## Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja

### NN 9/2014 (24.1.2014.), Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja

MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE

167

Na temelju članka 5. stavka 4. Zakona o poljoprivrednom zemljištu (»Narodne novine«, broj 39/2013), ministar poljoprivrede donosi

PRAVILNIK

O ZAŠTITI POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA OD ONEČIŠĆENJA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom utvrđuju tvari koje se smatraju onečišćivačima poljoprivrednog zemljišta (u nastavku teksta: zemljište), njihove najviše dopuštene količine u tlu, mjere za sprječavanje onečišćenja zemljišta i kontrola onečišćenja zemljišta, s ciljem da se zemljište zaštiti od onečišćenja i degradacije i održi u stanju koje ga čini povoljnim staništem za proizvodnju zdravstveno ispravne hrane, radi zaštite zdravlja ljudi, životinjskog i biljnog svijeta, nesmetanog korištenja, zaštite prirode i okoliša.

Članak 2.

Zaštita zemljišta od onečišćenja provodi se zabranom, sprječavanjem i ograničavanjem unošenja onečišćujućih tvari u zemljište kao i poduzimanjem drugih mjera za njegovo očuvanje.

Onečišćujuće tvari su teški metali (Cd, Cr, Cu, Hg, Ni, Pb i Zn) i potencijalno toksični esencijalni elementi (Zn i Cu), organske onečišćujuće tvari (pesticidi, industrijske kemikalije, nusproizvodi izgaranja i industrijskih procesa), radionuklidi i patogeni organizmi. Onečišćujućim tvarima smatraju se i tvari koje se uobičajeno unose u zemljište, ali neadekvatnom primjenom (količine, vrijeme primjene, uvjeti u zemljištu i drugo) mogu prouzročiti štete po okoliš i/ili zdravlje ljudi.

Izvori onečišćenja su: industrijska proizvodnja i usluge, industrijski otpad, gradski otpad, naftna industrija, rudarstvo, elektrane, skladišta, vojna aktivnost, promet, transportni izljevi, poljoprivredna djelatnost, incidentne situacije i ostalo.

Članak 3.

Pojedini pojmovi iz ovoga Pravilnika imaju sljedeće značenje:

1. Poljoprivredno tlo je dio zemljišta koji se koristi za poljoprivrednu proizvodnju pod čime se podrazumijeva površinski obrađeni sloj tla, kao i dublji slojevi koji nisu zahvaćeni obradom, uključujući rastresite dijelove supstrata s podzemnom vodom koji mogu također biti onečišćeni tvarima unijetim u zemljište na opisani način.

2. Onečišćujuća tvar je svaka tvar koja može prouzročiti promjene kemijskih, fizikalnih i bioloških značajki zemljišta uslijed čega se umanjuje njegova proizvodna sposobnost, odnosno ograničava korištenje u poljoprivrednoj proizvodnji.

3. Onečišćenost poljoprivrednog zemljišta je stanje koje nastaje izravnim unošenjem ili postupnim rasprostranjenjem (transportom ili taloženjem) onečišćujućih tvari i njihovim nakupljanjem u zemljištu iznad najviših dopuštenih količina po odredbama ovog Pravilnika.

4. Onečišćivač je svaka pravna ili fizička osoba čije djelovanje posredno ili neposredno uzrokuje onečišćenje poljoprivrednog zemljišta.

5. Otpadni mulj je preostali, obrađeni ili neobrađeni dio mulja iz uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda.

6. Mineralno (anorgansko) gnojivo jest gnojivo u kojem su prijavljena hranjiva u obliku anorganskih soli dobivenih ekstrakcijskim i/ili fizikalnim i/ili kemijskim industrijskim postupcima.

7. Organsko gnojivo jesu organske tvari uglavnom tvari biljnog i/ili životinjskog podrijetla, koje se dodaju u tlo s osnovnom namjenom ishrane bilja.

8. Stajski gnoj je kruti stajski gnoj, gnojovka, gnojnica i stajski gnoj kao organski gnoj u prerađenom obliku.

9. Kruti stajski gnoj je smjesa stelje, krutih i tekućih životinjskih izlučevina različitog stupnja biološke razgrađenosti, stabilnosti i zrelosti.

10. Gnojovka je polutekuće stajsko gnojivo, smjesa krutih i tekućih izlučevina, tj. stajski gnoj uglavnom bez stelje.

11. Gnojnica je tekući stajski gnoj, najčešće smjesa tekućih životinjskih izlučevina i otpadnih voda (obično nastaje kao tekući ostatak izlučevina koje stelja ne uspije upiti)

12. Pesticid je:

(a) sredstvo za zaštitu bilja, kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009.);

(b) biocidni proizvod, kako je definirano u Uredbi (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (SL L 167, 27.6.2012.)

II. MAKSIMALNO DOPUŠTENE KOLIČINE ONEČIŠĆUJUĆIH TVARI U POLJOPRIVREDNOM ZEMLJIŠTU

Članak 4.

Poljoprivredno zemljište smatra se onečišćenim kada sadrži više teških metala i potencijalno onečišćujućih elemenata od maksimalno dopuštenih količina (MDK), izraženo u mg kg-1:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg kg-1 | Cd | Cr | Cu | Hg | Ni | Pb | Zn |
| Pjeskovito tlo | 0,0-0,5 | 0-40 | 0-60 | 0,0-0,5 | 0-30 | 0-50 | 0-60 |
| Praškasto – ilovasto tlo | 0,5-1,0 | 40-80 | 60-90 | 0,5-1,0 | 30-50 | 50-100 | 60-150 |
| Glinasto tlo | 1,0-2,0 | 80-120 | 90-120 | 1,0-1,5 | 50-75 | 100-150 | 150-200 |

Stupanj onečišćenja zemljišta teškim metalima i potencijalno onečišćujućim elementima izračunava se prema sljedećoj jednadžbi:

So (%) = ukupni sadržaj teških metala u zemljištu/maksimalno dopuštena vrijednost x 100

Za interpretaciju onečišćenja koristite se sljedeći kriteriji:

– čisto, neopterećeno zemljište do 25 %;

– zemljište povećane onečišćenosti 25 -50 %;

– zemljište velike onečišćenosti 50 – 100%;

– onečišćeno zemljište 100 – 200 %;

– zagađeno zemljište više od 200%

od graničnih vrijednosti.

Određivanje mehaničkog sastava tla izvodi se analizom u Na-pirofosfatu, a teksturne klase određuju se na bazi FAO klasifikacije.

Analiza za ispitivanje teških metala mora se izvoditi nakon temeljite digestije kiselina. Referentna metoda analize je atomska apsorpcijska spektrometrija, a granica determinacije za teške metale ne bi smjela biti veća od 10 % njegove granične detekcije.

Za teške metale kadmij (Cd), cink (Zn) i nikal (Ni) ukoliko je pH vrijednost glinastog tla manji od 6,0, tada se primjenjuje granična vrijednost propisana za praškasto – ilovasta tla, a ukoliko je pH vrijednost praškasto – ilovastog tla manji od 6,0, tada se primjenjuje granična vrijednost propisana za pjeskovita tla.

Za teške metale olovo (Pb) i krom (Cr) ukoliko je pH vrijednost glinastog tla manji od 5,0, tada se primjenjuje granična vrijednost propisana za praškasto – ilovasta tla, a ukoliko je pH praškasto – ilovastog tla manji od 5,0, tada se primjenjuje granična vrijednost propisana za pjeskovita tla.

Za teške metale živu (Hg) i bakar (Cu) ukoliko je sadržaj humusa glinastog tla manji od 3%, tada se primjenjuje granična vrijednost propisana za praškasto – ilovasta tla, a ukoliko je sadržaj humusa praškasto – ilovastog tla manji od 3%, tada se primjenjuje granična vrijednost propisana za pjeskovita tla.

Članak 5.

Maksimalno dopuštene količine organskih onečišćujućih tvari u tlu izraženo u mgkg-1 suhog tla su:

|  |  |
| --- | --- |
| Pojedinačna i ukupna koncentracija policikličkih aromatskih ugljikovodika –PAH | |
| Naftalen | 0,1 |
| Acenaftalen | 0,1 |
| Fluoren | 0,1 |
| Fenantren | 0,2 |
| Antracen | 0,1 |
| Fluoranten | 0,2 |
| Benzo (a)antracen | 0,2 |
| Benzo(a)piren | 0,2 |
| Benzo(b)fluoranten | 0,2 |
| Benzo(k)fluoranten | 0,2 |
| Benzo(g,h,i)perilen | 0,2 |
| Krizen | 0,2 |
| Dibenzo(a,h)antracen | 0,1 |
| Indeno(1,2,3,-c,d)piren | 0,2 |
| Piren | 0,2 |
| Suma PAH-ova za lakša i skeletna tla  za teška tla | 1  2 |
| Ukupna koncentracija polikloriranih bifenila –PCB | |
| PCB= PCB 28+PCB 52+PCB 101+PCB 118+PCB 138+PCB 153+PCB 180 | 0,2 |
| Insekticidi na bazi kloriranih ugljikovodika | |
| DDT7DDD/DDE (ukupna koncentracija=DDT+DDD+DDE) | 0,1 |
| Drini (ukupna koncentracija= aldrini+diealdrini+endrini) | 0,1 |
| HCH spojevi (ukupna koncentrcija =alfa-HCH+beta-HCH+gama-HCH+delta-HCH) | 0,1 |
| Herbicidi | |
| Atrazin | 0,01 |
| Simazin | 0,01 |

Maksimalno dozvoljena koncentracija ukupnih ugljikovodika u poljoprivrednom zemljištu lakšeg mehaničkog sastava (pjeskovito/ilovasta tlo) iznosi 1 g/kg tla a za teža glinasta tla granična vrijednost je 2 g/kg tla. Na onečišćenim poljoprivrednim tlima saniranim bilo kojom metodom utvrđeni sadržaj ukupnih ugljikovodika ispod gore navedenih vrijednosti smatrat će se zadovoljavajućim, a takvo tlo uspješno saniranim.

Postupci uzimanja, čuvanja, pripreme i ispitivanja uzoraka poljoprivrednog zemljišta uređuju se Pravilnikom o metodologiji za praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta.

III. OTPADNI MULJ

Članak 6.

Način gospodarenja otpadnim muljem iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda kada se mulj koristi u poljoprivredi, uključujući maksimalno dopuštenu količinu teških metala i organskih tvari, uređen je posebnim propisom.

IV. GNOJIVA I POBOLJŠIVAČI TLA

Članak 7.

Načela dobre poljoprivredne prakse u korištenju gnojiva, uvjeti korištenja i postupanja s gnojivima, posebno korištenje gnojiva s dušikom, uređeni su posebnim propisom.

Članak 8

Organsko gnojivo, poboljšivači tla i ostala sredstva koja se unose u tlo ili se koriste u staklenicima i plastenicima kao supstrat ili komponenta u pripremi supstrata, mogu se koristiti ako su na deklaraciji proizvoda navedeni podaci o sadržaju teških metala i drugih onečišćujućih tvari.

Sadržaj onečišćujućih tvari u organskim gnojivima i poboljšivačima tla koji se koriste uz miješanje sa tlom ne smije prelaziti peterostruku količinu iz članka 4. ovoga Pravilnika.

Ako se poboljšivači tla koriste kao supstrat za proizvodnju bez miješanja s tlom, sadržaj onečišćujućih tvari ne smije prelaziti najviše dopuštene količine iz članka 4. ovoga Pravilnika.

Članak 9.

Maksimalno dozvoljena količina primjene gnojovke u poljoprivrednom tlu je do 60 m3/ha godišnje, a u izvanvegetacijskom razdoblju (listopad – travanj) dozvoljeno je trošiti do 30 m3/ha.

U cilju smanjivanja gubitaka dušika ispiranjem i isparavanjem zabranjuje se:

1. gnojenje gnojnicom i gnojovkom na svim poljoprivrednim površinama bez obzira na pokrov u razdoblju od 15. studenoga do 15. veljače;

2. gnojenje gnojnicom i gnojovkom raspodjelom po površini bez unošenja u tlo na svim poljoprivrednim površinama u razdoblju od 1. svibnja do 1. rujna.

V. SREDSTVA ZA ZAŠTITU BILJA

Članak 10.

Stavljanje na tržište sredstava za zaštitu bilja, njihova distribucija, prodaja, primjena, redoviti pregledi strojeva za primjenu pesticida, izobrazba profesionalnih korisnika pesticida, distributera i savjetnika, mjere za smanjenje rizika za okoliš, zdravlje ljudi i životinja, postupanje s ostacima sredstava za zaštitu bilja i praznom ambalažom uređeni su posebnim propisima kojima se uređuju sredstva za zaštitu bilja i održiva uporaba pesticida.

VI. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 11.

U cilju zaštite poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja provodi se ispitivanje i trajno praćenje stanja onečišćenosti poljoprivrednog zemljišta.

Ispitivanje onečišćenosti poljoprivrednog zemljišta obavlja Agencija za poljoprivredno zemljište, te drugi laboratoriji ovlašteni od Ministarstva poljoprivrede.

Trajno praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta u cilju zaštite od onečišćenja obavlja Agencija za poljoprivredno zemljište sukladno članku 6. Zakona o poljoprivrednom zemljištu (»Narodne novine«, broj 39/2013).

Članak 12.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja štetnim tvarima (»Narodne novine«, broj 32/2010).

Članak 13.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-01/13-01/71

Urbroj: 525-07/0377-13-6

Zagreb, 18. prosinca 2013.

Ministar
Tihomir Jakovina, v. r.

9 24.01.2014 Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja

9 24.01.2014 Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja

Pravilnik, NN 9/2014-167