Ecologic, 2002.«; Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Do opskrbe vodom krajnjeg potrošača proces
upravljanje vodom uključuje sljedeće faze:

• zahvaćanje vode,

• skupljanje vode,

• pročišćavanje vode i

• distribucija vode putem vodovodne mreže
krajnjim potrošačima.

Zahvaćanje i skupljanje vode (često jedinstven
proces) je proces kojim se izdvaja voda iz okoliša koja će služiti za daljnju
obradu i opskrbu. Ovako izdvojena voda obično predstavlja proizvod koji se
nakon procesa pročišćavanja distribuira sljedećim kategorijama potrošača:

• kućanstva,

• poljoprivredne potrošače,

• industrijske potrošače.

6.2. Ekonomske značajke
sustava opskrbe vodom

Mjerodavno tržište opskrbe vodom kućanstava
putem vodovodne mreže i odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda kućanstava karakterizira
niz specifičnosti zbog kojih je poduzetnik koji obavlja navedene djelatnosti na
tom tržištu tzv. «prirodni monopolist», a riječ je o
sljedećem:

![](dodatni/355875.gif)

Vertikalna integriranost je posljedica prirodnog
strukturiranja faza u procesu opskrbe vodom kao vertikalnog lanca aktivnosti.
Svaka pojedina faza iz tog procesa (zahvaćanje, skupljanje, pročišćavanje i
distribucija vode) logičan je i prirodan nastavak prethodne faze i bez svake
pojedine faze cijeli sustav opskrbe vodom ne bi bio cjelovit. Spomenuta
značajka vertikalne integriranosti ne upućuje na zaključak da je neophodno da
sve nabrojene faze u procesu moraju biti upravljane od strane jednog
poduzetnika, već da takav prirodan lanac procesa dovodi do neophodne
povezanosti bez obzira je li cijeli proces povezan s upravljačke strane ili su
faze procesa odvojene upravljački. Budući da je u konkretnom slučaju poduzetnik
Ponikve d.o.o. upravlja svim fazama u procesu, izraženija je situacija
prirodnog monopola.

Ekskluzivno pravo na proizvodnju i eksploataciju
dodjeljuje ili centralna država ili jedinice lokalne vlasti na način da se
dodjeljuju koncesije na izvore vode kao resursa. Razlog dodjeljivanja
ekskluzivnog prava samo jednom poduzetniku je u činjenici da se na taj način
želi postići efikasnija proizvodnja i smanjenje troškova, te niže cijene za
potrošače.

Jedno od obilježja djelatnosti opskrbe vodom je
da je riječ o ka­pitalno intenzivnom sektoru. Ovaj
karakter djelatnosti očituje se kroz vrlo visok udjel stalne ili fiksne imovine
koji proizlazi iz vertikalnih analiza financijskih izvještaja poduzetnika koji
djeluju u ovoj djelatnosti. Opisani visoki udjel posljedica je potrebe ulaganja
u vodovode, postrojenja za pročišćavanje sakupljenih voda, kanali­za­cijske sustave i sl. Kako je
prije spomenuto u tehničkom opisu su­stava, vrlo često u tu imovinu ulaze i
postrojenja za pročišćavanja otpadnih voda koja također predstavljaju fiksnu
imovinu. Sva ta imovina koja iziskuje vrlo velika ulaganja ima vrlo dug vijek
uporabe. Ona čini fiksnu imovinu poduzetnika, najznačajniju stavku u aktivi
poduzetnika. Opisani visoki troškovi koji nastaju ulaganjem u spomenutu imovinu
predstavljaju vrlo visoke fiksne troškove u struk­turi troškova. Ujedno oni
čine i visoke troškove »istupa s tržišta«. Ti troškovi nastaju i prije nego što
sustav počne generirati prihode iz poslovanja. Promatrajući troškovnu stranu,
može se zaključiti da kod poduzetnika koji djeluju u djelatnosti opskrbe vodom
varijabilni troškovi predstavljaju znatno manji udio u ukupnim troškovima.

Distribucija vode u smislu transporta vode kao
proizvoda putem vodovoda vrlo je skup proces i iziskuje vrlo visoke troškove. I
to je jedan od razloga zašto sustavi opskrbe vodom i njihova tržišta imaju
lokalni karakter, a sustavi vodovoda su obično izgrađeni na lokalnoj razini. To
nije samo slučaj kod poduzetnika Ponikve d.o.o. čija je specifičnost da djeluje
na otoku već je to situacija koja je općenito prisutna na ovom tržištu.

*Tablica 1*. Usporedni prikaz troškova transporta za
odabrane proizvode

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Električna energija *P/kWh (400 kV)* | Plin  *P/therm  (24'' cijevi)* | Voda  *P/m3* |
| Troškovi proizvodnje | 3.0 | 20 | 30 |
| Transportni troškovi | 0.15 | 0.5 | 15 |
| Postotni iznos transportnih troškova u ukupnim troškovima za udaljenost 100 km | 5% | 2,5% | 50% |

Izvor:
Ofwat, UK od WRC and Ecologic,
2002.; Napomena: cijene u UK Ł

Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

U tablici 1. prikazan je usporedni prikaz
troškova. Podaci iz tablice korišteni su u svim relevantnim studijama Europske
komisije i OECD-a i predstavljaju benchmark prilikom
usporedbe troškova distribucije vode i ostalih navedenih proizvoda. Na temelju
podataka iz tablice možemo zaključiti da je cijena prijenosa vode putem
vodovoda na velike udaljenosti izuzetno visoka u odnosu na samu cijenu
proizvoda. Cijena vode može se povećati za 50 posto na udaljenosti od 100 kilometara
u odnosu na cijenu izračunatu na bazi izvora. Za razliku od vode, to povećanje
za istu udaljenost iznosi 5 posto kod prijenosa električne energije, a 2,5
posto kod prijenosa plina. Ti podaci potvrđuju tezu o specifičnosti tržišta
opskrbe vodom koja je postavljena u analizi.

Potražnja za vodom kao funkcija cijene pokazuje
vrlo neelastičan karakter. Voda kao proizvod spada u grupu proizvoda koju
potrošači, ali i zakonodavac smatraju proizvodom koji je conditio
sine qua non za
zadovoljavanje osnovnih životnih potreba ljudi. Iz tog razloga, sve donedavno,
cijena vode nije bila određivana na temelju ekonomske vrijednosti, već na
temelju socijalne vrijednosti što je imalo za posljedicu relativno niske cijene
vode. Međutim, rast cijene vode za mali ali ipak dovoljno značajan postotak ne
rezultira smanjenjem potražnje za vodom. Razlog tome je neophodnost vode kao
proizvoda u životu ljudi.

Bez obzira na razlike između pojedinih lokalnih
područja u kvaliteti izvora vodom, općenito se kod upravljanja vodom kao
resursom polazi od pretpostavke da je voda oskudni resurs i kao takvu je treba
tretirati zakonodavac, ali i oni koji njome upravljaju. Važnost se polaže na
održivo gospodarenje vodnim bogatstvima. Tako se i u direktivi WFD kao jedan od
osnovnih ciljeva iste navodi cit. »promoviranje
održive uporabe vode koja se treba bazirati na dugoročnoj zaštiti raspoloživih
vodnih resursa«.

S obzirom na sve navedene značajke sektora
opskrbe vodom, a posebno na one koji se očituju u vrlo visokim troškovima
ulaska na tržište i visokim troškovima istupa s tržišta, na tržištu opskrbe
vorbe
vodom uob prevladava prirodni monopol za zemljopisno područje u kojem
distributer vode ima izgrađenu vodovodnu mrežu putem koje opskrbljuje krajnje
potrošače.

Poduzetnik Ponikve d.o.o. djeluje u svim fazama
opskrbe vodom koje su vertikalno integrirane: od početne faze zahvaćanja vode,
skupljanja vode, pročišćavanja vode i na kraju distribucije pročišćene vode
stanovništvu i gospodarskim subjektima na područ­ju
otoka Krka. Poduzetnik Ponikve d.o.o. također obavlja djelatnost odvodnje
otpadnih voda. Kanalizacijska mreža znatno je manja u odnosu na vodovodnu mrežu
i obuhvaća određena spomenuta naselja na otoku Krku.

S tehničkog aspekta, planiranje i izgradnja
sustava opskrbe vodom je složen proces koji obuhvaća zahvaćanje vode iz
okoliša, skupljanje ili skladištenje vode, pročišćavanje i distribuciju vode
potrošačima, dok proces odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda uključuje
skupljanje otpadnih voda, obradu i pročišćavanje otpadnih voda, reguliranje
atmosferskih voda te obradu taloga i pročišćavanje otpadnih voda. S ekonomskog
aspekta, specifičnosti tržišta i djelat­nosti
upravljanja vodom očituju se kroz kapitalno intenzivan karak­ter
sektora, kroz izuzetno visok udjel fiksnih troškova u ukupnim troškovima
poduzetnika, te kroz vertikalnu integriranost sustava, čije su pojedine
komponente u vertikalnom lancu međusobno izuzetno ovisne jedna o drugoj.

7. Određivanje cijene vode

Ispravno i poželjno određivanje tarifa odnosno
cijene usluge opskrbe vodom kućanstva putem vodovodne mreže obuhvaća, s jedne
strane, troškovne komponente u svezi s obavljanjem djelatnosti opskrbe vodom i
s druge strane, komponentu prihoda kojima se ti troškovi podmiruju od strane
potrošača. Ova druga komponenta predstavlja odnos prema potrošačima i izražena
je kroz naknade koje potrošači podmiruju za određeni iznos potrošnje vode.

Određivanje cijene temelji se na dva načela. To
su:

• određivanje cijene bazirano na troškovima;

• određivanje cijene bazirane na zahtijevanom
profitu.

U predmetnoj djelatnosti opskrbe vodom
isključivo se primjenjuje načelo određivanja cijene temeljene na troškovima i
ono se u daljnjem tekstu objašnjava. Kod tog koncepta se korištenjem
mikroekonomske analize nastoje odrediti troškovi kako ukupni, tako i komponente
fiksnih i varijabilnih troškova. Na temelju njih se, a u skladu s načelima
određivanja tarifa koristi takav tarifni sustav koji optimalno odražava
specifičnosti pojedinog vodoopskrbnog sustava i poduzetnika koji tim sustavom
upravlja. Prihodi koje poduzetnik iz takvog tarifnog sustava ostvaruje moraju
biti takvi da pokrivaju pune troškove opskrbe vodom, bez ostvarivanja dodatnog
profita za poduzetnika.

Simuliranjem različitih cijena određuje se koje
količine proiz­vodnje ili
prodaje ostvaruju točku pokrića (na slici 2. prikazana kao TP).

Slika 2. Grafički
prikaz određivanja točke pokrića pomoću funkcije troškova i   prihoda

![](dodatni/355876.gif)

Razumijevanje ovog grafikona bitno je zbog
temeljnog pristupa Europske komisije o punom pokrivanju troškova opskrbe vodom,
a navedeno je istaknuto i u direktivi WFD. U svrhu objašnjenja grafikona bitno
je naglasiti da se određivanje cijene za određeni proizvod korištenjem pristupa
baziranog na troškovima promatra na način da se za određenu količinu prodaje
koja se planira označene slovom Q’ postavi jedinična cijena proizvoda u
vrijednosti čiji će umnožak s količinom prodaje označene slovima p×Q dosegnuti
vrijednost označenu slovom P’ kod koje će se funkcija ukupnih prihoda i ukupnih
troškova sjeći i kod koje se postiže točka pokrića označena slovima TP.

Svaka djelatnost ima određene specifičnosti i
stoga različit omjer između fiksnih i varijabilnih troškova. Djelatnost opskrbe
vodom karakterizira, kako je već prije navedeno u ovoj analizi, vrlo visok
udjel fiksnih troškova. Stoga je razmatranje fiksnih troškova osnova za analizu
troškova i na taj način određivanje cijene.

*Slika 3.* Grafički
prikaz funkcije troškova u slučaju visokog udjela fiksnih troškova u ukupnim
troškovima

![](dodatni/355877.gif)

Iz grafičkog prikaza funkcije troškova hipotetskog
poduzetnika u sektoru opskrbe vodom (prikaz sa slike 3.) proizlazi da i pri
vrlo visokim iznosima proizvodnje vode, udjel varijabilnih troškova u ukupnim
troškovima ne bi bio značajan. Vidljiv je izuzetno blag nagib krivulje
varijabilnih troškova.

*Slika 4.* Grafički prikaz prosječnih ukupnih troškova kod prirodnog monopola

![](dodatni/355878.gif)

Na slici 4. vidljivo je da zahvaljujući ekonomiji
razmjera prosječ­ni ukupni troškovi padaju s
povećanjem količine proizvodnje.

Unutar sustava određivanja cijene vode koji se
bazira na troš­kovima, na
tržištu na kojem postoji prirodni monopol, socijalno optimalna strategija
određivanja cijena bila bi ona koja bi cijenu proizvoda postavila na razinu na
kojoj bi bila jednaka marginalnim troškovima.

Funkcija ukupnih troškova izražena kroz
jednadžbu je:

UT = FT + mt ×
Q
(Formula 1.)

gdje je:

UT – ukupni troškovi

FT – fiksni troškovi

mt – marginalni trošak

Q – količina proizvodnje

Ukoliko bi se cijena vode odredila prema
vrijednosti marginalnih troškova, tada ona ne bi bila dostatna da pokrije
fiksne troškove poduzetnika. Jedan od načina da se taj nedostatak iz modela
ispravi je određivanje cijene pomoću dvije komponente naknada (opisano pod
točkom 8. ovog obrazloženja).

Jedna komponenta je fiksna naknada, a druga je
varijabilna nak­nada. Prva se određuje po formuli
FT/N gdje N broj potrošača, a druga na razini marginalnog troška mt. Ovakav pristup određivanja cijene ostvario bi načelo
punog pokrivanja troškova. Na području EU u sektoru djelatnosti opskrbe vodom
temeljnu odrednicu predstavlja ranije spomenuta direktiva WFD. Ova direktiva u
dijelu koji se odnosi na ekonomske aspekte ovom djelatnošću jasno naglašava
načelo punog pokrivanja troškova. Sa stanovišta što sveobuhvatnijeg
sagledavanja ove djelatnosti i ispravnog donošenja zaključaka u pred­metnoj analizi ocjenjivanja zlouporabe vladajućeg položaja
poduzet­nika Ponikve d.o.o., Agencija je koristila
sva dosadašnja saznanja, iskustva i praksu koja su u djelatnosti opskrbe vodom
poznata u pravu i politici tržišnog natjecanja na području EU. Jednako tako se
u ovoj analizi prikazuju ekonomska načela koji se u ovoj djelatnosti koriste na
području EU te je s tim u svezi bitno načelo punog pokrivanja troškova kao
dominantan ekonomski pristup u reguliranju i nadziranju djelatnosti opskrbe
vodom od strane ekonomske struke.

*Slika 5.* Prikaz
komponenata troškova do punog pokrivanja troškova

![](dodatni/355879.gif)

Izvor: Ekonomski instrumenti za upravljanje
kvalitetom i količinom voda – u izvorniku na engl.
jeziku: »Economic instruments
for water quality and quantity management«, Centar za poslovno istraživanje energije i
okoliša, 2003.; Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Operativni troškovi i troškovi održavanja vezani
su uz svakodnevnu funkciju sustava opskrbe, kao što su primjerice trošak
sirovine, trošak električne energije za rad sustava, plaće zaposlenika i dr. Trošak kapitala predstavljaju trošak amortizacije kao i
trošak kamata vezanih uz velika investicijska ulaganja. Razliku do punih
ekonomskih troškova vode predstavljaju oportunitetni
troškovi i ekonomske eksternalije. Oportunitetne troškove predstavlja trošak nečinjenja ili
nekorištenja nečega u druge svrhe. Oportunitetni
trošak opskrbe stanovništvom otoka Krka bio bi primjerice trošak neopskrbe poljoprivrednog sektora na otoku Krku. Eksternalije u okolišu vezane su uz potrebu očuvanja javnog
zdravlja i održavanje ekosustava.

Spomenutom direktivom WFD koja predstavlja
odrednicu djelovanja u području djelatnosti opskrbe vodom, u dijelu koji se
odnosi na ekonomske aspekte djelatnosti upravljanja vodom, jasno je naglašeno
načelo punog pokrivanja troškova opskrbe vodom. Stoga troškovna strana mora
uključivati sve komponente iz gornjeg prikaza. Nadalje, ta načela određuju da
onaj tko više troši vodu, mora snositi i veći iznos troškova. Ovo iz razloga
što se većom potrošnjom povećavaju oportunitetni
troškovi, ekonomske eksternalije i eksternalije u okolišu. Sukladno s navedenim, primjenjivani
tarifni sustavi odnosno cijene usluga moraju biti u skladu s ovim načelima.

*8. Sustav određivanja tarifa na tržištu opskrbe vodom*

Nakon analize troškova, Agencija je analizirala
sustav određivanja tarifa usluga odnosno cjenike kojima se s jedne strane
ostvaruju prihodi poduzetnika, a s druge strane određuju cijene korištenja
usluga opskrbe vodom prema potrošačima.

Određivanje tarifa odnosno cijene vode
predstavlja osnovni element pomoću kojeg se usmjerava gospodarenje vodom,
kontroliraju i usmjeravaju prihodi i pokrivaju troškovi.

Tarifiranje predstavlja sustav
procedura i elemenata koji čine ukupni račun ispostavljen potrošačima.
Razlikuje se nekoliko tarifnih sustava u djelatnosti opskrbe vodom:

a) Sustav sa stalnom naknadom (tzv. flat fee),
odnosno sustav koji ne ovisi o količini potrošene vode već o drugim kriterijima
i izračunima, primjerice o vrijednosti kuće, površini kuće i sl.

b) Sustav s jedinstvenom volumetrijskom
tarifom je sustav u kojem se naknada bazira na istom iznosu za svaku potrošenu
jedinicu vode.

c) Sustav koji se bazira na tarifama od dva dijela
naknada je najčešće primjenjivan sustav obračuna naknade za potrošnju vode.
Jedan dio naknade čini naknada koja se mjeri na bazi novčanog iznosa kroz
jedinicu vremena. Drugi dio naknade predstavlja iznos koja se obično mjeri na
bazi novčanog iznosa kroz jedinicu potrošene količine vode. Ovakav sustav tarifiranja obično uključuje pojedini element ili
kombinaciju sljedećih elemenata:

• Naknade za priključenje mreži koja je
unaprijed određena i koja se naplaćuje jednokratno prilikom priključenja na
mrežu;

• Fiksne naknade koja je uobičajeno jedinstvenog
iznosa za sve potrošače za određeno vremensko razdoblje ili koja se određuje
putem određenih parametara poput veličine vodomjera, vrijednosti kuće i dr. Iznos fiksne naknade uobičajeno uključuje pokriće troškova
za izdavanje računa, održavanje vodomjera, očitavanje potrošnje, troškove
amortizacije sustava, itd;

• Volumetrijskog
iznosa naknade koji se primjenjuje u sustavu opskrbe vodom u kojem se obavlja
mjerenje. Do njega se dolazi množenjem količine potrošnje vode u određenom
vremenskom razdoblju sa cijenom po jedinici potrošnje.

• Naknada po razredima potrošnje koja se
definira za donju i gornju granicu određene količine potrošnje. Različitim
razinama potrošnje, razredima, određuju se različiti volumetrijski
iznosi nak­nada. Naknade rastu ili padaju kako raste
potrošnja voda. Ukoliko naknade rastu s potrošnjom riječ je o rastućim razred
tarifama, a ukoliko padaju riječ je o padajućim razred tarifama.

• Minimalne naknade koja predstavlja određeni
minimalni iznos količine za koju će se usluga obračunati bez obzira je li se ta
količina potrošila u obračunskom razdoblju.

U volumetrijski iznos
naknade često se ugrađuje tzv. sezonska tarifa,
posebice u turističkim područjima gdje sustav opskrbe vodom djeluje u uvjetima
različite potrošnje u određenim vremenskim razdobljima, odnosno gdje je
potrošnja vode proporcionalna sa sezonskim kretanjem stanovništva na tom
području. U dijelu godine kada je pojačana potrošnja vode dolazi do izražaja
pitanje oskudnosti resursa tako da sustav mora biti izgrađen na način da
zadovoljava upravo tu, vršnu potrošnju.

U Republici Hrvatskoj sam mehanizam reguliranja
cijena usluga opskrbe vodom i odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda uređen je
Zakonom o komunalnom gospodarstvu.

Cijena vode za kućanstva na području RH sastoji
od sljedećih elemenata:

if !supportLists§
endifcijene
usluge od strane pružatelja usluge javne opskrbe vodom,

if !supportLists§
endifnaknade
za korištenje voda,

if !supportLists§
endifnaknade
za zaštitu voda,

if !supportLists§
endifkoncesijske
naknade te

if !supportLists§
endifCijena usluge javne opskrbe vodom i spomenute
naknade obračunavaju se na volumetrijskoj bazi.
Struktura i logika ispostavljanja računa za kućanstva koje se uobičajeno
koristi prikazana je u tablici 2.

*Tablica 2.* Komponente cijene i naknade za kućanstva za jedan kubni metar
isporučene vode s pripadajućom naknadom za odvodnju otpadnih voda

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Komponenta cijene                                                        Naknada

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Cijene
usluge za isporuku vode od
strane pružatelja usluge                                                           PV

PDV                                                                                      22%
od PV

Izgradnja komunalne
infrastrukture                                          NKI

Cijena usluge odvodnje otpadnih voda                                    PO

PDV                                                                                      22%
od PO

Naknada za korištenje
voda                                                    NV

Naknada za zaštitu voda
                                               NZ

Koncesijska naknada                                                              NK

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
UKUPNA CIJENA                                                   PV
+ 22%PV + NKI + PO +
                                                                                  22%PO
+ NV + NZ + NK

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Podaci ukazuju da prihodi, koji se ostvaruju od
naplate usluge opskrbe vodom od strane kućanstava, ne pokrivaju pune ekonomske
troškove opskrbe vodom i odvodnje otpadnih voda što potvrđuje stručna studija
»Određivanje cijene vode u Hrvatskoj, politike i trendovi« Državne uprave za
vode iz 2001. godine. Trenutne cijene vode dostatne su tek za pokrivanje
troškova osnovnog održavanja i za hitne intervencije na sustavima. Troškovi
koji nastaju iz gubitka u sustavu zbog curenja, troškovi kojima bi se pokrivao
razvoj sustava opskrbe i troškovi investicija kojima bi se smanjivale ekonomske
eksternalije i eksternalije
u okolišu nisu uključeni u sadašnju cijenu vode. Ove kategorije troškova su
upravo troškovi koji su uključeni u opisano načelo punog pokrivanja troškova.
Stoga su neophodna, a u svezi s procesom približavanja Republike Hrvatske
Europskoj uniji, izuzetna ulaganja u sustave opskrbe vodom i odvodnje otpadnih
voda kako bi se zadovoljili standardi EU koje okvirno postavlja direktiva WFD.

Zakonom o komunalnom gospodarstvu je, između
ostaloga, u članku 20. stavak 2. propisano da visinu cijene, način obračuna i
način plaćanja komunalnih usluga određuje isporučitelj usluge, u konkretnom
slučaju poduzetnik Ponikve d.o.o.

Člankom 21. stavkom 1. istog zakona, propisano
je da je isporučitelj komunalnih usluga dužan pri svakoj promjeni cijene,
odnosno tarife svojih usluga pribaviti prethodnu suglasnost poglavarstva
jedinice lokalne samouprave na području kojih se isporučuje usluga.

Nadalje, ZoZP, u članku 22. stavak 4., propisuje
da tijela koja odlučuju o obvezama i pravima potrošača javnih usluga moraju
osnovati savjetodavna tijela u kojima će biti uključeni predstavnici udruga za
zaštitu potrošača, te da su navedena tijela dužna donositi odluke nakon
dobivenog mišljenja savjetodavnog tijela, na transparentan, objektivan i nediskriminirajući način. ZoZP, u članku 99., kao jednog od
nositelja funkcije zaštite potrošača predviđa Vijeće za zaštitu potrošača.

Slijedom navedenoga, u pogledu reguliranja cijena
prema krajnjim potrošačima Zakon o komunalnom gospodarstvu i ZoZP se
nadopunjuju u kvalitetnu razinu regulacije, pri čemu isporučitelj usluge za
svaku promjenu cijena treba pribaviti prethodnu suglasnost poglavarstva
jedinice lokalne samouprave na području kojih se isporučuje usluga, a
poglavarstvo donosi odluku o potvrđivanju cjenika tek nakon dobivenog mišljenja
savjetodavnog tijela u kome su uključeni predstavnici udruga za zaštitu
potrošača.

*9. Analiza cjenika poduzetnika Ponikve d.o.o. za opskrbu
vodom kućanstava putem vodovodne mreže i odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda
za kućanstva na otoku Krku temeljem Odluke o načinu plaćanja i visini cijena
komunalnih usluga – pročišćeni tekst - 2004., od 12. studenog 2003. (»Službene
novine« PGŽ broj 34/03), i dvije Odluke o izmjenama i dopunama rečene Odluke i
to, od 26. siječnja 2004., koja je objavljena u »Službenim novinama« PGŽ, broj
8/04 i od 26. studenoga 2004. koja je objavljena u »Službenim novinama«, broj
45/04.*

Analiza sva tri predmetna cjenika i pristup u
analizi vezan je isključivo uz pitanja prava tržišnog natjecanja i ekonomskih
aspekata vezanih uz provedbu prava i politike tržišnog natjecanja. Stoga
analiza cjenika uključuje niz analitičkih i matematičkih metoda kojima se
dokazuje diskriminatoran učinak predmetnih cjenika na
pojedine potrošače.

9.1. Analiza cjenika
temeljem Odluke o načinu plaćanja i visini cijena komunalnih usluga –
pročišćeni tekst – 2004. godine, broj 45/s – 1/03, od 12. studenog 2003.,
objavljena u »Službenim novinama« PGŽ, broj 34/03, s primjenom počevši od 1.
siječnja 2004

*9.1.1. Cjenik opskrbe vodom kućanstva*

*Tablica 3*. Cjenik opskrbe vode za kućanstva poduzet­nika
Ponikve d.o.o. temeljem Odluke o načinu plaćanja i visini cijena komunalnih
usluga od 12. studenogA 2003. s primjenom počevši od 1. siječnja 2004.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Redni broj | GODIŠNJA POTROŠNJA  Količina potrošnje u m3 | KATEGORIJA  potrošača | CIJENA / m3 |
| *1* | *2* | *3* | *4* |
| 1. | 1-10 | I | 70,00 |
| 2. | 11-15 | II | 60,00 |
| 3. | 16-20 | III | 45,00 |
| 4. | 21-25 | IV | 36,00 |
| 5. | 26-30 | V | 30,00 |
| 6. | 31-35 | VI | 25,00 |
| 7. | 36-40 | VII | 22,00 |
| 8. | 41-45 | VIII | 20,00 |
| 9. | 46-50 | IX | 19,00 |
| 10. | 51-55 | X | 17,00 |
| 11. | 56-60 | XI | 16,00 |
| 12. | 61-65 | XII | 15,00 |
| 13. | 66-70 | XIII | 14,00 |
| 14. | 71-75 | XIV | 13,00 |
| 15. | 76-80 | XV | 12,50 |
| 16. | 81-85 | XVI | 12,00 |
| 17. | 86-90 | XVII | 11,50 |
| 18. | 91-95 | XVIII | 11,00 |
| 19. | 96-100 | XIX | 10,50 |
| 20. | 101-105 | XX | 10,00 |
| 21. | 106-110 | XXI | 9,50 |
| 22. | 111-115 | XXII | 9,00 |
| 23. | 116-120 | XXIII | 8,50 |
| 24. | 121-125 | XXIV | 8,00 |
| 25. | 126-130 | XXV | 7,50 |
| 26. | 131-135 | XXVI | 7,00 |
| 27. | 136-140 | XXVII | 6,50 |
| 28. | 141-145 | XXVIII | 6,00 |
| 29. | 146-150 | XXIX | 5,50 |
| 30. | 151-200 | XXX | 5,00 |
| 31. | 201-500 | XXXI | 5,50 |
| 32. | Preko 500 | XXXII | 6,00 |

Izvor:
web stranice »Službenih novina« Primorsko-goranske županije, br. 34/03, [http://www.sn.pgz.hr]

Iz cjenika je vidljivo da su potrošači
podijeljeni u 32 kategorije. Te 32 kategorije određuju se ovisno o donjoj i
gornjoj granici godišnje potrošnje vode pojedinog potrošača. Prva kategorija
počinje od inicijalne količine potrošnje vode pa do 10 m3. Svaka sljedeća
kategorija povećava se za 5 m3 potrošene vode sve do
29. kategorije nakon koje je raspon za sljedeću kategoriju 50 m3. U 31.
kategoriji određen je raspon u potrošnji od 300 m3, a posljednja 32. kategorija
utvrđena je za potrošače koji troše više od 500 m3
vode godišnje. Počevši od prve kategorije, cijena vode po pojedinim
kategorijama ima opadajući trend. Cijena za prvu kategoriju potrošača iznosi
70,00 kuna/m3. Nakon prve kategorije cijena za svaku sljedeću kategoriju
potrošača značajnije pada. Tako je primjerice za 30. kategoriju potrošača
određena najniža cijena koja iznosi 5,00 kuna/m3. U 31. i 32. kategoriji
potrošača cijena ponovno neznatno raste.

Iz navedenog je vidljivo da poduzetnik Ponikve
d.o.o. većim dijelom predmetnog cjenika primjenjuje sustav opadajuće
razred tarife, a od 31. kategorije potrošača sustav rastuće razred tarife, sve
bez fiksne naknade i s ukupno 32 razreda. Agencija je analizom stručne i
znanstvene literature te komparativne prakse utvrdila da opisani tarifni sustav
ne postoji nigdje na području EU.

U konkretnom slučaju riječ je o pokušaju
poduzetnika Ponikve d.o.o. da kroz volumetrijski
iznos naknade uključi fiksnu naknadu što je rezultiralo negativnim učincima za
pojedine potrošače. Pored navedenoga, cjenik pokazuje niz nelogičnosti i ne
nameće potrošačima svijest o racionalnoj potrošnji vode uz određenu razinu
cijene koja bi predstavljala maksimalnu korisnost za njih, već ih naprotiv
upućuje na špekulantsko ponašanje.

Spomenute nelogičnosti očituju se na interkategorijalnoj (između razlđu različitih razreda potrošnje) i
na intrakategorijalnoj razini (unutar istog razreda
potrošnje). Primjerice, interkategorijalna
nelogičnost vidljiva je iz ukupno određene cijene godišnje potrošnje vode od 10
kubičnih metara koja iznosi 700 kuna, a cijena potrošnje vode od 11 kubičnih
metara iznosi 660 kuna. Ukupna cijena potrošnje vode od 15 kubičnih metara
iznosi 900 kuna, a cijena potrošnje vode od 16 kubičnih metara iznosi 720 kuna.
Nadalje, cijena potrošnje od 17 m3 iznosi 765 kuna, a
od 18 m3 iznosi 810 kuna itd.
Na taj način pojedini potrošači dovedeni su u neravnopravan položaj glede
plaćanja naknada. Takvim načinom određivanja cijena potrošači su zbog
postizanja financijski povoljnijih uvjeta upućeni na špekulantsko ponašanje
vezano uz potrošnju vode, odnosno na neracionalnu i beskorisnu potrošnju vode
jer u tom slučaju plaćaju niži iznos naknade nego kada bi se vodili logikom
razumne i dostatne potrošnje.

Nelogičnost na intrakategorijalnoj
razini očituje se u nepravednim financijskim uvjetima kojima se u nejednak
položaj stavlja jedne potrošače u odnosu na druge. Uz pretpostavku da fiksni
troškovi iznose 95% (kao što je to poduzetnik Ponikve d.o.o. istaknuo u
očitovanjima koje je dostavio Agenciji), te uz pretpostaku
da se ti omjeri reflektiraju kroz godišnji iznos naknada koje plaćaju
potrošači, u tom slučaju potrošač iz treće kategorije potrošača koji troši 16
kubičnih metara vode trebao bi participirati s ukupno 684 kuna u pokrivanju
fiksnih troškova sustava (95% od 720 kuna), a potrošač koji godišnje troši 20
kubičnih metara vode trebao bi participirati s 855 kuna u pokrivanju fiksnih
troškova sustava.

*Slika 6.* Grafički prikaz odnosa cijene i količine potrošene vode, a temeljem
cjenika poduzetnika Ponikve d.o.o. koji je bio u primjeni počevši od 1.
siječnja 2004.

![](dodatni/355880.gif)

 Izvor: Odluka o načinu plaćanja i visini cijena
komunalnih usluga, web stranice »Službenih novina«  Primorsko-goranske
županije, br. 34/03, [http://www.sn.pgz.hr]; Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Slika 6. prikazuje krivulja koja predstavlja
grafički odnos između količine potrošnje vode i cijene, a prema cjeniku
poduzetnika Ponikve d.o.o. koji je bio u primjeni od 1. siječnja 2004. U
prikazu su istaknute točke Q1 i Q2
analizom kojih se utvrđuje nelogičnost predmetnog cjenika. Točka Q1 definirana je potrošnjom od 15 kubičnih metara za koju
je prema cjeniku određena naknada u iznosu od 900,00 kuna. Točka Q2 definirana je potrošnjom od 150 kubičnih metara za koju
je prema cjeniku određena naknada u iznosu od 825,00 kuna. Potrošač postiže
veću financijsku korisnost kada potroši 150 kubičnih metara vode nego kada
potroši 15 kubičnih metara. Dakle, potrošaču je korisnije ponašati se
neracionalno jer ga na takvo ponašanje upućuje predmetni cjenik koji za 10 puta
veću potrošnju određuje nižu naknadu.

Radi detaljnijeg objašnjenja nelogičnosti i
neracionalnosti cjenika kojima se uz pretpostavku racionalnog ponašanja
pojedini potrošači dovode u neravnopravan položaj u odnosu na druge, analizira
se predmetni cjenik za količinu potrošnje vode do 50 kubičnih metara.

*Slika 7.* Grafički prikaz odnosa cijene i količine potrošene vode, a temeljem
cjenika poduzetnika Ponikve d.o.o. koji je bio u primjeni od 1. siječnja 2004.

![](dodatni/355881.gif)

Izvor: Odluka o načinu plaćanja i visini cijena
komunalnih usluga, web stranice »Službenih novina«  Primorsko-goranske
županije, br. 34/03, [http://www.sn.pgz.hr]; Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: U prikazu se pokazuje iznosi cijena vode
za potrošenu količinu od 1 – 50 m3

Iz prikaza sa slike 7. vidljiv je izuzetno
nepravilan odnos između količine potrošene vode (Q) i cijene vode (P) na
godišnjoj razini. Ta nepravilnost koju određuje predmetna tarifa za posljedicu
ima nelogičan odnos između potrošnje i cijene vode. Slijedom iznijetoga,
potrošač koji bi razumnom potrošnjom ostvarivao godišnju potrošnju vode od 15 m3 veću financijsku korisnost ostvarit će ako špekulantski
i bespotrebno troši vodu, odnosno ako ostvari godišnju potrošnju vode od 16 m3,
21 m3, 26 m3, 31 m3, ili 36 m3.

*9.1.2. Cjenik odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda
kućanstava*

*Tablica 4.*  Cjese'>Cjenik odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda
kućanoduzetnika Ponikve d.o.o. temeljem Odluke o načinu plaćanja i
visini cijena komunalnih usluga – Pročišćeni tekst – 2004. godine, broj
45/S – 1/03, od 12. studenog 2003., s primjenom počevši od 1. siječnja 2004.
(»Službene novine« pgž, broj
34/03)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Redni broj | GODIŠNJA POTROŠNJA Količina potrošnje u m3 | KATEGORIJA potrošača | CIJENA/m3 |
| *1* | *2* | *3* | *4* |
| 1. | 1-10 | I | 23,00 |
| 2. | 11-15 | II | 20,00 |
| 3. | 16-20 | III | 15,00 |
| 4. | 21-25 | IV | 12,50 |
| 5. | 26-30 | V | 10,00 |
| 6. | 31-35 | VI | 8,50 |
| 7. | 36-40 | VII | 7,50 |
| 8. | 41-45 | VIII | 6,50 |
| 9. | 46-50 | IX | 6,00 |
| 10. | 51-55 | X | 5,50 |
| 11. | 56-60 | XI | 5,30 |
|
| 12. | 61-65 | XII | 5,00 |
| 13. | 66-70 | XIII | 4,80 |
| 14. | 71-75 | XIV | 4,50 |
| 15. | 76-80 | XV | 4,20 |
| 16. | 81-85 | XVI | 4,00 |
| 17. | 86-90 | XVII | 3,80 |
| 18. | 91-95 | XVIII | 3,50 |
| 19. | 96-100 | XIX | 3,30 |
| 20. | 101-105 | XX | 3,10 |
| 21. | 106-110 | XXI | 2,90 |
| 22. | 111-115 | XXII | 2,70 |
| 23. | 116-120 | XXIII | 2,60 |
| 24. | 121-125 | XXIV | 2,40 |
| 25. | 126-130 | XXV | 2,30 |
| 26. | 131-135 | XXVI | 2,20 |
| 27. | 136-140 | XXVII | 2,10 |
| 28. | 141-145 | XXVIII |dth=80 style='width:59.85pt;border-top:none;border-left:none;
border-bottom:solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;mso-border-top-alt:
solid black .5pt;mso-border-left-alt:solid black .5pt;mso-border-alt:solid black .5pt;
padding:2.85pt 2.85pt 2.85pt 2.85pt;height:3.0pt'>

2,00

| 29. | 146-150 | XXIX | 1,95 |
| 30. | 151-200 | XXX | 1,90 |
| 31. | 201-500 | XXXI | 1,95 |
| 32. | preko 500 | XXXII | 2,00 |

Izvor: web stranice »Službenih novina«
Primorsko-goranske županije, br. 34/03,
[http://www.sn.pgz.hr]

Kao i tarifni sustav opskrbe vodom, tako i
cjenik odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda poduzetnika Ponikve d.o.o. ima
istu logiku izrade i pokazuje iste nelogičnosti uslijed kojih ne postoji
linearan ili logičan odnos između potrošnje i cijene koja se za tu potrošnju
plaća, pa se stoga potrošač ne vodi logikom racionalne potrošnje ili potrošnje
prema svojim potrebama, već postiže veću financijsku korisnost kada bespotrebno
troši vodu. Na taj način ostvaruje potrošnju koja mu donosi veću financijsku
korisnost, odnosno plaća niži iznos naknade.

Komparativni sustavi EU i praksa pokazuju da se
u izradi tarifa za odvodnju ili pročišćavanje otpadnih voda određuje ili fiksni
iznos naknade vezan uz parametre poput površine objekta ili se koristi volumetrijski sustav gdje se za količinu koja se obračunava
koristi iznos potrošnje vode. I u ovom dijelu direktiva WFD nalaže poštivanje
načela punog pokrivanja troškova.

9.2. Analiza cjenika
temeljem Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o načinu plaćanja i visini cijene
komunalnih usluga – pročišćeni tekst 2004., broj 45/s-1/03 (»Službene novine«
PGŽ, broj 34/03), donesen temeljem odluke Skupštine društva, broj 1-sl/1-04, od 26. siječnja 2004., koja je objavljena u
»Službenim novinama« PGŽ, broj 8/04, s primjenom počevši od 1. ožujka 2004.

*9.2.1. Cjenik opskrbe vodom kućanstava*

*Tablica 5.*  Cjenik opskrbe vodom za kućanstva poduzetnika
Ponikve d.o.o. temeljem Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o načinu plaćanja
i visini cijena komunalnih usluga, od 26. siječnja 2004. godine, koji je bio u
primjeni počevši od 1. ožujka 2004.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Redni broj | GODIŠNJA POTROŠNJA Količina potrošnje u m3 | KATEGORIJA potrošača | CIJENA / m3 |
| *1* | *2* | *3* | *4* |
| 1. | 1-10 | I | 63,00 |
| 2. | 11-15 | II | 57,27 |
| 3. | 16-20 | III | 42,74 |
| 4. | 21-25 | IV | 34,30 |
| 5. | 26-30 | V | 28,74 |
| 6. | 31-35 | VI | 24,78 |
| 7. | 36-40 | VII | 21,81 |
| 8. | 41-45 | VIII | 19,50 |
| 9. | 46-50 | IX | 17,63 |
| 10. | 51-55 | X | 16,10 |
| 11. | 56-60 | XI | 14,82 |
| 12. | 61-65 | XII | 13,73 |
| 13. | 66-70 | XIII | 12,78 |
| 14. | 71-75 | XIV | 11,96 |
| 15. | 76-80 | XV | 11,24 |
| 16. | 81-85'>81-85 | XVI | 10,60 |
| 17. | 86-90 | XVII | 10,03 |
| 18. | 91-95 | XVIII | 9,51 |
| 19. | 96-100 | XIX | 9,04 |
| 20. | 101-105 | XX | 8,62 |
| 21. | 106-110 | XXI | 8,23 |
| 22. | 111-115 | XXII | 7,88 |
| 23. | 116-120 | XXIII | 7,55 |
| 24. | 121-125 | XXIV | 7,25 |
| 25. | 126-130 | XXV | 6,96 |
| 26. | 131-135 | XXVI | 6,70 |
| 27. | 136-140 | XXVII | 6,46 |
| 28. | 141-145 | XXVIII | 6,23 |
| 29. | 146-150 | XXIX | 6,02 |
| 30. | 151-200 | XXX | 5,80 |
| 31. | 201-300 | XXXI | 6,30 |
| 32. | više od 300 | XXXII | 6,70 |

*Izvor:* podnesak poduzetnika Ponikve
d.o.o. od 21. rujna 2005., Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:379-02-05-44-34
i web stranice Službenih novina PGŽ, broj 8/04 [http4 [http://www.sn.pgz.hr]*Napomena:* Ovaj cjenik primjenjuje
se od 1. ožujka 2004. godine, od 1. lipnja do 30. rujna obračunava se namjenski
dio od 1,50 kn/m3.

Ovom Odlukom o izmjenama i dopunama Odluke o
načinu plaćanja i visini cijena komunalnih usluga od 26. siječnja 2004. u
cjeniku su uvedene određene promjene vezane uz iznos cijene po pojedinim
kategorijama. Potrošači su i dalje podijeljeni u 32 kategorije. Sam sustav i
pristup tarifiranju jednak je kao i u prethodno
opisanom cjeniku iz točke 9.1.1. ovog obrazloženja. Jedino zadnje dvije
kategorije imaju niže pragove potrošnje. Tako je 31. kategorija određena
iznosom potrošnje od 201 do 300 kubičnih metara, a posljednju 32. kategoriju
čine potrošači s potrošnjom vode većom od 300 kubičnih metara.

Agencija je i za ovaj cjenik, kao i za prethodno
važeći analizirani cjenik utvrdila da je riječ o nelogičnom i neracionalnom
cjeniku, koji jedne potrošače diskriminira u odnosu na druge. Drugim riječima,
nelinearnost odnosa količine potrošnje vode i cijene, može se ponoviti i za
ovaj cjenik. Razlika je jedino u promijenjenim cijenama za pojedine kategorije
potrošača. Pretpostavka je da je tom korekcijom cjenika poduzetnik Ponikve
d.o.o. htio ispraviti jednu od nelogičnosti iz prethodno analiziranog cjenika
koja je vidljiva na slici 6. ovoga obrazloženja u rasponu potrošnje između 65 i
145 kubičnih metara vode. U rečenom dijelu prethodno analiziranog cjenika bio
je određen izrazito nepravilan odnos u cijenama, odnosno naknadama koje su
plaćali pojedini potrošači. Odnos između potrošnje i cijene vode sukladno
cjeniku poduzetnika Ponikve d.o.o. koji je bio u primjeni od 1. ožujka 2004.
prikazan je na slici 8.

*Slika 8*. Grafički prikaz odnosa cijene i količine
potrošene vode, a temeljem cjenika poduzetnika Ponikve d.o.o. koji je bio u
primjeni od 1. ožujka 2004.

![](dodatni/355882.gif)

 Izvor: dopis poduzetnika Ponikve d.o.o. od
21. rujna 2005. godine, Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:
379-02-05-44-34 i web stranice »Službenih novina« PGŽ, broj 8/04
[http://www.sn.pgz.hr]; Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Oblik krivulje je nepravilan. Korekcijom cjenika
je jedino u području potrošnje od 65 do 150 kubičnih metara uočljiv gotovo
vodoravan dio krivulje koji pokazuje da je, bez obzira na potrošnju unutar tog
raspona potrošnje, konačan godišnji iznos obračuna vode bio određen u iznosu od
890,00 do 910,00 kuna.

Predmetni cjenik pokazuje najveću nelogičnost u
rasponu potrošnje do 50 kubičnih metara što je vidljivo na slici 9. Zaključci
koji su se nametnuli iz analize cjenika poduzetnika Ponikve d.o.o. koji se
primjenjivao od 1. siječnja 2004., mogu se ponoviti i u analizi ovog
promijenjenog cjenika. Riječ je o izuzetno nepravilnom odnosu između količine
potrošene vode (Q) i cijene vode (P) za potrošnju vode na godišnjoj razini.
Ovakav cjenik također pokazuje nelogičnosti i potrebu špekuliranja pojedinih
potrošača prilikom korištenja vode. Tek špekulantskim ponašanjem pojedini
potrošači ostvaruju financijsku korisnost. Tako potrošač koji bi razumnim
trošenjem ostvario godišnju potrošnju od primjerice 15 m3
vode može špekulirati između nekoliko iznosa količine potrošene vode kako bi
ostvario financijske korisnosti iz takvog špekulantskog ponašanja. To je
posebno vidljivo u dolinama krivulje iz grafičkog prikaza. Potrošnja vode od
primjerice 16 m3, 21 m3, 26 m3, 31 m3, ili 36 m3 su
iznosi potrošnje koji će tom potrošaču donijeti veće financijske koristi nego
da potrošnju ostvari na potrebnoj razini od 15 m3. A i niz drugih iznosa
potrošnje dovode do sličnih zaključaka.

*Slika 9*. Grafički prikaz odnosa cijene i količine
potrošene vode, a temeljem cjenika poduzetnika Ponikve d.o.o. koji je bio u
primjeni od 1. ožujka 2004.

![](dodatni/355883.gif)

Izvor: dopis poduzetnika Ponikve d.o.o. od 21.
rujna 2005. godine, Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:
379-02-05-44-34; Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: U prikazu se pokazuje iznosi cijena
vode za potrošenu količinu od 1 – 50 m3

*9.2.2. Cjenik odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda
kućanstava*

*Tablica 6.*    Cjenik odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda
kućanstava poduzetnika Ponikve d.o.o. temeljem Odluke o izmjenama i dopunama
Odluke o načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga – pročišćeni
tekst 2004., broj 45/s-1/03 (»Službene novine« PGŽ, broj 34/03), donesen
temeljem odluke Skupštine društva, broj 1-sl/1-04, od
26. siječnja 2004., koja je objavljena u »Službenim novinama« PGŽ, broj 8/04, s
primjenom počevši od 1. ožujka 2004.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Redni broj | GODIŠNJA POTROŠNJA Količina potrošnje u m3 | KATEGORIJA potrošača | CIJENA/m3 |
| *1* | *2* | *3* | *4* |
| 1. | 1-10 | I | 23,00 |
| 2. | 11-15 | II | 19,00 |
| 3. | 16-20 | III | 14,25 |
| 4. | 21-25 | IV | 11,35 |
| 5. | 26-30 | V | 9,46 |
| 6. | 31-35 | VI | 8,13 |
| 7. | 36-40 | VII | 7,13 |
| 8. | 41-45 | VIII | 6,36 |
| 9. | 46-50 | IX | 5,73 |
| 10. | 51-55 | X | 5,22 |
| 11. | 56-60 | XI | 4,80 |
| 12. | 61-65 | XII | 4,44 |
| 13. | 66-70 | XIII | 4,13 |
| 14. | 71-75 | XIV | 3,86 |
| 15. | 76-80 | XV | 3,63 |
| 16. | 81-85 | XVI | 3,42 |
| 17. | 86-90 | XVII | 3,24 |
| 18. | 91-95 | XVIII | 3,07 |
| 19. | 96-100 | XIX | 2,92 |
| 20. | 101-105 | XX | 2,79 |
| 21. | 106-110 | XXI | 2,66 |
| 22. | 111-115 | XXII | 2,55 |
| 23. | 116-120 | XXIII | 2,45 |
| 24. | 121-125 | XXIV | 2,35 |
| 25. | 126-130 | XXV | 2,26 |
| 26. | 131-135 | XXVI | 2,18 |
| 27. | 136-140 | XXVII | 2,10 |
| 28. | 141-145 | XXVIII | 2,03 |
| 29. | 146-150 | XXIX | 1,96 |
| 30. | 151-200 | XXX | 1,90 |
| 31. | 201-300 | XXXI | 2,10 |
| 32. | preko 300 | XXXII | 2,26 |

Izvor: podnesak poduzetnika Ponikve d.o.o. od
21. rujna 2005., Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:379-02-05-44-34
i web stranice Službenih novina PGŽ, broj 8/04 [http://www.sn.pgz.hr]

Navedenim cjenikom promijenjene su cijene za
pojedine kate­gorije potrošača kao što je prikazano u
tablici 6., ali potrošači su i dalje podijeljeni u 32 kategorije. Analiza
predmetnog cjenika odvod­nje i pročišćavanja otpadnih voda navodi na zaključke
o istim nelogičnostima kao i kod, prethodno analiziranog do tada važećeg,
cjenika opisanog pod točkom 9.1.2. ovog obrazloženja. Cjenik ne odre­đuje linearan i logičan odnos između potrošnje vode i
cijene koja se za tu potrošnju plaća.

9.3. Analiza cjenika temeljem Odluke o izmjenama
i dopunama Odluke načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga – pročiš­će­ni tekst (»Službene novine« PGŽ, broj 34/03 do
22/04), donesen temeljem odluke Skupštine društva, broj 6/s -1/04, od 26.
studenoga 2004., objavljene u »Službenim novinama« PGŽ, broj 45/04, s primjenom
počevši od 1. siječnja 2005.

*9.3.1. Cjenik opskrbe vodom kućanstava*

*Tablica 7.*  Cjenik opskrbe vodom za kućanstva poduzetnika
Ponikve d.o.o. temeljem Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o načinu plaćanja
i visini cijene komunalnih usluga, od 26. studenog 2004., koji je u primjeni
počevši od 1. siječnja 2005.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Redni broj | GODIŠNJA POTROŠNJA Količina potrošnje u m3 | KATEGORIJA potrošača | CIJENA/3 |
| *1* | *2* | *3* | *4* |
| 1. | 1-10 | I | 75,00 |
| 2. | 11-15 | II | 59,56 |
| 3. | 16-20 | III | 44,45 |
| 4. | 21-25 | IV | 35,67 |
| 5. | 26-30 | V | 29,89 |
| 6. | 31-35 |  | VI | 25,77 |
| 7. | 36-40 | VII | 22,68 |
| 8. | 41-45 | VIII | 20,28 |
| 9. | 46-50 | IX | 18,34 |
| 10. | 51-55 | X | 16,74 |
| 11. | 56-60 | XI | 15,41 |
| 12. | 61-65 | XII | 14,28 |
| 13. |width=80 style='width:59.85pt;border-top:none;border-left:none;
border-bottom:solid black 1.0pt;border-right:solid black 1.0pt;mso-border-top-alt:
solid black .5pt;mso-border-left-alt:solid black .5pt;mso-border-alt:solid black .5pt;
padding:3.1pt 2.85pt 3.1pt 2.85pt;height:3.0pt'>

66-70

 XIII | 13,29 |
| 14. | 71-75 | XIV | 12,44 |
| 15. | 76-80 | XV | 11,69 |
| 16. | 81-85 | XVI | 11,02 |
| 17. | 86-90 | XVII | 10,43 |
| 18. | 91-95 | XVIII | 9,89 |
| 19. | 96-100 | XIX | 9,40 |
| 20. | 101-105 | XX | 8,96 |
| 21. | 106-110 | XXI | 8,56 |
| 22. | 111-115 | XXII | 8,20 |
| 23. | 116-120 | XXIII | 7,85 |
| 24. | 121-125 | XXIV | 7,54 |
| 25. | 126-130 | XXV | 7,24 |
| 26. | 131-135 | XXVI | 6,97 |
| 27. | 136-140 | XXVII | 6,72 |
| 28. | 141-145 | XXVIII | 6,48 |
| 29. | 146-150 | XXIX | 6,26 |
| 30. | 151-200 | XXX | 6,00 |
| 31. | 201-300 | XXXI | 6,55 |
| 32. | preko 300 | XXXII | 6,97 |

Izvor: podnesak poduzetnika Ponikve d.o.o. od
21. rujna 2005., Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:379-02-05-44-34
i web stranice Službenih novina PGŽ, broj 45/04 [http://www.sn.pgz.hr]

Napomena: Ovaj cjenik primjenjuje se od 1.
siječnja 2005. godine; od 1. lipnja do 30. rujna obračunava se namjenski dio od
1,50 k
1,50 kn/m3.

Promatrajući ovaj cjenik, zaključuje se da je sam
sustav i izrada cjenika identičan prethodnima. Cjenik dijeli potrošače u 32
kategorije i za svaku pojedinu kategoriju određuje cijenu kako je prikazano u
tablici. Cijene za pojedine kategorije različite su u odnosu na prethodni
cjenik, a iznosi su vidljivi u tablicama. Ukoliko bi se promatrao odnos između
varijabli potrošnje i cijene dobili bi se sljedeći grafički prikazi.

*Slika 10*. Grafički prikaz odnosa cijene i količine
potrošene vode, a temeljem cjenika poduzetnika Ponikve d.o.o. u primjeni počevši
od 1. siječnja 2005.

![](dodatni/355884.gif)

Izvor: dopis poduzetnika Ponikve d.o.o. od 21.
rujna 2005. godine, Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:
379-02-05-44-34 Obrada: Agencija za zašti­tu tržišnog
natjecanja

*Slika 11.* Grafički prikaz odnosa cijene i količine potrošene vode, a temeljem
cjenika poduzetnika Ponikve d.o.o. u primjeni počevši od 1. siječnja 2005.

![](dodatni/355885.gif)

Izvor: dopis poduzetnika Ponikve d.o.o. od 21.
rujna 2005. godine, Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:
379-02-05-44-34; Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: U prikazu se pokazuje iznosi cijena
vode za potrošenu količinu od 1 – 50 m3

Iz slika 10. i 11. vidljiv je gotovo identičan
odnos između promatranih varijabli količine potrošnje i cijene vode. Dakle,
utvrđivanje i primjena novog cjenika i analiza istog dovodi do istih zaključaka
o nelogičnosti primijenjenog cjenika kao i u slučaju prethodno važećih opisanih
cjenika pod točkama 9.1.1. i 9.2.1. ovoga obrazloženja.

Sva tri promatrana i analizirana cjenika koriste
identičan sustav tarifiranja koji se očituje kroz
sustav primjene opadajuće razred tarife bez fiksne
naknade. Potrošači se dijele u 32 kategorije. Cijene usluga opskrbe vodom za
pojedine kategorije potrošača su prikazane u analizi. Za pojedine kategorije
potrošača cijene su varirale ali su promjene cijena paralelne po kategorijama u
smislu rasta ili pada, pa analiza odnosa količine potrošnje i cijene vode
pokazuje identičan oblik iz kojeg se nameću identični zaključci o nelogičnosti
cjenika, kako na intrakategorijalnim razinama tako i
na interkategorijalnim razinama, kao i o negativnim
učincima ovih cjenika na pojedine potrošače.

9.3.2. Cjenik odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda kućanstava

*Tablica 8*.  Cjenik odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda
kućanstava poduzetnika Ponikve d.o.o. temeljem Odluke o izmjenama i dopunama
Odluke o načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga – pročišćeni
tekst (»Službene novine« PGŽ, broj 34/03 do 22/04), donesen temeljem odluke
Skupštine društva, broj 6/S – 1/04, od 26. studenoga 2004., objavljene u
»Službenim novinama« PGŽ, broj 45/04, s primjenom počevši od 1. siječnja 2005.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Redni broj | GODIŠNJA POTROŠNJA Količina potrošnje u m3 | KATEGORIJA potrošača | CIJENA/m3 |
| *1* | *2* | *3* | *4* |
| 1. | 1-10 | I | 27,50 |
| 2. | 11-15 | II | 19,76 |
| 3. | 16-20 | III | 14,82 |
| 4. | 21-25 | IV | 11,80 |
| 5. | 26-30 | V | 9,84 |
| 6. | 31-35 | VI | 8,46 |
| 7. | 36-40 | VII | 7,42 |
| 8. | 41-45 | VIII | 6,61 |
| 9. | 46-50 | IX | 5,96 |
| 10. | 51-55 | X | 5,43 |
| 11. | 56-60 | XI | 4,99 |
| 12. | 61-65 | XII | 4,62 |
| 13. | 66-70 | XIII | 4,30 |
| 14. | 71-75 | XIV | 4,01 |
| 15. | 76-80 | XV | 3,78 |
| 16. | 81-85 | XVI | 3,56 |
| 17. | 86-90 | XVII | 3,37 |
| 18. | 91-95 | XVIII | 3,19 |
| 19. | 96-100 | XIX | 3,04 |
| 20. | 101-105 | XX | 2,90 |
| 21. | 106-110 | XXI | 2,77 |
| 22. | 111-115 | XXII | 2,65 |
| 23. | 116-120 | XXIII | 2,55 |
| 24. | 121-125 | XXIV | 2,44 |
| 25. | 126-130 | XXV | 2,35 |
|  | 131-135 | XXVI | 2,27 |
| 27. | 136-140 | XXVII | 2,18 |
| 28. | 141-145 | XXVIII | 2,11 |
| 29. | 146-150 | XXIX | 2,04 |
| 30. | 151-200 | XXX | 1,98 |
| 31. | 201-300 | XXXI | 2,18 |
| 32. | preko 300 | XXXII | 2,35 |

Izvor: podnesak poduzetnika Ponikve d.o.o. od
21. rujna 2005., Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:379-02-05-44-34
i web stranice »Službenih novina« PGŽ, broj 45/04 [http://www.sn.pgz.hr]

Navedenim cjenikom promijenjene su cijene za
pojedine kategorije potrošača kao što je prikazano u tablici. Potrošači su i
dalje podijeljeni u 32 kategorije. Analiza predmetnog cjenika odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda navodi na zaključke o istim nelogičnostima kao i
kod, prethodno analiziranih do tada važećih, cjenika opisanih pod točkama
9.1.2. i 9.2.2. ovog obrazloženja. Cjenik ne određuje linearan i logičan odnos
između potrošnje vode i cijene koja se za tu potrošnju plaća.

*10. Negativni učinci pokrivanja fiksnih troškova sustava
kroz volumetrijski iznos naknade*

Prilikom analize učinaka predmetnih cjenika na
pojedine kategorije potrošača, Agencija je analizirala implementiranje fiksne
naknade u volumetrijski iznos naknade. Pri tome se
analiza bazirala na dva pristupa. Prvi je da se ukupan iznos naknade koji
plaćaju potrošači dijele u omjeru 95% prema 5% u skladu s omjerom troškova.
Drugi pristup je da se pretpostavi jedinstven iznos fiksne naknade u određenom
iznosu te da se temeljem toga promatra kako takav cjenik utječe na potrošače.

Ukoliko se pretpostavi omjer fiksnih (od 95%) i
varijabilnih troškova (od 5%) i da se u istom omjeru ti troškovi pokrivaju
godišnjim iznosom plaćanja od strane pojedine kategorije potrošača, dobiva se
donji tablični prikaz.

*Tablica 9.*   Prikaz iznosa plaćanja naknada u godišnjem
obračunu pojedinih kategorija potrošača temeljem predmetnih cjenika poduzetnika
Ponikve d.o.o.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | od 1. siječnja 2004. | | od 1. ožujka 2004. | | od 1. siječnja 2005. | |
| Potrošnja u m3 | Iznos u kunama | 95% od ukupnog iznosa | Iznos | 95% od ukupnog iznosa | Iznos | 95% od ukup­nog iznosa |
| *1* | *2* | *3* | *4* | *5* | *6* | *7* |
| 1 | 70 | 66,5 | 63 | 59,9 | 75 | 71,3 |
| 5 | 350 | 332,5 | 315 | 299,3 | 375 | 356,3 |
| 10 | 700 | 665 | 630 | 598,5 | 750 | 712,5 |
| 11 | 660 | 627 | 629 | 597,6 | 655,2 | 622,4 |
| 15 | 900 | 855 | 859,1 | 816,1 | 893,4 | 848,7 |
| 16 | 720 | 684 | 683,8 | 649,6 | 711,2 | 675,6 |
| 20 | 900 | 855 | 854,8 | 812,1 | 889 | 844,55 |
| 21 | 756 | 718,2 | 720,3 | 684,3 | 749,1 | 711,6 |
| 35 | 875 | 831,3 | 867,3 | 823,9 | 902 | 856,9 |
| 36 | 792 | 752,4 | 785,2 | 745,9 | 816,5 | 775,7 |
| 50 | 950 | 902,5 | 881,5 | 837,4 | 917 | 871,2 |
| 100 | 1050 | 997,5 | 904 | 858,8 | 940 | 893 |
| 150 | 825 | 783,8 | 903 | 857,9 | 939 | 892,1 |
| 200 | 1000 | 950 | 1160 | 1102 | 1200 | 1140 |
| 300 | 1650 | 1567,5 | 2010 | 1909,5 | 1965 | 1866,8 |

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja;
Napomena: Obračun temeljem cijene metra kubičnog opskrbe vodom bez uključenog
iznosa koncesijske naknade, naknade za zaštitu i korištenje voda i PDV-a

*Slika 12*. Grafički prikaz 95
posto obračuna od ukupnog godišnjeg obračuna za potrošnju vode temeljem cjenika
poduzetnika Ponikve d.o.o.

![](dodatni/355886.gif)

Izvor: Službene novine Primorsko-goranske
županije br. 34/03, 8/04 i 45/04
[http://www.sn.pgz.hr]; podnesak poduzetnika Ponikve d.o.o. od 21. rujna 2005.,
Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, UrbroE>Urbroj:379-02-05-44-34
Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Napomena: Cjenik od 1. ožujka 2004. i 1.
siječnja 2005. imaju za 31. kategoriju raspon od 201 do 300 m3, a za
32. kategoriju od 300 m3

U kolonama 3., 5. i 7. tablice 9., te iz slike
12. vidljiv je različit iznos naknada za pojedine razine potrošnje pod pretpostavkom
da 95 postotnim iznosom naknade od iznosa naknade potrošači pokrivaju fiksne
troškove sustava. U tom slučaju vidljive su izuzetne razlike u pokrivanju tih
troškova za različite razine potrošnje.

Agencije je analizirala i drugi spomenuti pristup
pod pretpostavkom da svaki potrošač sudjeluje u podmirenju fiksnog troška s
jednakim iznosom. Primjerice 800 kuna u ukupnom godišnjem obračunu vode. Prikaz
sa slike 13. pokazuje da se na taj način pojedini potrošači nalaze u
neravnopravnom položaju budući da neki potrošači ne podmiruju ni fiksni trošak
koji bi im takvim izračunom pripadao, dok drugi plaćaju i fiksni i veći iznos
varijabilnog troška. Tako potrošači s godišnjim iznosima potrošnje vode od 15,
20, 35 i iznad 50 m3 pokrivaju pretpostavljen iznos
fiksnog troška koji ih pripada i plaćaju varijabilni dio troškova, dok
potrošači s godišnjim iznosima potrošnje vode od 16, 21 i 36 m3 i s potrošnjom ispod 15 m3 ne
pokrivaju ni fiksni trošak koji bi ih izračunom pripadao. Ovakvi rezultati
dobili bi se i uz bilo koji drugi pretpostavljeni iznos fiksnih troškova po
pojedinom potrošaču. Sve to ukazuje na neprihvatljivost tarifnog sustava čija
je posljedica neravnopravan tretman pojedinih potrošača u odnosu na druge.
Takav tarifni sustav u kojem se fiksna naknada pokušala uključiti u volumetrijski obračun određivanja naknada, dovodi nužno do
stavljanja u neravnopravan položaj jednih potrošača u odnosu na druge te zato
nije prihvatljiv niti primijenjen ni u jednoj zemlji na području EZ-a.

*Slika 13.* Grafički prikaz odnosa količine potrošnje i cijene vode temeljem
cjenika poduzetnika Ponikve d.o.o.

![](dodatni/355887.gif)

*Izvor*: Službene novine
Primorsko-goranske županije br. 8/04, web stranice
Službenih novina Primorsko-goranske županije [http://www.sn.pgz.hr]; Obrada:
Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

*11. Negativni učinci podjele potrošača s obzirom na
različitu razinu potrošnje tijekom pojedinih mjeseci u godini*

Agencija je utvrdila da podjela potrošača s
obzirom na različitu razinu potrošnje tijekom pojedinih mjeseci tijekom godine
i temeljem toga utvrđenih Odluka o načinu plaćanja i visini cijena komunalnih
usluga, odnosno njezinih izmjena i dopuna pokazuje diskriminatoran
učinak. Također, utvrđeno je da je netočna teza poduzetnika Ponikve d.o.o. iz
njegovih očitovanja dostavljenih Agenciji da bi drugačijim načinom određivanja
tarife »povremeni« potrošači bili privilegirani u odnosu na »stalne«. Kada se
izgrađuje sustav opskrbe vodom i pripadajuća infrastruktura, tada takav sustav
ne prepoznaje tko je »stalni«, a tko »povremeni« potrošač. Mreža vodovoda mora
biti izgrađena na taj način da pruža svim potrošačima otoka Krka uslugu opskrbe
pitkom vodom. Stanovništvo Krka, oni koji stalno prebivaju na njemu, nisu
strogo koncentrirani bilo u unutrašnjosti ili u mjestima uz obalu. Isto tako,
»povremeni« stanovnici nisu isključivo koncentrirani u jednom naselju na otoku
Krku, već u svim naseljima uz obalu otoka Krka. Ovime se želi naglasiti da se
zbog potpune opskrbe potrošača na otoku Krku svakako mora izgraditi
sveobuhvatna vodovodna mreža koja će opskrbljivati potrošače u svim dijelovima
otoka. Ne ulazeći u tehničke specifičnosti u izgradnji vodovodne mreže,
činjenica je da značajan trošak nastaje u izgradnji mreže. U tom smislu veći
broj potrošača, bez obzira jesu li »stalni« ili »povremeni«, djeluje samo
pozitivno u ekonomskom smislu iz više razloga. Prvi je da veći broj potrošača
smanjuje prosječne fiksne troškove po pojedinom potrošaču ako se promatra
dugoročno razdoblje, primjerice godišnje. Prosječni fiksni troškovi
izračunavaju se dijeljenjem ukupnih fiksnih troškova (FT) s brojem potrošača
(N):

            fiksni
trošak po potrošaču = FT / N                            (Formula 2.)

Na taj je način vidljivo da povećanje broja
potrošača u nazivniku formule smanjuje prosječne troškove. Jednako tako
povećana potrošnja, a time i proizvodnja promatrana na godišnjoj razini dovodi
do smanjivanja marginalnih troškova proizvodnje. A kako je već prije navedeno,
idealni sustav određivanja naknada za uslugu opskrbe vodom bio bi onaj koji
kombinira fiksnu naknadu i naknadu baziranu na volumetrijskoj
bazi, a koja bi trebala odražavati marginalne troškove opskrbe.

Nadalje, sustav opskrbe vodom karakterizira
načelo solidarnosti. Ono se očituje prije svega usvega u principu prosječnih troškova
i solidarnom podmirivanju tih troškova. Inače bi nastao čitaitanja i
problema u izračunu stvarnih troškova opskrbe. Na taj način potrošač koji se
nalazi primjerice pet kilometara od izvorišta i koji stvarno »troši« pet
kilometara vodovodne infrastrukture, mogao bi zahtijevati pokrivanje i obračun
manjeg iznosa fiksnih troškova u skladu sa stvarnim troškovima koji nastaju
prema njemu kao potrošaču. U tom smislu treba objasniti i načelo solidarnosti
vezano uz namjenski porast cijene u ljetnim mjesecima u razdoblju od 1. lipnja
do 30. rujna u iznosu od 1,50 kuna po m3. S obzirom na karakter potrošnje može
se zaključiti da se u relativnom i apsolutnom iznosu od ukupnog iznosa
prikupljenih sredstava iz ove osnove veći iznos sredstava prihoduje od
»povremenih« potrošača. S druge strane, tako prikupljena sredstva koriste se za
investicije na vodoopskrbnom sustavu otoka Krka, a prema Koncepciji razvoja
vodoopskrbe na otoku Krku od 2001. do 2008. (objavljene na web stranicama
poduzetnika Ponikve d.o.o.; http://www.ponikve.hr). Među ostalim investicijama
u tom dokumentu navodi se na str. 13. i dovođenje vode u one dijelove otoka
koji danas nemaju vodu. U tom dijelu spominje se područje Dobrinjštine
koje je u centralnom dijelu otoka i koji nema izražen turistički karakter te u
kojem u najvećem dijelu ili gotovo isključivo prebivaju »stalni« potrošači. U
dijelu tih investicija ulaze i sredstva prikupljena na gore spomenut način. Na
taj način se tvrdnja poduzetnika Ponikve d.o.o. o tome da bi bez ovakvog
tarifnog sustava »povremeni potrošači bili privilegirani, a stalni dovedeni u
neravnopravan (lošiji) položaj« mogla smisleno promijeniti da »povremeni«
potrošači financiraju nešto gdje ne participiraju. Ali naravno da se tvrdnja
neće iskazati jer upravo načelo solidarnosti u sustavu opskrbe vodom nalaže da
svi potrošači solidarno participiraju u razvoju i održavanju sustavom te da ne
treba pojedini potrošače ili kategorije potrošača stavljati u neravnopravan
položaj.

Činjenica da pojedini potrošači stalno prebivaju
na otoku je pitanje koje se sustavno rješava, a ne putem cjenika. Zakon o
otocima je jedno vrijeme prepoznavao ovu kategoriju potrošača i osiguravao
određena sredstva iz državnog proračuna temeljem transfera za pokrivanje punog
iznosa cijene vode komunalnim društvima. Međutim, cijena vode određena od
strane komunalnog društva za sve potrošače mora biti jednaka. Pitanje
uvažavanja specifičnih uvjeta života na određenim područjima rješava se putem
transfera. I to je jedini prihvatljiv način koji ne diskriminira različite
skupine potrošača.

Agencije je analizirala sve tehničke i ekonomske
specifičnosti djelatnosti opskrbe vodom. U tom smislu, treba zaključiti da u
vodoopskrbnom sustavu nastaju troškovi i onda kada se sam krajnji proizvod
(voda) ne upotrebljava. Načelo solidarnosti i jednakosti svih potrošača upućuje
na to da je opravdan određeni iznos naknade za održavanje i upravljanje
sustavom koji bi se obračunavao u jednakom iznosu prema svim potrošačima
tijekom određenog vremenskog razdoblja. Obično je to mjesečni obračun. Agencije
je komparativnim uvidom u praksu na području EZ-a zaključila da se taj iznos
naknade (kao fiksna i/ili minimalna naknada) javlja gotovo u svim zemljama
EZ-a. Struka i komparativna praksa pokazale su kakvi tarifni sustavi
ispunjavaju zahtjeve za nediskriminatoran odnos prema
svim kategorijama potrošača, s jedne strane, i za osiguranjem dovoljnih
financijskih sredstava u upravljanju sustavom opskrbe vodom koji osigurava
održivost i razvoj, s druge strane.

*12. Komparativni prikaz tarifnih sustava koji primjenjuju
poduzetnici u djelatnosti opskrbe vodom na određenim otocima u Republici
Hrvatskoj*

Agencija je pri izradi ekonomske analize
analizirala i tarifne sustave koje primjenjuju poduzetnici u djelatnosti
opskrbe vodom na određenim otocima u Republici Hrvatskoj, i to:

• Vodovod i čistoća Cres Mali Lošinj d.o.o.,
Cres, otok Cres i Mali Lošinj,

• Hvarski vodovod d.o.o., Jelsa,
otok Hvar,

• Vodovod Brač d.o.o., Supetar, otok Brač te

• Komunalno društvo Pag d.o.o., Pag, otok Pag.

Navedeni poduzetnici i otoci izabrani su zbog
pretpostavke da imaju sličan karakter poslovanja s otokom Krkom i poduzetnikom
Ponikve d.o.o., kako u tehničkom smislu, tako i u smislu strukture i karaktera
potrošnje, te zbog jedinstvenog zakonodavnog okvira u kojem odabrani
poduzetnici djeluju.

Struktura potrošnje pitke vode za četiri
odabrana poduzetnika pokazuje slični sezonski karakter, gdje potrošnja izrazito
raste tijekom ljetnih mjeseci, odnosno u mjesecu lipnju, srpnju, kolovozu i
rujnu tijekom kalendarske godine. Izrazito naglašeni sezonski karakter
potrošnje i činjenica da svi spomenuti poduzetnici djelatnost opskrbe vodom te
odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda obavljaju na otocima, daje kvalitetan i
reprezentativni uzorak na temelju kojega se mogu donijeti određeni zaključci o
tarifnim sustavima koji se primjenjuju.

U nastavku se prikazuju cjenici navedenih
odabranih poduzetnika. Cjenici prikazuju cijene vode bez uključenih naknada i
PDV-a

12.1. Analiza cjenika
poduzetnika Vodovod i čistoća Cres Mali Lošinj d.o.o.

Struktura potrošnje vode na otocima Cresu i
Malom Lošinju pokazuje izraziti sezonski karakter pri čemu potrošnja vode raste
tijekom lipnja, srpnja, kolovoza i rujna što je prikazano na slici 14.

*Slika 14.*  Grafički
prikaz potrošnje vode na otoku Cresu i Malom Lošinju putem vodovodne mreže
poduzetnika Vodovod i čistoća Cres i Mali Lošinj d.o.o. u razdoblju 2002.,
2003. i 2004. godine

![](dodatni/355888.gif)

Izvor: podnesak poduzetnika Vodovod i čistoća
Cres Mali Lošinj d.o.o. od 31. ožujka 2005., Klasa:UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj: 379-02-05-28-22; Obrada: Agencija za zaštitu
tržišnog natjecanja

Tarifni sustav za opskrbu vodom za kućanstva
prikazan je u donjoj tablici.

|  |  |
| --- | --- |
| razdoblje | cijena vode u kunama po 1 m3 |
| 01.06 – 30.09. | 4,50 |
| 01.10. – 31.05. | 3,26 |

Iz ovog tarifnog sustava vidljivo je da se
primjenjuje linearna volumetrijska tarifa bez fiksne
naknade koja uključuje sezonsku komponentu. Sezonska tarifa na snazi je od 1.
lipnja do 30. rujna. Cijena odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda se
obračunava po linearnoj volumetrijskoj tarifi i
iznosi 2,06 kuna po 1 m3 potrošene vode.

12.2. Analiza cjenika
poduzetnika Hvarski vodovod d.o.o.

Struktura potrošnje vode na otoku Hvaru pokazuje
izraziti sezonski karakter pri čemu potrošnja vode raste tijekom lipnja,
srpnja, kolovoza i rujna što je prikazano na slici 15.

Odluka o utvrđivanju cijena usluga isporuke
pitke vode na području otoka Hvara donesena je na sjednici Skupštine društva
Hvarski vodovod d.o.o. 10. studenog 2003., a potvrđena 22. prosinca 2003. godine.

Temeljem tog cjenika utvrđena je cijena isporuke
pitke vode po 1m3 za kućanstva u iznosu od 6,10 kuna. U cjenik nije ugrađena
sezonska komponenta te se može zaključiti da se primjenjuje sustav linearne volumetrijske tarife bez fiksne naknade.

*Slika 15*. Grafički prikaz potrošnje vode na otoku Hvaru
putem vodovodne mreže poduzetnika Hvarski vorski vodovod d.o.o. u razdoblju 2002.,
2003. i 2004. godine

![](dodatni/355889.gif)

Izvor: podnesak poduzetnika Hvarski vodovod
d.o.o. od 1.travnja 2005., Klasa: UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:
379-02-05-28-24; Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

12.3. Analiza cjenika
poduzetnika Vodovod Brač d.o.o.

Struktura potrošnje vode na otoku Braču pokazuje
izraziti sezonski karakter pri čemu potrošnja vode raste tijekom lipnja,
srpnja, kolovoza i rujna što je prikazano na slici 16.

Cijena vode koja se primjenjuje od strane
poduzetnika Vodovod Brač d.o.o. od 1. listopada 2004. godine iznosi 4,00 kune.
Nema sezonskih komponenti u cjeniku te se može zaključiti da se primjenjuje
sustav linearne volumetrijske tarife bez fiksne
naknade. Cijena odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda se obračunava se po
linearnoj volumetrijskoj tarifi i iznosi 1,60 kuna po
1 m3 potrošene vode.

*Slika 16.* Grafički prikaz potrošnje vode na otoku Braču
putem vodovodne mreže poduzetnika Vodovod Brač d.o.o. u razdoblju 2002., 2003.
i 2004. godine

![](dodatni/355890.gif)

Izvor: podnesak poduzetnika Vodovod Brač d.o.o.
od 4. travnja 2005., Klasa:UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj:
379-02-05-28-25; Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

12.4. Analiza cjenika
poduzetnika Komunalno društvo Pag d.o.o.

Struktura potrošnje vode na otoku Pagu pokazuje
izraziti sezonski karakter pri čemu potrošnja vode raste tijekom lipnja,
srpnja, kolovoza i rujna što je prikazano na slici 17.

*Slika 17.* Grafički prikaz potrošnje vode na otoku Pagu
putem vodovodne mreže poduzetnika Komunalno društvo Pag d.o.o. u razdoblju
2002., 2003. i 2004. godine

![](dodatni/355891.gif)

Izvor: podnesak poduzetnika Komunalno društvo
Pag d.o.o. od 31. ožujka 2005., Klasa:UP/I 030-02/2004-01/66, Urbroj: 379-02-05-28-23; Obrada: Agencija za zaštitu
tržišnog natjecanja

Tarifni sustav za opskrbu vodom kućanstava
poduzetnika Komunalno društvo Pag d.o.o. je:

|  |  |
| --- | --- |
| razdoblje | cijena vode u kunama po 1 m3 |
| 01.06 – 30.09. | 7,40 |
| 01.10. – 31.05. | 4,40 |

Iz prikazanog tarifnog sustava zaključuje se da
se primjenjuje linearna volumetrijska tarifa bez
fiksne naknade koja uključuje sezonsku komponentu. Sezonska tarifa na snazi je
od 1. lipnja do 30. rujna.

Iz komparativnog prikaza tarifnih sustava koje
primjenjuju navedeni odabrani poduzetnici u djelatnosti opskrbe vodom na određenim
otocima u Republici Hrvatskoj a koji u odnosu na poduzetnika Ponikve d.o.o.
imaju vrlo slične karakteristike, kako u tehničkom smislu, tako i u smislu
strukture i karaktera potrošnje, utvrđeno je da tarifni sustav koji primjenjuje
poduzetnik Ponikve d.o.o. predstavlja jedinstveni primjer načina određivanja
cijene vode. Upravo suprotan primjer daju prikazani tarifni sustavi budući da
isti, neovisno o tome uključuju li sezonsku komponentu, predstavljaju primjere
logičnog, sustavnog i pravednog određivanja cijene vode po prostornom metru, pa
je stoga cijena vode po prostornom metru ista za sve potrošače, a razlika u
njihovim računima za potrošenu vodu posljedica je stvarne potrošnje vode.

*13. Komparativni prikaz tarifnih sustava u djelatnosti
opskrbe vodom na području zemalja Europske unije*

Agencija je analizirala i komparativnu praksu na
području EU u djelatnosti opskrbe vodom, kao i primjenjivane tarifne sustave te
je utvrđeno da su u najvećoj mjeri zastupljena dva tarifna sustava i to:

• linearna volumetrijska
tarifa i

• rastuća razred tarifa.

Pri tome velika većina primjenjivanih tarifnih
sustava za obje ove kategorije uključuje fiksnu naknadu.

Najčešće primjenjivani tarifni sustavi na
području EU su tarifni sustavi koji primjenjuju linearnu volumetrijsku
tarifu. Unutar te kategorije tarifa većinom se primjenjuje sustav koji
uključuje volumetrijsku stopu i fiksnu naknadu, kao
što je to osobito slučaj u Austriji, Finskoj, Švedskoj, Njemačkoj, Poljskoj i
Švicarskoj, a zastupljeni su i sustavi koji primjenjuju volumetrijsku
stopu bez fiksne naknade. Tako primjerice u Mađarskoj većina poduzetnika koji
obavljaju djelatnosti opskrbe vodom (njih 95%) primjenjuje linearnu volumetrijsku tarifu bez fiksne naknade. Rastuća razred
tarifa koja predstavlja sustav gdje cijena vode po razredima potrošnje raste u
skladu s potrošnjom upotrebljava se na području Belgije, Grčke, Italije,
Španjolske i Portugala. Međutim tu treba naglasiti da je analiza komparativne
prakse EZ-a pokazala da se u slučaju uporabe razred tarifa broj razreda kreće u
rasponu od dva do maksimalno pet razreda i nigdje na području EU nije u uporabi
tarifa s više od pet razreda.

II. Uvidom u detaljno provedenu ekonomsku i
pravnu analizu u ovom predmetu, Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja je
temeljem članka 34. i članka 35. stavak 1. točka 2. ZZTN-a, na 47. sjednici,
održanoj 20. listopada 2005., ocijenilo da je, u konkretnom slučaju, nesporno
dokazano da poduzetnik Ponikve d.o.o., kao prirodni monopolist u vladajućem
položaju na mjerodavnom tržištu opskrbe vodom kućanstava putem vodovodne mreže
i odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na otoku Krku, u smislu
članka 15. ZZTN-a, počevši od 12. studenog 2003. na dalje narušava tržišno
natjecanje zlouporabom svog vladajućeg položaja na navedenom mjerodavnom
tržištu izravnim nametanjem nepravednih prodajnih cijena i to temeljem:

a) Odluke o načinu plaćanja i visini cijene
komunalnih usluga – pročišćeni tekst - 2004. godine, broj 45/s – 1/03, od 12.
studenoga 2003., s primjenom počevši od 1. siječnja 2004. godine (»Službene
novine« PGŽ, broj 34/03),

b) Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o načinu
plaćanja i visini cijene komunalnih usluga – pročišćeni tekst 2004. broj
45/s-1/03 (»Službene novine« PGŽ, broj 34/03), donesene temeljem odluke
Skupštine društva broj 1-sl/1-04, od 26. siječnja
2004., koja je objavljena u »Službenim novinama« PGŽ, broj 8/04, s primjenom
počevši od 1. ožujka 2004.,te

c) Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o načinu
plaćanja i visini cijene komunalnih usluga – pročišćeni tekst (»Službene
novine« PGŽ, broj 34/03 do 22/04) donese donesene temeljem odluke Skupštine društva,
broj 6/s -1/04, od 26. studenoga 2004., koja je objavljena u »Službenim
novinam broj 45/04, s primjenom počevši od 1. siječnja 2005.

Provedena ekonomska i pravna analiza u
konkretnom predmetu nesporno je dokazala da poduzetnik Ponikve d.o.o. navedenim
Odlukama, počevši od 12. studenog 2003. na dalje, diskriminira potrošače
izravnim nametanjem nepravednih prodajnih cijena, sukladno članku 16. stavku 1.
i stavku 2. točki 1. ZZTN-a. Rečenim Odlukama isti primjenjuje tarifu
komunalnih usluga na području otoka Krka, kojom je podijelio kućanstva u 32
razreda, odnosno 32 kategorije potrošača, koji plaćaju različite cijene opskrbe
vodom, odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda po prostornom metru ovisno od
godišnje količine potrošene vode. Naime, u navedenoj tarifi nije određen
linearan ili logičan odnos između potrošnje vode i cijene koja se za tu
potrošnju plaća. Takvim tarifiranjem dovodi se
pojedine potrošače u različitim kategorijama, ali i potrošače unutar pojedinih
kategorija iz predmetnih Odluka u neravnopravan položaj u odnosu na druge.
Rečene Odluke ne upućuju potrošače na racionalnu potrošnju vode ili potrošnju
prema njihovim potrebama, već potrošači postižu veću financijsku korisnost kada
vodu troše neracionalno, odnosno bespotrebno, jer u tom slučaju trošeći više
vode plaćaju niži iznos naknade.

*Tablica 11.*      Komparativni prikaz tarifnih sustava u
djelatnosti opskrbu vodom domaćinstava vodom na području EU

 (% od komunalnih društava [K] ili stanovništva
[S] unutar pojedine kategorije)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | god. | jedinica mjere | STALNA NAKNADA (flat fee) | LINEARNA VOLUMETRIJSKA TARIFA | | | RASTUĆA RAZRED TARIFA | | | OPADAJUĆA RAZRED TARIFA | | | uobičajen broj razreda |
| bez fiksne naknade | plus fiksna naknada | plus fiksna naknada + min. | bez fiksne naknade | plus fiksna naknada | plus fiksna naknada + min. | bez fiksne naknade | plus fiksna naknada | plus fiksna naknada + min. |
| *1* | *2* | *3* *4* | *5* | *6* | *7* | *8* | *9* | *10* | *11* | *12* | *13* |
| Austrija | 1999 | K | 1 | 5 | 65 | - | - | - | - | - | - | - | - |
| Belgija | 2001 | K | - | 4 | 22 | - | - | 35 | - | - | - | - | 2 |
| Danska | 2000 | K, S | ruralna podr. | ← | većina | → | - | - | - | - | - | - | - |
| Finska | 2000 | K, S | - | - | 100% | - | - | - | - | - | - | - | - |
| Francuska | 1990 | K | 2% | 5% | 46% | 47% | - | - | - | - | - | - | - |
| Njemačka | 2001 | K, S | - | <5% | >95% | - | - | - | - | - | - | - | - |
| Grčka | 2002 | K | ruralna podr. | - | - | - | - | ← većina → | | - | - | 5 |  |
| Mađarska | 1997 | K | - | 95% | - | - | 5% | - | - | - | - | - | 2 |
| Irska | 2002 | Sve naknade vezane uz potrošnju kućanstava naplaćuje se kroz porezni sustav od 1. siječnja 1997. | | | | | | | | | | | |
| Italija | 1998 | S | - | - | - | - | - | - | 100% | - | - | - | 3-5 |
| Nizozemska | 1998 | K | - | 1 | 16 | -<95%'>- | - | 2 | - | - | - | - | 2 |
| Poljska | 1998 | S, K | - | - | većina | - | - | - | - | - | - | - | - |
| Portugal | 2002 | K | - | - | - | - | - | 100% | - | - | - | - | 3-5 |
| Španjolska | 2001 | S (D) | - | ← | 10% | → | ← | 85% | → | ← | 5% | → | 2-5 |
| Švedska | 2000 | D | - | - | 100% | - | - | - | - | - | -- | - | - |
| Švicarska | 1998 | S (D) | - | - | 95% | - | - | 5% | - | - | - | - | - |
| Engleska | 2002 | S | 77% | - | 23% | - | - | - | - | - | - | - | - |

S obzirom na utvrđeno, Vijeće je donijelo odluku
da se poduzetniku Ponikve d.o.o.,u smislu članka 17. točka 3. ZZTN, naloži
donošenje nove Odluke o načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga ili donošenje
nove Odluke o izmjenama i dopunama rečenih odluka, kojom će isti odrediti novu
cijenu opskrbe vodom kućanstava putem vodovodne mreže i odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na otoku Krku bez nametanja nepravednih
prodajnih cijena. Poduzetnik Ponikve d.o.o. je obvezan izvršiti ovaj nalog bez
odgode, a najkasnije u roku od tri (3) mjeseca od dana dostave ovoga rješenja.

U svezi s navedenim, poduzetnik Ponikve d.o.o.
je dužan izraditi cjenik kojim će odrediti cijenu opskrbe vodom kućanstava
putem vodovodne mreže i odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na
otoku Krku slobodnim odabirom modela tarifiranja, pod
uvjetom da odabranim modelom tarifiranja ne nameće
nepravedne prodajne cijene kojima bi doveo potrošače u nejednak položaj,
odnosno osigura učinkovito funkcioniranje sustava opskrbe vodom i odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda, te očuvanje vode kao vrlo važnog prirodnog resursa
za Republiku Hrvatsku. Naime, komparativna analiza navedenog mjerodavnog
tržišta u Republici Hrvatskoj i na području EU nesporno je dokazala, suprotno
navodima poduzetnika Ponikve d.o.o., da je takvo tarifiranje,
uz uvažavanje načela oskudnosti resursa vode i posebnog značaja vode, moguće
postići. Svaka kombinacija u tarifiranju, kojom bi se
fiksna naknada pokušala uključiti u volumetrijski
iznos naknade, dovela bi do stavljanja u neravnopravni položaj jedinih
potrošača u odnosu na druge, pa takva kombinacija u tarifiranju
nije prihvaćena niti implementirana nigdje na području EU.

Vijeće je poduzetniku Ponikve d.o.o., u smislu
članka 17. točka 2. ZZTN, zabranilo svako buduće postupanje, odnosno donošenje
novih Odluka o načinu plaćanja i visini cijene komunalnih usluga, odnosno novih
Odluka o izmjenama i dopunama važećih odluka kojima bi isti mogao dovesti
potrošače u nejednak položaj određujući nepravedne prodajne cijene opskrbe
vodom kućanstava putem vodovodne mreže i nepravedne cijene odvodnje i
pročišćavanja otpadnih voda kućanstava na otoku Krku.

Vijeće je ovakvu odluku donijelo uzimajući u
obzir dvije važne činjenice. Stupanjem na snagu SSP (1. veljače 2005.)
Republika Hrvatska se obvezala implementirati i odredbe direktive WFD
(detaljnije opisano pod točkom I.1. i I.7. ovoga obrazloženja), pa je istu
trebalo uzeti u obzir i u rješavanju ove upravne stvari. Direktiva WFD izražava
načela oskudnosti resursa vode i posebnog značaja vode, načelo štednje, načelo
zaštite okoliša i s ekonomske točke gledišta načelo punog pokrivanja troškova.
Štednju vode treba poticati na svim razinama. Slijedom iznijetoga, direktiva
WFD svojim načelima sugerira da tarifni sustavi moraju poticati štednju vode i
održiv razvoj. Svaku dodatnu potrošnju treba dakle obeshrabrivati, što u
konkretnom slučaju nije postignuto predmetnim cjenicima poduzetnika Ponikve
d.o.o. Naprotiv isti su upućivali potrošače na nerazumnu i bespotrebnu
potrošnju.

Nadalje, Vijeće članak 22. stavak 2. Zakona o
zaštiti potrošača shvaća na način da isti omogućuje poduzetnicima u ovoj
specifičnoj djelatnosti da u svoje tarife ugrade odgovarajuću fiksnu naknadu.
Riječ je o naknadi koja je opravdana temeljem specifičnosti troškova u ovoj
djelatnosti u kojima je izražen izrazn izrazito visok iznos fiksnih troškova. Ova
naknada napose je opravdana u poslovanju onih poduzetnika čija potrošnja u susta sezonsku komponentu i čiji su troškovi izvjesni i raspoređeni pravilno
tijekom cijele godine, a većina prihoda se ostvaruje sezonski. Nadalje, Vijeće
smatra da potrošači plaćanjem naknade kojima se pokrivaju fiksni troškovi
isključivo namijenjeni za održavanje, odnosno održiv razvoj tako specifičnog
sustava ne plaćaju više od onoga što su potrošili. Navedeno stajalište Vijeća
potvrđuje i komparativno pravo i praksa u zemljama članicama EU u kojima se u
tarifne sustave usluga opskrbe vodom u pravilu implementira fiksna naknada.

Stoga je odlučeno kao u točkama I., II. III. i
IV. izreke ovoga rješenja.

S obzirom da su poduzetnik Ponikve d.o.o. i
odgovorna osoba tog poduzetnika opisanim postupanjem ostvarili biće djela iz
članka 61. stavka 1. točke 2. i stavka 2. ZZTN, Agencija će protiv rečenih
poduzetnika podnijeti zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka nadležnom
prekršajnom sudu, sukladno članku 60. ZZTN.

III. Izdavanje rješenja kojim se okončava
postupak utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja poduzetnika pred Agencijom
podliježe naplati upravnih pristojbi sukladno odredbi članka 2. stavak 1.
Zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 8/96, 77/96, 95/97,
131/97, 68/98, 145/99, 116/00, 163/03, 17/04 i 110/04; dalje: Zakon o upravnim pristojbama),
te članka 2. točka 1d. i članka 4. točka 2. Uredbe o izmjene tarife upravnih
pristojbi iz zakona o upravnim pristojbama (»Narodne novine«, broj 141/04;
dalje: Uredba o izmjeni tarife Zakona o upravnim pristojbama).

Upravna pristojba u iznosu od 5.000,00 kuna za
zahtjev za pokretanjem postupka u kojem sudjeluju stranke sa suprotnim
interesima u smislu članka 42. ZZTN-a a naročito za zahtjev za utvrđivanjem
zlouporabe vladajućeg položaja na tržištu, naplaćuje se sukladno članku 2.
točka 1d., odnosno tarifnom broju 106. točka 1d. Uredbe o izmjeni tarife Zakona
o upravnim pristojbama.

Upravna pristojba u iznosu od 50,00 kuna za
rješenje o zlouporabi vladajućeg položaja u smislu članka 17. ZZTN-a, naplaćuje
se sukladno članku 3. stavku 1. Zakona o upravnim pristojbama, te Tarifnom
broju 2, Tarife upravnih pristojbi.

Agencija je 12. rujna 2005, zaprimila zahtjev
HUZP za nadoknadu troškova postupka. HUZP je svoj zahtjev dostavio Agenciji.,
sukladno članku 114. stavak 2. i stavak 4.

Slijedom navedenog, budući da je HUZP u
cijelosti uspio sa svojim zahtjevom u ovom upravnom postupku, sukladno članku
117. stavak 1. i 2. ZoUP-a, kojim je propisano da u postupku u kojem sudjeluju
stranke sa suprotnim interesima, stranka koja je izazvala postupak i na čiju je
štetu postupak okončan dužna je protivnoj stranci naknaditi opravdane troškove.

Navedeni iznos uplaćuje se u roku od osam (8)
dana od dana dostave ovog rješenja posebnom uplatnicom u korist Državnog
proračuna Republike Hrvatske u roku od osam (8) dana od dana dostave ovog
rješenja na račun broj: 1001005-1863000160, u »poziv na broj odobrenja« upisati
u pretpolje model »24«, a u polje podatak prvi: 5002-
(navesti matični broj subjekta). Ukoliko se navedeni iznos uplaćuje u devizama,
isti se uplaćuje na devizni račun Ministarstva financija Republike Hrvatske
broj: 702000-val-9182800-132344-091, kod Privredne banke Zagreb d.d. Zagreb
(napomena: val- oznaka valute npr. 978 za EUR) prema
srednjem tečaju Hrvatske narodne banke za valutu kojom se vrši plaćanje.

Također, sukladno odredbi članka 16. stavka 4.
Zakona o uprav­nim pristojbama (»Narodne novine«,
broj 8/96 i 131/97), nakon izvršene uplate obveznik uplate je dužan presliku
posebne uplatnice, kao dokaz o obavljenoj uplati upravne pristojbe, žurno, a
najkasnije u roku od osam (8) dana, dostaviti Agenciji s pozivom na klasu:
gornju.

Ukoliko obveznik uplate upravne pristojbe ne
izvrši uplatu upravne pristojbe Agencija će, protekom roka, od nadležne Porezne
uprave, sukladno članku 10. stavak 2. Zakona o upravnim pristojbama, zatražiti
prisilnu naplatu upravne pristojbe.

Slijedom iznijetoga, odlučeno je kao u točki V.
izreke ovoga rješenja.

IV. Sukladno članku 59. stavku 1. ZZTN-a, a u
svezi s člankom 57. točkom 3. toga zakona, rješenje Agencije kojim se utvrđuje
zlouporaba vladajućeg položaja temeljem članaka 15. i 16. ZZTN-a objavljuje se
u »Narodnim novinama«. Stoga je odlučeno kao u točki VI. izreke ovoga rješenja.

Uputa
o pravnom lijeku

Ovo rješenje konačno je u upravnom postupku.
Protiv ovog rješenja žalba nije dopuštena ali nezadovoljna stranka može
pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u roku od
trideset (30) dana od dana dostave ovoga rješenja.

Klasa: UP/-030-02/2004-01/66

Urbroj: 580-02-05-41-42

Zagreb, 20. listopada 2005.

Predsjednica Vijeća

za zaštitu tržišnog natjecanja

**Olgica Spevec**, v. .r

Rješenje, NN 132/2005-2452