## Pravilnik o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja

### NN 120/2006 (7.11.2006.), Pravilnik o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja

# HRVATSKI ZAVOD ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANJE

**2672**

Na osnovi članka 138. Zakona o obveznom zdravstvenom
osiguranju (»Narodne novine« broj 85/06. i 105/06.) i članka 19. Statuta
Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (»Narodne novine« broj 16/02., 24/02.
i 58/03.) Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje na 38.
izvanrednoj sjednici održanoj 24. listopada 2006. godine donijelo je

## PRAVILNIK

### O PRAVIMA, UVJETIMA I NAČINU OSTVARIVANJA PRAVA IZ OBVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom, u skladu s odredbama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju
(u daljnjem tekstu: Zakon), uređuju se prava i obveze iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja osiguranih osoba Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (u
daljnjem tekstu: Zavod), te uvjeti i način njihovog ostvarivanja.

Članak 2.

Osiguranom osobom Zavoda (u daljnjem tekstu: osigurana osoba) smatra se osoba
kojoj je na način propisan Zakonom, ovim Pravilnikom i drugim općim aktima
Zavoda utvrđen status osiguranika, odnosno osigurane osobe.

Članak 3.

Osiguranoj osobi osiguravaju se prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja u
opsegu, na način i pod uvjetima propisanim Zakonom, drugim propisima, ovim
Pravilnikom, te drugim općim aktima Zavoda.

II. UTVRĐIVANJE STATUSA OSIGURANE OSOBE

Članak 4.

Status osigurane osobe utvrđuje Zavod.
Danom stjecanja statusa osigurane osobe osigurana osoba stječe prava i obveze iz
obveznoga zdravstvenog osiguranja.
Status osigurane osobe stječe se, u pravilu, danom nastanka okolnosti osnovom
kojih se u skladu sa Zakonom utvrđuje status u obveznom zdravstvenom osiguranju
ako općim aktom Zavoda iz članka 6. stavka 2. ovog Pravilnika nije drukčije
propisano.
Iznimno od stavka 2. ovog članka osiguranik iz članka 5. stavka 1. točke 4., 6.,
7., 8. i 9. Zakona, koji prijavu na obvezno zdravstveno osiguranje nije podnio u
zakonskom roku od 15 dana, prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja stječe
danom zaprimanja prijave od strane Zavoda.
Osobi kojoj Zavod utvrdi status osigurane osobe, izdaje se iskaznica obveznoga
zdravstvenog osiguranja (u daljnjem tekstu: zdravstvena iskaznica) čiji je
oblik, sadržaj, način izdavanja i korištenja propisan općim aktom Zavoda.
Općim aktom Zavoda propisuje se u kojim se slučajevima osobi kojoj je utvrđen
status osigurane osobe ne izdaje zdravstvena iskaznica.

Članak 5.

Status osigurane osobe utvrđuje Zavod na osnovi prijave na obvezno zdravstveno
osiguranje (prijava na osiguranje, prijava o promjeni osiguranja i odjava s
osiguranja) koju podnosi pravna ili fizička osoba, poslodavac, odnosno osoba
osobno, na način propisan općim aktom Zavoda.
Iznimno, ako Zavod u provedbenom postupku utvrdi da pravna ili fizička osoba
nije u propisanom roku od 15 dana podnijela prijavu na obvezno zdravstveno
osiguranje, po službenoj će dužnosti osobi utvrditi status osigurane osobe, u
skladu s općim aktom Zavoda.
Osobi, koja je zaposlena kod dva ili više poslodavaca, status osiguranika
utvrđuje se na osnovi prijave na obvezno zdravstveno osiguranje pravne ili
fizičke osobe – prvog podnosioca prijave i izdaje se jedna zdravstvena
iskaznica.
Ako Zavod prihvati prijavu iz stavka 1. ovog članka, izdaje osiguranoj osobi
zdravstvenu iskaznicu čime je postupak po prijavi okončan.
Ako Zavod iznimno po službenoj dužnosti utvrđuje status osigurane osobe, o tome
obvezno donosi pisano rješenje koje dostavlja i obvezniku podnošenja prijave.
U vremenu od podnošenja prijave na obvezno zdravstveno osiguranje do dana
izdavanja zdravstvene iskaznice, kao i u slučajevima kada se ne izdaje
zdravstvena iskaznica, osigurana osoba svoj status dokazuje kopijom ovjerene
prijave na obvezno zdravstveno osiguranje.
Ako Zavod ne prihvati podnijetu prijavu ili utvrdi status osigurane osobe prema
nekoj drugoj zakonskoj osnovi osiguranja, o tome obvezno donosi pisano rješenje
koje dostavlja podnosiocu prijave i zainteresiranoj osobi.
Protiv rješenja iz stavka 5. i 7. ovog članka može se izjaviti žalba Direkciji
Zavoda.

Članak 6.

Pravna, odnosno fizička osoba iz članka 5. stavka 1. ovog Pravilnika obvezna je
prijavu na obvezno zdravstveno osiguranje dostaviti u roku od 15 dana od dana
nastanka ili promjene okolnosti na osnovi kojih se stječe, odnosno na osnovi
kojih prestaje status osigurane osobe.
Zavod općim aktom utvrđuje datum stjecanja, odnosno prestanka statusa osigurane
osobe Zavoda.

Članak 7.

Podnosilac prijave obvezan je uz prijavu na obvezno zdravstveno osiguranje
priložiti i odgovarajuće dokaze, kojima se dokazuje zakonska osnova osiguranja,
na osnovi kojih se može steći status osigurane osobe, a koji su propisani općim
aktom Zavoda iz članka 6. stavka 2. ovog Pravilnika.

Članak 8.

Ako je stjecanje statusa osigurane osobe – člana obitelji osiguranika uvjetovano
uzdržavanjem osobe, smatra se da osiguranik uzdržava osobu ako ta osoba
ispunjava uvjete propisane ovim Pravilnikom.
Ako je stjecanje statusa osigurane osobe – člana obitelji osiguranika uvjetovano
nesposobnošću za samostalan život i rad i potrebom uzdržavanja od strane
osiguranika, osobe moraju ispunjavati uvjete propisane člankom 9. i 10. ovog
Pravilnika.
Osim uvjeta propisanih u stavku 1. i 2. ovog članka za stjecanje statusa
osigurane osobe – člana obitelji osiguranika osobe iz članka 7. stavka 1. točke
3. i 4. Zakona (roditelji, unuci, braća, sestre, djed i baka) moraju i živjeti u
zajedničkom kućanstvu s osiguranikom što dokazuju osobnom iskaznicom, odnosno
potvrdom nadležne policijske uprave o prebivalištu, odnosno boravku na istoj
adresi.

Članak 9.

Prema članku 8. stavku 1. ovog Pravilnika smatra se da osoba nema dostatnih
prihoda za uzdržavanje ako ispunjava jedan od sljedećih uvjeta:
1. ako uopće nema vlastitih prihoda
2. ako joj mjesečni prihod ne prelazi iznos od 18% proračunske osnovice utvrđene
Zakonom o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za tekuću godinu.
Pod prihodom iz stavka 1. ovog članka smatra se prihod utvrđen u skladu s
člankom 59. ovog Pravilnika, pod uvjetom da u kalendarskoj godini u kojoj se
utvrđuje pravo na stjecanje statusa člana obitelji nije došlo do promjene od
utjecaja na činjenicu uzdržavanja.
Kod utvrđivanja prihoda iz stavka 1. ovog članka dohodak iz članka 59. ovog
Pravilnika umanjuje se za iznos poreza i prireza.

Članak 10.

Prema članku 8. stavku 2. ovog Pravilnika smatra se da je osoba nesposobna za
samostalan život i rad ako ispunjava jedan od sljedećih uvjeta:
1. ako je navršila 60 (žena), odnosno 65 (muškarac) godina života
2. ako je prema propisima o mirovinskom osiguranju proglašena potpuno i trajno
nesposobna za rad
3. ako je prema propisima o socijalnoj skrbi proglašena potpuno i trajno
nesposobna za samostalni život i rad
4. ako je prema ocjeni liječničkog povjerenstva Zavoda ocijenjena nesposobnom za
samostalan život i rad u trajanju od najmanje godinu dana, ovisno o zdravstvenom
stanju osobe.

Članak 11.

Ako je članu obitelji osiguranika priznat status osigurane osobe u skladu s
člankom 8. do 10. ovog Pravilnika, član obitelji pravo na obvezno zdravstveno
osiguranje ostvaruje sve dok su ispunjeni uvjeti utvrđeni tim člancima, s tim da
je osigurana osoba nakon isteka godine dana od dana priznatog statusa obvezna
ponovno dostaviti područnom uredu Zavoda dokaz da i dalje ispunjava propisane
uvjete.
Pri utvrđivanju statusa osigurane osobe iz članka 8. stavka 3. ovog Pravilnika,
kao i u slučaju djeteta bez roditelja koje uzdržava osiguranik iz članka 7.
stavka 1. točke 2. Zakona, Zavod obvezno donosi pisano rješenje.
Osigurana osoba iz stavka 1. ovog članka obvezna je u roku od 15 dana prijaviti
svaku promjenu koja bi bila od utjecaja na ispunjenje uvjeta uzdržavanja iz
stavka 1. ovog članka.

Članak 12.

Izvanbračni supružnik stječe status člana obitelji osiguranika u smislu članka
7. stavka 1. točke 1. Zakona ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
1. da pravo na obvezno zdravstveno osiguranje ne može ostvariti prema po nekoj
od osnova utvrđenih člankom 5. Zakona
2. da ima prebivalište, odnosno odobren stalni boravak u Republici Hrvatskoj,
ako međunarodnim ugovorom nije drukčije određeno
3. da je oboje supružnika dalo, pod materijalnom i kaznenom odgovornošću, pisanu
izjavu ovjerenu kod javnog bilježnika da žive u izvanbračnoj zajednici, da niti
jedno od njih nije u braku s trećom osobom, te da prebivaju na istoj adresi
najmanje godinu dana.

Članak 13.

Poljoprivrednici iz članka 5. stavka 1. točke 7. Zakona, koji u Republici
Hrvatskoj obavljaju poljoprivrednu djelatnost kao jedino ili glavno zanimanje i
koji su prema toj osnovi obvezno osigurani na mirovinsko osiguranje, ne mogu
steći status člana obitelji osiguranika u smislu članka 7. Zakona.

Članak 14.

Osigurana osoba kod koje su prestale okolnosti na osnovi kojih je stekla status
osigurane osobe, gubi taj status danom prestanka tih okolnosti.
Osiguranoj osobi kod koje nisu prestale okolnosti na osnovi kojih je stekla
status osigurane osobe, odnosno koja je status osigurane osobe stekla osnovom
osobnog plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje (članak 10.
Zakona), prestanak statusa osigurane osobe ne može se utvrditi osnovom njezinog
zahtjeva, ako joj se istodobno ne može utvrditi status osigurane osobe po nekoj
drugoj zakonskoj osnovi osiguranja, odnosno ako ne dokaže da je zdravstveno
osiguranje ostvarila prema propisima zemlje rada, odnosno boravka.

III. PRAVA IZ OBVEZNOGA ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

1. ZDRAVSTVENA ZAŠTITA

Članak 15.

Osigurana osoba ostvaruje pravo na zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja utvrđenu člankom 14. Zakona u opsegu, na način i pod uvjetima
propisanim Zakonom, posebnim propisima, međudržavnim ugovorima, ovim Pravilnikom
i drugim općim aktima Zavoda.

Članak 16.

Osigurana osoba ostvaruje pravo na zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja na području Republike Hrvatske u zdravstvenim ustanovama, u
trgovačkim društvima koja obavljaju zdravstvenu djelatnost, kod zdravstvenih
radnika privatne prakse i kod isporučitelja ortopedskih i drugih pomagala s
kojima je Zavod sklopio ugovor o provođenju zdravstvene zaštite, odnosno ugovor
o izradi, isporuci i popravku ortopedskih i drugih pomagala (u daljnjem tekstu:
ugovorni subjekti Zavoda).
Osigurana osoba ostvaruje pravo na korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu
pod uvjetima u opsegu i na način propisan općim aktom Zavoda.

Članak 17.

Osigurana osoba ostvaruje pravo na zdravstvenu zaštitu na teret sredstava Zavoda
na osnovi važeće zdravstvene iskaznice, odnosno na osnovi ovjerene kopije
prijave na obvezno zdravstveno osiguranje.

Članak 18.

Troškovi zdravstvene zaštite terete sredstva Zavoda ako osigurana osoba
ostvaruje zdravstvenu zaštitu kod ugovornih subjekata Zavoda na način i pod
uvjetima propisanim ovim Pravilnikom i drugim općim aktima Zavoda.

Članak 19.

Osigurana osoba obvezna je sudjelovati u pokriću razlike do pune vrijednosti
prava na zdravstvenu zaštitu iz članka 15. stavka 2. točke 2. do 5. Zakona (u
daljnjem tekstu: doplata) neposredno ili putem dopunskoga zdravstvenog
osiguranja na koje se osigurala kod Zavoda ili osiguravatelja u skladu sa
Zakonom o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, ako te obveze nije oslobođena
prema odredbama Zakona, što dokazuje ispravom koju izdaje Zavod.
Osigurana osoba obvezna je snositi doplatu za lijekove s dopunske liste lijekova
Zavoda iz članka 16. stavka 5. Zakona neposredno ili putem dopunskoga
zdravstvenog osiguranja koje provode osiguravatelji u skladu sa Zakonom o
dobrovoljom zdravstvenom osiguranju.

Članak 20.

Propisanu doplatu iz članka 19. stavka 1. i 2. ovog Pravilnika naplaćuju
neposredno osiguranoj osobi ugovorni subjekti Zavoda.
Ugovorni subjekti Zavoda obvezni su osiguranoj osobi prilikom naplate doplate iz
stavka 1. ovog članka izdati potvrdu koja obvezno sadrži, najmanje, sljedeće
podatke:
– naziv ugovornog subjekta Zavoda
– ime i prezime osigurane osobe
– broj osigurane osobe
– naziv i šifru postupka
– datum pružene zdravstvene zaštite
– naplaćeni iznos doplate
– pečat, te potpis odgovorne osobe.
Doplatu za liječenje u inozemstvu iz članka 15. stavka 2. točke 2. podtočke 4.
Zakona osigurana osoba plaća neposredno zdravstvenoj ustanovi u inozemstvu ili
nadležnom područnom uredu Zavoda u skladu s općim aktom Zavoda.
Osiguranoj osobi koja je osobno u cijelosti snosila troškove za zdravstvenu
zaštitu korištenu u inozemstvu, te u postupku pokrenutom po njezinom zahtjevu
ostvarila pravo na povrat tih troškova u skladu s općim aktom Zavoda, Zavod će
na osnovi rješenja izvršiti povrat sredstava umanjen za iznos doplate utvrđene
člankom 15. stavkom 2. točkom 2. Zakona, osim ako osigurana osoba u skladu s
odredbama Zakona nije oslobođena plaćanja doplate.

Članak 21.

Osigurana osoba bez obzira da li je oslobođena plaćanja doplate ili je osigurana
u dopunskom zdravstvenom osiguranju, obvezna je prilikom korištenja zdravstvene
zaštite, ako Zakonom nije drukčije određeno, platiti propisani iznos
administrativne pristojbe u skladu s člankom 28. stavkom 1. Zakona.
Administrativnu pristojbu iz stavka 1. ovoga članka osiguranoj osobi naplaćuju
ugovorni subjekti Zavoda, osim u slučaju iz stavka 3. ovog članka.
Administrativnu pristojbu iz stavka 1. ovog članka za ovjeru potvrde o
ortopedskom i drugom pomagalu, odnosno stomatološkom pomagalu naplaćuje
ovlaštena osoba Zavoda prilikom ovjere potonje.
Iznimno od stavka 1. ovog članka administrativna pristojba ne plaća se za
preventivne preglede utvrđene planom i programom mjera zdravstvene zaštite iz
članka 14. stavka 3. Zakona.

Članak 22.

Kada ugovorna zdravstvena ustanova, ugovorno trgovačko društvo koje obavlja
zdravstvenu djelatnost ili ugovorni zdravstveni radnik privatne prakse nisu u
mogućnosti pružiti osiguranoj osobi potrebnu zdravstvenu zaštitu, obvezni su
poduzeti sve mjere u svrhu pružanja hitne medicinske pomoći i upućivanja
osigurane osobe u najbližu ugovornu zdravstvenu ustanovu, ugovorno trgovačko
društvo koje obavlja zdravstvenu djelatnost ili ugovornom zdravstvenom radniku
privatne prakse koji su u mogućnosti osiguranoj osobi pružiti potrebnu
zdravstvenu zaštitu.

Članak 23.

Osigurana osoba obvezna je prilikom ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu
postupati u skladu sa savjetima i uputama zdravstvenog radnika koji joj pruža
zdravstvenu zaštitu.

Članak 24.

Osiguranik Zavoda koji ima prebivalište na području druge države (pogranični
migranti), ostvaruje zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog osiguranja
kod ugovornih subjekata Zavoda koji su najbliži njegovom mjestu rada, ako to
nije drukčije uređeno međudržavnim ugovorom.

*1.1. Primarna zdravstvena zaštita*

Članak 25.

Osigurana osoba primarnu zdravstvenu zaštitu ostvaruje kod izabranog doktora
primarne zdravstvene zaštite, obiteljske (opće) medicine, ginekologa,
stomatologa i pedijatra kojeg bira na način propisan općim aktom Zavoda.
Iznimno od stavka 1. ovog članka osigurana osoba koja privremeno boravi izvan
mjesta prebivališta, odnosno boravka (npr. službeni put, godišnji odmor) ima
pravo u slučaju npr. traume, akutne upalne i zarazne bolesti, akutnog poremećaja
koji zahtijeva terapijsko zbrinjavanje i sl. koristiti primarnu zdravstvenu
zaštitu, osim utvrđivanja prava na bolovanje, kod bilo kojeg ugovornog doktora
primarne zdravstvene zaštite u mjestu privremenog boravka, u istom opsegu kao i
kod izabranog doktora primarne zdravstvene zaštite.

Članak 26.

Osigurana osoba primarnu zdravstvenu zaštitu, u skladu sa Zakonom o zdravstvenoj
zaštiti, ostvaruje kod izabranog doktora primarne zdravstvene zaštite, u okviru
koje izabrani doktor obiteljske (opće) medicine obavlja i sljedeće poslove:
– utvrđuje kada je bolovanje osiguranika nastupilo i prestalo u skladu sa
Zakonom, ovim Pravilnikom i drugim propisima
– određuje izolaciju osigurane osobe ako postoji sumnja da se radi o zaraznoj
bolesti
– određuje potrebu prijevoza javnim prijevoznim sredstvom osigurane osobe s
obzirom na njezino zdravstveno stanje i udaljenost odredišta u skladu s
odredbama članka 53. Zakona, te članka 90. i 91. ovog Pravilnika
– određuje potrebu sanitetskog prijevoza osigurane osobe u skladu s propisom
ministra nadležnog za zdravstvo iz članka 15. stavka 2. točke 1. podtočke 20.
Zakona i odredbama ovog Pravilnika
– ocjenjuje stupanj trudnoće osiguranice radi određivanja prava na rodiljni
dopust, a na osnovi nalaza i mišljenja specijalista ginekologa
– utvrđuje potrebu izostanka osiguranika s posla radi njege bolesnog člana uže
obitelji u skladu sa člankom 34. Zakona
– daje mišljenje je li privremena nesposobnost za rad osiguranika svjesno
prouzročena, odnosno da li je ozdravljenje, odnosno osposobljavanje osiguranika
za rad namjerno sprječavano
– utvrđuje potrebu pratnje osigurane osobe za vrijeme putovanja radi korištenja
zdravstvene zaštite, te daje mišljenje o potrebi boravka pratioca uz dijete za
vrijeme liječenja u drugom mjestu na području Republike Hrvatske u skladu s ovim
Pravilnikom i drugim općim aktima Zavoda
– daje prijedlog nadležnom liječničkom povjerenstvu Zavoda u svezi sa stjecanjem
prava na rad u skraćenom radnom vremenu radi njege djeteta kojem je potrebna
pojačana skrb i njega
– odobrava promjenu mjesta boravka za vrijeme privremene nesposobnosti za rad
osiguranika, ako bi promjena mjesta boravka povoljno utjecala na brže
ozdravljenje i osposobljavanje osiguranika za rad
– upućuje osiguranu osobu osnovom njezinog prigovora s potrebnom medicinskom i
drugom dokumentacijom nadležnom liječničkom povjerenstvu Zavoda radi davanja
nalaza, mišljenja i ocjene po prigovoru
– upućuje osiguranika nadležnom liječničkom povjerenstvu Zavoda radi utvrđivanja
prava na bolovanje i duljine trajanja bolovanja nakon proteka roka trajanja
bolovanja utvrđenog propisom ministra nadležnog za zdravstvo
– odlučuje o potrebi upućivanja osiguranika na ocjenu radne sposobnosti i
invalidnosti, upućuje ga na potrebnu dijagnostičku obradu, te s kompletiranom
medicinskom i drugom dokumentacijom upućuje osiguranika na ocjenu radne
sposobnosti i invalidnosti
– odlučuje o potrebi upućivanja osigurane osobe u drugu ugovornu zdravstvenu
ustanovu, odnosno drugom ugovornom zdravstvenom radniku privatne prakse ako
ocjenjuje da postoji potreba za drugim stručnim mišljenjem, a zbog postavljanja
ispravne dijagnoze i obaviještenosti osigurane osobe o njezinom zdravstvenom
stanju
– obavlja i druge poslove u svezi s ostvarivanjem prava na zdravstvenu zaštitu,
odnosno drugih prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja u skladu sa Zakonom,
drugim propisima i općim aktima Zavoda, te sklopljenim ugovorom sa Zavodom.

1.1.1. Liječenje u kući osigurane osobe

Članak 27.

Osigurana osoba ima pravo na liječenje u kući.
Liječenje u kući može se provoditi kao:
– kućna posjeta kod akutnih stanja
– kućno liječenje
– pružanje hitne medicinske pomoći u kući osigurane osobe.
Kućno liječenje osigurane osobe iz stavka 2. podstavka 2. ovog članka može se
provoditi samo pod nadzorom izabranog doktora kada zdravstveno stanje osigurane
osobe zahtijeva takvo liječenje, a ne postoji potreba za bolničkim liječenjem.

1.1.2. Zdravstvena njega u kući osigurane osobe

Članak 28.

Radi ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu, u pravilu, kroničnih bolesnika
izabrani doktor može predložiti provođenje zdravstvene njege u kući osigurane
osobe.
Suglasnost za provođenje zdravstvene njege u kući osigurane osobe daje nadležno
liječničko povjerenstvo Zavoda.
Uvjeti i način ostvarivanja prava na zdravstvenu njegu u kući osigurane osobe
utvrđeni su općim aktom Zavoda.

1.1.3. Patronažna zdravstvena skrb

Članak 29.

U okviru patronažne zdravstvene skrbi osiguranoj osobi pruža se stručna pomoć i
njega radi:
– praćenja stanja poslije porođaja – rodilji i novorođenom djetetu
– promicanja i očuvanja zdravlja
– praćenja i očuvanja zdravlja osigurane osobe kod koje postoji povećani rizik
za nastanak bolesti.
Uvjeti i način ostvarivanja prava osigurane osobe na patronažnu zdravstvenu skrb
utvrđeni su općim aktom Zavoda.

1.1.4. Hitna medicinska pomoć

Članak 30.

Osigurana osoba ostvaruje hitnu medicinsku pomoć, koja podrazumijeva pružanje
dijagnostičkih i terapijskih postupaka koji su nužni u otklanjanju neposredne
opasnosti po život i zdravlje, bez uputnice kod najbližeg doktora primarne
zdravstvene zaštite prema mjestu prebivališta, odnosno boravka, odnosno mjestu
gdje se osigurana osoba zatekla u trenutku potrebe pružanja hitne medicinske
pomoći, te u:
– hitnoj službi doma zdravlja
– ustanovi hitne medicinske pomoći
– hitnoj službi bolničke ustanove.
Osigurana osoba može ostvariti pravo na hitnu medicinsku pomoć i u kući ako zbog
prirode bolesti nije u mogućnosti ostvariti tu pomoć u zdravstvenoj ustanovi.
U slučaju potrebe, a nakon pružene hitne medicinske pomoći doktor iz stavka 1. i
2. ovog članka, koji je pružio hitnu medicinsku pomoć osiguranoj osobi, obvezan
je osigurati prijevoz osigurane osobe do najbliže bolničke zdravstvene ustanove
koja joj može pružiti potrebnu zdravstvenu zaštitu.

1.1.5. Sanitetski prijevoz

Članak 31.

Pravo na sanitetski prijevoz ostvaruje osigurana osoba koja ispunjava uvjete
propisane općim aktom ministra nadležnog za zdravstvo iz članka 15. stavka 2.
točke 1. podtočke 20. Zakona.

Članak 32.

Pod sanitetskim prijevozom iz članka 31. ovog Pravilnika podrazumijeva se
prijevoz osigurane osobe sanitetskim vozilom:
– iz mjesta prebivališta, odnosno boravka u ugovornu zdravstvenu ustanovu ili
ordinaciju ugovornoga zdravstvenog radnika privatne prakse, odnosno iz ugovorne
zdravstvene ustanove ili ordinacije ugovornoga zdravstvenog radnika privatne
prakse u mjesto prebivališta, odnosno boravka
– iz jedne ugovorne zdravstvene ustanove, odnosno ordinacije ugovornoga
zdravstvenog radnika privatne prakse u drugu ugovornu zdravstvenu ustanovu,
odnosno ordinaciju ugovornoga zdravstvenog radnika privatne prakse
– iz mjesta prebivališta, odnosno boravka u zdravstvenu ustanovu izvan područja
Republike Hrvatske i natrag u skladu s odredbama ovog Pravilnika i drugim općim
aktima Zavoda.

Članak 33.

Potrebu sanitetskog prijevoza utvrđuje:
– izabrani doktor
– doktor u ugovornoj zdravstvenoj ustanovi u kojoj se osigurana osoba liječi,
odnosno ugovorni doktor privatne prakse
– doktor u službi hitne medicinske pomoći kod kojeg je osigurana osoba u
postupku liječenja
– liječničko povjerenstvo Zavoda u skladu s odredbama ovog Pravilnika i drugih
općih akata Zavoda.

Članak 34.

Pravo na sanitetski prijevoz osigurana osoba ostvaruje na osnovi ispravno
ispunjenog naloga za sanitetski prijevoz koji izdaje i ovjerava:
– izabrani doktor – u slučaju kad se osigurana osoba upućuje radi korištenja
zdravstvene zaštite iz mjesta prebivališta, odnosno boravka u ugovornu
zdravstvenu ustanovu ili ordinaciju ugovornoga zdravstvenog radnika privatne
prakse, te na prijedlog liječničkog povjerenstva u slučaju prijevoza osigurane
osobe u inozemstvo ili povratka iz inozemstva u skladu s odredbama ovog
Pravilnika i dugih općih akata Zavoda
– doktor u ugovornoj zdravstvenoj ustanovi u kojoj se osigurana osoba liječi,
odnosno ugovorni doktor privatne prakse – kad se osiguranu osobu iz ugovorne
zdravstvene ustanove, odnosno ordinacije ugovornog doktora privatne prakse
prevozi u mjesto prebivališta, odnosno boravka, te kad se osigurana osoba
upućuje, odnosno premješta iz jedne ugovorne zdravstvene ustanove, odnosno
ordinacije ugovornog doktora privatne prakse u drugu ugovornu zdravstvenu
ustanovu, odnosno ordinaciju ugovornog doktora privatne prakse.
Nalog za sanitetski prijevoz iz stavka 1. podstavka 1. ovog članka daje se
ugovornom subjektu koji sa Zavodom ima ugovorenu djelatnost sanitetskog
prijevoza prema mjestu prebivališta, odnosno boravka osigurane osobe.
Nalog za sanitetski prijevoz iz stavka 1. podstavka 2. ovog članka daje se
ugovornom subjektu koji sa Zavodom ima ugovorenu djelatnost sanitetskog
prijevoza prema sjedištu zdravstvene ustanove, odnosno ordinacije ugovornog
doktora privatne prakse iz koje se osiguranu osobu prevozi u mjesto
prebivališta, odnosno boravka, odnosno iz koje se osiguranu osobu upućuje ili
premješta u drugu ugovornu zdravstvenu ustanovu, odnosno ordinaciju ugovornog
doktora privatne prakse.
Doktor ugovorne zdravstvene ustanove, odnosno doktor privatne prakse koji je u
skladu sa stavkom 1. ovog članka obvezan izdati nalog za sanitetski prijevoz
obvezan je za osiguranu osobu dogovoriti, odnosno naručiti prijevoz sanitetskim
vozilom od ugovornog subjekta Zavoda iz stavka 2. i 3. ovog članka.
Tiskanice naloga za sanitetski prijevoz iz stavka 1. ovog članka sastavni su dio
ovog Pravilnika.

*1.2. Specijalističko-konzilijarna zdravstvena zaštita*

Članak 35.

Specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu osigurana osoba ostvaruje u
najbližoj ugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno kod najbližega ugovornog
zdravstvenog radnika privatne prakse prema mjestu njezinog prebivališta, odnosno
boravka koji sa Zavodom imaju ugovorenu traženu zdravstvenu zaštitu, odnosno u
drugoj ugovornoj zdravstvenoj ustanovi ili kod drugog ugovornoga zdravstvenog
radnika privatne prakse u slučaju iz članka 38. stavka 3. ovog Pravilnika, a na
osnovi uputnice koju izdaje izabrani doktor primarne zdravstvene zaštite:
– obiteljske (opće) medicine
– pedijatar
– ginekolog
– stomatolog.
O potrebi upućivanja na specijalističke preglede i dijagnostičke, odnosno
terapijske postupke, osim izabranog doktora iz stavka 1. ovog članka odlučuje i
doktor specijalist školske medicine, odnosno doktor specijalist epidemiolog.
Ako osigurana osoba želi specijalistički pregled ili dijagnostičke, odnosno
terapijske postupke obaviti u drugoj ugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno
kod drugoga ugovornoga zdravstvenog radnika privatne prakse, a ne u najbližoj
specijalističkoj ordinaciji koja ima sa Zavodom ugovorenu traženu zdravstvenu
zaštitu i u koju ju je uputio izabrani doktor, ima pravo na osnovi izdane
uputnice (bez obzira koji je ugovorni subjekt Zavoda na uputnici naznačen)
ostvariti traženu zdravstvenu zaštitu, s time da nema pravo na nak­nadu troškova
prijevoza, niti pravo na sanitetski prijevoz na teret sredstava Zavoda.
Članak 36.
Specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu iz djelatnosti fizikalne
medicine i rehabilitacije u kući osigurana osoba ostvaruje na način i pod
uvjetima utvrđenim općim aktom Zavoda.

Članak 37.

Izabrani doktor obvezan je na uputnici za specijalističko-konzilijarnu
zdravstvenu zaštitu navesti naziv ugovorne zdravstvene ustanove ili ugovorne
ordinacije privatne prakse kamo upućuje osiguranu osobu te uz uputnicu priložiti
povijest bolesti i sve nalaze obavljenih specijalističkih pregleda,
dijagnostičkih, odnosno terapijskih postupaka.
Uputnica ima obilježje narudžbe za izvršenje traženoga dijagnostičkog, odnosno
terapijskog postupka.
Uputnica iz stavka 2. ovoga članka vrijedi 30 dana od dana izdavanja, a
osigurana osoba obvezna se u tom roku javiti ugovornoj zdravstvenoj ustanovi,
odnosno ugovornom zdravstvenom radniku privatne prakse iz članka 35. stavka 1.
ovog Pravilnika radi specijalističkog pregleda ili dijagnostičkog, odnosno
terapijskog postupka.

Članak 38.

Ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno ugovorni zdravstveni radnik privatne
prakse iz članka 35. stavka 1. i 3. ovog Pravilnika obvezni su osiguranu osobu
upućenu radi korištenja specijalističko-konzilijarne zdravstvene zaštite primiti
odmah, a najkasnije u roku 30 dana od dana kad im se osigurana osoba s uputnicom
izabranog doktora prvi put javila.
Kad ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno ugovorni zdravstveni radnik privatne
prakse ne pruži osiguranoj osobi traženu zdravstvenu zaštitu u roku iz stavka 1.
ovog članka, doktor ugovorne zdravstvene ustanove, odnosno ugovorni zdravstveni
radnik privatne prakse obvezan je, uz potpis odgovorne osobe i pečat ustanove,
odnosno ordinacije, na uputnici naznačiti datum kad im se osigurana osoba prvi
put javila, razlog nepružanja tražene zdravstvene zaštite s naznakom datuma kad
će osiguranu osobu primiti na specijalistički pregled ili dijagnostički, odnosno
terapijski postupak s time da pri tom, ovisno o medicinskoj indiciranosti i
raspoloživim kapacitetima, osiguranoj osobi osigura zdravstvenu zaštitu unutar
roka od 60 dana od datuma prvog javljanja osigurane osobe ugovornoj zdravstvenoj
ustanovi, odnosno ugovornom zdravstvenom radniku privatne prakse.
Ako ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno ugovorni zdravstveni radnik privatne
prakse ne naznače na uputnici datum kad će osiguranu osobu primiti na
specijalistički pregled ili dijagnostički, odnosno terapijski postupak ili
naznači datum koji prelazi rok iz stavka 2. ovog članka, osigurana osoba ima
pravo u roku od 30 dana, radi ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu,
obratiti se s takvom uputnicom rukovoditelju, odnosno po njemu ovlaštenom
radniku područnog ureda Zavoda nadležnog prema prebivalištu, odnosno boravka
osigurane osobe ili prema sjedištu ugovorne zdravstvene ustanove, odnosno
ordinacije ugovornoga zdravstvenog radnika privatne prakse, koji će osiguranoj
osobi na osnovi te uputnice osigurati traženu zdravstvenu zaštitu u istoj ili
drugoj ugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno ordinaciji ugovornoga
zdravstvenog radnika privatne prakse.

Članak 39.

Iznimno od članka 38. ovoga Pravilnika kada je osigurana osoba za određenu
dijagnozu bolesti upućena od izabranog doktora na prvi specijalistički pregled,
ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno ugovorni zdravstveni radnik privatne
prakse obvezni su joj traženu zdravstvenu zaštitu pružiti u roku od 30 dana od
dana kada im se osigurana osoba prvi puta javila.
Ako ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno ugovorni zdravstveni radnik privatne
prakse ne pruže osiguranoj osobi zdravstvenu zaštitu iz stavka 1. ovoga članka
odmah, odnosno u roku od 30 dana obvezni su na uputnici, uz potpis odgovorne
osobe i pečat ustanove, odnosno ordinacije, naznačiti datum kad im se prvi put
javila, te da joj nisu pružili traženu zdravstvenu zaštitu, odnosno naznačiti da
joj neće biti pružena u roku iz stavka 1. ovog članka. U suprotnom obvezni su na
uputnicu upisati datum kada će osiguranu osobu primiti na prvi specijalistički
pregled koji mora biti unutar roka od 30 dana od dana prvog javljanja osigurane
osobe.
Osigurana osoba kojoj prvi specijalistički pregled nije proveden u roku od 30
dana od dana prvog javljanja u ugovornu zdravstvenu ustanovu, odnosno kod
ugovornog zdravstvenog radnika privatne prakse ima pravo taj specijalistički
pregled obaviti u neugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno kod neugovornoga
zdravstvenog radnika privatne prakse.
Povrat troškova nastalih radi korištenja zdravstvene zaštite u skladu sa stavkom
3. ovoga članka osigurana osoba ima pravo ostvariti na osnovi pisanog zahtjeva
koji podnosi područnom uredu Zavoda nadležnom prema mjestu njezinog
prebivališta, odnosno boravka. Uz zahtjev je osigurana osoba obvezna priložiti
uputnicu iz koje je vidljivo da joj ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno
ugovorni zdravstvenu radnik privatne prakse nisu pružili traženu zdravstvenu
zaštitu u propisanom roku, te original računa za obavljenu zdravstvenu zaštitu u
neugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno kod neugovornoga zdravstvenog radnika
privatne prakse.

Članak 40.

Doktor specijalist koji je nakon obavljenoga specijalističkog pregleda indicirao
potrebu za dodatnom specijalističkom obradom, obvezan je osiguranoj osobi
ugovoriti termine za specijalističke preglede, odnosno dijagnostičke postupke
koje njegova zdravstvena ustanova, odnosno ordinacija privatne prakse ima
ugovorene sa Zavodom.

Članak 41.

Doktor specijalist nakon izvršenog dijagnostičkog, odnosno terapijskog postupka
obvezan je neposredno ili putem osigurane osobe izabranom doktoru dostaviti
nalaz i mišljenje o zdravstvenom stanju osigurane osobe s uputama za daljnje
liječenje.
Ugovorna zdravstvena ustanova, odnosno ugovorni zdravstveni radnik privatne
prakse, koji su pružili specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu,
obvezni su osiguranoj osobi izdati osobni račun.

Članak 42.

Nakon dobivenih nalaza o obavljenom dijagnostičkom, odnosno terapijskom
postupku, osigurana osoba obvezna je javiti se s nalazom svom izabranom doktoru
odmah, a najkasnije u roku tri dana.

*1.3. Bolnička zdravstvena zaštita*

Članak 43.

Bolničku zdravstvenu zaštitu osigurana osoba ostvaruje u ugovornim bolničkim
ustanovama na osnovi izdane uputnice za bolničko liječenje koju osiguranoj osobi
izdaje izabrani doktor primarne zdravstvene zaštite ili doktor u službi hitne
medicinske pomoći.
Bolničko liječenje osigurana osoba ostvaruje u najbližoj ugovornoj bolničkoj
ustanovi prema mjestu prebivališta, odnosno boravka koja ima ugovorenu traženu
zdravstvenu zaštitu, odnosno u drugoj ugovornoj bolničkoj ustanovi u slučaju iz
članka 49. stavka 3. ovog Pravilnika.
Ako se osigurana osoba želi liječiti u drugoj ugovornoj bolničkoj ustanovi, a ne
u najbližoj koja sa Zavodom ima ugovorenu traženu bolničku zdravstvenu zaštitu i
u koju ju je uputio izabrani doktor, može to ostvariti na osnovi izdane uputnice
(bez obzira koja je bolnička ustanova naznačena na uputnici), s time da nema
pravo na naknadu troškova prijevoza, niti pravo na sanitetski prijevoz na teret
sredstava Zavoda.

Članak 44.

Izabrani doktor primarne zdravstvene zaštite obvezan je na uputnici za bolničko
liječenje navesti naziv ugovorne bolničke ustanove te uz uputnicu priložiti
cjelokupnu raspoloživu medicinsku dokumentaciju osigurane osobe.
Uputnica ima obilježje narudžbe za izvršenje traženog bolničkog liječenja.
Uputnica iz stavka 2. ovoga članka vrijedi 30 dana od dana izdavanja, a
osigurana osoba obvezna je u tom roku javiti se ugovornoj zdravstvenoj ustanovi
iz članka 43., 45. i 46. ovog Pravilnika radi korištenja bolničke zdravstvene
zaštite.

Članak 45.

Bolničko liječenje osiguranih osoba koje boluju od kroničnih bolesti provodi se
u ugovornim specijalnim bolnicama za liječenje: duševnih bolesti, plućnih
bolesti, djece s trajnim psihofizičkim smet­njama, te fizikalnom medicinom i
medicinskom rehabilitacijom.

Članak 46.

Pravo na bolničku medicinsku rehabilitaciju u ugovornoj bolničkoj ustanovi
osigurana osoba ostvaruje kao nastavak bolničkog liječenja ili na osnovi
uputnice izabranog doktora, na način i pod uvjetima utvrđenim općim aktom
Zavoda.

Članak 47.

Pravo na smještaj uz dijete, koje se nalazi na bolničkom liječenju u smislu
članka 43., 45., i 46. ovog Pravilnika, ovisno o odgovarajućim smještajnim
kapacitetima ugovorne bolničke ustanove u kojoj se dijete liječi, ostvaruje
osigurana osoba – majka djeteta pod uvjetom da dijete nije starije od 6 mjeseci
i da postoji potreba dojenja djeteta, što utvrđuje izabrani doktor majke na
prijedlog izabranog doktora djeteta i odjelnog doktora ugovorne bolničke
ustanove u kojoj se dijete liječi.
Pravo iz stavka 1. ovog članka ostvaruje se na osnovi uputnice za bolničko
liječenje koju izdaje izabrani doktor majke djeteta.
Na uputnicu iz stavka 2. ovog članka pod rubrikom »Molim, traži se\_\_\_« izabrani
doktor obvezno upisuje tekst: »smještaj majke uz dijete radi dojenja«.
Iznimno, osigurana osoba – jedan od roditelja djeteta mlađeg od 5 godina života
ima pravo na dnevni smještaj uz dijete koje se nalazi na bolničkom liječenju u
ugovornoj zdravstvenoj ustanovi za liječenje djece oboljele od akutnih bolesti
na osnovi iste uputnice kojom je dijete upućeno na bolničko liječenje.

Članak 48.

Pravo na smještaj u ugovornoj specijalnoj bolnici za medicinsku rehabilitaciju
može ostvariti osigurana osoba – jedan od roditelja djeteta s posebnim
zdravstvenim potrebama, odnosno osoba koja o njemu skrbi, a koja je određena za
pratitelja djeteta, pod uvjetima utvrđenim općim aktom Zavoda.
Pravo iz stavka 1. ovog članka ostvaruje se na osnovi uputnice za bolničko
liječenje koju izdaje izabrani doktor pratitelja djeteta.

Članak 49.

Ugovorna bolnička ustanova iz članka 43., 45. i 46. ovog Pravilnika obvezna je
upućenu osiguranu osobu primiti na bolničko liječenje u najkraćem mogućem roku,
a u slučajevima ugroženosti života, odmah.
Kad osiguranoj osobi na osnovi uputnice ugovorna bolnička ustanova ne osigura
potrebno bolničko liječenje u roku od 30 dana od dana kad joj se osigurana osoba
prvi put javila, doktor bolničke ustanove obvezan je, uz potpis odgovorne osobe
i pečat ustanove, na uputnici naznačiti datum kad im se osigurana osoba prvi put
javila, razloge neprimanja osigurane osobe na bolničko liječenje i upute
izabranom doktoru u svezi s daljnjim postupkom, te upisati datum kad će bolnička
ustanova primiti osiguranu osobu na bolničko liječenje, s time da pri tom,
ovisno o medicinskoj indiciranosti i raspoloživim kapacitetima, osiguranoj osobi
osigura bolničku zdravstvenu zaštitu unutar roka od 60 dana od datuma prvog
javljanja osigurane osobe ugovornoj bolničkoj ustanovi.
Ako doktor ugovorne bolničke ustanove ne upiše na uputnici datum kad će
osiguranu osobu primiti na bolničko liječenje ili upiše datum koji prelazi rok
iz stavka 2. ovog članka, osigurana osoba ima pravo u roku od 30 dana, radi
ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu, obratiti se s takvom uputnicom
rukovoditelju, odnosno po njemu ovlaštenom radniku područnog ureda Zavoda
nadležnog prema prebivalištu, odnosno boravku osigurane osobe ili prema sjedištu
ugovorne bolničke ustanove koji će osiguranoj osobi na osnovi te uputnice
osigurati traženu zdravstvenu zaštitu u istoj ili drugoj ugovornoj bolničkoj
ustanovi.

Članak 50.

Ugovorna bolnička ustanova obvezna je nakon obavljenog bolničkog liječenja
izdati osiguranoj osobi otpusno pismo i osobni račun.

Članak 51.

Osigurana osoba obvezna je javiti se s otpusnim pismom iz članka 50. ovog
Pravilnika osobno ili putem člana obitelji, odnosno treće osobe svom izabranom
doktoru odmah, a najkasnije u roku od tri dana.

Članak 52.

Tiskanica uputnice iz članka 35. i 43. ovog Pravilnika veličine je 21 cm x 14,5
cm (format A-5) čiji je oblik i sadržaj otisnut uz ovaj Pravilnik i čini njegov
sastavni dio.
Podaci propisani u tiskanici uputnice moraju se upisati čitljivo, tintom ili
kemijskom olovkom plave ili crne boje, odnosno računalnim ispisom.
Podaci sa zdravstvene iskaznice zdravstveno osigurane osobe na uputnicu se unose
pretiskom sa zdravstvene iskaznice, odnosno upisom na način propisan stavkom 2.
ovog članka.

*1.4. Ortopedska i druga pomagala*

Članak 53.

Osigurana osoba u okviru prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznog zdravstvenog
osiguranja ostvaruje pravo na ortopedska i druga pomagala pod uvjetima i na
način propisan Zakonom i općim aktom Zavoda.

*1.5. Stomatološko-protetska pomoć i stomatološko-protetski nadomjesci*

Članak 54.

Osigurana osoba u okviru prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja ostvaruje pravo na stomatološko--protetsku pomoć, stomatološko-protetske
nadomjestke i ortodontska pomagala pod uvjetima i na način propisan Zakonom i
općim aktom Zavoda.

*1.6. Pravo na lijekove*

Članak 55.

Osigurana osoba u okviru prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja ima pravo na korištenje lijekova koji su utvrđeni Odlukom o
utvrđivanju Osnovne liste lijekova Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (u
daljnjem tekstu: Osnovna lista lijekova) i Odlukom o utvrđivanju Dopunske liste
lijekova Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (u daljnjem tekstu: Dopunska
lista lijekova), pod uvjetima i na način propisan Zakonom, ovim Pravilnikom i
drugim općim aktima Zavoda.
Osigurana osoba ima pravo u cijelosti na teret sredstava obveznoga zdravstvenog
osiguranja ostvariti lijekove s Osnovne liste lijekova ako su joj potonji na
osnovi propisanih medicinskih indikacija propisani na recept u primarnoj
zdravstvenoj zaštititi, odnosno ako su joj primijenjeni u liječenju na razini
primarne, sekundarne i tercijarne zdravstvene djelatnosti, odnosno na razini
zdravstvenih zavoda.
Pod uvjetima iz stavka 2. ovoga članka osigurana osoba ima pravo na teret
sredstava obveznoga zdravstvenog osiguranja ostvariti i lijekove s Dopunske
liste lijekova ali do visine cijene ekvivalentnog lijeka s Osnovne liste
lijekova u skladu s člankom 16. stavkom 4. Zakona.
Lijekovi utvrđeni Dopunskom listom lijekova mogu se osiguranoj osobi propisati
na recept, odnosno primijeniti u liječenju samo uz njezin pristanak pri čemu
osigurana osoba mora biti upoznata sa svojom obvezom plaćanja doplate u visini
razlike cijene u odnosu na cijenu ekvivalentnog lijeka utvrđenog Osnovnom listom
lijekova.
Iznimno od stavka 2. i 3. ovog članka osigurana osoba može, na osnovi prethodnog
odobrenja liječničkog povjerenstva Direkcije Zavoda, ostvariti pravo na lijek s
Osnovne liste lijekova, odnosno Dopunske liste lijekova uz doplatu za koji ne
ispunjava propisane medicinske indikacije, pod uvjetom da je potrebu korištenja
lijeka predložilo povjerenstvo za lijekove bolnice u kojoj se osigurana osoba
liječi, a na teret ugovorenih sredstava bolničke zdravstvene ustanove.
Osigurana osoba koja je mimo postupka utvrđenih ovim Pravilnikom i drugim općim
aktima Zavoda kupila lijekove s Osnovne liste lijekova i Dopunske liste lijekova
nema pravo osnovom postav­ljenog zahtjeva na teret sredstava obveznog
zdravstvenog osiguranja ostvariti pravo na povrat tih troškova osim u slučaju iz
članka 117. ovog Pravilnika.

*1.7. Pravo na oslobađanje od plaćanja doplate*

Članak 56.

Pravo na oslobađanje od plaćanja doplate iz članka 15. stavka 4. Zakona
ostvaruju osigurane osobe iz članka 21. stavka 3. i 4. Zakona.
Osigurane osobe učenici i redovni studenti stariji od 18 godina iz članka 15.
stavka 2. točke 1. podtočke 2. Zakona – ostvaruju pravo na oslobađanje od
plaćanja doplate u slučaju korištenja preventivne i kurativne zdravstvene
zaštite, te medicinske rehabilitacije.
Osiguranim osobama iz članka 15. stavka 3. Zakona, dobrovoljnim davaocima krvi s
više od 25 davanja (muškarci), odnosno s više od 15 davanja (žene), te davaocima
dijela tijela radi liječenja osigurane osobe Zavoda, osigurava se plaćanje
zdravstvenih usluga koje su za 5% više od utvrđenih u članku 15. stavku. 2.
točki 2. do 5. Zakona.

Članak 57.

Osiguranim osobama iz članka 56. stavka 1. i 2. ovog Pravilnika Zavod izdaje
potvrdu kojom dokazuju pravo na oslobađanje od plaćanja doplate čiji oblik,
sadržaj i način izdavanja propisuje Zavod općim aktom, a osiguranim osobama iz
članka 56. stavka 3. ovog Pravilnika Zavod izdaje posebnu potvrdu čiji oblik i
sadržaj propisuje odlukom direktor Zavoda.
Potvrde iz stavka 1. ovog članka vrijede samo uz zdravstvenu iskaznicu.
Broj osigurane osobe Zavoda naveden na potvrdi iz stavka 1. ovog članka mora
biti istovjetan broju osigurane osobe Zavoda utisnutom na zdravstvenoj
iskaznici.

Članak 58.

Osigurane osobe iz članka 5. točke 10. do 18., članka 12. i 63. Zakona ostvaruju
pravo na oslobađanje od plaćanja doplate na osnovi utvrđenog im statusa
osigurane osobe Zavoda, a što dokazuju ovjerenom kopijom prijave na obvezno
zdravstveno osiguranje, odnosno zdravstvenom iskaznicom.
Osiguranim osobama iz članka 21. stavka 3. Zakona kojima je priznat status
hrvatskoga ratnoga vojnog invalida prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja
iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, kao i osiguranim osobama kojima
je priznato svojstvo ratnog vojnog invalida, mirnodopskog vojnog invalida i
civilnog invalida rata prema Zakonu o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata
utvrđuje se pravo na oslobađanje od plaćanja doplate na osnovi rješenja
nadležnog tijela uprave kojim im je taj status priznat.
Osigurane osobe iz članka 21. stavka 4. podstavka 1. Zakona – djeca do 18.
godine života pravo na oslobađanje od plaćanja doplate ostvaruju na osnovi
zdravstvene iskaznice.
Osiguranim osobama iz članka 21. stavka 4. podstavka 2. i 3. Zakona pravo na
oslobađanje od plaćanja doplate utvrđuje se na osnovi rješenja Hrvatskog zavoda
za mirovinsko osiguranje, Ministarstva hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata,
nadležnog centra za socijalnu skrb ili rješenjem drugoga nadležnog tijela,
odnosno potvrdom Hrvatskoga crvenog križa ili Hrvatskog zavoda za transfuzijsku
medicinu o broju darivanja krvi.
Osiguranim osobama iz članka 56. stavka 2. i 3. ovog Pravilnika pravo na
oslobađanje od plaćanja doplate, odnosno dijela doplate utvrđuje se na osnovi
potvrde nadležne obrazovne ustanove o statusu redovnog učenika, odnosno redovnog
studenta, odnosno potvrde Hrvatskog crvenog križa ili Hrvatskog zavoda za
transfuzijsku medicinu o broju darivanja krvi.

Članak 59.

Za osigurane osobe iz članka 21. stavka 4. podstavka 4. Zakona visina ukupnog
prihoda ostvarenog u prethodnoj kalendarskoj godini, iskazanog po članu obitelji
koji žive u zajedničkom kućanstvu, radi ostvarivanja prava na oslobađanje od
plaćanja doplate u skladu s uvjetima utvrđenim Zakonom, utvrđuje se na osnovi
sljedećih dokaza:
– o visini plaće ostvarene kod poslodavca za rad u tuzemstvu i inozemstvu –
potvrdom ovjerenom od poslodavca
– o visini mirovine ostvarene u Republici Hrvatskoj – potvrdom, odnosno podatkom
iz evidencije Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, odnosno isplatitelja
mirovinskog primanja
– o visini mirovine ostvarene u inozemstvu – potvrdom poslovne banke putem koje
se mirovina isplaćuje, odnosno drugom ispravom kad se mirovina ne isplaćuje
putem banke
– o visini dohotka iz članka 24. podstavka 3. do 10. Zakona – potvrdom, odnosno
podatkom iz evidencije nadležne porezne uprave
– o visini naknade zbog nezaposlenosti – potvrdom, odnosno podatkom iz
evidencije Hrvatskog zavoda za zapošljavanje
– o visini novčanih prava ostvarenih prema propisima o socijalnoj skrbi –
potvrdom, odnosno podatkom iz evidencije nadležnog centra za socijalnu skrb
– o visini drugih novčanih prava ostvarenih prema propisima o mirovinskom
osiguranju, o doplatku za djecu, o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog
rata i članova njihovih obitelji i o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata –
potvrdom, odnosno podatkom iz evidencije nadležnog tijela.
Visinu ostvarenih prihoda od naknada plaće, koja se isplaćuje na teret sredstava
Zavoda, odnosno koju Zavod isplaćuje na teret sredstava državnog proračuna Zavod
utvrđuje na osnovi svojih evidencija.
Pod zajedničkim kućanstvom iz stavka 1. ovoga članka smatra se zajednica života,
privređivanja i trošenja ostvarenih prihoda obitelji.

Članak 60.

Članovima obitelji u smislu članka 59. stavka 1. ovog Pravilnika, čiji se
prihodi uračunavaju u ukupan prihod obitelji u skladu s člankom 21. stavkom 4.
podstavkom 4. Zakona, smatraju se bračni i izvanbračni supružnik, te ostali
članovi obitelji iz članka 7. Zakona, neovisno jesu li zdravstveno osigurani kao
članovi obitelji, sposobni za samostalan život i rad i imaju li sredstva za
uzdržavanje.
Osiguranikom umirovljenikom – samcem iz članka 22. stavka 2. Zakona smatra se
osiguranik Zavoda – umirovljenik koji nema članova obitelji u smislu stavka 1.
ovog članka.
Svojstvo člana obitelji osigurana osoba dokazuje zdravstvenom iskaznicom ako je
zdravstveno osigurana kao član obitelji podnosioca zahtjeva u skladu s člankom
7. Zakona.
Bračni ili izvanbračni supružnik, koji nije zdravstveno osiguran kao član
obitelji podnosioca zahtjeva svojstvo člana obitelji u smislu stavka 1. ovoga
članka dokazuje izvatkom iz matične knjige vjenčanih ne starijim od šest
mjeseci, odnosno dokazom iz članka 12. točke 3. i 4. ovog Pravilnika.
Članovi obitelji koji status člana obitelji ne mogu dokazati zdravstvenom
iskaznicom u smislu stavka 3. ovog članka potonji dokazuju pisanom izjavom
podnosioca zahtjeva ovjerenom kod javnog bilježnika, o broju članova obitelji
koji s njim žive na istoj adresi prebivališta, odnosno boravka, te rodnim listom
ne starijim od šest mjeseci ili drugim odgovarajućim dokumentom na osnovi kojeg
se može utvrditi srodstvo.
Osigurana osoba Zavoda koja nema članove obitelji u smislu stavka 1. ovog
članka, navedenu činjenicu dokazuje rodnim listom ne starijim od 6 mjeseci,
sudskom odlukom o rastavi braka, smrt­nim listom za bračnog supružnika, te
drugim odgovarajućim dokumentom, kao i pisanom izjavom podnosioca zahtjeva da
nema drugih članova obitelji ovjerenom kod javnog bilježnika.
Zavod ima pravo zatražiti osiguranu osobu i druge dokaze koje smatra nužnim za
utvrđivanje broja članova obitelji, te njihovih prihoda.

Članak 61.

Visinu ostvarenih prihoda iz članka 59. stavka 1. podstavka 2., 4., 5., 6. i 7.
ovog Pravilnika Zavod utvrđuje, u pravilu, po službenoj dužnosti, a na osnovi
podataka isplatioca tih novčanih prava.
Osigurana osoba obvezna je osobno pribaviti dokaze kojima dokazuje svoje bračno
i rodbinsko stanje.

Članak 62.

Osigurana osoba – podnosilac zahtjeva obvezna je za sebe i sve članove svoje
obitelji uz zahtjev priložiti i dokaze propisane člankom 59. stavkom 1.
podstavkom 1. i 3., člankom 60. i 61. stavkom 2. ovog Pravilnika, kao i dokaz o
adresi prebivališta, odnosno boravka članova obitelji za koje je u izjavi danoj
kod javnog bilježnika navela da s njom žive u zajedničkom kućanstvu (kopija
osobne iskaznice ili potvrda nadležne policijske uprave o adresi prebivališta,
odnosno boravka).
O pravu na oslobađanje od plaćanja doplate područni ured Zavoda odlučuje
istodobno za podnosioca zahtjeva i članove njegove obitelji.
Pravo na oslobađanje od plaćanja doplate osigurana osoba – podnosilac zahtjeva,
te osigurane osobe – članovi obitelji ostvaruju od dana podnošenja zahtjeva, ako
Zavod raspolaže potrebnim podacima i ako je podnosilac zahtjeva priložio sve
dokaze na osnovi kojih je moguće utvrditi ispunjenje uvjeta za oslobađanje, a
koje je bio obvezan osobno pribaviti u skladu s odredbama ovog Pravilnika. U
suprotnom pravo na oslobađanje od plaćanja doplate ostvaruje se od dana kada je
Zavodu dostavljena sva potrebna dokumentacija.
O pravu iz stavka 2. ovog članka područni ured Zavoda odlučuje, u pravilu, bez
donošenja rješenja.
Na pisani zahtjev osigurane osobe područni ured Zavoda obvezan je donijeti
rješenje.

Članak 63.

Izabrani doktor primarne zdravstvene zaštite, doktor u službi hit­ne medicinske
pomoći, odnosno doktor ovlašten za propisivanje ortopedskih i drugih pomagala
obvezan je prilikom izdavanja uputnice za specijalističko-konzilijarnu i
bolničku zdravstvenu zaštitu, odnosno prilikom propisivanja ortopedskih i drugih
pomagala na osnovi podataka sadržanih u potvrdi iz članka 57. ovog Pravilnika
naznačiti na uputnici, odnosno potvrdi o ortopedskim i drugim pomagalima da je
osigurana osoba Zavoda oslobođena plaćanja doplate.

Članak 64.

Osigurana osoba Zavoda koja posjeduje važeću potvrdu iz članka 57. ovog
Pravilnika, kojoj je prilikom korištenja prava na zdravstvenu zaštitu iz
obveznoga zdravstvenog osiguranja ugovorni subjekt Zavoda naplatio doplatu, ima
pravo podnijeti Zavodu zahtjev za povrat naplaćenog iznosa.

*1.8. Pravo na oslobađanje od plaćanja administrativne pristojbe*

Članak 65.

Pravo na oslobađanje od plaćanja administrativne pristojbe prema članku 28.
stavku 3. Zakona imaju djeca do 18 godina života i invalidi s oštećenjem
organizma od najmanje 80% prema posebnim propisima.
Pravo na oslobađanje od plaćanja administrativne pristojbe prema stavku 1. ovog
članka djeca dokazuju zdravstvenom iskaznicom, a invalidi s oštećenjem organizma
posebnom potvrdom koju izdaje Zavod.
Potvrda iz stavka 2. ovog članka veličine je 85 x 55 mm, izrađena je od tvrdog
papira plave boje, čiji je oblik i sadržaj otiskan na tiskanici koja je sastavni
dio ovog Pravilnika.

Članak 66.

Potvrdu iz članka 65. stavka 3. ovog Pravilnika osiguranoj osobi izdaje Zavod na
osnovi njezinog zahtjeva i rješenja nadležnog tijela o utvrđenom oštećenju
organizma u propisanom postotku.
Pravo na oslobađanje od plaćanja administrativne pristojbe osigurana osoba
stječe s danom podnošenja zahtjeva.

Članak 67.

Potvrda iz članka 65. stavka 3. ovog Pravilnika vrijedi samo uz zdravstvenu
iskaznicu.
O izdanim potvrdama Zavod vodi posebnu evidenciju.

Članak 68.

Potvrda iz članka 65. stavka 3. ovog Pravilnika vrijedi sve vrijeme dok postoje
činjenice na osnovi kojih je izdana.
Osigurana osoba Zavoda obvezna je svaku promjenu od značaja za valjanost isprave
u skladu sa stavkom 1. ovog članka javiti područ­nom uredu Zavoda, uz predočenje
isprave radi njezinog poništenja.

Članak 69.

Osigurana osoba koja je u tijeku kalendarskog mjeseca platila administrativnu
pristojbu u ukupnom iznosu od 30,00 kuna, oslobođena je od daljnjeg plaćanja
administrativne pristojbe za taj mjesec u skladu s člankom 28. stavkom 2.
Zakona.
Osigurana osoba koja bi plaćanjem punog iznosa administrativne pristojbe
premašila iznos iz stavka 1. ovog članka obvezna je platiti samo razliku do tog
iznosa.
Iznos plaćene administrativne pristojbe iz stavka 1. ovog članka osigurana osoba
dokazuje posebnim uplatnicama o plaćenoj administrativnoj pristojbi.

Članak 70.

Ugovorni subjekt Zavoda, odnosno ovlašteni radnik Zavoda obvezni su osiguranoj
osobi za naplaćenu administrativnu pristojbu izdati uplatnicu iz članka 69. ovog
Pravilnika.

2. NOVČANE NAKNADE

*2.1. Naknada plaće za vrijeme bolovanja*

Članak 71.

Osiguraniku za vrijeme bolovanja pripada pravo na naknadu plaće u slučajevima,
pod uvjetima i na način propisan Zakonom i ovim Pravilnikom.
Pod bolovanjem u smislu Zakona i ovog Pravilnika smatra se odsutnost s rada zbog
bolesti ili ozljede, odnosno drugih okolnosti utvrđenih člankom 31. Zakona zbog
kojih je osiguranik spriječen izvršavati svoju obvezu rada u skladu s ugovorom o
radu, drugim ugovorom ili pojedinačnim aktom.

Članak 72.

Naknada plaće za vrijeme bolovanja (u daljnjem tekstu: naknada plaće) pripada
osiguraniku – radniku od prvog dana bolovanja, a osiguraniku koji obavlja
gospodarsku djelatnost, odnosno samostalno u obliku zanimanja obavlja
profesionalnu djelatnost od 43. dana bolovanja.
Iznimno od stavka 1. ovog članka kad se naknada plaće prema odredbama Zakona
isplaćuje od prvog dana bolovanja na teret sredstava Zavoda, osiguraniku koji
obavlja gospodarsku djelatnost, odnosno samostalno u obliku zanimanja obavlja
profesionalnu djelatnost ona pripada od prvog dana bolovanja.
Osiguranik iz stavka 1. ovog članka ima pravo na naknadu plaće sve dok izabrani
doktor obiteljske (opće) medicine primarne zdravstvene zaštite, odnosno nadležno
liječničko povjerenstvo Zavoda ne utvrde da je sposoban za rad ili dok nije
pravomoćnim rješenjem nadležnog tijela mirovinskog osiguranja utvrđena
invalidnost osiguranika.
Osiguranik ima pravo na naknadu plaće na teret sredstava Zavoda najdulje do
navršenih 12 mjeseci neprekidnog bolovanja, osim u slučaju kada je bolovanje
produljeno zbog toga što u roku propisanom člankom 41. stavkom 2. Zakona (30
dana) nije donesena ocjena o radnoj sposobnosti i invalidnosti, a kod osigurane
osobe prema nalazu, mišljenju i ocjeni liječničkog povjerenstva Zavoda i dalje
postoji privremena nesposobnost za rad.

Članak 73.

Naknadu plaće iz članka 31. točke 1. i 2. Zakona obračunava i isplaćuje
osiguraniku iz svojih sredstava pravna, odnosno fizička osoba – poslodavac u
skladu s člankom 32., odnosno 33. Zakona i to:
1. za prvih 7 odnosno 42 dana bolovanja, a u slučaju rada osiguranika u
inozemstvu za sve vrijeme dok se osiguranik nalazi u inozemstvu – na teret
poslodavca ako Zakonom nije drukčije propisano
2. od 8. odnosno 43. dana bolovanja nadalje – na teret sredstava Zavoda ako
Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 74.

Osiguraniku kojemu je za vrijeme trajanja bolovanja prestao rad­ni odnos,
odnosno obavljanje djelatnosti osobnim radom pripada naknada plaće u skladu s
člankom 42. Zakona.
Isplatu naknade plaće iz stavka 1. ovog članka izvršit će Zavod neposredno
osiguraniku.

Članak 75.

Naknadu plaće prema odredbama Zakona i ovog Pravilnika obračunava i isplaćuje
pravna, odnosno fizička osoba – poslodavac, osim u slučajevima iz članka 31.
točke 3., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12. i 13. kada naknadu plaće obračunava i
isplaćuje Zavod ako dogovorom između Zavoda i poslodavca nije drukčije određeno.
Sredstva koja je poslodavac isplatio u skladu sa stavkom 1. ovog članka, a koja
prema odredbama Zakona terete sredstva Zavoda, Zavod je obvezan vratiti
poslodavcu u roku od 45 dana od dana primitka zahtjeva za povrat, osim u slučaju
bolovanja iz članka 31. točke 4. i 5. Zakona kada je Zavod obvezan poslodavcu
vratiti isplaćenu naknadu plaće u roku od 30 dana od dana primitka zahtjeva za
povrat.
Uz zahtjev iz stavka 2. ovog članka poslodavac je obvezan priložiti tiskanicu –
Potvrda o plaći i tiskanicu – Izvješće o bolovanju, te dokumentaciju o izvršenim
isplatama naknada plaće.
Iznimno, u slučaju stečajnog postupka poslodavaca ili prestanka postojanja
poslodavca, odnosno kada poslodavac nije u moguć­nosti zbog nelikvidnosti
isplatiti plaću, odnosno naknadu plaće za najmanje tri kalendarska mjeseca, te
naknadu plaće zbog bolovanja iz članka 31. točke 1. i 2. Zakona kada se naknada
plaće isplaćuje na teret sredstava Zavoda, te članka 31. točke 4. i 5. Zakona
isplatu će izvršiti Zavod neposredno osiguraniku.

Članak 76.

Osiguraniku koji je upućen na rad u inozemstvo naknada plaće pripada u skladu s
odredbama Zakona i ovog Pravilnika s time da se isplaćuje na teret sredstava
Zavoda samo za vrijeme njegovog boravka u Republici Hrvatskoj, osim u
slučajevima: korištenja obveznog rodiljnog dopusta, rodiljnog dopusta do jedne,
odnosno tri godine života djeteta, rodiljnog dopusta iz članka 31. točke 12.
Zakona, posvojiteljskog dopusta, prava na rad u skraćenom radnom vremenu do
jedne, odnosno tri godine života djeteta iz članka 31. točke 8. Zakona, dopusta
iz članka 31. točke 9. Zakona, te stanke za dojenje djeteta iz članka 31. točke
10. Zakona.

Članak 77.

Osiguraniku kojem je u vrijeme bolovanja određen pritvor pripada u skladu s
odredbama Zakona i ovog Pravilnika naknada plaće u visini jedne trećine naknade,
a ako uzdržava obitelj u visini jedne polovice pripadajuće naknade. Tako
umanjena naknada pripada osiguraniku dok traje bolovanje za trajanja pritvora.
Osiguraniku iz stavka 1. ovog članka nakon otpuštanja iz pritvora, kada je
postupak protiv njega pravomoćnom presudom obustavljen ili je pravomoćnom
presudom oslobođen optužbe ili je optužba odbijena, ali ne zbog nenadležnosti
suda, ostvaruje pravo na obustavljeni dio naknade plaće.
Bolovanje za vrijeme trajanja pritvora u smislu stavka 1. ovog članka utvrđuje
izabrani doktor obiteljske (opće) medicine, na prijed­log doktora medicine
ustanove u kojoj se osiguranik nalazi.

Članak 78.

Osiguraniku koji se nalazi na izdržavanju kazne zatvora ili u ustanovi zbog
provođenja mjera obveznog čuvanja i liječenja ne pripada pravo na naknadu plaće.
Osiguraniku koji je privremeno u skladu s člankom 152. stavkom 10. Zakona o radu
udaljen s rada, ne pripada pravo na naknada plaću ako za vrijeme dok je udaljen
s rada stupi na bolovanje.

*2.2. Naknada plaće zbog njege člana obitelji*

Članak 79.

Osiguranik ima pravo na naknadu plaće zbog njege djeteta i supružnika (bračnog i
izvanbračnog), s kojim živi u zajedničkom kućanstvu i to za svaku utvrđenu
bolest u trajanju propisanom člankom 34. Zakona.
Pod djetetom iz stavka 1. ovog članka smatra se osim vlastitog djeteta i
posvojeno dijete, pastorče, te dijete koje je na osnovi rješenja nadležnog
tijela za poslove socijalne skrbi osiguraniku povjereno na čuvanje i odgoj.
Pravo na naknadu plaće iz stavka 1. ovog članka ne pripada osiguraniku za
vrijeme dok se nalazi na godišnjem odmoru, odnosno plaćenom dopustu.

*2.3. Naknada plaće zbog trudnoće i porođaja*

Članak 80.

Pravo na naknadu plaće za vrijeme korištenja obveznoga rodiljnog dopusta,
rodiljnog dopusta do jedne, odnosno tri godine života djeteta, rodiljnog dopusta
iz članka 31. točke 12. Zakona, posvojiteljskog dopusta, prava na rad u
skraćenom radnom vremenu do jedne, odnosno tri godine života djeteta iz članka
31. točke 8. Zakona, dopusta iz članka 31. točke 9. Zakona, stanke za dojenje
djeteta iz članka 31. točke 10. Zakona, pripada osiguraniku u visini, na način i
u trajanju kako je to propisano Zakonom, Zakonom o radu, Zakonom o porodnom
dopustu majki koje obavljaju samostalnu djelatnost i nezaposlenih majki i
Zakonom o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za tekuću godinu, te
ovim Pravilnikom.

*2.4. Novčana naknada zbog nesposobnosti za rad*

Članak 81.

Nakon proteka roka od 12 mjeseci neprekidnog bolovanja utvrđenog člankom 41.
stavkom 4. Zakona, odnosno u slučaju produljenja bolovanja iz razloga navedenih
u članku 72. stavku 4. ovog Pravilnika, osiguranik nakon što mu je donesena
ocjena o radnoj sposobnosti i invalidnosti nadležnog tijela vještačenja
mirovinskog osiguranja, a koji je prema ocjeni liječničkog povjerenstva Zavoda i
dalje nesposoban za rad, ima pravo na novčanu naknadu u visini od 70% od
utvrđene osnovice za naknadu plaće sve dok liječničko povjerenstvo Zavoda ne
utvrdi da je sposoban za rad.
Novčana naknada iz stavka 1. ovog članka ne može iznositi više od najvišeg
iznosa mjesečne naknade plaće utvrđene prema članku 46. stavku 3. Zakona, a
obračunava ju i isplaćuje područni ured Zavoda na području kojeg je sjedište
poslodavca osiguranika.

*2.5. Novčana naknada zbog nemogućnosti obavljanja poslova na osnovi kojih se
ostvaruju primitci od kojih se utvrđuje drugi dohodak prema propisima o porezu
na dohodak*

Članak 82.

Osoba koja je status osiguranika stekla u skladu s člankom 6. Zakona ostvaruje
pravo na novčanu naknadu prema člancima 48. do 51. Zakona pod uvjetom da je
privremeno nesposobna za obavljanje ugovorenih poslova zbog bolesti (u daljnjem
tekstu: privremena nesposobnost), koju utvrđuje liječničko povjerenstvo
područnog ureda Zavoda.
Pravo na novčanu naknadu iz stavka 1. ovog članka osiguranik ostvaruje u
postupku i na način propisan ovim Pravilnikom.

Članak 83.

O pravu na novčanu naknadu zbog privremene nesposobnosti iz članka 82. ovog
Pravilnika Zavod odlučuje rješenjem po prethodno pribavljenom nalazu, mišljenju
i ocjeni liječničkog povjerenstva područnog ureda Zavoda, a na osnovi pisanog
zahtjeva osiguranika koji podnosi područnom uredu Zavoda nadležnom prema mjestu
svog prebivališta, odnosno boravka.
Uz zahtjev iz stavka 1. ovog članka osiguranik je obvezan priložiti:
– povijest bolesti koju je izdao izabrani doktor medicine primarne zdravstvene
zaštite ne stariju od 3 dana
– medicinsku dokumentaciju o nastaloj bolesti
– ugovor o djelu ili drugi pravni akt o stjecanju primitaka na koje se plaća
doprinos za obvezna osiguranja
– potvrdu (potvrde) pravne ili fizičke osobe o novčanom primitku (primitcima)
koji je osiguraniku isplaćen u posljednjih šest mjeseci prije mjeseca u kojem je
nastupila nemogućnost osiguranika za obavljanje poslova na osnovi kojih se
ostvaruju primitci, uz naznaku iznosa i datuma isplate
– potvrdu pravne ili fizičke osobe o prekidu ili neizvršenju ugovorenog posla
zbog bolesti osiguranika.
Osiguranik je obvezan zahtjev iz stavka 1. ovog članka podnijeti u roku od 3
dana od dana nastanka bolesti, odnosno u roku od 3 dana od dana prestanka
razloga u svezi s njegovim zdravstvenim stanjem, koji su ga u tome onemogućili.
Na osnovi zahtjeva osiguranika i priložene dokumentacije iz stavka 2. podstavka
1. do 3. ovog članka nadležni područni ured Zavoda upućuje osiguranika
liječničkom povjerenstvu područnog ureda Zavoda radi utvrđivanja privremene
nesposobnosti, a osiguranik je obvezan javiti se liječničkom povjerenstvu odmah,
odnosno najkasnije u roku od tri dana.

Članak 84.

Liječničko povjerenstvo područnog ureda Zavoda nalaz, mišljenje i ocjenu donosi
na osnovi dokumentacije iz članka 83. stavka 4. ovog Pravilnika i pregleda
osiguranika.
Nalazom, mišljenjem i ocjenom liječničko povjerenstvo iz stavka 1. ovog članka
utvrđuje početak, trajanje, odnosno prestanak privremene nesposobnosti
osiguranika za obavljanje ugovorenih poslova, određujući pri tome da li je
nastala bolest od utjecaja na obavljanje ugovorenih poslova s obzirom na vrstu
posla, te rok njegovog izvršenja.
Osiguraniku koji nije podnio zahtjev u roku iz članka 83. stavka 3. ovog
Pravilnika, odnosno koji se nije javio liječničkom povjerenstvu u roku iz članka
83. stavka 4. ovog Pravilnika, liječničko povjerenstvo može utvrditi početak
privremene nesposobnosti najviše za šest dana koji prethode danu donošenja
nalaza, mišljenja i ocjene iz stavka 1. ovog članka.

Članak 85.

Rješenjem iz članka 83. stavka 1. ovog Pravilnika, kojim se osiguraniku priznaje
pravo na novčanu naknadu zbog bolesti, obvezno se rješava o iznosu novčane
naknade i razdoblju za koje mu pripada, uz navođenje osnovice i postotka na
osnovi kojih je izračunata, te oznake nalaza, mišljenja i ocjene liječničkog
povjerenstva područnog ureda Zavoda o privremenoj nesposobnosti osiguranika.

Članak 86.

Novčana naknada iz članka 82. ovog Pravilnika, koja osiguraniku pripada zbog
privremene nesposobnosti, obračunava se kao prosječna dnevna naknada izračunata
na osnovi šestodnevnoga radnog tjedna.

Članak 87.

Osnovicu za utvrđivanje novčane naknade iz članka 82. ovog Pravilnika čini
prosječni mjesečni iznos primitaka umanjenih za doprinose iz osnovice, porez i
prirez koji su osiguraniku isplaćeni u posljednjih šest mjeseci koji prethode
mjesecu u kojem je nastupila privremena nesposobnost osiguranika, s tim da
prosječni mjesečni iznos primitka ne može biti niži od najniže mjesečne osnovice
za obračun doprinosa važeće za mjesece tog šestomjesečnog razdoblja nakon
umanjenja doprinosa iz osnovice, poreza i prireza.
Prosječni mjesečni iznos primitaka iz stavka 1. ovog članka utvrđuje se na način
da se ukupni primitci isplaćeni u šestomjesečnom razdoblju zbroje i podijele sa
šest, neovisno da li je u tom razdoblju isplaćen jedan ili više primitaka.
Pravo na novčanu naknadu iz stavka 1. ovog članka osiguranik može ostvariti samo
pod uvjetom da su mu ukupni primitci iz stavka 2. ovog članka isplaćeni najmanje
u visini šestomjesečne minimalne osnovice osiguranja prema kojoj se plaća
doprinos za obvezno zdravstveno osiguranje u skladu s člankom 6. Zakona.

Članak 88.

Visina novčane naknade iz članka 82. ovog Pravilnika iznosi 70% od osnovice za
naknadu utvrđene u skladu s člankom 87. ovog Pravilnika, s time da tako utvrđena
novčana naknada ne može iznositi više od najvišeg iznosa mjesečne naknade plaće
utvrđene prema članku 46. stavku 3. Zakona.
Novčanu naknadu iz stavka 1. ovog članka osiguraniku obračunava i isplaćuje od
prvog dana Zavod na teret svojih sredstava.

Članak 89.

Novčana naknada iz članka 82. ovog Pravilnika osiguraniku pripada za sve vrijeme
trajanja privremene nesposobnosti, ali ne duže od šest mjeseci neprekidno,
odnosno 30 dana od dana prestanka statusa osiguranika.

*2.6. Naknada troškova prijevoza u svezi s korištenjem prava na zdravstvenu
zaštitu iz obveznoga zdravstvenog osiguranja*

Članak 90.

Osiguranoj osobi u skladu s odredbama Zakona i ovog Pravilnika pripada pravo na
naknadu troškova prijevoza ako je zbog korištenja zdravstvene zaštite iz
obveznoga zdravstvenog osiguranja upućena iz mjesta njezinog prebivališta,
odnosno boravka (u daljnjem tekstu: mjesto polaska) u ugovornu zdravstvenu
ustanovu, odnosno kod ugovornoga zdravstvenog radnika privatne prakse u drugo
mjesto (u daljnjem tekstu: mjesto upućivanja) pod sljedećim uvjetima:
– da je udaljenost od mjesta polaska do mjesta upućivanja veća od 30 kilometara
– da u bližoj ugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno ordinaciji ugovornog
doktora privatne prakse nema ugovorene djelatnosti za traženu vrstu zdravstvene
zaštite
– da je doktor medicine, odnosno stomatologije potvrdio na tiskanici putnog
naloga da je izvršio traženi pregled, dijagnostičku pretragu ili postupak.
Osigurana osoba darivalac organa, tkiva ili stanica, osigurana osoba koja
hemodijalizu koristi kao kronični bubrežni bolesnik, odnosno osigurana osoba
upućena na liječenje u inozemstvo rješenjem Zavoda, ima pravo na naknadu
troškova prijevoza radi korištenja zdravstvene zaštite u svezi s darivanjem
organa, tkiva ili stanica, provođenja hemodijalize, odnosno liječenja u
inozemstvu neovisno o udaljenosti od mjesta polaska do mjesta upućivanja.
Pravo na naknadu troškova prijevoza neovisno o udaljenosti od mjesta polaska do
mjesta upućivanja ostvaruje i osigurana osoba do 18. godine života, osigurana
osoba s prebivalištem, odnosno boravkom na otoku, te na područjima određenim
Zakonom o brdsko-planinskim područjima i Zakonom o područjima posebne državne
skrbi.

Članak 91.

Pod troškovima prijevoza iz članka 90. ovog Pravilnika podrazumijevaju se
troškovi prijevoza javnim prijevoznim sredstvima gradskog, međugradskog, odnosno
međunarodnog prometa po najnižoj cijeni i prema najkraćoj relaciji prema
službenom daljinomjeru javnog prijevoznika.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, osiguranoj osobi se zbog njezinoga
zdravstvenog stanja, prema prethodnom odobrenju nadležnog liječničkog
povjerenstva Zavoda, a na prijedlog izabranog doktora može odobriti korištenje
skupljega javnoga prijevoznog sredstva (spavaća kola u vlaku, zrakoplov).
Osigurana osoba kojoj je na osnovi ocjene liječničkog povjerenstva iz stavka 2.
ovog članka odobreno skuplje prijevozno sredstvo ima pravo na naknadu troškova u
visini cijene putne karte odobrenog prijevoznog sredstva.

Članak 92.

Naknada troškova prijevoza pripada i za prijevoz posmrtnih ostataka osigurane
osobe koja je zdravstvenu zaštitu koristila u smislu odredbi članka 90. ovog
Pravilnika, kao i za prijevoz umrle osigurane osobe koja je upućena izvan mjesta
prebivališta radi eksplantacije organa u svrhu transplantacije, a koja je umrla
tijekom ili nakon eksplantacije organa.
Pravo na naknadu troškova prijevoza iz stavka 1. ovog članka pripada pravnoj ili
fizičkoj osobi koja je o svom trošku izvršila prijevoz i to u visini stvarnih
troškova tog prijevoza.

Članak 93.

Osigurana osoba koja hemodijalizu koristi kao kronični bubrežni bolesnik, a ne
ispunjava uvjete za korištenje sanitetskog prijevoza propisane općim aktom
ministra nadležnog za zdravstvo iz članka 31. ovog Pravilnika ima u ime troškova
prijevoza pravo na novčanu naknadu u visini utvrđenoj u stavku 2., 3. i 4. ovog
članka.
Osigurana osoba koja zbog hemodijalize koristi prijevoz na području grada ili
mjesta prebivališta, odnosno boravka gdje postoji organizirani javni prijevoz,
ima pravo na paušalnu novčanu naknadu u visini dvostrukog iznosa najniže cijene
mjesečne pokazne karte.
Osigurana osoba koja hemodijalizu koristi na području grada ili mjesta
prebivališta, odnosno boravka gdje ne postoji organiziran javni prijevoz ima
pravo na paušalnu naknadu u visini dvostrukog iznosa najniže cijene mjesečne
pokazne karte najbližeg mjesta, odnosno grada u kojem postoji mogućnost
korištenja takve karte.
Osigurana osoba koja hemodijalizu koristi na području grada ili mjesta koje je
izvan mjesta njezinog prebivališta, odnosno boravka uz iznos novčane naknade
utvrđene u članku 91. stavku 1. ovog Pravilnika ima pravo i na paušalni novčani
iznos u visini najniže cijene jedne mjesečne pokazne karte u skladu sa stavkom
2. i 3. ovog članka ovisno o organiziranosti javnog prijevoza.

Članak 94.

Iznimno od članka 91. ovog Pravilnika, ako od mjesta polaska do mjesta
upućivanja ne prometuje javno prijevozno sredstvo, osiguranoj osobi u cijelosti
će se priznati na ime troškova prijevoza pravo na novčanu naknadu u visini
cijene javnoga prijevoznog sredstva za relaciju na kojoj prometuje javno
prijevozno sredstvo, kao i iznos novčane naknade u visini od 20% cijene litre
eurosupera 95 oktana po prijeđenom kilometru za relaciju kojom ne prometuje
javno prijevozno sredstvo, a prema službenim podacima o udaljenosti između
mjesta polaska do najbližeg mjesta od kojeg prometuje javno prijevozno sredstvo.

Članak 95.

Osigurana osoba koju je kao hitan slučaj potrebno prevesti u ugovornu
zdravstvenu ustanovu ili ugovornu ordinaciju privatne prakse zbog bolesti ili
ozljede, odnosno porođajnih trudova, a koja je zbog nemogućnosti korištenja
vozila hitne medicinske pomoći morala koristiti prijevoz osobnim vozilom ili
autotaksi službu, ima pravo na naknadu troškova prijevoza ako doktor u ugovornoj
zdravstvenoj ustanovi, odnosno ugovornoj ordinaciji privatne prakse koji je
pružio zdravstvenu zaštitu potvrdi da je takav prijevoz bio nužan.
Naknada troškova prijevoza iz stavka 1. ovog članka priznaje se osiguranoj osobi
u visini cijene prijevoza autotaksi službe, odnosno kada je prijevoz izvršen
osobnim vozilom u visini od 20% cijene litre eurosupera 95 oktana po prijeđenom
kilometru.

Članak 96.

Pravo na naknadu troškova prijevoza ima i jedna osoba koju je izabrani doktor
odredio za pratioca osigurane osobe pod istim uvjetima kao i osigurana osoba za
čijeg je pratitelja određena.
Pravo na potrebu pratioca utvrđuje prema stavku 1. ovog članka izabrani doktor
ovisno o zdravstvenom stanju osigurane osobe, osim u slučajevima djece do 18.
godine života, odnosno djece koja su potpuno i trajno nesposobna za samostalan
život i rad u skladu s posebnim propisima, a za koju se smatra da im je potrebna
pratnja.

Članak 97.

Osiguraniku ne pripada pravo na naknadu troškova prijevoza kada zbog korištenja
zdravstvene zaštite iz obveznoga zdravstvenog osiguranja putuje iz mjesta
polaska u mjesto svog rada, ako mu za vrijeme trajanja liječenja poslodavac
isplaćuje naknadu za troškove putovanja od mjesta polaska do mjesta rada i
obratno.
Osigurana osoba nema pravo na naknadu troškova javnog prijevoza ako je prema
posebnim propisima oslobođena njihovog plaćanja (npr. priznato pravo na
besplatan prijevoz: učenika, osoba starijih od 65 godina i sl.).

3. Način utvrđivanja osnovice za određivanje naknade plaće za vrijeme bolovanja
i utvrđivanja valorizacije (povećanja) osnovice za naknadu plaće

*3.1. Osnovica za utvrđivanje naknade plaće za vrijeme bolovanja*

Članak 98.

Osnovica za obračun naknade plaće za vrijeme bolovanja utvrđuje se kao satna ili
dnevna osnovica, ovisno o rasporedu radnog vremena osiguranika – korisnika
naknade.

Članak 99.

Osiguraniku koji obavlja gospodarsku djelatnost, odnosno samostalno u obliku
zanimanja obavlja profesionalnu djelatnost, nak­nada plaće pripada za radne dane
u tjednu, a obračunava se kao prosječna dnevna naknada.
Tjedan u smislu odredbe ovog članka ima 6 radnih dana.
Osiguraniku iz stavka 1. ovog članka naknada plaće pripada pod uvjetom da za
vrijeme bolovanja ne radi.

Članak 100.

Osnovicu za utvrđivanje naknade plaće čini prosječni iznos plaće koja je
osiguraniku isplaćena u posljednjih šest mjeseci prije mjeseca u kojem je
nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu plaće, neovisno na
čiji teret se isplaćuje, ako posebnim zakonom nije drukčije propisano.
Pod prosječnim iznosom plaće iz stavka 1. ovog članka podrazumijeva se iznos
dobiven na način da se zbroj isplaćenih plaća podijeli s brojem sati rada za
koje je isplaćena.
Iznimno od stavka 1. ovog članka ako osiguraniku nije isplaćena niti jedna
plaća, odnosno ako je isplaćena samo jedna plaća u propisanom šestomjesečnom
razdoblju, kao osnovica za naknadu plaće uzima se plaća isplaćena do dana
nastanka osiguranog slučaja na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu plaće,
odnosno plaća pripadajuća prema ugovoru o radu, drugom ugovoru ili pojedinačnom
aktu. Tako utvrđena osnovica za naknadu plaće, kada se nak­nada plaće isplaćuje
na teret sredstava Zavoda, ne može biti viša od propisane najniže osnovice
osiguranja, koja služi za obračunavanje i plaćanje doprinosa za obvezno
zdravstveno osiguranje važeće za mjesec koji prethodi mjesecu u kojem je
nastupio osigurani slučaj, umanjene za doprinose iz osnovice, porez i prirez.
Ako je osiguranik u posljednjih 6 mjeseci bio zaposlen kod dva ili više
poslodavaca, osnovica za naknadu plaće određuje se od plaće koja je osiguraniku
isplaćena u svih 6 mjeseci.
Ako osiguranik radi istovremeno kod dva ili više poslodavaca, naknadu plaće
osiguraniku isplaćuje svaki poslodavac, s tim da se osnovica za naknadu određuje
u odnosu na razmjerni dio sati rada kod svakog poslodavca u odnosu na propisani
najniži i najviši iznos naknade plaće koja se isplaćuje na teret sredstava
Zavoda.
Pod isplaćenom plaćom iz stavka 1. ovog članka na osnovi koje se utvrđuje
osnovica za naknadu plaće podrazumijeva se, u smislu članka 45. Zakona, redovna
mjesečna plaća osiguranika isplaćena u skladu s odredbama propisa o radu i
drugih propisa o određivanju plaće, te naknada plaće isplaćena za vrijeme
odsutnosti s rada (godišnji odmor, plaćeni dopust i bolovanje) koju isplaćuje
pravna ili fizička osoba kod koje je osiguranik zaposlen (plaća isplaćena u
tekućem mjesecu za taj mjesec, odnosno u tekućem mjesecu za prethodni mjesec).
Iznimno od stavka 6. ovog članka za radnike upućene na rad u inozemstvo pod
isplaćenom plaćom smatra se osnovica za obračun obveznih doprinosa umanjena za
doprinos iz osnovice, porez i prirez.
Iznimno, u osnovicu za naknadu plaće iz stavka 1. ovog članka, kada se naknada
plaće isplaćuje na teret sredstava Zavoda ili državnog proračuna, uračunavaju se
i primitci od kojih se, prema propisima o porezu na dohodak, utvrđuje drugi
dohodak, a koji čine osnovu za obračun doprinosa u skladu s propisima o
doprinosima za obvezna osiguranja ako su ti primitci isplaćeni u navedenom
šestomjesečnom razdoblju.

Članak 101.

Osnovica za naknadu plaće utvrđena prema članku 100. i 102. ovog Pravilnika,
konačna je i ne može se mijenjati.
Iznimno od stavka 1. ovog članka, kada je osnovica za naknadu utvrđena na osnovi
pogrješnih ili nepotpunih podataka iz članka 100. i 102. ovog Pravilnika,
osiguranik – korisnik naknade plaće ima pravo tražiti ponovno utvrđivanje
osnovice za naknadu plaće i pripadajući iznos naknade plaće od tako utvrđene
osnovice za nak­nadu plaće.

Članak 102.

Osiguraniku iz članka 5. stavka 1. točke 3., 4., 6. i 8. Zakona za utvrđivanje
osnovice za naknadu plaće uzima se mjesečna osnovica osiguranja tog osiguranika
za obračun i uplatu doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje za posljednjih
šest mjeseci prije mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe
pravo na naknadu plaće, umanjena za doprinos za mirovinsko osiguranje, porez i
prirez.
Ako osiguranik iz stavka 1. ovog članka nije bio zdravstveno osiguran po istoj
osnovici šest mjeseci, kao plaća za utvrđivanje osnovice za naknadu uzima se
prosječna osnovica osiguranja na koju je bio prijavljen u posljednjih šest
mjeseci prije stjecanja prava na naknadu plaće.
Ako osiguranik iz stavka 1. ovog članka nije bio zdravstveno osiguran najmanje
dva mjeseca prema osnovici osiguranja iz stavka 2. ovog članka, kao osnovica za
naknadu uzima se najniža osnovica osiguranja iz članka 100. stavka 3. ovog
Pravilnika.
U osnovicu za naknadu plaće iz stavka 1. ovog članka uračunavaju se i primitci
od kojih se, prema propisima o porezu na dohodak, utvrđuje drugi dohodak.
Iznimno, kada se osnovica za naknadu utvrđuje na osnovi više osnovice osiguranja
izabrane odlukom osiguranika, tako izabrana osnovica osiguranja čini osnovicu za
naknadu plaće u skladu sa stavkom 1. ovoga članka, ako je osiguranik na osnovi
te osnovice bio zdravstveno osiguran najmanje šest mjeseci prije mjeseca u kojem
je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu plaće.

Članak 103.

Pod prosječnom osnovicom osiguranja iz članka 102. stavka 2. ovog Pravilnika
podrazumijeva se osnovica dobivena na način da se zbroj osnovica osiguranja
važećih u šestomjesečnom razdoblju podijeli sa zbrojem radnih dana za koje su te
osnovice propisane.

Članak 104.

Kad se osnovica za naknadu plaće iz članka 100. i 102. ovog Pravilnika utvrđuje
i po osnovi primitaka od kojih se, prema propisima o porezu na dohodak, utvrđuje
drugi dohodak, osnovica za naknadu plaće utvrđuje se na način da se ukupno
isplaćena plaća, odnosno ostvarene osnovice osiguranja i isplaćeni drugi dohodak
zbroje, te podijele s brojem šest, odnosno brojem dana ili sati za koje je ta
plaća isplaćena – odnosno osnovica osiguranja ostvarena pod uvjetom da je plaća
isplaćena, odnosno osnovica osiguranja ostvarena u svih posljednjih šest mjeseci
prije mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na
naknadu.
Iznimno od stavka 1. ovog članka kad se osnovica za naknadu plaće utvrđuje na
osnovi primitaka iz stavka 1. ovog članka i plaća koje nisu isplaćene, odnosno
osnovica osiguranja koje nisu ostvarene u svih posljednjih šest mjeseci prije
mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu,
osnovica za naknadu plaće utvrđuje se tako da se ostvareni primitci svedu na
šestomjesečni prosječni iznos, a dobiveni iznos pomnoži s brojem mjeseci za koje
je isplaćena plaća, odnosno ostvarena osnovica osiguranja, te tako dobiveni
iznos pribroji ukupnoj masi isplaćenih plaća, odnosno ostvarenih osnovica
osiguranja i podijeli s brojem mjeseci, dana ili sati za koje je ta plaća
isplaćena, odnosno osnovica osiguranja ostvarena.
Osiguranik ima pravo na naknadu plaće obračunatu prema stavku 1. i 2. ovog
članka pod uvjetom da ima ostvaren staž osiguranja u Zavodu na osnovi radnog
odnosa ili obavljanja gospodarske djelatnosti, odnosno obavljanja profesionalne
djelatnosti samostalno u obliku zanimanja od najmanje 12 mjeseci neprekidno ili
18 mjeseci s prekidima u posljednje dvije godine.

Članak 105.

Iznimno od članka 104. stavka 1. i 2. ovog Pravilnika u slučajevima kad se prema
odredbi članka 45. stavka 5. Zakona i članka 100. stavka 3., odnosno članka 102.
stavka 3. ovog Pravilnika za utvrđivanje naknade plaće kao osnovica za naknadu
plaće uzima najniža osnovica osiguranja, naknada plaće obračunava se od te
najniže osnovice osiguranja neovisno da li je u posljednjih šest mjeseci prije
mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu
osiguranik ostvario primitke od kojih se, prema propisima o porezu na dohodak,
utvrđuje drugi dohodak.

Članak 106.

Kad obračun i isplatu naknade plaće, koja tereti sredstva Zavoda, obavlja
poslodavac u skladu s člankom 33. stavkom 3. i 4. Zakona, naknadu plaće
obračunava od osnovice za naknadu utvrđene prema članku 100. stavku 1. do 7.
ovog Pravilnika, neovisno da li je osiguranik u posljednjih šest mjeseci prije
mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu
plaće ostvario primitke od kojih se, prema propisima o porezu na dohodak,
utvrđuje drugi dohodak.
U slučaju kad je osiguraniku naknada plaće obračunata i isplaćena od osnovice za
naknadu iz stavka 1. ovog članka, osiguranik ima pravo podnijeti pisani zahtjev
Zavodu za priznavanje prava i na dio naknade plaće pripadajući osnovom primitaka
od kojih se, prema propisima o porezu na dohodak, utvrđuje drugi dohodak.
Pripadajući dio naknade plaće koja tereti sredstva Zavoda, a koja je obračunata
prema stavku 2. ovog članka, Zavod isplaćuje neposredno osiguraniku, s time da
ukupno isplaćena naknada plaće ne može iznositi više od najvišeg iznosa naknade
plaće utvrđene u skladu s člankom 46. stavkom 3. Zakona.
Uz pisani zahtjev iz stavka 2. ovog članka, osiguranik je obvezan priložiti
ugovor o djelu ili drugi pravni akt o stjecanju primitaka od kojih se, prema
propisima o porezu na dohodak, utvrđuje drugi dohodak i potvrdu pravne ili
fizičke osobe o isplaćenim primitcima koje je osiguranik ostvario u posljednjih
šest mjeseci prije mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe
pravo na naknadu, uz naznaku iznosa i datuma isplate.

Članak 107.

Osnovica za naknadu utvrđena prema odredbama ovog Pravilnika služi za obračun
naknade plaće za sve vrijeme trajanja neprekidnog bolovanja.
Pod neprekidnim bolovanjem prema stavku 1. ovog članka smatra se neprekidno
bolovanje zbog istog uzroka bolovanja, bez ijednog radnog dana prekida, odnosno
s prekidom jednog ili najviše 30 kalendarskih dana kada je do ponovnog bolovanja
došlo zbog iste bolesti, ozljede ili stanja prema šifri međunarodne
klasifikacije bolesti (nastavno bolovanje).
Pod uzrokom bolovanja u smislu stavka 2. ovog članka podrazumijeva se bolest
neovisno o njezinoj šifri prema međunarodnoj klasifikaciji bolesti, te svaki
drugi pojedinačni razlog odsutnosti s rada za koji prema Zakonu osiguraniku
pripada pravo na naknadu plaće (rodiljni dopust, njega člana obitelji, pratnja,
izolacija i dr.).
U slučaju iz stavka 2. ovog članka naknada plaće obračunava se i isplaćuje od
iste osnovice za naknadu i na teret istog obveznika isplate te naknade u visini
i trajanju propisanom Zakonom, općim aktom pravne, odnosno fizičke osobe –
poslodavca, te ovim Pravilnikom.
Iznimno od odredbe stavka 2. ovog članka, pod neprekidnim bolovanjem smatra se i
bolovanje zbog korištenja obveznog rodiljnog dopusta na koji osiguranica nastupa
neposredno nakon korištenja bolovanja iz članka 31. točke 6. Zakona ako je to za
osiguranicu povoljnije.

Članak 108.

Podaci o isplaćenim plaćama, odnosno osnovicama osiguranja, koje služe za
utvrđivanje osnovice za naknadu plaće, iskazuju se za osiguranike radnike na
tiskanici – Potvrda o plaći, a za osiguranike iz članka 5. stavka 1. točke 3.,
4., 6. i 8. na tiskanici – Potvrda o osnovicama osiguranja koje su sastavni dio
ovog Pravilnika.
Podatke u tiskanice iz stavka 1. ovog članka unosi i dostavlja nadležnoj službi
Zavoda:
– u tiskanicu – Potvrda o plaći, ovlaštena osoba poslodavca (pravna, odnosno
fizička osoba)
– u tiskanicu – Potvrda o osnovicama osiguranja ovlaštena osoba Zavoda.

*3.2. Način valorizacije (povećanja) osnovice za naknadu plaće*

Članak 109.

Osiguraniku kojem se naknada plaće obračunava i isplaćuje od iste osnovice za
naknadu neprekidno u trajanju propisanom Zakonom, osnovica za naknadu preračunat
će se na odgovarajući viši iznos i od tako povećane osnovice ponovno odrediti
pripadajuća naknada plaće ako je ispunjen Zakonom propisan uvjet za valorizaciju
(povećanje) osnovice.
U slučaju iz stavka 1. ovog članka, osnovica za naknadu valorizirat će se
osiguraniku – korisniku naknade plaće za onoliko postotaka za koliko je porasla
prosječna plaća svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj isplaćena u razdoblju
trajanja bolovanja korisnika naknade plaće, u odnosu na istovjetno utvrđenu
prosječnu plaću isplaćenu u prethodnom obračunskom razdoblju, a za mjesece tih
usporednih razdoblja.
Pod obračunskim razdobljem prema stavku 2. ovog članka smatra se razdoblje
neprekidnog bolovanja osiguranika – korisnika naknade plaće, odnosno razdoblje
za koje je utvrđena osnovica za naknadu plaće prema članku 100. i 102. ovog
Pravilnika, uspored­bom kojih se utvrđuje postotak za valorizaciju osnovice za
naknadu plaće (valorizacijski koeficijent).

Članak 110.

Ako povećanje naknade plaće nije izvršeno prema članku 109. ovog Pravilnika, jer
je porast plaća bio niži od Zakonom propisanog postotka, povećanje naknade plaće
prema navedenom članku izvršit će se nakon ispunjenja uvjeta za valorizaciju, a
nakon proteka svakoga idućeg mjeseca neprekidnog primanja naknade plaće od iste
osnovice za naknadu, sve dok taj uvjet za valorizaciju ne bude ispunjen.
Povećana naknada plaće prema članku 109. ovog Pravilnika i stavku 1. ovoga
članka pripada osiguraniku od prvog dana idućeg mjeseca nakon ispunjenja uvjeta
za povećanje naknade plaće.

Članak 111.

Povećanje naknade plaće prema članku 109. i 110. ovog Pravilnika izvršit će po
službenoj dužnosti Zavod na osnovi službenih podataka o kretanju prosjeka plaća
svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u odnosnim obračunskim razdobljima.
O novoutvrđenoj osnovici za naknadu plaće prema stavku 1. ovog članka Zavod je
obvezan obavijestiti poslodavca kad poslodavac vrši obračun i isplatu naknade
plaće u skladu s člankom 106. ovog Pravilnika.

*3.3. Visina naknade plaće*

Članak 112.

Naknada plaće pripada osiguraniku u visini propisanoj Zakonom i ovim
Pravilnikom, pod uvjetom da prije dana nastanka slučaja, na osnovi kojeg se
stječe pravo na naknadu, ima ostvaren staž osiguranja u Zavodu osnovom radnog
odnosa ili obavljanja gospodarske djelatnosti, odnosno obavljanja profesionalne
djelatnosti samostalno u obliku zanimanja najmanje 12 mjeseci neprekidno ili 18
mjeseci s prekidima u posljednje dvije godine (prethodno osiguranje).
Osiguraniku, koji ne ispunjava uvjet prethodnog osiguranja iz stavka 1. ovoga
članka, naknada plaće za sve vrijeme trajanja bolovanja pripada u iznosu od 25%
proračunske osnovice mjesečno, osim u slučaju korištenja prava na obvezni
rodiljni dopust i prava na bolovanje zbog rane, ozljede ili bolesti koja je
neposredna posljedica sudjelovanja u Domovinskom ratu.

Članak 113.

Mjesečna naknada plaće za puno radno vrijeme, utvrđena prema odredbama Zakona i
ovog Pravilnika, ne može biti niža od 25% proračunske osnovice u skladu s
člankom 46. stavkom 1. Zakona.
Najviši mjesečni iznos naknade plaće obračunate prema odred­bama Zakona i ovog
Pravilnika, koja se isplaćuje na teret sredstava Zavoda, ne može iznositi više
od proračunske osnovice uvećane za 28% u skladu s člankom 46. stavkom 3. Zakona.

Članak 114.

Naknada plaće koja se isplaćuje na teret sredstava Zavoda, ako Zakonom nije
drukčije propisano, iznosi:
– 70% od osnovice za naknadu plaće za prvih šest kalendarskih mjeseci
neprekidnog bolovanja
– 80% od osnovice za naknadu plaće od prvog sljedećeg dana nakon isteka roka
neprekidnog trajanja bolovanja iz podstavka 1. ovog stavka
– 100% od osnovice za naknadu, u slučajevima propisanim člankom 46. stavkom 2.
točkama 2. do 6. Zakona.

Članak 115.

Osiguranik kojem je za vrijeme korištenja naknade plaće iz članka 72. stavka 3.
ovog Pravilnika, odnosno za vrijeme korištenja novčane naknade iz članka 81.
ovog Pravilnika konačnim rješenjem nadležnog tijela mirovinskog osiguranja
utvrđena invalidnost, od dana konačnosti do pravomoćnosti tog rješenja ima pravo
u skladu s člankom 41. stavkom 6. Zakona na naknadu plaće u visini 50% iznosa
zadnje naknade plaće koja mu je isplaćena za vrijeme trajanja bolovanja iz
članka 72. stavka 3. ovoga Pravilnika.
Naknadu plaće iz stavka 1. ovog članka obračunava i isplaćuje područni ured
Zavoda na području kojeg je sjedište poslodavca osiguranika.

IV. OSTVARIVANJE PRAVA IZ OBVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

1. OSTVARIVANJE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE

Članak 116.

Osigurana osoba koja je zdravstvenu zaštitu ostvarila mimo uvjeta i načina
propisanih Zakonom, ovim Pravilnikom i drugim općim aktima Zavoda na području
Republike Hrvatske u ugovornoj zdravstvenoj ustanovi ili kod ugovornoga
zdravstvenog radnika privatne prakse, u inozemstvu, u zdravstvenoj ustanovi ili
kod zdravstvenog radnika privatne prakse u Republici Hrvatskoj s kojima Zavod
nije sklopio ugovor o provođenju zdravstvene zaštite, koja je nabavila
ortopedsko ili drugo pomagalo kod neugovornog isporučitelja ili u inozemstvu,
odnosno kupila lijek koji nije utvrđen Osnovnom listom lijekova i Dopunskom
listom lijekova obvezna je u cijelosti snositi troškove pružene zdravstvene
zaštite, ortopedskog ili drugog pomagala, odnosno lijeka.
Iznimno od stavka 1. ovog članka, osigurana osoba kojoj je u zdravstvenoj
ustanovi ili kod zdravstvenog radnika privatne prakse, s kojima Zavod nije
sklopio ugovor o provođenju zdravstvene zaštite, pružena zdravstvena zaštita u
hitnom slučaju iz članka 30. ovog Pravilnika ima pravo na osnovi podnijetog
zahtjeva na povrat plaćenih troškova za tu zdravstvenu zaštitu ako je liječničko
povjerenstvo Zavoda utvrdilo da se radi zdravstvenoj zaštiti pruženoj u hitnom
slučaju te odobrilo povrat sredstava, ali najviše u visini vrijednosti
zdravstvenog standarda utvrđenog Zakonom, odnosno općim aktima Zavoda.

Članak 117.

Osigurana osoba kojoj je ugovorni subjekt Zavoda neopravdano:
– naplatio zdravstvenu uslugu
– odbio pružiti zdravstvenu zaštitu uvjetujući potonju prethodnom kupnjom
ugradbenih, odnosno potrošnih materijala ili lijekova s Osnovne liste lijekova,
odnosno po izboru osigurane osobe s Dopunske liste lijekova za koje osigurana
osoba ispunjava uvjete propisane općim aktima Zavoda
– neopravdano odbio propisati na recept lijek s Osnovne liste lijekova, odnosno
po izboru osigurane osobe s Dopunske liste lijekova za koji osigurana osoba
ispunjava uvjete propisane općim aktima Zavoda
– neopravdano naplatio u cijelosti ili djelomice odobreno ortopedsko ili drugo
pomagalo,
a koji su za osiguranu osobu bili medicinski indicirani, ima pravo na povrat tih
troškova ako se u postupku pri nadležnom područnom uredu Zavoda pokrenutom na
njezin zahtjev, prema ocjeni liječničkog povjerenstva Zavoda utvrdi da se radi o
korištenju zdravstvene zaštite na koju, u okviru prava na zdravstvenu zaštitu iz
obveznoga zdravstvenog osiguranja, osigurana osoba ima pravo u skladu sa Zakonom
i općim aktima Zavoda.
Osigurana osoba obvezna je uz zahtjev za povrat sredstava iz stavka 1. ovog
članka priložiti medicinsku dokumentaciju, te original osobnog računa za plaćenu
zdravstvenu uslugu, odnosno original računa za plaćeni lijek, ugradbeni ili
potrošni materijal, te ortopedsko ili drugo pomagalo koji glasi na ime osigurane
osobe.

2. OSTVARIVANJE NOVČANIH NAKNADA

*2.1. Ostvarivanje prava na naknadu plaće odnosno novčanu naknadu za vrijeme
bolovanja*

Članak 118.

Naknadu plaće, odnosno novčanu naknadu za vrijeme bolovanja iz članka 81. ovog
Pravilnika osiguranik ostvaruje kod pravne, odnosno fizičke osobe – poslodavca,
odnosno Zavoda u skladu s odredbama članka 32. i 33. Zakona i ovog Pravilnika.

Članak 119.

O pravu na naknadu plaće, odnosno novčanu naknadu iz članka 81. ovog Pravilnika
odlučuje se, u pravilu, bez donošenja pisanog rješenja na osnovi izvješća o
bolovanju koje izdaje izabrani doktor obiteljske (opće) medicine.
Iznimno od stavka 1. ovog članka kada se bolovanje koristi zbog rodiljnog
dopusta od 6 mjeseci do jedne, odnosno tri godine života djeteta, rodiljnog
dopusta iz članka 31. točke 12. Zakona, posvojiteljskog dopusta, prava na rad u
skraćenom radnom vremenu do jedne, odnosno tri godine života djeteta iz članka
31. točke 8. Zakona, dopusta iz članka 31. točke 9. Zakona, stanke za dojenje
djeteta iz članka 31. točke 10. Zakona, te privremene nesposobnosti za rad zbog
rane, ozljede ili bolesti koja je neposredna posljedica sudjelovanja u
Domovinskom ratu iz članka 31. točke 13. Zakona, o pravu na naknadu plaće
odlučuje se pisanim rješenjem, a na osnovi zahtjeva osiguranika.

Članak 120.

Izabrani doktor obiteljske (opće) medicine koji je utvrdio početak i prestanak
bolovanja osiguranika u skladu s odredbama članka 39. Zakona, drugih propisa,
ovog Pravilnika i drugih općih akata Zavoda, ispunjava i izdaje osiguraniku
tiskanicu – Izvješće o bolovanju.
Tiskanica iz stavka 1. ovog članka sastavni je dio ovog Pravilnika.
Kada izabrani doktor iz stavka 1. ovog članka utvrdi da je osiguraniku prestalo
bolovanje, u izvješću o bolovanju upisuje datum prestanka bolovanja i šifru
završne dijagnoze.
Šifre početne i završne dijagnoze bolesti upisuju se u izvješće o bolovanju
prema međunarodnoj klasifikaciji bolesti, ozljeda i uzroka smrti.

Članak 121.

Izvješće o bolovanju izdaje se:
1. kada bolovanje tereti sredstva pravne, odnosno fizičke osobe – poslodavca:
a) posljednjeg dana bolovanja, ako je bolovanje trajalo kraće od 7 odnosno 42
dana (članak 32. Zakona)
b) 7. odnosno 42. dana bolovanja ako bolovanje traje duže od 7 odnosno 42 dana
2. kada bolovanje tereti sredstva Zavoda:
a) posljednjeg dana bolovanja ako je bolovanje prestalo prije posljednjeg dana u
mjesecu
b) posljednjeg dana u mjesecu ako bolovanje prelazi iz jednog mjeseca u drugi.
U izvješću o bolovanju zbog korištenja obveznoga rodiljnog dopusta upisuje se
samo početni datum otvaranja bolovanja.
Za vrijeme trajanja bolovanja unutar rokova iz stavka 1. ovog članka, izabrani
doktor obiteljske (opće) medicine obvezan je na zahtjev osiguranika, radi
obračuna naknade plaće koja tereti sredstva poslodavca, izdati pisanu obavijest
o trajanju bolovanja na tiskanici koja je sastavni dio ovog Pravilnika.

Članak 122.

Naknada plaće koja na osnovi Zakona o radu osiguranici pripada nakon prekida
rodiljnog dopusta zbog mrtvorođenog djeteta ili smrti novorođenog djeteta,
obračunava se i isplaćuje kao pravo s osnove korištenja rodiljnog dopusta za sve
vrijeme trajanja bolovanja, koje je prema izvješću o bolovanju izabranog doktora
obiteljske (opće) medicine potrebno osiguranici zbog oporavka od porođaja i
psihičkog stanja prouzročenog gubitkom djeteta, s tim da osiguranici to
bolovanje ne može biti kraće od 45 kalendarskih dana.

Članak 123.

Osiguranik nema pravo na naknadu plaće u slučajevima iz članka 44. Zakona i to
od dana nastanka tih slučajeva do dana njihovog prestanka, odnosno prestanka
posljedica njima prouzročenim.
Činjenicu prestanka postojanja slučaja, odnosno njegove posljedice u smislu
stavka 1. ovog članka utvrđuje izabrani doktor obiteljske (opće) medicine,
liječničko povjerenstvo Zavoda, odnosno nadležni područni ured Zavoda.
O nepriznavanju naknade plaće u smislu stavka 1. ovog članka, na zahtjev
osiguranika nadležni područni ured Zavoda izdaje pisano rješenje protiv kojeg
osiguranik ima pravo izjaviti žalbu Direkciji Zavoda.

*2.2. Ostvarivanje prava na naknadu troškova prijevoza*

Članak 124.

Naknada troškova prijevoza isplaćuje se na osnovi dokaza propisanih ovim
Pravilnikom, bez donošenja pisanog rješenja.
Na zahtjev osigurane osobe, koja nije zadovoljna izvršenom isplatom, prema
stavku 1. ovog članka izdaje se pisano rješenje protiv kojeg osigurana osoba ima
pravo izjaviti žalbu Direkciji Zavoda.

Članak 125.

Pravo na naknadu troškova prijevoza zbog korištenja zdravstvene zaštite
osigurana osoba ostvaruje na osnovi tiskanica putnog naloga za jednokratno ili
višekratno putovanje.
Iznimno od stavka 1. ovog članka, osigurana osoba kojoj je ocjenom liječničkog
povjerenstva Zavoda odobreno skuplje javno prijevozno sredstvo, odnosno koja je
upućena na liječenje u inozemstvo rješenjem Zavoda, pravo na naknadu troškova
prijevoza ostvaruju na osnovi putnog naloga i putne karte, odnosno na osnovi
rješenja Zavoda o upućivanju na liječenje u inozemstvo kojim joj je odobreno
pravo na prijevoz i putne karte.
Osiguranoj osobi iz stavka 2. ovog članka koja uz putni nalog, odnosno rješenje
ne priloži putnu kartu odobrenoga javnog prijevoznog sredstva isplatit će se
iznos troškova prijevoza prema cijeni najjeftinijeg prijevoznog sredstva i prema
najkraćoj relaciji.
Putni nalog predstavlja valjanu pravnu osnovu za isplatu troškova prijevoza samo
ako je pravilno ispunjen i sadrži sve tražene podatke, ako su ispunjeni uvjeti
iz članka 90. ovoga Pravilnika za ostvarivanje prava na naknadu troškova
prijevoza radi korištenja zdravstvene zaštite na osnovi izdane uputnice iz
članka 35. i 43. ovog Pravilnika, te ako je putni nalog realiziran u ugovornoj
zdravstvenoj ustanovi, odnosno ordinaciji ugovornog doktora privatne prakse u
koju je osigurana osoba upućena od strane izabranog doktora primarne zdravstvene
zaštite.
Tiskanice putnog naloga iz stavka 1. ovog članka tiskane su uz ovaj Pravilnik i
čine njegov sastavni dio.

Članak 126.

Iznimno od odredbe članka 125. ovog Pravilnika, u slučajevima iz članka 95. ovog
Pravilnika osigurana osoba ima pravo na troškove prijevoza i bez posjedovanja
putnog naloga, osnovom odobrenja liječničkog povjerenstva Zavoda s time da je
obvezna priložiti medicinsku dokumentaciju koja potvrđuje nužnost prijevoza u
hitnim slučajevima.

Članak 127.

Pravo na naknadu troškova prijevoza osigurana osoba iz članka 93. ovog
Pravilnika ostvaruje na osnovi potvrde ugovorne zdravstvene ustanove o broju
izvršenih hemodijaliza u prethodnom kalendarskom mjesecu.
Isplata naknade iz ovog članka dospijeva 30. u mjesecu za prethodni mjesec.

3. ZAŠTITA PRAVA IZ OBVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

Članak 128.

Pravo na novčane naknade, kao i druga prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja
osigurana osoba, u pravilu, ostvaruje pri nadležnom područnom uredu, odnosno
ispostavi područnog ureda Zavoda prema mjestu prebivališta, odnosno boravka
osigurane osobe, ako Zakonom, ovim Pravilnikom ili drugim općim aktom Zavoda
nije drukčije propisano.
Područni ured, odnosno ispostava područnog ureda Zavoda obvezna je zaprimiti
svaki pisani zahtjev osigurane osobe za ostvarivanje prava iz obveznoga
zdravstvenog osiguranja, te ga u slučaju nemogućnosti rješavanja po službenoj
dužnosti proslijediti nadležnom područnom uredu, odnosno ispostavi područnog
ureda Zavoda iz stavka 1. ovog članka.

Članak 129.

Kada se isplata novčanih naknada obavlja na osnovi podnijetih dokaza, bez
donošenja pisanog rješenja, područni ured Zavoda obvezan je na zahtjev osigurane
osobe izdati pisano rješenje.

Članak 130.

Radi zaštite prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja, osiguranoj osobi
osigurava se dvostupanjsko rješavanje u postupku pokrenutom na njezin zahtjev.
O pravima iz stavka 1. ovog članka u prvom stupnju rješava nadležni područni
ured Zavoda ako nije drukčije propisano.
Protiv rješenja područnog ureda Zavoda osigurana osoba ima pravo izjaviti žalbu
Direkciji Zavoda.
Žalba ne odgađa izvršenje rješenja.
Rješenje Direkcije Zavoda donijeto prema žalbi osigurane osobe je konačno i
protiv njega može se pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike
Hrvatske.

Članak 131.

U postupku rješavanja o pravima iz obveznoga zdravstvenog osiguranja primjenjuju
se odredbe Zakona o općem upravnom postupku ako Zakonom nije drukčije propisano.

4. DOSPIJEĆE PRAVA I ROKOVI

Članak 132.

Osiguraniku zaposlenom pri pravnoj, odnosno fizičkoj osobi – poslodavcu zahtjev
za isplatu naknade plaće, odnosno novčane naknade iz članka 81. ovog Pravilnika
dospijeva danom kojim dospijeva isplata plaće kod poslodavca za odnosni mjesec.
Osiguraniku iz stavka 1. ovog članka zahtjev za isplatu pripadajućeg dijela
naknade plaće, odnosno novčane naknade iz članka 81. ovog Pravilnika ostvarene
osnovom primitaka od kojih se, prema propisima o porezu na dohodak, utvrđuje
drugi dohodak dospijeva 30. dana od dana podnošenja zahtjeva poslodavca za
povrat isplaćenih naknada plaće iz članka 75. stavka 2. ovog Pravilnika.
Osiguraniku iz članka 5. stavka 1. točke 3., 4., 6., 8. i 16. i članka 42.
Zakona zahtjev za isplatu naknade plaće, odnosno novčane naknade iz članka 81.
ovog Pravilnika dospijeva 15. dana u mjesecu za prethodni mjesec.
Osiguraniku iz članka 6. Zakona zahtjev za isplatu novčane naknade zbog
privremene nesposobnosti dospijeva 60. dana od dana podnošenja zahtjeva.

Članak 133.

Zahtjev za isplatu novčane naknade dospijeva:
1. za troškove prijevoza – 30. dana od dana podnošenja zahtjeva osigurane osobe
2. za troškove nastale u svezi s ostvarivanjem pojedinih oblika zdravstvene
zaštite – 30. dana od dana podnošenja zahtjeva osigurane osobe
3. za novčanu naknadu iz članka 81. ovog Pravilnika – 15. dana u mjesecu za
prethodni mjesec.

Članak 134.

Zahtjev za ostvarivanje prava na novčane naknade zastarijeva nakon isteka roka
od tri godine od dana nastanka troška za osiguranu osobu, odnosno od dana
stjecanja prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja prema odredbama Zakona i
ovog Pravilnika.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 135.

Do početka primjene Osnovne liste lijekova i Dopunske liste lijekova iz članka
55. ovoga Pravilnika osigurane osobe ostvaruju pravo na lijekove utvrđene
Odlukom o utvrđivanju liste lijekova Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje
(»Narodne novine« broj 19/06., 24/06., 36/06., 61/06. i 84/06. – u daljnjem
tekstu: lista lijekova Zavoda) pod uvjetom i na način utvrđen tom Odlukom, a u
skladu s odredbom članka 139. Zakona.
Osigurana osoba kojoj je na recept propisan lijek u vrijeme važenja liste
lijekova Zavoda iz stavka 1. ovog članka ima pravo taj lijek ostvariti i nakon
početka primjene Osnovne liste lijekova i Dopunske liste lijekova pod uvjetima
koji su vrijedili u vrijeme propisivanja lijeka, ako je recept realizirala u
roku propisanom Pravilnikom o načinu propisivanja, izdavanja i naplaćivanja
lijekova (»Narodne novine« broj 155/05. i 24/06.).

Članak 136.

Danom primjene ovog Pravilnika prestaje vrijediti Pravilnik o pravima, uvjetima
i načinu ostvarivanja prava na osnovno zdravstveno osiguranje (»Narodne novine«,
broj 93/03., 158/03., 198/03., 81/04., 174/04., 30/05., 62/05., 112/05., 64/06.
– pročišćeni tekst i 98/06.), osim tiskanica iz članka 52., 64., 108., 120.,
121. i 126. koje se uz tiskanice iz članka 34., 52., 65., 108., 120. i 125. ovog
Pravilnika primjenjuju do zaključno 31. prosinca 2006. godine.

Članak 137.

Osigurana osoba kojoj je radi ostvarivanja prava na oslobađanje od plaćanja
administrativne pristojbe izdana potvrda u skladu s Pravilnikom iz članka 136.
ovog Pravilnika ostvaruje pravo na oslobađanje od plaćanja administrativne
pristojbe na osnovi te potvrde i nakon datuma primjene ovog Pravilnika.

Članak 138.

Ovaj Pravilnik objavljuje se u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 15.
studenoga 2006. godine.

Klasa: 025-04/06-01/336
Urbroj: 338-01-01-06-1
Zagreb, 24. listopada 2006.

Predsjednik
Upravnog vijeća Hrvatskog zavoda
za zdravstveno osiguranje
**prim. Stjepan Bačić, dr. med**., v. r.

![](dodatni/144740.gif)
![](dodatni/144739.gif)
![](dodatni/144738.gif)
![](dodatni/144737.gif)
![](dodatni/144736.gif)
![](dodatni/145305.gif)
![](dodatni/145304.gif)
![](dodatni/145303.gif)
![](dodatni/145302.gif)
![](dodatni/145301.gif)
![](dodatni/145300.gif)
![](dodatni/145299.gif)

Pravilnik, NN 120/2006-2672
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)