## Kolektivni ugovor za zaposlenike u srednjoškolskim ustanovama

### NN 11/2008 (25.1.2008.), Kolektivni ugovor za zaposlenike u srednjoškolskim ustanovama

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**344**

Vlada Republike Hrvatske, zastupana po državnom tajniku Želimiru Janjiću, prof.
i
Nezavisni sindikat zaposlenih u srednjim školama Hrvatske, zastupan po
predsjedniku Sindikata Branimiru Mihalincu, prof.
zaključili su 11. prosinca 2007. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA ZAPOSLENIKE U SREDNJOŠKOLSKIM USTANOVAMA

I. OPĆE ODREDBE

*Strane kolektivnog ugovora*
Članak 1.

(1) Ovaj ugovor na strani zaposlenika obvezuje potpisnike istoga, te sve osobe
koje mu naknadno pristupe.
(2) Na strani poslodavca ovaj kolektivni ugovor obvezuje Vladu Republike
Hrvatske, školski odbor i ravnatelja ustanove u kojoj se obavlja srednjoškolska
djelatnost, a na koje se primjenjuje Zakon o plaćama u javnim službama (»Narodne
novine«, 27/01) te kojoj se sredstva za plaće osiguravaju u državnom proračunu
(u daljnjem tekstu: srednjoškolska ustanova).

*Sadržaj ugovora*
Članak 2.

(1) Ovim ugovorom utvrđuju se prava i obveze potpisnika ovog kolektivnog
ugovora.
(2) Ovim se ugovorom utvrđuju prava i obveze iz rada i po osnovi rada
zaposlenika srednjoškolskih ustanova.

*Vrijeme važenja i otkaz ugovora*
Članak 3.

(1) Ovaj ugovor se sklapa na određeno vrijeme do dana 31. prosinca 2009. godine.
(2) Ovaj ugovor može se pisano otkazati u slučaju bitno promijenjenih
gospodarskih okolnosti s otkaznim rokom od 3 mjeseca.
(3) Prije otkazivanja ugovora, strana koja Ugovor otkazuje obvezna je drugoj
strani predložiti izmjene i dopune Ugovora
(4) Ovaj ugovor stupa na snagu i primjenjuje se od dana pot­pisa.
(5) Postupak sklapanja novog ugovora počet će najkasnije tri mjeseca prije
isteka roka na koji je ugovor sklopljen, odnosno 1. listopada 2009. godine.

*Obveze socijalnih partnera*
Članak 4.

Vlada Republike Hrvatske i Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa obvezuju
se zatražiti prijedloge i mišljenja sindikata potpisnika ovog ugovora, a prije
izrade nacrta i prijedloga zakona i drugih propisa i akata koji utječu na prava
i obveze iz rada i po osnovi rada zaposlenika srednjoškolskih ustanova.

*Načela primjene Kolektivnog ugovora*
Članak 5.

(1) Ugovorne strane suglasne su u primjeni ugovora zalagati se i rukovoditi:
• načelom primjene u dobroj vjeri;
• načelom promicanja socijalnog partnerstva i kolektivnog pregovaranja;
• načelom mirnog rješavanja sporova.
(2) Ako zbog promjene okolnosti koje nisu postojale niti bile poznate u trenutku
zaključenja ovog kolektivnog ugovora, jedna ugovorna strana ne bi mogla neke od
odredbi ugovora izvršavati, obvezuje se da neće jednostrano prekršiti ugovor,
nego da će drugoj strani predložiti izmjenu ugovora.

*Izmjene i dopune ugovora*
Članak 6.

(1) Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune ovog kolektivnog
ugovora.
(2) Ovlaštenje za podnošenje prijedloga za izmjenu i dopunu ovog kolektivnog
ugovora u ime Vlade Republike Hrvatske ima nadležan ministar, a u ime sindikata
ima predsjednik Nezavisnog sindikata zaposlenih u srednjim školama Hrvatske.
(3) Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovog kolektivnog
ugovora mora se pisano očitovati u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga
te mora pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku od 30
dana od dana primitka prijedloga.
(4) U ponašanju protivnom stavku 3., članka 6., stekli su se uvjeti za štrajk uz
prethodno provođenje postupka mirenja.

II. RADNA MJESTA ZAPOSLENIKA U SREDNJOŠKOLSKIM USTANOVAMA

*Zaposlenici u srednjoškolskoj ustanovi*
Članak 7.

(1) U srednjoškolskoj ustanovi rade ravnatelj, nastavnici i ostali zaposlenici.
(2) U srednjoškolskoj ustanovi rade:
– nastavnici: profesori, strukovni učitelji, suradnici u nastavi;
– stručni suradnici i drugi zaposlenici koji obavljaju znanstveno-obrazovne
poslove i odgojno-obrazovne dužnosti: psiholozi, pedagozi, defektolozi,
socijalni radnici, knjižničari, voditelji fonoteka, korepetitori, voditelji
informatičkih učionica, voditelji specijaliziranih učionica za prilagođene
programe i drugi;
– stručni suradnici – vanjski suradnici;
– odgajatelji u učeničkom domu;
– suradnik u odgoju u učeničkom domu i suradnik u posebnoj ustanovi (noćni
pazitelj);
• ostali zaposlenici u školskoj službi:
• tajnik;
• pomoćni službenik, administrativni tajnik;
• voditelj računovodstva;
• računovodstveni referent;
• ekonom;
• domar;
• portir;
• školski majstor;
• čistač;
• skladištar;
• ložač;
• vozač;
• kuhar;
• medicinska sestra u učeničkom domu;
• medicinska sestra – zdravstveni tehničar u ustanovi za djecu s poteškoćama u
razvoju;
• ostali zaposleni u školskoj službi.

OBVEZE NASTAVNIKA, STRUČNIH SURADNIKA I DRUGIH SURADNIKA U SREDNJOŠKOLSKOJ
USTANOVI

*Poslovi nastavnika*
Članak 8.

Poslovi srednjoškolskog nastavnika obuhvaćaju:
– organizacija i izvedba teorijske i praktične nastave i vježbi;
– izrada izvedbenih i operativnih nastavnih planova i programa te priprava i
izvedba srednjoškolske nastave koja priprema za studij i strukovne nastave u
skladu s potrebama učenika;
– poučavanje temeljnih znanja u jednom ili više predmeta;
– vođenje učenika ka osmišljenom interdisciplinarnom povezivanju tih znanja radi
stjecanja cjelovite slike svijeta;
– osposobljavanje učenika za samostalno učenje i mišljenje;
– razvijanje intelektualnog i emotivnog vida učenikove osobnosti;
– pripremanje, provođenje i ocjenjivanje testova, ispita, školskih i domaćih
uradaka radi utvrđivanja napretka učenika;
– savjetovanje i pomoć učenicima u samostalnom radu;
– vođenje učeničkih skupina u javnom i kulturnom radu škole;
– izrada izvješća o radu s učenicima;
– suradnja s drugim nastavnicima u stručnim aktivima, razrednim vijećima i na
nastavničkim vijećima;
– suradnja s roditeljima.

*Poslovi suradnika u nastavi*
Članak 9.

Poslovi suradnika u nastavi su:
– prema određenoj dokumentaciji za vježbe iz praktične nastave, priprema
potrebnih materijala, alata, strojeva i uređaja te ostalog pribora potrebnog za
realizaciju vježbi;
– pokazivanje i praćenje tijeka rada na vježbama praktične nastave;
– vođenje evidencije izostanaka, praćenje rada učenika, predlaganje ocjena i
zaključivanje ocjene zajedno s nastavnikom praktične nastave;
– upozoravanje učenika na primjenu zaštite na radu;
– sudjelovanje u radu sjednica razrednih i nastavnih vijeća te stručnih aktiva i
tijela.

*Poslovi stručnih suradnika*
Članak 10.

Stručni suradnici obavljaju poslove:
– stručno-razvojni i drugi stručni poslovi u skladu s zahtjevima struke te
ostali poslovi koji proizlaze iz stručno-pedagoškog rada ili su s njime u svezi.
– organiziranja i provođenja pedagoških, psiholoških, socijalnih, zdravstvenih i
rekreativnih programa za učenike;
– stručna suradnja s profesorima i stručnim učiteljima;
– planiranja, organiziranja, programiranja i koordiniranja unutarnjih veza
nastavnih programa i cjelokupne školske aktivnosti, uvođenja nastavnika u
odgojno-obrazovani rad, pedagoška i metodička pomoć nastavnicima u organiziranju
odgojno-obrazovnog rada i drugi poslovi;
– organiziranja i koordinacije suradnje s roditeljima i s čimbenicima javnog,
kulturnog i gospodarskog života u lokalnoj zajednici;
– izvršavanje zadaća postavljenih od stručnih aktiva, roditeljskih i stručnih
vijeća, školskog odbora, nastavničkog vijeća i ravnatelja.
– pripreme za neposredan rad,
– organiziranje stručnog usavršavanja nastavnika,
– organiziranja i koordinacije suradnje s roditeljima i s čimbenicima javnog,
kulturnog i gospodarskog života u lokalnoj zajednici;

Članak 11.

Odgajatelji u učeničkom domu obavljaju poslove:
– neposredan rad s odgojnom grupom,
– rad u grupi ili konzultacije po završetku nastave,
– vođenje odgojne grupe,
– administrativni poslovi vezani za vođenje odgojne grupe,
– stručno metodička priprema,
– stručno usavršavanje,
– suradnja sa školama,
– suradnja sa roditeljima,
– organiziranje natjecanja i susreta domske mladeži,
– kulturne i športske aktivnosti,
– stručni razvojni i organizacijski poslovi, rad u stručnim povjerenstvima,
– rad u stručnim tijelima doma i izvan doma,
– planiranje i vođenje ekskurzija i izleta,
– javna i kulturna djelatnost doma,
– rad u upisnim komisijama i drugi stručni poslovi sukladno statutu ustanove.

*Rješenje o tjednom i godišnjem zaduženju*
Članak 12.

Ukupne tjedne obveze nastavnika u neposrednom odgojno-obrazovnom radu, ostalim i
posebnim poslovima koji proizlaze iz neposrednog odgojno-obrazovnog rada i
izvršenja godišnjeg programa rada srednjoškolske ustanove, utvrđuju se u sklopu
40-satnog radnog tjedna o čemu se nastavniku izdaje rješenje o tjednom i
godišnjem zaduženju u pravilu do dana početka nastave, ali ne kasnije od dana
30. rujna za tekuću školsku godinu.

*Rad nastavnika*
Članak 13.

(1) Neposredan odgojno-obrazovni rad nastavnika u srednjem školstvu je rad s
učenicima u razrednom odjelu i skupini učenika u redovitoj, izbornoj,
fakultativnoj, dodatnoj i dopunskoj nastavi, neposredan pedagoški rad razrednika
s učenicima i odgajatelja u odgojnim skupinama u učeničkim domovima, neposredan
stručno pedagoški rad stručnog suradnika, poslovi neposrednog rada s učenicima u
učeničkoj zadruzi te poslovi vođenja učeničkih društava i školskih športskih
klubova, terapeutski rad s učenicima s većim poteškoćama u razvoju,
odgojno-obrazovni poslovi zdravstveno-rehabilitacijskog tipa i poslovi radne
socijalizacije polaznika, poslovi produženog stručnog postupka i posebne
defektološke pomoći, poslovi nastavnika u umjetničkim školama na vođenju javnih
nastupa učenika, poslovi nastavnika na planiranju i provedbi školskih izleta ili
ekskurzija, rad u izvannastavnim slobodnim aktivnostima po programima utvrđenim
godišnjim planom rada škole.
(2) Oblici nastave su: teorijska nastava, nastavne vježbe i praktična nastava u
redovitoj, izbornoj, fakultativnoj, dopunskoj i dodatnoj nastavi.
Redovita i izborna nastava u srednjoj školi je nastava koja se izvodi u sadržaju
i brojem sati propisanim nastavnim planom i programom za redovitu izobrazbu
mladeži.
Dopunska nastava je nastava za skupine učenika koji zbog bolesti i drugih
opravdanih razloga zaostaju u znanju iz pojedinih predmeta relevantnih za vrstu
škole ili programa izobrazbe koje utvrđuje nastavničko vijeće, priprema učenika
za maturu i završni ispit, te izvedba programa školskog športskog kluba i drugih
školskih klubova ili udruga učenika.
Dodatna nastava je nastava za skupine darovitih učenika prema dodatnim
sadržajima iz nastavnih predmeta koje utvrđuje nastavničko vijeće te rad sa
učenicima koji se pripremaju za natjecanja iz znanja i umijeća, te vođenje
školskog pjevačkog zbora..
Program fakultativne nastave i izvannastavnih slobodnih aktivnosti učenika
donosi nastavničko vijeće škole u skladu s interesima i sklonostima učenika,
potrebama životne sredine i sastavni su dio godišnjeg plana i programa škole.
A.) Razredništvo je skupina poslova razrednika:
– neposredni odgojno-obrazovni rad s učenicima
– rad s roditeljima i nastavnicima razrednog vijeća
– rad na razrednoj evidenciji i administraciji
– ostali poslovi razrednika
B) Ostali poslovi koji proizlaze iz naravi i količine odgojno-obrazovnog rada
su:
– priprema početka i završetka školske godine;
– planiranje i programiranje neposrednog odgojno-obrazovnog rada (izrada
pisanih, izvedbenih programa i programa za nastavu);
– pripremanje za nastavu i druge oblike neposrednog odgojno-obrazovnog rada
(izrada pisanih i izvedbenih materijalnih priprava);
– završni ispit ili matura, poslovi mentorstva nastavnicima – vježbenicima i
učenicima u pripremi mature i završnog ispita;
– popravni ispiti;
– analiza i ispravci pismenih radova učenika;
– izvješća o rezultatima rada;
– razredna evidencija i administracija;
– vođenje pedagoške dokumentacije;
– stručno usavršavanje nastavnika;
– sudjelovanje u radu stručnih tijela i povjerenstava;
– sudjelovanje u izvannastavnim slobodnim aktivnostima učenika;
– briga o obnavljanju i održavanju nastavne opreme;
– suradnja s roditeljima;
– dežurstva u nastavnim radnim danima;
– sudjelovanje u zajedničkim aktivnostima i programima javne, kulturne i
socijalne djelatnosti škole utvrđenim u godišnjem programu rada škole;
– sindikalna aktivnost povjerenika sindikata;
– ostale izvannastavne aktivnosti utvrđene godišnjim planom i programom rada
škole.
Svi ostali poslovi posebno se vrednuju uz poslove u neposrednom radu u strukturi
poslova i radnih zadataka 40 satnog radnog tjedna.

*Rad stručnih suradnika*
Članak 14.

(1) Neposredni rad stručnih suradnika je individualan i grupni rad s učenicima,
individualni i grupni dijagnostički rad sa učenicima, rad u razrednom odjelu
(radionice, tematski satovi razrednog odjela, profesionalno usmjeravanje i sl.),
stručna predavanja (razredna i nastavnička vijeća), organiziranje i provedba
pedagoške, psihološke, socijalne, zdravstvene i rekreativne službe za učenike,
edukacija učenika iz različitih područja formiranja ljudske ličnosti, edukacija
o vrijednosti i očuvanju zdravlja, edukacija o sprečavanju nasilja i
zlostavljanja, edukacija o sprečavanju ovisnosti, neposredan pedagoški rad sa
učenicima i roditeljima, individualan rad s roditeljima (konzultativni,
savjetodavni), neposredan pedagoški rad u uvođenju nastavnika početnika u
pedagoški rad i drugi oblici neposrednog rada po programima stručnih aktiva,
roditeljskih i stručnih vijeća, školskog odbora, nastavničkog vijeća i
ravnatelja srednjoškolskih ustanova.
(2) Stručni suradnik pedagog planira i programira rad, priprema se i obavlja
poslove u neposrednome pedagoškom radu, analizira i vrednuje djelotvornost
odgojno-obrazovnog rada škole, predlaže mjere za poboljšanje istog, stručno se
usavršava, surađuje sa stručnim ustanovama, sudjeluje u radu povjerenstva za
upis polaznika u školu, vodi odgovarajuću pedagošku dokumentaciju te obavlja
druge poslove na unapređivanju i razvoju odgojno-obrazovne djelatnosti škole.
(3) Stručni suradnik pedagog u učeničkom domu planira i programira rad, priprema
se za neposredan pedagoški rad, skrbi za ostvarivanje individualnog plana i
programa odgajatelja i godišnjeg plana rada doma, sudjeluje u izradi godišnjeg
plana i programa rada doma i prati njegovo ostvarivanje (dnevno, tjedno,
godišnje), svakodnevno prati ostvarivanje odgojno-obrazovnog rada i skrbi o
ostvarivanju odgovarajuće zamjene za odsutnog odgajatelja, sudjeluje u pripremi
i provedbi upisa učenika u učenički dom, sudjeluje u radu stručnih tijela doma,
skrbi o vođenju pedagoške dokumentacije i evidencije o učenicima, skrbi o
pedagoškom i stručnom usavršavanju odgajatelja, prati znanstvena i stručna
dostignuća te unapređuje pedagošku praksu, surađuje s odgajateljima,
roditeljima, skrbnicima, učenicima, školama i drugim tijelima i ustanovama,
obavlja i druge poslove iz stavka 2. ovog članka te druge poslove utvrđene
zakonom, statutom i općim aktima doma.
(4) Stručni suradnik knjižničar planira i programira rad, priprema se i obavlja
poslove u neposrednome pedagoškom radu, stručno-knjižnične i
informacijsko-referalne poslove te poslove vezane uz kulturnu i javnu djelatnost
škole, stručno se usavršava, surađuje s matičnim službama, knjižnicama,
knjižarima i nakladnicima te obavlja druge poslove vezane uz rad školske
knjižnice. Stručni suradnik knjižničar u srednjim umjetničkim školama, uz
poslove iz stavka, obavlja i poslove vođenja instrumentarija, nototeke i
fonoteke.
(5) Stručni suradnik psiholog planira i programira rad, priprema se i obavlja
poslove u neposrednome psihološko-pedagoškom radu, u sklopu neposrednoga rada
skrbi se o identifikaciji i osiguravanju potrebnih mjera i oblika rada za djecu
koja trebaju posebnu stručnu potporu u očuvanju psihičkoga zdravlja i poticanju
razvoja, priprema planira i provodi individualni i grupni dijagnostički rad sa
učenicima, surađuje s ustanovama, vodi odgovarajuću dokumentaciju, sudjeluje u
radu povjerenstva za upis djece u srednju školu, stručno se usavršava i obavlja
druge poslove u skladu sa zahtjevima struke.
(6) Stručni suradnik defektolog u redovitim srednjim školama planira i
programira rad, priprema se i obavlja poslove u neposrednome obrazovnom radu s
učenicima, savjetuje i pomaže u radu učiteljima i stručnim suradnicima te
ostalim zaposlenicima škole u svezi s postupcima u radu s djecom s posebnim
potrebama, surađuje, savjetuje i pomaže roditeljima učenika s teškoćama u
razvoju, analizira i vrednuje djelotvornost odgojno-obrazovnog rada, stručno se
usavršava, surađuje s ustanovama, vodi odgovarajuću pedagošku dokumentaciju i
učeničke dosje, sudjeluje u radu povjerenstva za upis djece u srednju školu,
obavlja poslove na prevenciji poremećaja u ponašanju te obavlja druge poslove na
unapređivanju i razvoju odgojno-obrazovne djelatnosti škole.
Stručni suradnik defektolog u školama za djecu s posebnim potrebama obavlja a u
sklopu neposrednoga pedagoškog rada i poslove produženoga stručnog postupka i
pružanja posebne defektološke pomoći učenicima s većim teškoćama u razvoju.
Stručni suradnik defektolog u redovitim srednjim školama koje u svojem sastavu
imaju posebne odjele za djecu s većim teškoćama u razvoju, uz navedene poslove
iz stavka, obavlja i poslove voditeljstva razrednih odjela djece s posebnim
potrebama.
(7) Stručni suradnik – zdravstveni djelatnik planira i programira rad, priprema
se i obavlja poslove u neposrednome radu s učenicima, identificira učenike
kojima je potrebna zdravstvena pomoć, izvodi vježbe s učenicima radi održavanja
razine motoričkih sposobnosti, ponovnog aktiviranja organizma i poboljšanja
oštećenih funkcija te poticanja psihomotoričkih vještina i navika, savjetuje i
pomaže nastavnicima, stručnim suradnicima i roditeljima u radu s učenicima s
motoričkim oštećenjima, vodi odgovarajuću dokumentaciju te obavlja druge poslove
u skladu sa zahtjevima struke.
(8) Stručni suradnik socijalni radnik planira i programira rad, priprema se i
obavlja poslove u neposrednome radu s učenicima, roditeljima i zaposlenicima
škole, prikuplja i analizira podatke o socijalnom statusu učenika i njegove
obitelji, surađuje s ustanovama, prema potrebi sudjeluje u radu povjerenstva za
upis djece u srednju školu, obavlja poslove vezane uz smještaj učenika u druge
obitelji i ustanove socijalne skrbi, organizira nabavu školskoga pribora i
udžbenika za socijalno ugrožene učenike, savjetuje i pomaže roditeljima u
ostvarivanju prava s područja zdravstvene i socijalne skrbi, vodi odgovarajuću
pedagošku dokumentaciju te obavlja druge poslove u skladu sa zahtjevima struke.
(9) Zaposlenici iz stavka 2. do 8., ovog članka pored navedenih poslova,
obavljaju poslove ili u uvjetima organiziranja stručnih timova, sudjeluju u
obavljanju poslova iz stavka 1. ovog članka.

III. PLAĆE I NAKNADE

OSNOVNA PLAĆA I UVEĆANJE PLAĆE

*Osnovna plaća*
Članak 15.

(1) Plaću zaposlenika čini osnovna plaća i dodaci na osnovnu plaću.
(2) Osnovnu plaću zaposlenika čini umnožak koeficijenta složenosti poslova
radnog mjesta na koje je zaposlenik raspoređen i osnovice za izračun plaće,
uvećan za 0,5% za svaku navršenu godinu radnog staža.
(3) Dodaci na osnovnu plaću su dodaci za uspješnost na radu, dodaci za otežane
uvjete rada, dodaci za posebne uvjete rada, položajni dodaci i uvećanja plaće.
(4) Plaća se isplaćuje jednom mjesečno za prethodni mjesec, s time da razmak
između dviju isplata ne smije biti dulji od 30 dana.
(5) Zaposlenici imaju pravo izabrati banku preko koje će se isplaćivati plaća.
(6) Poslodavac je dužan na zahtjev radnika vršiti uplatu obustava (kredita,
uzdržavanja, sindikalne članarine, osiguranja i sl.).

*Plaće i pregovori o plaćama*
Članak 16.

Sporazum o dodacima na plaću u obrazovanju i znanosti, zaključen između
Nezavisnog sindikata znanosti i visokog obrazovanja, Nezavisnog sindikata
zaposlenih u srednjim školama Hrvatske, Sindikata hrvatskih učitelja i Vlade
Republike Hrvatske dana 25. studenog 2006. godine sadržajno predstavlja sastavni
dio ovog kolektivnog ugovora.

*Odsutnost tajnosti plaća*
Članak 17.

(1) U javnim službama nema tajnosti plaća.
(2) Javnost plaća osigurava se dostupnošću podataka o plaćama svih zaposlenika
ustanove svim zaposlenicima ustanove i javnosti te neposrednim uvidom
sindikalnog povjerenika.
(3) Sindikalni povjerenik ima pravo najmanje jednom mjesečno na temeljiti i
neometani uvid u isplatu plaća s pravom na uvid u uplatu poreza i doprinosa za
svakog zaposlenika.
(4) Struktura odbitaka, odnosno ustegnuća iz plaće zaposlenika ne može biti
predmet javne objave te je dužnost sindikalnog povjerenika čuvati tajnost tih
podataka.

*Uvećanje plaće*
Članak 18.

(1) Osnovna plaća zaposlenika uvećat će se za:
a) rad noću 40%;
b) prekovremeni rad 50%;
c) rad subotom 25%;
d) rad nedjeljom 35%;
e) smjenski rad 10%;
f) dvokratni rad 10%;
g) mentorstvo na maturalnim, završnim i pomoćničkim ispitima;
h) rad na dane blagdana i neradne dane utvrđene zakonom i rad na dan Uskrsa
150%.
(2) Osnovna plaća zaposlenika uvećat će se za 8% ako zaposlenik ima znanstveni
stupanj magistra znanosti, odnosno za 15% ako zaposlenik ima znanstveni stupanj
doktora znanosti.
(3) Smjena (smjenski rad) je svakodnevni rad zaposlenika prema utvrđenom radnom
vremenu poslodavca koji zaposlenik obavlja u prijepodnevnom (prva smjena),
poslijepodnevnom (druga smjena) ili noćnom dijelu dana (treća smjena) tijekom
radnog tjedna.
(4) Rad u smjenama je rad zaposlenika koji mijenja smjene ili naizmjenično
obavlja poslove u prvoj i drugoj smjeni tijekom jednog mjeseca.
(5) Rad u smjeni je i rad zaposlenika koji naizmjenično ili najmanje dva radna
dana u tjednu obavlja poslove u prvoj i drugoj smjeni.
(6) Naknada za rad u smjenama iz stavka 3., 4. i 5. ovoga članka isplaćuje se
kao postotno uvećanje dnevne zarade za obavljanje poslova u drugoj smjeni.
(7) Noćni rad je rad zaposlenika u vremenu između 22 sata i 6 sati idućeg dana.
(8) Dvokratni rad nastavnika su poslovi neposrednog odgojno-obrazovnog rada u
prvoj i drugoj smjeni u istom radnom danu, a unutar tjednog zaduženja, s
prekidom dužim od 90 minuta.
(9) Dvokratni rad je rad zaposlenika koji obavlja poslove u istom radnom danu s
prekidom dužim od 90 minuta.
(10) Dvokratnim radom ne smatraju se: nastavnička i razredna vijeća, sjednice
stručnih aktiva, roditeljski sastanci, informacije, pripreme učenika za
natjecanje.
(11) Naknada za dvokratni rad iz stavka 8. i 9. ovoga članka isplaćuje se kao
postotno uvećanje dnevne zarade za radni dan u kojem je zaposlenik radio
dvokratno.
(12) Poslovi mentorstva su poslovi zadavanja i odabira teme, praćenje i kontrola
izrade i ocjenjivanje maturalnog odnosno završnog rada, te poslovi
nastavnika-nositelja zadatka koji je organizira, nadzire i ocjenjuje tijek
pomočnićkog ispita.
Poslovima mentorstva ne smatraju se poslovi mature i završnog ispita u smislu čl.
15. i čl. 18. Pravilnika o polaganju mature i završnog ispita. Nastavnici
ostvaruju pravo na naknadu za navedene poslove na kraju školske godine.
Ravnatelji škola dužni su obračunavati naknade za poslove mentorstva uzimajući u
obzir broj kandidata koji su kod određenog nastavnika izabrali temu maturalnog,
završnog odnosno praktičnog rada na način da naknada za mentorstvo na maturalnom
ispitu iznosi 4 sata po kandidatu, na završnom ispitu 4 sata po kandidatu, te na
pomočnićkim ispitima najviše 40 sati za nositelja zadatka koji organizira,
nadzire i ocjenjuje tijek pomočnićkog ispita.
(13) Uvećanja plaće iz ovog članka međusobno se ne isključuju, osim kumuliranja
uvećanja plaće s osnova dvokratnog rada i smjenskog rada u istom danu.

OTEŽANI UVJETI RADA

*Otežani uvjeti rada*
Članak 19.

(1) Zbog disperzije srednjoškolskih programa strukovnog školstva i kadrovskih
potreba, zbog specifičnosti životne sredine područja, poticanja njihovog
održivog razvitka, zadržavanja nastavnika u tim sredinama i zbog njihove
prometne povezanosti, u stavku 2. ovog članka navedene srednjoškolske ustanove
imaju status srednjoškolskih ustanova s otežanim uvjetima rada.
(2) Otežani uvjeti rada su:
– rad svih zaposlenika u Srednjoškolskoj ustanovi, koja se nalazi na području
općina- gradova koji imaju status brdsko-planinskog i otočkog područja u
Republici Hrvatskoj prema popisu koji prileži:
– Srednja škola Buzet, Buzet;
– Srednja škola Vladimir Nazor, Čabar;
– Srednja škola Delnice, Delnice;
– Gimnazija dr. Mate Ujevića, Imotski;
– Ekonomska škola, Imotski;
– Tehnička škola, Imotski;
– Obrtničko-industrijska škola, Imotski;
– Gimnazija Bernardina Frankopana, Ogulin;
– Obrtnička i tehnička škola, Ogulin;
– Učenički dom, Ogulin;
– Srednja škola S. Ivšić, Orahovica;
– Srednja škola Pavla Rittera Vitezovića, Senj;
– Gimnazija Dinka Šimunovića, Sinj;
– Srednja škola Bana Josipa Jelačića, Sinj;
– Tehnička i industrijska škola Ruđer Bošković, Sinj;
– Srednja škola Tina Ujevića, Vrgorac;
– Željeznička tehnička škola, Moravice;
– Ugostiteljsko-turistička škola Plitvička jezera, Korenica;
– Srednja škola, Gračac;
– Srednja škola, Obrovac;
– Srednja škola Kneza Branimira, Benkovac;
– Srednja škola Ivana Meštrovića, Drniš;
– Srednja škola Bol, Bol;
– Srednja škola Brač, Supetar;
– Klesarska škola Pučišća, Pučišća;
– Srednja škola Antun Matijašević Karamaneo, Vis;
– Srednja škola Hvar, Hvar;
– Srednja škola Ambroza Haračića, Mali Lošinj;
– Srednja škola Markantuna de Dominisa, Rab;
– Srednja škola Korčula, Korčula;
– Srednja škola Blato, Blato;
– Srednja škola Vela Luka, Vela Luka;
– Srednja škola Bartola Kašića, Pag;
– Srednja škola Hrvatski kralj Zvonimir, Krk;
– Srednja strukovna škola Knin, Knin;
– Srednja škola Lovre Montija, Knin;
– Franjevačka klasična gimnazija Sinj, Sinj.
(3) Otežani uvjeti rada iz stavka 1. ovog članka su uvjeti rada koji ne
zahtijevaju posebne uvjete za zasnivanje radnog odnosa.
(4) Zaposlenicima srednjoškolske ustanove s otežanim uvjetima rada osnovna se
plaća uvećava za 10%.
(5) Ukoliko je drugim propisom uređeno pravo zaposlenika iz stavka 1. ovog
članka zaposleniku se isplaćuje povoljnija naknada.

*Posebni uvjeti rada*
Članak 20.

(1) Posebni uvjeti rada su:
– rad nastavnika koji rade u posebnim ustanovama za djecu s poteškoćama u
razvoju i u razrednim odjelima ili odgojno-obrazovnim skupinama učenika s
poteškoćama u razvoju pri redovnim školama;
– rad nastavnika koji rade s učenicima s poteškoćama u razvoju integriranim u
razredne odjele redovne nastave;
– rad odgajatelja koji rade s učenicima s poteškoćama u razvoju integriranim u
odgojne skupine u učeničkim domovima.
(2) Nastavnicima koji rade u razrednim odjelima ili odgojno-obrazovnim skupinama
s učenicima s poteškoćama u razvoju pri redovnim školama naknada za rad
obračunava se na način da se osnovna plaća uveća za 10%.
(3) Nastavnicima – stručnim suradnicima koji rade u razrednim odjelima ili
odgojno-obrazovnim skupinama s učenicima s većim poteškoćama u razvoju pri
redovnim školama naknada za rad obračunava se na način da se osnovna plaća uveća
za 10%.
(4) Nastavnicima koji rade s učenicima s poteškoćama u razvoju integriranim u
razredne odjele redovne nastave naknada za rad obračunava se na način da se
vrijednost održanog sata redovite nastave po prilagođenom programu uvećava za
7%.
(5) Odgajateljima koji rade s učenicima s poteškoćama u razvoju integriranim u
odgojne skupine u učeničkom domu, naknada za rad obračunava se na način da se
vrijednost održanog sata odgojno-obrazovnog rada sa tom odgojnom skupinom po
prilagođenom programu, uvećava za 7%.
(6) Najveći broj programa iz stavaka 4. i 5. ovog članka jeste tri (3) programa.
(7) Ukoliko je drugim propisom uređeno pravo zaposlenika iz stavka 1. ovog
članka zaposleniku se isplaćuje povoljnija naknada.

Članak 21.

Svim zaposlenicima koji rade u posebnim ustanovama za djecu s poteškoćama u
razvoju Centru za odgoj i obrazovanje Zagreb, Zagorska 14, Zagreb, Centru za
odgoj i obrazovanje Vinko Bek, Kušlanova 59a, Zagreb i Školi za osposobljavanje
i obrazovanje Vinko Bek, Vinkovačka 3, Osijek, osnovna plaća se povećava za 15%.

Članak 22.

Rad nastavnika srednjoškolskih ustanova sa darovitim učenicima u pripremi za
sudjelovanje na natjecanjima na županijskoj, državnoj i međunarodnoj razini, na
projektima, treninzima (radionicama), planiran i utvrđen godišnjim planom i
programom rada srednjoškolske ustanove, u ostvarenoj veličini se vrednuje kao
neposredan rad zaposlenika kroz oblike dodatne nastave u srednjoškolskoj
ustanovi.

OSTALA MATERIJALNA PRAVA

*Slučajevi kada zaposlenicima pripada prava na naknadu plaće*
Članak 23.

Zaposlenik u javnim službama ima pravo na naknadu plaće kada ne radi zbog:
– godišnjeg odmora;
– plaćenog dopusta;
– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom;
– obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja na koje je upućen od
strane poslodavca;
– obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti;
– zastoja u poslu do kojeg je došlo bez njegove krivnje; i
– drugih slučajeva utvrđenih zakonom, kolektivnim ugovorom ili pravilnikom.

*Uvećanje vrijednosti koeficijenta složenosti poslova*
Članak 24.

(1) Pravo na postotno uvećanje vrijednosti koeficijenta složenosti poslova imaju
svi zaposlenici ovisno o ukupnom broju godina radnog staža:
– od 20 do 29 godina radnog staža za 4%;
– od 30 do 34 godina radnog staža za 8%;
– od 35 i više godina radnog staža za 10%.
(2) Ugovorne strane utvrđuju da su ukupne tjedne obveze utvrđene Pravilnikom o
normi rada nastavnika u srednjoškolskim ustanovama manje za 2 sata neposrednog
odgojno-obrazovnog rada nastavnicima koji su obavljali poslove u neposrednom
odgojno-obrazovnom radu s učenicima od 30 do 34 godine, a za 4 sata nastavnicima
koji su obavljali poslove neposrednog odgojno-obrazovnog rada s učenicima 35 i
više godina rada.
(3) Ukoliko nastavnik iz stavka 2. ovog članka koristi pravo na manje tjedne
obveze neposrednog odgojno-obrazovnog rada, postotno povećanje koeficijenta
složenosti poslova iznosi 4%.
(4) Ugovorne strane utvrđuju da će se pregovori o izmjenama prava iz ovog
članka, nastaviti najkasnije 6 mjeseci nakon potpisivanja Ugovora.

*Regres*
Članak 25.

(1) Zaposleniku pripada pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora.
(2) O visini regresa Vlada Republike Hrvatske i sindikati javnih službi
pregovarat će svake godine u postupku donošenja Prijedloga Državnog proračuna, s
time ako se dogovor ne postigne, regres iznosi najmanje onoliko koliko je bila
zadnja isplata regresa u visini koja proizlazi temeljem ugovora između Vlade i
sindikata.
(3) Regres se isplaćuje jednokratno najviše jednom godišnje najkasnije do kraja
lipnja tekuće godine, a zaposlenicima koji se kasnije zaposle, ili zbog duljeg
bolovanja, rodiljnog dopusta i sl. nisu u to vrijeme na poslu, regres se
isplaćuje najkasnije 7 dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.
(4) Pravo na regres ima svaki zaposlenik koji u tekućoj godini koristi makar i
razmjerni dio godišnjeg odmora.

*Božićnica*
Članak 26.

(1) Zaposlenicima u javnim službama pripada pravo na isplatu godišnje nagrade za
božićne blagdane u jednakom iznosu (božićnica).
(2) O visini božićnice Vlada Republike Hrvatske i sindikati javnih službi
pregovarat će svake godine u postupku donošenja Prijedloga Državnog proračuna, s
time ako se dogovor ne postigne, osnovica za božićnicu iznosi najmanje onoliko
koliko je bila zadnja isplata božićnice u visini koja proizlazi temeljem ugovora
između Vlade RH i sindikata.

*Dar za djecu*
Članak 27.

(1) Svakom zaposleniku roditelju djeteta mlađeg od 15 godina i koje navršilo 15.
godina u tekućoj godini u kojoj se isplaćuje dar, pripada pravo na dar u prigodi
dana Sv. Nikole.
(2) O visini dara za djecu Vlada Republike Hrvatske i sindikati javnih službi
pregovarat će svake godine u postupku donošenja Prijedloga Državnog proračuna, s
time ako se dogovor ne postigne, dar za dijete iznosi najmanje onoliko koliko je
bila zadnja isplata dara za djecu u visini koja proizlazi temeljem ugovora
između Vlade RH i sindikata.

*Dnevnica i naknada troškova putovanja*
Članak 28.

(1) Kada je zaposlenik upućen na službeno putovanje u zemlji pripada mu puna
naknada troškova prijevoza, dnevnica i naknada punog iznosa smještaja, sukladno
uredbi Vlade RH.
(2) Dnevnica iznosi 170 kuna po danu
(3) Zaposlenik ima pravo na punu dnevnicu ako putovanje traje više od 12 sati, a
pola dnevnice ako putovanje traje više od 8 sati, a manje od 12 sati.
(4) Ako zaposlenik ima plaćen smještaj tj. spavanje i prehranu, pripada mu 30%
od dnevnice.
(5) Ako je zaposlenik upućen na službeno putovanje s učenicima Srednjoškolske
ustanove koje traje najmanje 8 sati isplaćuje mu se iznos pune dnevnice.
(6) Ako dođe do promjene poreznih propisa kojima se neoporezivi iznos dnevnice
povećava, od dana primjene istog propisa toliko se povećava iznos dnevnice iz
ovog članka.
(7) Dnevnica za putne troškove u inozemstvo obračunava se na način kao što to
pripada zaposlenima u državnoj upravi.

*Naknada za trošak prijevoza*
Članak 29.

(1) Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla
mjesnim javnim prijevozom.
(2) Ako nije organiziran mjesni javni prijevoz koji omogućava zaposleniku
redovit dolazak na posao i odlazak s posla, zaposlenik ima pravo na naknadu
troškova prijevoza koja se utvrđuje u visini cijene mjesečne karte javnog
prijevoza najbližeg mjesta u kojem je taj prijevoz organiziran.
(3) U slučaju da postoji mogućnost kupnje godišnje karte, zaposlenik ima pravo
na godišnju kartu ako mu je to povoljnije, ili na 1/11 cijene godišnje karte
koja se isplaćuje svakog mjeseca u godini.
(4) Ukoliko nema mogućnosti kupnje godišnje već samo mjesečne karte, zaposlenik
koji stanuje više od 1 km od mjesta rada, ima pravo na mjesečnu kartu ako mu je
to povoljnije ili pravo na isplatu troškova mjesnog prijevoza u visini cijene
mjesečne karte.
(5) Zaposlenik koji stanuje na udaljenosti manjoj od 1 km od mjesta rada ima
pravo na naknadu troškova mjesnog prijevoza u visini 1/11 cijene godišnje karte
ZET-a (gradskog prijevoza u Zagrebu).
(6) Zaposlenik kojem nije organiziran mjesni javni prijevoz na posao i s posla
ima pravo na naknadu za mjesni prijevoz u skladu s odredbama stavka 4. i 5.
ovoga članka, ovisno o udaljenosti mjesta stanovanja od mjesta rada.
(7) Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla
međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne,
odnosno pojedinačne karte, ukoliko je mjesto stanovanja udaljeno do 100 km od
mjesta rada.
(8) U slučaju udaljenosti mjesta stanovanja od mjesta rada većoj od 100 km,
naknada troškova prijevoza na posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom,
utvrđuje se posebnom odlukom Ministarstva.
(9) U mjestu u kojem je javni prijevoz organiziran na način da se mjesečnom ili
godišnjom kartom pokrivaju mjesni i međumjesni javni prijevoz (tzv. prijevozne
zone), zaposlenik koji koristi takvu vrstu prijevoza ne ostvaruje pravo iz
stavka 4. i 5. ovoga članka.
(10) Ako zaposlenik mora sa stanice međumjesnog javnog prijevoza koristiti i
mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini troškova mjesnog i
međumjesnog javnog prijevoza.
(11) Troškovi mjesnog prijevoza zaposlenika do najbliže stanice međumjesnog
prijevoza utvrđuju se u skladu s odredbom stavka 4. i 5. ovoga članka, ovisno o
udaljenosti mjesta stanovanja od stanice međumjesnog prijevoza.
(12) Ako postoji više mogućnosti korištenja javnog prijevoza, o povoljnosti
odlučuje poslodavac uzimajući u obzir vremenski najprihvatljiviji prijevoz za
zaposlenika, uvažavajući racionalnost troškova.
(13) Ako nije organiziran međumjesni javni prijevoz koji omogućava zaposleniku
redovit dolazak na posao i odlazak s posla, zaposlenik ima pravo na naknadu
troškova prijevoza koja se utvrđuje u visini cijene karte međumjesnog javnog
prijevoza za istu udaljenost na tom području.
(14) Naknada troškova prijevoza isplaćuje se unaprijed i to najkasnije
posljednjeg dana u mjesecu za idući mjesec.
(15) Iznimno od 1. do 14. stavka ovoga članka, naknada troškova mjesnog i
međumjesnog prijevoza na posao i s posla ne isplaćuje se u slučaju godišnjeg
odmora, porodnog dopusta i bolovanja dužeg od 42 dana.
(16) Zbog korištenja godišnjeg odmora radniku se naknada troškova prijevoza neće
isplatiti za onaj mjesec u kojem koristi najveći dio godišnjeg odmora.
(17) Pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla ima pod jednakim
uvjetima iz ovoga članka i onaj radnik koji ne koristi javni prijevoz nego
osobno automobil i sl.
(18) Pravo na troškove prijevoza nema onaj zaposlenik koji ostvaruje pravo na
besplatan prijevoz.

*Naknada za korištenje privatnog automobila*
Članak 30.

Ako je zaposleniku odobreno korištenje privatnog automobila u službene svrhe,
nadoknadit će mu se troškovi u visini neoporezivog iznosa prema poreznim
pravilima.

*Terenski dodatak*
Članak 31.

(1) Za vrijeme rada izvan mjesta rada utvrđenog ugovorom o radu i izvan mjesta
stalnog boravka zaposlenik ima pravo na terenski dodatak utvrđen u visini koja
mu pokriva povećane troškove života zbog boravka na terenu.
(2) Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li zaposleniku osigurani
smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.
(3) Puni iznos terenskog dodatka isplaćuje se na način kako je to utvrđeno za
državna tijela.
(4) Terenski dodatak isplaćuje se unaprijed, najkasnije posljednji radni dan u
mjesecu za idući mjesec.
(5) Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isključuju.

*Naknada za odvojeni život*
Članak 32.

(1) Ukoliko, u skladu sa zakonom i ugovorom o radu, po zasnivanju radnog odnosa
zaposlenik bude premješten na rad izvan mjesta stalnog rada (sjedišta
poslodavca), a obitelj mu nastavi prebivati odnosno uobičajeno boravi u mjestu
stalnog rada (sjedišta poslodavca) te on, posljedično, a zbog nemogućnosti
redovitog puta s posla i na posao u okviru jednog radnog dana, mora živjeti
odvojen od svoje obitelji u mjestu rada na koje je premješten, tada mu pripada
pravo na naknadu za odvojeni život od obitelji.
(2) Pravo iz stavka 1. ovog članka nema zaposlenik koji živi odvojen od obitelji
ako je:
– raspoređen u mjesto rada različito od mjesta prebivanja odnosno uobičajenog
boravka njegove obitelji na temelju osobnog zahtjeva;
– putem javnog natječaja primljen u radni odnos u mjesto rada različito od
mjesta prebivanja odnosno uobičajenog boravka njegove obitelji;
– raspoređen u mjesto rada različito od mjesta prebivanja odnosno uobičajenog
boravka njegove obitelji, temeljem obveze preuzete ugovorom o školovanju;
– obitelj promijenila mjesto prebivanja odnosno uobičajenog boravka;
– zaposlenik i prethodno živio odvojen od svoje obitelji.
(3) Naknada za odvojeni život se isplaćuje za pokriće povećanih troškova života
zbog odvojenosti od obitelji, odnosno rada i uobičajenog boravka izvan mjesta
prebivališta.
(4) Ukoliko je zaposleniku osiguran plaćeni smještaj, visina naknade za odvojeni
život u novčanom iznosu umanjit će se za odgovarajući iznos.
(5) Naknada za odvojeni život isplaćuje se unaprijed, najkasnije uz plaću za
prethodni mjesec za tekući mjesec.
(6) Naknada za odvojeni život i terenski dodatak međusobno se isključuju.
(7) Naknada za odvojeni život isplaćuje se u visini kako je utvrđeno za državna
tijela.

*Bolovanje i naknada u slučaju bolovanja*
Članak 33.

(1) Ako je zaposlenik odsutan s rada zbog bolovanja do 42 dana pripada mu
naknada plaće u visini 85% od njegove plaće ostvarene u prethodna tri mjeseca
neposredno prije nego je započeo bolovanje.
(2) Naknada u 100% iznosu osnovne plaće pripada zaposleniku kada je na bolovanju
zbog profesionalnih bolesti ili ozljede na radu.

*Osiguranje zaposlenika u srednjoškolskim ustanovama*
Članak 34.

Poslodavac je dužan osigurati zaposlenike od posljedica nesretnog slučaja za
vrijeme obavljanja rada kao i u slobodnom vremenu tijekom 24 sata.

*Jubilarna nagrada*
Članak 35.

(1) Zaposleniku se isplaćuje jubilarna nagrada za rad pod uvjetima utvrđenim
člankom 67. Temeljnog kolektivnog ugovora za službenike i namještenike u javnim
službama (»Narodne novine«, broj 84/07) ukoliko navrši:
– 5 godina – u visini 1 osnovice iz stavka 2. ovoga članka
– 10 godina – u visini 1, 25 osnovice iz stavka 2. ovoga članka
– 15 godina – u visini 1, 50 osnovice iz stavka 2. ovoga članka
– 20 godina – u visini 1, 75 osnovice iz stavka 2. ovoga članka
– 25 godina – u visini 2 osnovice iz stavka 2. ovoga članka
– 30 godina – u visini 2, 50 osnovice iz stavka 2. ovoga članka
– 35 godina – u visini 3 osnovice iz stavka 2. ovoga članka
– 40 godina – u visini 4 osnovice iz stavka 2. ovoga članka.
– 45 godina – u visini 5 osnovica iz stavka 2. ovoga članka.
(2) O visini osnovice za isplatu jubilarnih nagrada Vlada Republike Hrvatske i
sindikati javnih službi pregovarat će svake godine u postupku donošenja
Prijedloga Državnog proračuna s time da ako se dogovor ne postigne, osnovica za
jubilarnu nagradu iznosi najmanje 1800,00 kuna neto.
(3) Jubilarna nagrada isplaćuje se sljedećeg mjeseca nakon što zaposlenik
ostvari pravo na jubilarnu nagradu.

IV. RADNI ODNOSI

*Obveza javnog natječaja za sve poslove u srednjoškolskom obrazovanju*
Članak 36.

(1) Za zasnivanje radnog odnosa za sve poslove u srednjoškolskom obrazovanju
obvezno je potrebe za zaposlenikom objaviti javnim natječajem.
(2) Javni natječaj objavljuje se u opće-informativnom tisku koji izlazi na
području ili objavljuje kroniku područja na kojem se nalazi srednjoškolska
ustanova koja natječaj objavljuje, na oglasnoj ploči ustanove i oglasnoj ploči
područne službe Hrvatskog zavoda za zapošljavanje.
(3) Javni natječaj nije potreban za sklapanje ugovora o radu na određeno vrijeme
kraće od 60 dana, do punog radnog vremena s nastavnikom koji ima zasnovan radni
odnos na neodređeno vrijeme u nepunom radnom vremenu, te za zasnivanje radnog
odnosa sa zaposlenikom s Odlukom o prednosti pri zapošljavanju zajedničke
prosudbene komisije iz članka 43. ovog ugovora.

*Radno vrijeme*
Članak 37.

(1) Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.
(2) Tjedno radno vrijeme raspoređeno je na pet dana u tjednu, u pravilu od
ponedjeljka do petka, osim za rad u nepunom radnom vremenu u kojem slučaju
tjedno radno vrijeme može biti raspoređeno na manje od pet radnih dana, osim
ukoliko radnik na to ne pristane.
(3) Zbog posebne naravi organizacije rada učeničkih domova, tjedno radno vrijeme
može se preraspodijeliti i na drukčiji način, obvezno uvažavajući odrednicu o
petodnevnom radnom tjednu i tjednom odmoru.

*Povoljnija norma*
Članak 38.

(1) U slučaju kada tijekom radnog vijeka zaposlenika dođe do smanjenja njegove
radne sposobnosti utvrđene rješenjem nadležnog tijela i jednog od sljedećih
uvjeta:
– starosti – 5 godina pred starosnu mirovinu; ili
– profesionalnog oboljenja; ili
– povrede na radu
Srednjoškolska ustanova dužna je zaposleniku osigurati povoljniju normu i to bez
smanjenja njegove plaće koju je ostvario u vremenu prije nastupa spomenutih
okolnosti.
(2) Povoljnija norma se utvrđuje prema postotku utvrđenom rješenjem nadležnog
tijela na način da se za nastavno osoblje, umanjenje odnosi razmjerno na
neposredni rad odnosno ostala zaduženja u okviru 40 – satnog radnog tjedna, u
onom odnosu koji je identičan odnosu neposrednog odgojno-obrazovnog rada i
ostalih zaduženja. Za nenastavno osoblje cjelokupan postotak utvrđenog smanjenja
radne sposobnosti odnosi se na strukturu poslova u okviru 40 – satnog radnog
tjedna.
(3) Pod plaćom iz stavka 1. ovog članka računa se osnovna plaća i dodaci na
plaću.
(4) Zaposlenik koji koristi povoljniju normu po osnovi stavka 1. i 2., ovog
članka ne može obavljati poslove u prekovremenom radu.

*Stanka*
Članak 39.

(1) Temeljem posebne naravi posla u srednjem školstvu odmor (stanka) je sastavni
dio rješenja o tjednom zaduženju zaposlenika u količini od 30 minuta dnevno, s
time da se ne umanjuje norma neposrednog odgojno-obrazovnog rada.
(2) Odmor u toku rada – stanka u količini iz stavka 1. ovog članka se obračunava
zaposleniku u punom radnom vremenu odnosno, zaposlenicima u nepunom radnom
vremenu pripada u razmjeru punog radnog vremena i radnog vremena sukladno
ugovoru o radu zaposlenika.

*Tjedni odmor*
Članak 40.

(1) Zaposlenik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od 48 sati neprekidno.
(2) Dani tjednog odmora u pravilu su subota i nedjelja.
(3) Zbog specifičnosti organiziranja djelatnosti u učeničkim domovima, ako je
prijeko potrebno da zaposlenik radi na dan tjednog odmora, mora mu se osigurati
korištenje tjednog odmora dan prije obavljanja rada ili dan nakon obavljanja
rada u vremenu tjednog odmora, uz ispunjenje uvjeta iz stavka 1. ovog članka.

*Rad u nepunom radnom vremenu*
Članak 41.

(1) Zaposlenici koji rade s nepunim radnim vremenom ostvaruju ista prava kao i
zaposlenici s punim radnim vremenom glede stanke, dnevnog odmora, odmora između
dva uzastopna radna dana, tjednog odmora i trajanja godišnjeg odmora.
(2) Zaposlenik koji radi s nepunim radnim vremenom ostvaruje pravo na plaću,
mirovinski staž, naknadu za vrijeme bolovanja i naknadu za godišnji odmor
razmjerno radnom vremenu na koje je zasnovao radni odnos.
(3) Zaposlenik koji radi nepuno radno vrijeme u jednoj ili više ustanova, ima
pravo na jedan puni iznos regresa za godišnji odmor, koji će isplatiti
srednjoškolska ustanova s kojom je prvo sklopio ugovor o radu.
(4) Razdoblje rada s nepunim radnim vremenom jednako je razdoblju radu s punim
radnim vremenom glede prava na otkazni rok i otpremninu.
(5) Prilikom donošenja odluke o rasporedu godišnjeg odmora za zaposlenika koji
radi u dvije ili više srednjoškolskih ustanova, srednjoškolske ustanove moraju
uskladiti rješenja o korištenju godišnjeg odmora za zaposlenog na način da ga
zaposlenik koristi istovremeno u svakoj Srednjoškolskoj ustanovi.
(6) Naknadu za bolovanje radnika koji radi s nepunim radnim vremenom u dvije ili
više srednjoškolskih ustanova obračunava i isplaćuje srednjoškolska ustanova s
kojom je prvo sklopio ugovor o radu.
(7) Neoporezive primitke putnih troškova, dnevnica, troškova noćenja na
službenom putovanju, terenskog dodatka i ostale neoporezive primitke isplaćuje
škola u kojoj zaposlenik ostvaruje to pravo.

*Prekovremeni rad*
Članak 42.

(1) Prekovremeni rad je rad duži od punog radnog vremena, a može iznositi
najviše do 10 sati tjedno.
(2) Ravnatelj je dužan zaposleniku izdati pisani nalog za prekovremeni rad kojim
se utvrđuje vrijeme trajanja prekovremenog rada te način isplate uvećanja plaće
za prekovremeni rad.
(3) Vrijednost prekovremenog nastavnog sata nastavnika obračunava se na način da
se vrijednost održanog prekovremenog sata nastavnika sukladno tjednom zaduženju
uvećava za vrijednost stručno metodičke pripreme, sve uvećano za 50% po osnovi
stavka članka 18., stavka 1. točke b. KU.
(4) Uvećanje plaće za prekovremeni rad isplaćuje se mjesečno uz isplatu plaće za
prethodni mjesec.

*Obveze socijalnih partnera na području zapošljavanja*
Članak 43.

(1) U svrhu promicanja suodgovornog socijalnog partnerstva na području
zapošljavanja i raspoređivanja zaposlenika te racionalnog i učinkovitog
rješavanja viškova i manjkova zaposlenika u srednjoškolskim ustanovama, za
razdoblje važenja ovoga ugovora na razini države djeluje Zajednička prosudbena
komisija Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa i većinskog sindikata u
srednjoškolskim ustanovama na razini jedinica lokalne samouprave formira se
Zajednička županijska prosudbena komisija.
(2) Zajedničku prosudbenu komisiju na razini države sačinjavaju po dva
predstavnika Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa i većinskog sindikata.
Zajedničku prosudbenu komisiju na razini jedinica lokalne uprave sačinjavaju 2
predstavnika Odsjeka za školstvo i 2 predstavnika većinskog sindikata u
srednjoškolskim ustanovama u jedinici lokalne uprave.
(3) Zajednička prosudbena komisija:
– redovito prati stanje i evidentira broj i kretanje zaposlenika u
srednjoškolskim ustanovama;
– predlaže dodatna mjerila za iskazivanje viška zaposlenika, te mjere i
aktivnosti glede njihova zbrinjavanja u školskim ustanovama;
– sagledava utjecaj odluka o organizacijskom višku na položaj zaposlenika;
– Vodi listu zaposlenika kojima je prestao ugovor o radu zbog poslovno
uvjetovanog otkaza za područje županije, odnosno Grada Zagreba.
– donosi Odluku o prednosti pri zapošljavanju zaposlenika iskazanih kao
organizacijski višak za ostvarivanje prava na prednost pri novom zapošljavanju.
Kod donošenja Odluke o prednosti pri zapošljavanju u srednjoškolskim ustanovama
posebna pozornost obraća se na odredbe Zakona o radu i Kolektivnog ugovora.
(4) Srednjoškolske ustanove koje utvrde postojanje potreba za zaposlenicima, ili
postojanje organizacijskog viška zaposlenika, dužne su u roku od 8 dana
izvijestiti Zajedničku prosudbenu komisiju na razini jedinica lokalne uprave.
(5) Zajednička komisija u postupku upućivanja zaposlenika iskazanih kao
tehnološki višak u srednjoškolske ustanove obvezat će zaposlenike da dostave
kompletnu dokumentaciju traženu u natječaju srednjoškolske ustanove koja je
iskazala potrebe za zaposlenicima.
(6) Zajednička prosudbena komisija će predmete koje nije u mogućnosti riješiti
uputiti Zajedničkoj prosudbenoj komisiji na razini države za raspoređivanje
zaposlenika
(7) U cilju zaštite proračunskih sredstava i ušteda prigodom otkazivanja ugovora
o radu, odnosno trajanja otkaznog roka i isplate otpremnine, poslodavac je dužan
prije novog zapošljavanja izvijestiti zajedničku prosudbenu komisiju glede
zapošljavanja zaposlenika kojima će započeti ili je u tijeku otkazni rok.

*Zaštita zaposlenika u području zbrinjavanja i raspoređivanja*
Članak 44.

Radi racionalnog i učinkovitog rješavanja viškova i manjkova zaposlenika u
srednjoškolskim ustanovama ugovorne strane suglasne su da uz propisane uvjete
posebnu prednost pri zasnivanju radnog odnosa u srednjoškolskoj ustanovi imaju:
– zaposlenik s najmanje 50 godina života i 25 godina radnog staža kod istog
poslodavca koji je utvrđen kao tehnološki višak,
– zaposlenik u otkaznom roku zbog poslovno uvjetovanog otkaza ugovora o radu u
drugoj srednjoškolskoj ustanovi,
– zaposlenik koji ostvaruje prednost po osnovi, od strane Zajedničke prosudbene
komisije, dodatno utvrđenih zakonskih, socijalnih i stručnih kriterija.

*Nepuna tjedna norma*
Članak 45.

(1) S nastavnikom koji ima zasnovan radni odnos u srednjoškolskoj ustanovi s
nepunom tjednom normom može se zasnovati radni odnos u drugoj školi do propisane
tjedne norme, Odlukom o prednosti pri zapošljavanju Zajedničke prosudbene
komisije za raspoređivanje zaposlenika, a temeljem iskazanih potreba
srednjoškolske ustanove.
(2) S osobom koja u pogledu stupnja stručne spreme ne ispunjava uvjete prema
odredbama Zakona može se zasnovati radni odnos na određeno vrijeme, najdulje na
godinu dana, pod uvjetom da na zajedničkim listama za raspoređivanje zaposlenika
nema zaposlenika te vrste, te uz zaprimljenu suglasnost Zajedničke prosudbene
komisije za raspoređivanje zaposlenika.

ODMORI I DOPUSTI

*Godišnji odmor*
Članak 46.

(1) Godišnji odmor radnika u pravilu se podudara s odmorom učenika.
(2) Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godišnji odmor u
trajanju od najmanje 18 radnih dana.
(3) Trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se tako da se na broj dana iz prethodnog
stavka ovog članka dodaju dani godišnjeg odmora prema utvrđenim kriterijima kako
slijedi:
a) Prema uvjetima rada:
– rad na poslovima s otežanim uvjetima rada – 2 dana;
– rad u smjenama, dvokratni rad ili redovni rad subotom i nedjeljom, rad
blagdanima i neradnim danima određenim zakonom – 2 dana;
– za poslove razrednika – 1 dan;
– za rad u više programa – 1 dan;
– za rad s učenicima s teškoćama u razvoju – 2 dana;
– za rad u dvije škole – 1 dan.
b) Prema složenosti poslova:
– poslovi I. vrste – 4 dana;
– poslovi II. vrste – 3 dana;
– poslovi III. vrste – 2 dana;
– ostali poslovi – 1 dan.
c) Prema dužini radnog staža:
– od 5 do 15 godina radnog staža – 2 dana;
– od 15 do 25 godina – 3 dana;
– od 25 do 35 godina – 4 dana;
– preko 35 godina – 5 dana.
d) Prema posebnim socijalnim uvjetima:
– roditelju, posvojitelju ili staratelju s 1 malodobnim djetetom – 2 dana;
– roditelju, posvojitelju ili staratelju za svako daljnje malodobno dijete još
po 1 dan;
– roditelju posvojitelju ili staratelju djeteta s poteškoćama u razvoju – 3
dana;
– samohranom roditelju još po – 1 dan;
– sudioniku Domovinskog rata – 1 dan.
e) Prema doprinosu na radu:
– ako ostvaruje izvrsne rezultate rada – 3 dana;
– ako je vrlo uspješan – 2 dana;
– ako je uspješan – 1 dan.
f) Prema invaliditetu:
– osobe s invaliditetom s procijenjenom invalidnošću od 25 do 50% – 2 dana;
– osobe s invaliditetom s procijenjenom invalidnošću preko 50% – 4 dana.
(4) Ukupno trajanje godišnjeg odmora ne može iznositi više od 30 radnih dana.
(5) Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora zaposleniku se isplaćuje naknada
plaće u visini kao da je radio u redovnom radnom vremenu ili sukladno odredbama
Zakona o radu.

*Raspored godišnjeg odmora*
Članak 47.

(1) Pri određivanju vremena korištenja godišnjeg odmora a u skladu s potrebama
organizacije rada, poslodavac je dužan voditi računa o potrebama zaposlenika te
u tom smislu prikupiti njihove prijedloge i savjetovati se sa sindikatom.
(2) Zaposlenik može koristiti godišnji odmor u dva dijela u dogovoru s
poslodavcem.
(3) Zaposlenik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg odmora uz
obvezu da o tome izvijesti poslodavca ili osobu koju on ovlasti najmanje tri
dana ranije.
(4) Razdoblje privremene nesposobnosti za rad koji je utvrdio ovlašteni liječnik
ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora uz obvezu zaposlenika da se vrati na
rad zaključno sa zadnjim danom godišnjeg odmora po rješenju o korištenju
godišnjeg odmora. Neiskorišteni dio godišnjeg odmora zaposlenik ima pravo
koristiti sukladno odredbama stavka 1. i 2., ovog članka.

*Plaćeni dopust*
Članak 48.

(1) Zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne kalendarske godine
najviše do ukupno 10 radnih dana u sljedećim slučajevima:
– sklapanje braka – 5 radnih dana;
– rođenje djeteta – 5 radnih dana;
– smrt supružnika, djeteta, roditelja, posvojenika, posvojitelja, skrbnika,
staratelja i unuka – 5 radnih dana;
– smrt brata, sestre, djeda, bake, te roditelja supružnika – 2 radna dana;
– teške bolesti roditelja ili djeteta izvan mjesta stanovanja – 2 radna dana;
– selidba u isto mjesto stanovanja – 1 radni dan;
– selidba u drugo mjesto stanovanja – 2 radna dana;
– nastupanje u kulturnim i sportskim priredbama – 1 radni dan;
– sudjelovanje na sindikalnim susretima, seminarima, obrazovanju za sindikalne
aktivnosti i dr. – 2 radna dana;
– dobrovoljni davatelji krvi – 2 radna dana za svako davanje krvi;
– elementarne nepogode – 5 radnih dana.
(2) Zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj naveden u
stavku 1. ovog članka, neovisno o broju dana koje je tijekom iste godine
iskoristio po drugim osnovama.
(3) Ako slučaj iz stavka 1. ovog članka nastane za vrijeme dok je radnik na
godišnjem odmoru, na zahtjev radnika korištenje godišnjeg odmora se prekida te
zaposlenik koristi plaćeni dopust, a nakon toga nastavlja koristiti godišnji
odmor. Obveza je zaposlenika vratiti se na rad zaključno sa zadnji danom
godišnjeg odmora po rješenju o korištenju godišnjeg odmora. Neiskorišteni dio
godišnjeg odmora zaposlenik ima pravo koristiti sukladno odredbama stavka 1. i
2. članka 46. KU.

*Ispit – stručno usavršavanje ili osposobljavanje*
Članak 49.

Zaposlenik koji je upućen na stručno usavršavanje ili osposobljavanje, polaganje
stručnog ispita, kao i stjecanje dopunskog pedagoško-psihološkog obrazovanja
odlukom poslodavca, ima pravo na plaćeni dopust do 15 dana godišnje za
pripremanje i polaganje ispita.

*Neplaćeni dopust*
Članak 50.

(1) Zaposlenik ima pravo na neplaćeni dopust u tijeku jedne godine za potrebe
vlastitog školovanja i stručnog usavršavanja i to:
– 5 dana za pripremanje i polaganje ispita u srednjoj školi;
– 10 dana za polaganje ispita na višoj školi ili fakultetu, odnosno za polaganje
pravosudnog ispita;
– 5 dana za prisustvovanje stručnim seminarima i savjetovanjima; i
– 2 dana za pripremanje i polaganje ispita radi stjecanja posebnih znanja i
vještina (informatičko školovanje, učenje stranih jezika i sl.).
(2) Školovanje i stručno usavršavanje iz stavka 1. ovoga članka treba biti u
vezi s poslovima koje zaposlenik obavlja ili njegovom profesijom ili djelatnošću
poslodavca.
(3) Za školovanje na koje ga je uputio poslodavac zaposlenik ima pravo na
plaćeni dopust pod uvjetima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.

PRESTANAK UGOVORA O RADU

*Zabrana otkaza i otkaza s ponudom izmijenjenog ugovora bez prethodne suglasnosti
sindikalnog povjerenika odnosno sindikalnog vijećnika*
Članak 51.

(1) Bez prethodne suglasnosti sindikalnog povjerenika odnosno sindikalnog
vijećnika ne može se otkazati ugovor o radu niti ponuditi otkaz s ponudom
izmijenjenog ugovora:
– zaposleniku nakon 25 godina radnog staža kod istog poslodavca i 50 godina
života;
– ženi koja doji dijete;
– roditelju, posvojitelju odnosno skrbniku djeteta do 7 godina;
– osobi s invaliditetom;
– samohranom roditelju malodobnog djeteta;
– roditelju s troje ili više djece do 15 godina, odnosno djece na redovnom
školovanju;
– roditelju djeteta s teškoćama u razvoju.
(2) Ako se sindikalni vijećnik odnosno povjerenik u roku od 8 dana ne izjasni o
davanju otkaza, smatra se da je suglasan s odlukom o otkazu ugovora o radu.
(3) Zaposleniku s najmanje 50 godina života i 25 godina radnog staža kod istog
poslodavca, koji je utvrđen kao organizacijski višak i ostvaruje prednost pri
zapošljavanju, poslodavac je dužan posredovati pri novom zapošljavanju u
vremenskom trajanju od 12 mjeseci. Za to vrijeme zaposleniku ne može prestati
radni odnos bez osobnog pristanka.
(4) Zaposlenik iz prethodnog stavka ovoga članka u postupku posredovanja pri
novom zapošljavanju je obvezan prihvatiti ponuđeno radno vrijeme odnosno ili
osigurani dio radnog vremena, temeljem iskazanih potreba za zaposlenicima
odgovarajuće struke drugih srednjoškolskih ustanova.
Ukoliko je ponuđeni dio radnog vremena manji od Ugovorom o radu zaposlenika
utvrđenog radnog vremena, poslodavac je dužan isplatiti razliku plaće (naknadu)
u visini razlike plaće po ugovoru o radu i plaće koju zaposlenik dobiva za
obavljanje nepunog radnog vremena prihvaćenog u postupku posredovanja te druga
po ugovoru o radu zaposlenika pripadajuća materijalna prava.
(5) Zaposlenik iz prethodnog stavka ovoga članka kojemu je ponuđeno radno
vrijeme odnosno, osigurani dio radnog vremena u ustanovi udaljenoj u pravilu
više od 30 kilometara, odnosno otočkoj srednjoškolskoj ustanovi ukoliko ne živi
ili radi na istom otoku, nije obvezan isto prihvatiti.

*Otkaz i otkazni rok*
Članak 52.

Za vrijeme otkaznog roka zaposlenik ima pravo uz naknadu plaće odsustvovati s
rada 8 sati tjedno radi traženja novog zaposlenja

Članak 53.

(1) Zaposlenik u radnom odnosu na neodređeno puno radno vrijeme, s navršenih 55
godina života i 30 godina staža osiguranja, za kojim iz poslovnih ili
organizacijskih razloga prestaje potreba u srednjoškolskoj ustanovi u dijelu
radnog vremena, u uvjetima prestanka potrebe za istim u razdoblju od 3 godine u
cjelini radnog vremena i nemogućnosti raspoređivanja u druge srednjoškolske
ustanove u tom razdoblju, ostvaruje sva prava zaposlenika kojem je otkazan
ugovor o radu na puno radno vrijeme iz poslovno uvjetovanih razloga.
(2) Nastavniku u radnom odnosu temeljem ugovora o radu na neodređeno puno radno
vrijeme, iskazanom kao tehnološki višak, poslodavac kod koga iz gospodarskih
tehnoloških i organizacijskih razloga prestaje potreba za zaposlenikom će
osigurati mogućnost prekvalifikacije ili dokvalifikacije za srodno zanimanje
prema iskazanim potrebama sustava srednjoškolskog obrazovanja i obvezama iz
programa zbrinjavanja viška zaposlenika, pod uvjetom da zaposlenik na isto
pristaje.
U navedenom slučaju poslodavac će sa srednjoškolskom ustanovom koja je iskazala
potrebe sklopiti sporazum kojim se ova obvezuje zaposleniku ponuditi ugovor o
radu.

*Otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem zaposlenika*
Članak 54.

Prije otkazivanja ugovora o radu uvjetovanog skrivljenim ponašanjem zaposlenika,
poslodavac je dužan zaposlenika pisano upozoriti na obveze iz radnog odnosa i
ukazati mu na mogućnosti otkaza, a temeljem dokumentirano utvrđene povrede
obveza iz radnog odnosa.

V. ZAŠTITA PROFESIONALNIH PRAVA NASTAVNIKA

*Sudjelovanje pri razmatranju nalaza*
Članak 55.

(1) Osoba u funkciji sindikalnog povjerenika ima pravo sudjelovanja u radu
tijela srednjoškolske ustanove, bez prava glasa, izuzev ako je član tog tijela,
kada se razmatra nalaz prosvjetnog odnosno stručno-pedagoškog nadzornika, ili
njihovog izvješća, ako se radi o radno pravnom i profesionalnom statusu
zaposlenika.
(2) Nastavnik ima pravo žalbenog postupka.

*Pomoć pri žalbenom postupku*
Članak 56.

(1) Povjerenik sindikalne podružnice obvezan je pružiti pravnu pomoć pri
žalbenom postupku ukoliko se član Sindikata žali na ocjenu nadzora.
(2) Izvješće o uvidu u rad pojedinog nastavnika dostavlja se predmetnom
nastavniku i voditelju stručnog aktiva.

*Zaštita profesije*
Članak 57.

Sindikat se obvezuje da neće zlorabiti funkciju zaštite profesije.

*Ponavljanje stručno – pedagoškog nadzora*
Članak 58.

Nastavnik ima pravo zahtijevati ponovljeni stručno – pedagoški nadzor.

VI. ZAŠTITA ZDRAVLJA I SIGURNOST NA RADU

*Zaštita na radu*
Članak 59.

(1) Poslodavac je dužan primjenjivati propise s područja zaštite na radu i
osigurati nužne uvjete za zdravlje i sigurnost na radu uključujući mjere za
sprečavanje rizika u poučavanju i na radu.
(2) Poslodavac je dužan procijeniti sve rizike u vezi zaštite zdravlja i
sigurnosti na radu te poduzeti sve mjere nužne za zaštitu života te sigurnost i
zdravlje zaposlenika, osposobljavati i organizirati provedbu osposobljavanja
zaposlenika za rad na siguran način te skrbiti za potrebnu organizaciju i
sredstva.
(3) Poslodavac je dužan informirati zaposlenike o zaštiti na radu pružanjem
informacija, primjenjivati propise o korištenju sredstava za rad i osobnih
zaštitnih sredstava te provoditi ispitivanja istih, provoditi zaštitu od požara
te evakuaciju i spašavanje, organizirati pružanje prve pomoći i medicinske
pomoći te raditi na zaštiti nepušača.
(4) U cilju prilagođavanja tehničkom napretku poslodavac je obvezan planirati
tehnološki i organizacijski razvoj radnog procesa i nastave na način da opasne i
štetne tehnologije uklone iz radnog i nastavnog procesa zamjenjujući ih manje
opasnim ili neopasnim.
(5) Pri uvođenju novih tehnologija poslodavac je obvezan informirati zaposlenike
i njihove sindikalne povjerenike o tehnološkim karakteristikama i mogućim
utjecajima i posljedicama tih tehnologija na zdravlje, sigurnost, ekološku i
radnu sredinu.
(6) Poslodavac je dužan osigurati dodatne uvjete sigurnosti za rad invalida u
skladu s posebnim propisima.
(7) Sindikalni povjerenik ima pravo podnositi prijedloge o zaštiti na radu na
koje je ravnatelj dužan očitovati se u roku od 30 dana.

*Pisane upute o sigurnosti*
Članak 60.

(1) Poslodavac je dužan postaviti pisane upute o uvjetima i načinu korištenja
prostora, prostorija, sredstava za rad, opasnih radnih tvari i opreme i
osigurati da su ista u svakom trenutku ispravna.
(2) Obavijesti o opasnostima i štetnostima te mjerama koje je poduzeo i koje će
poduzeti radi unapređenja prevencije, profesionalnih rizika i njihovih štetnih
posljedica ravnatelj je dužan najmanje svaka 3 mjeseca davati sindikalnom
povjereniku.

*Prava i obveze sindikalnog povjerenika*
Članak 61.

(1) U odnosu na provođenje mjere zaštite na radu sindikalni povjerenik ima pravo
i obvezu osobito:
– sudjelovati u planiranju i unapređivanju uvjeta rada, uvođenja novih
tehnologija, projekata, programa i radnih procesa te njihovoj provedbi;
– biti informiran o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
zaposlenika, primati primjedbe zaposlenika na primjenu propisa i provedbu mjera
zaštite na radu;
– biti nazočan inspekcijskim pregledima i izvijestiti inspektora zaštite na radu
o svojim i zapažanjima zaposlenika, kao i pozivati inspektora kada ocijeni da su
ugroženi život i zdravlje zaposlenika a poslodavac to propušta ili odbija
učiniti;
– obrazovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
znanja, te prikupljati informacije odgovarajuće za rad na siguran način;
– stavljati prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenja;
– svojim djelovanjem poticati ostale zaposlenike za rad na siguran način,
planirati i osposobljavati zaposlenike i (učenike) za zaštitu na radu, te raditi
na promicanju i unapređivanju sigurnosne, zdravstvene, ekološke i estetske
kulture u Srednjoškolskoj ustanovi;
– slobodnog pristupa mjestima rada radi utvrđivanja uvjeta rada;
– informirati zaposleničko vijeće o poduzetim mjerama zaštite na radu najmanje
svaka 3 mjeseca.

*Povjerenik za zaštitu na radu*
Članak 62.

(1) Zaposlenici Srednjoškolske ustanove s više od 20 zaposlenika obavezno biraju
povjerenika za zaštitu na radu kod poslodavca.
(2) Izbor i imenovanje povjerenika kao i broj povjerenika, obavlja se u skladu s
odredbama Zakona o radu kojima su uređena pitanja radničkog vijeća.
(3) Bez obzira na broj zaposlenika, povjerenik mora biti izabran svugdje gdje to
zahtijevaju uvjeti rada (radionički prostor, kotlovnice, kuhinje u
srednjoškolskim ustanovama i učeničkim domovima i broj učenika).
(4) Povjerenika za zaštitu na radu zaposlenici biraju na vrijeme na koje je
sklopljen Kolektivni ugovor, bez ograničavanja ponovnog izbora.
(5) Poslodavac je dužan osigurati povjereniku zaštite na radu uvjete za
nesmetano obnašanje dužnosti, davati sve potrebne obavijesti i omogućiti uvid u
sve propise i isprave u svezi sa zaštitom na radu, ne smije tijekom obnašanja
dužnosti i deset mjeseci nakon isteka iste bez pristanka zaposleničkog vijeća
odnosno sindikalnog vijećnika dati otkaz ugovora o radu odnosno, niti ponuditi
otkaz s ponudom izmijenjenog ugovora ili ga na drugi način dovoditi u
nepovoljniji položaj, odnosno protiv njega pokrenuti postupak za naknadu štete
ukoliko je povjerenik postupao sukladno svojim ovlastima.
(6) Ukoliko u Srednjoškolskoj ustanovi nije izabran povjerenik zaštite na radu,
sva prava i obveze utvrđene odredbama ovog ugovora u odnosu na zaštitu zdravlja
i sigurnosti na radu ima sindikalni povjerenik.
(7) Naknada za rad povjerenika za zaštitu na radu iznosi najmanje 4 sata tjedno
uz naknadu plaće tijekom svake kalendarske godine u tijeku trajanja mandata.

*Obveze poslodavca*
Članak 63.

(1) Svi zaposlenici imaju jednom u tri godine pravo na sistematski pregled u
vrijednosti od 500 kuna, po cijenama zdravstvenih usluga iz obveznog
zdravstvenog osiguranja, organizirano putem ministarstva nadležnog za zdravstvo,
a koje će se obavljati u zdravstvenim ustanovama iz osnovne mreže zdravstvene
djelatnosti, u pravilu prema mjestu rada.
(2) Za žene obvezan sistematski liječnički pregled između ostalog uključuje i
ginekološki pregled, Papa-test i pregled dojki, a za muškarce pregled prostate u
skladu s liječničkim standardima, odnosno prema popisu sadržaja sistematskog
pregleda Hrvatskog zavoda za obvezno zdravstveno osiguranje.
(3) Dinamiku obveznih sistematski pregleda planira i kontrolira Županijski odjel
lokalne samouprave i Grada Zagreba, na način da se zaposlenici 1/3
srednjoškolskih ustanova upućuju u 2008. godini, 1/3 u 2009. godini i 1/3 u
2010. godini.

Članak 64.

Primjena pravnih pravila iz članka 63. ovog Kolektivnog ugovora ne isključuje
obveze poslodavca prema radnicima, koji obavljaju poslove s posebnim uvjetima
rada sukladno Zakonu o zaštiti na radu, te Pravilniku o poslovima s posebnim
uvjetima rada.

*Invalidnost i naknada plaće*
Članak 65.

Naknada plaće koja zaposleniku pripada od dana nastanka invalidnosti ili od dana
utvrđene smanjene sposobnosti zbog nastanka invalidnosti odnosno od dana
završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije do raspoređivanja na odgovarajuće
radno mjesto, ne može biti manja od iznosa osnovne plaće radnog mjesta na koje
je do tada bio postavljen odnosno raspoređen.

*Isplata plaće za nepuno radno vrijeme*
Članak 66.

(1) Poslodavac, u suradnji s nadležnim tijelima školske vlasti, dužan je
zaposleniku koji radi nepuno radno vrijeme zbog smanjene radne sposobnosti
nastale ozljedom na radu ili profesionalne bolesti, isplatiti plaću za rad u
nepunom radnom vremenu te iznos razlike između plaće koju je prethodno
ostvarivao u odnosu na zbroj naknade (mirovine) koju ostvaruje po propisima
mirovinskog– invalidskog osiguranja i plaće koju prima.
(2) Naknada iz stavka 1. ovog članka isplaćuje se na osnovi rješenja mjerodavnog
tijela Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje kojim je kod zaposlenika
utvrđena smanjena radna sposobnost zbog ozljede na radu i profesionalne bolesti,
koja prethodi rješenju o ostvarivanju prava na invalidsku mirovinu.

VII. ZAŠTITA DOSTOJANSTVA ZAPOSLENIKA

*Zabrana diskriminacije*
Članak 67.

Zabranjena je izravna ili neizravna diskriminacija, uznemiravanje i spolno
uznemiravanje zaposlenika na temelju rase, boje kože, spola, spolnog
opredjeljenja, fizičkog izgleda, bračnog stanja, porodičnih obveza, dobi,
jezika, vjere, političkog i drugog opredjeljenja, nacionalnog ili socijalnog
podrijetla, imovnog stanja, rođenja, društvenog položaja, članstva ili
nečlanstva u političkoj stranci, članstva ili ne članstva u sindikatu, tjelesnih
ili duševnih poteškoća te na svakoj drugoj osnovi.

*Uznemiravanje*
Članak 68.

(1) Uznemiravanje je svako neželjeno ponašanje koje ima za cilj ili stvarno
predstavlja povredu dostojanstva zaposlenika, stavlja ga u nepovoljniji položaj
u odnosu na druge osobe u usporedivoj situaciji, uzrokuje strah, neprijateljsko,
ponižavajuće ili uvredljivo okruženje za zaposlenika.
(2) Spolno uznemiravanje je svako neželjeno verbalno, neverbalno ili fizičko
ponašanje spolne naravi koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu
dostojanstva zaposlenika a koje uzrokuje strah ili neprijateljsko, ponižavajuće
ili uvredljivo okruženje za zaposlenika.

*Obveze poslodavca u zaštiti dostojanstva zaposlenika*
Članak 69.

(1) Poslodavac je dužan zaštititi dostojanstvo zaposlenika za vrijeme obavljanja
posla u njegovom radnom okruženju tako da im osigura uvjete rada u kojima neće
biti izloženi bilo kojem od oblika uznemiravanja na radu.
(2) U cilju prepoznavanja i prevencije uznemiravanja na radu poslodavac je dužan
osigurati informiranje i edukaciju svih zaposlenih o zakonskim uvjetima rada i
radnoj kulturi, educiranje o stresu te načinu prepoznavanja i zaštite od svih
vrsta uznemiravanje.
(3) U svrhu sprečavanja diskriminacije i uznemiravanja zaposlenika poslodavac će
osigurati sigurnu fizičku organizaciju radnog okruženja i pružanje potpore i
pomoći žrtvi nasilja.

*Ovlaštena osoba*
Članak 70.

(1) Poslodavac je dužan imenovati ovlaštenu osobu koja je ovlaštena za primanje
i rješavanje pritužbi vezanih za zaštitu od uznemiravanja na radu.
(2) Za imenovanje ovlaštene osobe poslodavac je u obvezi dobiti suglasnost skupa
radnika.
(3) Ovlaštena osoba je ovlaštena primati zahtjeve i pokretati postupke
rješavanja pritužbi zaposlenika vezanih za zaštitu dostojanstva zaposlenika.
(4) Ovlaštena osoba je obvezna o poduzetim mjerama zaštite dostojanstva
zaposlenika u ustanovi podnositi periodična (polugodišnja) izvješća ravnatelju
ustanove, predstavniku radničkog vijeća odnosno sindikalnom povjereniku u
funkciji radničkog vijeća i školskom odboru ustanove.

*Sindikat i zaštita dostojanstva zaposlenika*
Članak 71.

Sindikalni povjerenik u suradnji sa stručnim službama ustanove provodi tematski
cjelovitu edukaciju zaposlenika ustanove o manifestacijama nepoželjnog
ponašanja, o mogućim kriznim događanjima te o načinu i postupku zaštite
dostojanstva zaposlenika:
– upoznaje zaposlenike sa načinom i postupcima zaštite od svih oblika
uznemiravanja i postupcima zaštite digniteta struke,
– upoznaje zaposlenike sa svrhom, načinom i postupcima rada SOS telefona
Sindikata za sprečavanje uznemiravanja,
– osigurava na vidljivom mjestu u ustanovi broj SOS telefona, naputak o načinu
zaštite dostojanstva te popis ustanova i osoba kojima se zaposlenik može javiti
zbog kriznih događanja,

*Obveze sindikalnih povjerenika u zaštiti dostojanstva zaposlenika*
Članak 72.

Sindikalni povjerenik odnosno sindikalni povjerenik u funkciji predstavnika
zaposleničkog vijeća je u obvezi:
– pružiti potporu i svu raspoloživu pomoć žrtvi nasilja,
– na traženje zaposlenika – žrtve uznemiravanja nazočiti razgovorima sa
nadležnim osobama u ustanovi o čemu se vodi službeni zapisnik uz supotpis strana
sudionika razgovora,
– u uvjetima ponovljenog narušavanja dostojanstva zaposlenika od osobe ili osoba
u srednjoškolskoj ustanovi a o čemu nisu dostavljena službena izvješća, dužan je
uz čuvanje osobnih podataka i poštivanje volje zaposlenika-žrtve nasilja o
tajnosti podataka, o istom izvijestiti nadležne službe Ministarstva i pravnu
službu Sindikata.

*Postupak zaštite dostojanstva*
Članak 73.

(1) Postupak zaštite dostojanstva zaposlenika se pokreće podnošenjem pisane
prijave zbog nasilja od zaposlenika – žrtve ovlaštenoj osobi, preko urudžbenog
zapisnika ustanove, sa podacima povjerljive naravi sukladno Zakonu o zaštiti
osobnih podataka.
(2) Podaci trebaju sadržati sve podatke o uznemiravanju i zlostavljaču, popis
poduzetih aktivnosti na sprečavanju uznemiravanja, utvrđene psihofizičke
posljedice, posljedice na socijalne odnose i moguće utvrđene posljedice u
specijaliziranoj ustanovi za žrtve uznemiravanja.
U uvjetima izraženog uznemiravanja preporučljivo je naći svjedoke i pomoć te
konzultirati zdravstvene i udruge za pomoć žrtvama uznemiravanja odnosno udruge
za samo pomoć za žrtve uznemiravanja.

*Obveze Ovlaštene osobe u postupku zaštite dostojanstva*
Članak 74.

(1) Ovlaštena je osoba dužna, najkasnije sljedećeg radnog dana nakon podnošenja
pritužbe, pozvati zaposlenika protiv kojega je pritužba podnesena da se o
pritužbi očituje. O očitovanju zaposlenika sastavlja se bilješka koju taj
zaposlenik i ovlaštena osoba supotpisuju.
(2) Ovlaštena osoba ukoliko procijeni da je to potrebno predlaže mogućnosti i
savjetuje provođenje i drugih radnji poput postupka mirenja suočenjem
zaposlenika koji su podnijeli pritužbu i zaposlenika na koga se pritužba odnosi,
saslušanjem i drugih osoba koje imaju saznanja o činjenicama vezanim za
uznemiravanje i dr. kako bi na dokazan način utvrdila navode iz pritužbe
(3) Ukoliko se pritužba odnosi na poslodavca te nije opravdano očekivati da će
poslodavac zaštititi dostojanstvo zaposlenika, zaposlenik nije dužan dostaviti
pritužbu poslodavcu i ima pravo prekinuti rad, pod uvjetom da o prekidu rada i
namjeri pokretanja zaštite pred nadležnim sudom odmah izvijesti poslodavca, a o
pokretanju zaštite pred nadležnim sudom obavijesti poslodavca u roku od osam
dana od dana prekida rada.

*Vođenje dokumentacije o postupku uznemiravanja*
Članak 75.

(1) O postupku utvrđivanja uznemiravanja sastavlja se zapisnik na temelju kojega
ovlaštena osoba, ukoliko je utvrdila uznemiravanje, predlaže mjere zaštite
dostojanstva.
(2) Odluka o mjeri mora se donijeti u roku od 8 dana od dana primitka pritužbe o
uznemiravanju.
(3) Ukoliko ovlaštena osoba u tom roku, ne poduzme mjere za sprečavanje
uznemiravanja ili ako poduzme mjere koje su po procjeni zaposlenika– žrtve
neprimjerene i uznemiravanje se nastavlja, zaposlenik koji je uznemiravan ima
pravo prekinuti rad uz naknadu pune plaće dok mu se ne osigura zaštita, pod
uvjetom da je u daljnjem roku od 8 dana, zatražio zaštitu pred nadležnim sudom.

*Mjere u zaštiti dostojanstva*
Članak 76.

Uzimajući su obzir sve okolnosti slučaja uznemiravanja, ovlaštena osoba, kada
utvrdi da uznemiravanje postoji, predlaže poslodavcu neku od navedenih mjera u
zaštiti dostojanstva zaposlenika ili druge primjerene mjere radi daljnjeg
sprečavanja uznemiravanja:
– usmeno upozorenje zaposleniku koji je izvršio uznemiravanje,
– pisano upozorenje zaposleniku koji je izvršio uznemiravanje,
– pokretanje inspekcijskog nadzora u slučaju ponovljenog uznemiravanja.
– razmještaj, tako da se izbjegne međusobna fizička prisutnost uznemiravanoga i
zaposlenika koji je vršio uznemiravanje u zajedničkom prostoru,
– izmjenu rasporeda rada tako da se izbjegne rad uznemiravanoga i zaposlenika
koji vrši uznemiravanje

Članak 77.

Poduzete mjere koje su pokrenuli poslodavac ili imenovana ovlaštena osoba u
ustanovi u svrhu zaštite zaposlenika od uznemiravanja, ne ograničavaju
zaposlenika-žrtvu na pokretanje, u roku od 8 dana, postupka sudske zaštite od
uznemiravanja, pred nadležnim sudom.

VIII. PRAVA, OBVEZE I OVLASTI SINDIKATA I SINDIKALNIH POVJERENIKA, SINDIKALNIH
VIJEĆNIKA I PREDSTAVNIKA

*Obavijest o izboru sindikalnog predstavnika*
Članak 78.

Sindikat je dužan obavijestiti poslodavca o izboru ili imenovanju sindikalnog
povjerenika i drugih sindikalnih predstavnika.

*Prava sindikalnih povjerenika i predstavnika*
Članak 79.

(1) Poslodavac je obvezan sindikalnom povjereniku, odnosno predstavniku
omogućiti neophodan pristup radnim mjestima u svrhu obnašanja njegove dužnosti,
te radi omogućavanja uvida u podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem i
zaštitom prava zaposlenika u vrijeme i na način koji ne šteti djelotvornosti
poslovanja.
(2) Poslodavac također treba sindikalnom povjereniku, odnosno predstavniku
osigurati informacije koje su bitne za gospodarski položaj radnika kao što su
prijedlozi odluka i pravilnika o radu kojima se reguliraju prava i obveze iz
radnog odnosa, prijedlozi poslovnih i razvojnih odluka koje utječu na
gospodarski i socijalni položaj zaposlenika.
(3) Poslodavac je dužan primiti na razgovor sindikalnog povjerenika, odnosno
predstavnika po mogućnosti odmah, ali najkasnije u roku od 3 dana.
(4) Poslodavac je dužan u pisanom obliku odgovoriti na svaki dopis sindikalnog
povjerenika, odnosno predstavnika najkasnije u roku od 5 dana.
(5) Sindikalni povjerenik odnosno predstavnik ne smije biti spriječen ili ometan
u obnašanju svoje dužnosti ako djeluje u skladu sa zakonom i kolektivnim
ugovorom.
(6) Prava iz prethodnih stavaka ovog članka pripadaju jednako sindikalnom
povjereniku kao i sindikalnim predstavnicima uključujući i one koji nisu
zaposleni kod tog poslodavca.
(7) Sindikalni predstavnik dužan se pred poslodavcem predstaviti odgovarajućom
punomoći ili iskaznicom.
(8) Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja sindikalne dužnosti,
dužnosti sindikalnog povjerenika u funkciji zaposleničkog vijeća, te službenog
puta u svezi te dužnosti smatra se ozljedom na radu kod poslodavca.

*Sindikalne aktivnosti i sastanci*
Članak 80.

(1) Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku, odnosno sindikalnom
predstavniku kao i članovima povjereništva omogućiti obavljanje sindikalnih
aktivnosti u radno vrijeme na način i u opsegu koji ovisi o veličini i
organizaciji rada srednjoškolske ustanove.
(2) Članovi povjereništva sindikata imaju pravo održati sindikalne sastanke u
radno vrijeme srednjoškolske ustanove vodeći računa da se sastanci organiziraju
u vrijeme i na način koji ne šteti radu srednjoškolske ustanove.
(3) Svi članovi Sindikata ustanova imaju pravo jednom u šest mjeseci održati
sindikalni skup u radno vrijeme srednjoškolske ustanove, o čemu trebaju
obavijestiti poslodavca, pazeći da se sastanak organizira na vrijeme i na način
koji najmanje narušavaju redovno poslovanje srednjoškolske ustanove.
(4) Sindikalni predstavnik, povjerenik odnosno članovi sindikalnog povjereništva
imaju pravo na plaćeni dopust za sindikalne tečajeve, seminare, kongrese i
konferencije u trajanju od ukupno 10 dana godišnje.

*Uvjeti za rad Sindikata*
Članak 81.

(1) Poslodavac je dužan bez naknade osigurati za rad Sindikata najmanje sljedeće
uvjete:
– prostoriju za rad sindikata u pravilu odvojenu od mjesta rada i odgovarajući
prostor za održavanje sindikalnih sastanaka,
– pravo na korištenje telefona, telefaksa, fotokopirnog stroja i drugih
tehničkih sredstava i opreme u mjeri nužnoj za ostvarivanje sindikalne
aktivnosti,
– slobodu podjele tiska, sindikalnog izvješćivanja i oglašavanja na oglasnim
pločama Sindikata za redovne sindikalne aktivnosti, a u vrijeme štrajka odnosno
provođenja drugih sredstava pritiska i na drugim mjestima po odluci Sindikata,
– postavljanje oglasne ploče o svom trošku u zbornici Srednjoškolske ustanove
ili na drugom mjestu dostupnom najvećem broju radnika,
– obračun sindikalne članarine i drugih obustava preko isplatnih lista prilikom
obračuna plaća i doznačivanja članarine na račun Sindikata, a temeljem pisane
izjave člana Sindikata.
(2) Poslodavac će se suzdržavati od svakog činjenja ili propuštanja činjenja
kojim bi pojedini registrirani sindikat u ustanovi bio doveden u povlašteni ili
podređeni položaj.

*Zaštita sindikalnog povjerenika*
Članak 82.

(1) Sindikalnog povjerenika za vrijeme obnašanja sindikalne dužnosti te 10
mjeseci po isteku iste Srednjoškolska ustanova ne smije otpustiti, premjestiti
na nepovoljnije mjesto rada, premjestiti ga u sklopu iste ili druge
Srednjoškolske ustanove, niti na bilo koji drugi način staviti u nepovoljniji
položaj bez suglasnosti Sindikata.
(2) Najveći broj sindikalnih povjerenika koji uživa zaštitu iz zakona i ovog
ugovora određuje se sukladno članku 82., stavku 2. Temeljnog kolektivnog ugovora
za službenike i namještenike u javnim službama (»Narodne novine« broj 84/07).
(3) Suglasnost za otkaz i suglasnost iz stavka 1. ovoga članka daje predsjednik
Sindikata ili osoba koju on ovlasti.

*Zamjena zaposleničkog vijeća sindikalnim povjerenikom*
Članak 83.

(1) Ako zaposleničko vijeće nije izabrano sva njegova ovlaštenja i prava
preuzima jedan sindikalni povjerenik ili više sindikalnih povjerenika.
(2) Broj sindikalnih povjerenika s pravima iz prethodnog stavka je kako slijedi:
u Srednjoškolskoj ustanovi od 20 do 75 radnika – 1 povjerenik;
u Srednjoškolskoj ustanovi od 76 i više radnika – 3 povjerenika.
(3) Broj zaposlenika kao kriterij za određivanje broja sindikalnih povjerenika
iz prethodnog stavka ovoga članka utvrđuje se u odnosu na sve zaposlenike s
ugovorom o radu u trenutku preuzimanja ovlaštenja.
(4) Svaki povjerenik iz stavka 2. ovoga članka ima pravo na 6 radnih sati tjedno
uz naknadu plaće tijekom svake kalendarske godine u trajanju mandata.
(5) Nastavnicima – sindikalnim povjerenicima iz stavka 2. ovoga članka tjedna
norma neposrednog odgojno-obrazovnog rada umanjuje se za 3 sata neposrednog rada
i 3 sata ostalih poslova.
(6) Članovi radničkog vijeća iz stavka 2. alineja 2. ovog članka mogu jedan
drugome ustupati radne sate iz prethodnog stavka.
(7) Sindikalni povjerenik većinskog sindikata u Srednjoškolskoj ustanovi koji
nije preuzeo ovlasti zaposleničkog vijeća ima pravo na dva sata rada tjedno uz
naknadu plaće.

*Prava i ovlasti zaposleničkih vijeća koje preuzima Sindikat*

Članak 84.

Kad Sindikat zamjenjuje zaposleničko vijeće, preuzima sva njegova prava i
ovlasti u skladu sa Zakonom o radu.

*Predstavnik zaposlenika u školskom odboru*
Članak 85.

(1) U školskom-domskom odboru najmanje jedan član mora biti predstavnik
zaposlenika.
(2) Predstavnika zaposlenika u školskom-domskom odboru imenuje i opoziva
radničko vijeće.
(3) Predstavnik zaposlenika u školskom-domskom odboru ima sva prava kao i svi
ostali članovi školskog-domskog odbora.

*Povrat na rad*
Članak 86.

Poslodavac i čelnik sindikata, koji je prethodno bio u radnom odnosu kod
poslodavca u javnim službama, nakon prestanka istog radnog odnosa i zasnivanja
radnog odnosa u sindikatu, na njegov zahtjev sklopit će se pisani sporazum
sukladno kojem će se čelniku sindikata po prestanku radnog odnosa u sindikatu
zajamčiti sklapanje ugovora o radu za obavljanje poslova koje je prethodno radio
ili poslova koji će u najvećoj mogućoj mjeri u pogledu stupnja naobrazbe i
radnih vještina odgovarati poslovima koje je radio.

IX. MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA

*Mirenje*
Članak 87.

(1) Ako nastane kolektivni radni spor zbog kojeg bi moglo doći do štrajka,
provest će se postupak mirenja.
(2) Mirenje se provodi na način određen Zakonom o radu i Pravilnikom
Gospodarsko-socijalnog vijeća o načinu izbora miritelja i provođenju postupka
mirenja.

X. ŠTRAJK

*Suzdržavanje od štrajka i uvjeti za dopuštenje štrajka*
Članak 88.

(1) Za vrijeme važenja ovoga ugovora Sindikati neće štrajkati zbog pitanja koja
su ovim ugovorom uređena.
(2) Zabrana štrajka iz stavka 1. ovoga članka ne isključuje pravo na štrajk za
sva druga kolektivnim ugovorom neriješena pitanja te za slučaj spora oko izmjene
ili dopune ovog ugovora.
(3) Sindikat ima pravo organizirati štrajk solidarnosti.

*Donošenje odluke o štrajku*
Članak 89.

(1) Pri organiziranju i poduzimanju štrajka Sindikat mora voditi računa o
ostvarivanju Ustavom zajamčenih sloboda i prava drugih.
(2) Štrajkom se ne smiju ugroziti prava na život, zdravlje i osob­nu sigurnost.
(3) Za način donošenja odluka o štrajku te za druga pitanja štrajka koja nisu
riješena ovim ugovorom, primijenit će se pravila Sindikata.

*Zabrana ometanja štrajka*
Članak 90.

Poslodavac ne smije sprječavati ili ometati štrajk koji je organiziran u skladu
sa zakonom i ovim ugovorom.

*Najava štrajka*
Članak 91.

(1) Štrajk se mora najaviti Vladi Republike Hrvatske i ravnatelju srednjoškolske
ustanove.
(2) U pismu kojim se štrajk najavljuje sindikat mora naznačiti razloge štrajka,
mjesto, dan i vrijeme štrajka te podatke o štrajkaškom odboru i osobama koje
rukovode štrajkom.
(3) Štrajk ne smije započeti prije završenog postupka mirenja.

*Rukovođenje štrajkom*

Članak 92.

(1) Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor Sindikata.
(2) U Srednjoškolskoj ustanovi koja je uključena u štrajk mora se osnovati
štrajkaški odbor ili imenovati osoba koja će obavljati funkciju štrajkaškog
odbora.
(3) Članovima štrajkaškog odbora ne može se odrediti da rade za vrijeme štrajka.

*Štrajkaški odbor*
Članak 93.

(1) Štrajkaški odbor Sindikata rukovodi cjelokupnim štrajkom, prati da li se
štrajk odvija u redu i na zakonit način, upozorava nadležna tijela na pokušaje
sprečavanja i ometanja štrajka, kontaktira s nadležnim tijelima te obavlja druge
poslove.
(2) Štrajkaški odbor dužan je razmotriti svaku inicijativu za mirno rješenje
spora koju mu uputi poslodavac s kojim je u sporu te na nju odgovoriti u onom
obliku u kojem mu je upućena.

*Poslovi koji se ne smiju prekidati*
Članak 94.

(1) Ugovorne strane usuglasile su sljedeće poslove koji se ne smiju prekidati za
vrijeme štrajka:
– poslovi održavanja i kontrole centralnog grijanja u školama i učeničkim
domovima sa vlastitom kotlovnicom kada je grijanje u funkciji;
– poslovi smještaja i prehrane učenika u učeničkim domovima;
– poslovi prihvata i skrbi učenika u ustanovama za djecu s poteškoćama u
razvoju.
(2) Poslovi potrebni za opsluživanje zaposlenika koji dobrovoljno žele raditi, a
nisu određeni za obavljanje poslova koji se ne smiju prekidati, ne mogu se
proglasiti poslovima koji se ne smiju prekidati.
(3) Broj zaposlenika iz stavka 2. ovog članka je: jedan zaposlenik na poslovima
održavanja centralnog grijanja u jednoj smjeni, tri zaposlenika na poslovima
prehrane i jedan zaposlenik u kontroli smještaja po smjeni te dva zaposlenika po
kontroli prihvata i skrbi u ustanovama za djecu s poteškoćama u razvoju po
smjeni.
Prava sudionika štrajka
Članak 95.
(1) Zbog sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno ovom ugovoru, zaposlenici
ne smiju biti stavljeni u nepovoljniji položaj.
(2) Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno ovom ugovoru ne
predstavlja povredu ugovora o radu.

XI. TUMAČENJE UGOVORA

*Tumačenje ugovora*
Članak 96.

(1) Za vrijeme važenja ovog kolektivnog ugovora djeluje Zajednička komisija za
tumačenje kolektivnog ugovora koju čine 2 predstavnika Ministarstva znanosti,
obrazovanja i športa i 2 predstavnika većinskog Sindikata potpisnika ovog
kolektivnog ugovora.
(2) Komisija za tumačenje ovoga ugovora:
– daje tumačenje odredaba ovog kolektivnog ugovora;
– prati izvršavanje ovog kolektivnog ugovora i Temeljnog kolektivnog ugovora za
službenike i namještenike u javnim službama i izvještava obje strane o provedbi
i kršenju istih ugovora.
(3) Strane potpisnice obvezuju se imenovati članove Zajedničke komisije iz
stavka 1. ovog članka u roku od osam dana od dana potpisivanja ovog ugovora.
(4) Način rada Zajedničke komisije za tumačenje kolektivnog ugovora utvrđuje se
Poslovnikom Zajedničke komisije za tumačenje kolektivnog ugovora, a koji će
ugovorne strane donijeti u roku 15 dana i sastavni je dio ovog kolektivnog
ugovora.
(5) Ugovorne strane imenovat će predstavnike Zajedničke komisije za tumačenje
kolektivnog ugovora za zaposlenike u srednjoškolskim ustanovama u roku od 15
dana.
(6) Tumačenja Zajedničke komisije za tumačenje kolektivnog ugovora za
zaposlenike u srednjoškolskim ustanovama imaju pravnu snagu i učinke kolektivnog
ugovora.
(7) Ugovorne strane preuzimaju obvezu da će tumačenja Zajedničke komisije biti
periodično autorizirano objavljena svakih 6 mjeseci na Web stranicama
ministarstva i Sindikata potpisnika KU.

ZA VLADU                                              ZA NEZAVISNI
REPUBLIKE HRVATSKE                       SINDIKAT ZAPOSLENIH U
Predsjednik
SREDNJIM ŠKOLAMA
**Želimir Janjić, prof**., v. r.                         HRVATSKE

**Branimir Mihalinec, prof.**,
v. r.

Kolektivni ugovor, NN 11/2008-344
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)