### NN 85/2017 (26.8.2017.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije agrotehničar (330624) u obrazovnom sektoru poljoprivreda, prehrana i veterina

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

2030

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/09, 24/10 i 22/13) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE AGROTEHNIČAR (330624) U OBRAZOVNOM SEKTORU POLJOPRIVREDA, PREHRANA I VETERINA

I.

Ovom Odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije AGROTEHNIČAR u obrazovnom sektoru POLJOPRIVREDA, PREHRANA I VETERINA, koji je sastavni dio ove Odluke.

II.

(1) U skladu sa strukovnim kurikulumom koji je sastavni dio ove Odluke, obrazuju se učenici koji upisuju prvi razred srednje škole u programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije agrotehničar počevši od školske godine 2017./2018.

(2) Učenici koji su u školskoj godini 2017./2018. upisali prvi razred srednje škole u eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije agrotehničar (330604), obrazuju se po strukovnom kurikulumu koji je sastavni dio ove Odluke.

(3) Iznimno od stavka 1. ove točke, učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2017./2018. i ranije, sukladno nastavnom planu i programu za zanimanje poljoprivredni tehničar – opći (080404), nastavnom planu i programu za zanimanje poljoprivredni tehničar – stočar (080204) ili nastavnom planu i programu za zanimanje poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje (080104) objavljenom u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 17, Zagreb, 1998., mogu se obrazovati po programu koji su upisali.

(4) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno nastavnom planu i programu za zanimanje poljoprivredni tehničar – opći (080404), nastavnom planu i programu za zanimanje poljoprivredni tehničar – stočar (080204) ili nastavnom planu i programu za zanimanje poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje (080104) objavljenom u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 17, Zagreb, 1998., nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

(5) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije agrotehničar, nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

III.

Stupanjem na snagu ove Odluke prestaje važiti nastavni plan i program za zanimanje poljoprivredni tehničar – opći (080404), nastavni plan i program za zanimanje poljoprivredni tehničar – stočar (080204) ili nastavni plan i program za zanimanje poljoprivredni tehničar biljne proizvodnje (080104) objavljeni u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 17, Zagreb, 1998., osim za učenike iz točke II. stavka 3. i 4. ove Odluke.

IV.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00082

Urbroj: 533-25-17-0003

Zagreb, 1. kolovoza 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE
 AGROTEHNIČAR

Popis kratica

ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

AZOO – Agencija za odgoj i obrazovanje

EU – Europska unija

DGU – Državna geodetska uprava

CMS – Classroom Management Software, programska potpora za upravljanje

DZS – Državni zavod za statistiku

HACCP – Hazard Analysis Critical Control Points, Analiza opasnosti i kritične kontrolne točke

HTST – High Temperature / Short Time, visoka temperatura / kratko vrijeme (brza termička obrada)

MUP – Ministarstvo unutarnjih poslova

MSUI – motori s unutrašnjim izgaranjem

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja

NN – Narodne novine

OPG – obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo

RH – Republika Hrvatska

SWOT – Strenghts / Weaknesses / Opportunities / Threats. Snage / slabosti / prilike / prijetnje (Analiza)

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Agrotehničar

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Osigurati polaznicima stjecanje strukovnih kompetencija propisanih standardom kvalifikacije agrotehničar.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129860/images/17002.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129860/images/17019.jpg)

\*Napomena: U drugom razredu polaznici biraju jedan od devet ponuđenih izbornih strukovnih modula s pripadajućim nastavnim predmetom (izborom strukovnog modula Stočarstvo polaznici biraju dva pripadajuća nastavna predmeta). U trećem razredu polaznici biraju modul Poduzetništvo i jedan od deset ponuđenih izbornih modula s pripadajućim nastavnim predmetom. U četvrtom razredu polaznici biraju modul Poduzetništvo i jedan od deset ponuđenih izbornih modula s pripadajućim nastavnim predmetom.

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  ■ steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  ■ steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskom jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskog jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova.  Svi se navedeni skupovi ishoda učenja ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskog jezika. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku uz pomoć bilježaka i grafičkih prikaza  5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  6. provjeriti učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke  Struktura hrvatskog jezika  1. razvrstati jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje povezane s poviješću hrvatskog jezika  3. razlikovati značajke hrvatskoga standardnog jezika u odnosu na druge idiome hrvatskog jezika  4. navesti jezična pravila  5. izdvojiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini  6. utvrditi jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom |
|  | Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjeren komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. provjeriti napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost  Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove na prototipnim primjerima  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. prikupiti informacije o zadanim književnim tekstovima iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima  6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. potvrditi argumentima svoj stav o poznatome književnom tekstu  Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora  2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta  3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno  6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. prikupiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. poduprijeti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon  Fonem i grafem |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema zvučnosti  Podjela glasova prema mjestu tvorbe |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrjednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ,  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskoga književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje – opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje – pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvetno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje – opisivački tekstovi | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje – pripovjedački tekstovi | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice  Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje – izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra. | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière: Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Vor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje – izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak  Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvješće |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvješće |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje – dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna  Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskoga književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskog jezika  Hrvatski jezik – službeni jezik Europske unije |
| Pisanje – dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje – upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznici čitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje  Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje – upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis događaja u osobnim pismima  ■ identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se polaznici redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  ■ napisati jednostavan vezani tekst prema osobnom interesu  ■ komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  ■ jednostavno povezivati rečenice kako bi polaznici opisali događaje i svoje doživljaje  ■ usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  ■ usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  ■ prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  ■ uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrjednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu A2+, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici, u skladu s Nastavnim planom i programom za osnovnu školu i Nacionalnim okvirnim kurikulumom za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz manja proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 % ovisno o razini i razredu, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razviti jezične strukture osnovne razine i vokabular povezan s jezičnim područjima koja se odnose na predstavljanje sebe i drugih, obitelji, škole, okoliša, stanovanja, slobodnog vremena i sporta, medija, hrane, kupovine, tijela, zdravlja i higijene, zanimanja i posla, prometa te javnih i privatnih uslužnih djelatnosti, kulture i civilizacije u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. razumjeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podaci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu. Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (Piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  ■ ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti;  ■ ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne,  ■ VEZNICI: and, or, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  ■ BROJEVI: glavni i redni  ■ PRILOZI: mjesta, određenoga i neodređenoga vremena  ■ SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici; mjesto izravnoga i neizravnoga objekta, mjesto priloga mjesta i vremena  ■ GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova-s oblik, -ed oblik, particip s nastavkom -ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continuous za budućnost), pojam aktiva i pasiva. |
| Ostalo: | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnoga sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnome osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnome pisanom obliku |
|  | Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  ■ PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  ■ TVORBA RIJEČI: compounds  ■ PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici  ■ SINTAKSA: upravni i neupravni govor; red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima; slaganje vremena  ■ GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense – Simple Continuous (odnos); Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, metoda pisanja i pisanih radova, demonstracije  Oblici: frontalni rad, individualni rad, radu u paru, skupinski rad, alternativni oblici rada  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik, sukladno nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnoga sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja vezanoga za struku  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ Tenses – ponavljanje; slaganje vremena; frazalni glagoli; pogodbene rečenice (tip I i II); -ing oblik glagola, pasivne rečenice. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnome jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika.  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenome društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ pasivne rečenice bezlični oblici, odnosne rečenice, pogodbene rečenice (tip I i II); -ing oblik glagola; causative have. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis događaja u osobnim pismima  ■ identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  ■ napisati jednostavan vezani tekst o temi od osobnog interesa  ■ komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme |
|  | ■ jednostavno povezivati rečenice kako bi opisali događaje i svoje doživljaje  ■ usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči kroz sve jezične djelatnosti  ■ usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  ■ prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  ■ uočiti potrebu tolerantnoga ophođenja s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu A2+. Premda bi polaznici, sukladno Nastavnom planu i predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvog stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 %, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razviti jezične strukture osnovne razine i vokabular povezan s jezičnim područjima koja se odnose na predstavljanje sebe i drugih, obitelji, škole, okoliša, stanovanja, slobodnog vremena i sporta, medija, hrane, kupovine, tijela, zdravlja i higijene, zanimanja i posla, prometa te javnih i privatnih uslužnih djelatnosti, kulture i civilizacije u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. razumjeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podaci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj  ■ ČLANOVI: određeni, neodređeni  ■ ZAMJENICE: osobne, pokazne i posvojne, deklinacija zamjenice, bezlična man  ■ PRIDJEVI: komparacija, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  ■ PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  ■ PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  ■ SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u zavisnoj objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (dass, weil, wenn, denn…  ■ GLAGOLI: pomoćni, modalni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu; povratni glagoli; preterit pomoćnih glagola, perfekt, imperativ. |
| Ostalo: | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnoga sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnome osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacije  2. ama  3. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja između osoba iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje i proširivanje  ■ IMENICE: složenice |
|  | ■ PRIDJEVI: komparacija, deklinacija pridjeva  ■ PRIJEDLOZI: prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  ■ SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama  ■ GLAGOLI: pregled konjugacije u prezentu, preterit modalnih glagola, konjunktiv II. modalnih i pomoćnih glagola te uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje, futur I.; pasiv; rekcija glagola. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnoga sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju ...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ pasiv i pasiv preterita, prijedlozi s genitivom, Fragepronomen, Frageadverbien, pogodbene rečenice u sadašnjosti, vremenske i namjerne rečenice; infinitiv sa zu; odnosne rečenice; nepravilne upitne rečenice; zamjenički prilozi (welcher, dieser); neupravni govor. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnome jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja i oglasi  Životopis i Europass  Molba i razgovor za posao  Moje zanimanje u suvremenom društvu i europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenome društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta kroz šest povijesnih razdoblja  ■ vrjednovati dokaze  ■ razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  ■ interpretirati povijesne podatke  ■ konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. Temeljna povijesna znanja čine:  a) poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  b) razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  ■ o povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. Sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  ■ vještina kronološkog razmišljanja  ■ vještina razumijevanja povijesne naracije  ■ vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa  ■ vještina povijesnog istraživanja  ■ vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore.  Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina kumulativnog je karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini.  Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti strukturirano je tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj, već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane, što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane.  Duhovni i moralni razvoj polaznika, u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba, sastavni je dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem naslijeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postanu dobri građani svoje domovine te da se ujedno osjećaju građanima Europe i svijeta. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati svakodnevni život paleolitskog lovca i sakupljača plodova  2. preispitati neolitsku revoluciju, podjelu rada, prve izume i tehnologiju  3. objasniti kulturne grupe na prostoru današnje Hrvatske u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati vremenski slijed, prostor i karakteristike ranih civilizacija i prvih gradova  5. razmotriti graditeljska, umjetnička i znanstvena dostignuća ranih civilizacija  6. usporediti prva pisma i njihov utjecaj na politički, društveni i kulturni život ljudi |
|  | | 7. razlikovati povijesne procese na današnjemu hrvatskom prostoru s onima u Euroaziji do kraja 2. tisućljeća prije Krista  Uspon i pad starog svijeta  1. objasniti obilježja i utjecaj nomadskih naroda na razvoj država do kraja 1. tisućljeća prije Krista  2. izdvojiti inovacije i promjene u gradovima i državama  3. raspravljati o velikim religijama i svjetonazorima koji su obilježili stari svijet  4. ispitati najvažnija postignuća helenske i helenističke kulture  5. objasniti proces objedinjavanja sredozemnog bazena pod rimskim vlašću  6. analizirati pojavu kršćanstva i rimsko pravo kao osnove budućega europskog naslijeđa  7. usporediti širenje grčkog i rimskog utjecaja na prostor današnje Hrvatske  Srednjovjekovne civilizacije  1. raščlaniti krizu Rimskog Carstva i dezintegracijske procese od 4. do 10. stoljeća  2. objasniti političke, društvene i kulturne promjene u Europi između 500. i 1000. godine  3. ustanoviti početak, tijek i posljedice razvoja islamske civilizacije na trima kontinentima  4. razmotriti konsolidaciju Bizantskog Carstva i širenje kršćanstva na prostor jugoistočne Europe  5. istražiti temeljne procese rasta i zastoja u ranom srednjovjekovlju na prostoru Hrvatske  6. ispitati promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća  7. identificirati jačanje međuregionalne trgovine i kulturne razmjene između triju kontinenata  8. protumačiti pojavu i rast Mongolskog Carstva i njegov utjecaj na europske narode i Hrvatsku  9. izložiti sazrijevanje i rast društava i kulture u Hrvatskoj i susjednim područjima do 14. stoljeća. |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Kultura i način života prvih ljudi ledenog doba | Pojava i razvoj prvih ljudi  Materijalna kultura i način života  Religijska vjerovanja i prvi tragovi umjetnosti | |
| Neolitska i urbana revolucija | Nagli napredak čovječanstva u doba neolitika  Kulturne grupe i nastanak prvih naroda  Od stanovnika sela do stanovnika grada | |
| Pojava pisma i nastanak prvih država i civilizacija | Stari istok  Pismo – pronalazak neprocjenjive važnosti  Graditeljstvo, umjetnost i znanost ranih civilizacija | |
| Današnji hrvatski prostor u prapovijesti | Život paleolitskog lovca – krapinski pračovjek  Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Iliri i njihova kultura | |
| Prijelomna vremena – inovacije i velika seoba | Nove tehnologije, trgovina i migracije na Sredozemlju i u jugozapadnoj Aziji  Uspon i pad starih i novih država  Pojava judaizma i Židovska država | |
| Pojava i razvoj egejske civilizacije | Vladavina aristokracije i demokracije u grčkim polisima  Grčka i Stari istok između Aleksandra i Rimljana  Najpoznatije religije starog svijeta  Helenska i helenistička kultura | |
| Doba velikih carstava | Ujedinjenje Mediterana pod Rimskim Carstvom  Religija, rimska kultura i pravo kao kulturno nasljeđe  Indija i Kina | |
| Susreti i prožimanja istočnog Jadrana i Sredozemlja | Od autohtonog ilirskog sela do autohtonoga grada  Grčki i rimski gradovi na istočnoj obali Jadrana  Način života i arhitektura rimskoga grada na istočnoj obali Jadrana | |
| Susret i suživot triju svjetova na Sredozemlju | Kriza Rimskog Carstva i dezintegracijski procesi  Bizantsko carstvo i širenje kršćanstva  Pojava i uspon islamske civilizacije  Kulturna i znanstvena razmjena triju svjetova na Sredozemlju | |
| Oporavak Zapada | Nova carstva, kraljevstva i komune  Gospodarski i kulturni oporavak  Kršćanstvo i društvo  Prvi svjetski sustav trgovine (1250. – 1350.) | |
| Slavenski svijet u Europi | Konsolidacija slavenskih naroda nakon seobe  Slavenski svijet na razmeđu Istoka i Zapada  Mongoli i njihov utjecaj na slavenski svijet | |
| Hrvatska između sredozemnog i srednjoeuropskog svijeta | Istočna obala Jadrana u vrijeme seoba: etnogeneza i identiteti  Pokrštavanje, organizacija države i razvoj društva  Kulturni i gospodarski utjecaji: komune na Jadranu i gradovi u unutrašnjosti  »Rubna područja« hrvatskog srednjovjekovlja | |
| Napomene: | U prvom razredu polaznik će tijekom tri skupa ishoda učenja: Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad starog svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300. g.) i Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.) razumjeti biološke i kulturne procese u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske, koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. godine. Polaznik će također razumjeti pojavu i razvoj srednjovjekovnih civilizacija, novih država i kultura na trima kontinentima, te kako su nove države, različite kulturne tradicije i povijesna iskustva utjecali na društvene promjene i odnose u srednjem vijeku. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i flilmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, samostalni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Temelji modernog svijeta  1. ispitati izvore, značajke i posljedice demografske krize i promjene u 14. i 15. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj  2. obrazložiti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture, te geografska otkrića u 15. i 16. stoljeću doveli do promjena  3. ocijeniti karakter gospodarske, političke i kulturne dominacije europskih sila nad narodima u kolonijama  4. raspraviti kako je hrvatsko društvo doživjelo vjersku, političku, društvenu i kulturnu transformaciju u 16. i 17. stoljeću  5. usporediti značajke i razvoj monarhija u Europi te znanstvenu revoluciju i prosvjetiteljstvo  6. opisati zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Osmanlija  7. ustanoviti stupanj gospodarskih, kulturnih i religijskih promjena u Europi i Hrvatskoj do kraja 17. stoljeća  Doba građanskih revolucija  1. raščlaniti uzroke i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljeća  2. objasniti uzroke i posljedice industrijske i agrarne revolucije  3. istražiti kako su liberalizam i socijalističke ideje utjecale na promjene u europskim državama i Hrvatskoj  4. ocijeniti kako se razvoj znanosti i tehnologije odrazio na intelektualna kretanja i kulturne promjene u 19. stoljeću  5. identificirati promjene u euroazijskim carstvima u razdoblju globalne trgovine i europske premoći  6. ustanoviti uzroke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija Hrvata i ostalih naroda do početka 20. stoljeća |
|  | 7. protumačiti proces teritorijalne integracije i formiranja hrvatske i ostalih nacija u drugoj polovici 19. stoljeća  8. raspravljati o promjenama i sukobima u Europi i svijetu u razdoblju »novog imperijalizma«  Dvadeseto stoljeće  1. raščlaniti ekonomska, politička i ideološka suparništva između velikih sila kao uzroke svjetskih ratova  2. objasniti tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  3. opisati pokušaje uspostave demokracije i uvođenje totalitarnih sustava nakon Prvoga svjetskog rata u svijetu i Europi  4. obrazložiti pojavu i karakter nacionalsocijalizma u Njemačkoj  5. ispitati višestruke uzroke, tijek i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  6. izložiti položaj i probleme Hrvatske u prvoj i drugoj jugoslavenskoj državi  7. protumačiti raspad komunizma u Europi, raspad socijalističke Jugoslavije i stvaranje samostalne hrvatske države  8. identificirati očekivanja i proturječnosti u svijetu u drugoj polovici 20. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rađanje moderne Europe | Crna smrt i njezine posljedice  Pojava nacionalnih država, gradovi i komune  Temelji humanizma i renesanse |
| Velika geografska otkrića i europska ekspanzija | Razvoj znanosti, tehnologije i gospodarstva  Kolonijalizam i europeizacija svijeta |
| Raspad srednjovjekovnih carstava i pojava nacionalnih monarhija | Izazovi s Istoka – uspon Osmanskog Carstva i kraj Bizanta  Uspon protestantizma i vjerski ratovi u Europi  Nastanak modernih europskih država |
| Hrvatska u »produženom srednjovjekovlju« | Hrvatska u razdoblju zastoja i ugroženosti  Stvaranje Habsburškog Carstva i kriza Osmanskog Carstva – teritorijalne promjene krajem 17. stoljeća  Religijske i kulturne promjene u hrvatskim zemljama |
| Uzroci i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i početkom 19. stoljeća | Doba razuma  Američka i Francuska revolucija |
| Uzroci i posljedice industrijske i agrarne revolucije 18. i 19. stoljeća | Industrijalizacija i modernizacija  Uspon SAD-a do svjetske sile |
| Promjene u euroazijskim društvima u razdoblju svjetske trgovine i porasta europske moći | Osmansko Carstvo i Rusija u 19. stoljeću  Kina i Japan u 19. stoljeću |
| Primjeri nacionalizma, izgradnje država i društvenih reformi u Europi od 1830. do 1914. godine | Europa između restauracije i revolucije  Europa u doba nacionalizma i radničkog pokreta |
| »Novi imperijalizam« moćnih nacionalnih država 1850. – 1914. godine i važniji globalni trendovi | Svijet u razdoblju imperijalizma  Porast stanovništva i prekooceanske migracije  Građanska kultura od romantizma do moderne |
| Teritorijalna integracija hrvatskih zemalja i stvaranje moderne hrvatske nacije | Hrvatski narodni preporod  Hrvatska između Austrije i Ugarske |
| Opća kriza modernog svijeta – problemi industrijalizacije, demokracije i nacionalnosti | Politički odnosi, savezi i sukobi europskih država  Revolucionarni pokreti u svijetu početkom stoljeća  Europska kultura između historicizma i novih izražajnih oblika |
| Prvi svjetski rat | Pitanje krivnje za rat i politički učinak rata u pojedinim državama  Uzroci i posljedice ruske revolucije 1917. godine  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja  Ljudske žrtve i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata |
| Tri oblika političke scene u svijetu od 1919. do 1939. godine | Komunistički sovjetski sustav, fašizam i građanske parlamentarne demokracije  Hrvatska u prvoj jugoslavenskoj državi |
| Drugi svjetski rat | Uzroci i karakter Drugog svjetskog rata  Pokreti otpora i ljudske žrtve u Drugome svjetskome ratu  Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije – oslobodilački i građanski rat  Ljudske žrtve i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata |
| Novi međunarodni odnosi i dekolonijalizacija u drugoj polovici 20. stoljeća | Hladni rat i internacionalne krize  Dekolonizacija, Kina i Japan u drugoj polovici 20. stoljeća  Raspad komunističkog sustava u Europi i stvaranje Europske unije |
| Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji i stvaranje samostalne hrvatske države | Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji  Kriza konfederacije i samoupravljanja  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U drugom razredu polaznik će tijekom tri skupa ishoda učenja: Temelji modernog svijeta (od 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće razumjeti napredak znanosti, tehnologije i gospodarstva, kao i društvena i politička zbivanja te sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova u Europi, svijetu i Hrvatskoj u vrijeme širenja prekomorske trgovine.  Polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa u Europi, svijetu i Hrvatskoj: znanstvenu i industrijsku revoluciju, građanske revolucije i uspostavu europske dominacije u svijetu te znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva, kao i ratne sukobe u 20. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode(vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i flilmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, samostalni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razvijanje temeljnih znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije  ■ osposobiti polaznike za zanimanja u strukovnom području poljoprivrede |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet ciljevima i obrazovnim ishodima učenja pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja, kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnome okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ova dva područja odgoja i obrazovanja. |
|  | Budući da primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizacije prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevni život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije i discipline specifične za zanimanje  2. opisati razvoj geografije  3. razlikovati grane i discipline geografije prema objektu istraživanja pojedinih disciplina  4. obrazložiti položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  5. navesti dokaze o važnosti geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  6. analizirati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unaprjeđenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  7. obrazložiti ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja  Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. opisati postanak svemira  2. razlikovati svemirska tijela  3. objasniti strukturu i odnose u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak, oblik i dimenzije Zemlje  5. objasniti uzroke i posljedice osnovnih gibanja Zemlje  6. protumačiti utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru  4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. usporediti elemente prirodne osnove (reljef, klima, vode, tlo i vegetacija) na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  2. istražiti prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  3. objasniti prirodne pojave i interakcije pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. analizirati utjecaj prirodno-geografskih obilježja na organizaciju prostora (gospodarski razvoj, strukturu gospodarstva, strukturu stanovništva i naseljenost)  5. koristiti istraživačke metode u prikupljanju, obradi te interpretaciji rezultata istraživanja, raspraviti zaključke istraživanja o prirodno-geografskim pojavama i procesima  6. raspraviti problematiku o globalnoj promjeni klime i onečišćenju okoliša  7. vrjednovati mogućnosti povećanja zaštićenih područja u Hrvatskoj i svijetu  8. primijeniti koncept održivog razvoja u iskorištavanju prirodnih resursa na lokalnoj i nacionalnoj razini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu  Geografski aspekt proučavanja šuma i šumarstva |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir i Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanje položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa  Geografska karta  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost i zonalna građa Zemlje  Sastav litosfere i globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Prirodna bogatstva  Odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima  Onečišćenje zraka, voda i tla  Deforestacija  Uzgoj šuma kao odgovor na deforestaciju  Zaštićena područja u Republici Hrvatskoj i svijetu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovora, demonstracije, rada na tekstu, izravna grafička, neizravna grafička, pisanih radova, praktičnih radova, usmenog izlaganja, terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine i kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, samostalni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživačko izvješće, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. istražiti demografske strukture u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  2. analizirati prirodno, prostorno i opće kretanje stanovništva u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  3. analizirati utjecaj svjetskih religija na kulturu, tradiciju, umjetnost, gospodarstvo i način života  4. usporediti organizaciju prostora i odnose među naseljima u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  5. izdvojiti prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  6. istražiti temeljne gospodarske pojmove, sustave i razvojne trendove  7. analizirati nejednaki regionalni razvoj na nacionalnoj i svjetskoj razini  8. analizirati procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  9. istražiti djelovanje međunarodnih organizacija i regionalnih integracija te njihovo političko i gospodarsko značenje  10. obrazložiti važnost poznavanja i pozitivnog vrjednovanja naslijeđa i vlastitog identiteta kao hrvatskih i europskih građana te građana svijeta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Društveno-geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Gospodarski sustavi  Povezanost demografskih i ekonomskih procesa  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Gospodarska razvijenost i stanovništvo  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u međunarodnim organizacijama i regionalnim integracijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovora, demonstracije, rada na tekstu, izravna grafička, neizravna grafička, pisanih radova, praktičnih radova, usmenog izlaganja, terenskog rada.  Oblici: frontalni, samostalni, rad u paru, rad u skupinama, timski rad, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti u polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživačko izvješće, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati optimalnu količinu kineziološkoga teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnoga tjelesnog vježbanja  ■ provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik/djelatnik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  ■ poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unaprjeđenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | Ovo zanimanje se provodi u sjedećem i stojećem položaju te su leđa i noge najopterećeniji dio tijela.  Preporučuje se da postupci unaprjeđenja kinantropoloških obilježja budu usmjereni na jačanje mišića trupa, nogu i prsiju.  Vježbe jačanja i istezanja bilo bi uputno provoditi u ležećem položaju zbog rasterećenja leđa, nogu i zdjelice.  Sjedenje i stajanje zahtijevaju malu energetsku potrošnju i nepovoljno djeluju na rad dišnog i probavnog sustava te su takve osobe sklone povećanju tjelesne mase i masnog tkiva. Zbog navedenog preporučuje se posebnu pažnju usmjeriti na razvoj aerobnih sposobnosti.  Timski rad je jedna od temeljnih osobina potrebnih za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj spomenute osobine posebno su pogodne polistrukturne kompleksne aktivnosti kao što su nogomet, rukomet i sl.  Nadalje, u ovom zanimanju potrebno je posjedovati smisao za estetiku. Za utjecaj na njen razvoj nastavnim procesom posebno su pogodne polistrukturne konvencionalne aktivnosti koje imaju cilj dostići odgovarajuću estetsku razinu izvođenja. Primjerice, sadržaji sportske i ritmičke gimnastike, plesova i sl.  Od izvannastavnih dislociranih aktivnosti, s obzirom na utvrđenu statičku aktivaciju lokomotornog sustava, preporučuje se plivanje. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  2. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju  3. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije  4. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  5. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unaprjeđenje i očuvanje zdravlja s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja  Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje supovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  5. demonstrirati izvođenje jedne monostrukturne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interes za nju  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela – povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava, stabilnosti lokomotornog sustava)  5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti)  Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnoga tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. »Leteće« trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču)  6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak  7. Skok udalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortexa u dalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Različite varijante premeta strance  11. Stoj na glavi  12. Stoj na rukama, kolut naprijed  13. Odbojka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  14. Ljuljanje na karikama  15. Pomicanje u visu  16. Njihom strance premah odnožno  17. Klimom premah zgrčeno  18. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  19. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  20. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  21. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  22. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  23. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  24. Skok »kadet«  25. Skok »jelenji«  V. PLES I AEROBIKA  26. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  27. Disko foks plesovi  28. Aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Bočno bacanje tsuri goshi  30. Nožno bacanje de ashi barai  31. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  32. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki)  VII. KOŠARKA  33. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  34. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom  35. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  36. Obrana »čovjek na čovjeka« (1 : 1; 2 : 2; 3 :3)  37. Igra (taktika i suđenje) |
|  | VIII. NOGOMET  38. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  39. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  40. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  41. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2, 4 : 4, 5 : 5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  42. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje)  IX. ODBOJKA  43. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  44. Odbijanje podlakticama preko glave  45. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  46. Igra 6 : 6, zaštita od protivničkog napada 1 : 2 : 3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  47. Igra (taktika i suđenje)  X. RUKOMET  48. Razne igre s loptom  49. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka »jensen»  50. Jednostruka križanja  51. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  52. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Bekend servis  55. Vodoravni (drive) udarac  56. Osnove taktike igre u paru  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  59. Forhend (spužvasta loptica)  60. Bekend (spužvasta loptica)  61. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnoga masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase)  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju)  4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti – timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20' intenzitetom 50 %)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20 s izmjenama intenziteta 2' 40% i 2' 60%)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 x 20" s odmorom 10") |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni su u poglavlju »Ostalo« koje se nalazi na kraju programa četvrtoga razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućiti i sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima veliki broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi |
|  | 4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag |
|  | 2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a da pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu |
|  | 6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj. |
|  | V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelnoizmjenični, sukcesivnoizmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja  3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali, voda – postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodatci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 – 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortexa u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Leteći kolut  11. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  12. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  13. Stoj na rukama u kolut naprijed  14. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  15. Klimom premah raznožni  16. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  17. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji«  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  18. Skokovi s udarcem noge o nogu  19. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu  20. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  21. Otvoreni – zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  22. Preskakivanje vijače naprijed i natrag križanjem ruku  23. »Leteći« skok vijačom  24. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  25. Rock plesovi  26. Rumba (okreti, wisq, promenada)  27. Samba (okreti, wisq, promenada)  28. »New body« aerobika (aerobika s bučicama)  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki, ushiro mawari sabaki  30. Bočno bacanje tsuri goshi  31. Nožno bacanje de ashi barai u kretanju  32. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  33. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  34. Obrambeni skok i zagrađivanje  35. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  36. Slobodna bacanja  37. Zonska obrana |
|  | 38. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  39. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  40. Udarci na vrata nakon dodane lopte  41. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  42. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2 : 1 (+ vratar)  43. Slobodna igra 5 + 1 : 5 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  44. Vršno odbijanje preko glave  45. Niski odbojkaški stav i obrana »oštrih« lopti poluupijačem  46. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  47. Obrana u prednjoj liniji – pojedinačni i grupni blok  48. Igra 6 : 6, zaštita vlastitog smeča 2 : 3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  49. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama  50. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »polueret« |
|  | 51. Povratna lopta – dupli pas  52. Poučavanje zonske obrane 5 : 1  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Smeč udarac  55. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  56. Forhend i bekend visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  59. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja)  5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8 – 10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1 – 3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, odmor 2')  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2')  3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6 x 400 m, intenzitet 80 – 90 %, odmor 4')  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3 x 6', 30" maksimalni intenzitet, 30" 50%, odmor 5')  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12', 1' maksimalni intenzitet, 1' 50%) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućiti sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutar predmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor |
|  | 4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag |
|  | 2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama  .Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje |
|  | 2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj. |
|  | V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelnoizmjenični, sukcesivnoizmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 – 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje) |
|  | II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  9. Sastav po izboru polaznika (tlo)  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  10. Sastav po izboru polaznika (tlo)  11. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  12. »Jelenji« skok  13. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  14. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  15. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  16. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  17. Preskakivanje vijače »škarama« pogrčeno  18. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  19. Sastav (vijača) – sastav prema izboru polaznica  20. Sastav (obruč) – sastav prema izboru polaznica  V. PLES I AEROBIKA  21. Cha-cha-cha  22. Salsa  23. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  24. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  25. Poluga ude garami  26. Udarac rukom naprijed pravocrtni  27. Udarac nogom naprijed pravocrtni  28. Donji, unutarnji i vanjski blok  VII. KOŠARKA  29. Otvaranje za prijem lopte  30. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  31. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  32. Napad na presing čovjek na čovjeka  33. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  34. Driblinzi i fintiranja 1 : 1  35. Driblinzi i fintiranja 1 : 1 s udarcima na vrata (vratar)  36. Oduzimanja lopte 1 : 1 i 2 : 2  37. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2:1 i 2:2 s udarcima na vrata (vratar), te oduzimanja lopte  38. Igra 4 + 1 : 4 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  39. Smeč iz zaleta varkom »kuhanjem« iza bloka  40. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  41. Vršno odbijanje u skoku  42. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  43. Finta – varka s presvlačenjem  44. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »skokšut polueret«  45. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5 + 1  46. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  47. Rezani forhend drop  48. Bekend dugi udarac (clear)  49. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  50. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  51. Forhend volej (spužvasta loptica)  52. Bekend volej (spužvasta loptica)  53. Smeč (spužvasta loptica)  54. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste) |
|  | 2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40)  4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornoga sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed i natraške 6 x 5 m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe)  4. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 x 5 m, odmor 30")  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela – smanjenje potkožnoga masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30' niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20', 2' visoki intenzitet, 2' 50%)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60", a oporavak 20") |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućiti i sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako sa stručnih spoznaja mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući |
|  | 8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom. |
|  | IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelnoizmjenični, sukcesivnoizmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja  2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane  3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije – Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 – 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranim tehnikom – motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  8. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem  III. PLES I AEROBIKA  9. Bečki valcer (koreografija)  10. Quadrilla (koreografija)  11. Tae-bo aerobika  IV. BORILAČKI SPORTOVI  12. Obrana od pljuske (udarca rukom)  13. Obrana od obuhvata  14. Obrana od hvata za kosu  15. Sprovođenje ključem na ruci  16. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  17. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  18. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  19. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  20. Igra (primjena timske taktike 5 : 5)  VI. NOGOMET  21. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  22. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2 i 5 : 2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir)  23. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 4 i 5 : 5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  24. Igra 4 + 1: 4+1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira) |
|  | VII. ODBOJKA  25. Tenis servis  26. Tradicionalni sustav 4 – 2 (dizač u prednjoj zoni)  27. Povezivanje sustava obrane polja VI-naprijed  28. Povezivanje zaštite 1 : 2 : 3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite 2 : 3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  29. Igra (taktika i suđenje)  VIII. RUKOMET  30. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  31. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  32. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  33. Igra (taktika i suđenje)  IX. BADMINTON  34. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  35. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  36. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  37. Spin servis  38. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava  II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela – povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućiti i sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutar predmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju, doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu |
|  | 5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovom korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog.  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu |
|  | 5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelnoizmjenični, sukcesivnoizmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  ■ razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  ■ usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  ■ usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  ■ usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  ■ razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  ■ usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  ■ prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  ■ shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona i aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihova razvoja i dokumenata koji ih reguliraju  7. navesti značajke i oblike države  8. usporediti različite političke sustave: demokraciju, tiraniju, aristokraciju, diktaturu, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglaskom na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti |
|  | | Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazati vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti o gospodarskom sustavu Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje EU |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast  Moć i autoritet  Političko djelovanje  Politička utakmica  Politička kultura  Civilno društvo  Ljudska prava  Dokumenti ljudskih prava  Organizacije u funkciji zaštite ljudskih prava | |
| Država | Država  Teritorijalno ustrojstvo države  Oblici države  Narod i nacija  Manjine | |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija – neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Ideološka obilježja političkih stranaka  Razvoj višestranačja u Republici Hrvatskoj  Političke stranke u Republici Hrvatskoj | |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske | |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – zakonodavna vlast,  izvršna vlast, sudska vlast  Lokalna i područna samouprava | |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Oskudnost i izbor – zakon ograničenosti i oportunitetni trošak  Činitelji proizvodnje  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava | |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija | |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Vrste poduzeća – mala, srednja i velika poduzeća  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika | |
| Hrvatska i Europska unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj Europske unije i institucije Europske unije  Hrvatska i Europska unija | |
| Ostalo | | |
| Metode i  oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. | |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  ■ osobito se usredotočiti na značenje kršćanske vjere za cjeloviti rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicima omogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo.  Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum, kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući, dakako, svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  2. opisati temeljna obilježja religioznosti  3. razlikovati prirodne i objavljene religije  4. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  5. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  6. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost  Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave  2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja  3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesnospasenjsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek – religiozno biće | Vjera – iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist – vrhunac objave | Isus – povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist – pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja – govor znanosti i govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzora vjere  4. iskazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi |
|  | 5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugome  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskome jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskoga služenja siromašnima – dominikanci i franjevci (13. – 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretni život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla  2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kršćansko poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek – moralno biće | Čovjek – polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest – norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema Bogu i bližnjemu – temelji kršćanske moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| »Muško i žensko stvori ih« | Čovjek – žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba – sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj – odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja  Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenog čovjeka s Bogom – izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost«  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Starog zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novog zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnog Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvorenje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnoga normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  ■ razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika, te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina poput filozofske antropologije, političke, pravne i socijalne filozofije. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina poput psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju, bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama.  Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja; pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju moralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila, nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko- religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razloge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost/neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak tijekom konfliktnih situacija  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskome društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtijeva (egoizam i altruizam, težnja za srećom i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja  Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva  Etičke krjeposti i načelo sredine  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije, borba protiv privatnog vlasništva (T. More) |
|  | Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J. J. Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S . Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa  Račun užitka  Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti; razlike među ljudima i problem jednakosti ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zloporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealni zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove  Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealan zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike: normativna i deskriptivna etika te metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje/osporavanje etike izvedeno iz  biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  ■ biti osposobljeni za rješavanje matematičkih problema i primjenu matematike u različitim kontekstima uključujući i svijet rada  ■ razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  ■ prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  ■ biti osposobljeni za apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  ■ učinkovito primjenjivati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  ■ učinkovito primjenjivati tehnologiju  ■ steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja.  Matematičko obrazovanje polaznicima omogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnosti, načina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. povezati skupove N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u algebarskom izrazu  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s cjelobrojnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnost  6. odrediti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastoga kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere  2. rabiti potencije s cjelobrojnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i jednostavnijim razlomcima  4. riješiti linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihove sustave te prikazati linearnu funkciju i funkciju apsolutne vrijednosti |
|  | Oblik i prostor  1. koristiti pravokutni koordinatni sustav u ravnini za prikaz točaka te određivanje udaljenosti i polovišta  2. primijeniti osnovne geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta kod geometrijskih oblika u ravnini  Mjerenje  1. odabrati odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. povezati Pitagorin poučak i pravokutni trokut u jednostavnijim zadatcima iz planimetrije  4. primijeniti proporcionalnost veličina i sličnost trokuta  5. rabiti trigonometriju pravokutnog trokuta  Podatci  1. prikupiti tražene podatke uz raspravu o valjanosti metode  2. rasporediti prikupljene podatke po izabranom kriteriju  3. predočiti prikupljene podatke pomoću linijskog, stupčastog i kružnog dijagrama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje, dijeljenje, potenciranje s cjelobrojnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak, poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt,  e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski jednostavnijim situacijama  Algebra i funkcije  1. riješiti jednostavnu kvadratnu jednadžbu i nejednadžbu te odrediti karakteristične točke kvadratne funkcije  2. odrediti vrijednosti eksponencijalne funkcije i rješenja eksponencijalne jednadžbe  Oblik i prostor  1. proučiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. primijeniti formule za oplošje i obujam geometrijskih oblika u prostoru  Podatci  1. protumačiti prikupljene i prikazane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Eksponencijalna jednadžba |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. odrediti vrijednost trigonometrijskih funkcija pomoću trigonometrijske kružnice ili džepnog računala  2. rabiti n! (n faktorijela) u jednostavnijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije  1. odrediti elemente kombinatorike  Oblik i prostor  1. računati s vektorima u ravnini  2. povezati pravac u koordinatnom sustavu u ravnini s njegovom jednadžbom  3. povezati kružnicu u koordinatnom sustavu u ravnini s njezinom jednadžbom |
|  | Mjerenje  1. rabiti trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta  2. odrediti skalarni umnožak vektora  3. rabiti koncept mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka u svakodnevnim situacijama, drugim nastavnim predmetima i struci  Podatci  1. proračunati srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka  2. odrediti vjerojatnost događaja za prikupljene i analizirane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. zapisati broj u različitim brojevnim sustavima  Algebra i funkcije  1. razlikovati način određivanja članova aritmetičkog i geometrijskog niza  2. opisati elementarne funkcije  Podatci  1. istražiti utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  Infinitezimalni račun  1. odrediti limes niza  2. iskazati limes funkcije u točki  3. iskazati limes funkcije u točki  4. odrediti prvu derivaciju funkcije zadane u obliku algebarskog polinoma  5. rabiti derivaciju funkcije pri određivanju tangente u točki grafa funkcije i stacionarnih točaka  6. skicirati graf algebarskog polinoma do trećeg stupnja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi  Funkcije |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznika u području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za zanimanje |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija pa su zakonitosti fizike temelj i za prehrambenu tehnologiju. U fizici je važan i karakterističan eksperimentalni pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje, stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem i smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju |
|  | Sile i polja  1. riješiti problem uporabom Newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila  4. raspraviti opći zakon gravitacije i gibanje satelita oko Zemlje  5. prosuditi ravnotežu krutog tijela  6. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  7. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombova zakona  8. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora koji čini djelovanje različitih sila  Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora sile  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti kinetičku energiju tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. primijeniti zakon očuvanja energije  Termodinamika  1. razlikovati unutarnju energiju, toplinu i temperaturu  2. povezati pojam temperature sa srednjom kinetičkom energijom čestica  3. razmotriti probleme termičkog rastezanja u različitim dimenzijama  4. istražiti plinske zakone  5. opisati načine prijenosa topline  6. objasniti pojam rada na različitim primjerima u termodinamici  7. primijeniti Prvi zakon termodinamike na termodinamičkim procesima.  8. raspraviti rad toplinskih strojeva pomoću Drugog zakona termodinamike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodni pad  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Tlak  Uzgon  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Rad i energija | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima |
| Termodinamika | Toplinsko rastezanje i stezanje čvrstih tvari i tekućina  Temperatura, unutarnja energija, toplina i toplinski kapacitet tijela  Plinski zakoni  Prijenos topline  Prvi zakon termodinamike  Rad u termodinamici  Drugi zakon termodinamike  Toplinski strojevi |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Elektrodinamika  1. objasniti usmjereno gibanje električnog naboja u vodiču te električnu struju i električni otpor  2. primijeniti Ohmov zakon na strujne krugove istosmjerne i izmjenične struje  3. protumačiti ovisnost električnog otpora o temperaturi  4. izračunati rad i snagu električne struje na praktičnim primjerima  5. prikazati i objasniti Oerstedov pokus  6. opisati magnetsko polje te skicirati magnetske silnice za magnetsko polje ravnog vodiča, strujnu petlju i zavojnicu  7. objasniti Faradayev zakon indukcije uz izvođenje pokusa  8. izložiti primjenu elektromagnetske indukcije  Titranje, valovi i zvuk  1. objasniti fizikalne veličine koje određuju harmonijsko titranje  2. interpretirati grafički promjenu fizikalnih veličina koje opisuju harmonijsko titranje s vremenom  3. primijeniti jednadžbe koje opisuju harmonijsko titranje u rješavanju zadataka  4. razmotriti energetski harmonijsko titranje (prigušeno i prisilno titranje, rezonancija)  5. objasniti nastajanje i rasprostiranje mehaničkih valova  6. razlikovati transverzalni od longitudinalnog vala  7. prikazati pojave odbijanja, loma, ogiba i interferencije valova  8. raspraviti spektar i primjenu zvučnih valova  Elektromagnetski valovi i svjetlost  1. razmotriti svojstva elektromagnetskih valova i dijelove elektromagnetskog spektra  2. objasniti primjenu elektromagnetskih valova u prijenosu informacija na daljinu i u medicini  3. primijeniti zakon odbijanja svijetlosti na primjeru ravnog zrcala  4. opisati lom svjetlosti na granici sredstva i disperziju svjetlosti na prizmi  5. konstruirati sliku koju daje tanka leća te navesti njezina svojstva  6. primijeniti jednadžbu leće  7. objasniti pojave valne optike (interferencija, ogib i polarizacija svijetlosti)  Atomi i atomske jezgre  1. opisati strukturu i razvoj modela atoma te pojmove atomskog broja, masenog broja i izotopa  2. povezati linijske spektre s energijskim nivoima atoma  3. objasniti fotoelektrični efekt  4. usporediti valnu i čestičnu prirodu svjetlosti i tvari  5. navesti α, β i γ raspad te opisati ionizirajuća svojstva nastalih produkata i njihov doseg  6. primijeniti zakone očuvanja naboja i masenog broja kod nuklearnih reakcija  7. uporabiti u rješavanju zadataka zakon radioaktivnog raspada  8. objasniti primjenu nuklearne energije dobivene fisijom i fuzijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektrodinamika | Električna struja  Električni otpor  Ohmov zakon za strujni krug  Rad i snaga električne struje  Oerstedov pokus  Elektromagnetska indukcija  Načelo rada generatora  Zaštita od električnog udara |
| Titranje, valovi, zvuk | Harmonijsko titranje, prigušeno i prisilno titranje  Rezonancija  Energija titranja  Nastanak valova i karakteristične valne veličine  Odbijanje, lom, ogib i superpozicija valova  Valovi zvuka  Ultrazvuk |
| Elektromagnetski valovi i svjetlost | Elektromagnetski titraji  Nastajanje i rasprostiranje elektromagnetskih valova  Spektar i brzina elektromagnetskih valova  Zakoni geometrijske optike  Ravno zrcalo  Disperzija svjetlosti  Leće. Interferencija i ogib svjetlosti  Polarizacija svjetlosti |
| Atomi i atomske jezgre | Zračenje užarenog tijela  Fotoelektrični efekt  Dualizam u prirodi  Razvoj modela atoma  Struktura atomske jezgre  Radioaktivnost  Nuklearna energija  Ionizirajuće i neionizirajuće zračenje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ upoznati kemijske elemente, kemijske spojeve, sirovine i produkte  ■ objasniti kemijske promjene, povezati ih s pojavama u prirodi te ih prikazati jednadžbama kemijske reakcije  ■ razviti vještinu eksperimentiranja, sposobnost opažanja promjena, opisivanja i donošenja zaključaka izvođenjem pokusa  ■ uočiti uzajamne veze između pokusa, pojava u prirodi i teorije  ■ prepoznati štetne i opasne kemikalije te objasniti način njihova obilježavanja, pravila rukovanja, postupanja i zbrinjavanja  ■ razvijati svijest o neophodnosti očuvanja prirodnih uvjeta, ne odričući se pritom dobrobiti civilizacije i napretka  ■ osvijestiti socijalnu osjetljivost u smislu iskazane empatije prema svakom pojedincu i njegovim potrebama. |
| Opis predmeta: | Kemija je znanost o tvarima i njihovim kemijskim promjenama. Cilj je nastave kemije steći znanja o temeljnim kemijskim teorijama, prvenstveno atomskoj teoriji i njezinim popratnim konceptima i modelima kako bi na osnovu njih mogli opisati i razumjeti svojstva i promjene tvari. Jedna od temeljnih zadaća nastave kemije jest razviti interes polaznika za prirodne znanosti predstavljajući ih dijelom opće kulture. Nastavom kemije polaznici trebaju steći znanja i sposobnosti koje će omogućiti daljnje samoobrazovanje, odnosno usavršavanje u struci. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čestična građa tvari  1. objasniti strukturu atoma  2. navesti podatke koji se mogu iščitati iz periodnog sustava elemenata  3. usporediti fizikalna svojstva metala i nemetala  4. odrediti valenciju nekog atoma s obzirom na položaj u periodnom sustavu elemenata  5. navesti osnovna svojstva kemijskih veza  6. objasniti značenje Lewisove simbolike  7. povezati važnost međumolekulskih sila s građom tvari  Kemijska simbolika i računanje u kemiji  1. primijeniti kemijsku simboliku i nomenklaturu u pisanju kemijskih formula spojeva  2. protumačiti kvalitativno i kvantitativno značenje kemijskih simbola, kemijskih formula i jednadžbe kemijske reakcije  3. povezati molarne veličine (množinu tvari, brojnost jedinki, molarnu masu tvari i molarni volumen plina)  4. upotrijebiti rezultate kvantitativne analize pri izračunavanju formule kemijskog spoja  5. koristiti jednadžbu kemijske reakcije kao simbolički opis elementarne pretvorbe  6. interpretirati kvantitativne odnose u jednadžbi kemijske reakcije u jednostavnim stehiometrijskim zadatcima  7. interpretirati razlike u brzinama kemijskih reakcija i čimbenike koji utječu na brzinu procesa  Otopine  1. izložiti disperzne sustave s obzirom na veličinu čestica disperzne faze  2. prikazati da se koloidni sustavi razlikuju s obzirom na agregatno stanje disperznog sredstva i disperzne faze  3. povezati sastav, svojstva i vrstu otopina sa svojstvima otapala i otopljene tvari  4. iskazati sastav otopine kroz maseni i volumni udio  5. razlikovati kiseline, baze i soli temeljem njihove građe  6. interpretirati pH vrijednost otopina  7. protumačiti kemijske reakcije koje se odvijaju između zadanih kiselina i baza te dobivanja soli |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Struktura atoma i periodni sustav elemenata | Sastav tvari  Građa atoma  Periodni sustav elemenata |
| Veze između atoma i molekula | Ionska veza  Kovalentna veza  Polarnost molekula (međumolekulske sile i vodikova veza) |
| Kemijske formule i jednadžbe | Kemijski simboli i formule  Osnove kemijskog računa  Određivanje empirijske i molekulske formule spoja  Jednadžba kemijske reakcije  Stehiometrija kemijske reakcije  Brzina kemijske reakcije |
| Otopine | Vrste disperznih sustava (grubo disperzni sustavi, koloidne otopine, prave otopine)  Iskazivanje sastava otopine (maseni i volumni udio)  Kiseline i baze  Soli |
| Napomene: | Nastavni se proces izvodi skladnom izmjenom teorije i praktičnog rada s ciljem ostvarivanja ishoda učenja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, samostalan rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt,  e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Metali i nemetali  1. procijeniti važnost tehnički važnih metala i njihovih legura s obzirom na njihovu proizvodnju i uporabu  2. izdvojiti po skupinama u periodnom sustavu elemenata najvažnije nemetale koji imaju važnu ulogu u izmjeni tvari između živih bića i biosfere  3. analizirati svojstva spojeva nemetala te njihov utjecaj na biosferu u smislu onečišćenja  4. kategorizirati vrste voda u prirodi te fizikalne, fizikalno-kemijske i biološke metode obrade vode za piće i otpadnih voda  5. identificirati vrste pesticida koji se upotrebljavaju u poljoprivredi  6. provjeriti važnost primjene umjetnih gnojiva  7. Ispitati važnost zbrinjavanja otpada  Ugljikovodici  1. razlikovati ugljikovodike po strukturi, formuli i nomenklaturi  2. usporediti fizikalna i kemijska svojstva ugljikovodika prema njihovoj strukturi odnosno zasićenosti  3. izvesti jednostavne pokuse kao podlogu za upoznavanje svojstava i jednostavnih kemijskih reakcija ugljikovodika  4. protumačiti postupak dobivanja ugljikovodika iz prirodnih izvora – nafte i zemnog plina odnosno frakcijskom destilacijom nafte  5. protumačiti svojstva i primjenu te štetnost za zdravlje aromatskih ugljikovodika  6. opisati primjenu ugljikovodika u industriji i svakodnevnom životu te utjecaj na ekosustav  7. diskutirati o smanjenju zaliha nafte i zemnog plina i nužnosti iskorištavanja obnovljivih izvora energije  Organski spojevi s kisikom  1. razlikovati organske spojeve s kisikom (alkohole, fenole, karboksilne kiseline) po strukturi, formuli i pravilima IUPAC-ove nomenklature  2. usporediti fizikalna i kemijska svojstva organskih spojeva s kisikom (alkohola, fenola, karboksilnih kiselina) povezujući ih s njihovom strukturom  3. opisati postupak dobivanja organskih spojeva s kisikom (alkoholno vrenje, octeno-kiselo vrenje) na temelju jednostavnih pokusa i pripadajućih jednadžbi kemijskih reakcija  4. diskutirati o važnosti primjene organskih spojeva s kisikom u svakodnevnom životu i industriji  5. protumačiti uzroke štetnosti za zdravlje i okoliš nekih organskih spojeva s kisikom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Metali | Metalna veza  Tehnički važni metali i njihove legure |
| Nemetali | Halogeni elementi  Halkogeni elementi  Dušikova skupina elemenata  Ugljikova skupina elemenata |
| Ugljikovodici | Alkani  Alkeni  Alkini  Areni |
| Organski spojevi s kisikom | Alkoholi i fenoli  Karboksilne kiseline i njihovi derivati |
| Napomene: | Nastavni se proces izvodi skladnom izmjenom teorije i praktičnog rada s ciljem ostvarivanja ishoda učenja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, samostalan rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti i međusobno povezati ključne biološke koncepte u objašnjavanju pojava i procesa u živom svijetu kako bi stekli temeljnu biološku pismenost kao svojinu i alat građanina suvremenoga demokratskog društva  ■ proširiti znanja o zdravlju i rizicima od bolesti te oblikovati stavove o potrebi odgovornog ponašanja prema vlastitom zdravlju i zdravlju drugih ljudi  ■ stečeno znanje staviti u funkciju oblikovanja stavova o potrebi očuvanja bogatstava prirode i prirodne ravnoteže te obrazložiti potrebu vlastitog odgovornog ponašanja prema prirodi i okolišu |
| Opis predmeta: | Učenjem polaznici stječu znanja i razvijaju vještine, počevši od manualne spretnosti i umijeća korištenja pribora za praktičan rad do promatranja, opisivanja, izdvajanja bitnog, zaključivanja, prezentiranja i rada u timu. Učenje ciljano utječe i na afektivnu domenu polazničkog razvoja usvajanjem poštovanja prema životu te razvijanjem empatije prema drugim ljudima i drugim živim bićima, kao i na odgovornost za očuvanje prirode, okoliša, vlastitog i tuđeg zdravlja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čovjek i zdravlje  1. raspraviti zdrave stilove življenja te važnost pravilne i redovite primjene higijenskih navika u svakodnevnom životu  2. protumačiti putove ulaska patogenih mikroorganizama i nametnika u tijelo čovjeka i mjere prevencije  3. povezati najčešće virusne i bakterijske bolesti s načinima njihova liječenja  4. diskutirati o djelovanju sredstava ovisnosti na zdravlje i ponašanje ljudi  5. protumačiti važnost preuzimanja odgovornosti za vlastito zdravlje na primjerima različite ovisnosti |
|  | 6. prikupiti informacije o opasnostima za zdravlje povezane sa specifičnostima zanimanja za koje se školuje  7. prikazati zahvate prve pomoći koji mogu spasiti život ugroženoj osobi  8. predvidjeti posljedice poremećaja ravnoteže u organizmu  Sazrijevanje i spolnost čovjeka  1. prepoznati povezanost sazrijevanja i životnih razdoblja s djelovanjem hormona  2. povezati funkciju spolnih organa s higijenom  3. navesti prednosti i nedostatke različitih metoda planiranja trudnoće  4. opisati proces oplodnje i razvoj ploda do porođaja  5. povezati promjene tijekom trudnoće s odgovornim ponašanjem trudnice  6. raspraviti različite stavove o spolnosti i odgovornome spolnom ponašanju  Promjenljivost živog svijeta i nasljeđivanje  1. interpretirati osnovne genetičke pojmove  2. opisati ulogu gena  3. razlikovati uzroke varijabilnosti živih bića  4. povezati sličnosti i razlike među ljudima s osnovama nasljeđivanja  5. razlikovati uzroke i posljedice evolucijskih procesa  6. diskutirati o dokazima evolucije  7. protumačiti primjenu genetike na različitim područjima ljudske djelatnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek i zdravlje | Značenje vlastitog zdravlja i potreba zdravog stila življenja  Povezanost najčešćih bolesti i poremećaja organskih sustava s mogućim čimbenicima rizika i prevencijom  Osobna higijena  Zdrava hrana i razborita prehrana  Umor, odmorirekreacija  Ovisnosti (pušenje i ovisnost o duhanu, alkohol i alkoholizam, droge i narkomanija, ostale ovisnosti)  Pružanje prve pomoći (zahvati koji spašavaju život)  Individualni rad i rad u skupini  ■ primjeri poremećaja ravnoteže u organizmu i njihove posljedice  ■ poremećaji prehrane i utjecaj medija na stavove o zdravlju  ■ utjecaj vršnjaka i medija na oblikovanje zdravih stilova življenja  ■ odgovorno ponašanje prema zdravlju (donošenje odluka)  ■ rizici za zdravlje vezani uz specifičnost zanimanja i način života |
| Sazrijevanje i spolnost čovjeka | Životni ciklus čovjeka i razvoj spolnosti  Pubertet i adolescencija  Građa i funkcija muškog i ženskog spolnog sustava  Menstrualni ciklus i oplodnja  Trudnoća, porod, dojenje i njega novorođenčadi  Sredstva kontracepcije i metode planiranja trudnoće  Individualni rad i rad u skupini:  ■ odgovorno spolno ponašanje i partnerski odnosi (donošenje odluka)  ■ utjecaj vršnjaka i medija na spolno ponašanje. |
| Promjenljivost živog svijeta i nasljeđivanje | Područje istraživanja genetike i osnovni genetički pojmovi  Kemijska osnova i mehanizam djelovanja gena  Varijabilnost živih bića (razmnožavanje, mutacije, utjecaj okoliša) Križanje i umjetno odabiranje  Primjeri nasljeđivanja u čovjeka  Čimbenici evolucijskih procesa  Primjeri prilagodbe i usložavanja građe i funkcija živih bića tijekom evolucije  Dokazi biološke evolucije  Individualni rad i rad u skupini:  ■ mapa fenotipskih svojstva u obitelji/razredu  ■ primjena genetike u svakodnevnom životu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja i samostalni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ steći znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje računala  ■ obrađivati i prikazivati podatke i informacije korištenjem primjenskih programa  ■ usvojiti temeljna informatička znanja važna za razumijevanje rada računala  ■ komunicirati posredstvom različitih medija  ■ usvojiti postupke prikupljanja, organiziranja, analize i prezentacije podataka i informacija  ■ analizirati i kritički ocijeniti prikupljene informacije  ■ razviti logičke misaone procese  ■ razviti algoritamski način razmišljanja  ■ biti osposobljeni za samostalno i timsko rješavanje jednostavnijih problema iz vlastitog života i odabrane struke primjenom informacijske i komunikacijske tehnologije  ■ steći osnovna znanja i vještine kako bi mogli usvojiti korištenje specifičnih računalnih programa iz područja struke  ■ poštovati autorska prava i u skladu s tim preuzimati i koristiti sadržaje s računalnih mreža  ■ steći temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja. |
| Opis predmeta: | Napredak današnjeg društva temelji se na novim znanstvenim otkrićima te njihovoj primjeni u svakodnevnom životu. Razvoj znanosti i njezinu primjenu danas ne možemo zamisliti bez kvalitetne primjene informacijsko komunikacijske tehnologije te algoritamskog pristupa rješavanju problema.  U takvu društvu, temeljenom na informacijama i tehnologiji, gdje su računala sveprisutna u poslovnom i svakodnevnom životu, potrebno je da svaki pojedinac djelotvorno koristi informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Posebno je važno znati i moći prikupiti informacije i podatke te ih kritički vrednovati, obraditi, sistematizirati, oblikovati i prikazati. Danas je konkurentnost na tržištu rada nezamisliva bez kvalitetne obrade i prezentacije podataka i rezultata vlastitog rada.  Umijeće korištenja računala, temeljna znanja i rješavanje problema tri su važne sastavnice informatičkog obrazovanja koje se nužno odvija uz samostalno korištenje računala. Rješavanje problema povezanih sa strukom temelji se na samostalnom i timskom radu koji će se razvijati u nastavnom predmetu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: drugi (2.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija  1. opisati prikaz različitih vrsta podataka u računalu  2. razlikovati osnovne logičke sklopove  3. razlikovati i opisati komponente računalnog sustava (središnja jedinica, memorije, ulazno-izlazne jedinice) |
|  | | 4. koristiti operacijski sustav računala i napraviti osnovnu prilagodbu svojim potrebama  5. rukovati datotekama i mapama u grafičkom korisničkom sučelju  Računalne mreže i internet  1. povezati uređaje u određeni tip mreže  2. razlikovati načine spajanja na internet i pravila prijenosa podataka  3. komunicirati elektroničkom poštom  4. koristiti usluge interneta  5. sigurno koristiti računalo, mrežu i internet  Obrada i prikaz podataka  1. koristiti postupke za uređivanje i oblikovanje teksta na razini znaka, odlomka i stranice  2. koristiti i primijeniti program kojim će prilagoditi sliku, zvuk ili video potrebama korištenja u struci  3. koristiti i primijeniti program za izradbu prezentacija te samostalno prikazati i izložiti prezentaciju  4. radom u timu modelirati problem iz struke i svakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnosti određene aplikacije izraditi rješenje |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija | Prikaz podataka u računalu:  ■ binarni brojevni sustav  ■ veza binarnog i dekadskog brojevnog sustava  ■ operacije s binarnim brojevima  ■ pojam količine podataka  ■ prikaz znakova te cijelih i realnih brojeva u računalu.  Logički sklopovi:  ■ osnovne logičke operacije i pripadajući sklopovi  ■ tablice istinitosti  ■ logički izrazi i minimizacija  ■ opis i crtanje logičkih sklopova.  Građa računala:  ■ osnovni dijelovi računala  ■ ulazni, izlazni, memorijski i komunikacijski uređaji i priključivanje  ■ centralna procesorska jedinica  ■ vanjske memorije.  Operacijski sustav (OS):  ■ pojam i svojstva OS-a  ■ grafičko sučelje  ■ postavke korisničkog sučelja  ■ rad s datotekama i mapama  ■ osnovno uređivanje crteža. | |
| Računalne mreže i internet | Mreže računala:  ■ mreže računala (definicija i vrste)  ■ dijelovi mreže računala  ■ brzina prijenosa podataka  ■ internet  ■ načini spajanja na internet  ■ protokoli – vrste i podešavanje  ■ davatelj usluga  ■ korisnički račun  ■ usluge interneta.  Elektronička pošta:  ■ e-pošta, klijent, web pošta  ■ poštanski sandučić – osnovna podešavanja  ■ komunikacija elektroničkom poštom.  Usluga WWW-a:  ■ web preglednik – korištenje, podešavanje  ■ učinkovito pretraživanje i preuzimanje sadržaja s interneta  ■ procjenjivanje kvalitete sadržaja na internetu.  Računalna sigurnost i etičnost:  ■ sigurnost i zaštita osobnih podataka  ■ štetni programi i zaštita  ■ kultura ponašanja na internetu  ■ autorska prava i njihova zaštita. | |
| Obrada i prikaz podataka | Obrada teksta:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za obradu teksta  ■ unos teksta i osnovna podešavanja stila pisanja  ■ oblikovanje na razini znaka, odlomka i stranice  ■ jezična provjera teksta i pretraživanje dokumenta  ■ umetanje i oblikovanje tablice  ■ umetanje i oblikovanje slika  ■ pisanje matematičkih izraza  ■ izradba tablice sadržaja  ■ oblikovanje cijelog dokumenta  ■ priprema dokumenta za ispis  ■ izradba zadanog dokumenta.  Obrada slike, zvuka i videa:  ■ slika  ■ zvuk  ■ video.  Prezentacije:  ■ slajd, predložak, dizajn  ■ korištenje slika, crteža, tablica, grafikona, zvuka u prezentaciji  ■ efekti na slajdu i prezentaciji  ■ izradba prezentacije na zadanu temu.  Projektni zadatak:  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: treći (3.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Obrada i prikaz podataka  1. koristiti i primijeniti program za oblikovanje web stranica te oblikovanu stranicu postaviti na internet  2. radom u timu modelirati problem iz struke i svakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnosti određene aplikacije izraditi rješenje  Rješavanje problema pomoću računala  1. opisati postupak nastajanja programa  2. objasniti pojam algoritma  3. opisati dijagram toka, njegove simbole i pseudokod  4. analizirati program zapisan u konkretnom programskom jeziku, dijagramu toka ili pseudokodu  5. osmisliti te kreirati program u konkretnom programskom jeziku koji rješava određeni problem uporabom slijedne strukture, strukture grananja i strukture ponavljanja  6. koristiti i primijeniti program tabličnog računanja za izradbu dokumenata koji sadrže oblikovane podatke, formule, funkcije i grafikone  7. osmisliti cjelokupno rješenje jednostavnijeg problema iz struke |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Obrada i prikaz podataka | Web stranice:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za izradbu web stranice  ■ osnovna podešavanja  ■ povezivanje stranica  ■ organizacija sadržaja  ■ • postavljanje stranice na internet.Projektni zadatak:  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. | |
| Rješavanje problema pomoću računala | Program i algoritam:  ■ programski jezici  ■ koraci u programiranju  ■ algoritam – pojam i uloga  ■ dijagram toka i pseudokod  ■ slijedna struktura  ■ naredba grananja  ■ naredbe ponavljanja  ■ analiza algoritma.  Osnovna obilježja odabranoga programskog jezika:  ■ upis i ispis podataka  ■ naredba pridruživanja  ■ tipovi podataka  ■ standardne funkcije  ■ naredba grananja  ■ naredbe ponavljanja  ■ osnovni algoritmi za rad s brojevima i znakovima.  Tablično računanje:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  ■ unos i izmjena podataka  ■ oblikovanje ćelija i tablica  ■ adresiranje ćelija  ■ formule i osnovne funkcije  ■ izdvajanje podataka  ■ grafikoni  ■ priprema za ispis i ispis dokumenta.  Projektni zadatak:  ■ analiza problema  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TEMELJI POLJOPRIVREDNE PROIZVODNJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Botaničke karakteristike biljaka  Karakteristike tla  Agrotehničke mjere i zahvati  Zaštita na radu |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ upoznati građu biljne stanice, morfološku i anatomsku građu biljke, fiziološke funkcije i sistematiku biljaka važnih za poljoprivrednu proizvodnju  ■ upoznati tlo kao osnovu za biljnu proizvodnju, njegova svojstva i mjere za popravke  ■ upoznati osnove biljne proizvodnje i primjenu agrotehnike. |
| Opis modula: | Modul Temelji poljoprivredne proizvodnje omogućuje polaznicima stjecanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o građi i fiziologiji biljne stanice, podjeli tkiva te građi i funkciji biljnih organa. Polaznici će se kroz ovaj modul upoznati s važnošću tla u biljnoj proizvodnji, fizikalnim, kemijskim i biološkim svojstvima i mjerama za poboljšanje plodnosti tla, ovladati biljnouzgojnim zahvatima u poljoprivrednoj proizvodnji te provoditi sjetvu, gnojidbu, mjere njege, žetvu ili berbu. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Agrobotanika (1. razred, 2 sata, 4 boda)  Tloznanstvo (1. razred, 3 sata, 4,5 boda)  Proizvodnja bilja (1. razred, 3 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: AGROBOTANIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. upoznati osnove citologije  2. proučiti osnove histologije  3. opisati osnove organografije  4. upoznati osnove fiziologije  5. izvršiti sistematiku biljaka  6. objasniti osnovne pojmove o biološkom nasljeđivanju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Citologija | Oblik i veličina biljne stanice  Osnovni dijelovi biljne stanice  Živi dijelovi stanice  Neživi dijelovi stanice  Dioba jezgre  Plastidi i ostali dijelovi biljne stanice |
| Histologija | Vrste biljnih staničja  Tvorno staničje  Kožno staničje  Provodno (žilno) staničje  Temeljno staničje |
| Organografija | Građa stabljike jednosupnica i dvosupnica  Morfološka i anatomska građa lista i korijena  Morfološka i anatomska građa cvijeta i cvata  Morfološka građa ploda i sjemenke  Načini razmnožavanja biljaka  Vegetativno razmnožavanje biljaka  Generativno razmnožavanje biljaka  Načini rasprostranjivanja biljaka |
| Fiziologija  biljaka | Kemijski sastav biljnog tkiva  Transpiracija i gutacija  Fotosinteza, značaj i tijek  Kemosinteza  Heterotrofija, paraziti i saprofiti  Disanje biljaka  Rast i razvoj biljaka |
| Sistematika biljaka | Determinacija biljaka  Determinacija monokotiledonih biljaka  Determinacija dikotiledonih biljaka  Fenotipska i genotipska obilježja  Sistematske jedinice i nazivlja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TLOZNANSTVO

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. definirati tlo i pedosferu  2. navesti činitelje i procese nastanka tla  3. opisati fizikalna svojstva tla.  4. navesti kemijska svojstva tla  5. definirati biološka svojstva tla  6. prikazati morfologiju tla  7. klasificirati tla  8. opisati problem odvodnje poljoprivrednih tala  9. istaknuti važnost navodnjavanja i tehniku navodnjavanja poljoprivrednih površina i načine navodnjavana |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u tloznanstvo | Definicija tla i pedosfere |
| Činitelji nastanka tla | Pedogenetski čimbenici |
| Procesi nastanka tla | Pedogenetski procesi  Trošenje litosfere  Tvorba i razgradnja organskih tvari u tlu  Premještanje sastavnih dijelova tla |
| Svojstva tla | Fizikalna svojstva tla  Kemijska svojstva tla  Biološka svojstva tla |
| Morfologija tla | Vanjska morfologija  Unutarnja morfologija  Horizonti tla |
| Sistematika tla | Automorfna tla  Hidromorfna tla  Halomorfna tla |
| Uređenje tala | Suvišna voda u tlu  Problem manjka i suviška vode u tlu  Površinska odvodnja  Podzemna odvodnja  Kombinirana odvodnja |
| Nedostatak vode u tlu | Važnost navodnjavanja  Načini i tehnike navodnjavanja poljoprivrednih kultura  Površinsko navodnjavanje  Podzemno navodnjavanje  Navodnjavanje iz zraka  Ostali oblici navodnjavanja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PROIZVODNJA BILJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti zaštitu na radu prema Pravilniku o zaštiti na radu  2. objasniti svrhu provedbe agrotehničkih mjera  3. odabrati agrotehničke mjere za pojedinu poljoprivrednu kulturu  4. odrediti osnovne parametre biljne proizvodnje  5. provesti gnojidbu prema potrebama proizvodnje  6. izvesti osnovnu obradu tla  7. primijeniti odgovarajuću dopunsku obradu tla  8. obaviti sjetvu i/ili sadnju  9. izvoditi mjere njege prema zahtjevima kulture  10. provesti žetvu i/ili berbu plodova |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Važnost proizvodnje bilja | Važnost proizvodnje bilja |
| Agrotehničke mjere u proizvodnji bilja | Izvoditi praktičan rad na siguran način  Pojam, važnost i svrha obrade tla  Osnovna obrada tla  Dopunska obrada tla  Obrada tla s obzirom na vrijeme sjetve  Specijalni oblici obrade tla  Privođenje tla kulturi  Meliorativna obrada tla |
| Parametri proizvodnje | Parametri proizvodnje prema zahtjevima kultura |
| Gnojidba tla | Pojam i važnost gnojiva i gnojidbe tla  Podjela i vrsta gnojiva  Gnojiva organskog podrijetla  Bakterijska gnojiva  Stimulatori rasta i ostali fertilizatori  Načini uporabe gnojiva  Određivanje potrebne količine gnojiva prema zahtjevima kulture |
| Sjetva ili sadnja | Osnovne mjere dorade i priprema sjemena za sjetvu  Priprema sadnica za sadnju  Vrijeme i rokovi sjetve  Načini sjetve  Specijalni oblici sjetve  Utvrđivanje količine sjemena za sjetvu |
| Njega usjeva | Važnost i svrha njege usjeva  Njega ozimih usjeva  Njega jarih usjeva  Mjere borbe za suzbijanje korova  Mjere zaštite protiv štetočinja  Mjere njege u vrijeme vegetacije |
| Žetva ili berba | Vrijeme žetve ili berbe  Žetva zrnatih usjeva  Žetva korjenastih i gomoljastih usjeva  Žetva krmnih usjeva |
| Spremanje i čuvanje proizvoda | Spremanje i čuvanje zrnatih proizvoda  Spremanje i čuvanje korjenastih i gomoljastih proizvoda  Spremanje i čuvanje krme  Spremanje i čuvanje ostalih proizvoda |
| Sustavi biljne proizvodnje | Plodored  Ponovljeni uzgoj  Monokultura |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | FITOMEDICINA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Zaštita bilja  Zaštita okoliša |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ poznavati štetočinje na biljkama, uzročnike bolesti, štetne kukce i korove  ■ razlikovati simptome biljnih bolesti na pojedinim poljoprivrednim kulturama  ■ utvrditi bolesti i pratiti razvoj biljnih bolesti  ■ determinirati štetne kukce, njihovu građu, način ishrane, načine razmnožavanja i sistematiku  ■ primjenjivati mjere zaštite bilja prema načinima proizvodnje  ■ spoznati osnovne pojmove fitofarmacije i podjelu pesticida  ■ provoditi mjere zaštite bilja na siguran način, tj. u skladu sa zakonima i pravilnicima o zaštiti zdravlja ljudi i očuvanju okoliša  ■ primjenjivati odgovarajuća sredstva u zaštiti bilja za odgovarajuću poljoprivrednu kulturu |
| Opis modula: | Modul Fitomedicina omogućuje polaznicima razlikovati štetočinje na biljkama, uzročnike bolesti, štetne kukce i korove, identificirati štetočinje na pojedinim poljoprivrednim kulturama, utvrditi bolesti i pratiti razvoj biljnih bolesti. Kroz ovaj modul polaznici stječu znanja i vještine o primjeni mjera zaštite bilja, osnovnim pojmovima u fitofarmaciji, provođenju mjera zaštite bilja na siguran način, tj. u skladu sa zakonima i pravilnicima o zaštiti zdravlja ljudi i očuvanju okoliša, primjeni odgovarajućih sredstava u zaštiti bilja za odgovarajuću poljoprivrednu kulturu. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Opća zaštita bilja (3.razred, 2 sata, 4 boda)  Specijalna zaštita bilja (4. razred, 3 sata, 4,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OPĆA ZAŠTITA BILJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati simptome i uzročnike biljnih bolesti  2. opisati anatomiju, fiziologiju i sistematiku štetnih kukaca  3. izdvojiti korove i opisati ih  4. odabrati odgovarajuće mjere zaštite bilja  5. protumačiti osnovne pojmove fitofarmacije  6. identificirati štetočinje na pojedinim kulturama  7. osmisliti plan zaštite od štetočinja za pojedine kulture u skladu sa zakonima i pravilnicima o zaštiti zdravlja ljudi i očuvanju okoliša  8. provoditi ostale mjere zaštite bilja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Zaštita bilja | Definicija, podjela i važnost zaštite bilja |
| Fitopatologija | Definicija, pojam i važnost  Uzročnici biljnih bolesti: biotički i abiotički  Simptomi biljnih bolesti  Biotički uzročnici bolesti: gljive, bakterije, virusi  Postanak i razvoj biljne bolesti  Etape patogeneze: infekcija, inkubacija i fruktifikacija  Širenje biljnih bolesti  Otpornost biljaka na bolest: aktivna i pasivna |
| Entomologija | Definicija, pojam i zadatak  Morfološke i biološke osobine kukaca  Vanjski i unutarnji organi  Načini razmnožavanja i razvoj kukaca  Sistematika kukaca |
| Zoologija | Morfološke i biološke osobine grinja  Nematode, puževi, glodavci, ptice i divljač |
| Herbologija | Definicija, pojam i štete od korova  Biološke osobine korova, rasprostranjenost  Podjela korova |
| Organizacija zaštite bilja | Metode zaštite bilja (administrativne, agrotehničke, fizikalne, biološke, biotehničke, kemijske) |
| Fitofarmacija | Kemijska sredstva za zaštitu bilja (sastav, formulacija, način primjene, utjecaj na okoliš, zdravlje ljudi i životinja)  Podjela pesticida prema namjeni (insekticidi, fungicidi, herbicidi, akaricidi, rodenticidi, nematocidi, limacidi, rodenticidi, korvifugi i dr.) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: SPECIJALNA ZAŠTITA BILJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. identificirati štetočinje na pojedinim kulturama.  2. osmisliti plan zaštite od štetočinja za pojedine kulture u skladu sa zakonima i pravilnicima o zaštiti zdravlja ljudi i očuvanju okoliša.  3. provoditi ostale mjere zaštite bilja  4. primijeniti odgovarajuću zaštitu bilja po kulturama  5. izraditi plan zaštite od štetočinja za pojedinu kulturu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Bolesti strnih žitarica | Snijeti, pepelnica, hrđe, polijeganje  Simptomi i mjere zaštite |
| Štetnici strnih žitarica | Lema, žitne stjenice i žitne mušice, lisne uši  Determiniranje i mjere zaštite |
| Bolesti kukuruza | Mjehurasta snijet, palež klice, trulež stabla i klipa i dr.  Simptomi i mjere zaštite |
| Štetnici kukuruza | Kukuruzna pipa, moljac, sovica i dr.  Determiniranje i mjere zaštite |
| Bolesti šećerne repe | Pjegavost lista, peronospora, žutica, palež klice i dr  Simptomi i mjere zaštite |
| Štetnici šećerne repe | Repina pipa, buhač, lisne uši i sovice  Determiniranje i mjere zaštite |
| Bolesti krumpira | Krumpirova plijesan, viroze kod krumpira i dr.  Simptomi i mjere zaštite |
| Štetnici krumpira | Krumpirova zlatica, lisne uši, krumpirov moljac i dr.  Determiniranje i mjere zaštite |
| Bolesti suncokreta | Peronospora, trulež stabljike  Simptomi i mjere zaštite |
| Štetnici suncokreta | Suncokretov moljac  Determiniranje i mjere zaštite |
| Bolesti uljane repice | Crna pjegavost, siva plijesan  Simptomi i mjere zaštite |
| Štetnici uljane repice | Repičin buhač, repina pipa  Determiniranje i mjere zaštite |
| Bolesti i štetnici u skladištima | Najčešće bolesti u skladištima  Primarni i sekundarni štetnici u skladištima  Determiniranje i mjere zaštite |
| Bolesti vinove loze | Peronospora, pepelnica, botritis, fomopsis  Simptomi i mjere zaštite |
| Štetnici vinove loze | Filoksera, vinove pipe, grožđani moljac |
| Bolesti voćaka | Bolesti jabučastih voćaka:  ■ fuzikladij, pepelnica, palež, monilija, kruškin pikac i dr.  Simptomi i mjere zaštite  Bolesti koštuničavih voćaka:  ■ šarka šljive, plamenjača, hrđa, rogač šljive, kovrčavost lista breskve, šupljikavost lista.  Simptomi i mjere zaštite |
| Štetnici na voćkama | Štetnici jabučastog voća:  ■ jabučna krvava uš, kalifornijska i druge štetne uši, jabučni i kruškin cvjetar, jabučni savijač, lisni mineri, lisne uši.  Simptomi i mjere zaštite  Štetnici koštuničavih voćaka:  ■ žilogriz, glogov bjelac, voćne pipe, šljivina osica, šljivin moljac, šljivin savijač, trešnjina muha, breskvin savijač.  Determiniranje i mjere zaštite  Štetnici jagodičastog voća:  ■ jagodina pipa, jagodina grinja, ružičari, puževi.  Determiniranje i mjere zaštite  Štetnici ostalih voćnih vrsta  Determiniranje i mjere zaštite |
| Godišnji plan zaštite | Program zaštite od bolesti i štetnika na pojedinim voćkama prema fazama rasta i razvoja |
| Bolesti i štetnici povrća | Bolesti i štetnici plodovitog povrća, kupusnjača, lisnatog povrća, mahunarki, lukovičastog i korjenastog povrća |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | OSNOVE TEHNOLOGIJA U BILJNOJ PROIZVODNJI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Opća proizvodnja bilja  Osnove tehnologija u biljnoj proizvodnji |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ povezati stečena teorijska znanja o proizvodnji u pojedinim granama poljoprivrede. Steći osnovna znanja o tehnologijama proizvodnje u ratarstvu, voćarstvu, vinogradarstvu, povrćarstvu i dr.  ■ prepoznati gospodarsku važnost proizvodnje i povezati proizvodnju s potrebama tržišta. |
| Opis modula: | Modul Osnove tehnologija u biljnoj proizvodnji omogućuje polaznicima razlikovanje biljnouzgojnih zahvata u pojedinim granama poljoprivredne proizvodnje (ratarstvo, voćarstvo, vinogradarstvo, povrćarstvo i dr.), stjecanje znanja i vještina u provedbi postupaka biološke reprodukcije bilja u pojedinim granama poljoprivredne proizvodnje (ratarstvo, voćarstvo, vinogradarstvo, povrćarstvo i dr.), znanja i vještina u provedbi mjera njege u pojedinim granama poljoprivredne proizvodnje, a sve prema zahtjevima pojedine kulture (ratarstvo, voćarstvo, vinogradarstvo, povrćarstvo i dr.). Polaznici stječu znanja i vještine vezane uz određivanje zrelosti usjeva i plodova u pojedinim granama poljoprivredne proizvodnje radi provođenja berbe ili žetve. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Ratarstvo (2. razred, 2 sata, 3 boda)  Ratarstvo (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Povrćarstvo (2. razred, 2 sata, 3 boda)  Voćarstvo (3. razred, 3 sata, 6 bodova)  Vinogradarstvo (3. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RATARSTVO

Razred: drugi i treći (2. i 3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom i trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. definirati ratarstvo kao granu biljne proizvodnje  2. opisati agroekološke uvjete za ratarsku proizvodnju  3. razlikovati biljno-uzgojne zahvate u ratarskoj proizvodnji  4. provoditi postupke biološke reprodukcije bilja u ratarskoj proizvodnji  5. provoditi mjere njege u ratarskoj proizvodnji prema zahtjevima pojedine kulture  6. definirati vrste i potrebe za gnojivima u ratarskoj proizvodnji  7. odrediti vrste zrelosti usjeva i plodova, vrijeme žetve ili berbe  8. prema cilju proizvodnje  9. provoditi tehnologiju proizvodnje krmnog bilja  10. provoditi tehnologiju proizvodnje žitarica |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ratarstvo | Pojam, značenje, definicija općeg ratarstva |
| Agroekološki uvjeti za ratarsku proizvodnju | Podneblje za ratarsku proizvodnju  Tlo kao činitelj |
| Biljno uzgojni zahvati u ratarskoj proizvodnji | Obrada tla, važnost i svrha  Osnovna obrada tla  Dopunska obrada tla  Obrada tla s obzirom na vrijeme sjetve  Specijalni oblici obrade tla  Privođenje tla kulturi |
| Gnojidba tla u ratarskoj proizvodnji | Važnost gnojiva i gnojidbe u ratarskoj proizvodnji  Podjela gnojiva  Vrsta gnojiva  Gnojiva organskog podrijetla  Bakterijska gnojiva  Stimulatori rasta  Načini uporabe gnojiva  Vrijeme uporabe gnojiva  Određivanje potrebe gnojidbe tla  Izračunavanje potrebne količine gnojiva |
| Sjeme i sjetva | Pojam i važnost sjemena i sjetve  Pojam sorta i hibrid  Osnovna dorada sjemena  Priprema sjemena za sjetvu  Vrijeme i rokovi sjetve  Način sjetve  Dubina sjetve  Specijalni oblici sjetve  Utvrđivanje količine sjemena za sjetvu |
| Njega ratarskih usjeva | Važnost i svrha njege usjeva  Njega ozimih usjeva  Njega jarih usjeva  Korovi i načini suzbijanja  Bolesti i štetnici, mjere borbe  Štete, izračunavanje štete na ratarskim usjevima |
| Žetva i berba ratarskih usjeva | Vrijeme žetve ili berbe  Načini žetve ili berbe  Žetva zrnatih usjeva  Žetva korjenastih i gomoljastih usjeva  Žetva krmnih usjeva  Spremanje i čuvanje ratarskih proizvoda |
| Prave ili strne žitarice: pšenica, ječam, raž, zob, pšenoraž | Gospodarska važnost, porijeklo, botanička sistematika  Morfološka i biološka svojstva  Agroekološki uvjeti za proizvodnju  Tehnologija proizvodnje |
| Prosolike žitarice: kukuruz, sirak, proso, riža i heljda | Gospodarska važnost, porijeklo, botanička sistematika  Morfološka i biološka svojstva  Agroekološki uvjeti za proizvodnju  Tehnologija proizvodnje |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVRĆARSTVO

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. definirati povrćarstvo kao granu biljne proizvodnje  2. opisati agroekološke uvjete za povrćarsku proizvodnju  3. razlikovati biljno-uzgojne zahvate u povrćarskoj proizvodnji  4. provoditi postupke biološke reprodukcije bilja u povrćarskoj proizvodnji  5. provoditi mjere njege u povrćarskoj proizvodnji prema zahtjevima pojedine kulture  6. definirati vrste i potrebe za gnojivima u povrćarskoj proizvodnji  7. odrediti vrste zrelosti plodova, vrijeme berbe prema cilju proizvodnje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Povrćarstvo | Pojam, značenje, definicija povrćarstva  Gospodarska važnost povrćarske proizvodnje  Važnost povrća u prehrani ljudi  Povrtlarske regije u RH |
| Agroekološki uvjeti | Podneblja za povrćarsku proizvodnju  Tlo kao činitelj |
| Biljno uzgojni zahvati u povrćarskoj proizvodnji | Obrada tla za povrćarsku proizvodnju prema zahtjevima kulture  Načini uzgoja povrća  Plodored  Razmnožavanje povrća, vegetativno i generativno  Uzgojne mjere i zahvati u proizvodnji presadnica  Zaštita od mraza |
| Gnojidba u povrćarskoj proizvodnji | Važnost gnojiva i gnojidbe u povrćarskoj proizvodnji  Gnojidba – osnovna i dopunska  Vrste gnojiva  Načini i vrijeme primjene  Gnojiva organskog podrijetla  Stimulatori rasta  Načini uporabe gnojiva  Određivanje potrebe gnojidbe  Izračunavanje potrebne količine gnojiva |
| Sjeme i sjetva | Pojam i važnost sjemena i sjetve  Pojam sorta i hibrid  Osnovna dorada sjemena  Priprema sjemena za sjetvu  Vrijeme i rokovi sjetve  Načini sjetve i dubina sjetve  Specijalni oblici sjetve  Utvrđivanje količine sjemena za sjetvu  Priprema za rasađivanje i presađivanje |
| Njega povrćarskih kultura | Važnost i svrha njege povrćarskih kultura  Njega presadnica  Navodnjavanje povrćarskih kultura, načini i vrijeme  Korovi i načini suzbijanja  Bolesti i štetnici, mjere borbe  Štete, izračunavanje štete na povrćarskim kulturama |
| Uzgoj povrćarskih kultura | Kupusnjače (kupus, kelj, cvjetača, koraba)  Lukovi (crveni luk, češnjak, poriluk)  Plodovito povrće (rajčica, paprika, patlidžan)  Vriježasto povrće (krastavac, lubenice i dinje)  Lisnato povrće (salate, špinat, blitva)  Korjenasto povrće (mrkva, peršin, cikla, rotkva)  Mahunasto povrće (grah, mahune, grašak)  Višegodišnje povrće (hren, rabarbara, šparoge) |
| Berba povrća | Vrijeme berbe  Načini berbe  Sortiranje i pakiranje  Uskladištenje i transport |
| Objekti za uzgoj povrća u zaštićenom prostoru | Plastenici  Staklenici  Tuneli |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: VOĆARSTVO

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. definirati voćarstvo kao granu biljne proizvodnje  2. opisati agroekološke uvjete za voćarsku proizvodnju  3. razlikovati biljnouzgojne zahvate u voćarskoj proizvodnji  4. provoditi postupke biološke reprodukcije bilja u voćarskoj proizvodnji  5. provoditi mjere njege u voćarskoj proizvodnji prema zahtjevima pojedine kulture  6. definirati vrste i potrebe za gnojivima u voćarskoj proizvodnji  7. odrediti zrelost plodova, vrijeme berbe prema cilju proizvodnje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Voćarstvo | Pojam i značenje voćarstva  Gospodarska važnost voćarske proizvodnje  Važnost voća u prehrani ljudi  Podjela voćaka |
| Agroekološki uvjeti | Podneblja za voćarsku proizvodnju  Klimatske prilike za uzgoj voćaka  Tlo za uzgoj voćaka  Reljef, inklinacija, ekspozicija i nadmorska visina |
| Organi voćke i njihova funkcija | Korijen, deblo, pupovi, krošnja, rodni i nerodni izboji, list, plod, sjeme  Životni ciklus voćaka  Godišnji ciklus  Vegetativni rast  Rodnost voćaka |
| Biljno uzgojni zahvati u voćarskoj proizvodnji | Planiranje terena, priprema tla za sadnju voćaka  Duboko rahljenje tla, meliorativna gnojidba, kopanje jama za sadnju voćaka  Razmnožavanje voćaka  Proizvodnja sadnica  Proizvodnja podloga  Izbor, uzimanje i čuvanje plemki  Cijepljenje  Rezidba voćaka  Prikraćivanje i povijanje izbojaka  Prorjeđivanje, odstranjivanje mlazova  Rez debljih grana  Uzgojni oblici; prostorni, plošni, u pravcu |
| Gnojidba voćaka i održavanje plodnosti tla u voćnjacima | Važnost gnojiva i gnojidbe u voćarskoj proizvodnji  Gnojenje voćaka  Vrste gnojiva  Načini i vrijeme primjene  Zelena gnojidba  Zatravljivanje međurednog prostora  Malčiranje, prirodna tratina i uzgoj potkulture |
| Sadnja voćaka | Plan sadnje  Vrijeme sadnje  Raspored voćaka  Razmaci sadnje  Tehnika sadnje |
| Njega voćaka | Zaštita od mraza  Zaštita od leda  Zaštita od divljači  Zaštita od štetnika i bolesti |
| Berba i čuvanje voća | Vrijeme berbe  Načini berbe  Sortiranje prebiranje i pakiranje  Skladištenje i transport |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv predmeta: VINOGRADARSTVO

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. definirati vinogradarstvo kao granu biljne proizvodnje  2. opisati agroekološke uvjete za vinogradarsku proizvodnju  3. razlikovati biljno-uzgojne zahvate u vinogradarskoj proizvodnji  4. provoditi postupke biološke reprodukcije bilja u vinogradarskoj proizvodnji  5. podizanje vinograda  6. provoditi mjere njege u vinogradarskoj proizvodnji  7. obaviti rezidbu vinove loze  8. definirati vrste i potrebe za gnojivima u vinogradarskoj proizvodnji  9. obaviti berbu grožđa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u vinogradarstvo | Vinogradarstvo kao grana poljoprivrede  Gospodarska važnost vinogradarske proizvodnje u Republici Hrvatskoj |
| Morfologija vinove loze | Vegetativni organi  Generativni organi |
| Fiziologija vinove loze | Životni ciklus vinove loze  Godišnji ciklus vinove loze |
| Ekološki uvjeti za uzgoj vinove loze | Podneblje  Tlo  Položaj |
| Razmnožavanje vinove loze | Podloge za vinovu lozu  Lozni rasadnik  Cijepljenje (proizvodnja cijepova) |
| Podizanje vinograda | Uređenje proizvodnog procesa  Popravak svojstava tla  Priprema površina za sadnju  Sadnja vinograda  Njega mladog vinograda  Nasloni u vinogradu |
| Rezidba vinove loze | Rezidba na zrelo  Rezidba na zeleno |
| Sustavi uzgoja vinove loze | Mali oblici uzgoja  Veliki oblici uzgoja |
| Sustavi održavanja tla | Obrada tla  Gnojidba |
| Berba grožđa | Vrijeme i način berbe  Transport grožđa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | SPECIJALNE TEHNOLOGIJE U BILJNOJ PROIZVODNJI |
| Popis strukovnih  skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Tehnologije u biljnoj proizvodnji |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ upoznati tehnologije uzgoja ratarskih, povrtnih, voćarskih kultura i proizvodnje vina te opća načela proizvodnje najvažnijih kultura u agroekološkim uvjetima Republike Hrvatske. |
| Opis modula: | Modul Specijalne tehnologije u biljnoj proizvodnji omogućuje polaznicima stjecanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o tehnologijama proizvodnje pojedinih kultura u ratarskoj, povrćarskoj, voćarskoj proizvodnji i proizvodnji vina, stjecanje osnovnih teorijskih znanja o regionalnoj zastupljenosti uzgoja pojedinih ratarskih i voćarskih kultura i vinove loze te prepoznavanje gospodarskog značaja i organizacije proizvodnje prema potrebama tržišta. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Specijalno ratarstvo (4. razred, 2 sata, 4 boda)  Specijalno voćarstvo (4. razred, 3 sata, 5 bodova)  Vinarstvo (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: SPECIJALNO RATARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. upoznati botaničku pripadnost zrnatih mahunarki i uljarica  2. razlikovati uvijete uspijevanja zrnatih mahunarki i uljarica  3. prepoznati morfološke odlike zrnatih mahunarki uljarica  4. izvoditi agrotehniku proizvodnje zrnatih mahunarki i uljarica  5. izvoditi agrotehniku proizvodnje industrijskog i ostalog bilja  6. prepoznati gospodarsku važnost proizvodnje zrnatih mahunarki, uljarica, industrijskog i ostalog bilja i proizvodnju usmjeriti prema zahtjevima tržišta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uloga ratarstva | Gospodarska važnost proizvodnje zrnatih mahunarki, uljarica, industrijskog i ostalog bilja  Predstavnici industrijskog bilja i botanička pripadnost |
| Zrnate mahunarke | Uvjeti uspijevanja  Biološka svojstva  Morfologija  Agrotehnika proizvodnje |
| Soja | Proizvodnja soje |
| Grah | Proizvodnja graha |
| Grašak | Proizvodnja graška |
| Leća, bob, slanutak i lupina | Proizvodnja leće, boba, slanutka i lupine |
| Uljarice | Uvjeti uspijevanja  Biološka svojstva  Morfologija  Agrotehnika proizvodnje |
| Suncokret | Proizvodnja suncokreta |
| Uljana repica | Proizvodnja uljane repice |
| Mak, ricinus,  sezam | Proizvodnja maka, ricinusa i sezama |
| Predive kulture | Proizvodnja pamuka, lana i konoplje |
| Krumpir | Proizvodnja krumpira |
| Šećerna repa | Proizvodnja šećerne repe |
| Cikorija | Proizvodnja cikorije |
| Duhan | Proizvodnja duhana |
| Hmelj | Proizvodnja hmelja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: SPECIJALNO VOĆARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. upoznati botaničku pripadnost voćarskih vrsta  2. razlikovati uvjete uspijevanja voćarskih vrsta  3. prepoznati morfološke odlike voćarskih vrsta  4. izvoditi agrotehniku proizvodnje voćarskih vrsta  5. prepoznati gospodarsku važnost proizvodnje voća, mahunarki i proizvodnju usmjeriti prema zahtjevima tržišta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Važnost voćarstva | Gospodarska važnost proizvodnje voća  Vrste voća |
| Jabuka | Porijeklo  Osobine  Uvjeti uzgoja  Podloge za jabuku  Uzgojni oblici  Sorte jabuka: ljetne, jesenske i zimske |
| Kruška | Porijeklo  Osobine  Uvjeti uzgoja  Podloge za krušku  Uzgojni oblici  Sorte krušaka: ljetne, jesenske i zimske |
| Dunja | Porijeklo  Osobine  Uvjeti uzgoja  Podloge za dunju  Uzgojni oblici  Sorte dunja |
| Mušmula | Osobine  Uvjeti uzgoja  Podloge za mušmulu  Sorte mušmula |
| Oskoruša | Osobine  Uvjeti uzgoja  Podloge za oskorušu  Sorte oskoruša |
| Šljiva | Porijeklo  Osobine  Uvjeti uzgoja  Podloge za šljivu  Uzgojni oblici  Sorte europskog i japansko-kineskog podrijetla |
| Breskva | Osobine  Uvjeti za uzgoj  Podloge  Sorte |
| Nektarina | Osobine  Uvjeti za uzgoj  Podloge  Sorte |
| Trešnja | Osobine  Uvjeti za uzgoj  Podloge  Sorte |
| Višnja | Osobine  Uvjeti za uzgoj  Podloge  Sorte |
| Orah | Osobine  Uvjeti za uzgoj  Podloge  Sorte |
| Lijeska | Osobine  Uvjeti za uzgoj  Podloge  Sorte |
| Jagoda, kupina, malina, ribiz, ogrozd | Osobine  Uvjeti za uzgoj  Podloge  Sorte |
| Mediteransko voće | Proizvodnja mediteranskog voća  Vrste mediteranskog voća |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: VINARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati postupak proizvodnje vina  2. spoznati važnost vina, zakon o vinu  3. sistematizirati poslove u podrumu prema različitim prioritetima  4. klasificirati vinarsku opremu prema funkcionalnosti i zahtjevima održavanja i rukovanja  5. prepoznati uzroke i izvore onečišćenja vina i okoliša  6. odrediti mjere za sprječavanje ili otklanjanje bolesti i mana vina |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Vinarstvo | Vinarstvo u Republici Hrvatskoj i svijetu  Zakon o vinu |
| Vinski podrum | Tip podruma  Razmjer podruma  Održavanje podruma |
| Vinsko posuđe | Vrste vinskog posuđa  Održavanje i ovinjavanje vinskog posuđa |
| Prerada grožđa | Sorte  Prijem grožđa  Vaganje, istovar, muljanje, valjanje, ocjeđivanje i prešanje |
| Kemijski sastav mošta | Određivanje šećera i kiselina u moštu  Popravak kemijskog sastava vina |
| Alkoholno vrenje | Kemizam  Fermentacije  Vinski kvasci  Uporaba SO2 u vinarstvu |
| Proizvodnja vina | Proizvodnja bijelih vina  Proizvodnja ružičastih vina  Proizvodnja specijalnih vina  Proizvodnja pjenušavih vina |
| Kemijski sastav vina | Određivanje alkohola u vinu  Određivanje kiseline u vinu  Ekstrakti, mineralne tvari |
| Njega i dorada vina | Nadolijevanje  Pretakanje  Sumporenje  Bistrenje  Fizikalno tretiranje vina |
| Punjenje vina u boce | Linije za punjenje  Toplo, hladno punjenje  Boce za vino  Ukrašavanje boca |
| Bolesti i mane  vina | Octikavost  Vinski cvijet  Zavrelica  Smeđi, crni i sivi lom  Strani mirisi i okusi  Otklanjanje i liječenje bolesti i mana |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | OSNOVE ANIMALNE PROIZVODNJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Građa i funkcija životinjskog organizma  Osnove animalne proizvodnje  Agrozoologija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ primijeniti biološke zakone koji utječu na postanak, razvoj i proizvodne osobine životinja  ■ upoznati građu, odnos i djelovanje organa i organizma životinja |
| Opis modula: | Modul Osnove animalne proizvodnje omogućuje polaznicima usvajanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o nastanku domaćih životinja, pasminama i osobinama pasmina, osnovnim zakonitostima nasljeđivanja, usvajanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o građi i fiziologiji stanice, podjeli tkiva te građi i funkciji organa i organizma, kao i usvajanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o načinima razmnožavanja, selekciji i mjerama za unaprjeđenje stočarstva. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Opće stočarstvo (1. razred, 2 sata, 4 boda)  Anatomija i fiziologija životinja (1. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OPĆE STOČARSTVO

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti nastanak domaćih životinja i pasmina  2. razlikovati pasmine i osobine pasmina  3. nabrojiti okolišne čimbenike koji utječu na životinjski organizam  4. navesti osnovne zakonitosti nasljeđivanja  5. razlikovati uzgojne metode u stočarstvu  6. objasniti osobitosti razmnožavanja pojedinih vrsta  7. prepoznati genetsku vrijednost životinje na osnovi izmjerene proizvodnje  8. ocijeniti životinju i uzeti tjelesne mjere  9. provoditi mjere za unaprjeđenje stočarstva |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u opće stočarstvo | Stočarstvo kao privredna grana  Stočarska proizvodnja u Republici Hrvatskoj i svijetu |
| Pasmine i osobine pasmina | Domestikacija životinja  Izvorni oblici domaćih životinja  Pasmine i opća pasminska svojstva  Utjecaj okolišnih čimbenika  Promjenljivost domaćih životinja |
| Nasljeđivanje | Načini nasljeđivanja  Genetska vrijednost životinje |
| Selekcija | Masovna selekcija  Individualna selekcija  Čimbenici uspjeha selekcije  Pomoćna sredstva selekcije |
| Uzgojne metode u stočarstvu | Uzgoj u čistoj krvi  Križanje  Bastardiranje |
| Razmnožavanje | Spolni nagon i tjeranje  Spolna i pripusna dozrelost  Pripust  Umjetno osjemenjivanje  Bređost i porod |
| Mjere za unapređenje stočarstva | Zakonski propisi  Licenciranje  Izložbe smotre i sajmovi |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ANATOMIJA I FIZIOLOGIJA ŽIVOTINJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. upoznati osnove citologije i histologije  2. objasniti važnost anatomije i fiziologije  3. opisati sustav organa za gibanje  4. razlikovati građu i fiziologiju probavnih organa monogastričnih i poligastričnih životinja |
|  | 5. prikazati građu i fiziologiju mokraćnih i spolnih organa i vimena  6. objasniti građu i fiziologiju srca i krvnog optoka  7. prikazati građu dišnih organa i fiziologije disanja  8. objasniti značenje endokrinog sustava  9. opisati ulogu osjetnih organa  10. navesti građu i fiziologiju živčanog sustava |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Citologija | Građa i funkcija životinjske stanice  Transport tvari u stanici |
| Histologija | Epitelno tkivo  Vezivno tkivo  Mišićno tkivo  Živčano tkivo |
| Anatomija i fiziologija | Značenje pojma anatomija i fiziologija  Podjela anatomije  Anatomsko nazivlje |
| Sistematska anatomija i fiziologija peradi | Sustav organa za gibanje – koštani, mišićni sustav i spojevi kostiju  Građa i fiziologija probavnog sustava kod monogastričnih i poligastričnih životinja  Građa i fiziologija dišnog sustava  Građa i fiziologija mokraćno-spolnog sustava  Građa i fiziologija živčanog sustava  Sustav krvnog i limfnog optoka  Građa i fiziologija mliječne žlijezde  Endokrine žlijezde  Osjetila i derivati kože  Karakteristike koštanog sustava, mišići peradi, probavni, dišni, mokraćno-spolni i živčani sustav  Organi krvnog i limfnog optoka  Osjetila i endokrine žlijezde  Koža i derivati kože |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ANIMALNA PROIZVODNJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Hrana i hranidba životinja  Držanje, higijena i zdravlje životinja |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ povezati teorijska znanja o proizvodnji i provjeri kakvoće stočne hrane uvažavajući koncept slijedljivosti i vještine pripreme obroka i hranjenja životinja sukladno vrsti i kategoriji  ■ steći osnovna znanja o higijenskim uvjetima pri izgradnji staja za različite vrste i kategorije životinja, o održavanju mikroklimatskih uvjeta i provođenju higijensko sanitarnih mjera važnih za zdravlje i produktivnost životinja. |
| Opis modula: | Modul Animalna proizvodnja omogućuje polaznicima usvajanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o podjeli krmiva, hranjivim tvarima i hranidbenim standardima, o metodama analize hranjivih tvari i krmiva, o načinu držanja i higijeni pojedinih vrsta i kategorija životinja, određivanju mikroklimatskih uvjeta te mjerama za sprječavanje bolesti. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Hranidba životinja (2. razred, 2 sata, 3 boda)  Zoohigijena i zdravlje životinja (2. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRANIDBA ŽIVOTINJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati krmiva  2. pripremiti i čuvati hranu  3. ustanoviti hranidbene potrebe životinja  4. odabrati pravilnu tehniku uzorkovanja i uzorkovati krmivo  5. ocijeniti kvalitetu krmiva  6. pripremiti obrok prema rezultatima analiza i potreba životinja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Hranidba životinja | Uloga hranidbe u poljoprivredi i prehrani |
| Hranjive tvari | Kemijski sastav biljaka i životinja  Podjela hranjivih tvari  Metode analize hranjivih tvari i krmiva |
| Krmiva | Voluminozna krmiva  Krepka krmiva  Priprema i prerada krmiva |
| Normiranje hranidbe domaćih životinja | Čimbenici koji utječu na uzimanje hrane  Potrebe životinja i iskorištavanje hranjivih tvari  Načini sastavljanja obroka i krmnih smjesa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ZOOHIGIJENA I ZDRAVLJE ŽIVOTINJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati ekološke čimbenike koji utječu na zdravlje i proizvodnju životinja  2. opisati promjene na životinjama zbog bolesti i povreda  3. primijeniti zahvate i postupke izdvajanja životinja prema zdravstvenom stanju  4. provesti higijensko sanitarne mjere  5. očistiti prostor i opremu uz pravilnu primjenu dezinficijensa  6. primijeniti optimalne mikroklimatske uvjete u objektu prema vrsti i kategoriji životinja  7. razlikovati načine držanja životinja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Zdravlje životinja | Čimbenici vanjske sredine i njihov utjecaj na organizam |
| Fizikalni čimbenici makro i mikroklime | Plinski sastav zraka i korpuskularna onečišćenja  Utjecaj temperature, vlage i svjetlosti na organizam  Izmjena topline između organizma i okoline |
| Higijenske mjere | Higijena vode i pašnjaka  Dezinfekcija, dezinsekcija i deratizacija  Neškodljivo uklanjanje lešina |
| Smještaj životinja | Normativi kod držanja životinja prema vrsti i kategoriji |
| Zdravlje životinja | Promjene na životinji zbog bolesti i povreda  Zarazne bolesti kopitara, preživača, svinja i peradi  Parazitarne bolesti |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | SPECIJALNO STOČARSTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uzgoj i proizvodnja preživača  Uzgoj i proizvodnja nepreživača |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći osnovna znanja i vještine te ih primijeniti u tehnološkim procesima uzgoja podmlatka, proizvodnje goveđeg mlijeka i mesa  ■ steći osnovna znanja i vještine te ih primijeniti u tehnološkim procesima uzgoja podmlatka, proizvodnje jaja i mesa svinja i peradi |
| Opis modula: | Modul Specijalno stočarstvo omogućuje polaznicima usvajanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o autohtonim pasminama goveda, svinja i peradi, o postupcima proizvodnje i kontrole goveđeg mlijeka i mesa, o proizvodnji jaja za rasplod i konzum te o proizvodnji mesa u svinjogojstvu i peradarstvu. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Govedarstvo (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Svinjogojstvo i peradarstvo (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GOVEDARSTVO

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati predstavnike proizvodnih tipova i pasmina goveda,  2. objasniti specifičnost reprodukcije goveda  3. provoditi uzgoj podmlatka  4. pratiti tijek laktacije i njezine karakteristike  5. opisati tehnike mužnje  6. prepoznati bolesti vimena  7. provoditi tehnološke procese u proizvodnji mlijeka  8. kontrolirati proizvodnju i kvalitetu mlijeka  9. provoditi tehnološke procese u proizvodnji mesa  10. navesti čimbenike koji utječu na tov |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Govedarstvo | Važnost govedarstva i ekonomski pokazatelji |
| Proizvodni tipovi i pasmine goveda | Autohtone pasmine goveda  Mliječne pasmine goveda  Mesne pasmine goveda  Kombinirane pasmine goveda  Nove pasmine goveda |
| Razmnožavanje goveda | Specifičnost razmnožavanja goveda  Spolni ciklus  Oplodnja i razvitak ploda  Uzgojni i selekcijski rad |
| Tehnologija uzgoja podmlatka | Postupci s teletom nakon rođenja  Držanje, hranidba i njega teladi i rasplodne junadi |
| Tehnologija proizvodnje mlijeka | Tehničke faze u proizvodnji mlijeka  Tijek laktacije i njezine karakteristike  Fiziološka osnova sekrecije i mužnje mlijeka  Tehnike mužnje  Oboljenja vimena |
| Tehnologija proizvodnje mesa | Tov goveda po kategorijama  Držanje i hranidba u tovu  Ocjena utovljenosti i kakvoća mesa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: SVINJOGOJSTVO I PERADARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati predstavnike proizvodnih tipova i pasmina svinja  2. objasniti specifičnost reprodukcije svinja  3. provoditi tehnološke postupke u uzgajalištu  4. provoditi predtov i tov svinja  5. prepoznati nutritivne i uzgojne bolesti svinja  6. opisati pasmine peradi i linijske hibride  7. provoditi postupke u uzgoju jednodnevnih pilića i uzgoja podmlatka  8. razlikovati tehnološke procese u proizvodnji jaja za konzum i rasplod  9. provoditi postupke u tovu peradi  10. prepoznati uzgojne bolesti peradi |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Svinjogojstvo i peradarstvo | Gospodarska važnost i značaj svinjogojstva i peradarstva |
| Pasmine svinja i peradi | Autohtone pasmine svinja i peradi  Primitivne i plemenite pasmine svinja  Lake, kombinirane i teške pasmine peradi  Hibridi u svinjogojskoj i peradarskoj proizvodnji |
| Specifičnost fiziologije i reprodukcije svinja i peradi | Spolni ciklus i oplodnja svinja  Građa jajeta i razvoj embrija |
| Tehnološki procesi u svinjogojsko proizvodnji | Držanje, hranidba i njega prasadi i nazimadi  Držanje hranidba i njega rasplodnih i dojnih krmača  Držanje, hranidba i njega nerastova  Vrste tova, hranidba u tovu  Ocjena kakvoće mesa |
| Tehnološki procesi u peradarskoj proizvodnji | Tehnologija proizvodnje jednodnevnih pilića  Uzgoj podmlatka  Hranidba i držanje pilenki  Uzgoj pijetlova  Tehnologija proizvodnje rasplodnih jaja  Tehnologija proizvodnje konzumnih jaja  Tehnologija proizvodnje mesa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | POSTPROIZVODNA MANIPULACIJA |
| Popis strukovnih ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Skladištenje, manipulacija i transport |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ upoznati najvažnije osobine skladišnih objekata i procese uskladištenja, manipulacije i transporta proizvoda biljnog i animalnog podrijetla  ■ primjenjivati tehniku i tehnološke procese u doradi i preradi s ciljem stvaranja i čuvanja proizvoda. |
| Opis modula: | Modul Postproizvodna manipulacija omogućuje polaznicima usvajanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o pravilnom primjenjivanju tehnike i tehnoloških procesa u doradi i preradi s ciljem stvaranja i čuvanja proizvoda, kao i poznavanja načina i uvjeta čuvanja proizvoda biljnog i animalnog podrijetla. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Skladištenje, dorada i prerada poljoprivrednih proizvoda (3. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv predmeta: SKLADIŠTENJE, DORADA I PRERADA POLJOPRIVREDNIH PROIZVODA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. Navesti specifična svojstva proizvoda koji se skladište  2. upoznati tehniku skladištenja  3. navesti načine skladištenja proizvoda biljnog i animalnog podrijetla  4. upoznati tehnologiju skladištenja i režime uskladištenja  5. voditi evidenciju o stanju proizvoda u skladištima  6. doraditi sjeme za merkantilnu i sjemensku proizvodnju  7. provoditi sušenje žitarica i uljarica  8. izvoditi operacije sušenja voća, povrća, gljiva, ljekovitog, aromatičnog i začinskog bilja  9. poznavati osnovnu tehnologiju prerade proizvoda biljnog i animalnog podrijetla  10. zbrinjavati nusproizvode i otpad od prerađevina animalnog i biljnog podrijetla prema pravilniku o zbrinjavanju otpada |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada nastavne teme |
| Zrno kao proizvod | Građa zrna žitarica i uljarica  Kemijski sastav zrna žitarica i uljarica  Fizikalna svojstva zrnene mase  Hektolitarska, specifična težina  Apsolutna i nasipna težina  Sipkost, poroznost, raslojavanje  Vlažnost zrna: apsolutna i relativna vlaga  Disanje zrna, ravnotežna vlažnost  Temperatura i temperaturna provodljivost  Pogodne i kritične temperature |
| Tehnika skladištenja | Karakteristike skladišta za zrnate proizvode  Tipovi skladišta  Podna skladišta  Silosi osnovne osobine, tipovi  Skladišta za korjenasto i gomoljasto bilje  Skladišta za voće i povrće  Skladišta za voluminoznu masu  Podrumi  Specijalna skladišta |
| Tehnologija skladištenja proizvoda | Priprema skladišta prema vrsti proizvoda  Prijem robe: oprema i vaganje  Utvrđivanje kvalitete, mase, uzimanje uzoraka  Sušenje način sušenja žitarica i uljarica  Sušenje voća, povrća, gljiva, ljekovitog, aromatičnog i začinskog bilja  Dorada sjemena za merkantilnu i sjemensku proizvodnju |
| Režimi skladištenja | Skladištenje suhog zrna  Održavanje robe u skladištima  Kontrola temperature  Kontrola vlažnosti, primjesa zaraženosti i drugih osobina proizvoda |
| Bolesti i štetnici na uskladištenom materijalu | Najčešće bolesti i štetnici na uskladištenom zrnu žitarica i uljarica  Mjere dezinsekcije, dezinfekcije i deratizacije  Zakonske i higijenske mjere u skladištima |
| Dorada i prerada proizvoda | Dorada proizvoda biljnog podrijetla  Dorada proizvoda animalnog podrijetla |
| Manipulacija i transport proizvoda | Premještanje proizvoda  Transport proizvoda |
| Zaštita na radu i protupožarna zaštita u skladištima | Mjere zaštite na radu u skladištima  Protupožarne mjere u skladištima |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | POLJOPRIVREDNA TEHNIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Mehanizacija u poljoprivredi  Automatizacija proizvodnih procesa u poljoprivredi |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ upoznati se s traktorom kao vučnim i pogonskim strojem, njegovom ulogom, važnošću i načinom korištenja kao osnovnog izvora pogonske energije u tehnološkim procesima u poljoprivrednoj proizvodnji  ■ upoznati poljoprivrednu mehanizaciju, strojeve, uređaje i opremu koji se koriste u poljoprivrednoj proizvodnji. |
| Opis modula: | Modul Poljoprivredna tehnika omogućuje polaznicima stjecanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o motorima s unutrašnjim izgaranjem, o motorima i traktorima kao izvorima energije u poljoprivrednoj proizvodnji te osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o strojevima, uređajima i opremi u poljoprivredi (biljna i animalna proizvodnja). |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Motori i traktori (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Poljoprivredna tehnika u biljnoj proizvodnji (3. razred, 3 sata, 5 bodova)  Poljoprivredna tehnika u animalnoj proizvodnji (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MOTORI I TRAKTORI

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati dijelove motora  2. prepoznati dijelove traktora  3. razlikovati otto i diesel motor  4. razlikovati 4-taktni i 2-taktni motor  5. razlikovati traktore po namjeni  6. znati priključiti priključno oruđe na traktor  7. odabrati odgovarajući priključak za pojedinu radnu operaciju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Motori i traktori | Povijesni razvoj motora i traktora te uloga traktora u poljoprivredi |
| Motori SUI | Vrste motora s unutrašnjim izgaranjem i osnovne karakteristike  Dijelovi motora  Princip rada četverotaktnih motora  Princip rada dvotaktnih motora  Uređaj za napajanje motora gorivom  Uređaj za hlađenje  Uređaj za podmazivanje |
| Dijelovi i održavanje traktora | Spojka  Mjenjač stupnjeva prijenosa  Diferencijal  Uređaj za vožnju  Uređaj za upravljanje  Uređaj za kočenje  Uređaj za odvođenje snage  Hidraulični uređaj traktora  Električni uređaji motora  Električne instalacije traktora  Dopunska oprema traktora  Goriva i maziva  Održavanje traktora |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLJOPRIVREDNA TEHNIKA U BILJNOJ PROIZVODNJI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. naučiti radne operacije u biljnoj proizvodnji  2. odabrati strojeve i oruđa za pojedine radne operacije  3. primijeniti znanja i vještine u konkretnim situacijama  4. primijeniti suvremenu mehanizaciju u biljnoj proizvodnji  5. održavati strojeve i oruđa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Nove tehnologije | Važnost uloge modernih tehničkih rješenja u biljnoj proizvodnji |
| Strojevi za sistematizaciju zemljišta | Strojevi za čišćenje tla (čupači panjeva, kranski mulcheri za čišćenje šikara)  Drobilice kamenja u krškim krajevima  Strojevi za drenažu |
| Oruđa za osnovnu obradu tla | Plugovi:  • lemešni ili raoni plug  • diskosni plug  • rotacijski plugovi  • rovila  • podrivači. |
| Oruđa za dopunsku obradu tla | Tanjurače  Drljače  Kultivatori  Valjci |
| Minimalna obrada tla | Kombinirana oruđa za minimalnu obradu tla |
| Strojevi za gnojidbu | Strojevi za aplikaciju krutog stajskog gnoja  Strojevi za utovar  Strojevi za aplikaciju tekućeg stajskog gnoja  Strojevi za aplikaciju mineralnog gnojiva |
| Strojevi za sjetvu i sadnju | Sijačice za sjetvu različitih kultura: traktorske, stacionarne  Sadilice za različite kulture (povrtlarske, voćarske itd.) |
| Strojevi za kopanje | Traktorska i ručna svrdla  Strojevi za kopanje kanala |
| Strojevi i uređaji za aplikaciju pesticida | Strojevi i uređaji za aplikaciju tekućih pesticida  Strojevi i uređaji za aplikaciju krutih pesticida |
| Oprema i uređaji za navodnjavanje | Sustavi za navodnjavanje umjetnim kišenjem  Sustavi za navodnjavanje kap po kap  Sustavi za navodnjavanje drenažnim cijevima |
| Strojevi za rezidbu | Pile  Pneumatske i električne škare |
| Strojevi za usitnjavanje biljnih ostataka | Mulcheri  Stacionarne sitnilice biljnih ostataka |
| Strojevi za žetvu i berbu žitarica | Univerzalni kombajn  Kombajn za žetvu strnih žitarica  Kombajn za berbu kukuruza |
| Strojevi za spremanje sijena, slame i silaže | Kosilice  Okretači i skupljači sijena  Preše za sijeno i slamu  Strojevi za omatanje bala u mreže i folije  Silažni kombajn |
| Vadilice | Strojevi za vađenje ratarskih i povrtlarskih kultura |
| Strojevi i pomagala za berbu povrtlarskih kultura | Strojevi za berbu različitih povrtlarskih kultura  Samokretne platforme za sakupljanje ubranih plodova |
| Strojevi i oprema za berbu voća | Mehanički tresači  Samokretne platforme za sakupljanje ubranih plodova  Strojevi za berbu jagodičastog voća  Kombajn za berbu grožđa |
| Transportna sredstva u poljoprivredi | Sredstva za vanjski transport  Sredstva za unutrašnji transport |
| Uređaji i oprema u zaštićenim prostorima | Uređaji za održavanje mikroklimatskih uvjeta  Uređaji i oprema za navodnjavanje  Uređaji i oprema za hidroponski uzgoj povrća i voća |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv predmeta: POLJOPRIVREDNA TEHNIKA U ANIMALNOJ PROIZVODNJI

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati tipove strojeva i uređaja u različitim tehnologijama stočarske proizvodnje  2. programirati različite tipove uređaja  3. odabrati opremu za pojedini tip proizvodnje  4. uočiti specifičnosti različitih tehnologija  5. Održavanje strojeva i uređaja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Nove tehnologije u animalnoj proizvodnji | Važnost strojeva, uređaja i opreme u animalnoj poljoprivrednoj proizvodnji |
| Strojevi, uređaji i oprema na govedarskim farmama | Oprema i strojevi za pripremu hrane  Oprema i strojevi za dopremu i automatiziranu hranidbu  Oprema i strojevi za dopremu vode i automatizirano napajanje  Oprema i strojevi za strojnu mužnju  Oprema i uređaji za čuvanje mlijeka  Oprema i strojevi za izgnojavanje i spremanje gnoja  Oprema i uređaji za održavanje povoljnih mikroklimatskih uvjeta u stajama |
| Strojevi, uređaji i oprema na svinjogojskim farmama | Oprema i uređaji za strojnu hranidbu  Oprema i strojevi za dopremu vode i automatizirano napajanje  Oprema i strojevi za izgnojavanje i spremanje gnoja |
| Strojevi, uređaji i oprema na peradarskim farmama | Načini držanja peradi. Inkubatori  Oprema i uređaji za održavanje povoljnih mikroklimatskih uvjeta u peradarnicima  Umjetna kvočka  Oprema i strojevi za dopremu i automatiziranu hranidbu  Oprema i strojevi za dopremu vode i automatizirano napajanje  Oprema i strojevi za izgnojavanje i spremanje gnoja  Oprema i uređaji za sakupljanje jaja  Oprema i uređaji za sortiranje i pakiranje jaja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | AGROPODUZETNIŠTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Organizacija rada u poljoprivredi  Osnove poduzetničkog poslovanja  Troškovi i kalkulacije  Marketing poljoprivrednih proizvoda |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći znanja i vještine za samostalan i/ili timski rad na poljoprivrednom gospodarstvu, biti sposoban procijeniti isplativost poslovanja i ovladati vještinom izradbe kalkulacija, elementima dobre organizacije rada, tržišta i promocije proizvoda i/ili usluga. |
| Opis modula: | Modul Agropoduzetništvo omogućuje polaznicima usvajanje osnovnih načela tržišnog poslovanja i poduzetništva vodeći računa o specifičnostima poljoprivredne proizvodnje, stjecanje znanja i vještina vezanih uz izradbu plana rada i marketinškog plana proizvodnje, ponude poljoprivrednih proizvoda na tržište i uporabe suvremene tehnike u prezentaciji i prodaji. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Organizacija poljoprivredne proizvodnje (3. razred, 1 sat, 2 boda)  Marketing u poljoprivrednoj proizvodnji (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv predmeta: ORGANIZACIJA POLJOPRIVREDNE PROIZVODNJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. procijeniti vlastite potencijale i resurse za vođenje poslovanja  2. prepoznati osnovna načela tržišnog poslovanja i poduzetništva  3. prepoznati specifičnosti rada u poljoprivrednoj proizvodnji  4. prepoznati moguće izvore i kriterije financiranja poslovanja  5. surađivati s nadležnim službama, agencijama i institucijama u području poljoprivrede i ribarstva  6. razlikovati organizacijske oblike poslovanja i obilježja radnih operacija  7. pripremiti poslovnu dokumentaciju za prijavu na natječaj  8. izraditi plan rada te organizirati dnevne, mjesečne i godišnje radne operacije u redovnim i izvanrednim okolnostima  9. planirati tehnološko opremanje gospodarstva sukladno planu proizvodnje te izraditi izvješće o trenutačnim i planiranim poslovnim aktivnostima  10. prezentirati poslovni zahtjev ili ideju suradnicima te opisati poslovne aktivnosti pred radnom skupinom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Organizacija i upravljanje (menadžment) kao znanstvene discipline | Povijesni razvoj i značenje |
| Činitelji poljoprivredne proizvodnje | Prirodni čimbenici – klima, reljef, tlo  Društveni čimbenici – poljoprivredno stanovništvo i rad u poljoprivredi  Vrste i struktura poljoprivrednih gospodarstava |
| Uloga poljoprivrede u nac. ekonomiji (gospodarstvu) | Prirodne, društvene i ekonomske specifičnosti poljoprivredne proizvodnje  Grane poljoprivredne proizvodnje, njihove specifičnosti i važnost u nacionalnom gospodarstvu i gospodarstvu lokalne zajednice |
| Pokazatelji uspješnosti poslovanja | Čimbenici i pokazatelji uspješnosti poslovanja (proizvodnost, ekonomičnost, rentabilnost)  Specifičnosti uspješnog poslovanja u poljoprivrednoj djelatnosti |
| Osnove poduzetništva u poljoprivredi | Poduzetništvo:  ■ pojam, postanak i razvoj, oblici poduzetništva, poduzetnik.  Posebnosti poduzetništva u poljoprivredi |
| Planiranje poljoprivrednog poslovanja | Elementi procesa proizvodnje, reprodukcija  Radne operacije i poslovno planiranje  Specifičnosti planiranja prema granama poljoprivredne proizvodnje |
| Organiziranje rada u poljoprivredi | Postavljanje ciljeva poslovanja i ciljeva pojedinih radnih zadataka  Izbor metoda za ostvarivanje ciljeva i organiziranje radne skupine za specifične poslove u biljnoj i animalnoj proizvodnji |
| Financiranje poljoprivrednog poslovanja | Obilježja kapitala u poljoprivrednom poslovanju  Izvori financiranja poljoprivrede: akumulacija (samofinanciranje), krediti i fondovi, državna potpora |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MARKETING U POLJOPRIVREDNOJ PROIZVODNJI

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati elemente troškova proizvodnje i izraditi izlazni račun za proizvod ili uslugu te kalkulaciju prihoda i troškova  2. napraviti skladišne kartice repromaterijala i gotovih proizvoda pomoću informatičkih tehnologija  3. ustanoviti dnevno, mjesečno, kvartalno i godišnje stanje  4. pripremiti knjigu ulaznih i izlaznih računa za računovodstvo i  objasniti nastanak poslovne dobiti, dohotka i gubitka  5. prepoznati dobavljače sirovina i kupce proizvoda  6. napisati izvještaj o dobavljačima, raspoloživim količinama i cijenama sirovina, proizvoda i usluga na tržištu  7. prepoznati potrebu za promocijom proizvoda i/ili gospodarstva te istaknuti specifična obilježja poljoprivrednih proizvoda u odnosu na nepoljoprivredne  8. prepoznati raspoložive prodajne kanale i tržišne institucije za poljoprivredne proizvode te izraditi marketinški plan proizvodnje  9. primjenjivati jednostavne metode promocije i umijeće pregovaranja te ponuditi poljoprivredni proizvod na tržištu prema zadanom standardu  10. koristiti suvremene tehnike u pripremanju izvještaja, prezentaciji i prodaji |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove tržišta i marketinga | Pojam, koncepcija; agrobiznis i okruženje |
| Elementi tržišnog poslovanja | Tržište, ponuda, potražnja i potrošnja, potrebe, želje, razmjena i raspodjela  Potrošači, kupci i odlučivanje o kupnji  Proizvod i cijena proizvoda |
| Troškovi i kalkulacije | Proizvodni procesi i troškovi proizvodnje  Određenje i vrste troškova  Kalkulacije: pojam i vrste, elementi kalkulacije i formiranje cijene |
| Tržište u poljoprivredi | Proizvodnja i ponuda poljoprivrednih proizvoda, dobavljači repromaterijala i kupci poljoprivrednih proizvoda  Specifičnosti poljoprivrednih proizvoda (biljnog i animalnog podrijetla) |
| Troškovi i kalkulacije u poljoprivredi | Specifičnosti troškova u poljoprivrednoj proizvodnji  Fiksni, varijabilni, ukupni i granični troškovi u poljoprivredi  Prihodi i troškovi, financijski rezultat u granama poljoprivredne proizvodnje |
| Marketing poljoprivrednih proizvoda | Istraživanje tržišta poljoprivrednih proizvoda: motivi kupnje, veličina tržišta, kanali distribucije  Promocija poljoprivrednih proizvoda, prodaja i pregovaranje u funkciji ostvarivanja zadovoljavajućega financijskog rezultata poslovanja  Marketinški plan |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | NAČELA EKOLOŠKE PROIZVODNJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Ekološka poljoprivreda  Osiguranje kvalitete u poljoprivrednoj proizvodnji |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ osvijestiti važnost zaštite okoliša i zdravlja ljudi u poljoprivrednoj proizvodnji  ■ upoznati zakone koji vladaju u ekološkom sustavu i steći osnovna znanja iz biološko dinamičke i ekološke poljoprivrede  ■ upoznati različitosti između konvencionalne i ekološke poljoprivrede |
| Opis modula: | Modul Načela ekološke proizvodnje omogućuje polaznicima usvajanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o ekološkoj poljoprivredi kao proizvođaču krajobraza i čuvaru prirodnih bogatstava. Kroz ovaj modul polaznici trebaju steći znanja i vještine o primjeni načela dobre poljoprivredne prakse, održivog razvoja radi zaštite okoliša i važećih zakonskih odredbi pri zbrinjavanju ambalaže. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Ekološka poljoprivreda i održivi razvoj (1. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: EKOLOŠKA POLJOPRIVREDA I ODRŽIVI RAZVOJ

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. definirati ekološku poljoprivredu  2. poznavati smjernice i zakone ekološke poljoprivrede  3. proizvoditi proizvode na ekološki način  4. izvoditi biljno uzgojne zahvate  5. provoditi načela dobre poljoprivredne prakse te očuvati tlo i okoliš kroz održiv razvoj  6. opisati specifičnosti animalne ekološke proizvodnje  7. integrirati biljnu i animalnu ekološku proizvodnju  8. organizirati plasman ekoproizvoda |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ekološka poljoprivreda | Definicija ekološke poljoprivrede |
| Razvitak ekološke poljoprivrede | Razvoj ekološke poljoprivrede |
| Obrada tla | Osnovna obrada tla  Dopunska obrada tla |
| Gnojidba | Gnojiva organskog podrijetla  Kompost  Ostala gnojiva  Nitratna direktiva, očuvanje tla |
| Plodored u ekološkoj poljoprivredi | Konvencionalni plodored  Ekoplodored  Dugoročna plodnost tla |
| Štetočinje u ekološkoj poljoprivredi | Kontrola štetočinja  Dopuštena kurativna sredstva  Higijena tla  Suzbijanje korova |
| Zakoni i propisi u ekološkoj poljoprivredi | Smjernice i zakoni u ekološkoj poljoprivredi  Ekološka poljoprivreda u RH  Primjenjivati važeće zakonske odredbe u zbrinjavanju ambalaže i otpada |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni moduli

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Naziv modula | | PODUZETNIŠTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | | Izvori financiranja  Praktično poduzetništvo  Vježbenička tvrtka  Komunikacija u poljoprivrednom poslovanju |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | | |
| Cilj modula: | ■ osmisliti i razviti poslovnu ideju  ■ utemeljiti poljoprivredno gospodarstvo i samostalno ga voditi primjenjujući vještine suvremene poslovne komunikacije. | |
| Opis modula: | Kroz modul Poduzetništvo polaznici trebaju identificirati potrebne resurse i procijeniti potrebna sredstva za pokretanje poslovanja, prepoznati specifične izvore financiranja u poljoprivredi, prepoznati i odabrati ciljana tržišta, izraditi poslovni plan, financijski ili marketinški za tvrtku te koristiti osnovna pravila poslovne komunikacije. | |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Samostalno vođenje gospodarstva (3. razred, 2 sata, 3 boda) Vježbenička tvrtka (4. razred, 2 sata, 3 boda) | |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: SAMOSTALNO VOĐENJE GOSPODARSTVA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. procijeniti potražnju za poljoprivrednim proizvodom ili uslugom i definirati ciljeve pokretanja poslovanja  2. identificirati potrebne resurse i procijeniti potrebna sredstva za pokretanje poslovanja  3. opisati moguća područja financiranja u poslovanju |
|  | 4. prepoznati metode upravljanja financijskim sredstvima te razlikovati kapitalne i povremene izvore financiranja  5. navesti uvjete i ograničenja u dobivanju državnih potpora  6. pronaći informacije o izvorima i uvjetima financiranja  7. pripremiti jednostavan investicijski plan i program  8. prepoznati i odabrati ciljana tržišta i razviti marketinški splet proizvoda  9. ispuniti propisane obrasce za prijavu na natječaj  10. kontaktirati potencijalne poslovne partnere putem informacijsko komunikacijskih tehnologija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Samozapošljavanje i malo poduzetništvo | Biznis i poduzetništvo  Subjekti malog poduzetništva  Obiteljski posao kao posebni oblik malog poduzetništva  Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo |
| Razvoj poduzetničkih vještina za samostalno vođenje OPG-a | Upravljanje vlastitim poslovanjem, obilježja uspješne poslovne komunikacije, timskog rada i racionalnog raspolaganja vremenom |
| Započinjanje poslovanja | Procjena potražnje za poljoprivrednim proizvodom i/ili uslugom Definiranje ciljanog tržišta  Procjena investicijskih troškova i cijena  Pregled zakonskih propisa za pokretanje poslovanja  Identificiranje ciljeva, mogućnosti i ograničenja u poslovanju |
| Mobiliziranje resursa | Financijski resursi: izvori, prijavljivanje na natječaje za dodjelu financijskih sredstava  Ljudski resursi: zapošljavanje radne snage  Specifičnosti zapošljavanja u poljoprivredi  Materijalni resursi potrebni za pokretanje specifičnog poslovanja u poljoprivrednoj djelatnosti |
| Marketinški splet | 4P i 7P u marketinškom spletu  Kanali distribucije, maloprodaja, veleprodaja, franšiza |
| Razvoj novog proizvoda | Ideja, koncept, analiza, razvoj proizvoda, faze životnog ciklusa proizvoda  Testiranje tržišta, komercijalizacija |
| Promocija, prodaja i pregovaranje | Definicije, koncepti i teorije promocije  Specifični aspekti oglašavanja, unaprjeđenja prodaje, osobne prodaje i izravne prodaje  Odnosi s javnošću i oblici promocije poljoprivrednih proizvoda |
| Vođenje (menadžment)poljoprivrednog gospodarstva | Pripremanje poslovnog plana  Kontaktiranje klijenata i partnera |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: VJEŽBENIČKA TVRTKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. osmisliti poduzeće i njegovo područje djelovanja  2. opisati glavne/bitne vrste proizvoda/usluga čime će se tvrtka baviti  3. izraditi jednostavan poslovni plan, financijski ili marketinški za tvrtku |
|  | 4. navesti tipične radne zadatke za djelatnike koji bi radili u poduzeću  5. koristiti pravila i kodekse poslovnog ponašanja u različitim poslovnim situacijama  6. razlikovati formalnu od neformalne komunikacije  7. prepoznati obilježja usmene i pisane poslovne komunikacije  8. koristiti osnovna pravila poslovne komunikacije  9. sastaviti poslovni dopis (ponudu, upit, narudžbu, molbu)  10. koristiti se društvenim mrežama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Poslovna ideja | Metode pronalaženja ideja  Ocjenjivanje i odabir ideja  Odabir naziva vježbeničke tvrtke  Kontakti s poslovnim partnerima |
| Osnivanje VT | Izradba dokumentacije povezane s osnivanjem vježbeničke tvrtke  Prijava vježbeničke tvrtke (VT) u Središnji ured vježbeničkih tvrtki (SUVT):  ■ banka – otvaranje žiroračuna  ■ Trgovački sud – otvaranje nove tvrtke i promjena podataka za postojeće tvrtke.  Organizacijska struktura poduzetničkog pothvata |
| Zapošljavanje | ■ Ciljevi i razlozi planiranja ljudskih potencijala  ■ Plan potrebnih zaposlenika – opis radnih mjesta  ■ Izradba natječaja za potrebna radna mjesta  ■ Pisanje molbe za posao  ■ Pisanje životopisa – model Europass  ■ Procjena pristiglih molbi za posao  ■ Selekcijski intervju – provedba  ■ Rangiranje i odabir radnika |
| Integralni zadaci poslovanja VT po odjelima – međusobno poslovanje vježbeničkih tvrtki | Cilj izradbe integralnih zadataka u vježbeničkoj tvrtki po odjelima je samostalno planiranje, organiziranje i obavljanje poslova predviđenih standardom zanimanja pa bi neki od poslova koje bi polaznici mogli obavljati bili:  ADMINISTRACIJA  ■ Sastavljanje natječaja za radna mjesta  ■ Evidencija primljene pošte i e-pošte  ■ Evidencija poslane pošte i e-pošte  ■ Poslovi vezani uz djelatnike – zasnivanje radnog odnosa – ugovori o radu, osobni dosjei, prijave i odjave radnika za mirovinsko i zdravstveno osiguranje informacijskim sustavom SUVT-a  ■ Priprema, provođenje i evidencija poslovnih sastanaka s partnerskim tvrtkama, drugim vježbeničkim tvrtkama ...  ■ Evidencija dolaska i odlaska na posao (dnevna, mjesečna)  ■ Evidencija i izdavanje naloga za službena putovanja  ■ Poslovne komunikacije – poslovna korespondencija  ■ Tekući protok informacija među službama unutar tvrtke  ■ Izradba webstranice vježbeničke tvrtke  ■ Ažuriranje informacija na web stranici  NABAVA SA SKLADIŠTEM  ■ Istraživanje tržišta nabave  ■ Nabava dugotrajne imovine  ■ Nabava uredskog materijala, sitnog inventara  ■ Nabava trgovačke robe  ■ Sastavljanje i slanje upita  ■ Poslovno pregovaranje  ■ Izbor najpovoljnijeg dobavljača  ■ Sastavljanje kupoprodajnog ugovora  ■ Sastavljanje narudžbe  ■ Evidencija i odabir primljenih ponuda  ■ Izradba kalkulacija nabavljene robe  ■ Izradba cjenika  ■ Upravljanje zalihama – skladišne kartice |
|  | ■ Organizacija i vođenje kartoteke dobavljača  ■ Organizacija i vođenje skladišta  ■ Izradba baze podataka dobavljača  ■ Rješavanje poteškoća u poslovanju – otklon, opoziv…  ■ Analiza izvršenja poslova nabave  PRODAJA I MARKETING  ■ Izradba zaštitnoga znaka tvrtke  ■ Istraživanje tržišta vježbeničkih tvrtki  ■ Određivanje marketinškog spleta – 4P  ■ Sastavljanje ponude (na materinskom i stranom jeziku)  ■ Izradba kalkulacije  ■ Izradba cjenika  ■ Izradba potvrde primitka narudžbe  ■ Izradba letaka  ■ Sastavljanje kupoprodajnih ugovora  ■ Izradba baze podataka kupaca  ■ Analiza prodaje po razdobljima  ■ Izradba promidžbenih materijala (na materinskom i stranom  ■ jeziku) – poslovno pismo, omotnica, posjetnica, letak, prospekt, katalog, brošura, čestitke, kalendari, pozivnice, plakati, nagradne igre, promidžbeni filmovi, radijski spotovi...  ■ Izradba prezentacije vježbeničke tvrtke  ■ Izradba izvješća o sklopljenim i realiziranim ugovorima u zemlji i inozemstvu  ■ Organizacija posjeta partnerskoj tvrtki ili kooperantima  ■ Suradnja s partnerskom tvrtkom ili kooperantima  ■ Rješavanje poteškoća u poslovanju – opomena  ■ Sastavljanje izvješća o sklopljenim ugovorima s poslovnim partnerima (u zemlji i inozemstvu)  ■ Realizacija sklopljenih ugovora  POSLOVNA EVIDENCIJA  ■ Pripremanje osnovne dokumentacije za knjigovodstveni i računovodstveni servis  ■ Vođenje osnovne evidencije o poslovanju  ■ Pripremanje izvješća o poslovanju (evidencija radnog vremena, evidencija troškova i prihoda)  PROIZVODNJA  ■ Odluke menadžmenta o odabiru vrste proizvodnje  ■ Organizacija proizvodnje  ■ Razvoj proizvoda i inovativnost  ■ Tehnologija, oprema, tehnološka razrada, studij rada i vremena  ■ Oblikovanje proizvoda  ■ Priprema proizvodnje  ■ Troškovi proizvodnje, cijena radnog sata, kalkulacija, praćenje proizvodnog procesa odgovarajućom dokumentacijom i obračun proizvodnje  ■ Reklamacija i servisiranje proizvoda i postizanje zadovoljstva kupaca  ■ Održavanje i servis |
|  | MENADŽMENT  ■ Izradba potrebnih prijava i obrazaca za registraciju poslovne organizacije u SUVT-u  ■ SWOT analiza  ■ Određivanje vizije, misije, zaštitnog znaka  ■ Određivanje ciljeva vježbeničke tvrtke  ■ Izradba poslovnog plana  ■ Razvoj ljudskih potencijala – individualni i profesionalni izbor i zapošljavanje radnika  ■ Motivacija i nagrađivanje radnika  ■ Organizacija poslovnih sastanaka – sa zaposlenicima, s partnerskom tvrtkom, s drugim vježbeničkim tvrtkama  ■ Posjeti partnerskoj tvrtki ili dolasci predstavnika partnerske tvrtke u posjet  ■ Prezentacija rada vježbeničke tvrtke predstavnicima partnerske tvrtke i/ili drugih vježbeničkih tvrtki  ■ Komunikacija i timski rad  ■ Planiranje  ■ Organiziranje  ■ Vođenje  ■ Nadzor/kontrola  ■ Upravljanje kvalitetom |
| Smotra/sajam | Odluka za sudjelovanje na sajmu/smotri VT-a  Odabir vježbeničke tvrtke  Prijava za sudjelovanje na sajmu/smotri VT-a  Izradba proračuna troškova  Planiranje promidžbenih aktivnosti  Izradba promidžbenih materijala za smotru/sajam (na materinskom i stranom jeziku) – poslovno pismo, omotnica, posjetnica, letak, prospekt, katalog, brošura, čestitke, kalendari, pozivnice, plakati, nagradne igre, promidžbeni filmovi, radijski spotovi  Priprema sudionika za sajam/smotru  Priprema uređenja štanda  Obrada dokumentacije nakon smotre/sajma po odjelima |
| Izradba završnih izvješća VT-a (pripremanje) | Obračun i knjiženje amortizacije  Poslovi vezani uz provođenje popisa  Utvrđivanje i knjiženje prihoda i rashoda  Utvrđivanje i knjiženje rezultata poslovanja  Izradba temeljnih financijskih izvještaja (bilanca i račun dobiti i gubitka (izvješće o sveobuhvatnoj dobiti)  Zaključak poslovnih knjiga |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | UZGOJ U ZAŠTIĆENOM PROSTORU |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uzgoj u zaštićenim prostorima  Povrćarstvo  Cvjećarstvo  Gljivarstvo  Uzgoj ljekovitog, aromatičnog i začinskog bilja |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ spoznati gospodarsku važnost uzgoja u zaštićenom prostoru  ■ upoznati vrste zaštićenih proizvodnih prostora  ■ ovladati vještinama primjene suvremene i automatizirane opreme u zaštićenim proizvodnim prostorima, tehnologijom proizvodnje ljekovitog i začinskog bilja, njihovom doradom, preradom i skladištenjem  ■ poznavati osnovne tehnologije u izradbi prerađevina i proizvoda na bazi ljekovitog bilja, začinskog i aromatičnog bilja. |
| Opis modula: | Modul Uzgoj u zaštićenom prostoru omogućuje polaznicima stjecanje znanja i vještina o primjeni različitih tehnologija proizvodnje povrća, cvijeća i gljiva u zaštićenom prostoru te specifičnostima proizvodnje ljekovitog i začinskog bilja. Kroz ovaj modul polaznici će prepoznati gospodarsku važnost proizvodnje u zaštićenim prostorima te koristiti suvremenu opremu i automatizaciju pri proizvodnji u zaštićenim prostorima. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Zaštićeni prostori i tehnologije cvijeća, povrća i gljiva (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Zaštićeni prostori i tehnologije cvijeća, povrća i gljiva (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Uzgoj ljekovitog i začinskog bilja (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ZAŠTIĆENI PROSTORI I TEHNOLOGIJE CVIJEĆA, POVRĆA I GLJIVA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prikazati gospodarsku važnost proizvodnje u zaštićenom prostoru  2. odabrati lokaciju za zaštićeni prostor s obzirom na klimatska obilježja  3. navesti uređaje, opremu i instrumente za proizvodnju u zaštićenim prostorima  4. prikazati supstrate za pojedine tehnologije uzgoja u zaštićenom prostoru  5. izabrati odgovarajuću sortu i hibrid za uzgoj u zaštićenom prostoru.  6. opisati specifičnosti pojedinih tehnologija proizvodnje u zaštićenom prostoru |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Važnost zaštićenih prostora | Gospodarska važnost proizvodnje u zaštićenim prostorima |
| Zaštićeni prostori | Vrste zaštićenih prostora  Lociranje zaštićenih prostora |
| Staklenici | Konstrukcija  Vrste staklenika  Oprema u staklenicima  Instrumenti u staklenicima  Tlo za staklenik |
| Plastenici | Vrste plastenika  Lociranje plastenika  Infrastruktura za plastenik  Automatizacija u plastenicima  Robotizacija u plastenicima  Oprema i instrumenti u plastenicima  Održavanje temperature u plastenicima |
| Hidroponi | Hidroponski uzgoj u zaštićenom prostoru  Oprema u hidroponima  Automatizacija u hidroponima |
| Tuneli | Proizvodnja u tunelima  Vrste i veličina tunela |
| Tehnologija proizvodnje | Načini uzgoja u zaštićenom prostoru  Sorte i hibridi namijenjeni uzgoju u zaštićenom prostoru |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ZAŠTIĆENI PROSTORI I TEHNOLOGIJE CVIJEĆA, POVRĆA I GLJIVA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati gospodarsku važnost proizvodnje povrća, cvijeća i gljiva u zaštićenom prostoru  2. odabrati lokaciju za zaštićeni prostor s obzirom na klimatska obilježja  3. navesti vrste zaštićenih prostora za proizvodnju povrća, cvijeća i gljiva te tehnike proizvodnje |
|  | 4. opisati načine hidroponskog uzgoja povrća u zaštićenom prostoru  5. odabrati odgovarajući supstrat i sortiment za uzgoj u zaštićenom prostoru  6. razlikovati tehologije proizvodnje povrća, cvijeća i gljiva u zaštićenom prostoru |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gospodarska uloga zaštićenih prostora | Gospodarska važnost proizvodnje u zaštićenim prostorima |
| Uzgoj povrća u  hidroponima | Tehnički zahtjevi i oprema za hidroponski uzgoj  Hidroponski uzgoji sa supstratom  Hidroponski uzgoji bez supstrata  Hranidbena otopina  Hidroponski sustavi  Upravljanje softverom za hidroponski nadzor proizvodnje  Proizvodnja presadnica za hidroponski uzgoj  Mjere njege  Hidroponski uzgoj pojedinih vrsta – rajčice, paprike, lisnatog povrća |
| Uzgoj cvijeća | Objekti za uzgoj  Oprema i uređaji za uzgoj  Uzgoj cvijeća – jednogodišnje vrste  ■ Dvogodišnje vrste  ■ Trajnice i geofiti  ■ Lončanice  ■ Cvijeće za rez |
| Uzgoj gljiva | Objekti za uzgoj  Uređaji za nadzor proizvodnje  Supstrati za uzgoj  Tehnološki postupak uzgoja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: UZGOJ LJEKOVITOG I ZAČINSKOG BILJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. procijeniti potražnju za pojedinim vrstama ljekovitog bilja, začinskog i aromatičnog bilja.  2. prepoznati osnovne vrste pogodne za uzgoj u Republici Hrvatskoj ljekovitog, začinskog i aromatičnog bilja  3. prepoznati bitne samonikle ljekovite, aromatične i začinske ljekovite biljke  4. primijeniti pravilne agrotehničke mjere i zahvate za uzgoj ljekovitog, začinskog i aromatičnog bilja  5. koristiti strojeve kod berbe ljekovitog, aromatičnog i začinskog bilja  6. primijeniti strojeve u sušenju i doradi ljekovitog bilja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Perspektive uzgoja bilja | Gospodarska važnost proizvodnje ljekovitog i začinskog bilja  Važnost ljekovitog bilja za farmaceutsku, prehrambenu i kozmetičku industriju |
| Ljekovito bilje | Morfološke i biološke osobine ljekovitog bilja  Vrste ljekovitog bilja  Ljekovito i otrovno bilje u prirodi  Narodni i latinski nazivi ljekovitog bilja  Porijeklo i rasprostranjenost ljekovitog bilja  Vrijeme sakupljanja ljekovitog bilja u prirodi  Način uzgoja ljekovitog bilja  Plodored u uzgoju ljekovitog bilja  Biljno uzgojni zahvati u proizvodnji ljekovitog bilja |
| Začinsko i aromatično bilje | Morfološke i biološke osobine začinskog i aromatičnog bilja  Vrste začinskog i aromatičnog bilja  Način uzgoja začinskog i aromatičnog bilja  Plodored u uzgoju začinskog i aromatičnog bilja  Biljno uzgojni zahvati u proizvodnji začinskog i aromatičnog bilja |
| Tehnologija proizvodnje | Kamilica, lavanda, menta i dr.  Peršin, celer, mažuran, timijan i dr. |
| Upotreba ljekovitog i začinskog bilja | Dorada i sušenje ljekovitog i začinskog bilja  Skladištenje ljekovitog i začinskog bilja  Komercijalni plasman ljekovitog i začinskog bilja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | STOČARSTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Ribarstvo  Konjogojstvo  Ovčarstvo i kozarstvo  Pčelarstvo |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći osnovna znanja o proizvodnji ovčjeg te kozjeg mlijeka i mesa  ■ usvojiti vještine uzgoja i držanja pčela te proizvodnju pčelinjih proizvoda  ■ prepoznati važnosti akvakulture  ■ usvojiti osnovna znanja i vještine u uzgoju i iskorištavanju hladnokrvnih i toplokrvnih konja. |
| Opis modula: | Modul Stočarstvo omogućuje polaznicima primjenu teorijskih i praktičnih znanja i vještina u uzgoju mlađa i konzumnih riba u hladnovodnim i toplovodnim ribnjacima te o uzgoju bijele i plave ribe i školjkaša. Kroz ovaj modul polaznici trebaju ovladati tehnologijama uzgoja u proizvodnji mesa i mlijeka te usvojiti osnovna teorijska i praktična znanja o autohtonim pasminama konja i njihovu iskorištavanju, uzgoju i postupcima pristupanja konju. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Ovčarstvo i kozarstvo (2. razred, 1 sat, 2 boda)  Pčelarstvo (2. razred, 1 sat, 2 boda)  Ribarstvo (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Konjogojstvo (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PČELARSTVO

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati biologiju medonosnih pčela  2. opisati pasmine pčela  3. objasniti životni ciklus i članove pčelinje zajednice  4. razlikovati tipove košnica  5. poznavati osnovno medonosno bilje  6. navesti pčelinje proizvode  7. navesti bolesti pčela  8. primijeniti mjere zaštite na pčelinjaku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Pčelarstvo | Gospodarska važnost pčelarstva  Povijest pčelarstva |
| Pasmine pčela | Sistematska pripadnost pčela  Pasmine pčela |
| Pčelinja zajednica | Postanak i razvoj pčelinje zajednice  Članovi zajednice i raspodjela poslova  Sporazumijevanje pčela |
| Biologija pčele | Anatomija i fiziologija pčele – skelet, probavni, dišni, živčani, spolni sustav, srce i krvotok, ostale žlijezde  Razvoj legla |
| Košnice | Pčelinjak  Vrste košnica  Pčelarski pribor |
| Pčelinji proizvodi | Med  Propolis  Matična mliječ  Vosak  Pčelinji otrov  Pelud  Paketni rojevi i uzgoj matica |
| Medonosno i peludno bilje | Kontinentalno i mediteransko medonosno i peludno bilje |
| Bolesti pčela | Bolesti pčelinjeg legla  Bolesti odraslih pčela  Štetnici i neprijatelji pčelinje zajednice |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OVČARSTVO I KOZARSTVO

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. nabrojiti autohtone pasmine ovaca i koza  2. opisati sustav proizvodnje ovčjeg i kozjeg mlijeka  3. opisati sustav proizvodnje ovčjeg i kozjeg mesa  4. navesti tehnološke procese u proizvodnji janjadi i jaradi  5. prepoznati opasne bolesti ovaca i koza |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Važnost ovčarstva i kozarstva | Gospodarska važnost ovčarstva i kozarstva |
| Pasmine ovaca i koza | Autohtone pasmine ovaca i koza  Podjela pasmina prema proizvodnim osobinama |
| Razmnožavanje ovaca i koza | Specifičnost razmnožavanja  Pripust i oplodnja  Janjenje i jarenje |
| Uzgoj janjadi i jaradi | Uzgoj do odbića  Hranidba janjadi i jaradi  Uzgoj podmlatka za reprodukciju |
| Tehnologija proizvodnje mlijeka | Hranidba i držanje ovaca i koza u proizvodnji mlijeka i mliječnih proizvoda  Mužnja |
| Tehnologija proizvodnje mesa | Hranidba i držanje ovaca i koza u proizvodnji mesa  Tov janjadi i jaradi |
| Proizvodnja vune | Striža ovaca |
| Bolesti ovaca i koza | Zarazne i parazitarne bolesti |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RIBARSTVO

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. poznavati anatomiju i fiziologiju riba  2. provoditi uzgoj ribe u toplovodnim ribnjacima (mrijest, uzgoj mlađa i konzumne ribe)  3. provoditi uzgoj ribe u hladnovodnim ribnjacima  4. prepoznati bolesti riba  5. prepoznati važnost marikulture kao gospodarske djelatnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Važnost ribarstva | Ribarstvo – privredna grana |
| Limnologija | Fizikalna i kemijska svojstva vode  Biološki čimbenici sredine |
| Anatomija i fiziologija riba | Morfologija riba  Mišićno-skeletni sustav, probavni, mokraćno-spolni, dišni, krvožilni, živčani, osjetilni i kožni sustav |
| Ribnjaci | Situiranje ribnjaka  Raspored i vrste ribnjaka |
| Ciprinikultura | Genetika riba.  Mriještenje šarana  Objekti za inkubaciju ikre  Uzgoj mjesečnjaka, mlađa i konzumne ribe  Hranidba riba |
| Salmonikultura | Kvaliteta vode.  Inkubacijski aparati  Uzgoj mlađa do tri mjeseca, do jedne godine  Uzgoj konzumne pastrve |
| Patologija riba | Zarazne i parazitarne bolesti riba |
| Marikultura | Kakvoća vode  Kavezni uzgoj  Uzgoj mlađa  Uzgoj bijele i plave ribe i školjkaša  Objekti i oprema za uzgoj |
| Ribolov | Gospodarski ribolov  Zakonska regulativa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KONJOGOJSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. podijeliti konje na hladnokrvne i toplokrvne  2. objasniti uzgoj konja  3. organizirati hranidbu prema kategoriji i iskorištavanju konja  4. opisati emocionalna stanja konja  5. navesti postupke pristupanja konju  6. provoditi mjere njege konja i kopita  7. pripremiti konja za transport  8. iskoristiti prednosti autohtone pasmine konja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u konjogojstvo | Gospodarska važnost konja, domestikacija konja |
| Evolucija konja i postanak pasmina | Filogenetski razvoj konja, izvorni oblik konja i postanak pasmina, orijentalne i okcidentalne skupine konja, suvrste konja |
| Osjetila i emocionalna stanja konja | Osjetila vida, sluha i njuha, ponašanje konja u krdu, pristup konju, ćud i temperament konja |
| Pasmine konja | Toplokrvne pasmine: arapski i engleski punokrvnjak, lipicanac, kasački konji, sportske pasmine u svijetu  Hladnokrvne pasmine: belgijski, noriker, shire, skupina malih konja  Hrvatske autohtone pasmine: hrvatski hladnokrvnjak, posavski i međimurski konj |
| Reprodukcija konja | Bređost i postupak s bređim kobilama, ždrijebljenje i postupak sa ždrjebetom, embriotransfer i kloniranje |
| Uzgoj pomlatka | Uzgoj ždrebadi do odbića i nakon odbića |
| Hranidba, držanje i njega konja | Hranidba različitih kategorija konja, nastambe za konje, njega kože, dlake i kopita |
| Uporaba konja | Obuka mladog konja, obuka u dobi od 3 do 5 godina, oprema za jahanje i uprezanje konja, transport konja, alternativne mogućnosti uporabe konja (hipoterapija, proizvodnja kobiljeg mlijeka i konjskog mesa) |
| Preventiva konja i najčešće bolesti | Cijepljenje i čišćenje od parazita, metaboličke bolesti, zarazne bolesti, šepavost konja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PROIZVODNJA I PRERADA MLIJEKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Proizvodnja i prerada mlijeka |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći osnovna znanja o osobinama i svojstvima mlijeka i mikrobiologije sirovog mlijeka  ■ steći osnovna znanja i vještine u proizvodnji tekućih mliječnih proizvoda, fermentiranih mliječnih proizvoda te u proizvodnji sira, maslaca i dehidriranih proizvoda. |
| Opis modula: | Modul Proizvodnja i prerada mlijeka omogućuje polaznicima usvajanje osnovnih teorijskih i praktičnih znanja o sastavu, svojstvu i mikrobiologiji kravljeg, ovčjeg i kozjeg mlijeka, o tekućim mliječnim proizvodima, fermentiranim proizvodima te o tehnološkim procesima u sirarstvu, maslarstvu i proizvodnji dehidriranih proizvoda. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Mlijeko i mikrobiologija sirovog mlijeka (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Mliječni proizvodi – konzumno mlijeko i fermentirani proizvodi (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Mliječni proizvodi – sir, maslac i dehidrirani proizvodi (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Naziv nastavnog predmeta: MLIJEKO I MIKROBIOLOGIJA SIROVOG MLIJEKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izvesti postupke s mlijekom nakon mužnje  2. navesti sastav i svojstva mlijeka  3. nabrojiti pogrješke mlijeka  4. istaknuti specifičnost ovčjeg mlijeka  5. istaknuti specifičnost kozjeg mlijeka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Važnost mlijeka i mliječnih proizvoda | Gospodarska važnost proizvodnje mlijeka i mliječnih proizvoda |
| Mlijeko | Definicija mlijeka  Sastav mlijeka  Svojstva mlijeka  Enzimi u mlijeku i funkcija enzima  Inhibitorne tvari u mlijeku  Promjene i grješke mlijeka  Ovčje mlijeko  Kozje mlijeko |
| Mikrobiologija sirovog mlijeka | Rast i razmnožavanje mikroorganizama – temperatura, prisutnost-odsutnost kisika, pH sredine, voda, kontrola razvoja mikroorganizama  Higijenska kvaliteta mlijeka – primarni i sekundarni izvori kontaminacije, uzročnici kvarenja mlijeka i patogeni mikroorganizmi, somatske stanice |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MLIJEČNI PROIZVODI – KONZUMNO MLIJEKO I FERMENTIRANI PROIZVODI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati pasterizaciju, sterilizaciju mlijeka  2. nabrojiti membranske postupke obrade mlijeka  3. navesti tehnološke procese u proizvodnji fermentiranih mliječnih proizvoda  4. ocijeniti kakvoću mlijeka  5. ocijeniti kakvoću fermentiranih mliječnih proizvoda |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Mehanička obrada mlijeka | Uklanjanje nečistoća  Odvajanje mliječne masti  Standardizacija  Homogenizacija baktofugacija i deodorizacija |
| Postupci toplinske obrade mlijeka | Pasterizacija  Sterilizacija  Termalizacija |
| Membranski postupci obrade mlijeka | Reverzna osmoza  Ultrafiltracija  Nanofiltracija  Mikrofiltracija |
| Tekući mliječni proizvodi | Osnove proizvodnje pasteriziranog mlijeka  Osnove proizvodnje trajnog ili steriliziranog mlijeka |
| Fermentirani proizvodi | Razvoj proizvodnje fermentiranog mlijeka  Podjela i glavne vrste fermentiranih proizvoda  Mikrobne kulture u proizvodnji fermentiranih mliječnih proizvoda  Osnove proizvodnje fermentiranih mliječnih proizvoda  Kiselo mlijeko  Jogurt.  Kefir  Acidofilno mlijeko  Kiselo vrhnje  Kumis |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv predmeta: MLIJEČNI PROIZVODI – SIR, MASLAC I DEHIDRIRANI PROIZVODI

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. provoditi tehnologiju vrhnja  2. provoditi tehnologiju maslaca  3. poznavati osnove proizvodnje sira  4. razlikovati autohtone mliječne proizvode  5. ocijeniti kakvoću mliječnih proizvoda |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Proizvodnja sira | Mikrobne kulture u proizvodnji sira  Kulture plemenitih plijesni  Sirenje mlijeka i cijeđenje sirne mase  Soljenje i zrenje sira  Proizvodnja sira tradicionalnim postupkom  Klasifikacija sira  Proizvodnja pojedinih vrsta sira  Najčešće grješke sira  Mehanizacija u sirarstvu |
| Proizvodnja maslaca | Klasičan način proizvodnje maslaca  Dobivanje vrhnja  Toplinska obrada vrhnja  Zrenje vrhnja. Bućkanje vrhnja  Ispiranje zrna maslaca  Gnječenje maslaca  Oblikovanje, pakiranje i skladištenje  Konzerviranje maslaca  Kontinuirani način proizvodnje maslaca po Fritzu  Promjene svojstva i grješke maslaca |
| Proizvodnja dehidriranih proizvoda i nusproizvoda | Mlijeko u prahu  Sirutka u prahu  Stepka u prahu |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | SPECIJALNE TEHNOLOGIJE U RATARSTVU |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Krmno bilje  Specijalne tehnologije u ratarstvu |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ ovladati tehnologijama proizvodnje industrijskog i krmnog bilja po regionalnoj zastupljenosti u Republici Hrvatskoj. |
| Opis modula: | Modul Specijalne tehnologije u ratarstvu omogućuje polaznicima primjenu znanja i vještina o specijalnim tehnologijama proizvodnje industrijskog i krmnog bilja. Kroz ovaj modul polaznici će upoznati regionalnu zastupljenost uzgoja industrijskog i krmnog bilja u Republici Hrvatskoj, razviti vještine provođenja tehnoloških procesa te ovladati osnovama poljoprivredne tehnike u proizvodnji. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehnologija proizvodnje krmnog bilja (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija industrijskog bilja (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE KRM­NOG BILJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. definirati krmnu bazu i stočnu jedinicu  2. odrediti radne operacije osnovne i dopunske obrade te gnojidbe tla u proizvodnji krmnog bilja  3. navesti načine proizvodnje krmnog bilja  4. izabrati djetelinsko travne smjese za sjetvu  5. opisati pregonske pašnjake  6. razlikovati tipove zelenoga krmnog lanca  7. definirati sastav krmne smjese prema kategoriji i namjeni  8. ocijeniti kakvoću i količinu krme |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Važnost krmnog bilja | Gospodarska važnost proizvodnje krmnog bilja |
| Krmno bilje | Definicija krmne baze  Stočna jedinica  Podjela krmnog bilja |
| Obrada tla za proizvodnju krmnog bilja | Osnovna obrada tla s obzirom na vrijeme sjetve  Dopunska obrada tla s obzirom na vrijeme sjetve |
| Gnojidba i gnojiva | Organska i mineralna gnojiva  Karakteristike gnojiva  Podjela gnojiva  Osnovna i dopunska gnojidba |
| Ostale mjere u proizvodnji krmnog bilja | Sjetva  Njega usjeva  Žetva  Spremanje i čuvanje |
| Proizvodnja krme na oranicama | Jednogodišnji krmni usjevi  Stočna repa,stočna mrkva  Stočna koraba, krmni međuusjevi  Ozimi krmni međuusjevi (krmna repica, ogrštica, talijanski ljulj, grahorica, stočni grašak, inkarnatka)  Naknadni krmni međuusjevi (kukuruz za silažu, sirak, sudanska trava, muhar, soja, bob, lupina, stočni kelj)  Postrni krmni usjevi (kukuruz za zelenu krmu, sirak za zelenu krmu, stočni kelj, suncokret, postrna ili bijela repa) |
| Višegodišnji krmni usjevi | Prirodno značenje, korištenje i podjela  Djeteline, podrijetlo i rasprostranjenost, važnost i uporaba, morfološke i biološke osobine, uvjeti uspijevanja, vrste, odlike i sorte, agrotehnika proizvodnje  Lucerka, crvena djetelina, bijela djetelina, švedska djetelina |
| Trave | Trave, podrijetlo i rasprostranjenost, važnost i uporaba, morfološke i biološke osobine, uvjeti uspijevanja, vrste, odlike i sorte, agrotehnika proizvodnje  Visoke trave: francuski ljulj, livadna vlasulja, mačji repak  Srednje visoke trave: talijanski ljulj, zlatnožuta zobikara  Niske trave: engleski ljulj, livadna vlasuljača, crvena vlasulja, bijela vlasulja |
| Djetelinsko travne smjese | Izbor djetelinsko travnih smjesa  Količina sjemena za sjetvu  agrotehnika |
| Zeleno krmni slijed ili zeleni lanac | Tipovi zelenog lanca  Određivanje kulture za zeleni krmni lanac |
| Proizvodnja krme na prirodnim travnjacima | Travnjačke zajednice  Krmna vrijednost travnatog bilja  Korištenje prirodnih travnjaka  Iskorištavanje krme pašom, sušenjem, proizvodnjom sijena i siliranjem  Ocjena kakvoće i količine krme |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA INDUSTRIJSKOG BILJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. navesti gospodarsku važnost proizvodnje industrijskog bilja  2. iskazati regionalnu zastupljenost proizvodnje industrijskog bilja  3. razlikovati agroekološke čimbenike, njihov utjecaj na rast i razvoj industrijskog bilja  4. poznavati specijalne tehnologije proizvodnje industrijskog bilja  5. poznavati tehnologiju proizvodnje biljaka za proizvodnju ulja (specijalne tehnologije)  6. poznavati tehnologiju proizvodnje duhana i hmelja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Važnost industrijskog bilja | Gospodarska važnost proizvodnje industrijskog bilja |
| Industrijsko bilje | Podjela industrijskog bilja  Predstavnici i botanička pripadnost  Regionalna zastupljenost proizvodnje u Republici Hrvatskoj |
| Agroekološki čimbenici proizvodnje | Uvjeti uspijevanja i regionalna različitost  Klima kao čimbenik  Tlo kao čimbenik |
| Tehnologije proizvodnje | Agrotehnika proizvodnje  Specijalne tehnologije proizvodnje (duhan, hmelj) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PRIMJENA SUVREMENE TEHNIKE U POLJOPRIVREDNOJ PROIZVODNJI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Primjena suvremene tehnike u poljoprivrednoj proizvodnji |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ upoznati polaznike s osnovnim uvjetima, karakteristikama i zakonitostima odvijanja cestovnog prometa i osposobiti polaznike za samostalno upravljanje traktorom. |
| Opis modula: | Modul Primjena suvremene tehnike u poljoprivrednoj proizvodnji omogućuje polaznicima razvoj vještina upravljanja traktorom u cestovnom prometu i upravljanja traktorom u radu s različitim priključcima pri različitim radnim operacijama. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Upravljanje traktorom (2. ili 3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: UPRAVLJANJE TRAKTOROM

Razred: drugi ili treći ili četvrti (2. ili 3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom, trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. osposobiti se za samostalnu primjenu prometnih propisa i pravila u cestovnom prometu  2. prepoznati različite vrste znakova i dopunskih oznaka na cesti  3. primijeniti pravila prometa u različitim situacijama  4. primijeniti sigurnosna pravila u vožnji  5. osposobiti se za pružanje prve pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj nezgodi  6. osposobiti se za samostalno upravljanje traktorom i priključcima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Prometni propisi i sigurnosna pravila | Propisi u cestovnom prometu  Ponašanje vozača  Ostali sudionici u prometu  Vozilo  Cesta  Znakovi u prometu  Prometna i sigurnosna pravila  Vožnja u naselju i izvan naselja  Vožnja u posebnim uvjetima  Pravila ponašanja u slučaju prometne nesreće |
| Pružanje prve pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj nesreći | Opći postupci u slučaju prometne nesreće  Postupci s unesrećenim osobama  Krvarenje  Prva pomoć pri prestanku disanja  Otvorene ozljede  Imobilizacija  Transport unesrećenih |
| Upravljanje vozilom | Upoznavanje vozila za poduku  Prometno vježbalište  Uključivanje u promet i isključivanje iz prometa  Polukružno okretanje vozila  Polazak vozilom na uzbrdici (nizbrdici)  Postupanje prema znakovima u prometu  Vožnja vozila  Vožnja raskrižjem  Pretjecanje i obilaženje  Vožnja u naselju (gradu) i izvan naselja (grada)  Vožnja prometnicama s posebnim karakteristikama (ako postoje)  Ekovožnja  Ponašanje prema drugim sudionicima u prometu sukladno prometnim propisima i pravilima |
| Podešavanje i programiranje rada traktorskih priključnih strojeva | Programiranje uređaja  Podešavanje strojeva i oruđa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | UZGOJ MEDITERANSKIH KULTURA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uzgoj mediteranskih kultura |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ upoznati polaznike s najvažnijim mediteranskim kulturama, njihovom važnošću u gospodarstvu i prehrani  ■ upoznati polaznike s morfologijom i fiziologijom rasta i razvoja mediteranskih kultura  ■ upoznati agrotehničke mjere i pomoćne zahvate u uzgoju mediteranskih kultura. |
| Opis modula: | Modul Uzgoj mediteranskih kultura omogućuje polaznicima prepoznavanje geografskih područja u Republici Hrvatskoj gdje je moguće provoditi uzgoj mediteranskih vrsta i ovladati agrotehnikom uzgoja mediteranskih vrsta. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehnologije mediteranskih kultura (2. ili 3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJE MEDITERANSKIH KULTURA

Razred: drugi ili treći ili četvrti (2. ili 3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom, trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći slijedeće ishode učenja: | 1. prepoznati specifične agroekološke uvjete za uzgoj mediteranskog voća  2. istaknuti regije u kojima je moguć uzgoj mediteranskog voća  3. poznavati anatomiju i fiziologiju maslina  4. poznavati anatomiju i fiziologiju agruma  5. pripremiti površine za podizanje nasada mediteranskih kultura  6. primijeniti agrotehniku uzgoja maslina  7. primijeniti agrotehniku uzgoja agruma  8. prepoznati ostale južne kulture koje se mogu uzgajati u našim uvjetima  9. provoditi berbu i preradu maslina |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Mediteranske kulture | Značenje mediteranskih kultura u svijetu i kod nas  Botanička svojstva mediteranskih kultura  Podrijetlo mediteranskih kultura |
| Maslina | Proizvodnja i značenje kulture  Izbor proizvodnog prostora  Odnos masline prema pedoklimatskim uvjetima uzgoja  Izbor sorata masline  Sustav uzgoja i gustoća sklopa masline  Berba i prerada masline |
| Agrumi | Proizvodnja i značenje kulture  Izbor proizvodnog prostora  Izbor podloga za agrume  Specifičnosti proizvodnje (mandarine, naranče, limuna, četruna, grejpfruta)  Razmnožavanje  Uzgojni oblici  Berba |
| Kivika | Proizvodnja i značenje kulture  Izbor proizvodnog prostora (morfološke osobine)  Izbor sorti  Sustav uzgoja i gustoće sklopa |
| Smokva | Proizvodnja i značenje kulture  Izbor proizvodnog prostora (morfološke osobine)  Izbor sorti  Sustav uzgoja i gustoće sklopa |
| Šipak ili mogranj | Proizvodnja i značenje kulture  Izbor proizvodnog prostora (morfološke osobine)  Izbor sorti  Sustav uzgoja i gustoće sklopa |
| Rogač | Proizvodnja i značenje kulture  Izbor proizvodnog prostora (morfološke osobine)  Sustav uzgoja i gustoće sklopa |
| Kaki | Proizvodnja i značenje kulture  Izbor proizvodnog prostora (morfološke osobine)  Izbor sorti  Sustav uzgoja i gustoće sklopa |
| Nešpula | Proizvodnja i značenje kulture  Izbor proizvodnog prostora (morfološke osobine)  Izbor sorti  Sustav uzgoja i gustoće sklopa |
| Žižula | Proizvodnja i značenje kulture  Izbor proizvodnog prostora (morfološke osobine)  Izbor sorti  Sustav uzgoja i gustoće sklopa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | AMPELOGRAFIJA I VINARSTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Ampelografija i vinarstvo |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći dodatna znanja o podrijetlu vinove loze, ulozi podloge i plemke te njihovim karakteristikama, razmnožavanju vinove loze, sortimentu i specifičnostima ampelotehnike za pojedine sorte  ■ proširiti znanja i vještine upravljanja podrumom, vođenja procesa proizvodnje vina, pravilne uporabe vinarske opreme i mehanizacije, održavanja podruma |
| Opis modula: | Modul Ampelografija i vinarstvo omogućuje polaznicima usvajanje osnovnih tehnika razmnožavanja vinove loze te izvođenja sortnih ampelotehnika, kao i primjenu klasične i suvremene tehnologije u proizvodnji vina. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Ampelografija i tehnologija proizvodnje vina (2. ili 3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: AMPELOGRAFIJA I TEHNOLOGIJA PROIZVODNJE VINA

Razred: drugi ili treći ili četvrti (2. ili 3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom, trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti funkciju podloge kod razmnožavanja vinove loze  2. nabrojiti vrste i karakteristike podloga vinove loze  3. opisati sorte vinove loze prema glavnim kriterijima  4. razlikovati postupke identifikacije sorata vinove loze  5. sistematizirati poslove u podrumu prema različitim prioritetima  6. klasificirati vinarsku opremu prema funkcionalnosti i zahtjevima održavanja i rukovanja  7. prepoznati uzroke i izvore onečišćenja vina i okoliša  8. odrediti mjere za sprječavanje ili otklanjanje bolesti i mana vina |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gospodarska važnost | Vinogradarstvo i vinarstvo svijetu i kod nas  Podrijetlo vinove loze |
| Podloge za vinovu lozu | Utjecaj podloge na plemku  Ampelografska obilježja i karakteristike pojedinih vrsta podloga  Otpornost podloge na filokseru  Afinitet podloge  Utjecaj podloge na ukorjenjivanje |
| Vegetativno razmnožavanje podloga | Matičnjak loznih podloga  Tehnologija proizvodnje podloga (načini uzgoja)  Radovi u matičnjaku tijekom vegetacije  Skidanje mladica, razvrstavanje i čuvanje reznica  Skidanje plemki, razvrstavanje, etiketiranje i čuvanje |
| Cijepljenje vinove loze | Opća pravila cijepljenja  Cijepljenje: na zrelo – na zeleno  Postupci i uvjeti čuvanja nakon cijepljenja  Sadnja i njega u prporištu |
| Sorte vinove loze za proizvodnju vina | Preporučene sorte za lokalno vinogorje  Autohtone sorte  Sortna ampelotehnika |
| Vinsko posuđe i oprema | Drveno, metalno, plastično  Specifičnosti održavanja opreme i posuđa u vinarskom podrumu |
| Postupci s moštom | Prijem i istovar grožđa  Dobivanje mošta  Mjerenja glavnih parametara mošta  Postupci popravljanja kemijskog sastava mošta  Alkoholna fermentacija mošta i selekcionirani kvasci  Uporaba sumpora u proizvodnji vina |
| Postupci s vinom | Proizvodnja bijelog vina  Proizvodnja crnog vina  Kemijski sastav vina (alkohol, kiseline, ekstrakt, mineralne tvari…)  Njega vina (nadolijevanje, pretakanja, sumporenje, bistrenje, filtracija, stabilizacija…)  Bolesti vina (vinski cvijet, octikavost, zavrelica…)  Mane vina (smeđi lom, crni lom, sivi lom, strani mirisi i okusi)  Otklanjanje i liječenje bolesti i mana vina  Karakteristike specijalnih vina (autohtona vina)  Izbor boca, punjenje, zatvaranje i etiketiranje boca |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ZAŠTITA I UREĐENJE TLA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Melioracije u poljoprivredi |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ upoznati osnovne melioracijske zahvate u poljoprivredi te naučiti kako ih primijeniti u poljoprivrednoj proizvodnji  ■ usvojiti temeljna znanja iz tloznanstva i poznavanja poljoprivrednih kultura, agrotehničkih mjera i zahvata te poljoprivredne mehanizacije. |
| Opis modula: | Modul Zaštita i uređenje tla omogućuje polaznicima prepoznavanje važnosti melioracijskih zahvata u poljoprivrednoj proizvodnji te upoznavanje hidrotehničkih melioracijskih zahvata. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Melioracije (2. ili 3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MELIORACIJE

Razred: drugi ili treći ili četvrti (2. ili 3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom, trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati važnost melioracijskih zahvata u poljoprivrednoj proizvodnji  2. primijeniti geodetske sprave i instrumente za mjerenje  3. nabrojiti mjere zaštite protiv erozije  4. upoznati hidrotehničke melioracijske zahvate  5. istaknuti važnost meliorativne gnojidbe, kalcifikacije, fosfatizacije, kalizacije i drugo |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Poljoprivredne melioracije | Podjela, cilj i važnost |
| Geodetske sprave i mjerenja | Geodezija kao znanost  Geodetske sprave i instrumenti |
| Erozija | Pojam vrste i uzroci erozije  Mjere protiv erozije |
| Odvodnjavanje i navodnjavanje | Prirodno i umjetno navodnjavanje  Vrste navodnjavanja  Odvodnjavanje otvorenim kanalima i drenažama  Načini navodnjavanja pojedinih kultura |
| Meliorativna gnojidba | Cilj i važnost  Humizacija  Kalcifikacija  Fosfatizacija  Kalizacija itd. |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ZAŠTITA BILJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Fitofarmacija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ osposobiti se za samostalan rad s primjenom pesticida poštujući zakonske propise  ■ izvoditi mjere zaštite bilja na siguran način  ■ osposobiti polaznike za prodaju pesticida  ■ primijeniti zakonske odredbe u distribuciji pesticida |
| Opis modula: | Modul Zaštita bilja omogućuje polaznicima stjecanje znanja o svojstvima zaštitnih sredstava i njihovoj primjeni te informiranju korisnika o onečišćenju okoliša i štetnom utjecaju istih na zdravlje ljudi. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Fitofarmacija (2. ili 3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FITOFARMACIJA

Razred: drugi ili treći ili četvrti (2. ili 3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom ili trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izdvojiti kemijske mjere zaštite bilja  2. istaknuti važnost pesticida u poljoprivrednoj proizvodnji  3. svrstati pesticide prema mehanizmu djelovanja i vremenu primjene  4. razlikovati fitocide  5. rukovati pesticidima  6. provoditi higijensko-tehničku zaštitu pri radu s pesticidima  7. primjenjivati zakon o prometu pesticidima  8. pratiti novosti na tržištu pesticida |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Fitofarmacija | Mjere zaštite bilja |
| Pesticidi | Toksikologija pesticida  Rezidue pesticida  Ekološki poremećaj uslijed primjene pesticida  Onečišćenje čovjekova okoliša  Rezistentnost štetnika na pesticide  Podjela pesticida prema namjeni i obliku |
| Zoocidi | Insekticidi, akaricidi, nematocidi, rodenticidi, atraktanti, repelenti |
| Fitocidi | Fungicidi, herbicidi  Način djelovanja herbicida |
| Rad pesticidima | Ambalaža  Otrovnost pesticida.  Miješanje pesticida  Izračunavanje koncentracije |
| Higijensko tehnička zaštita | Uskladištenje pesticida i prodaja  Mjere opreze pri radu s pesticidima  Prva pomoć pri trovanju pesticidima |
| Zakon o prometu pesticidima | Zakoni i pravilnici Republike Hrvatske |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | Gotovi proizvodi biljnog podrijetla |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Proizvodnja gotovih proizvoda u poljoprivredi |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ svladavanje jednostavnih tehnologija na malim OPG-ima  ■ upoznavanje s osnovama kvalitete voća i povrća, načinima prerade te važećim normativima u svrhu osobne finalizacije proizvoda. |
| Opis modula: | Modul Gotovi proizvodi biljnog podrijetla omogućuje polaznicima stjecanje znanja i vještina o primjeni pravilnoga tehnološkog procesa za dobivanje gotovog proizvoda biljnog podrijetla, o odabiru ambalaže za gotov proizvod biljnog podrijetla te o primjeni osnovnih načina skladištenja gotovih proizvoda biljnog podrijetla. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Gotovi proizvodi u poljoprivredi biljnog podrijetla (2. ili 3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GOTOVI PROIZVODI U POLJOPRIVREDI BILJNOG PODRIJETLA

Razred: drugi ili treći ili četvrti (2. ili 3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom, trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati osnovne sirovine za razvoj proizvoda biljnog podrijetla  2. izabrati načine njihova čuvanja i skladištenja  3. organizirati pravilan tehnološki proces za dobivanje gotovog proizvoda biljnog podrijetla  4. primijeniti pravilan tehnološki proces za dobivanje gotovog proizvoda biljnog podrijetla  5. objasniti osnovne zakonitosti zdravstvene ispravnosti gotovog proizvoda biljnog podrijetla i osoba koje se bave proizvodnjom  6. odabrati ambalažu za gotov proizvod biljnog podrijetla  7. prepoznati kvarove u toku proizvodnje gotovog proizvoda biljnog podrijetla  8. primijeniti osnove načine skladištenja gotovog proizvoda biljnog podrijetla |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovne sirovine | Osnovne sirovine biljnog podrijetla |
| Analiza kvalitete sirovine | Mehaničkog sastava  Kemijskog sastava  Pregled osnovnih uzročnika kvarenja |
| Strojevi i oprema za preradu | Strojevi za preradu  Oprema za preradu  Strojevi za pasterizaciju, sterilizaciju i uperizaciju |
| Tehnologija proizvodnje | Proces proizvodnje džemova, pekmeza, marmelada, kompota  Proces proizvodnje proizvoda od povrća |
| Sredstva za čuvanje proizvoda | Šećer  Sol  Kiseline  Pomoćna sredstva  Aditivi |
| Ambalaža | Uporabna i dekorativna, ekološki prihvatljiva |
| Skladišta | Skladištenje i transport prerađevina  Vrste skladišta  Načini skladištenja |
| Zakoni i propisi RH | Važeći normativi  Zakoni i propisi RH za proizvode biljnog podrijetla |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.4. Završni rad

Provodi se na temelju Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 – isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanova za strukovno obrazovanje i prostori poslodavca

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor hrvatskog jezika i književnosti  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  ■ diplomirani kroatolog  ■ profesor hrvatske kulture  ■ diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu)  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti sa smjerom animacija kulture (diplomirao na Pedagoškom fakultetu u Rijeci do 1991. Godine, pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  ■ magistar hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar kroatologije  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor engleskog jezika i književnosti  ■ diplomirani anglist  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor njemačkog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Povijest | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani povjesničar  ■ profesor povijesti  ■ magistar edukacije povijesti  ■ magistar povijesti  ■ profesor geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i povijesti |
| Geografija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor geografije  ■ profesor geografije i povijesti  ■ profesor geografije i geologije  ■ diplomirani geograf  ■ profesor geografije i drugog predmeta  ■ magistar edukacije geografije  ■ magistar edukacije geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Tjelesna i zdravstvena  kultura | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar kineziologije  ■ profesor kineziologije  ■ profesor tjelesnog odgoja  ■ profesor fizičke kulture  ■ profesor fizičkog odgoja |
| Politika i gospodarstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ diplomirani pravnik  ■ magistar prava |
| Katolički vjeronauk | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani vjeroučitelj teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ profesor vjeronauka  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije |
| Etika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor filozofije  ■ magistar edukacije filozofije  ■ diplomirani filozof  ■ magistar filozofije  ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ profesor hrvatske kulture  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ diplomirani kroatolog  ■ magistar kroatologije  ■ profesor religijske kulture  ■ magistar edukacije religijskih znanosti  ■ diplomirani religiolog  ■ magistar religijskih znanosti |
| Matematika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije matematike  ■ magistar matematike  ■ magistar edukacije matematike i informatike  ■ magistar računarstva i matematike  ■ magistar edukacije matematike i fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ profesor matematike  ■ diplomirani inženjer matematike  ■ profesor matematike i informatike  ■ diplomirani inženjer računarstva i matematike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike imatematike |
| Fizika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije fizike  ■ magistar fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i politehnike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ magistar fizike – geofizike  ■ magistar edukacije fizike i tehnike  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ profesor fizike  ■ diplomirani inženjer fizike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike |
| Kemija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor kemije  ■ diplomirani ing. kemije  ■ diplomirani inženjer kemijske tehnologije  ■ diplomirani kemijski inženjer  ■ diplomirani inženjer biotehnologije  ■ magistar edukacije kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ magistar kemije  ■ magistar biologije i kemije  ■ magistar inženjer kemijskog inženjerstva  ■ magistar primijenjene kemije  ■ magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Biologija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor biologije  ■ magistar biologije  ■ profesor biologije i kemije  ■ magistar biologije i kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ diplomirani inž. biologije, smjer ekologija  ■ diplomirani inž. biologije, smjer molekularna biologija  ■ magistar molekularne biologije  ■ magistar eksperimentalne biologije  ■ magistar biologije i ekologije mora  ■ magistar ekologije i zaštite prirode  ■ magistar zaštite okoliša |
| Računalstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta  ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  ■ magistar inženjer računarstva  ■ magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer automatike i sustava  ■ magistar profesor matematike i informatike  ■ magistar računarstva i matematike  ■ magistar informatike  ■ magistar edukacije informatike  ■ magistar edukacije informatike i tehnike  ■ magistar edukacije informatike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ magistar informacijskih znanosti  ■ stručni specijalist inženjer računarstva |
|  |  | ■ stručni specijalist inženjer elektrotehnike  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ diplomirani inženjer računarstva  ■ profesor matematike i informatike  ■ profesor informatike  ■ diplomirani informatičar  ■ profesor elektrotehnike  ■ stručni specijalist računarstva  ■ stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  ■ stručni prvostupnik informatike  ■ inženjer elektrotehnike  ■ inženjer računarstva  ■ inženjer informatike |
| Agrobotanika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer; zaštita bilja |
| Tloznanstvo  ■ | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; poljoprivredne melioracije; opći smjer; |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Proizvodnja bilja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Opća zaštita bilja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije fitomedicine  ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; zaštita bilja; opći smjer |
| Specijalna zaštita bilja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije fitomedicine  ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; zaštita bilja; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Ratarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| Povrćarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; ratarstvo; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Voćarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Vinogradarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Specijalno ratarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Specijalno voćarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Vinarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološka poljoprivreda  ■ magistar inženjer agronomije ekološka poljoprivreda i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Opće stočarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ magistar inženjer agronomije hranidbe životinja i hrane  ■ magistar inženjer agronomije genetike i oplemenjivanja životinja  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| Anatomija i fiziologija životinja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ magistar inženjer agronomije hranidbe životinja i hrane  ■ magistar inženjer agronomije genetike i oplemenjivanja životinja  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| Hranidba životinja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ magistar inženjer agronomije hranidbe životinja i hrane  ■ magistar inženjer agronomije genetike i oplemenjivanja životinja  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| Zoohigijena i zdravlje životinja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ magistar inženjer agronomije hranidbe životinja i hrane  ■ magistar inženjer agronomije genetike i oplemenjivanja životinja  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer; |
| Govedarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ magistar inženjer agronomije hranidbe životinja i hrane  ■ magistar inženjer agronomije genetike i oplemenjivanja životinja  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Svinjogojstvo i peradarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ magistar inženjer agronomije hranidbe životinja i hrane  ■ magistar inženjer agronomije genetike i oplemenjivanja životinja  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Skladištenje, dorada i prerada poljoprivrednih proizvoda | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| Motori i traktori | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije poljoprivredne tehnike  ■ magistar inženjer agronomije mehanizacije  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: mehanizacija poljoprivrede |
| Poljoprivredna tehnika u biljnoj proizvodnji | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije poljoprivredne tehnike  ■ magistar inženjer agronomije mehanizacije  ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: mehanizacija poljoprivrede; ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Poljoprivredna tehnika u animalnoj proizvodnji | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije poljoprivredne tehnike  ■ magistar inženjer agronomije mehanizacije  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: mehanizacija poljoprivrede; stočarstvo; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Organizacija poljoprivredne proizvodnje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije agrobiznisa i ruralnog razvitka  ■ magistar inženjer agronomije agroekonomike  ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: agroekonomija; ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| Marketing u poljoprivrednoj proizvodnji | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije agrobiznisa i ruralnog razvitka  ■ magistar inženjer agronomije agroekonomike  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: agroekonomija |
| Ekološka poljoprivreda i održivi razvoj | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; stočarstvo; opći smjer; |
| Samostalno vođenje gospodarstva | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije agrobiznisa i ruralnog razvitka  ■ magistar inženjer agronomije agroekonomike  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: agroekonomija |
| Vježbenička tvrtka | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije agrobiznisa i ruralnog razvitka  ■ magistar inženjer agronomije agroekonomike  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: agroekonomija |
| Zaštićeni prostori i tehnologije cvijeća, povrća i gljiva | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljnih znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Uzgoj ljekovitog i začinskog bilja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljnih znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| Ribarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije morskog ribarstva  ■ magistar inženjer agronomije marikulture  ■ magistar inženjer agronomije ribarstva i lovstva  ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo |
| Konjogojstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije hranidbe životinja i hrane  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije zootehnika  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| Ovčarstvo i kozarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ magistar inženjer agronomije hranidbe životinja i hrane  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| Pčelarstvo | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije hranidbe životinja i hrane  ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| Mlijeko i mikrobiologija sirovog mlijeka | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer; |
| Mliječni proizvodi – konzumno mlijeko i fermentirani proizvodi | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| Mliječni proizvodi – sir, maslac i dehidrirani proizvodi | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije zootehnike  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mesa  ■ magistar inženjer agronomije proizvodnje i prerade mlijeka  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| Tehnologija proizvodnje krmnog bilja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: stočarstvo; opći smjer |
| Tehnologija industrijskog bilja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; opći smjer |
| Upravljanje traktorom | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije poljoprivredne tehnike  ■ magistar inženjer cestovnog prometa s položenim ispitom za instruktora  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: mehanizacija poljoprivrede |
| Tehnologije mediteranskih kultura | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljnih znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Ampelografija i tehnologija proizvodnje vina | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljnih znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije voćarstva, vinogradarstva i vinarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Melioracije | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije poljoprivredne tehnike  ■ magistar inženjer agronomije mehanizacije  ■ magistar inženjer agronomije biljne proizvodnje  ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; mehanizacija poljoprivrede; opći smjer |
| Fitofarmacija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije fitomedicine  ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološka poljoprivreda  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; zaštita bilja; opći smjer |
| Gotovi proizvodi u poljoprivredi biljnog podrijetla | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer agronomije biljne znanosti  ■ magistar inženjer agronomije bilinogojstvo  ■ magistar inženjer agronomije hortikulture  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede  ■ magistar inženjer agronomije ekološke poljoprivrede i agroturizma  ■ magistar inženjer agronomije agroekologije  ■ magistar inženjer agronomije povrćarstva i cvjećarstva  ■ diplomirani inženjer agronomije, smjer: ratarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vinarstvo; voćarstvo, vinogradarstvo i vrtlarstvo; vrtlarstvo i oblikovanje pejzaža; opći smjer |
| ■ suradnik u nastavi | ■ strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Poljoprivreda, prehrana i veterina u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |

\*Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta (promjena naziva nastavnog predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novog akademskog ili stručnog naziva i sl.), suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za povijest |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, multimedijalne prezentacije, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i gps uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju, školsko dvorište |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala prema državnom pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…), –   sukladno državnom pedagoškom standardu |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Katolički vjeronauk | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za vjeronauk |
| Etika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za etiku |
| Matematika | računalo s pristupom internetu i potrebnom matematičkom programskom potporom, projektor, zaslon, pametna ploča, geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela | standardna učionica, kabinet za matematiku, specijalizirana informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fizika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za demonstracijske pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, kemijski pribor i kemikalije | standardna učionica ili specijalizirana učionica za kemiju, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema, kabinet za pripremu nastave kemije s opremom |
| Biologija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, grafoskop,, DVD player, televizor, model unutarnjih organa čovjeka (torzo), slike organa čovjeka, stetoskop i tlakomjer | standardna učionica, kabinet za biologiju, specijalizirana učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Računalstvo | projektor, zaslon,računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | informatička učionica, |
| Agrobotanika | mikroskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom |
| Tloznanstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, komplet za analizu tla | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom, pedološki praktikum |
| Proizvodnja bilja | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, zbirke sjemena i gnojiva | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom |
| Opća zaštita bilja | mikroskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, entomološka zbirka | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom, poljoprivredna ljekarna |
| Specijalna zaštita bilja | mikroskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom, poljoprivredna ljekarna |
| Ratarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, zbirke sjemena i gnojiva | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom |
| Povrćarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, zbirke sjemena i gnojiva, poljoprivredna mehanizacija, strojevi | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom, zaštićeni prostori |
| Voćarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, refraktometar i drugi alati i oprema | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom |
| Vinogradarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, alati i oprema | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom |
| Specijalno ratarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, poljoprivredna mehanizacija, strojevi | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom |
| Specijalno voćarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, alati i strojevi za održavanje | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom, voćnjaci sa odabranim voćnim vrstama |
| Vinarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, alati i oprema | standardna učionica, specijalizirana učionica za bilinogojstvo, vinski podrum |
| Opće stočarstvo | pribor za ocjenjivanje životinja, obrasci za vođenje matičnog knjigovodstva, pribor za označavanje životinja, posteri pasmina, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum, farma |
| Anatomija i fiziologija životinja | mikroskop, citološki preparati, histološki preparati, model životinje, preparati organa računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum |
| Hranidba životinja | uzorci stočne hrane, hektolitarska vaga, aparat za određivanje vlage, sonde za uzimanje uzoraka, mikroskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum,  tvornica stočne hrane |
| Zoohigijena i zdravlje životinja | aparati za određivanje mikroklimatskih uvjeta, uzorci sredstava za održavanje higijenskih uvjeta, uzorci sredstava za prevenciju bolesti, brunda, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum |
| Govedarstvo | modeli životinja, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, posteri, mastitis test | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum, farma |
| Svinjogojstvo i peradarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, modeli životinje, posteri, pakiranja za jaja i klase jaja | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum, farma |
| Skladištenje, dorada i prerada poljoprivrednih proizvoda | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, hektolitarska vaga, analitička vaga | standardna učionica, skladišta poljoprivrednih proizvoda |
| Motori i traktori | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, alati i traktor, modeli | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom, radionica |
| Poljoprivredna tehnika u biljnoj proizvodnji | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, alati, traktor, priključna oruđa i strojevi | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom, radionica |
| Poljoprivredna tehnika u animalnoj proizvodnji | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, | standardna učionica, specijalizirana učionica, mehanizirano stočarsko dobro |
| Organizacija poljoprivredne proizvodnje | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri | standardna učionica, učionica na otvorenom (poljoprivredno dobro, poligon) |
| Marketing u poljoprivrednoj proizvodnji | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri | standardna učionica, učionica na otvorenom (poljoprivredno dobro, poligon) |
| Ekološka poljoprivreda i održivi razvoj | računalo, LCD projektor, zaslon,  interaktivna ploča | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom |
| Samostalno vođenje gospodarstva | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri | standardna učionica, učionica na otvorenom (poljoprivredno dobro, poligon) |
| Vježbenička tvrtka | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri | standardna učionica, učionica na otvorenom (poljoprivredno dobro, poligon) |
| Zaštićeni prostori i tehnologije cvijeća, povrća i gljiva | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, plastenik, staklenik i tunel | standardna učionica, specijalizirana učionica, zaštićeni prostori (plastenici, staklenici) |
| Uzgoj ljekovitog i začinskog bilja | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, herbarij | standardna učionica, specijalizirana učionica,  učionica na otvorenom i zaštićeni prostor |
| Ribarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, model ribe, posteri, preparati ribe | standardna učionica, specijalizirana učionica,  stočarski praktikum |
| Konjogojstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za ocjenjivanje životinje, pribor za čišćenje, oprema za konje | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum, konjički klubovi |
| Ovčarstvo i kozarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, mikroskop, uzorci mliječnih proizvoda | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum |
| Pčelarstvo | košnice, pčelarski pribor, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, model pčele | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum, pčelinjak |
| Mlijeko i mikrobiologija sirovog mlijeka | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, mikroskop, uzorci mlijeka | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum |
| Mliječni proizvodi – konzumno mlijeko i fermentirani proizvodi | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, mikroskop, uzorci mlijeka i fermentiranih proizvoda | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum |
| Mliječni proizvodi –  sir, maslac i dehidrirani proizvodi | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, mikroskop, uzorci sira, maslaca i dehidriranih proizvoda, uređaji i pribor | standardna učionica, specijalizirana učionica, stočarski praktikum |
| Tehnologija proizvodnje krmnog bilja | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, poljoprivredna mehanizacija, strojevi | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom |
| Tehnologija industrijskog bilja | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, poljoprivredna mehanizacija, strojevi | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom |
| Upravljanje traktorom | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, traktor | standardna učionica, specijalizirana učionica, poligon za vožnju |
| Tehnologije mediteranskih kultura | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, alati i strojevi za održavanje | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom, voćnjaci s odabranim voćnim vrstama |
| Ampelografija i tehnologija proizvodnje vina | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, alati i oprema | standardna učionica, specijalizirana učionica, vinski podrum |
| Melioracije | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, posteri, alati i oprema | standardna učionica, pedološki praktikum |
| Fitofarmacija | mikroskop, povećalo, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, izložbeni uzorci zaštitnih sredstava, uređaji za primjenu zaštitnih sredstava | standardna učionica, specijalizirana učionica, učionica na otvorenom, poljoprivredna ljekarna |
| Gotovi proizvodi u poljoprivredi biljnog podrijetla | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, interaktivna ploča, uređaji za preradu, pasterizaciju i sterilizaciju, oprema i posude. | standardna učionica, specijalizirana učionica, pogon za proizvodnju proizvoda biljnog podrijetla |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-0101/11-01-42/11-01

Naziv sektora: Poljoprivreda, prehrana i veterina

Šifra sektora: 01

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnog kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

I. Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split – voditeljica

Jelena Matković, ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija, Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci, Rijeka

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO, Osijek

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci, Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

II. Društveno-humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko Čunčić, dipl. fonetičar i lingvist, MZO, Zagreb

Katolički vjeronauk

prof. dr. sc. Ana Thea Filipović, Katolički bogoslovni fakultet, Zagreb

Gordana Barudžija, dipl. teolog, AZOO, Zagreb

Dejan Čaplar, dipl. teolog, Gimnazija Beli Manastir, Beli Manastir

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb, vanjska suradnica AZOO

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb, vanjska suradnica AZOO

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

III. Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

IV. Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Kemija

Borjanka Smojver, dipl. ing., AZOO, Rijeka

Gordana Cecić-Sule, prof., AZOO, Split

mr. Olgica Martinis, AZOO, Zagreb

Ratka Šoić, dipl. ing., Prirodoslovna i grafička škola, Rijeka

Sanja Klubička, dipl. ing., Tehnička škola Daruvar, Daruvar

Biologija

mr. sc. Zrinka Pongrac Štimac, prof.,, V. gimnazija, Zagreb

Dalibor Sumpor, prof., Srednja škola Tina Ujevića i Tehnička škola, Kutina

Marina Ništ, prof., AZOO, Osijek

prof. dr. sc. Ines Radanović, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za biologiju, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

V. Tehničko i informatičko područje:

Računalstvo

Željka Knezović, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

Zlatka Markučič, dipl. ing., XV. gimnazija, Zagreb

Predrag Brođanac, prof., V. gimnazija Zagreb

Latinka Križnik, prof., Škola za medicinske sestre Vrapče, Zagreb

Natalija Stjepanek, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Stjepan Šalković, prof., Srednja škola Krapina, Krapina

VI. Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

prof. dr. sc. Ramona Franić, Agronomski fakultet, Sveučilišta u Zagrebu

Krešimir Ciler, dipl. ing., Poljoprivredna škola, Zagreb

Jadranka Herceg, prof., ASOO, Zagreb

Jasna Huber, dipl. ing., Poljoprivredna škola Zagreb

Vladimir Masten, dipl. ing., Gospodarska škola, Čakovec

Dragica Vrgoč, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Ružica Zucić, dipl. ing., Poljoprivredno-šumarska škola, Vinkovci

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih