## Odluka o objavljivanju preoblikovnih Međunarodnih računovodstvenih standarda broj: 1, 4, 5, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 20, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31

### NN 39/1997 (15.4.1997.), Odluka o objavljivanju preoblikovnih Međunarodnih računovodstvenih standarda broj: 1, 4, 5, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 20, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31

# **HRVATSKI ODBOR ZA RAČUNOVODSTVO**

# **I RAČUNOVODSTVENE STANDARDE**

Na temelju članka 15. stavka 1. Zakona o računovodstvu ("Narodne novine",
broj 90/92) i članka 4. stavka 1. točke g) Pravila Hrvatskog odbora za
računovodstvo i računovodstvene standarde ("Narodne novine", broj 39/94),
Hrvatski odbor za računovodstvo i računovodstvene standarde na sjednici
održanoj 21. ožujka 1997. godine donio je

## **ODLUKU**

### **O OBJAVLJIVANJU PREVEDENIH PREOBLIKOVANIH MEĐUNARODNIH RAČUNOVODSTVENIH STANDARDA BROJ: 1, 4, 5, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 20, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31.**

I.

Utvrđuje se da su preoblikovani Međunarodni računovodstveni standardi
broj 1, 4, 5, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 20, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30 i
31 prevedeni s engleskoga na hrvatski jezik.

II.

Međunarodni računovodstveni standardi iz točke I. ove odluke objavit
će se u "Narodnim novinama".

Broj: 6/97.
Zagreb, 1. travnja 1997.

Predsjednik
**dr. Danimir Gulin,** v. r.

---

### **Međunarodni računovodstveni standard 1 (preoblikovan 1994.)**

## **Objavljivanje računovodstvenih politika**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće studenoga 1974. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1\_2

**Temeljne računovodstvene pretpostavke** 3\_4

**Računovodstvene politke** 5\_16

**Datum stupanja na snagu** 17

```
            Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
    Standardu                   Standardu
        1                           1
        2                       poništena
        3                           2
        4                       poništena
        5                       poništena
        6                       poništena
        7                           4
        8                           6
        9                           7
        10                         10
        11                         11
        12                         12
        13                        13/14
        14                         15
        15                      poništena
        16                          3
        17                          5
        18                          8
        19                          9
        20                         16
        21                      poništena - vidjeti MRS 5
        22                      poništena
        23                         17
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Objavljivanje računovodstvenih politika**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora)*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primjeniti u objavljivanju svih značajnih
računovods-tvenih politika koje su usvojene pri sastavljanju i prezentiranju
financijskih izvještaja.***

**2.** Izraz "financijski izvještaji" obuhvaća bilancu,
izvještaj o dobiti ili račun dobiti i gubitka, izvještaje onovčanim tijekovima,
bilješke te drugi izvještaje i značajna obrazloženja koja su sastavni dio
dio financijskih izvještaja. Međunarodni računovodstveni standardi odnose
se na financijske izvještaje bilo kojeg komercijalnog, proizvodnog i drugog
poduzeća.

**Temeljne računovodstvene pretpostavke**

**3. *Neograničenost vremena poslovanja, dosljednost i nastanak događaja
temeljne su računovodstvene pretpostavke. Kada su temeljne računovodstvene
pretpostavke zastupljene u financijskim izvještajima, ne zahtijeva se objavljivanje
takvih pretpostavki. Ako se nije postupilo prema temeljnoj računovodstvenoj
pretpostavci, tu činjenicu, zajedno s razlozima, treba objaviti.***

**4.** U ovom Standardu sljedeće se priznaje kao temeljne računovodstvene
pretpostavke:

(a) Neograničenost vremena poslovanja. Obično se smatra da poduzeće
vremenski neograničeno posluje, to jest da će u doglednoj budućnosti nastaviti
s poslovanjem. Pretpostavlja se da ne postoji ni namjera ni potreba likvidacije
ili značajno smanjenje opsega svojeg poslovanja.

(b) Dosljednost

Pretpostavlja se da se računovodstene politike dosljedno primjenjuju
iz razdoblja u razdoblje.

(c) Nastanak događaja

Prihodi i troškovi utvrđuju se prema nastanku događaja to jest priznaju
se kad su zarađeni ili kad su nastali (a ne kad je novac primljen ili isplaćen),
a unose se u financijske izvještaje razdoblja na koje se odnose. (Okolnosti
koje utječu na proces sučeljavanja troškova s prihodima, prema načelu nastanka
događaja, ne obrađuju se u ovom Standardu.)

**Računovodstvene politke**

**5. *Razboritost, suština važnija od oblika i značajnost trebaju
određivati izbor i primjenu računovodstvenih politika.***

**6.** Računovodstvene politike obuhvaćaju načela, osnove, konvnecije,
pravila i postupke koje je managment usvojio prilikom sastavljanja i prezentiranja
financijskih izvještaja. Postoji mnogo različitih računovodstvenih politika
u primjeni, čak i kada se odnose na isti predmet, te je potrebna prosudba
pri izboru i primjeni onih politika koje uvjetima poduzeća najbolje odgovaraju
da se pravilno prikaže njegov financijski položaj i rezultat njegova poslovanja.

**7.** Prilikom izbora i primjene odgovarajućih računovodstvenih
politika i sastavljanja financijskih izvještaja management treba uvažavati
sljedeće:

(a) Razboritost

Neizvjesnosti neizbježno okružuju mnoge transakcije. To treba uzeti
u obzir, primjenjujući načelo razboritosti pri sastavljanju financijskih
izvještaja. Međutim, razboritost ne opravdava stvaranje tajnih ili skrivenih
pričuva.

(b) Suština važnija od oblika.

Transakcije i druge događaje treba obračunati i prezentirati u skladu
s njihovom suštinom i financijskom stvarnošću, a ne samo u skladu s njihovim
zakonskim oblikom.

(c) Značajnost

Financijski izvještaji trebaju objaviti sve stavke koje su dovoljno
značajne da utječu ne procjene ili donošenje odluka.

**8. *Financijski izvještaji trebaju sadržavati jasno i precizno
objavljivanje svih značajnih računovodstvenih politika koje su se primijenjivale.***

**9. *Objavljivanje primijenjivanih značajnih računovodstvenih politika
treba činiti sastavni dio financijskih izvještaja, i one trebaju biti,
u pravilu, objavljene na jednom mjestu.***

**10.** Financijski izvještaji moraju biti jasni i razumljivi. Oni
su zasnovani na računovodstvenim politikama koje se razlikuju od poduzeća
do poduzeća, kako unutar jedne zemlje, tako između raznih zemalja. Stoga
je, da bi se financijski izvještaji mogli pravilno razumjeti, prijeko potrebno
objavljivati značajne računovodstvene politike na kojima su oni zasnovani.
Objavljivanje tih računovodstvenih politika treba biti sastavni dio financijskih
izvještaja, a od pomoći je korisniku ako su sve objavljene na jednom mjestu.
Ponekad je primjenjen pogrešan ili neprikladan postupak za stavke bilance,
izvještaja o dobiti ili računa dobitika ili gubitka, te i drugim izvještajima.
Objavljivanje primijenjenog postupka u svakom je slučaju nužno, ali to
objvaljivanje ne može ispraviti pogrešan ili neprikladan postupak.

**11.** Financijski izvještaji pružaju informacije koje koriste različiti
korisnici posebice dioničari i vjerovnici (sadašnji i mogući) i zaposleni
u poduzeću. Ostale važne kategorije korisnika financijskih izvještaja uključuju
dobavljače, kupce, sindikate, financijske analitičare, statističare, ekonomiste,
porezne i zakonodavne vlasti.

**12.** Financijski izvještaji trebaju korisnicima kao dio informacije
potrebne, uz ostalo, za procjene i donošenje financijskih odluka. Oni ne
mogu pouzdano prosuđivati o tim pitanjima ako financijski izvještaji jasno
ne objavljuju značajne računovodstvene politike koje su bile primijenje
prilikom sastavljanja tih izvještaja.

**13.** Zadaća tumačenja financijskih izvještaja zamršena je zbog
usvajanja različitih politika u mnogim područjima računovodstva. Ne postoji
jedinstvena lista usvojenih računovodstvenih politika na koju se korisnici
mogu uputiti, a raznovrsne računovodstvene politike, kojima se sada raspolaže
u primjeni, mogu proizvesti bitno različite financijske izvještaje, iako
su zasnovano na istim događajima i uvjetima.

**14.** Primjeri područja u kojima postoje različite računovodstvene
politike i koje, stoga zahtijevaju objavljivanje odabranog računovodstvenog
postupka jesu:

**Opće**

Politika konsolidiranja.

Konvertiranja ili prevođenje inozemnih valuta uključujući raspoređivanje
pozitivnih i negativnih tečajnih razlika.

Opća politika vrednovanja (npr. trošak nabave, opća kupovna moć, vrijednost
zamjene)

Događaji nastali nakon datuma bilance

Najmovi, kupnje na otplatu ili transakcije otplate i kamate po toj osnovi

Porezi

Trajni ugovori

Franšize

**Sredstva**

Potraživanja

Zalihe (i proizvodnje u tijeku) i odgovarajući trošak prodanih dobara

Sredstva koja podliježu obvezi amortiziranja i amortizacija

Usjevi

Zemljište koje u posjedu za razvoj i odnosni troškovi razvoja

Ulaganja: u podružnice, pridružene kompanije i ostala ulaganja

Ulaganja: podružnice, pridružene kompanije i druga ulaganja

Istraživanje i razvoj

Patenti i zaštitni znaci

Goodwill

**Obveze i rezerviranja**

Garancije

Obveze i nepredviđeni događaji

Troškovi mirovinskog osiguranja i za planirane mirovine

Otpremnine i plaćanje otpuštenim radnicima

**Dobici i gubici**

Metode priznavanja prihoda

Održavanje, popravci i poboljšanja

Dobici i gubici pri otuđenju nekretnine

Računovodstveni postupak s rezervom, zakonskom ili drugom, uključujući
izravno terećenje i odobrenje računa rezervi.

**15.** Računovodstvene politike još uvijek se redovito i u potpunosti
ne objavljuju u svim financijskim izvještajima. Postoje znatne razlike
u obliku, jasnoći i potpunosti objavljivanja, kako unutar jedne zemlje
tako i između zemalja, čak i tamo gdje se računovodstvene politike objavljuju.
Moguće je da se unutar jednog skupa financijskih izvještaja neke značajne
računovodstvene politike objavljuju, a druge, isto tako značajne, ne objavljuju.
Čak i u onim zemljama gdje se zahtijeva objavljivanje svih značajnih računovodstvenih
politika, ne stoje uvijek na raspolaganju uputstva koja osiguravaju ujednačeno
u metodi objavljivanja. Porast međunarodnih poduzeća i međunarodnih financija
povećalo je potrebu za većom ujednačenošću financijskih izvještaja preko
državnih granica.

**16.** ***Pogrešno ili neprikladno postupanje s stavkama u bilanci,
izvještaju o dobiti ili računu dobiti i gubitka ili drugim izvještajima
ne može se ispraviti objavlji-vanjem korištenih računovodstvenih politika,u
bilješkama ili obrazloženjima.***

**Datum stupanja na snagu**

**17. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1975. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 4 (preoblikovan 1994.)**

## **Amortizacija**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće studenoga 1974. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 2

**Definicije** 4

**Amortizacija** 5 - 13

Korisni vijek trajanja 7 - 10

Ostatak vrijednosti 11

Metode amortizacije 12 -13

**Objavljivanje** 14 - 16

**Datum stupanja na snagu** 17

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
    Standardu                   Standardu
        1                               1/2
        2                               4
        3                               3
        4                               6
        5                               9
        6                               10
        7                               11
        8                               13
        9                               poništena
        10                              poništena
        11                              poništena
        12                              16
        13                              5
        14                              12
        15                              7
        16                              8
        17                              14
        18                              15
        19                              17
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Amortizacija**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom,
treba čitati u kontekstu osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom
Standardu, te u kontekstu Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima.
Međunarodni računovodstveni standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke
(vidjeti točku 12. Predgovora)*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primjeniti u računovodstvu amortizacije.***

**2.** Ovaj se Standard primjenjuje na sva sredstva koja podliježu
amortizaciji, osim:

(a) nekretnine, postrojenja i opreme (vidjeti Međunarodni računovodstveni
standard 16, Nekretnine, postrojenja i oprema),

(b) šume i slične obnovljive resurse,

(c) izdatke za istraživanje i ekstrakciju minerala, nafte, prirodnog
plina i sličnih neobnovljivih resursa,

(d) izdataka za istraživanje i razvoj (vidjeti Međunarodni računovodstveni
standard 9, Troškovi istraživanja i razvoja),

(e) goodwill (vidjeti Međunarodni računovodstveni standard 22, Poslovna
spajanja).

**3.** Sredstva koja podliježu amortizaciji čine značajan dio imovine
mnogih poduzeća. Stoga amortizacija ima značajan utjecaj u utvrđivanju
i prezentiranju financijskog položaja i rezultata poslovanja tih poduzeća.

**Definicije**

**4. *U ovom se Standardu slijedeći izrazi upotrebljavaju s određenim
značenjem.***

***Amortizacija je raspored iznosa za koji se sredstvo amortizira
tijekom procijenjenog korisnog vijeka trajanja. Amortizacija za obračunsko
razdoblje tereti neto dobit ili gubitak razdoblja, izravno ili neizravno.***

***Sredstva koja podliježu amortizaciji jesu sredstva:***

***(a) za koja se očekuju da će se koristiti duže od jednog obračunskog
razdoblja,***

***(b) koja imaju ograničen koristan vijek trajanja, i***

***(c) koja poduzeće drži za upotrebu u proizvodnji ili prodaji robe
i pružanju usluga, za iznajmljivanje drugima ili za administrativne svrhe.***

***Koristan vijek trajanja je:***

***(a) razdoblje u kojem se očekuje da će poduzeće upotrebljavati
sredstvo koje se amortizira, ili***

***b) broj proizvoda ili sličnih jedinica za koje se očekuje da će
ih poduzeće ostvariti tim sredstvom.***

***Amortizacijski iznos sredstva koje se amoritizira je njegova
nabavna vrijednost ili drugi iznos koji zamjenjuje nabavnu cijenu1 u financijskim
izvještajima, umanjen za procijenjeni ostatak vrijednosti.***

**Amortizacija**

**5. *Amortizacijski iznos nekog sredstva koje podliježe amortiziranju
treba rasporediti sustavno na svako obračunsko razdoblje tijekom korisnog
vijeka trajanja tog sredstva.***

**6.** Ponekad se zastupa stajalište da u slučaju povećanja vrijednosti
sredstava ne treba obračunati amortizaciju iznad iznosa vrijednosti po
kojem se vodi u financijskim izvještajima. Smatra se, međutim, da amortizaciju
treba obračunati u svakom obračunskom razdoblju na temelju amortizacijskog
iznosa bez obzira na porast vrijednosti tog sredstva.

Korisni vijek trajanja

**7. *Korisni vijek trajanja sredstva koje podliježe amortiziranju
treba procijeniti nakon razmatranja sljedećih čimbenika:***

***(a) očekivanog fizičkog trošenja,***

***(b) zastarjevanja,***

***(c) zakonskih i drugih ograničenja korištenja sredstva.***

**8. *Korisni vijek trajanja značajnih sredstava ili grupa sredstava
koje podliježu amortiziranju treba s vremena na vrijeme preispitati, a
stope amortizacije uskladiti za tekuća i buduća razdoblja, ako su očekivanja
bitno različita od prethodnih procjena. Učinak promjene treba objaviti
u obračunskom razdoblju u kome je nastala promjena.***

**9.** Procjena korisnog vijeka trajanja sredstva koje podliježe
amortizaciji ili skupine sličnih sredstava pitanje je prosudbe koja se
obično temelji na iskustvu sa sličnim vrstama sredstava. Za sredstvo za
koje se primjenjuju nove tehnolgoije ili se ono primjenjuje u proizvodnji
nekog novog proizvoda ili neke nove usluge za koje ne postoji veće iskustvo,
procjena korisnog vijeka trajanja je teša, ali je ipak potrebna.

**10.** Korisni vijek trajanja sredstva koje se amortizira za neko
poduzeće može biti kraći od njegova fizičkog trajanja. Osim fizičkog trošenja
koje ovisi o radnim čimbenicima, kao što je broj smjena u kojima se koristi
sredstvo te program popravaka i održavanja u poduzeću, treba uzeti u obzir
i druge čimbenike. To uključuje zastarijevanje zbog tehnoloških promjena
ili poboljšanja u proizvodnji, zastarijevanje zbog promjene u potražnji
na tržištu proizvoda ili usluga koje se proizvode tim sredstvom i zakonskog
ograničenja kao primjerice datum isteka najma.

Ostatak vrijednosti

**11.** Ostatak vrijednosti nekog sredstva često je beznačajan i
u obračunu amortizacijskog iznosa može se zanemariti. Ako je vjerojatno
da je ostatak vrijednosti značajan, on se procjenjuje s danom nabavke ili
s danom neke kasnije revalorizacije sredstva na temelju prosječne prodajne
vrijednosti koja se može ostvariti s tim datumom za slična sredstva, a
koja su dostigla kraj svog vijeka trajanja a radila su pod uvjetima sličnim
onima u kojima će se to sredstvo koristiti. Bruto ostatak vrijednosti u
svim se slučajevima smanjuje za očekivane troškove likvidacije na kraju
korisnog vijeka tog sredstva.

Metode amortizacije

**12. *Izabranu metodu amortizacije treba dosljedno primjenjivati
od jednog do drugog razdoblja, osim ako izmijenjene okolnosti ne opravdavaju
promjene. U obračunskom razdoblju u kome se mijenja metoda treba kvantificirati
i objaviti učinak i razloge promjene.***

**13.** Iznosi amortizacije raspoređuju se na čitav niz različitih
načina za svako obračunsko razdoblje tijekom korisnog vijeka trajanja sredstva.
Pri tome je manje značajno za koju se metodu amortizacije opredjeljuje,
ali je nužno da se ona dosljedno primjenjuje, bez obzira na razinu rentabilnosti
poduzeća i na porezna razmatranja, jer se tako osigurava usporedivost poslovanja
poduzeća od jednog do drugog razdoblja.

**Objavljivanje**

**14. *Temelj za vrednovanje koji se primjenjuje za određivanje iznosa
po kojem se vode sredstva koja podliježu amortiziranju treba uključiti
s objavljivanjem drugih računovodstvenih politika - vidi Međunarodni računovodstveni
standard 1, Objavljivanje računovodstvenih politika.***

**15*. Za svaku značajniju skupinu sredstva koja podliježe amortiziranju
treba objaviti sljedeće:***

***(a) korištene metode amortizacije,***

***(b) korisni vijek trajanja i primijenjenu stopu amortizacije,***

***(c) ukupno raspoređenu amortizaciju za to razdoblje,***

***(d) nabavnu vrijednost sredstava koja podliježe amortiziranju
i odnosni ispravak vrijednosti.***

**16.** Izbor metode rasporeda i procjene korisnog vijeka trajanja
nekog sredstva koje se amortizira pitanje je prosudbe. Objavljivanje usvojenih
metoda i procijenjenih korisnih vijekova trajanja ili primijenjenih stopa
amortizacije pruža korisnicima financijskih izvještaja inforamcije koje
omogućuju da razmotre izabrane politike koje je izabrao management poduzeća
i da ju usporede s drugim poduzećima. Iz sličnih je razloga nužno objaviti
iznos amortizacije raspoređen u jednom razdoblju i ispravak vrijednosti
na kraju tog razdoblja.

**Datum stupanja na snagu**

**17. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1977 ili poslije toga.***

***1***Ovaj se standard ne bavi s razlikama koje nastaju
kad revalorizacija   zamjenjuje nabavnu cijenu

### **Međunarodni računovodstveni standard 5 (preoblikovan 1994.)**

## **Informacija koju treba objaviti u financijskim izvještajima**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće studenoga 1974. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 5

**Opća objavljivanja** 6 - 9

**BILANCA** 10 - 17

**Općenito** 10

**Dugotrajna sredstva** 11 - 12

Nekretnine, postrojenja i oprema 11

Ostala dugotrajna sredstva 12

**Tekuća sredstva** 13

**Dugoročne obveze** 14

**Tekuće obveze** 15

**Ostale obveze i rezerviranja** 16

**Dionička glavnica** 17

**IZVJEŠTAJ O DOBITI** 18

**Datum stupanja na snagu** 19

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
    Standardu                   Standardu
        1                               1
        2                               2
        3                               3
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               7
        8                               8
        9                               9
        10                              10
        11                              11
        12                              12
        13                              13
        14                              14
        15                              15
        16                              16
        17                              17
        18                              18
        19                              19
Standardi su pisani masnim slovima

```

**Informacija koju treba objaviti u financijskim izvještajima**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora)*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primjeniti u objavljivanju informacija
u financijskim izvještajima koji obuhvćaju bilancu, izvještaj o dobiti,
bilješke i druge izvještaje i obrazloženja koja se smatraju dijelom financijskih
izvještaja.***

**2.** Financijski su izvještaji, uz druge svrhe, potrebni za procjene
i donošenje financijskih odluka. Ako financijski izvještaji nisu jasni
i razumljivi, korisnici neće moći donositi pouzdane prosudbe. Informacije
potrebne u tu svrhu često prelaze potreban minimum da se zadovolje domaći
zakoni ili organi vlasti.

**3.** U ovom su Standardu istaknuta određena minimalna objavljivanja.
Ona mogu biti proširena iscrpnijim priopćenjima koja se zahtijevaju po
drugim međunarodnim računovodstvenim standardima, koja se bave posebnim
računovodstvenim pitanjima.

**4.** U ovom se Standardu ne predlaže određeni obrazac za prezentiranje
financijskih izvještaja. Raspored i grupiranja u ovom Standardu temelje
se na stavkama značajnim u financijskim izvještajima većine proizvodnih
i trgovačkih poduzeća. Za financijske i osiguravajuće kompanije može biti
prikladniji neki drukčiji način prezentiranja i grupiranja,

**5.** U ovom su Standardu definicije matična kompanija, podružnica
i pridružena kompanija iste kao i u Međunarodnom računovodstvenom standardu
27, Konsolidirani financijski izvještaji i računovodstvo ulaganja u podružnice
i MRS 28 Računovodstvo ulaganja u pridružene kompanije.

**Opća objavljivanja**

**6. *U financijskim izvještajima treba objaviti sve značajne informacije
koje su nužne da bi izvještaji bili jasni i razumljivi.***

**7. *Treba navesti naziv poduzeća, zemlju u kojoj je osnovano, datum
bilance i obračunsko razdoblje na koje se financijski izvještaji odnose.
Ako nisu na drugi način očigledni, treba dati kratak opis prirode poslovanja
poduzeća, zakonski oblik poduzeća i valutu u kojoj se podaci u financijskim
izvještajima iskazuju.***

**8. *Ako je potrebito, iznose i klasifikacije stavki treba potkrijepiti
dodatnim informacijama kako bi bili jasniji. Značajne stavke ne treba uključiti
ili obaviti prijeboj s drugim stavkama, a da se oni posebno ne identificiraju.***

**9. *U financijskim izvještajima treba iskazati podudarane podatke
s onima iz prethodnog razdoblja.***

**BILANCA**

**Opće**

**10. *Treba objaviti sljedeće:***

***(a) ograničenja vlasništva nad imovinom;***

***(b) dano jamstvo u odnosu na obveze;***

***(c) metode osiguranja sredstava za mirovine i mirovinske planove;***

***(d) nepredviđena sredstva i nepredviđene obveze, ako ih je moguće
kvantificirati;***

***(e) iznose preuzetih obveza za buduće kapitalne izdatke.***

**Dugotrajna sredstva**

Nekretnine postrojenja i oprema

**11. *Treba objaviti sljedeće:***

***(a) zemljište i građevine;***

***(b) postrojenje i oprema;***

***(c) ostale kategorije sredstava, identificirane na prikladan način
i***

***(d) ispravak vrijednosti***

***Posebno treba objaviti sredstva uzeta ili dana u zakup, kao i
sredstva koja su nabavljena na otplatu.***

Ostala dugotrajna sredstva

**12. *Treba objaviti odvojeno slijedeće stavke uključujući, ako
je mogućno metodu i razdoblje amortizacije i sve neuobičajene otpise tijekom
razdoblja:***

***(a) Dugoročna ulaganja***

***- ulaganja u podružnice***

***- ulaganja u pridružene kompanije i***

***- ostala ulaganja, naznačujući tržišnu vrijednost nabrojenih ulaganja
ako se razlikuje od knjigovodstvenog iznosa u financijskim izvještajima.***

***(b) Dugoročna potraživanja***

***- potraživanja po nenaplaćenim računima i robne mjenice;***

***- potraživanja od direktora***

***- interna1 potraživanja***

***- potraživanja od pridruženih kompanija***

***- ostalo.***

***(c) Goodwill***

***(d) Patenti, zaštitni znaci i slična sredstva***

***(e) Preneseni izdaci, primjerice, preliminarni rashodi, rashodi
reorganizacije i odloženo plaćanje poreza***

**Tekuća sredstva**

**13. *Sljedeće stavke treba objaviti odvojeno:***

***a) Novac***

***Novac uključuje novac u blagajni te na tekućim i drugim računima
kod banaka. Novac koji nije odmah raspoloživ, primjerice sredstva zamrznuta
kod inozemnih banaka zbog deviznih ograničenja treba objaviti.***

***b) Utrživi vrijednosni papiri, osim dugoročnih ulaganja***

***Treba objaviti tržišnu vrijednost ako se ona razlikuje od knjigovodstvene
vrijednosti u financijskim izvještajima.***

***(c) Potraživanja***

***- potraživanja od kupca i po mjenicama***

***- potraživanja od direktora,***

***- interna potraživanja,***

***- potraživanja od pridružene kompanije***

***- ostala potraživanja i unaprijed plaćeni rashodi i***

***(d) zalihe.***

**Dugoročne obveze**

**14. *Sljedeće stavke treba objaviti odvojeno, ne uključujući dio
koji dospijeva za otplatu unutar jedne godine:***

***(a) osigurani zajmovi***

***(b) neosigurani zajmovi,***

***(c) interni zajmovi i***

***(d) zajmovi od pridruženih kompanija***

***Sažeto treba prikazati kamatne stope, uvjete otplate, ugovorne
obveze, podređene obveze, iznose od konverzije i iznose od neamortizirane
premije ili popusta.***

**Tekuće obveze**

***15. Sljedeće stavke treba odvojeno objaviti:***

***(a) bankovni zajmovi i prekoračenja na računu***

***(b) dospjeli dio dugoročnih obveza***

***(c) obveze:***

***- obveze po računima i robnim mjenicama***

***- obveze prema direktorima***

***- interne obveze***

***- obveze prema pridruženim kompanijama***

***- porezi na dobit***

***- obveze za dividende***

***- ostale obveze i nastali neplaćeni rashodi.***

**Ostale obveze i rezerviranja**

***16. Odvojeno treba objaviti značajne stavke uključene u ostale
obveze, u rezerviranja i u nastale neplaćene obveze. Primjeri takvih stavki
jesu odloženo plaćanje poreza, neostvareni prihod i rezerviranje za mirovine.***

**Dionički interesi**

**17. *Sljedeće podatke treba odvojeno objaviti:***

***(a) Dionički kapital***

***Za svaku vrstu dioničkog kapitala:***

***Broj ili iznos autoriziranih, izdanih i neisplaćenih2 dionica;***

***Kapital koji još nije uplaćen;***

***Nominalanu ili zakonsku pojedinačnu vrijednost dionice;***

***Promjene na računima dioničkog kapitala tijekom razdoblja;***

***Prava, prioritete i ograničenja u svezi s raspodjelom dividende
i otplate kapitala;***

***Zaostale kumulativne povlaštene dividende***

***Otkupljene dionice;***

***Rezervirane dionice koje će se staviti u promet u budućnosti na
temelju opcija i ugovora o prodaji, uključujući uvjete i iznose.***

***(b) Preostala glavnica, koja ukazuje na promjene tijekom razdoblja
i ograničenja raspodjele***

***- uplaćen kapital iznad nominalne vrijednosti dionice; (premija
na dionice)***

***- revalorizacijski višak***

***- rezerve;***

***- zadržane zarade.***

**IZVJEŠTAJ O DOBITI**

**18. *Sljedeće informacije treba objaviti:***

***(a) Prihodi od prodaja ili drugi prihodi iz poslovanja***

***(b) Amortizacija***

***(c) Prihodi od kamate***

***(d) Prihodi od ulaganja***

***(e) Rashodi od kamate***

***(f) Porez na dobit***

***(g) Izvanredni troškovi***

***(h) Izvanredna odobrenja***

***(i) Značajne interne transakcije između kompanija***

***(j) Neto dobit ili gubitak razdoblja.***

**Datum stupanja na snagu**

**19. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu na
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja poćinju 1. siječnja
1977. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 10 (preoblikovan 1994.)**

## **Nepredviđeni događaji i događaji nastali nakon datuma bilance**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće studenoga 1974. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 2

**Definicije** 3

**NEPREDVIĐENI DOGAĐAJI** 4 - 22

**Gubici iz nepredviđenih događaja** 8 - 15

**Dobici iz nepredviđenih događaja** 16 - 18

**Mjerenje nepredviđenih događaja** 19 - 21

**Objavljivanje** 22

**DOGAĐAJI NASTALI NAKON DATUMA
BILANCE** 23 - 33

**Objavljivanje** 33

**Datum stupanja na snagu** 34

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
   Standardu                    Standardu
        1                               1
        2                               2
        3                               3
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               7
        8                               10
        9                               11
        10                              12
        11                              13
        12                              14
        13                              15
        14                              17
        15                              19
        16                              20
        17                              21
        18                              23
        19                              24
        20                              26
        21                              29
        22                              30
        23                              32
        24                              27
        26                              poništena
        27                              8
        28                              9
        29                              16
        30                              25
        31                              31
        32                              28
        33                              22
        34                              33
        35                              34
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Nepredviđeni događaji i događaji nastali nakon datuma bilance**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora)*

**Djelokrug**

***1. Ovaj se Standard treba primjeniti u računovodstvu za objavljivanje
nepredviđenih događaja i događaja nastalih nakon datuma bilance.***

**2.** Iz djelokruga ovog Standarda sljedeće je isključeno koje može
imati za posljedicu nepredviđene događaje:

(a) obveze kompanija životnog osiguranja koje proistječu od izdanih
polica,

(b) obveze iz mirovinskih planova (vidjeti Međunarodni računovodstveni
standard 19, Troškovi mirovina),

(c) preuzete obveze koje proistječu iz ugovora o dugoročnom najmu (vidjeti
Međunarodni računovodstveni standard 17, Računovodstvo najmova),

(d) porez na dobit (vidjeti Međunarodni računovodstveni standard 12,
Računovodstvo poreza na dobit).

**Definicije**

**3. *U ovom se Standardu upotrebljavaju sljedeći izrazi s određenim
značenjem:***

***Nepredviđeni događaj je stanje ili situacija kojih se krajnji
ishod, dobitak ili gubitak, potvrđuje samo u slučaju da se dogode ili ne
dogode jedan ili više neizvjesnih budućih događaja.***

***Događaji koji nastaju nakon datuma bilance jesu oni događaji,
povoljni ili nepovoljni, koji se događaju između datuma bilance i datuma
na koji su financijski izvještaji odobreni za objavljivanje. Mogu se identificirati
dvije vrste događaja:***

***(a) oni koji pružaju daljnji dokaz o stanjima koja su postojala
na datum bilance i***

***(b) oni koji ukazuju na stanja koja su nastala nakon datuma bilance.***

**NEPREDVIĐENI DOGAĐAJI**

**4.** Izraz nepredviđeni događaji, koji se primjenjuje u ovom Izvještaju,
ograničen je na stanja ili situacije na datum bilance čiji financijski
učinak određuju događaji koji mogu ali ne moraju nastati. Mnoga takva stanja
ili situacije odražavaju se nastankom poslovnog događaja u financijskim
izvještajima u skladu s ovim temeljnim računovodstvenim konceptom nastanka
događaja.

**5.** U financijskim izvještajima treba dati procjene za mnoge tekuće
aktivnosti koje se u poduzeću stalno ponavljaju. Međutim, činjenica da
je uključena procjena ne znači samo po sebi da time stvara neizvjesnost
koja karakterizira nepredviđeni događaj, iako postupci za određivanje iznosa
navedenih u financijskim izvještajima mogu biti slični. Na primjer, činjenica
da se za određivanje amortizacije koriste procjene korisnog vijeka trajanja
ne čini amortizaciju nepredviđenim događajem; istek korisnog vijeka trajanja
sredstava nije neizvjestan. Također nisu nepredviđeni događaji iznosi koji
se duguju za primljene usluge, kao što je to definirano u točki 3. premda
su iznosi mogli biti i procijenjeni; nema ničega neizvjesnog u tome da
su te obveze nastale.

**6.** Neizvjesnost koja se odnosi na buduće događaje može se izraziti
čitavim nizom posljedica. Te se posljedice mogu prikazati kao kvantificirane
mogućnosti, ali u većini slučajeva ukazuje to samo na razinu preciznosti
koja nije potkrijepljena raspoloživom informacijom. Isto se tako može taj
niz posljedica prikazati općenitim opisom primjenjujući pri tome izraze
koji idu od vjerojatnoga do malo vjerojatnoga.

**7.** Procjene ishoda i financijskog učinka nepredviđenih događaja
određuje se prosudbom managementa poduzeća. Ova se prosudba temelji na
razmatranju informacije koja je na raspolaganju do datuma kada su financijski
izvještaji odobreni za objavljivanje i obuhvaćaju prikaz događaja koji
su se zbili nakon datuma bilance, a bit će dopunjena iskustvom stečenim
sa sličnim transakcijama i, u nekim slučajevima, izvještajima neovisnih
stručnjaka.

**Gubici iz nepredviđenih događaja**

**8. *Iznos gubitka iz nepredviđenog događaja treba priznati kao
rashod u izvještaju o dobiti:***

***(a) ako postoji vjerojatnost da će budući događaji, uzimajući
u obzir svaku mogućnost naplate, potvrditi da je neko sredstvo umanjeno
ili da je obveza nastala na datum bilance, i***

***(b) ako se može realno procijeniti iznos toga gubitka.***

**9. *Postojanje gubitka iz nepredviđenog događaja treba objaviti
u financijskim izvještajima ako su ispunjeni uvjeti iz točke 8., osim ako
je mogućnost nastanka gubitka malo vjerojatna.***

**10.** Računovodstveno postupanje s mogućim gubitkom određuje se
na temelju očekivanog ishoda nepredviđenog događaja. Postoji li vjerojatnost
da će nepredviđeni događaj stvoriti gubitak u poduzeću, tada je razborito
događaj smatrati nastalim i taj gubitak iskazati u financijskim izvještajima.

**11.** Procjena iznosa gubitka iz nepredviđenog događaja koji se
treba priznati u financijskim izvještajima, može se temeljiti na informaciji
o nizu iznosa gubitka koji može nastati iz nepredviđenog događaja. Najpouzdanija
procjena gubitka iz toga niza iskazuje se primjenom navedenog načela. Kada
se iz tog niza ne izdvaja nijedan iznos kao najpouzdanija procjena, tada
se barem iskazuje minimalan iznos. Bilo kakva dopunska vjerojatnost gubitka
objavljuje se ako postoji mogućnost da dođe do većega gubitka od iskazanog
iznosa.

**12.** Postoji li sporan ili nedovoljan dokaz na temelju kojega
treba procijeniti iznos mogućega gubitka, tada se objavljuje postojanje
i priroda nepredviđenog događaja.

**13.** Mogući gubitak u poduzeću može se umanjiti ili izbjeći ako
se moguća obveza može povezati odgovarajućim protupotraživanjem ili potraživanjem
od trećih osoba. U takvim se slučajevima iznos svakog mogućeg događaja
može odrediti nakon što se uzme u obzir vjerojatnost naplate toga potraživanja.

**14.** Postojanje i iznos garancija, obveze proizašle iz diskontiranih
mjenica i slične obveze koje je preuzelo poduzeće, obično se objavljuju
u bilješkama uz financijske izvještaje, čak i onda kao je malo vjerojatno
da će doći do gubitka.

**15.** Iznosi koji su iskazani za opće i nespecificirane poslovne
rizike ne odnose se na stanja ili situacije koje postoje na datum bilance
i zbog toga se ne opravdavaju kao rezerviranja za nepredviđene događaje.

**Dobici iz nepredviđenih događaja**

**16. *Dobitke iz nepredviđenih događaja ne treba priznati kao prihod
ili kao sredsvtvo u financijskim izvještajima. Postojanje dobitaka iz nepredviđenih
događaja treba objaviti ako je vjerojatno da će se taj dobitak i ostvariti.***

**17.** Dobici iz nepredviđenih događaja ne priznaju se u financijskim
izvještajima prije dana nastanka jer mogu značiti priznavanje prihoda koji
se možda nikada neće ostvariti. Međutim, kada je ostvarivanje dobitka praktički
sigurno, tada takav dobitak nije nepredviđen događaj i u tom je slučaju
opravdano ga iskazati kao odgovarajući dobitak.

**18.** Važno je da se objavljivanjem izbjegne davanje pogrešnih
utjecaja kao što je vjerojatnost ostvarenja.

**Mjerenje nepredviđenih događaja**

**19.** Iznos po kojem se nepredviđeni događaji iskazuju u financijskim
izvještajima temelji se na informaciji kojom se raspolaže na datum kada
su financijski izvještaji odobreni za objavljivanje. Događaji nastali nakon
datuma bilance, koji ukazuju na to da je neko sredstvo moglo biti umanjeno
ili da je mogla postojati obveza na datum bilance, uzimaju se stoga u obzir
pri identifikaciji nepredviđenih događaja i određivanja iznosa po kojima
će se takvi nepredviđeni događaji uključiti u financijske izvještaje.

**20.** U nekim se slučajevima svaki nepredviđeni događaj može odvojeno
prikazati i posebne okolnosti svake situacije razmotriti pri određivanju
iznosa nepredviđenog događaja. Značajni iznos zakonskog potraživanja prema
poduzeću može se prikazati kao takav nepredviđeni događaj. Među činbenicima
koje management uzima u obzir pri procjenjivanju nepredviđenog događaja
nalazi se potraživanje čija je naplata u tijeku na datum kada su financijski
izvještaji odobreni za objavljivanje, mišljenja pravnih stručnjaka ili
drugih savjetnika, iskustvo poduzeća u sličnim situacijama i iskustvo drugih
poduzeća u sličnim situacijama.

**21.** Ako su neizvjesnosti koje su dovele do nepredviđenog događaja
u odnosu na neku pojedinačnu transakciju, koja je je zajednička većem broju
sličnih transakcija, tada iznos toga nepredviđenog događaja ne mora biti
pojedinačno određen, već se može temeljiti na skupini sličnih transakcija.
Primjeri takvih nepredviđenih događaja mogu biti garancije za proizvode
koji su prodani, kao i procijenjeni dio potraživanja koji nije naplaćen.
Ti troškovi obično nastaju često i temeljem iskustva osigurava se način
na koji se procjenjuje iznos obveze ili gubitka s priličnom točnošću, iako
posebne transakcije, koje mogu uzrokovati gubitak, nisu identificirane
unaprijed. Te troškove treba iskazati i priznati u istom obračunskom razdoblju
u kojem su se transakcije na koje se oni odnose dogodile.

**Objavljivanje**

**22. *Ako se u skladu s točkama 9. ili 16. . ovog Standarda zahtijeva
objavljivanje nepredviđenih događaja, tada treba pružiti slijedeću informaciju:***

***(a) prirodu nepredviđenog događaja;***

***(b) čimbenike neizvjesnosti koji mogu utjecati na budući ishod;
i***

***(c) procjenu financijskog učinka ili izvještaj o tome da se takva
procjena ne može učiniti.***

**DOGAĐAJI NASTALI NAKON DATUMA BILANCE**

**23.** Događaji nastali između datuma bilance i datuma na koji su
financijski izvještaji odobreni za objavljivanje, mogu ukazati na potrebu
da se učini korekcija sredstava i obveza, ili da ih treba objaviti.

**24.** Postupak koji se primjenjuje pri odobravanju objavljivanja
financijskih izvještaja mijenjat će se ovisno o rukovodećoj strukturi i
postupcima koji se primjenjuju kad se pripremaju i završavaju financijski
izvještaji, ali će datum odobrenja objavljivanja obično biti onaj koji
su financijski izvještaji odobreni da se objave izvan poduzeća.

**25.** Sredstva i obveze treba korigirati za događaje nastale nakon
datuma bilance uz uvjet da pružaju dodatne dokaze i time pomažu procjenu
iznosa koji se odnose na postojeća stanja na datum bilance, ili koji ukazuju
da pretpostavka neograničenog vremena poslovanja cijelog ili dijela poduzeća
nije prikladna.

**26.** Korekcija sredstava i obveza se zahtjeva za događaje nakon
datuma bilance, što osigurava dodatnu informaciju za određivanje iznosa
koji se odnosi na stanja koja postoje na datum bilance. Na primjer, može
se učiniti korekcija za gubitak koji je nastao potraživanjem iz poslovanja
potvrđenog stečaja kupca do kojega je došlo nakon datuma bilance.

**27.** Događaji nakon datuma bilance mogu ukazivati na to da čitavo
poslovanje, ili jedan njegov dio, prestaju poslovati. Pogoršanje u rezultatima
poslovanja i financijskom položaju nakon datuma bilance može ukazivati
na potrebu da se razmotri je li prikladno primjenit pretpostavku vremenski
neograničenog poslovanja u sastavljanju financijskih izvještaja.

***28.* S*redstva i obveze ne treba ispraviti već objaviti one
događaje koji su nastali nakon datuma bilance, koji ne utječu na stanje
imovine i obveza na datum bilance. Te događaje treba obvezatno objaviti
jer su toliko važni da će korisnicima financijskih izvještaja omogućiti
donošenje pravilnih procjena i pravilnih odluka.***

**29.** Korekcije sredstava i obveza nisu prikladne za događaje koji
su nastali nakon datuma bilance, ako se ti događaji ne odnose na stanja
koja su postojala na datum bilance. Primjer je za to opadanje tržišne vrijednosti
ulaganja između datuma bilance i datuma kad su financijski izvještaji odobreni
za objavljivanje. Opadanje tržišne vrijednosti obično se ne odnosi na stanje
ulaganja na datum bilance, ali održava okolnosti koje su nastale u idućem
razdoblju. Međutim, obično se objavljuju događaji koji u idućim razdobljima
pokazuju izvanredne promjene stanja imovine i obveza na datum bilance,
primjerice požarom uništena važna proizvodna postrojenja nakon datuma bilance.

**30.** Događaji nastali nakon datuma bilance, koji ukazuju na stanja
koja su nastala nakon datuma bilance, objavljuju se, ako bi njihova neobjavljivanja
utjecala na mogućnost korisnika financijskih izvještaja da izvedu pravilnu
procjenu i donesu pravilne odluke. Primjer za takav događaj bilo bi stjecanje
velikog drugog poduzeća.

**31. *Dividende iskazane za razdoblje ne koje se odnose financijski
izvještaj i koje su predložene ili objavljene nakon datuma bilance, ali
prije odobravanja financijskih izvještaja, trebaju se ispraviti ili objaviti.***

**32**. Postoje događaji koji, iako su nastali nakon datuma bilance,
neki put se odražavaju u financijskim izvještajima zbog zakonskih zahtjeva
ili zbog svoje posebne prirode. U nekim zemljama te posebne stavke uključuju
iznos dividendi koje su predložene ili objavljene nakon datuma bilance
u odnosu na razdoblje na koje se odnose financijski izvještaji.

**Objavljivanje**

**33. Ako se objavljivanje događaja nastalih nakon datuma bilance zahtijeva
u skladu s točkom 28. ovog Standarda, tada treba pružiti sljedeću informaciju:**

***(a) pirirodu događaja i***

***(b) procjenu financijskog učinka ili izvještaj da se takva procjena
ne može učiniti.***

**Datum stupanja na snagu**

**34. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja poćinju 1. siječnja
1980. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 12 (preoblikovan 1994.)**

## **Računovodstvo poreza na dobit**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće ožujka 1979. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 2

**Definicije** 3

**Razlike između oporezive i računovodstvene
dobiti** 4 - 9

**Računovodstvo poreznog učinka** 10 - 18

Metoda odgode 12 - 14

Metoda obveze 15 - 17

Primjena 18

**Odgođena porezna dugovanja** 19 - 20

**Porez na gubitke** 21 - 30

**Revalorizacija sredstava** 31 - 33

**Neraspoređene zarade podružnica i pridruženih
kompanija** 34 - 37

**Prezentiranje financijskog izvještaja** 38 - 47

**Objavljivanja** 48 - 49

**Porez na nepredviđene događaje** 50

**Prijelazne odredbe** 51

**Datum stupanja na snagu** 52

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
    Standardu                   Standardu
        1                               1
        2                               2
        3                               3
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               7
        8                               8
        9                               9
        10                              poništena
        11                              poništena
        12                              11
        13                              12
        14                              13
        15                              14
        16                              15
        17                              16
        18                              17
        19                              poništena
        20                              poništena
        21                              20
        22                              21
        23                              23
        24                              27
        25                              28
        26                              29
        27                              30
        28                              31
        29                              32
        30                              33
        31                              35
        32                              37(djelomice poništena)
        33                              40
        34                              41
        35                              43
        36                              44
        37                              45
        38                              46
        39                              47
        40                              38
        41                              39
        42                              10
        43                              18
        44                              19
        45                              42
        46                              22
        47                              24
        48                              25
        49                              26
        50                              48
        51                              34
        52                              36
        53                              49
        54                              50
        55                              51
        56                              52
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Računovodstvo poreza na dobit**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora)*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard bavi s računovodstvom poreza na dobit u financijskim
izvještajima. To uključuje utvrđivanje iznosa rashoda ili ušteda u svezi
s porezom na dobit u odnosu na obračunsko razdoblje i prikaz tog iznosa
u financijskim izvještajima.***

**2.** Ovaj Standard ne obrađuje računovodstvene metode za državne
potpore ili smanjenja poreza zbog ulaganja i sljedeći porezi nisu u djelokrugu
ovog Standarda:

(a) porezi na dobit koji se refundiraju poduzeću u mjeri u kojoj je
iznos dobiti na kojem se porez temelji raspodijeljen u obliku dividendi;

(b) porezi koje je poduzeće platilo u vrijeme kada je raspodijeljena
dividenda, a koje poduzeće može izvršiti prijebojem svoje obveze poreza
na dobit.

**Definicije**

**3. *U ovom se Standardu sljedeći izrazi upotrebljavaju s određenim
značenjem:***

***Računovodstvena dobit je ukupna dobit ili gubitak u nekom
razdoblju, uključujući izvanredne stavke prikazane u izvještaju o dobiti
prije odbitka odgovarajućeg rashoda za porez na dobit ili dodavanja odgovarajuće
uštede poreza na dobit.***

***Rashod za porez ili ušteda poreza razdoblja je iznos poreza
kojim se tereti ili odobrava u izvještaju o dobiti, isključujući iznos
poreza koji se odnose i koji su raspoređeni na one stavke koje se ne obrađuju
u tekućem izvještaju o dobiti.***

***Oporeziva dobit (porez na gubitak) je iznos dobiti (gubitka)
za razdoblje, utvrđen u skladu s propisima koje su donijele porezne vlasti,
a određuje iznos porezne obveze (povrata poreza).***

***Rezerviravnje za poreznu obvezu je iznos poreza koji treba
platiti na oporezivu dobit za tekuće razdoblje.***

***Vremenske razlike su razlike između oporezive dobiti i
računovodstvene dobiti za neko razdoblje, koje nastaju zbog toga što su
razdoblje kojem se neke stavke prihoda i rashoda, uključene u oporezivu
dobit, ne poklapa s razdobljem u kojem su one uključene u računovodstvenu
dobit. Vremenske razlike nastaju u jednom razdoblju, a ispravljaju se u
jednom ili u više sljedećih razdoblja.***

***Stalne razlike su razlike između oporezive dobiti i računovodstvene
dobiti za neko razdoblje, koje nastaju u tekućem razdoblju a ne ispravljaju
se u sljedećim razdobljima.***

*4 Izvanredna stavka* je definirana Međunarodnim računovodstvenim
       standardom 8, Neto dobit ili gubitak razdoblja, temeljne pogreške
i        promjene računovodstvenih politika

**Razlike između oporezive i računovodstvene dobiti**

**4.** Rezerviranje za poreznu obvezu se obračunava se u skladu s
propisima o utvrđivanju oporezive dobiti koje donose porezne vlasti. U
mnogim slučajevima ti se propisi razlikuju od računovodstvenih politika
koje se primjenjuju pri utvrđivanju računovodstvene dobiti. Učinak je ove
razlike da odnos između propisane obveze za porez i računovodstvene dobiti
iskazane u financijskim izvještajima ne može odgovarati sadašnjoj razini
poreznih stopa.

**5.** Jedan od razloga za razliku između oporezive dobiti i računovodstvene
dobiti jest u tome što se smatra da pojedine stavke treba uključivati u
jednu vrstu obračuna a isključivati iz druge. Na primjer, kod mnogih se
poreznih sustava izdaci, kao što su neki pokloni, ne priznaju prilikom
utvrđivanja oporezive dobiti, međutim, takvi se iznosi oduzimaju pri utvrđivanju
računovodstvene dobiti. Takve se razlike nazivaju "stalne razlike".

**6.** Drugi razlog za razliku između oporezive dobiti i računovodstvene
dobiti jest u tome što se pojedine stavke, uzete u obzir prilikom utvrđivanja
oba iznosa, uključuju u obračun za različita razdoblja. Na primjer, računovodstvene
politike mogu zahtijevati da se određeni prihodi uključe u računovodstvenu
dobit u momentu isporuke proizvoda, odnosno pružanja usluga, dok porezni
propisi mogu isključivo zahtijevati ili odobravati da se takvi prihodi
uključe u mementu kada su naplaćeni. Ukupan iznos ovih prihoda, uključenih
u računovodstvenu dobit i oporezivu dobit na kraju je isti, ali se razlikuju
razdoblja uključivanja. Drugi je primjer kada se stopa amortizacije koja
se koristi pri utvrđivanju oporezive dobiti razlikuje od stope koja se
koristi pri utvrđivanju računovodstvene dobiti. Takve se razlike nazivaju
"vremenske razlike".

**7.** Vremenske razlike i stalne razlike mogu se javiti i onda kada
dobici ili gubici izravno priznaju ili terete dioničarsku glavnicu.

**8.** Nastajanje i ispravak vremenskih razlika može se odnositi
na više od jednog obračunskog razdoblja. Informacije o vrsti i iznosu tih
vremenskih razlika često se smatraju korisnima za one koji primjenjuju
financijske izvještaje. Međutim, postoje različite metode prikazivanja
učinaka vremenskih razlika. U nekim slučajevima ovakve se informacije mogu
naći u bilješkama uz financijske izvještaje, a ponekad, pak, učinci tih
razlika prikazuju se pomoću računovodstvenih metoda poreznog učinka.

**9.** Revalorizacija pojedinih sredstava prikazanih u financijskim
izvještajima, ili uopće primjena računovodstva tekućih vrijednosti, mogu
imati za posljedicu razlike između oporezive dobiti i računovodstvene dobiti.
Ovo će se obraditi u točkama 31- 33.

**Računovodstvo poreznog učinka**

**10. *Porezni rashod razdoblja treba se odrediti na osnovi računovodstva
poreznog učinka, primjenjujući metodu odgode ili metodu obveze. Metoda
koje je korištena treba se objaviti.***

**11.** Prema metodama računovodstvenog obuhvaćanja poreznih učinaka,
porezi na dobit se smatraju rashodom poduzeća prilikom stjecanja dobiti
i iskazuju se u istom razdoblju kao i prihodi i rashodi na koje se odnose.
Nastali porezni učinci vremenskih razlika uključuju se u porezne rashode
u izvještaju o dobiti i kao salda odgođenih poreza u bilanci. Metode računovodstvenog
obuhvaćanja poreznih učinaka primjenjuju se u nekim zemljama u računovodstvu
poreza na dobit. Metode koje se najviše upotrebljavaju jesu metoda odgode
i metoda obveze.

Metoda odgode

**12.** Po metodi odgode porezni se učinci vremenskih razlika u tekućem
razdoblju odgađaju i raspoređuju na naredna razdoblja, kada se vremenske
razlike ispravljaju. Budući da se za salda odgođenih poreza u bilanci ne
smatra da znače prava na primanje ili obveze za plaćanje novca, ta se salda
ne ispravljaju kako bi održavala promjene u poreznim stopama ili uvođenje
novih poreza.

**13.** Po metodi odgode, rashod za porez razdoblja uključuje:

(a) rezerviranje za poreznu obvezu, i

(b) porezne učinke vremenskih razlika odgođenih na druga ili s drugih
razdoblja.

**14.** Porezni učinci vremenskih razlika nastali u tekućem razdoblju
utvrđuju se po tekućim poreznim stopama. Porezni učinci pojedinih vremenskih
razlika, nastali u ranijim razdobljima a definitivno raspoređeni tijekom
tekućeg razdoblja, općenito se utvrđuju po onim poreznim stopama koje su
prvobitno primjenjivane. Da bi ova metoda bila što jednostavnija primjenjena
slične se vremenske razlike mogu svrstavati u skupine.

Metoda obveze

**15.** Po metodi obveze očekivani se porezni učinci vremenskih razlika
u tekućem razdoblju utvrđuju i prikazuju ili kao obveze za poreze koje
treba platiti u budućnosti ili kao sredstva koja predstavlja unaprijed
plaćene buduće poreze. Odgođena porezna salda ispravljaju se za promjene
u poreznim stopama ili za uvođenje novih poreza. Ta se salda mogu također
ispravljati i za očekivane buduće promjene poreznih stopa.

**16.** Po metodi obveze, porezni rashod u nekom razdoblju uključuje:

(a) rezerviranje za poreznu obvezu,

(b) iznos poreza za koji se očekuje da će trebati platiti ili za koji
se smatra da je preplaćen u odnosu na vremenske razlike nastale ili ispravljene
u tekućem razdoblju, i

(c) ispravci salda odgođenih poreza u bilanci koji su potrebni da odraze
ili promjene u stopama ili uvođenje novih poreza.

**17.** Po metodi obveze, porezni učinci vremenskih razlika nastalih
ili ispravljenih u tekućem razdoblju i ispravci salda odgođenih poreza
utvrđuju se primjenom tekućih poreznih stopa, osim ako neke druge informacije
ne ukazuju da bi neka druga stopa bila prikladnija, primjerice kao kad
je najavljeno da će se u narednim godinama primjenjivati promijenjene porezne
stope.

Primjena

**18. *Računovodstvena metoda poreznog učinka koja je korištena uobičajeno
se treba primjeniti na sve vremenske razlike. Međutim, porezni rashod razdoblja
može isključiti porezne učinke stanovitih vremenskih razlika, ako postoji
razumni dokaz da se te vremenske razlike povratiti u nekom razumnom razdoblju
(najmanje tri godine). Također treba vidjeti da ne postoji vjerojatnost
koja ukazuje da će poslije ovog razdoblja te vremenske razlike se povratiti.
Iznos vremenskih razlika, tekućih i kumulativnih, koje nisu obračunate,
treba objaviti.***

**Odgođena porezna dugovanja**

**19. *Porezni učinak vremenskih razlika koji ima za posljedicu dugovni
saldo ili dugovanje na odgođenom poreznom saldu ne treba prenijeti u naredno
razdoblje, osim ako ne postoji razumno očekivanje toga ostvarenja.***

**20.** Obračun vremenskih razlika može imati za posljedicu dugovni
saldo ili dugovanje na saldu odgođenih poreza. Načelo razboritosti zahtijeva
da se takvo dugovanje prenese u bilancu samo ako postoji razumno očekivanje,
primjerice da će se u budućnosti ostvariti dovoljna oporeziva dobit u razdoblju
u kojem će se vremenska razlika ispraviti.

**Porez na gubitke**

**21.** Porezno zakonodavstvo često predviđa da se oporezivani gubici
tekućeg razdoblja mogu koristiti bilo za povrat plaćenog poreza unutar
određenoga proteklog razdoblja bilo da se smanji ili ukloni porez koji
treba platiti u budućim razdobljima. Gubitak pribavlja uštedu poreza u
razdoblju gubitka ili moguću uštedu poreza u nekom narednom razdoblju.
Obračunsko razdoblje u kojem je uključena takva ušteda poreza pri utvrđivanju
neto-dobiti varira u financijskom izvještaju.

**22. *Porezi koji se odnose na prethodno razdoblje, koji su povraćeni
kao rezultat storna poreznog gubitka treba uključiti u neto dobit razdoblja
u kojem je nastao gubitak. Iznos koji se može povratiti, ali koji još nije
primljen, treba se uključiti u bilancu kao potraživanje.***

**23.** Povrat poreza primjenom oporezivanja gubitka na proteklo
razdoblje predstavlja uštedu poreza, koja se djelotvorno ostvaruje u razdoblju
gubitka, i uključuje se u neto-dobit ili neto-gubitak u financijske izvještaje
za to razdoblje. Pri određivanju iznosa ove uštede, mogu biti potrebni
odgovarajući ispravci postojećih salda odgođenih poreza.

**24. *Potencijalna porezna ušteda koja se odnosi na poreni gubitak
koji je raspoloživ treba se prenijeti da se odredi oporeziva dobit u budućim
razdobljima i ne treba se uključiti u neto dobit sve do razdoblja realizacije,
osim iznimke opisane u točkama 25. i 26.***

**25. *Potencijalna porezna ušteda koja se odnosi na prijenos poreza
na gubitak u naredno razdoblje može se uključiti pri utvrđivanju neto-dobiti
za razdoblje u kojem je gubitak nastao samo ako postoje sigurni izgledi
da će oporeziva dobit u narednim razdobljima biti dovoljna da se korist
od gubitaka realizira.***

**26. *Ako kriterij iz točke 25. nije zadovoljen, uštedu poreza koja
se odnosi prijenos poreza na gubitak treba uključiti pri utvrđivanju neto-dobiti
za razdoblje u kojem je gubitak nastao, i to do iznosa neto potražnih salda
odgođenih poreza koji će se ispraviti ili se mogu ispraviti unutar razdoblja
u kojem je moguće porez na gubitak koristiti kao poreznu olakšicu.***

**27.** Ostvarenje potencijalane uštede poreza u svezi s iznosom
oporezivanog gubitka koji preostane nekon povratka opisanog u točki 23.
zahtjeva postojanje oporezive dobiti u budućim razdobljima. Zbog toga se
potencijalna ušteda poreza, vezana za prijenos oporezivanog gubitka, obično
ne uključuje pri utvrđivanju neto-dobiti za razdoblje u kojem je gubitak
nastao.

**28.** Međutim, u rijetkim se slučajevima može smatrati prikladno
da se ove potencijalne uštede poreza uključe pri određivanju neto-dobiti
za razdoblje u kojem je gubitak nastao. Postupa li se na taj način s ovakvom
potencijalnom uštedom poreza, načelo razboritosti zahtijeva da postoje
sigurni dokazi da će buduća oporeziva dobit biti dovoljna da se korist
od gubitka ostvari. Na primjer, dokaz sigurnosti bit će zadovoljen ako
se ispune sljedeći uvjeti:

(a) ako je gubitak posljedica uzroka koji se može identificirati i koji
se više neće pojaviti, i

(b) ako je poduzeće dugo vrijeme poslovalo profitabilno i može se očekivati
da će tako i dalje poslovati.

**29.** Postojanje potražnog salda odgođenog poreza može poslužiti
kao dokaz da se ušteda poreza vezana za prijenos oporezivanog gubitka može
bar djelomično realizirati. Ispravljanje vremenskih razlika, koje se odražavaju
u potražnom saldu odgođenih poreza, samo će po sebi stvoriti odgovarajući
iznos oporezive dobiti s kojom se oporezivani gubitak može kompenzirati
da bi se ostvarila ušteda poreza. Ako je razdoblje za kompenziranje oporezivanog
gubitka s budućom oporezivom dobiti ograničeno poreznim propisima, samo
se one vremenske razlike koje će se ispraviti ili se mogu ispraviti tijekom
toga ograničenog razdoblja uzimaju u obzir pri kompenziranju oporezivanog
gubitka da bi se realizirala ušteda poreza. Ušteda poreza ostvarena kompenziranjem
oporezivanog gubitka uključuje se u neto-dobit za razdoblje u kome je gubitak
nastao, a iznos uštede umanjuje potražni saldo odgođenih poreza koji se
prenosi u naredno razdoblje u bilanci. Iznos takve uštede može se objaviti.

**30.** Ako ušteda poreza vezana za ranije oporezivane gubitke nije
bila uključena u neto-dobit za godinu u kojoj je gubitak nastao, kasnija
ušteda poreza, realizirana odbijanjem tog oporezivanog gubitka od oporezive
dobiti, uključuje se u neto-dobit za razdoblje u kojem je ostvarena i objavljuje
se.

**Revalorizacija sredstava**

**31.** U slučaju kada se sredstvo revalorizira u financijskim izvještajima
u iznosu većem od nabavne cijene ili ranije revalorizirane vrijednosti,
dodani iznosi obično ne služe kao osnovica pri određivanju visine poreza.
U mjeri u kojoj revalorizirana sredstva daju povod za terećenje ili odobrenje
računovodstvene dobiti, a to se ne temelji na nabavnoj cijeni ili nekim
drugim osnovicama koje propisi o oporezivanju dopuštaju, pojavit će se
razlika između oporezive dobiti i računovodstvene dobiti. Računovodstveni
postupak s ovom vrstom razlika ovisi o računovodstvenom postupku revalorizacije.

**32.** Jedan je pristup da se odredi visina poreznih učinaka vezanih
za povećanje knjigovodstvene vrijednosti sredstva i da se taj iznos prenese
s računa revalorizacije na saldo odgođenih poreza. Prema ovom pristupu,
kada se razlika, opisana u točki 28. pojavi u razdoblju koje slijedi iza
razdoblja revalorizacije, porezni učinak koji se odnosi na tu razliku tereti
saldo odgođenih poreza i stoga se ne odražava u rashodu za porez. U nekim
slučajevima porezni se učinak odražava u rashodu za porez, a odgovarajući
se iznos prenosi na salda odgođenih poreza na račun revalorizacije.

**33.** Drugi je pristup da se objavljuje iznos potencijalnih poreznih
učinaka u bilješkama uz financijske izvještaje, koji se odnose na povećanje
knjigovodstvene vrijednosti sredstava na datum revalorizacije. U narednim
se razdobljima iznos potencijalnoga poreznog učinka ispravlja za porezni
učinak razlika opisanih u točki 31.

**Neraspoređene zarade podružnica i pridruženih kompanija**

**34. *Porezne obveze matične kompanije ili njezinih podružnica po
raspodjeli u korist matične kompanije neraspoređeni profiti od strane podružnica
trebaju se iskazati osim ako ne postoji objektivno pretpostavka da se ti
profiti neće raspodijeliti, ili da ta raspodjela neće uzročiti poreznu
obvezu.***

**35.** Porezna obveza matične kompanije ili njezinih podružnica
po raspodjeli u korist matične kompanije neraspoređenih profita od strane
podružnica se priznaje, ukoliko ne postoji razumna pretpostavka da se ti
profiti neće raspodijeliti, odnosno da ta raspodjela neće uzročiti poreznu
obvezu. Razlog za neiskaziva-nje može biti namjera i moć matične kompanije
da zadrži te profite u podruž-nici za dugoročno ponovno ulaganje. Ako porezi
nisu priznati s obzirom na neraspodijeljene profite, neki put dolazi do
objavljivanja kumulativnog iznosa tih profita.

**36. *Za ulaganja u pridružene kompanije, koje su obračunate po
metodi udjela, porezi koji bi se morali platiti na raspodjelu u korist
ulagača na njegov udio u neraspodijeljenim profitima primaoca ulaganja,
neki put se, kada je ulagač priznao profite, iskazuju. Iznimka se može
učiniti kad postoji razumna pretpostavka da se ti profiti neće raspodijeliti,
ili da ta raspodjela neće uzročiti poreznu obvezu.***

**37.** Ako se porezi ne iskažu u cijelosti, neki put se objavljuje
kumulativni iznos onoga dijela neraspodijeljenih profita koji je namijenjen
ulagaču, a na koji porezi nisu iskazani.

**Prezentiranje financijskog izvještaja**

**38. *Rashod za porez razdoblja treba uključiti pri utvrđivanju
neto-dobiti poduzeća.***

**39. *Porez na dobit koji se odnosi na neku stavku kojom se tereti
ili priznaje dionička glavnica treba obračunati na isti način kao što je
obračunata stavka na koju se taj porez odnosi, a visinu iznosa obračunatog
poreza treba objaviti.***

**40.** Pri utvrđivanju neto-dobiti poduzeća, obično se porezi na
dobit obračunavaju kao rashodi za porez. Međutim, u nekim slučajevima,
u kojima se učinak transakcije tereti ili odobrava izravno u korist dioničke
glavnice, s tim povezani porezni učinak transakcije obračunava se i objavljuje
na isti način tako da se porezi mogu izravno primijeniti na stavku na koju
se odnose.

**41.** Rashod za poreze koji se odnosi na računovodstvenu dobit
od redovne aktivnosti poduzeća obično se u izvještaju o dobiti prezentira
kao odvojena stavka. Porez koji se može pripisati izvanrednoj stavci uključuje
se u tu stavku, jer se izravno na nju odnosi. Ovaj iznos poreza se objavljuje.

**42. *Salda odgođenih poreza treba prikazati u bilanci poduzeća
odvojeno od dioničke glavnice.***

**43.** Salda odgođenih poreza nisu dio dioničke glavnice i obično
se u bilanci prezentiraju kao posebne stavke. Dugovna i potražna salda
koja predstavljaju odgođene poreze mogu se prebiti.

**44.** U slučajevima kada se pravi razlika između tekućih i dugoročnih
sredstava i veza u financijskim izvještajima, neto-tekući dio i dugoročni
dio salda odgođenih poreza ponekad se prezentiraju odvojeno kako bi se
tekuće i dugoročne stavke mogle razlikovati na odgovarajući način.

**45.** Prije plaćeni porezi na dobit za koje se treba izvršiti povrat
na temelju oporezivanog gubitka u skladu s točkom 22., prikazuju se u bilanci
kao potraživanje, odvojen od salda odgođenih poreza.

**46.** Prijenos koristi koje proizlaze iz primjene oporezivanog
gubitka u skladu s točkom 24. razlikuje se od ostalih salda odgođenih poreza.
Iznosi tako prenesenih koristi mogu se objaviti odvojeno u bilanci.

**47.** Na odnos između rashoda za porez i računovodstvene dobiti
mogu djelovati činioci kao što su stalne razlike i domicilne porezne stope
za poslove koji se vode u inozemstvu. U skladu s time, objašnjenja koja
se na to odnose ponekad se daju u finacijskim izvještajima.

**Objavljivanja**

**48. *Sljedeće stavke treba objaviti kada je riječ o porezu na gubitke:***

***(a) iznos uštede poreza koji je uključen u neto-dobit razdoblja
u kojem je gubitak nastao prema mjerilima iz točaka 25. i 26;***

***(b) iznos uštede poreza koji je uključen u neto-dobit tekućeg
razdoblja, kao ušteda realizirana na temelju prijenosa poreza na gubitak
koji nije bio obračunan za godinu u kojoj je gubitak nastao, i***

***(c) iznos i preostali raspoloživi porez na gubitke za koje odnosni
porezni učinci nisu uključeni u neto-dobit bilo kojeg razdoblja.***

**49. *Sljedeće stavke treba objaviti odvojeno:***

***(a) rashode za poreze koji se odnose na dobit iz redovnih aktivnosti
poduzeća,***

***(b) rashode za porez koji se odnose na izvanredne stavke, temeljne
pogreške i promjene računovodstvenih politika - vidjeti: Međunarodni računovodstveni
standard 8: Neto dobit ili gubotak razdoblja, temeljne pogreške i promjene
računovodstvenih politika,***

***(c) porezne učinke, ako ih ima, a koji se odnose na revalorizirana
sredstva do iznosa većeg od nabavne cijene ili ranije revalorizirane vrijednosti,
i***

***(d) objašnjenja odnosa između rashoda za porez i računovodstvene
dobiti ako takvo objašnjenje nije dano poreznim stopama koje vrijede u
zemlji poduzeća koje izvješćuje.***

**Porezi na nepredviđene događaje**

**50. *Sa svim nepredviđenim događajima koje se odnose na te poreze
na dobit, a koji nisu navedni u ovom Standardu treba postupati u skladu
s Međunarodnim računovodstvenim standardom 10: Nepredviđeni događaji i
događaji nastali nakon datuma bilance.***

**Prijelazne odredbe**

**51. *Kada se rashodi za porez na teret određenog razdoblja prvi
put prezentira u financijskim izvještajima po računovodstvenoj metodi poreznog
učinka, poduzeće koje je prije primjenjivalo metodu porezne obveze treba:***

***(a) ispraviti svoje finacijske izvještaje u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom 8, Neto dobit ili gubitak razdoblja, temeljne
pogreške i promjene ra čunovodstvenih politika, kako bi se iskazao saldo
ili salda akumuliranih poreznih odgoda, ili***

***(b) objaviti sve neevidentirane iznose odgođenih poreza u razdoblju
u kojemu je promjena obavljena i u narednim razdobljima koji su akumulirani
prije usvajanja računovodstvene osnove poreznog učinka.***

***Onaj dio rashoda za porez koji je predstavljao odbitnu stavku
pri iskazivanju dobiti treba biti jednak iznosu koji bi se pojavio da se
metoda računovodstva poreznog učinka primjenjivala otpočetka. U slučaju
kada se usvoji (b), sve ispravke storna vremenskih razlika koje nastaju,
treba iskazati na teret (u korist) zadržanih zarada ili s njima postupati
u izvještaju o dobiti kao s izvanrednom stavkom.***

**Datum stupanja na snagu**

***52. Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1981. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 13 (preoblikovan 1994.)**

## **Prezentiranje tekućih sredstava i tekućih obveza**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće lipnja 1979. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 3

**Alternativna shvaćanja tekućih sredstava
i tekućih obveza** 4 - 6

**Ograničenja tekućih sredstava i obveza:
razlikovanje za netekuća sredstva i obveze** 7 - 12

**Tekuća sredstva** 13 -14

**Tekuće obveze** 15 -18

**Prezentiranje u financijskim izvještajima** 19 -21

**Datum stupanja na snagu** 22

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
   Standardu                    Standardu
        1                               1/2
        2/3                             3
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               poništena
        8                               poništena
        9                               14
        10                              poništena
        11                              17
        12                              poništena
        13                              poništena
        14                              poništena
        15                              9
        16                              10
        17                              11
        18                              12
        19                              7
        20                              8
        21                              13
        22                              15
        23                              16
        24                              18
        25                              20
        26                              21
        27                              19
        28                              22
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Prezentiranje tekućih sredstava i tekućih obveza**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora)*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primjeniti u prezentiranju tekućih sredstava
i tekućih obveza u financijskim izvještajima.***

**2.** Ovaj se Standard ne bavi s osnovom vrednovanja tekućih sredstava
i etkućih obveza.

**3.** Utvrđivanje tekućih sredstava i tekućih obveza obično se smatralo
korisnom informacijom koja pomaže korisnicima financijskih izvještaja u
analiziranju financijskog položaja poduzeća. Višak tekućih sredstava nad
tekućim obvezama često se naziva i "neto tekuća imovina" ili
"obrtni (radni), kapital".

**Alternativni pogledi na tekuća sredstva i tekuće obveze**

**4.** Neki smatraju da je podjela sredstava i obveza na "tekuće"
i "netekuće" namijenjena utvrđivanju približnog stanja likvidnosti
nekog poduzeća, to jest njegove sposobnosti izvršavanja svakodnevnih aktivnosti
bez financijskih teškoća. Drugi smatraju da ta podjela omogućuje utvrđivanje
onih sredstava i obveza poduzeća koja su u stalnom opticaju.

**5.** Svrhe ovakve podjele u određenoj se mjeri međusobno isključuju.
To je zbog toga što, mjereći stupanj likvidnosti, kriterij za podjelu sredstava
i obveza na tekuće i netekuće ovisi o tome da li će pojedine stavke biti
realizirane ili likvidirane u skoroj budućnosti. Međutim, kriterij za utvrđivanje
sredstava i obveza u opticaju ovisi o tome da li se one podmiruju ili nastaju
pri realizaciji prihoda tijekom normalnog obrtnog ciklusa1 nekog poduzeća.
Primjerice građevinski radovi koji su u tijeku bili bi po prvom kriteriju
uglavnom isključeni, dok bi po drugom kriteriju bili uključeni u tekuća
sredstva.

**6.** Takva različita razmišljanja opredijelila su mnoge zemlje
da se stavke uključuju u tekuća sredstva na temelju toga da li se očekuje
da budu realizirane u roku jedne godine ili tijekom normalnoga obrtnog
ciklusa poduzeća, s obzirom na to koje je razdoblje duže; stavke se uključuju
u tekuće obveze ako su plative na zahtjev vjerovnika ili ako se očekuje
da budu likvidirane u roku jedne godine. Čak i ako se taj pristup primjenjuje
kao opće načelo, postoje slučajevi kad se pojedine stavke uključuju ili
isključuju prema različitim kriterijima. Prema tome, klasifikacija stavaka
na tekuće i netekuće temelji se u praksi uglavnom više na običaju nego
na nekon konceptu.

**Ograničenja tekućih sredstava i obveza: razlikovanje za netekuća
sredstva i obveze**

**7. *Svako poduzeće treba odlučiti hoče li u svojim financijskim
izvještajima prikazati tekuća sredstva i tekuće obveze kao posebne podjele.
Točke 13. - 21. ovog Standarda primjenjuju se kada se pravi razlika između
tekućih i netekućih sredstava i obveza.***

**8. *Ako se u financijskim izvještajima nekog poduzeća ne pravi
razlika između tekućih i netekućih sredstava i obveza, međusume sredstava
i obveza ne trebaju se navoditi, jer bi to moglo značiti da takva razlika
postoji.***

**9.** Obično se smatra da podjela sredstava i obveza na tekuće i
netekuće omogućuje određivanje jednog relativno likvidnog dijela ukupnog
kapitala nekog poduzeća, za udovljavanje obvezama u normalnom obrtnom ciklusu
poduzeća. Međutim, dokle god poduzeće posluje vremenski neograničeno ono
mora, neprestrano zamijenjivati zalihe koje su realizirane novim zalihama
kako bi moglo nastaviti svoje poslovanje. Tekuća sredstva mogu također
obuhvaćati zalihe za koje se ne očekuje da će se realizirati u skoroj budućnosti.
S druge strane, mnoga poduzeća financiraju svoje poslovanje bankovnim zajmovima
koji su iskazani kao plativi na zahtjev, te se tako klasificiraju kao tekuće
obveze. Taj zahtjev može ipak biti ponajprije jedan oblik zaštite zajmodavca,
dok zajmoprimac i zajmodavac očekuju da će zajam ostati nenaplaćen dulje
vrijeme.

**10.** Mnogi smatraju da višak tekućih sredstava nad tekućim obvezama
zapravo ukazuje na financijsko blagostanje poduzeća, dok višak tekućih
obveza nad tekućim sredstvima ukazuje na financijske probleme. Nije uputno
stvarati takve zaključke a da se ne uzme u obzir priroda poslova poduzeća
i pojedinačne komponente njegovih tekućih sredstava i obveza.

**11.** Podjela sredstava i obveza na tekuća i netekuća obično se
ne smatra prikladnom u financijskim izvještajima poduzeća s neizvjesnim
ili vrlo dugim poslovnim ciklusima.

**12.** Dakle, dok mnogi vjeruju da je određivanje tekućih sredstava
i obveza koristan instrument u financijskim analizima, drugi vjeruju da
ih ograničenja takve podjele čine beskorisnim, i da u mnogim slučajevima
mogu i zavesti. Nametanje opće potrebe utvrđivanja tekućih sredstava i
obveza u financijskim izvještajima moglo bi priječiti daljnje razmatranje
ovih pitanja. Prema tome, svrha je ovog izlaganja da uskladi prakse u onih
poduzeća koja su odlučila utvrđivati tekuća sredstva i obveze u svojim
financijskim izvještajima.

**Tekuća sredstva**

**13. *Unutar tekućih sredstava treba uključiti sljedeće stavke:***

***(a) Novac i salda na računima banaka raspoloživa za tekuće poslovanje.
Novac i salda na računima banaka čija je upotreba u tekućem poslovanju
podložna ograničenjima, trebala bi se uključiti u tekuća sredstva samo
onda kad je trajanje ograničenja svedeno na razdoblje neke obveze koja
je klasificirana kao tekuća obveza ili ako ograničenja istječu unutar jedne
godine.***

***(b) Vrijednosne papire koji se ne namjeravaju zadržati i koji
se mogu brzo i lako realizirati.***

***(c) Potraživanja za prodaju i druga potraživanja za koja se očekuje
da će biti realizirana unutar jedne godine od datuma bilance. Robna potraživanja
mogu se u cjelosti uključiti u tekuća sredstva, uz uvjet da se iznos za
koji se ne očekuje da će se realizirati unutar jedne godine objavi.***

***(d) Zalihe***

***(e) Plaćanja unaprijed za kupnju tekućih sredstava.***

***(f) Iznosi plaćeni unaprijed za troškove za koje se očekuje da
će biti iskorišteni unutar jedne godine od datuma bilance.***

**14.** Zalihe se obično u cijelosti uključuju u tekuća sredstva,
iako bi one mogle uključivati stavke za koje se ne očekuje da će biti realizirane
u roku jedne godine ili unutar normalnog obrtnog ciklusa.

**Tekuće obveze**

**15. *Unutar tekućih obveza treba uključiti obveze plative na zahtjev
vjerovnika i one dijelove sljedećih obveza čija se likvidacija očekuje
unutar jedne godine od datuma bilance:***

***(a) Bankovni i drugi zajmovi. Ako je zajam otplativ u skladu s
planom otplate usuglašenim s vjerovnikom, zajam se može klasificirati u
skladu s time, bez obzira na pravo vjerovnika da zahtijeva plaćanje u bilo
koje vrijeme.***

***(b) Tekući dio dugoročnih obveza, osim ako su isključene odredbama
točke 16.***

***(c) Obveze za nabavu i obračunani iskazani rashodi.***

***(d) Rezerviranjea za porezne obveze (vidi Međunarodni računovodstveni
standard 12, Računovodstvo poreza na dobit).***

***(e) Obveze za dividende.***

***(f) Odgođeni prihodi i predujmovi kupaca***

***(g) Iskazani nepredviđeni događaji (vidi Međunarodni računovodstveni
standard 10, Nepredviđeni događaji i događaji nastali nakon datuma bilance).***

**16. *Tekući dio dugoročne obveze može se isključiti iz tekućih
obveza ako poduzeće namjerava refinancirati obvezu na dugoročnoj osnovi
pa postoji prihvatljiva garancija da će biti za to sposobno. Dokazivanje
te sposobnosti zahtijevalo bi sljedeće:***

***(a) izdavanje dionica ili dugoročnih oblikacija nakon datuma bilance,
ili***

***(b) neraskidiv financijski ugovor koji ne istječe unutar jedne
godine od datuma bilance, te za kojeg je zajmodavac ili ulagač financijski
sposoban.***

**17.** Dio dugoročne obveze, plative unutar jedne godine, katkad
se klasificira kao netekuća, ako su sredstva na datum bilance, iz kojih
se podmiruje, isključena iz tekućih sredstava.

**18. *Ako poduzeće isključuje neku obvezu iz tekuće klasifikacije
u skladu s točkom 16., iznos obveze i rokovi refinanciranja trebaju se
objaviti.***

**Prezentiranje u financijskim izvještajima**

**19. *Ukupni iznos tekućih sredstava i ukupni iznos tekućih obveza
treba objaviti u financijskim izvještajima.***

**20. *Iznos kojim je u financijskim izvještajima iskazano tekuće
sredstvo ili tekuća obveza ne bi se smio umanjiti odbijanjem neke druge
tekuće obveze ili tekućeg sredstva, osim ako postoji zakonsko pravo na
prijeboj, a prijeboj predstavlja očekivanu naplatu sredstava ili namirenje
obveze.***

**21. *Plaćanje po fazama i predujmovi mogu se odbiti od odnosnih
iznosa za građevinske radove koji su u tijeku, uz uvjet da se objave u
skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 11, Računovodstvo ugovora
o izgradnji.***

**Datum stupanja na snagu**

**22. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1981. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 14 (preoblikovan 1994.)**

## **Izvješćivanje financijske informacije po segmentu**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće ožujka 1981. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Cilj**

**Djelokrug** Točke 1 - 4

**Definicije** 5

**Informacija o segmentu** 6 - 8

**Izvješćivanje segmenata** 9 - 15

**Izvješćena informacija** 16 - 20

Rezultat segmenta 17 - 18

Sredstva segmenta 19

Cijene između segmenata 20

**Usklađivanje** 21 - 23

**Promjene izvješćenih informacija** 24

**Prijelazne odredbe** 25

**Datum stupanja na snagu** 26

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
    Standardu                   Standardu
        1                               1
        2                               3
        3                               4
        4                               5
        5                               ispuštena
        6                               6
        7                               7
        8                               8
        9                               10
        10                              11
        11                              12
        12                              13
        13                              14
        14                              15
        15                              20
        16                              17
        17                              18
        18                              19
        19                              22,23
        20                              2
        21                              9
        22                              16
        23                              21
        24                              24
        25                              25
        26                              26
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Izvješćivanje financijske informacije po segmentu**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora)*

**Cilj**

Cilj je prezentiranja financijske informacije po segmentu pružiti korisnicima
financijskih izvještaja informaciju o relativnoj veličini, doprinosu u
stvaranju dobiti, trendovima rasta različitih djelatnosti i različitih
zemljopisnih područja u kojima dijelovi poduzeća posluju da im se omogući
donositi informiranije prosudbe o poduzeću kao cjelini. Stop dobiti, mogućnosti
rasta, budući razvoj i rizici ulaganja mogu se razlikovati između djelatnosti
i zemljopisnih segmenata. Stoga, korisnici financijskih izvještaja treabju
segmentnu informaciju da se ocijene perspektive i rizici dijelova poduzeća
koji se mođda ne mogu dobiti iz skupnih podataka.

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primjeniti u izvješćivanju financijske
informacije po segmentima poduzeća, a posebno različitim djelatnostima
i različitim zemljopisnim područjima gdje poduzeće posluje.***

**2. *Poduzeće čijim se vrijednosnim papirima javno trguje te drugi
ekonomski značajni subjekti, uključujući podružnice, trebaju izvjestiti
financijsku informaciju opisanu u ovom Standardu za segmente djelatnosti
i za zemljopisne segmente, a koji su značajni za poduzeće. Kada se prezentiraju
financijski izvještaji matične kompanije i konsolidirani financijski izvještaji,
segmentna informacija treba se prezentirati samo na osnovi konsolidiranih
financijskih izvještaja.***

**3.** Za svrhe ovog Standarda drugi ekonomski značajni subjekti,
uključujući podružnice jesu oni, kojih je razina prihoda, dobiti, sredstava
ili zaposlenih značajna u zemljama u kojima se vode njihovi poslovi.

**4.** Ako financijski izvještaji podružnica prezentiraju segmentnu
informaciju, na tom se stupnju traži informacija po segmentu.

**Definicije**

**5. *U ovom se Standardu sljedeći izrazi koriste s određenim značenjem:***

***Segmenti djelatnosti su sastavni dijelovi jednog poduzeća
koji se mogu razlikovati od kojih je svaki uključen u dobavljanje različitog
proizvoda ili usluge, ili različite grupe srodnih proizvoda ili usluga,
ponajprije kupcima izvan poduzeća.***

***Zemljopisni segmenti su sastavni dijelovi nekog poduzeća
koji se mogu razlikovati vezani poslovanjem u pojedinim zemljama ili grupama
zemalja u okviru određenih zemljopisnih područja, a koje može u posebnim
okolnostima biti povoljno za poduzeće.***

***Prihod segmenta je prihod koji se izravno odnosi na jedan
određeni segment ili na odgovarajući dio prihoda koji se može opravdano
pripisati nekom segmentu i koji proizlazi iz transakcija s osobama izvan
poduzeća ili iz drugih segmenata istoga poduzeća.***

***Rashod segmenta je rashod koji je izravno vezan uz jedan
segment ili uz važan dio jednoga rashoda koji se opravdano može pripisati
segmentima.***

**Informacija o segmentu**

**6.** Segmentne informacije ne bi trebale stvoriti utisak da se
segmenti mogu smatrati neovisnim poslovnim subjektima ili da bi usporedbe
između slično nazvanih segmenata različitih poduzeća trebale nužno vrijediti.

**7.** Izvješćivanje informacija po segmentima uključuje odluke koje
se djelomično temelje na prosudbi. Takve odluke uključuju one o utvrđivanju
segmenata i o rasporedu prihoda i rashoda na te segmente. Informacija o
osnovi koja se primjenjivala za pripremanje segmentiranog izvješća olakšava
korisniku razumijevanje podataka koji iz toga proizlaze.

**8.** Katkad se izražava zabrinutost da objavljivanje informacija
o segmentima može oslabiti konkurentski položaj nekog poduzeća, jer su
na taj način detaljne informacije dostupne konkurentima, kupcima, dobavljačima
itd. Neki stoga drže da je opravdano dopustiti da se zadrže određene informacije,
ako bi njihovo objavljivanje bilo štetno za poduzeće. Drugi pak vjeruju
da to objavljivanje informacija više ne smeta za neko poduzeće s više dijelova
od onih informacija koje se traže od poduzeća što se bavi samo jednom djelatnošću
ili posluje na jednom zemljopisnom području, te da je odgovarajuća informacija
često dostupna i iz drugih izvora. Osim toga, mnogi smatraju da analiza
po segmentima cjelokupnih financijskih informacija neko poduzeća koje ima
dijelove daje korisne podatke koji omogućuju korisnicima da bolje procijene
prijašnju uspješnost poslovanja i buduće izglede poduzeća.

**Izvješćivanje o segmentima**

**9. *Poduzeće treba opisati aktivnosti svakog izvještajnog segmenta
djelatnosti i ukazati na sastav svakog navedenog zemljopisnog područja.***

**10.** Segmenti djelatnosti i zemljopisni segmenti uobičajeno su
temelj za prezentiranje informacija o poslovanju po segmentima. Poduzeće
pruža informacije po oba osnova, ako su primjenljiva na njegovo poslovanje.

**11.** Informacije o segmentu djelatnosti obično se prezentiraju
na temelju općeg grupiranja srodnih proizvoda i usluga, ili tipova kupaca.
Podaci o zemljopisnim segmentima ponekad se prezentiraju na temelju lokacije
poslovanja poduzeća, katkad na temelju tržišta, a katkad se temelje na
obima. Domaće poslovanje nekog poduzeća uglavnom se smatra posebnim zemljopisnim
segmentom. Neke zemlje zahtijevaju odvojeno iskazivanje izvoza u odnosu
na domaće poslovanje.

**12.** Radi izvješćivanja, mogu se segmenti djelatnosti i zemljopisni
segmenti odrediti na mnogo načina. Management poduzeća odgovoran je da
utvrdi kako će se aktivnosti poduzeća grupirati za izvješćivanja po segmentima.
U donošenju takvih odluka management svakako uzima u obzir mnoge čimbenike.
Ti čimbenici mogu uključivati sličnosti i razlike u proizvodima i aktivnostima
poduzeća; u profitabilnosti, riziku i porastu proizvodnje i aktivnosti;
na područjima poslovanja tržišnim područjima, te relativnoj važnosti tih
područja u okviru poduzeća kao cjeline. Postojanje posebnih propisanih
uvjeta i obilježje specifičnih djelatnosti, primjerice u bankarstvu i osiguranju,
može stvoriti dodatne čimbenike koje valja uzeti u obzir pri određivanju
segmenata.

**13.** Organizacijska grupiranja, kao npr. dijelovi poduzeća, podružnice
ili filijale, obično se provode prema potrebama managementa. Takva grupiranja
uglavnom se podudaraju sa segmentima poduzeća, olakšavajući tako izvještavanje
po segmentima. Tamo gdje nije takav slučaj, segmentarno izvještavanje može
zahtijevati ponovnu klasifikaciju podataka.

**14.** Važno je razmotriti međusobne odnose aktivnosti poduzeća.
Primjerice, utvrditi kao posebne segmente djelatnosti one dijelove aktivnosti
nekog poduzeća koji čine cjelinu ili su međusobno značajno ovisni, može
dovesti u zabludu. Ista razmišljanja nužno se ne primjenjuju pri određivanju
zemljopisnih segmenata.

**15.** Neki smatraju da je uputno osigurati smjernice za orijentaciju
pri utvrđivanju veličine segmenta prije nego što se izdvoje jer će se tako
ograničiti segmente na prihvatljiv broj i izbjeći nejasnoće. Kriterij za
utvrđivanje veličine nekog segmenta može biti 10% od konsolidiranog prihoda
ili profita od poslovanja ili sveukupnih sredstava, iako takve kvantitativne
smjernice nisu jedini čimbenici u određivanju segmenata.

Izvješćena informacija

**16. *Za svaku izvještajnu djelatnost i zemljopisni segment treba
objaviti sljedeće financijske informacije:***

***(a) prodaje ili druge poslovne prihode, razlikujući pritom prihod
ostvaren od kupca izvan poduzeća i prihode ostvarene od drugih segmenata,***

***(b) rezultat segmenta,***

***(c) korištena sredstva segmenta, izražena u novčanim iznosima
ili kao postoci konsolidiranih ukupnih iznosa, i***

***(d) osnovu na kojoj se određuje cijena između segmenata.***

Rezultat segmenta

**17.** Profitabilnost segmenta objavljuje se kao rezultat segmenta.
Rezultat segmenta je razlika između prihoda i rashoda segmenta i uglavnom
odražava poslovni profit, iako postoji mišljenje da su katkad prikladnije
druge osnove za određivanje rezultata segmenta. Naplaćene i plaćene kamate
obično nisu uključene u rezultat segmenta, osim ako djelatnost segmenta
nije pretežito financijske prirode. Porezi na dobit, udjeli manjine i izvanredne
stavke najčešće se ne uključuju u rezultat segmenta.

**18.** Ako se prihodi i rashodi ne mogu izravno pripisati jednom
segmentu, ali postoji prihvatljiva osnova za njihovo raspoređivanje, tada
se oni mogu na toj osnovi rasporediti. Međutim, u mnogim se poduzećima
zajedničke stavke, kao npr. rashodi centralne administracije raspoređuju
na pojedine segmente, jer se ti rashodi dijele na takav način da svaka
podjela među segmente ne bi imala svrhe.

Sredstva segmenta

**19.** Objavljivanje sredstava segmenta ukazuje na sredstva namijenjena
stvaranju poslovnih rezultata segmenta. Ta sredstva obuhvaćaju sva matarijalna
i nematerijalna sredstva koja se mogu identificirati s određenim segmentom.
Sredstva koja koriste dva segmenta ili više mogu se razvrstati između ili
unutar tih segmenata, ako postoji prihvatljiva osnova za takvo raspoređivanje.
Obveze se uglavnom ne raspoređuju segmentima, i to ili zato što se smatra
da se odnose na poduzeće kao cjelinu, ili zato što se smatra da one više
utječu na porast financijskog rezultata nego na porast poslovnog rezultata.

Određivanje cijena između segmenata

**20.** Prihodi od prodaje između segmenata i drugi prihodi od poslovanja
između segmenata ne mogu se uvijek odrediti prema vanjskoj cijeni. Stoga
je korisno da se iskazuju iznosi takvih prihoda i da se tumače određivanja
cijena između segmenata (kao npr. "fer tržišna vrijednost", "trošak"
ili "tržišna cijena umanjena za popust").

**Usklađivanje**

**21. *Poduzeće treba u financijskim izvještajima pružiti usklađivanja
i objaviti odnos između prikupljenih informacija pojedinačnih segmenata
i skupne informacije.***

**22.** Odnos između zbrojne informacije pojedinih segmenata i agregatne
informacije u financijskim izvještajima jasno se pruža usklađivanjem.

**23.** Također bi moglo biti korisno objaviti druge inforamcije,
primjerice iznos dobiti svakog pojedinog segmenta od ulaganja koje se obračunava
metodom udjela, udjelima manjine ili izvanrednim stavkama. Amortizacija
dugotrajne imovine, otpisi, amortizacija nematerijalne imovine, istraživanje
i razvoj te kapitalni izdaci u određenom razdoblju ponekad se objavljuju
za svaki pojedini segment. Ponekad se za svaki segment objavljuju i nefinancijske
informacije primjerice broj zaposlenih.

**Promjene u izvješćenoj informaciji**

**24. *Promjene u određivanju segmenata i promjene u računovodstvenoj
praksi, što se iskazuje u informaciji o segmentima, a koje imaju značajan
utjecaj na informacije o segmentima, trebaju se objaviti. To objavljivanje
treba uključiti opis prirode promjene, objašnjenje uzroka promjene te gdje
je to moguće utvrditi i učinak promjene.***

**Prijelazne odredbe**

**25. *Nije potrebno prezentirati komparativne podatke u prvom razdoblju
u kojem je ovaj Standard uveden, ako ta imformacija nije odmah dostupna.***

**Datum stupanja na snagu**

**26. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1983. ili nakon toga. Međutim, radi jedinstvene primjene u pojedinoj zemlji,
za podružnice čijim se vrijednosnim papirima javno ne trguje, ovaj Standard
stupa na snagu kada svi ekonomski značajni domaći subjekti u dotičnoj zemlji
prihvate u praksi sve značajne zahtjeve iznesene ovim Standardom.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 15 (preoblikovan 1994.)**

## **Informacija koja pokazuje učinke mijenjanja cijena**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće lipnja 1981. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Stajalište Vijeća iz listopada 1989.**

**Djelokrug** Točke 1 - 5

**Objašnjenje** 6 - 7

**Odgovori na mijenjanje cijena** 8 - 18

Pristup opće kupovne moći 11

Pristup tekuće cijene 12 - 18

**Sadašnji status** 19 - 20

**Minimalna objavljivanja** 21 - 25

**Druga objavljivanja** 26

**Datum stupanja na snagu** 27

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
   Standardu                    Standardu
        1                               1/25
        2                               2
        3                               3
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               7
        8                               9
        9                               10
        10                              11
        11                              12
        12                              13
        13                              14
        14                              15
        15                              16
        16                              17
        17                              18
        18                              19
        19                              20
        20                              poništena
        21                              poništena
        22                              26
        23                              8
        24                              21
        25                              22
        26                              23
        27                              24
        28                              27
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Informacija koja pokazuje učinke mijenjanja cijena**

**Stajalište Vijeća iz 1989.**

Na svojoj sjednici održanoj listopada 1989. Vijeće KMRS-a odobrio je
da se sljedeći izvještaj doda uz Međunarodni računovodstveni standard 15:

"Glede objavljivanja Informacije koja pokazuje učinke mijenjanja
cijena koja je bila predviđena kada je MRS 15 bio izdat, nije postignut
međunarodni konsenzus. Stoga, Vijeće KMRS-a je odlučilo da poduzeća ne
trebaju objavljivati informaciju koju zahtijeva MRS 15 u svrhu udovoljavanja
njihovih financijskih izvještaja Međunarodnim računovodstvenim standardima.
Međutim, Vijeće potiče poduzeća da prezentiraju takvu informaciju i preporučuje
onima koji to čine da objave stavke koje zahtijeva MRS15".

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primjeniti kod prikazivanja učinaka
mijenjanja cijena pri mjerenjima koja se koriste u određivanju rezultata
poslovanja poduzeća i njegova financijskog položaja.***

**2.** Ovaj Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje Međunarodni
računovodstveni standard 6, Računovodstveni odgovori na mijenjanje cijena.

**3.** Ovaj Standard primjenjuju poduzeća čije su razine prihoda,
dobiti, imovine ili zaposlenosti značajni u ekonomskom okruženju u kojem
posluje. Kada su matična kompanija i konsolidirani financijski izvještaj
prezentirani, informacija koja se ovim Standardom traži, treba biti prezentirana
samo na osnovi konsolidirane informacije.

**4.** Informacija koja se ovim Standardom zahtijeva ne odnosi se
na djelatnost podružnice u zemlji gdje je sjedište matice ako ju je matica
prezentirala u konsolidiranom izvještaju na ovoj osnovi. Za podružnice
čija je djelatnost u zemlji gdje nije sjedište matice, informacija koje
se ovim Standardom zahtijeva potrebna je samo onda ako je prihvaćena praksa
da poduzeća gospodarski značajna u zemlji prezentiraju sličnu inforamciju.

**5.** Prezentiranje informacije koja pokazuje učinke mijenjanja
cijena potiču se drugi subjekti u interesu promaknuća boljeg informacijskog
financijskog izvješćivanja.

**Objašnjenje**

**6.** Cijene se s vremenom mijenjaju kao rezultat djelovanja različitih
specifičnih ili općegospodarskih i društvenih snaga. Specifične snage,
kao što su promjene ponude i potražnje i tehnološke promjene, mogu izazvati
značajan rast ili pad pojedinih cijena, neovisno jedne o drugoj. Osim toga,
opće snage mogu imati za posljedicu promjenu opće razine cijene i uslijed
toga promjenu opće kupovne moći novca.

**7.** Financijski se izvještaji u većini zemalja sastavljaju na
osnovi računovodstva troškova nabave bez obzira na bilo kakve promjene
opće razine cijena ili promjena specifičnih cijena sredstava koja se posjeduju,
osim nekretnina, postrojenja i opreme, koja se moraju revalorizirati, ili
zaliha ili drugih tekućih sredstava koja se trebaju svesti na neto vrijednost
koja se može realizirati. Svrha je informacije koja se ovim standardom
zahtijeva ta da korisnici finan-cijskih izvještaja poduzeća postanu svjesni
učinaka mijenjanja cijena na rezul-tate njihova poslovanja. Financijski
izvještaji, međutim, bilo da se pripremaju metodom troškova nabave bilo
metodom koja odražava učinke mijenjanja cijena, nemaju namjeru izravno
prikazati vrijednost poduzeća kao cjeline.

**Odgovori na mijenjanje cijena**

**8. *Poduzeća koja primjenjuju ovaj Standard trebaju prezentirati
informaciju koja objavljuje stavke navedene u točkama 21. do 23., primjenjujući
računovodstvenu metodu koja pokazuje učinke mijenjanja cijena.***

**9.** Financijska informacija kojoj je namjera da odgovori na učinke
mijenjanja cijena priprema se na više načina. Na jedan način financijska
informacija se prikazuje u odnosu opće kupovne moći. Na drugi način prikazuje
tekuću cijenu, umjesto troškova nabave, priznavajući promjene specifičnih
cijena sredstava. Treći način kombinira karakteristike obiju ovih metoda.

**10.** U osnovi tih odgovora postoje dva osnovna pristupa u određivanju
dobiti. Jedan priznaje dobit nakon što je održana opća kupovna moć dioničke
glavnice u poduzeću. Drugi priznaje dobit nakon što se zadrži proizvodna
sposobnost poduzeća, te može, a ne mora uključiti usklađivanje s općom
razinom cijena.

Pristup opće kupovne moći

**11.** Pristup opće kupovne moći sadrži izmjenu nekih ili svih stavki
u financijskim izvještajima zbog promjena opće razine cijena. Prijedlozi
ovog sadržaja ističu da izmjene opće kupovne moći mijenjaju jedinice obračuna,
ali ne mijenjaju osnove mjerenja. Po ovom pristupu, dobit normalno odražava
učinke, primjenjujući odgovarajući indeks promjene opće razine cijena,
na amortizaciju, troškove prodaje i neto novčane stavke, te je dat nakon
što se očuva opća kupovna moć dioničke glavnice u poduzeću.

Pristup tekuće cijene

**12.** Pristup tekuće cijene nalazi se u nizu različitih metoda.
Općenito, one primjenjuju trošak zamjene kao osnovno mjerilo. Međutim,
ako je trošak zamjene viši i od neto-prodajne vrijednosti i od sadašnje
vrijednosti, obično se kao osnovno mjerilo primjenjuje viša neto vrijednost
koja se može realizirati i sadašnja vrijednost.

**13.** Trošak zamjene određenog sredstva redovito se izvodi iz troška
tekuće nabave sličnoga sredstva, novoga ili upotrijebljenoga ili jednake
proizvodne sposobnosti odnosno moguće proizvodne usluge. Neto prodajna
vrijednost obično predstavlja tekuću neto prodajnu cijenu sredstava. Sadašnja
vrijednost predočuje tekuću procjenu budućih neto-primitaka koji se pripisuju
sredstvu, ali je ona na odgovarajući način umanjena.

**14.** Indeksi specifičnih cijena često se primjenjuju kao načini
određivanja stavki tekućih cijena, posebice ako u zadnje vrijeme nije bilo
promjena na tim stavkama, odnosno ako cjenovnici nisu raspoloživi ili njihova
uporaba nije praktična.

**15.** Metode tekuće cijene obično zahtijevaju priznanje učinaka
na amortizaciju i trošak prodaje pri promjeni cijena specifičnih za poduzeće.
Većina takvih metoda također zahtijevaju primjenu neke vrste usklađivanja
kojima je zajedničko opće priznanje interakcije između mijenjanja cijena
i financiranja poduzeća. Kao što je objašnjeno u točkama 16. - 18., mišljenja
se razlikuju o tome kakav oblik usklađivanja treba provesti.

**16.** Neke metode tekuće cijene zahtijevaju usklađivanje koje pokazuje
učinke mijenjanja cijena na sve neto-novčane stavke, uključujući dugoročne
obveze, koje, kada rastu cijene, vode gubitku zbog posjedovanja neto-novčanih
sredstava ili dobitku zbog posjedovanja neto-novčanih obveza, i obrnuto.
Druge metode ograničavaju ovo usklađivanje na novčana sredstva i obveze
uključene u obrtni kapital poduzeća. Oba načina usklađivanja uvažavaju
da su novčane stavke značajni elementi proizvodne sposobnosti poduzeća,
a ne samo nenovčana sredstva. Uobičajena je značajka metode tekuće cijene,
netom prije opisana, da se dobit priznaje nakon što se očuva proizvodna
sposobnost poduzeća.

**17.** Drugo je gledište da je nepotrebno u izvještaju o dobiti
priznati dodatni trošak zamjene sredstava u mjeri u kojoj su financirana
posuđivanjem. Metode zasnovane na ovom gledištu utvrđuju dobit nakon što
se očuva dio proizvodne sposobnosti poduzeća koji financiraju njegovi dioničari.
To se može postići, na primjer, smanjivanjem ukupnog usklađivanja amortizacije,
troška prodaje, i kada to metoda zahtijeva, novčanog obrtnog kapitala,
u razmjeru financiranja posudbom prema ukupnoj financijskoj posudbi i glavnici.

**18.** Neke metode tekuće cijene primjenjuju indeks opće razine
cijena na iznos dioničarevih interesa. To pokazuje u kojoj je veličini
očuvana dionička glavnica u poduzeću prema općoj kupovnoj moći, kada je
porast troška zamjene sredstava, nastao u tom razdoblju, niži od smanjenja
kupovne moći dioničarevih interesa, u tijeku istog razdoblja. Ponekad je
taj obračun samo zabilježen da omogući usporedbu između neto-sredstava
u odnosu na opću kupovnu moć i neto-sredstva prema tekućim cijenama. Po
drugim metodama, koje priznaju dobit nakon što se očuva opća kupovna moć
dioničke glavnice u poduzeću, razlika između dva neto-iznosa sredstava
tretirala se kao dobitak ili gubitak i pripisuje se dioničarima.

**Sadašnji status**

**19.** Iako financijska informacija primjenom različitih metoda,
katkada obuhvaća prikazivanje mijenjanja cijena, koje je neposredno opisano,
bilo u osnovnim ili dopunskim financijskim izvještajima, još nema međunarodnoga
konsenzusa o ovom pitanju. Stoga Komitet za međunarodne računovodstvene
standarde vjeruje da je nužno i dalje istraživati prije nego što se prihvati
zahtjev da poduzeća pripremaju osnovne financijske izvještaje primjenjujući
cjelovit i jedinstven sustav prikazivanja mijenjanja cijena. Do tada će
u rješenju toga pitanja biti korisno, ako poduzeća koja prezentiraju osnovne
financijske izvještaje na osnovi troška nabave, također pruže dodatnu informaciju
koja odražava učinke promjene cijena.

**20.**Postoje različiti prijedlozi o tome koje stavke treba
uključiti u takve informacije, od onih koji uključuju nekoliko stavki u
izvještaju o dobiti do širokih prikaza u izvještaju o dobiti i bilanci.
Poželjno je stoga međunarodno utvrditi minimum stavki koje valja uključiti
u informaciju.

**Minimalna objavljivanja**

**21. *Stavke koje treba prezentirati jesu:***

***(a) iznos usklađivanja na ili usklađeni iznos amortizacije nekretnina,
postrojenja i opreme;***

***(b) iznos usklađivanja na/ili usklađeni iznos troškova prodaje;***

***(c) usklađivanja vezana na monetarne stavke, učinci posuđivanja,
ili glavnice, kada su takva usklađivanja bila uzeta u obzir pri određivanju
dobiti prema usvojenoj računovodstvenoj metodi; i***

***(d) ukupan učinak na rezultate usklađivanja opisan pod (a) i (b)
i, kada je primjereno, (c) kao i bilo koja od stavki koja pokazuje učinke
mijenjanja cijena što se izvješćuje prema usvojenoj računovodstvenoj metodi.***

***22. Ako je usvojena metoda tekuće cijene, trebaju biti prikazane
tekuće cijene nekretnina, postrojenja, opreme i zaliha.***

**23. *Poduzeća trebaju opisati usvojene metode kojima je izveden
račun u informaciji, što se traži u točkama 21. i 22., uključujući prirodu
bilo kojega od primjenjivanih indeksa.***

**24. *Informacija koja se zahtijeva točkama 21. do 23 treba se osigurati
na dopunskoj osnovi, izuzev ako je takva informacija prezentirana u osnovnim
financijskim izvještajima.***

**25.** U većini zemalja takva informacija dopunjuje osnovne financijske
izvještaje i nije njihov dio. Ovaj se Standard ne primjenjuje na računovodstvene
politike i politike izvješćivanja kojima se zahtijeva da ih poduzeće primjenjuje
u pripremanju njegovih osnovnih financiskih izvještaja, ako su takvi financijski
izvještaji prezentirani na osnovama koje pokazuju učinke mijenjana cijena.

**Druga objavljivanja**

**26.** Poduzeća se potiču da osiguraju dodatna objavljivanja, a
osobito se potiču na raspravu o važnosti informacija o okolnostima u kojima
poduzeće posluje. Objavljivanje bilo kojih usklađivanja prema poreznim
odredbama ili poreznim bilancama obično je korisno.

**Datum stupanja na snagu**

**27. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje Međunarodni
računovodstveni standard 6, Računovodstveni odgovori na mijenjanje cijena,
a stupa na snagu za financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblje koja
počinju 1. siječnja 1983. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 17 (preoblikovan 1994.)**

## **Računovodstvo najmova**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće ožujka 1982. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 2

**Definicije** 3 - 4

**Klasifikacija najmova** 5 - 10

Zemljište i zgrade 9 - 10

**Najmovi u financijskim izvještajima najmoprimaca 11 - 27**

Financijski najmovi 11 - 18

Poslovni najmovi 19 - 20

Objavljivanje 21 - 27

**Najmovi u financijskim izvještajima najmodavaca** 28 - 55

Financijski najmovi 28 - 38

Financijski najmovi kod proizvođača ili
posrednika ("dealera") 39 - 43

Poslovni najmovi 44 - 50

Objavljivanje 51 - 55

**Prodaja i povratni ("leaseback") najam** 56 - 62

**Datum stupanja na snagu** 63

**Dodatak:**

Klasifikacija najma

Računovodstovo financijskog najma kod najmoprimca

Računovodstovo financijskog najma kod najmodavca

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
  Standardu                             Standardu
        1                               1/2
        2                               3
        2 - fusnota                     4
        3                               5
        4                               6
        5                               7
        5 - fusnota                     8
        6                               12
        7                               13
        8                               13
        9                               poništena
        10                              17
        11                              15
        12                              18
        13                              20
        14                              29
        15                              31
        16                              32
        17                              33
        18                              34
        19                              35
        20                              36
        21                              37
        22                              38
        23                              40
        24                              41
        25                              42
        26                              43
        27                              45
        28                              47
        29                              50
        30                              48
        31                              9
        32                              10
        33                              56
        34                              58
        35                              60
        36                              poništena
        37                              62
        38                              22
        39                              23
        40                              25
        41                              27
        42                              52
        43                              55
        44                              11
        45                              14
        46                              16
        47                              19
        48                              28
        49                              30
        50                              39
        51                              44
        52                              46
        53                              49
        54                              57
        55                              59
        56                              61
        57                              21
        58                              24
        59                              26
        60                              51
        61                              53
        62                              54
        63                              63
        64                              64
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Računovodstvo najmova**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primjeniti u računovodstvu najmova.***

**2. *Ovaj se Standard ne bavi sljedećim specifičnim vrstama najmova:***

***(a) sporazumi o najmu za istraživanje ili korištenje prirodnih
bogatstava, kao što su nafta, plin, šume, metali, i druga mineralna prava.***

***(b) sporazumi o lincencijama za takve predmete kao što su filmovi,
video snimke, igrokazi, rukopisi, patenti i autorska prava.***

**Definicije**

***3. U ovom se Standardu koriste sljedeći izrazi s određenim značenjima:***

***Najam je sporazum na temelju kojeg najmodavac prenosi na
najmoprimca, kao zamjenu za najamninu, pravo na korištenje nekog sredstva
za dogovoreno razdoblje.***

***Financijski najam je najam kojim se većim dijelom prenose
svi rizici i nagrade povezani s vlasništvom nad sredstvom. Vlasništvo se
može, ali ne mora prenijeti.***

***Poslovni najam je najam osim financijskog najma.***

***Neopozivi najam je najam koji se može opozvati samo:***

***(a) u slučaju nekog nepredviđenog događaja,***

***(b) uz dopuštenje najmodavca,***

***(c) ako najmoprimac zaključi novi najam istog ili jednako vrijednog
sredstva s istim najmodavcem ili (d) nakon što je najmoprimac platio dodatni
iznos, tako da je od početka prilično izvjesno da će se najam nastaviti.***

***Početak najma je raniji od datuma potpisivanja sporazuma
o najmu ili od datuma obveze stranaka da će se pridržavati glavnih odredbi
najma.***

***Trajanje najma je neopozivo razdoblje za koje je najmoprimac
ugovorio da će unajmiti sredstvo zajedno s daljnjim rokom za koje najmoprimac
ima mogućnost izbora nastaviti najam sredstva s ili bez dodatnog plaćanja,
s time da je na početku najma prilično sigurno da će najmoprimac tu opciju
iskoristiti.***

***Minimalna plaćanja najma jesu plaćanja tijekom najma koja
se od najmoprimca traže ili se mogu tražiti (isključujući troškove za usluge
i poreze koje treba platiti najmodavac, a koje mu se moraju nadoknaditi)
zajedno s:***

***(a) u slučaju najmoprimca, bilo koji iznosi za koje jamči on ili
stranka povezana s njim; ili***

***(b) u slučaju najmodavca, bilo koji ostatak vrijednosti kojeg
mu jamči najmoprimac ili stranka povezana s njim ili treća neovisna stranka
financijski sposobna udovoljiti tom jamstvu.***

***Međutim, ako najmoprimac ima opciju kupiti sredstvo po cijeni
za koju se očekuje da će biti dosta manja od fer vrijednosti na datum kad
se opcija kupnje može ostvariti i kada je na početku najma izvjesno da
će se ostvariti, minimalna plaćanja najma sadrže minimalne najamnine koje
se plaćaju tijekom roka najma i plaćanja potrebna za realizaciju ove opcije
kupnje.***

***Fer vrijednost je iznos za koji bi se sredstvo moglo razmijeniti
između upućenog voljnog kupca i upućenog, voljnog prodavača u transakciji
koja je pred pogodbom.***

***Korisni vijek trajanja je***

***(a) razdoblje kroz koje se očekuje da će poduzeće koristiti sredstvo
koje se amortizira ili***

***(b) broj proizvoda ili sličnih jedinica koje poduzeće očekuje
dobiti od sredstva.***

***Nezajamčeni ostatak vrijednosti je onaj dio ostatka vrijednosti
iznajmljenog sredstva (procijenjenog na početku najma) čiju realizaciju
najmodavac ne jamči ili čiju realizaciju jamči samo stranka povezana s
najmodavcem.***

***Bruto ulaganje u najam je ukupni iznos minimalnih plaćanja
najma kod financijskog najma s gledišta najmodavca i bilo koji nezajamčeni
ostatak vrijednosti koji se pripisuje najmodavcu.***

***Nezarađeni financijski prihod je razlika između bruto ulaganja
najmodavca u najam i njegove sadašnje vrijednosti.***

***Neto ulaganja u najam je bruto ulaganje u najam umanjeno
za nezarađeni financijski prihod.***

***Neto novčana ulaganja je saldo priljeva i odljeva novca
glede najma isključujući priljeve koji se odnose na osiguranje, održavanje
i slične troškove koji mogu ponovo teretiti najmoprimca. Novčani odljevi
uključuju plaćanja za nabavku sredstva, porezna plaćanja, kamatu i sudjelovanje
u financiranju treće stranke. Priljevi uključuju primitke od najma, primitke
od ostatka vrijednosti, subvencije, porezna umanjenja i druge porezne olakšice
ili naplate koji proističu iz najma.***

***Kamatna stopa sadržana u najmu je diskontna stopa koja
izjednačava ukupnu sadašnju vrijednost:***

***(a) minimalnih plaćanja najma s gledišta najmodavca i***

***(b) nezajamčenog ostatka vrijednosti s fer vrijednošću iznajmljenog
sredstva na početku najma umanjen za sve subvencije i porezna umanjenja
koje prima najmodavac.***

***Inkrementalna kamatna stopa na zaduživanje najmoprimca
je kamatna stopa koju bi najmoprimac morao platiti za slični najam ili
ako se to ne može odrediti, stopa koja bi ga na početku najma u sličnom
roku i sa sličnom sigurnošću teretila za zaduživanje novcem potrebnom za
kupnju sredstava.***

***Nepredviđena najamnina je najamnina koja nije određena
u fiksnom iznosu, već se temelji na činitelju koji se ne odnosi samo na
protek vremena (tj. postotak od prodaje, iznos upotrebe, indeks cijena,
tržišne kamatne stope).***

**Klasifikacija najmova**

**4.** Definicija najma obuhvača ugovore za najam sredstva koji sadrže
odredbu po kojima se najmoprimcu pruža mogućnost stjecanja prava vlaništva
nad sredstvom nakon putpunom ispunjenja dugovorenih uvjeta. U nekim se
zamljama ti ugovori opisuju kao kupovine na otplatu. U nekim zemljama koriste
se različita imena za sporazume koji imaju obilježja najma (primjerice,
ugovor o najmu broda).

**5.** Klasifikacija najmova usvojena u ovom Standardu temelji se
na tome u kojoj mjeri rizici i koristi svojstveni vlasništvu nad iznajmljenim
sredstvom opterećuju najmodavca ili najmoprimca. Rizici uključuju mogućnost
gubitka od neiskorištenosti kapaciteta ili tehnološke zastarjelosti i od
kolebanja prihoda zbog promjene ekonomskih uvjeta. Koristi mogu predstavljati
očekivanja unosnih poslova tokom ekonomskog vijeka trajanja sredstava i
dobitke od povećane vrijednosti ili realizacije ostatka vrijednosti.

6. Budući da se transakcija između najmodavca i najmoprimca temelji
na sporazumu o najmu koji važi za obje strane, primjerno je koristiti dosljedne
definicije. Uobičajeno je da obje strane klasificiraju najamninu na isti
način. Usprkos tomu primjena ovih definicija u ralzičitim okolnostima dviju
strana može ponekad dovesti do toga da isti najam različito klasificiraju
najmodavac i najmoprimac.

**7.** Je li najam financijski najam ili ne, ovisi više o biti transakcije
nego o obliku sporazuma. Najam se klasificira kao financijski najam ako
on prenosi uglavnom sve rizike i koristi svojstvene vlasništvu. Takav najam
je obično neopoziv i jamči najmodavcu povrat njegovog izdatka kapitala
uvećano za prihod od uloženih novčanih sredstava.2 Najam se klasificira
kao poslovni najam ako se većim dijelom svi rizici i koristi svojstveni
vlasništvu ne prenose.

**8.** Primjeri kada se najam može klasificirati kao financijski
najam jesu:

(a) najmom se prenosi vlasništvo
nad sredstvom na najmoprimca po završetku trajanja najma,

(b) najmoprimac ima mogućnost
kupiti sredstvo po cijeni za koju se očekuje da će biti dosta manja od
fer vrijednosti na datum kada mogućnost može iskoristiti i kada je, na
početku najma, dosta sigurno da će se mogućnos ostvariti,

(c) trajanje najma odnosi
se na veći dio korisnog vijeka trajanja sredstava. Pravo vlasništva se
može, ali ne mora prenijeti,

(d) na početku je sadašnja
vrijednost minimalnih plaćanja najma veća ili jednaka cjelokupnoj fer vrijednosti
iznajmljenog sredstva, bez subvencija i poreznih umanjenja najmodavcu u
to vrijeme. Pravo vlasništva se može, ali ne mora prenijeti.

Zemljište i zgrade

**9.** Najmovi zemljišta i zgrada svrstavaju se kao poslovni ili
financijski najmovi na isti način kao najmovi drugih sredstava. Međutim,
za zemljište je karakteristično da ono obično ima neograničeni vijek korištenja
i ako se ne očekuje da će na završetku trajanja najma, vlasništvo prijeći
na najmoprimca, najmoprimac ne prihvaća gotovo sve rizike i koristi koji
su svojstveni vlasništvu. Zbog toga se takav najam ispravno svrstava kao
poslovni najam. Premija plaćena za unajmljeno zemljište predstavlja unaprijed
plaćene troškove za najamninu koji se amortiziraju tokom trajanja najma.

**10.** Mnoge zgrade koje se iznajmljuju imaju korisni vijek trajanja
za koji se očekuje da će dosta prijeći kraj najma. Povrh toga, dugoročni
najmovi zgrada često sadrže odredbe po kojima se najamnine redovito povećavaju
prema tržišnim stopama. Ako se ne očekuje da će se vlasništvo prenijeti
ili ako se najamnine redovito usklađuju po tržišnim stopama, najmodavac
zadržava znatan dio rizika i koristi koji su svojstveni vlasništvu i takvi
najmovi se zbog toga normalno svrstavaju pod poslovne najmove.

**Najmovi u financijskim izvještajima najmoprimaca**

Financijski najmovi

**11. *Financijski najam treba se priznati u bilanci najmoprimca
evidentiranjem sredstva i obveze po iznosima jednakim, na početku najma,
fer vrijednosti iznajmljenog sredstva, bez subvencije i poreznih umanjenja
naplativih od strane najmodavca ili, ako je vrijednost manja, po sadašnjoj
vrijednosti minimalnih plaćanja najma. Kod izračunavanja sadašnje vrijednosti
minimalnih plaćanja najma diskontna stopa je kamatna stopa sadržana u najmu
ako se to može utvrditi; ako se ne može, koristi se povećana kamatna stopa
kod zaduženja najmoprimca.***

**12.** Transakcije i drugi događaji trebaju se obračunati i iskazati
u skladu s njihovom suštinom i financijskom stvarnošću, a ne samo prema
pravnom obliku. Dok pravni oblik sporazuma o najmu govori da najmoprimac
ne može steći zakonsko pravo na iznajmljenom sredstvu, u slučaju financijskog
najma, suština i financijska stvarnost su da najmoprimac stiče ekonomske
koristi od korištenja unajmljenog sredstva tokom većeg dijela njegovog
trajanja kao naknadu za prihvaćanje obveze da za to pravo plati iznos koji
je otprilike jednak fer vrijednosti sredstava i financijskoj naknadi u
svezi s tim.

**13.** Ako se takve najmovne transakcije ne odražavaju u bilanci
najmoprimca ekonomski resursi i razina obveza poduzeća su podcjenjeni,
i time iskrivljuju financijski pokazatelji. Zbog toga je primjereno da
se financijski najam iskaže u bilanci najmoprimca i kao sredstvo i kao
obveza za plaćanje budućih najamnina. Prava i obveze koje proizlaze iz
financijskog najma iskazuju se na početku trajanja najma po fer vrijednosti
iznajmljene imovine umanjene za subvencije i porezna umanjenja koja prima
najmodavac ili, ako je manja po sadašnjoj vrijednosti minimalnih plaćanja
najamnina. Na početku najma sredstvo i obveza za buduće najamnine unose
se u bilancu po istim iznosima.

**14. *Najamnine se trebaju podjednako razdijeliti između financijskog
troška i smanjenja nepodmirene obveze. Financijski trošak treba rasporediti
na razdoblja za tijekom trajanja najma tako da dade istu periodičnu kamatnu
stopu na preostali saldo obveze za svako razdoblje. Može se koristiti neki
oblik aproksimacije vrijednosti.***

**15.** Razlika između ukupnih minimalnih plaćanja najamnina za vrijeme
trajanja najma i početka obveze predstavlja financijski trošak. Ovaj se
trošak raspoređuje na razdoblja unutar trajanja najma tako da dade istu
periodičnu kamatnu stopu na preostali ostatak obveze za vrijeme svakog
razdoblja. U praksi ponekad se koristi neki oblik aproksimacije u cilju
pojednostavljenja izračuna.

**16. *Financijski najam uzrokuje povećanje troškova amortizacije
za sredstvo kao i za financijski trošak za svako obračunsko razdoblje.
Politika amortizacije za iznajmljena sredstva treba biti u skladu s onom
za amortizaciju sredstva koja su u vlasništvu, a terećena amortizacija
se treba obračunati na osnovi izloženoj u Međunarodnom računovodstvenom
standardu 4, Računovodstvo amortizacije. Ako ne postoji neka razumna stigurnost
da će najmoprimac steći vlasništvo na završetku trajanja najma, sredstvo
treba biti u cjelosti amortizirano u razdoblju kraćem od trajanja najma
ili njegovog korisnog vijeka trajanja.***

**17.** Amortizaicjski iznos iznajmljenog sredstva raspoređuje se
sustavno na svako obračunsko razdoblje za očekivano vrijeme njegovog korištenja
u skladu s politikom amortizacije koju najmoprimac usvaja za sredstva koja
posjeduje a koja podliježu amortizaciji. Ako postoji razumna sigurnost
da će najmoprimac steći vlasništvo do kraja trajanja najma, očekivano razdoblje
korištenja je koristan vijek trajanja sredstva; u protivnom sredstvo se
amortizira kroz kraće od razdoblja trajanja najma ili njegovog korisnog
trajanja.

**18.** Financijski najam uzrokuje rashod za amortizaciju za sredstva
i financijski trošak za svako obračunsko razdoblje. Zbroj ovih iznosa obično
nije isti kao najamnina koja se plaća za to razdoblje i zbog toga nije
primjereno za najamnine teretiti prihod. Prema tome, sredstva i obveze
s tim u svezi vjerojatno će biti jednake u iznosu poslije početka najma.

Poslovni najmovi

**19. *Kod poslovnog najma na teret prihoda treba iskazati rashod
za najamninu za obračunsko razdoblje, priznat na sustavnoj osnovi, što
je primjereno vremenski obrazac korisnikove koristi.***

**20.** Za poslovne najmove izdatak za najamninu (osim troškova za
usluge kao što su osiguranje i održavanje) priznaje se na sustavnom temelju
koji je tipičan za vremenski uzorak korisnikovih koristi, čak i onda kada
plaćanja nisu na tom temelju.

Objavljivanje

**21. *Treba se objaviti iznos sredstava koja su predmet financijskih
najmova na svaki datum bilance. Obveze u svezi s tim iznajmljenim sredstvima
trebaju se prikazati odvojeno od drugih obveza, praveći razliku između
tekućih i dugoročnih.***

**22.** Primjereno je da se iznosi sredstava korištenih od strane
najmoprimca koja su predmet financijskih najmova iskazuju odvojeno u financijskim
izvještajima. Često je korisno ovo objavljivanje prezentirati za svaku
glavnu skupinu sredstava. Ukupni iznos odnosnih obveza prikazuje se ili
kao ukupni iznos minimalnih plaćanja najma, s tim da se budući financijski
troškovi odbijaju odvojeno ili kao neto sadašnja vrijednost obveza, objavljujući
u sažetom obliku kamatne stope korištene kao diskontne stope. Nije primjereno
da se obveze za iznajmljena sredstva prikazuju u financijskim izvještajima
kao odbitak od iznajmljenih sredstava.

**23.** Rashod za najamninu kod poslovnog najma katkada se objavljuje
za svako razdoblje za koje se prezentira izvještaj o dobiti. S ovim se
namjerava pokazati koliko je mjera ovisnosti poduzeća o iznajmljenim sredstvima
prema onima koja su u njegovom vlasništvu.

**24. *Obveze za minimalna plaćanja najma kod financijskih i neopozivih
poslovnih najmova s rokom dužim od jedne godine trebaju se objaviti u sažetom
obliku u kojem se daju iznosi i razdoblja u kojima će plaćanja dospjeti.***

**25.** Međunarodnim računovodstvenim standardom 5, Informacija koju
treba objaviti u financijskim izvještajima, zahtijeva objavljivanje rokova
otplate i kamatnih stopa za zajmove koji dospjevaju za više od godinu dana.
Za financijske najmove možda bi bilo pogodnije objaviti u kratkom pregledu
iznose za buduća plaćanja i razdoblja u kojima će dospjeti (na primjer,
svaka od slijedećih pet godina i svako slijedeće razdoblje od pet godina).
Slično, da bi se pokazale obveze poduzeća primjereno je objaviti u kratkom
pregledu buduća plaćanja najamnine za poslovne najmove koji se ne mogu
opozvati za više od jedne godine i razdoblje u kojima će dospijeti (na
primjer, svaka od sljedećih pet godina i svako sljedeće razdoblje od pet
godina).

**26. *Trebaju se objaviti značajna financijska ograničenja, mogućnosti
za obnavljanje ili kupnje, nepredviđeni prihodi od najamnina i drugi nepredviđeni
događaji koji proizlaze iz najmova.***

**27.** Određena druga objavljivanja koja su važna za financijske
i poslovne najmove mogu također biti prikladna. Primjeri za to su:

(a) priroda svih mogućnosti
produžetka ugovora, mogućnosti kupnje ili indeksnih klauzula;

(b) financijska ograničenja
nametnuta sporazumom o najmu, kao što su ograničenja za dodatno zaduživanje
ili buduće unajmiljivanje;

(c) priroda bilo kojih nepredviđenih
prihoda od najamnine kao što su one koje se temelje na korištenju ili prodaji

(d) priroda bilo koje nepredviđene
obveze u odnosu na očekivane troškove na kraju trajanja najma.

**Najmovi u financijskim izvještajima najmoprimaca**

Financijski najmovi

**28. *Sredstvo koje se drži u financijskom najmu treba priznati
u bilanci ne kao nekretninu, postrojenje i opremu nego kao potraživanje
u iznosu jednakom neto ulaganju u najam.***

**29.** Kod financijskog najma skoro sve rizike i koristi svojestvene
vlasništvu najmodavac prenosi, i tako primljene najamnine, najmodavac smatra
povratom glavnice i financijskim prihodom koji naplaćuje kao nagradu za
svoja ulaganja i usluge.

**30. *Uz razborito razmatranje priznavanje financijskog prihoda
treba se temeljiti na obrascu koji održava istu periodičnu stopu prihoda
bilo nenaplaćenog neto ulaganja najmodavca bilo neto nenaplaćenog novčanog
ulaganja koji se odnosi na financijski najam. Korištena metoda treba se
primijenjivati dosljedno prema najmovima sličnog financijskog karaktera***

**31.** Najmodavac nastoji rasporediti financijski prihod tijekom
trajanja najma na sustavnoj i racionalnoj osnovi. Ovaj raspored prihoda
obično se temelji na modelu koji odražava isti prihod razdoblja od neto
ulaganja najmodavca nenaplaćenih u odnosu na financijski najam. Najamnine
koje se odnose na obračunsko razdoblje, bez troškova za usluge, povezuju
se s bruto ulaganjem u najam da bi se smanjili i glavnica i nezarađeni
financijski prihod.

**32.** Raspoređujući prihod na sustavnoj osnovi najmodavac priznaje
neizvjesnosti koje se odnose primjerice na mogućnost naplativosti najamnine
ili buduće razine kamatnih stopa. Što je trajanje najma duže to su veći
rizici, a iz razloga opreznosti možda bi trebalo izvršiti preinaku modela
priznanja prihoda u kojima bi se odrazile nastale okolnosti.

**33.** Procijenjeni nezajamčeni ostaci vrijednosti korišteni kod
izračunavanja bruto ulaganja najmodavca u najam redovno se prispituju.
Ako je bilo stalnih smanjenja u procjeni nezajamčenog ostatka vrijednosti,
raspored prihoda tokom trajanja najma ispravlja se i svako smanjenje već
iskazanih iznosa odmah tereti prihod.

**34.** Početni izravni troškovi kao što su provizije i honorari
za pravne usluge često nastaju kod najmodavca za vrijeme pregovaranja i
pripremanja najma. Za financijske najmove ovi početni izravni troškovi
nastaju da bi se ostvario financijski prihod i oni su odmah rashod ili
se raspoređuju na teret ovog prihoda tijekom trajanja najma. Ovo drugo
može se postići tako da nastali trošak tereti prihod i priznaje se kao
prihod u istom razdoblju na ime nezarađenog financijskog prihoda u visini
početnih izravnih troškova.

**35.** Kada se procijenjuje je li će predloženi uvjeti najma dati
prihvatljivu dobit na traženo ulaganje, najmodavac će razmotriti novčane
tokove povezane s transakciom najma. U nekim slučajevima na novčane tokove
povezane s iznajmljenim sredstvom znatno će utjecati smanjenje ili odlaganje
plaćanja poreza na dobit, primanja subvencije, i financiranje od strane
trećih osoba, kao što je opisano u točki

**36.** Kada se učinci poreza na dobit koji utječu na novčani tok
mogu s dosta sigurnosti predvidjeti, oni se mogu uzeti u razmatranje kod
obračunavanja prihoda od najma. U tim se slučajevima, priznanje prihoda
od financijskih najmova ponekad temelji na obrascu koji odražava stalni
periodični prihod, ne na nenaplaćena neto ulaganja najmodavca nego na njegova
nenaplaćena neto novčana ulaganja, što treba razborito uvažiti.

**37.** Izvjesne transakcije financijskog najma ustrojene su na takav
način da uključe barem tri stranke, najmoprimca, najmodavca i jednog ili
više dugoročnih vjerovnika, koji osiguravaju, dio financiranja nabavke
iznajmljenog sredstva obično bez ikakve naknade najmodavcu. Ove transakcije
najma ponekad se zovu posredni najmovi (leveraged leases). U ovim slučajevima,
najmodavac evidentira svoje ulaganje u najam bez prava na naknadu i financijske
troškove povezane s vjerovnicima treće stranke i priznaje financijski prihod
na osnovi njegovih novčanih ulaganja nenaplaćenih s osnova financijskog
najma.

**38.** S obzirom da od korištenja neto ulaganja i novčanog neto
ulaganja mogu proizaći potpuno različiti rezultati za raspored prihoda,
korištena metoda mora se dosljedno primijenjivati na najmove istog financijskog
karaktera i objaviti.

Financijski najmovi od strane proizvođača ili posrednika (dealera)

**39.** Proizvođač ili posrednik u ulozi najmodavca mora uključiti
profit od prodaje ili gubitak prihoda u skladu s politikom koju poduzeće
obično sprovodi za izravne prodaje. Ako su navedene umjetno niske kamatne
stope, profit od prodaje treba ograničiti na iznos koji bi postojao da
se zaračunava komercijalna kamatna stopa. Na početku najma početni izravni
troškovi trebaju se priznati kao rashod.

**40.** Proizvođači ili posrednici nude kupcima izbor ili da kupe
ili da unajme sredstvo. Financijski najam sredstva od strane proizvođača
ili posrednika u ulozi najmodavca dovodi do dvije vrste prihoda:

(a) dobit ili gubitak jednak
profitu ili gubitku koji se ostvaruju izravnom prodajom iznajmljenog sredstva
po normalnim prodajnim cijenama, primjenjeno za bilo koju količinu ili
trgovinske popuste; i

(b) financijski prihod tijekom
trajanja najma.

**41.** Prihod od prodaje evidentiran na početku financijskog najma
od strane proizvođača ili posrednika u ulozi najmodavca je fer vrijednost
sredstva, ili ako je manja, zbroj sadašnjih vrijednosti minimalnih plaćanja
najma i procijenjenog nezajamčenog ostatka vrijednosti koji iskazuje najmodavac,
izračunato po komercijalnoj kamatnoj stopi. Trošak prodaje od iznajmljene
imovine priznat na početku najma je trošak ili knjigovodstveni iznos ako
je različit od imovine. Razlika između prihoda od prodaje i troška prodaje
je profit od prodaje koji se priznaje u skladu s politikom koje se poduzeće
obično pridržava kod prodaja.

**42.** Proizvođač ili posrednik u ulozi najmodavca ponekad navode
umjetno niske kamatne stope da bi privukli kupce. Korištenje takve stope
imat će za posljedicu da će preveliki dio ukupnog prihoda od transakcije
biti priznat u vrijeme prodaje.

**43.** Početni izravni troškovi obično se priznaju kao rashod na
početku najma jer se uglavnom odnose na zarađivanje dobiti od prodaje od
strane proizvođača ili posrednika.

Poslovni najmovi

**44. *Sredstva koja se drže za poslovne najmove trebaju se priznati
kao nekretnina, postrojenje i oprema u bilanci najmodavaca.***

**45.** Kod poslovnog najma rizici i koristi svojestveni vlasništvu
nad sredstvom ostaju najmodavcu. Zbog toga najmodavac sredstvo smatra i
sredstvom koje se amortizira a prihode od najamnine uključuju u prihod
tijekom trajanja najma. Proizvođač ili posrednik kao najmodavci ne priznaju
dobit od prodaje prilikom zaključivanja poslovnog najma, budući da to nije
jednako prodaji.

**46. *Prihod od najamnine treba ravnomjerno priznavati za vrijeme
trajanja najma, ako je druga sustavna osnova primjerenija za vremenski
uzorak postupka zarada sadržanog u najmu.***

**47.** Troškovi, uključujući amortizaciju, nastali zarađivanjem
najamnine terete prihod. Prihod od najamnine (isključujući primitke od
pružanja usluga kao što su osiguranje i održavanje) obično se priznaje
na ravnomjernoj osnovici tijekom trajanja najma čak i onda kada primici
nisu ravnomjerni, osim ako je druga sustavna osnova primjerenija za vremenski
uzorak postupka zarađivanja sadržanog u najmu.

**48.** Početni izravni troškovi koji nastaju posebno zbog sticanja
prihoda od poslovnog najma ili se razgraničuju ili se raspoređuju na prihod
tijekom trajanja najma u omjeru prema priznatom prihodu od najma ili se
otpisuju u razdoblju u kojem su nastali.

**49. *Amortizacija iznajmljenih sredstava treba biti sukladna uobičajenoj
politici amortizacije najmodavca za slična sredstva, a trošak amortizacije
treba se izračunati na osnovi izloženoj u Međunarodnom računovodstvenom
stan-dardu 4, Računovodstvo amortizacije i Međunarodnom računovodstvenom
standardu 16, Nekretnina, postrojenja i oprema.***

**50.** Iznajmljeno sredstvo amortizira se u skladu s uobičajenom
politikom amortizacije najmodavca za slična sredstva: amortizacijski iznos
sredstva raspoređuje se na sustavnoj osnovici na svako obračunsko razdoblje
za vrijeme njegovog korisnog vijeka trajanja.

Objavljivanje

**51. *Treba se objaviti na svaki datum bilance bruto ulaganje u
najam prikazano kao financijski najam, kao i odgovarajući nezarađeni financijski
prihod i nezajamčeni ostatak vrijednosti iznajmljenih sredstava.***

**52.** Kao pokazatelj rasta često je korisno objaviti također bruto
ulaganje manje nezarađeni prihod u novom poslu koji se zaključio za vrijeme
obračunskog razdoblja nakon što se odbiju odgovarajući iznosi opozvanih
najmova. Ponekad se objavljuju opći aranžmani najmodavca i buduća minimalna
plaćanja najma koja će se primiti za određena buduća razdoblja.

**53. *Trebaju se objaviti korištene osnove za raspored prihoda kako
bi se dobila ista periodična stopa prihoda, ukazujući da li se prihod odnosi
na nenaplaćeno neto ulaganje ili na nenaplaćeno neto novčano ulaganje u
najam. Ako se koristi više od jedne osnove, osnova se mora objaviti.***

**54. *Kada znatan dio poslovanja najmodavca obuhvaća poslovne najmove
najmodavac treba objaviti iznos sredstava po svakoj glavnoj skupini sredstava
zajedno s odgovarajućim ispravkom vrijednosti na svaki datum bilance.***

**55.** Sredstva koja se drže za poslovne najmove obično su u bilancu
uključena kao nekretnine, postrojenja i oprema. Često se objavljuje iznos
tih iznajmljenih sredstava na svaki datum bilance prezentiran po svakoj
važnoj skupini sredstava. Ponekad se daje informacija o najmodavčevim općim
aranžmanima o najmu, o iznosu prihoda od najamnine iz poslovnih najmova
i minimalni budući prihodi od neopozivih najmova, kako u ukupnom tako i
u određenim budućim razdobljima.

**Prodaja i povratni najam (leaseback)**

**56.** Transakcija prodaje i povratnog najma uključuje prodaju sredstva
od strane prodavača i najam tog istog sredstva natrag prodavaču. Najamnine
i prodajna cijena su obično međuovisne jer se o njima pregovara u paketu
i ne moraju predstavljati fer vrijednosti. Računovodstveno postupanje s
transakcijom prodaje i povratnog najma ovisi o vrsti najma.

**57. *Ako neka transakcija prodaje i povratnog najma ima za posljedicu
financijski najam, svaki višak prihoda od prodaje iznad knjigovodstvenog
iznosa treba odmah priznati u prihod u financijskim izvještajima prodavača
- najmoprimca. Ako se takav višak prizna treba se razgraničiti i amortizirati
tijekom trajanja najma.***

**58.** Ako je povratni najam financijski najam, transakcija je način
na koji najmodavac pribavlja novčana sredstva najmoprimcu sa sredstvom
kao jamstvom. Iz tog razloga nije primjereno da se višak od prodaje iznad
knjigovodstvenog iznosa smatra ostvarenim profitom. Ako se takav višak
priznaje on se razgraničava i amortizira tijekom trajanja najma.

**59. *Ako neka transakcija prodaje i povratnog najma ima za posljedicu
poslovni najam i ako je jasno da je transakcija izvršena po fer vrijednosti,
svaku dobit ili gubitak treba odmah priznati. Ako je prodajna cijena manja
od fer vrijednosti svaki profit ili gubitak treba odmah priznati, osim
ako je gubitak kompenziran budućim prihodima od najamnine po cijeni manjoj
od tržišne cijene, kada ga treba razgraničiti i amortizirati razmjerno
plaćanjima najamnine kroz cijelo razdoblje za koje se očekuje da će se
sredstvo koristiti. Ako je prodajna cijena veća od fer vrijednosti, iznos
veći od fer vrijednosti treba razgraničiti i amortizirati za razdoblje
za koje se očekuje da će se sredstvo koristiti.***

**60.** Ako je povratni najam poslovni najam, a prihod od najamnine
i prodajna cijena su određeni po fer vrijednosti radi se doista o normalnoj
prodajnoj transakciji i svaka dobit ili gubitak obično se odmah priznaje.

**61. *Za poslovne najmove, ako je fer vrijednost u vrijeme transakcije
prodaje i povratnog najma manja od knjigovodstvenog iznosa sredstva, mora
se odmah priznati gubitak koji je jednak razlici između knjigovodstvenog
iznosa i fer vrijednosti.***

**62.** Za poslovne najmove, ako je fer vrijednost u vrijeme transakcije
manja od knjigovodstvenog iznosa, gubitak jednak iznosu razlike između
knjigovodstvenog iznosa i fer vrijednosti priznaje se odmah. Za financijske
najmove nije potrebno takvo usklađivanje osim ako nije bilo stalnog pada
vrijednosti, u kojem slučaju se knjigovodstveni iznos smanjuje na iznos
koji se može dobiti od prodaje sredstava u skladu s Međunarodnim računovodstvenim
standardom 16, Nekretnina, postrojenja i opreme.

**Datum stupanja na snagu**

**63. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1984. ili nakon toga.***

**Prijelazne odredbe za financijske najmove**

**64. *Za razdoblje od četiri godine od dana stupanja na snagu ovog
Standarda primjenjivat će se prijelazne odredbe, prema kojima iako se najmoprimci
i najmodavci potiču na punu primjenu odredbi ovog Standarda, mogu ih i
ne primjenjivati u cjelini ukoliko se objavi slijedeća informacija:***

***od strane najmoprimca:***

***(a) (i) iznosi sredstva i obveza koji bi bili uključeni u bilancu
da su financijski najmovi bili obračunati u skladu sa zahtjevima Standarda,
i***

***(ii) učinak na neto dobit koji bi proizašao; ili***

***(b) (i) iznosi najamnina od takvih najmova koji terete prihod
i***

***(ii) obveze za najamnine za takve najmove koje su plative u slijedećim
obračunskim razdobljima.***

***od strane najmodavaca: metode korištene za priznavanje prihoda
pod financijskim najmovima.***

**DODATAK**

*Ovaj dodatak sastavio je Sekretarijat KMRS kao vodič za tumačenje
Međunarodnog računovodstvenog standarda 17. Ovaj dodatak nije sasatvni
dio Standarda.*

**Klasifikacija najma**

Najam je financijski najam ako bitno prenosi sve rizike i koristi svojstvene
vlasništvu. Slijedeća skica predstavlja primjere situacija u kojima bi
najam bio normalno klasificiran kao financijski najam. Primjeri nužno ne
održavaju sve moguće situacije u kojima se najam može klasificirati kao
financijski najam niti bi trebalo najam nužno klasificirati kao financijski
najam na temelju puta kojim ide na ovoj skici. Suština transakcije određuje
klasifikaciju.

![](dodatni/368400.gif)
![](dodatni/368401.gif)
![](dodatni/368402.gif)

### **Međunarodni računovodstveni standard 20 (preoblikovan 1994.)**

## **Računovodstvo državnih potpora i objavljivanje državnih pomoći**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće studenoga 1982. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug Točke 1 - 2**

**Definicije** 3 - 6

**Državne potpore** 7 - 33

Nenovčane državne potpore 23

Prezentiranje potpora vezanih na sredstva 24 -28

Prezentiranje potpora vezanih na dobit 29 -31

Otplata državnih potpora 32 -33

**Državna pomoć** 34 -38

**Objavljivanje** 39

**Prijelazne odredbe** 40

**Datum stupanja na snagu** 41

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
    Standardu                   Standardu
        1                               1
        2                               2
        3                               3
        3- fusnota                      6
        4                               4
        5                               5
        6                               13
        7                               14
        8                               15
        9                               poništena
        10                              16
        11                              17
        12                              18
        13                              19
        14                              21
        15                              22
        16                              8
        17                              9
        18                              10
        19                              11
        20                              23
        21                              25
        22                              26
        23                              27
        24                              28
        25                              29
        26                              30
        27                              31
        28                              poništena
        29                              poništena
        30                              33
        31                              34
        32                              35
        33                              36
        34                              37
        35                              38
        36                              poništena
        37                              7/12
        38                              12
        39                              24
        40                              20
        41                              32
        42                              39
        43                              40
        44                              41
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Računovodstvo državnih potpora i državne pomoći**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primijeniti u računovodstvu i za objavljivanje
državnih potpora i objavljivanja drugih oblika državne pomoći.***

**2.** Ovaj se Standard ne bavi:

(a) posebnim problemima koji nastaju u obračunavanju državnih potpora
u financijskim izvještajima koji održavaju učinke promjenljivih cijena
ili o dodatnim informacijama slične prirode;

(b) državnom pomoći koja se pruža poduzeću u obliku koristi koje su
raspoložive pri utvrđivanju oporezive dobiti ili su utvrđene ili ograničene
na osnovi porezne obveze iz dobiti (kao što je mirovanje poreza iz dobiti,
porezna umanjenja kod ulaganja, dopuštanje ubrzane amortizacije i sniženje
stopa poreza na dobit;

(c) participacijom države u vlasništvu poduzeća.

**Definicije**

**3. *U ovom se Standardu koriste slijedeći izrazi s određenim značenjem:***

***Državom se smatraju vlada, vladine agencije i slična tijela
bilo da su na lokalnoj, državnoj ili međunarodnoj razini.***

***Državna pomoć je djelovanje države kojem je cilj pružanje
ekonomske koristi pojedinom poduzeću ili nizu poduzeća koja zadovoljavaju
određene kriterije. Kad je riječ o ovom Izvještaju, državna pomoć ne uključuje
koristi koje nastaju samo neizravno, akcijama koje utječu na opće uvjete
poslovanja, kao što je izgradnja infrastrukture u razvojnim područjima
ili nametanje trgovinskih ograničenja konkurentima.***

***Državne potpore jesu pomoć države u obliku transfera resursa
poduzeću u zamjenu za prošlo ili buduće zadovoljavanje određenih uvjeta
koji se tiču poslovanja poduzeća. Državne pomoći isključuju one oblike
državne pomoći kojima nije moguće utvrditi vrijednost i transakcije s državom
koje se ne mogu razlikovati od normalnih poslovnih transakcija poduzeća.***

***Potpore vezane sa sredstvima su državne potpore čiji je
prvi uvjet da poduzeće koje se za njih natječe treba kupiti, izgraditi
ili na drugi način pribaviti dugoročna sredstva. Mogući su dodatni uvjeti
koji ograničavaju vrstu ili smještaj sredstava ili razdoblja u kojima se
moraju nabaviti ili držati.***

***Potpore vezane s dobiti su državne potpore, osim onih koje
su povezane sa sredstvima.***

***Bespovratni zajmovi su zajmovi što ih zajmodavac daje s
namjerom da pod određenim propisanim uvjetima oprosti otplatu.***

***Fer vrijednost je iznos za koji se neko sredstvo može razmijeniti
između voljnog, poznatog kupca i voljnog, poznatog prodavača u transakciji
pred pogodbom.***

**4.** Državna pomoć ima mnogo oblika koji se razlikuju i prema vrsti
dane pomoći i prema uvjetima koji se obično uz nju vezuju. Svrha pomoći
može biti poticanje poduzeća da u svom djelovanju krene putem kojim bez
pružene pomoći normalno ne bi krenulo.

**5.** Primitak državne pomoći može biti značajan za pripremu financijskih
izvještaja poduzeća iz dva razloga. Prvo, ako su resursi transferirani,
mora se pronaći prikladna računovodstvena metoda za transfer. Drugo, poželjno
je dati pokazatelj mjere u kojoj je poduzeće imalo koristi od takve pomoći
tijekom izvještajnog razdoblja. To omogućava usporedbu financijskih izvještaja
poduzeća s izvještajima iz prethodnih razdoblja i s izvještajima drugih
poduzeća.

**6.** Državne se potpore ponakad nazivaju drugim imenima, kao što
su novčane pomoći, subvencije ili premije.

**Državne potpore**

**7. *Državne potpore, uključujući nenovčane potrpore po fer vrijednosti,
ne trebaju se priznati sve dok ne postoji razumno uvjerenje:***

***(a) da će poduzeće udovoljavati danim uvjetima i***

***(b) da će se potpore primiti.***

**8.** Državna potpora se ne priznaje sve dok ne postoji dovoljno
jamstvo da će poduzeće zadovoljiti uvjete koji se za nju traže i da će
potpora biti primljena. Primitak potpore sam po sebi ne pruža konačan dokaz
da su uvjeti koji se tiču potpore ispunjeni ili će biti ispunjeni.

**9.** Način na koji se prima potpora ne utječe na računovodstvenu
metodu koja će se usvojiti u svezi potpore. Tako se potpora obračunava
na isti način bilo da je primljena u novcu ili kao smanjenje obveze prema
državi.

**10.** Bespovratni zajam od države smatra se državnom potporom kad
postoji dovoljno jamstvo da će poduzeće udovoljiti uvjetima za oprost zajma.

**11.** Jednom kad je državna potpora priznata, sa svakim nepredviđenim
događajem koji je s njom u svezi postupat će se u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom 10, Nepredviđeni događaji i događaji nastali
nakon datuma bilance.

**12. *Državne potpore trebaju se priznati kao prihod tijekom razdoblja
i nužno ih je sustavno povezati s odnosnim troškovima koji su namijenjeni
za nadoknadu. Državne potpore se ne trebaju izravno odobriti dioničarima.***

**13.** Moguća su dva šira pristupa računovodstvu državnih potpora:
kapitalni pristup, prema kojem se potpora odobrava izravno u korist dioničara,
i dobitni pristup, prema kojem se potpora unosi u dobit tijekom jednog
ili više razdoblja.

**14.** Zagovornici kapitalnog pristupa tvrde sljedeće:

(a) Državne potpore su financijski mehanizam i kao prema takvima treba
postupati u bilanci, umjesto da se prenose kroz izvještaj o dobiti da bi
poravnale stavke rashoda što ih financiraju. Budući da se ne očekuje otplata,
trebaju se odobriti izravno u korist dioničara.

(b) Neprimjereno je priznavati državne potpore u izvještaju o dobiti,
jer one nisu zarađene već predstavljaju poticaj što ga pruža država bez
s tim povezanih troškova.

**15.** Argumenti u prilog dobitnog pristupa i stoga protiv kapitalnog
pristupa jesu sljedeći:

(a) Budući da su državne potpore primici iz drugih izvora a ne od dioničara,
ne trebaju se odobravati izravno u korist dioničara, već ih treba priznavati
u izvještaju o dobiti u odgovarajućim razdobljima.

(b) Državne potpore su rijetko kad bez uvjeta. Poduzeće ih dobiva tako
da zadovolji određene uvjete i ispuni predviđene obveze. Stoga potpore
treba unijeti u dobit i povezati s odnosnim troškovima što ih potpora namjerava
kompenzirati.

(c) Kao što porez na dobit i drugi porezi terete dobit, logično je u
izvještaju o dobiti jednako postupiti i s državnim potporama, koje su produžetak
fiskalnih politika.

**16.** U dobitnom pristupu osnovno je da se državne potpore priznaju
u izvještaju o dobiti sustavno i racionalno kroz razdoblja potreba da se
povežu s odnosnim troškovima. Priznavanje dobiti državnih potpora na temelju
primitaka nije u skladu s računovodstvenom pretpostavkom u nastanku događaja
(vidi Međunarodni računovodstveni standard 1, Objavljivanje računovodstvenih
politika) i moglo bi biti prihvatljivo samo ako ne postoji osnova za raspoređivanje
potpore i u druga razdoblja, osim u ono u kojem je primljena.

**17.** U većini slučajeva razdoblja u kojima poduzeće priznaje troškove
ili rashode povezane s državnom potporom lako se ustanovljuju. Stoga se
potpore, kad je riječ o priznavanju specifičnih rashoda, unose u dobit
u istom razdoblju kao i odnosni rashodi. Slično, potpore povezane s materijalnim
sredstvima koja se amortiziraju obično se raspoređuju u dobit u razdobljima
i u omjerima u kojima se tereti amortizacija na ta sredstva.

**18.** Potpore vezane na sredsta koja se ne amortiziraju također
mogu zahtijevati ispunjenje određenih obveza i stoga će se amortizirati
u dobiti kroz razdoblja koja snose trošak ispunjenja tih obveza. Primjerice,
davanje zemlje može se uvjetovati postavljanjem zgrade na tom mjestu, te
može biti prikladno to amortizirati u dobiti kroz vijek trajanja zgrade.

**19.** Potpore se ponekad primaju kao dio paketa financijskih ili
fiskalnih pomoći, uz koje je povezano mnoštvo uvjeta. U takvim je slučajevima
potrebito pažljivo identificirati uvjete koji potiču rast troškova i rashoda,
što utječe na razdoblja kroz koja će se potpore ostvarivati. Može biti
prikladno rasporediti dio potpore po jednoj, a dio po drugoj osnovi.

**20. *Državnu potporu koja se prima kao nadoknada za rashode ili
gubitke koji su već nastali, ili u svrhu pružanja izravne financijske podrške
poduzeću bez daljnjih povezanih troškova, treba priznati u izvještaju o
dobiti razdoblja u kojem se prima, kao izvanrednu stavku, ako je to primjereno
(vidjeti Međunarodni računovodstveni standard 8, Neto dobit ili gubitak
razdoblja, temeljne pogreške i promjene računovodstvenih politika).***

**21.** U određenim okolnostima može se državna potpora dodijeliti
prije u svrhu davanja hitne financijske podrške poduzeću, nego kao poticaj
za poduzimanje određenih rashoda. Takve potpore mogu biti ograničene na
pojedino poduzeće i mogu biti nedostupne čitavoj kategoriji korisnika.
Okolnosti pak takve mogu opravdati uvrštavanje potpore u dobit u razdoblju
u kojem je poduzeće ovlašteno primilo, kao izvanrednu stavku ako je prikladno,
te se objavljuje kako bi se osiguralo da je njen učinak posve razumljiv.

**22.** Poduzeće može primiti državnu potporu kao kompenzaciju za
rashode ili gubitke nastale u prethodnom obračunskom razdoblju. Takva se
potpora priznaje u izvještaju o dobiti onog razdoblja u kojemu se prima,
i to kao izvanredna stavka ako je prikladno, te se objavljuje kako bi se
osiguralo da je njen učinak posve razumljiv.

Nenovčane državne potpore

**23.** Državna potpora može biti u obliku prijenosa nenovčanog sredstva,
kao što je zemlja ili drugi resursi koje će poduzeće koristiti. U takvim
slučajevima uobičajeno je procijeniti fer vrijednost nenovčanog sredstva,
te obračunati i potporu i sredstvo po toj fer vrijednosti. Alternativni
način koji se ponekad koristi jest iskazivanje i sredstava i potpore u
nominalnom iznosu.

Prezentiranje potpora vezanih na sredstva

**24. *Državne potpore povezane sa sredstvima, uključujući nenovčane
potpore po fer vrijednosti, trebaju se prezentirati u bilanci bilo utvrđivanjem
potpore kao odgođene dobiti bilo oduzimanjem potpore pri izračunavanju
knjigovodstve-nog iznosa tog sredstva.***

**25.** Kad je riječ o financijskim izvještajima o potporama (ili
odgovarajućim dijelovima potpora) povezanih sa sredstvima, dvije se metode
prikazivanja smatraju prihvatljivim alternativama.

**26.** Jedna metoda utvrđuje potporu kao odgođenu dobit koja se
priznaje u izvještaju o dobiti na sustavnoj i racionalnoj osnovi tijekom
korisnog vijeka trajanja sredstava.

**27.** Druga metoda oduzima potporu pri izračunavanju knjigovodstvenog
iznosa sredstva. Potpora se priznaje u izvještaju o dobiti tijekom vijeka
trajanja sredstva koje se amortizira putem smanjenja amortizacijskog troška.

**28.** Kupnja sredstava i primitak s tim povezanih potpora može
uzrokovati veće promjene u novčanom tijeku poduzeća. Iz tog razloga, zato
da bi se prikazalo bruto-ulaganje u sredstva, takve promjene se često objavljuju
kao odvojene stavke u izvještaju o promjenama u financijskom položaju,
bez obzira na to da li potpora jest ili nije oduzeta od odnosnoga sredstva
u svrhu prezentiranja u bilanci.

Prezentiranje potpora vezanih na dobit

**29.** Potpore povezane s dobiti ponekad se prezentiraju kao odobrenje
u izvještaju o dobiti, ili odvojeno ili pod općenitim naslovom kao što
je "Ostala dobit", alternativno, takve se potpore oduzimaju u
izvješćivanju s povezanim rashodima.

**30.** Pristalice prve metode tvrde kako je neprimjereno saldirati
stavke prihoda i rashoda i da odvajanje potpore od rashoda olakšava usporedbu
s drugim rashodima koji nisu u svezi s potporom. Za drugu metodu se tvrdi
da rashodi za poduzeće možda čak i nebi nastali da potpora nije bila raspoloživa,
te prezentiranje rashoda bez povezivanja s potporom može stoga navesti
na pogrešan zaključak.

**31.** Obje se metode smatraju prihvatljivim za prezentiranje potpora
povezanih s dobiti. Za pravilno razumijevanje financijskih izvještaja može
biti nužno objavljivanje potpore. Obično je prikladno objavljivanje učinka
potpora na bilo koju stavku dobiti ili rashoda za koju se zahtijeva da
bude posebno objavljena.

Otplata državnih potpora

**32. *Državnu potporu koja dospijeva za otplatu treba obračunati
kao ispravak računovodstvene procjene (vidjetii Međunarodni računovodstveni
standard 8, Neto dobit ili gubitak razdoblja, temeljne pogreške i promjene
računovodstvenih politika). Otplatu potpore povezane s dobiti treba prvo
odbiti od svakog neamortiziranog odgođenog potraživanja, utvrđenog u svezi
potpore. U mjeri u kojoj otplata premašuje bilo koje takvo odgođeno potraživanje,
ili gdje ne postoji odgođeno potraživanje, otplata treba odmah teretiti
dobit. Otplatu potpore povezane s nekim sredstvom treba iskazati povećanjem
knjigovodstvenog iznosa sredstava ili smanjenjem salda odgođene dobiti
za iznos koji treba otplatiti. Za kumulativnu dodatnu amortizaciju, koja
bi do datuma bila priznata kao rashod da nema potpore, treba izravno priznati
kao rashod.***

**33.** Okolnosti koje utječu na otplatu potpore koja se odnosi na
sredstvo mogu zahtijevati naknadu koja bi moguće dovela do sniženje novog
knjigovodstvenog iznosa.

**Državna pomoć**

**34.** Određeni oblici državne pomoći, koje se ne može jednostavno
vrijednosno izraziti, te transakcije s državom koje se ne mogu razlikovati
od normalnih poslovnih transakcija poduzeća isključeni su iz definicije
državnih potpora u točki 3. ovog Standard.

**35.** Primjeri pomoći koja se ne može objektivno vrijednosno izraziti
jesu besplatni tehnički ili tržišni savjet i davanje garancija. Primjer
pomoći koja se ne može razlikovati od normalne poslovne transakcije poduzeća
jest državna upravljačka politika koja je odgovorna za dio prodaje poduzeća.
Postojanje koristi može biti nesporno, ali svaki pokušaj poslovnih djelatnosti
od državne pomoći itekako može biti proizvoljan.

**36.** Značajnost koristi u gornjim primjerima može biti takva da
je objavljivanje vrste, veličine i trajanja pomoći potrebno, kako financijski
izvještaji ne bi vodili na pogrešni zaključak.

**37.** Zajmovi uz nulte ili niske kamatne stope jesu vrsta državne
pomoći, ali korist se ne kvantificira uračunavanjem kamata.

**38.** U ovom Izvještaju državna pomoć ne uključuje izgradnju infrastrukture
putem poboljšanja opće prometne mreže i mreže komunikacija, te izgradnju
suvremenih postrojenja, kao što je navodnjavanje ili vodovodna mreža koja
je dostupna na stalnoj neodređenoj osnovi za korist cijele lokalne zajednice.

**Objavljivanje**

**39.** Potrebno je objaviti sljedeće:

(a) usvojenu računovodstvenu politiku za državne potpore, uključujući
usvojene metode prezentiranja u financijskim izvještajima;

(b) vrstu i veličinu državnih potpora priznatih u financijskim izvještajima
i iskazivanje drugih oblika državne pomoći od kojih poduzeće ima izravne
koristi; i

(c) neispunjene uvjete i druge nepredviđene događaje vezane uz državnu
pomoć koja je bila priznata.

**Prijelazne odredbe**

**40. *Poduzeće koje prvi put usvaja Standard treba:***

***(a) udovoljiti zahtjevima za objavljivanje, gdje je to prikladno;
i***

***(b) (1) prilagoditi svoje financijske izvještaje promjeni računovodstvene
politike u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 8, Neto dobit
ili gubitak razdoblja, temeljne pogreške i promjene računovodstvenih politika;
ili***

***(2) primjeniti računovodstvene odredbe Standarda samo na potpore
ili dijelove potpora, koje treba primiti ili dospjevaju za otplatu nakon
datuma stupanja na snagu Standarda.***

**Datum stupanja na snagu**

**41. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1984. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 24 (preoblikovan 1994.)**

## **Objavljivanje povezanih stranaka**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće ožujka 1984. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 4

**Definicije** 5 - 6

**Predmet povezane stranke** 7 - 17

**Objavljivanje** 18 - 25

**Datum stupanja na snagu 26**

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
  Standardu                             Standardu
        1/2                             1
        3                               4
        4                               5
        5                               3
        6                               6
        7                               7
        8                               8
        9                               9
        10                              10
        11                              11
        12                              12
        13                              13
        14                              14
        15                              15
        16                              16
        17                              17
        18                              18
        19                              19
        20                              21
        21                              23
        22                              poništena
        23                              25
        24                              2
        25                              20
        26                              22
        27                              24
        28                              26
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Objavljivanje povezanih stranaka**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primijeniti kod obrade poveznanih stranaka
i transakcija između izvještajnog poduzeća i njegovih povezanih stranaka.
Zahtjevi ovog Standarda primjenjuju se na financijske izvještaje svakog
izvještajnog poduzeća.***

**2.** Ovaj se Standard primjenjuje samo u onim odnosima povezanih
stranaka koji su opisani u točki 3. i kako su preinačeni točkom 6.

**3.** Ovaj Izvještaj bavi se samo s onim odnosom povezanih stranaka
koji se navode od (a) do (e):

(a) poduzeća koja izravno ili neizravno preko jednoga ili više posrednika
kontroliraju ili su kontrolirana, ili su pod zajedničkom kontrolom s izvještajnim
poduzećem. (To uključuje holding kompanije, podružnice i kompanije ranga
podružnica);

(b) pridružena poduzeća (vidi Međunarodni računovodstveni standard 28,
Računovodstvo ulaganja u povezane kompanije);

(c) pojedince koji posjeduju, izravno ili neizravno, udio u glasačkoj
snazi izvještajnog poduzeća koje im daje značajan utjecaj nad poduzećem,
i užim članovima obitelji1 svakog takvog pojedinca;

(d) ključno rukovodeće osoblje, odnosno one osobe koje imaju ovlaštenje
i odgovornost za planiranje, upravljanje i kontroliranje aktivnosti izvještajnog
poduzeća, uključujući direktore i funkcionare kompanija i užih članova
obitelji takvih pojedinaca; i

(e) poduzeća u kojima se posjeduje pretežit udio u glasačkoj snazi,
izravno ili neizravno, od strane bilo koje osobe opisane u (c) ili (d),
ili nad kojima takva osoba ima mogućnost značajno utjecati, to uključuje
poduzeća u vlasništvu direktora ili dioničara s većinskim udjelom izvještajnog
poduzeća i poduzeća koja imaju člana ključnog rukovodstva zajedno s izvještajnim
poduzećem.

U razmatranju svakog mogućeg odnosa između povezanih stranaka pozornost
je usmjerena na suštinu odnosa, a ne samo na pravi oblik.

**4. *Ne zahtijeva se objavljivanje ovih transakcija:***

***(a) u konsolidiranim financijskim izvještajima o transakcijama
unutar grupe,***

***(b) u matičnim financijskim izvještajima kada su oni raspoloživi
ili objavljeni u konsolidiranim financijskim izvještajima,***

***(c) u financijskim izvještajima cjelovito posjedovane podružnice
ako je njena matica registrirana u istoj zemlji i daje konsolidirane financijske
izvještaje u toj zemlji, i***

***(d) u financijskim izvještajima poduzeća koja kontrolira država
o njegovim transakcijama s drugim poduzećima koje kontrolira država.***

**Definicije**

**5. *U ovom se Standardu koriste sljedeći izrazi s određenim značenjima:***

***Povezana stranka - stranke se smatraju povezane ako jedna
stranka ima mogućnost kontrolirati drugu stranku ili obavlja zančajan utjecaj
nad drugom strankom u donošenju financijskih i poslovnih odluka.***

***Transakcija povezane stranke - prijenos resursa ili obveza
između povezanih stranaka, bez obzira na to da li se zaračunava cijena.***

***Kontrola - vlasništvo, izravno ili neizravno preko podružnica,
preko više od polovine glasačke snage poduzeća, ili preko bitnog udjela
u glasačkoj snazi i snazi poduzeća da upravlja, prema statutu ili sporazumu,
financijskom i poslovnom politikom rukovodstva poduzeća.***

***Značajan utjecaj (za svrhe ovog Standarda) - sudjelovanje
u odlukama o financijskoj i poslovnoj politici poduzeća, ali ne i kontrola
tih politika. Značajan utjecaj može se vršiti na nekoliko načina, obično
zastupanjem u upravnom odboru, ali isto tako, primjerice, i pri sudjelovanju
tijekom provođenja politike, značajnih međukompanijskih transakcija, međusobna
razmjena rukovodnog osoblja ili ovisnosti o tehničkim informacijama. Značajan
utjecaj može se dobiti vlasništvom dionica, statutom ili sporazumom. S
vlasništvom dionica pretpostavlja se značajan utjecaj sukladno definiciji
sadržanoj u Međunarodnom računovodstvenim standardu 28, Računovodstvo ulaganja
u povezane kompanije.***

**6.** U kontekstu ovog Standarda, smatra se da nisu povezane stranke:

(a) dvije kompanije jednostavno zato što imaju zajedničkog direktora,
usprkos objašnjenju u točki 3 (d) i (e), (ali je nužno razmotriti mogućnost
i procijeniti vjerojatnost da će direktor moći utjecati na politike obiju
kompanija u njihovim uzajamnim poslovanjima);

(b) (i) financijeri,

(ii) sindikati,

(iii) javna poduzeća, i

(iv) vladina ministarstva i agencije, u smislu njihova uobičajenog poslovanja
s poduzećem na temelju samo njihova poslovanja (iako mogu ograničiti slobodu
djelovanja poduzeća ili sudjelovati u donošenju poslovanja poduzeća ili
sudjelovati u donošenju poslovnih odluka); i

(c) pojedini kupac, dobavljač, davalac povlastice, distributer ili opći
zastupnik s kojima poduzeće ostvaruje značajan obujam poslova samo na temelju
gospodarske ovisnosti koja iz toga proizlazi.

**Predmet povezane stranke**

**7.** Odnosi povezanih stranaka uobičajena je značajka trgovanja
i poslovanja. Na primjer, poduzeća često vode odvojene dijelove svojih
aktivnosti kroz podružnicu ili pridruženo poduzeće i stječe interese u
drugim poduzećima - za svrhe ulaganja ili iz poslovnih razloga - koja su
dostatnih razmjera da kompanija koja ulaže može kontrolirati ili značajno
utjecati na financijske i poslovne odluke onoga koji prima to ulaganje.

**8.** Odnos povezane stranke može imati učinak na financijski položaj
i rezultate poslovanja izvještajnog poduzeća. Povezane stranke mogu ući
u transakcije u koje nepovezane stranke ne bi ušle. Također se između povezanih
stranaka ne moraju obavljati transakcije s istim iznosima kao između nepovezanih
stranaka.

**9.** Poslovni rezultati i financijski položaj poduzeća može biti
pod utjecajem odnosa povezane stranke čak ako se transakcije između povezanih
stranaka ne dogode. Samo postojanje odnosa može biti dostatno da djeluje
na transakcije izvještajnog poduzeća s drugim strankama. Na primjer, podružnica
može završiti odnose s poslovim partnerom stjecanjem od strane matičnog
poduzeća slične podružnice koja se bavi istim poslom kao bivši partner.
Alternativno, jedna se stranka može uzdržati od djelovanja zbog značajnog
utjecaja druge stranke - na primjer, podružnica može biti upućena od svoje
matice da se ne upušta u istraživanje i razvoj.

**10.** Budući da postoji svojstvena poteškoća rukovodstva da odredi
učinak utjecaja koji ne dovodi do transakcija, objavljivanja takvih učinaka
ne zahtijeva ovaj Standard.

**11.** Računovodstveno priznavanje prijenosa resursa normalno se
zasniva na cijeni dogovorenoj između stranaka. Između nepovezanih stranaka
cijena je kao cijena pred pogodbom. Povezane stranke mogu imati stupanj
fleksibilnosti u postupku utvrđivanja cijena koje nisu prisutne u transakcijama
između nepovezanih stranaka.

**12.** U određivanju cijena za transakcije između povezanih stranaka
primjenjuju se različite metode.

**13.** Jedan je način određivanja cijene za transakciju između povezanih
stranaka metodom usporedive nekontrolirane cijene, koja određuje cijenu
prema usporedivoj prodanoj robi na gospodarski usporedivom tržištu gdje
su kupac i prodavalac nepovezane stranke. Kada su robe i usluge isporučene
u transakciji između povezanih stranaka, a uvjeti su u svezi s tim slični
onima u normalnim poslovnim transakcijama, ta se metoda često primjenjuje.
Ona se također često primjenjuje za određivanje troška financiranja.

**14.** Kada su robe prenesene između povezanih stranaka prije prodaje
nekoj neovisnoj stranci, četo se primjenjuje metoda preprodajne cijene.
To smanjuje cijenu preprodaje za maržu, koja predstavlja iznos iz kojega
će preprodavač tražiti pokriće svojih troškova i odgovarajući profit da
bi dostigao cijenu prijenosa preprodavaču. Postoje problemi prosudbe u
određivanju odgovarajuće naknade za preprodavačevo sudioništvo u postupku.
Navedena metoda također se primjenjuje za prijenose drugih resursa, kao
što su prava i usluge.

**15.** Drugi pristup zasniva se na metodi trošak-plus, koji nastoji
dodati odgovarajuće povećanje cijene na trošak dobavljača. Teškoće mogu
nastati pri određivanju i elemenata troška koji se može pripisati i kod
povećanja cijene. Između mjerila koja mogu pomoći pri određivanju cijena
nalaze se usporedive zarade od prometa ili od angažiranog kapitala u slićnim
djelatnostima.

**16.** Ponekad cijene transakcija povezanih stranaka nisu određene
prema nekoj od metoda opisanih u točkama 13. do 15. Ponekad se cijena ne
zaračunava - kao u primjerima besplatne provizije za menedžment usluga
i produžetak beskamatnog kredita za pokriće duga.

**17.** Do transakcija također ponekad ne bi došlo da odnos nije
postojao. Na primjer, kompanija koja je prodala veći dio proizvodnje svojoj
matici po cijeni koja je jednaka trošku, možda nije mogla naći alternativnog
kupca da matična kompanija nije kupila robu.

**Objavljivanje**

**18.** U mnogim zemljama zakonima se zahtijeva da u financijskim
izvještajima pruže objavljuju određene kategorije povezanih stranaka. Osobita
se pozornost usmjerava na transakcije s direktorima poduzeća, posebice
s njihovim nagradama i posudbama, zbog povjerljive prirode njihovih odnosa
s poduzećem. Uz to, Međunarodni računovodstveni standard 5, Informacija
koju treba objaviti u financijskim izvještajima, traži objavljivanja značajnih
međukompanijskih transakcija pri ulaganjima i saldima kod grupe i pridruženih
kompanija i kod direktora. Međunarodni računovodstveni standard 27, Konsolidirani
financijski izvještaji i računovodstvo ulaganja upodružnice, i Međunarodni
računovodstveni standard 28, Računovodstvo ulaganja u povezane kompanije
zahtijeva u takvim izvještajima popis značajnih podružnica i pridruženih
kompanija, a za nekonsolidirane podružnice, salda unutar grupe i prirodu
transakcija s ostatkom grupe. Međunarodni računovodstveni standard 8, Neto
dobit ili gubitak razodblja, temeljne pogreške i promjene u računovodstvenih
politika, zahtijeva objavljivanje izvanrednih stavaka i stavaka prihoda
i rashoda u okviru dobiti ili gubitka od redovnih aktivnosti, koje su takve
veličine, prirode ili nastanka da je njihovo objavljivanje relevantno za
objašnjenje uspjeha poduzeća toga razdoblja.

**19.** Sljedeći su primjeri situacije gdje transakcije povezanih
stranaka mogu zahtijevati objavljivanja od strane izvještajnog poduzeća
u razdoblju na koje one utječu:

- kupovine ili prodaje roba (dovršenih ili neodvršenih),

- kupovine ili prodaje nekretnina i drugih sredstava,

- pružanje ili primanje usluga,

- agencijski aranžmani,

- aranžmani o najmu

- prijenos istraživanja i razvoja,

- licencijski aranžmani,

- financiranje (uključujući zajmove i doprinos glavnici

u novcu ili u naturi),

- garancije i nuzjamstva,

- ugovori s managementom.

**20**. ***Odnosi povezane stranke gdje postoji kontrola moraju
biti objavljeni neovisno o tome da li je bilo transakcija između povezanih
stranaka.***

**21.** Da bi čitatelj financijskih izvještaja mogao stvoriti gledište
o učincima odnosa povezanih stranaka na izvještajno poduzeće, prikladno
je objaviti odnos povezane stranke gdje postoji kontrola, neovisno o tome
da li je bilo transakcija između povezanih stranaka.

**22. *Ako je bilo transakcija između povezanih stranaka, izvještajno
poduzeće mora prikazati prirodu odnosa povezane stranke, kao i vrste transakcija
i elementi transakcija, koji su nužni za razumijevanje financijskih izvještaja.***

**23.** Ako je bilo transakcija između povezanih stranaka, prikladno
je objaviti vrste transakcija i elemente transakcija nužne za razumijevanje
financijskih izvještaja. Ti elementi obično sadrže:

(a) pokazatelj obujma transakcija, bilo kao iznos ili kao odgovarajući
omjer,

(b) iznose ili odgovarajuće omjere neplaćenih stavaka, i

(c) politike cijena.

**24. *Stavke slične prirode mogu se objaviti zbrojeno, izuzev kada
je odvojeno objavljivanje nužno za razumijevanje učinaka transakcija povezanih
stranaka na financijske izvještaje izvještajnog poduzeća.***

**25.** Objavljivanje transakcija između članova grupe suvišno je
u konsolidiranim financijskim izvještajima, jer konsolidirani financijski
izvještaji predstavljaju informaciju o matici i podružnicama kao jednom
izvještajnom poduzeću. Transakcije s pridruženim poduzećima, koje se obračunavaju
metodom udjela, nisu isključene, te se zbog toga zahtijeva odvojeno objavljivanje
kao transakcija povezanih stranaka.

**Datum stupanja na snagu**

**26. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1986. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 25 (preoblikovan 1994.)**

## **Računovodstvo ulaganja**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće listopada 1985. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 3

**Definicije** 4

**Oblici ulaganja** 5 - 7

**Klasifikacija ulaganja** 8 - 14

**Trošak ulaganja** 15- 18

**Knjigovodstveni iznos ulaganja** 19 -30

Tekuća ulaganja 19 -22

Dugoročna ulaganja 23 -26

Revalorizacija 27

Ulaganja u nekretnine 28 -30

**Promjene knjigovodstvenog iznosa ulaganja** 31 -32

**Otuđivanje ulaganja** 33 - 35

**Prijenosi ulaganja** 36 -37

**Izvještaj o dobiti** 38 - 40

**Poduzeća specijalizirana za ulaganja** 41 - 44

**Porezi** 48

**Objavljivanja** 49 - 50

**Datum stupanja na snagu** 51

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
   Standardu                    Standardu
        1                               1
        2                               3
        3                               4
        4                               5
        5                               6
        6                               7
        7                               10
        8                               11
        9                               12
        10                              13
        11                              14
        12                              15
        13                              16
        14                              17
        15                              18
        16                              20
        17                              21
        18                              22
        19                              24
        20                              25
        21                              26
        22                              27
        23                              poništena
        24                              29
        25                              30
        26                              poništena
        27                              34
        28                              35
        29                              poništena
        30                              poništena
        31                              38
        32                              39
        33                              40
        34                              42
        35                              43
        36                              44
        37                              46
        38                              47
        39                              48
        40                              poništena
        41                              50
        42                              2
        43                              8
        44                              9
        45                              28
        46                              19
        47                              23
        48                              32
        49                              31
        50                              33
        51                              36
        52                              37
        53                              41
        54                              45
        55                              49
        56                              51
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Računovodstvo ulaganja**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

***1. Ovaj se Standard treba primijeniti u računovodstvu ulaganja
i objavljivanju ulaganja.***

***2. Poduzeća trebaju obračunati ulaganja u skladu s točkama 8.
do 4., osim ako nisu ona poduzeća koja su specijalizirana za ulaganje,
u kom slučaju mogu obračunati ulaganja u skladu s točkom 45.***

**3.** Ovaj se Standard ne bavi:

(a) osnovicama za priznavanje kamata, tantijema, dividendi i najamnina
zarađenih na ulaganjima, (vidjeti Međunarodni računovodstveni standard
18, Prihodi i Međunarodni računovodstveni standard 17, Računovodstvo najmova);

(b) ulaganjem u podružnice (vidjeti Međunarodni računovodstveni standard
27, Konsolidirani financijski izvještaji i računovodstvo ulaganja u podružnice);

(c) ulaganjem u pridružene kompanije (vidjeti Međunarodni računovodstveni
standard 28, Računovodstvo ulaganja u pridružene kompanije);

(d) ulaganjima u zajedniček pothvate (vidjeti Međunarodni računovodstveni
standard 31, Financijsko izvješćivanje o udjelima u zajedničkim pothvatima);

(e) goodwillom, patentima, zaštitnim znakovljem i sličnim sredstvima;

(f) financijskim najmovima, kako je to definirano u Međunarodnom računovodstvenom
standardu 17, Računovodstvo najmova; i

(g) ulaganjima mirovinskih fondova i poduzećima životnog osiguranja

**Definicije**

**4. *U ovom se Standardu sljedeći izrazi primjenjuju s određenim
značenjem:***

***Ulaganje je sredstvo koje poduzeće drži radi povećanja
bogatstva kroz udjele (kao što su kamata, tantijeme, dividende i najamnine),
zbog aprecijacije kapitala ili zbog druge koristi poduzeća ulagača, kao
što su one stečene poslovnim odnosima. Zalihe, kako je to definirano u
Međunarodnom računovodstvenom standardu 2. Nekretnine, postrojenja i oprema,
kako su definirani u Međunarodnom računovodstvenom standardu 16, Nekretnine,
postrojenja i oprema (osim ulaganja u nekretnine) nisu ulaganja.***

***Tekuće ulaganje je ulaganje koje je po svojoj prirodi odmah
rasploživo za realizaciju i ne namjerava se držati duže od jedne godine.***

***Dugoročno ulaganje je ono ulaganje koje nije tekuće ulaganje.***

***Ulaganje u nekretnine je ulaganje u zemljište ili građevine
koje nisu znatno zauzete za korištenje od strane istog poduzeća, ili u
poslovima investicijskog poduzeća ili drugog poduzeća iz iste grupe iz
koje je to investicijsko poduzeće.***

***Fer vrijednost je iznos za koji se sredstvo može razmijenjeniti
između obaviještenog, voljnog kupca i obavještenog voljnog prodavača u
transakciji pred pogodbom.***

***Tržišna vrijednost je iznos koji se može dobiti od prodaje
ulaganja na aktivnom tržištu.***

***Utrživo znači da postoji aktivno tržište na kojem je poznata
tržišna vrijednost (ili neki pokazatelj koji omogućuje da se tržišna vrijednost
izračuna).***

**Oblici ulaganja**

**5.** Poduzeća drže ulaganja iz raznovrsnih razloga. Za neka je
poduzeća ulagačka aktivnost značajan element poslovanja5, a procjena uspješnosti
poduzeća može u velikoj mjeri, ili isključivo ovisiti o priopćenim rezultatima
te aktivnosti. Neki drže ulaganja kao akumulirano bogatstvo sredstava,
a neki drže poslovna ulaganja s ciljem da učvrste poslovne odnose ili postignu
poslovnu prednost.

**6.** Neka ulaganja predstavljaju certifikati ili slični dokumenti;
druga ne predstavljaju. Ulaganje može potjecati od duga osim ako dug nije
iz kratkoročnog ili dugoročnog poslovanja, koji predstavlja novčani iznos
koji se duguje nositelju ulaganja i koji obično donosi kamate; alternativno
to može biti udio u rezultatima poduzeća, kao što je to od dionica neke
glavnice. Većina ulaganja predstavlja financijska prava, neka su međutim,
materijalna - kao na primjer određena ulaganja u zemljište ili zgrade i
izravna ulaganja u zlato, dijamante ili druge utržive robe.

**7.** Za neka ulaganja postoji aktivno tržište na kojemu se može
utvrditi tržišna vrijednost. Za takva ulaganja je tržišna vrijednost pokazatelj
fer vrijednosti. Za druga ulaganja, aktivno tržište ne postoji, pa se drugi
načini koriste za određivanje fer vrijednosti.

**Klasifikacija ulaganja**

**8. *Poduzeće koji pravi razliku između tekućih i dugoročnih sredstava
u svojim financijskim izvještajima treba prezentirati tekuća ulaganja kao
tekuća sredstva, a dugoročna ulaganja kao dugoročna sredstva.***

**9. *Poduzeća koja ne prave razliku između tekućih i dugoročnih
ulaganja u svojim bilancama trebaju ipak praviti razliku u svrhu mjerenja
i utvrditi knjigovodstveni iznos ulaganja u skladu s točkama 19. i 23.***

**10.** Većina poduzeća prezentira bilancu koja razlikuje tekuća
sredstva od dugoročnih sredstava, u skladu s Međunarodnim računovodstvenim
standardom 13, Prezentiranje tekućih sredstava i tekućih obveza. Tekuća
ulaganja su uključena u tekuća sredstva. Činjenica da je utrživo ulaganje
bilo zadržano znatno vrijeme ne sprečava nužno njegovu klasifikaciju kao
tekućeg ulaganja.

**11.** Ulaganja koja poduzeća drže prije svega radi zaštite, omogućavanja
ili daljnjeg postojanja poslovanja ili trgovinskih odnosa, često nazvana
trogvinskim ulaganjima, nisu poduzeta s namjerom da će biti na raspolaganju
kao dodatna novčana sredstva, te su stoga klasificirana kao dugoročna.
Druga ulaganja, kao što su ulaganja u nekretnine, poduzeća namjeravaju
držati više godina kako bi stvarala dobit i kapitalni dobitak. Ona su stoga
klasificirana kao dugoročna sredstva, čak unatoč tome što mogu biti utrživa.

**12.** Neka se poduzeća opredjeljuju da ne prave razliku između
tekućih i dugoročnih sredstva, a od drugih propisi mogu zahtijevati da
usvoje oblik bilance koji ne pravi razliku. Mnoga takva poduzeća posluju
na području financija, kao npr. banke i osiguravajuće kompanije. Premda
takva poduzeća ne namjeravaju realizirati svoja sredstva kroz tekuće poslovanje,
ona obično smatraju mnoge od svojih ulaganja dostupnima za potrebe svojih
tekućih poslova, ako je to potrebno.

**13.** Međutim, takva poduzeća mogu imati ulaganja koja se ispravno
smatraju kao dugoročna sredstva, na primjer banka može držati dionice u
najmodavačkoj kompaniji.

**14.** Zbog toga mnoga takva poduzeća analiziraju svoja ulaganja
te prema tome je li njihova ulaganja imaju obilježja tekućih ulaganja ili
dugoročnih ulaganja, iskazuju odgovarajuće knjigovodstvene iznose.

**Trošak ulaganja**

**15.** Trošak ulaganja uključuje troškove stjecanja i troškove kao
što su brokerske provizije, honorari, pristojbe i bankarske naknade.

**16.** Ako je ulaganje stečeno, ili djelomično stečeno, emisijom
dionica ili drugim vrijednosnim papirima, trošak stjecanja je fer vrijednost
emitiranih vrijednosnih papira a nije njihova nominalna ili paritetna vrijednost.
Ako je ulaganje stečeno u razmjeni, ili djelomičnoj razmjeni, za drugo
sredstvo, trošak stjecanja ulaganja je određen u odnosu na fer vrijednost
ustupljenoga sredstva. Moglo bi biti prikladno razmotriti fer vrijednost
stečenog ulaganja ako je to očitije.

**17.** Potraživanja za kamate, tantijeme, dividende i najamnine
u svezi s ulaganjem općenito se smatraju kao dobit, jer su zarada od ulaganja.
Međutim, pod određenim okolnostima, takvi priljevi predstavljaju nadoknađivanje
troška i ne čine dio dobiti. Na primjer, kada je neplaćena kamata obračunata
prije stjecanja ulaganja koje donosi kamata, te je stoga uključena u cijenu
koja se plaća za ulaganje, naknadni primitak kamata se raspoređuje između
razdoblja prije i razdoblja poslije stjecanja; dio prije stjecanja se odbija
od troška. Kada su dividende na dionice objavljene iz profita prije stjecanja;
primjenjuje se sličan postupak. Ako je teško napraviti takav raspored,
osim po proizvoljnoj osnovi; trošak ulaganja obično se smanjuje potraživanjima
od dividende samo ako one jasno predstavljaju naknadu dijela troška.

**18.** Razliku između troška stjecanja ulaganja u dužničke vrijednosne
papire i vrijednosti ulaganja prilikom iskupa (diskont ili premija na stjecanje)
obično amortizira ulagač kroz razdoblje od stjecanja do njezinog dospijeća,
tako da se stalno zarađuje prinos od ulaganja. Amortizirani diskont ili
premija priznaju se ili terete dobit kao da je riječ o kamati, i dodaju
se ili oduzimaju od knjigovodstvene svote vrijednosnog papira. Tako dobiveni
rezultirajući knjigovodstveni iznos se tada smatra kao trošak ulaganja.

**Knjigovodstveni iznos ulaganja**

Tekuća ulaganja

**19. *Ulaganja koja su klasificirana kao tekuća sredstva trebaju
se iskazati u bilanci:***

***(a) po tržišnoj vrijednosti, ili***

***(b) u nižem ili trošku ulaganja ili tržišnoj vrijednosti.***

***Ako se tekuća ulaganja knjiže po trošku ulaganja ili tržišnoj
vrijednosti ovisno koje je niže, knjigovodstveni iznos trebao se utvrditi
bilo na osnovi zbirnog portfelja, u ukupnosti ili po kategoriji ulaganja,
bilo na osnovi pojedinačnog ulaganja.***

**20.** Mišljenja se razlikuju o primjernom knjigovodstvenom iznosu
za tekuća ulaganja. Neki tvrde da je za financijske izvještaje pripremljene
po prihvaćenom načelu troška nabave, opće pravilo nižeg troška ili neto
prodajne vrijednosti primjenjivo na ulaganja; a budući da je većina tekućih
ulaganja utrživa, knjigovodstveni iznos je niži ili trošak ili tržišna
vrijednost. Pobornici ove metode utvrđivanja knjigovodstvenog iznosa tvrde
da ona osigurava razboriti iznos u bilanci i nema za posljedicu priznavanje
neostvarenih dobitaka u dobiti. Oni također tvrde da se neočekivana kolebanja
u burzovnim cijenama, koje mogu promijeniti smjer, ne uzimaju u obzir samo
ako rezultat izbora na određeni datum bilance.

**21.** Drugi uvjeravaju, s obzirom na to što su tekuća ulaganja
odmah raspoloživo akumulirano bogatstvo ili zamjena za novac da ih je primjereno
vrednovati po fer vrijednosti, obično po tržišnoj vrijednosti. Poduzeće
nije zainteresirano za trošak takvih stavki već novac koji može dobiti
njihovom prodajom. Ulaganja se razlikuju od zaliha zato što općenito mogu
biti prodana bez napora, s obzirom na to obično nije primjereno priznati
profit od prodaje zaliha prije nego što je prodaja bila sigurna. Svako
ulaganje je dopušteno u poslovanju na primjer ulaganje u glavnicu moglo
bi biti prodano a utržak reinvestiran na bankovni depozitni račun, bez
štete za poslovanje - te je stoga primjereno prikazati ga po tržišnoj vrijednosti.
Pobornici tržišne vrijednosti također tvrde da priopćivanje ulaganja po
trošku nabave dopušta managamentu da prizna dobit prema svom nahođenju,
jer izabrana ulaganja mogu biti prodana i odmah ponovno kupljena, a proizašli
profit priopćen u dobiti, premda takve transakcije nisu izmijenile ekonomski
položaj poduzeća.

**22.** Općenito uzeviši, poduzeće je zainteresirano za cjelokupnu
vrijednost svojeg portfelja tekućih ulaganja, a ne za svako pojedinačno
ulaganje, jer se ulaganja drže zajedno kao akumulirana imovina. U skladu
s tim gledištem, ulaganja knjižena po iznosu nižem od troška ili tržišne
vrijednosti vrednuju se na osnovi ukupnog porfelja ulaganja u cijelosti
ili po kategoriji ulaganja, a ne na osnovi pojedinačnog ulaganja. Pa ipak,
neki tvrde da upotreba portfelja kao osnovice ima za posljedicu prebijanje
gubitka s nerealiziranim dobicima.

Dugoročna ulaganja

**23. *Ulaganja koja su klasificirana kao dugoročna sredstva trebaju
se iskazati u bilanci:***

***(a) po trošku ulaganja ili***

***(b) po revaloriziranim iznosima, ili***

***(c) u slučaju utrživih dionica, nižem ili trošku ulaganja ili
tržišnoj vrijednosti, utvrđenoj na osnovi portfelja.***

***Ako se primjenjuju revalorizirani iznosi, treba se usvojiti politika
učestalosti revalorizacija, a cjelokupna kategorija dugoročnih ulaganja
treba se revalorizirati u isto vrijeme.***

***Knjigovodstveni iznos svih dugoročnih ulaganja treba se smanjiti
da se prizna pad u vrijednosti ulaganja koji nije privremeni, gdje se takvo
smanjenje određuje za svako pojedinačno ulaganje.***

**24.** Dugoročna ulaganja obično se knjiže po trošku ulaganja. Međutim,
kada postoji pad vrijednosti dugoročnog ulaganja osim privremenog, knjigovodstveni
se iznos smanjuje da bi se priznao taj pad. Pokazatelji vrijednosti ulaganja
mogu se dobiti s obzirom na njegovu tržišnu vrijednost, s obzirom na sredstva
i rezultate primatelja ulaganja, te na očekivane priljeve novca od ulaganja.
Rizik, tip i opseg investitorova uloga kod primatelja ulaganja također
se uzimaju u obzir. Ograničenja primatelja ulaganja na raspodjelu ili ograničenja
ulagača na otuđenje mogu utjecati na vrijednosti pripisanu ulaganju.

**25.** Mnoga dugoročna ulaganja imaju pojedinačnu važnost za poduzeće
ulagača. Knjigovodstveni iznos dugoročnih ulaganja stoga se normalno utvrđuje
na osnovi stavka - po - stavka. Međutim, u nekim zemljama mogu se utržive
dionice, klasificirane kao dugoročna ulaganja, knjižiti po trošku ulaganja
ili tržišnoj vrijednosti ovisno što je niže, utvrđenoj na osnovici portfelja.
U tim slučajevima, privremena smanjenja i poništavanja takvih smanjenja
uključena su u glavnicu.

**26.** Smanjenja osim privremenog pada knjigovodstvenih iznosa dugoročnih
ulaganja terete se u izvještaju o dobiti, ako nisu prebijena s prethodnom
revalorizacijom (vidi točku 32.) Smanjenja knjigovodstvenog iznosa mogu
biti poništena kad postoji porast vrijednosti toga ulaganja, ili ako više
ne postoje razlozi za to smanjenje. Međutim, u nekim se zemljama smanjenja
knjigovodstvenih iznosa ne poništavaju.

Revalorizacija

**27.** Ponekad se dugoročna ulaganja revaloriziraju do fer vrijednosti.
U interesu dosljednosti, usvaja se politika učestalosti revalorizacije,
i sva se dugoročna ulaganja revaloriziraju u isto vrijeme, ili u najmanju
ruku, cjelokupna se kategorija revalorizira.

Ulaganje u nekretnine

**28. *Poduzeće koje drži ulaganje u nekretnine treba:***

***(a) tretirati ih kao nekretninu u skladu s Međunarodnim računovodstvenim
standardom 16, Nekretnine, postrojenja i oprema, ili***

***(b) obračunati ih kao dugoročna ulaganja.***

**29.** Neka poduzeća odabiru obračun ulaganja u nekretnine kao za
dugoročna ulaganja. Druga poduzeća radije obračunavaju ulaganja u nekretnine
prema svojoj računovodstvenoj politici za nekretnine, postrojenje i opremu,
u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 16, Nekretnine, postrojenja
i oprema.

**30.** Poduzeća koja obračunavaju ulaganja u nekretnine kao dugoročna
ulaganja, smatraju da su promjene u njihovoj fer vrijednosti, koja je obično
tržišna vrijednost, značajnije nego njihova amortizacija. Stoga nekretnine
se sustavno periodično revaloriziraju. Tamo gdje su fer vrijednosti priznate
u knjigovodstvenom iznosu, bilo kakve promjene knjigovodstvenog iznosa
obračunavaju se u skladu s točkom 32. Ako takve fer vrijednosti nisu priznate
u knjigovodstvenom iznosu, one se objavljuju.

**Promjene knjigovodstvenog iznosa ulaganja**

**31. *Poduzeće koje knjiži tekuća ulaganja po tržišnoj vrijednosti
treba usvojiti i dosljedno primjeniti politiku za obračun povećanja ili
smanjenja knjigovodstvenog iznosa, koje treba:***

***(a) priznati kao prihod ili rashod ili***

***(b) obračunati u skladu s točkom 32.***

**32. *Povećanje knjigovodstvenog iznosa proisteklo iz revalorizacije
dugoročnih ulaganja treba se odobriti vlasničkoj glavnici kao revalorizacijska
rezerva. Do veličine do koje se smanjenje knjigovodstvenog iznosa poravnava
s prethodnim povećanjem, za isto ulaganje, što je bilo odobreno revalorizacijskoj
rezervi a nakon toga nije poništeno ili iskorišteno, treba teretiti tu
revalorizacijsku rezervu. U svim ostalim slučajevima, smanjenje knjigovodstvenog
iznosa treba teretiti dobit. Povećavanje kod revalorizacije koje je u izravnoj
svezi s prethodnim smanjenjem knjigovodstvenog iznosa za isto ulaganje
koje je bil priznato kao rashod treba se odobriti dobit do veličine kojom
se obavlja prijeboj prethodno evidentiranog smanjenja.***

**Otuđivanje ulaganja**

**33. *Pri otuđivanju ulaganja, razlika između neto prihoda od otuđenja
i knjigovodstvenog iznosa treba se priznati kao prihod ili rashod. Ako
je ulaganje bilo tekuće sredstvo koje je knjiženo na osnovi portfelja po
nižem ili trošku ulaganja ili tržišnoj vrijednosti, dobit ili gubitak od
prodaje treba se temeljiti na trošku ulaganja. Ukoliko je ulaganje bilo
prethodno revalorizirano ili je bilo knjiženo po tržišnoj vrijednosti,
a povećanje knjigovodstvenog iznosa preneseno u revalorizacijsku rezervu,
poduzeće treba usvojiti politiku ili pripisivanja bilo kojeg preostalog
odnosnog iznosa revalorizacijske rezerve u dobit, ili prenošenja istog
u zadržane zarade. Tu politiku treba primijeniti dosljedno u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom 8, Neto dobit ili gubitak razdoblja, tmeljne
pogreške i promjene računovodstvenih politika.***

**34.** Bilo koje smanjenje tržišne vrijednosti tekućih ulaganja
knjiženih po nižem ili trošku ulaganja ili tržišnoj vrijednosti na osnovi
portfelja provodi se prema trošku portfelja ulaganja zbrojno; pojedinačna
ulaganja se nastavljaju iskazivati po trošku ulaganja. Prema tome, profit
ili gubitak od prodaje pojedinog ulaganja temelji se na trošku ulaganja;
međutim, zbrojno smanjenje tržišne vrijednosti portfelja treba biti procijenjeno.

**35.** Kada se otuđuje dio od određenog ulaganja poduzeća, knjigovodstveni
iznos mora biti raspoređen na prodani dio. Taj knjigovodstveni iznos obično
se utvrđuje prema prosječnom knjigovodstvenom iznosu ukupnog ulaganja.

**Prijenosi ulaganja**

**36. *Za dugoročna ulaganja koja su ponovno klasificirana kao tekuća
ulaganja, prijenos treba provesti :***

***(a) po nižem ili trošku ulaganja ili knjigovodstvenom iznosu,
ako su tekuća ulaganja knjižena po nižem ili trošku ulaganja ili tržišnoj
vrijednosti. Ako je ulaganja prethodno bilo revalorizirano, bilo koji preostali
odnosni revalorizacijski višak treba poništiti kod prijenosa, i***

***(b) po knjigovodstvenom iznosu, ako su tekuća ulaganja knjižena
po tržišnoj vrijdnosti. Ukoliko su promjene tržišne vrijednosti tekućih
ulaganja uključene u dobit, bilo koju preostalu odnosnu revalorizacijsku
rezervu treba prenijeti u dobit.***

**37. *Kod ulaganja koja su ponovno klasificirana iz tekućih u dugoročna
treba svako prenijeti po nižem ili trošku ulganja ili tržišnoj vrijednosti,
ili po tržišnoj vrijednosti ako su prethodno iskazana po toj vrijednosti.***

**Promjene portfelja ulaganja**

**38.** Poduzeće sa znatnom ulagačkom aktivnošću obično održava portfelj
ulaganja kojima neprestano trguje. Tako radeći poduzeće nastoji poboljšati
kvalitetu i zaradu iz svog portfelja ulaganja. Pri otuđenju određenog ulaganja,
oslobođena sredstva su raspoloživa za ponovno ulaganje ili mogu ostati
kao novčani dio ulagačkog portfeja.

**39.** Glede neprestanih promjena u ulaganjima u takvom portfelju,
postoje različita mišljenja o primjerenom računovodstvenom postupku prilikom
otuđenja određenog ulaganja:

(a) neki tvrde da prekoračenje ili neodstatak neto prihoda od prodaje
prema knjigovodstvenoj vrijednosti, predstavlja ostvareni profit ili gubitak,
koji treba izravno priznati u dobit;

(b) drugi tvrde da otuđenje samo odražava usklađivanje sastavnih dijelova
portfelja, ne predstavljajući niti povećanje niti smanjenje vrijednosti,
jer je to samo zamjena jednog ulaganja za drugo, te da se stoga ni profit
ni gubitak ne treba odražavati u dobit; i

(c) nekoliko ih zastupa srednji pravac, po kojemu se razlika između
neto prihoda od prodaje i troška ulaganja amortizira kroz dobit tijekom
danog razdoblja.

**40.** Alternativa (a) jest metoda kojoj se daje prednost. Alternativa
(b) je primjerena samo kada se koristi osnovica tržišne vrijednosti, a
promjene tržišne vrijednosti su uključene u dobit, jer su usklađivanja
do tržišne vrijednosti već uzeta u obzir. Alternativa (c) nije primjerena,
jer ne priznaje cijeli profit ili gubitak u razdoblju u kojem se on pojavljuje.

**Izvještaj o dobiti**

**41. *U dobit treba uključiti sljedeće:***

***(a) prihod od ulaganja koja je proistekla iz:***

***(i) kamata, tantijema, dividendi i najamnina od dugoročnih i tekućih
ulaganja;***

***(ii) profita i gubitka kod otuđenja od prodaje tekućih ulaganja,***

***(iii) nerealiziranih dobitaka i gubitaka od tekućih ulaganja knjiženih
po tržišnoj vrijednosti, gdje je takva politika usvojena prema točki 31.,
i***

***(iv) smanjenja do tržišne vrijednosti i poništenja takvihsmanjenja
potrebnih da se iskažu tekuća ulaganja po trošku ulaganja ili tržišnoj
cijeni, ovisno što je niže;***

***(b) smanjenja knjigovodstvnog iznosa, osim za pad vrijednosti
dugoročnih ulaganja koji nije privremeni, te poništenja takvih smanjenja;
i***

***(c) dobit i gubitak od otuđenja dugoročnih ulaganja, koji su obračunati
u skladu s točkom 33.***

**42.** Neka poduzeća koja knjiže tekuća ulaganja po tržišnoj vrijednosti
na temelju toga što su to zalihe bogatstva koje se mogu odmah slobodno
prodati, priznaju bilo koje dobitke ili gubitke po tržišnoj vrijednosti
kao dio dobiti koji treba obračunati u izvještaju o dobiti zajedno s profitima
i gubicima od otuđenja. Međutim, u nekim zemljama nije dopušteno da se
takvi dobici uključe u dobit i odobravaju se izravno vlasničkoj glavnici
i obračunavaju na isti način kao revalorizacijska rezerva od dugoročnih
ulaganja.

**43.** Ako se tekuće investicije knjiže po nižem ili trošku nabave
ili tržišnoj vrijednosti, bilo koja smanjenja tržišne vrijednosti i bilo
koja poništavanja takvih smanjenja uključuju se u izvještaj o dobiti zajedno
s profitima i gubicima od otuđenja.

**44.** Bilo koja smanjenja knjigovodstvenog iznosa, osim za privremenog
pada vrijednosti dugoročnih ulaganja i poništavanja takvih smanjenja, te
profita i gubitka pri otuđenju dugoročnih ulaganja, uključuju se u dobit
i prezentiraju u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 8, Neto
dobit ili gubitak razdoblja, temeljne pogreške i promjene računovodstvenih
politika.

**Poduzeća specijalizirana za ulaganja**

**45. *Poduzeća specijalizirana za ulaganja kojima je zabranjena
raspodjela dobiti kod otuđenja ulaganja mogu isključiti iz dobiti promjene
vrijednosti ulaganja, bilo da jesu ili nisu ostvarene, s time da knjiže
svoja ulaganja po fer vrijednosti. Takva poduzeća trebaju uključiti u financijskim
izvještajima sažetak svih kretanja vrijednosti svojih ulaganja za to razdoblje.***

**46.** U nekim zemljama postoje poduzeća specijalizirana za ulaganje
čiji je glavni posao držanje portfelja utrživih vrijednosnih papira kao
posrednik ulaganja za svoje vlastite dioničare. Ta poduzeća knjiže svoja
ulaganja po fer vrijednosti koja je obično i tržišna vrijednost jer je
to pod tim okolnostima najprimjerenija osnovica. Oni za svoje ostvarene
dobiti i gubitke od ulaganja smatraju da su u biti istovrsni kao i neostvareni
dobici i gubici, pa ih stoga obračunavaju na isti način. oni objavljuju
sažetak svih kretanja vrijednosti svojih ulaganja za to razdoblje.

**47.** Akti ovih poduzeća zabranjuju raspodjelu dividendi iz dobiti
od otuđenja ulaganja i zahtijevaju isticanje razlike između dobiti proistekle
iz kamata i dividendi, te dobitaka ili gubitaka proizašlih od otuđenja
ulaganja. Stoga ta poduzeća isključuju iz dobiti sve promjene vrijednosti
ulaganja, bilo da jesu ili nisu ostvarene.

**Porezi**

**48.** Porezne posljedice, koje proizlaze iz primjene ovog Standarda,
obračunavaju se u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 12,
Računovodstvo poreza na dobit.

**Objavljivanje**

**49. *Treba se objaviti sljedeće:***

***(a) računovodstvene politike glede:***

***(i) utvrđivanja knjigovodstvenog iznosa ulaganja,***

***(ii) postupak s promjenama tržišne vrijednosti tekućih ulaganja
knjiženih po tržišnoj vrijednosti, i***

***(iii) postupak s revalorizacijskim viškom od prodaje revaloriziranog
ulaganja;***

***(b) značajne iznose uključene u dobit glede:***

***(i) kamata, tantjema, dividendi i najamnina od dugoročnih i tekućih
ulaganja i***

***(ii) profita i gubitaka kod otuđenja tekućih ulaganja i promjena
vrijednosti takvih ulaganja;***

***(c) tržišna vrijednost utrživih ulaganja, ako nisu knjižena po
tržišnoj vrijednosti,***

***(d) fer cijena ulaganja u nekretnine, ako su obračunata kao dugoročna
ulaganja a nisu knjižena po fer cijeni;***

***(e) značajna ograničenja kod naplativosti ulaganja ili povrata
zarada utržaka od otuđenja;***

***(f) za dugoročna ulaganja iskazana po revaloriziranim iznosima:***

***(i) politiku učestalosti revalorizacije,***

***(ii) datum najnovije revalorizacije, i***

***(iii) osnovicu revalorizacje, te je li bio uključen vanjski procjenitelj;***

***(g) kretanja revalorizacijskog viška za to razdoblje, i prinudu
takvih kretanja; i***

***(h) analiza portfelja ulaganja kod poduzeća čiji je glavni posao
ulaganje.***

**50.** Sljedeća objavljivanja mogu pružiti pomoć čitateljima razumijevanju
financijskih izvještaja:

(a) analize dugoročnih ulaganja po kategorijama;

(b) procjene direktora o fer vrijednosti ulaganja koja nisu utrživa;

(c) tamo gdje ulaganja nisu utrživa, metoda procjenjivanja vrijednosti
korištene za uporedbu s troškom ulaganja gdje je to primjenjivo;

(d) bilo koji iznos prethodne revalorizacijske rezerve koji se odnosi
na ulaganja otuđena tijekom godine i koji je bio prethodno raspodijeljen
ili pretvoren u dionički kapital; i

(e) pojedinosti bilo kojeg pojedinačnog ulaganja koje predstavlja značajni
dio iskazanih sredstava poduzeća

**Datum stupanja na snagu**

**51. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1987. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 26 (preoblikovan 1994.)**

## **Računovodstvo i izvješćivanje o mirovinskim planovima**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće lipnja 1986. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 7

**Definicije** 8 - 12

**Definirani planivi doprinosa** 13 - 16

**Definirani planovi mirovina** 17 - 31

Aktuarijska sadašnja vrijednost
obvezjujućih mirovina 23 - 26

Učestalost aktuarijskih procjena 27

Sadržaj izvješća 28 - 31

**Svi planovi** 32 - 36

Vrednovanje sredstava plana 32 - 33

Objavljivanje 34 - 36

**Datum stupanja na snagu** 37

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
   Standardu                    Standardu
        1                               1/2
        2                               3
        3                               4
        4                               5
        5                               6
        6                               7
        7                               8
        7 - fusnota                     9
        8                               10
        9                               11
        10                              12
        11                              14
        12                              15
        13                              16
        14                              20
        15                              21
        16                              22
        17                              23
        18                              24
        19                              25
        20                              26
        21                              27
        22                              28
        23                              poništena
        24                              29
        25                              30
        26                              31
        27                              33
        28                              35
        29                              36
        30                              17
        31                              18
        32                              19
        33                              13
        34                              34
        35                              32
        36                              37
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Računovodstvo i izvješćivanje o mirovinskim planovima**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primjeniti u izvješćima o mirovinskim
planovima, ako se takva izvješća sastavljaju.***

**2.** Mirovinski se planovi ponekad nazivaju različitim drugim imenima,
kao što su "mirovinske sheme", "sheme umirovljenika"
ili "sheme mirovinskih prava". Ovaj Standard zastupa gledište
da je mirovinski plan izvještajni subjekt, odvojen od poslodavaca sudionika
u planu. Svi ostali Međunarodni računovodstveni standardi primjenjuju se
u izvještajima mirovinskih planova do one mjere do koje nisu zamijenjeji
ovim Standardom.

**3.** Ovaj Standard obrađuje računovodstvo i izvješćivanje plana
svim sudionicima kao grupe. On se ne bavi s izvješćima pojedinačnim sudionicima
o mirovinskim pravima.

**4.** Međunarodni računovodstveni standard 19, Troškovi mirovina,
bavi se utvrđivanjem troška za mirovine u financijskim izvještajima poslodavaca
koji predviđaju takve mirovine. Stoga ovaj Standard dopunjuje Međunarodni
računovodstveni standard 19.

**5.** Mirovinski planovi mogu biti definirani planovi doprinosa
ili definirani planovi mirovina. Mnogi zahtijevaju stvaranje posebnih fondova,
koji mogu ali ne moraju imati poseban pravni identitet i mogu ali ne moraju
imati prokuratore, kojima se doznačuju doprinosi i koji isplaćuju mirovine.
Ovaj se Standard primjenjuje bez obzira na to da li su takvi fondovi stvoreni
i bez obzira na to da li postoje povjerenici.

**6.** Mirovinski planovi sa sredstvima koja su uložena u osiguravajućim
kompanijama predmetom su istovrsnih računovodstvenih zahtjeva kao i ulaganja
u fondove i privatne aranžmane ulaganja. U skladu s tim, oni su u djelokrugu
ovog Izvještaja, osim ako ugovor s osiguravajućom kompanijom ne glasi na
ime posebno navedenog sudionika ili na skupinu sudionika, a za te je mirovine
isključivo odgovorna osiguravajuća kompanija.

**7.** Ovaj se Standard ne bavi ostalim oblicima prava zaposlenih,
kao što su otpremnine, odložene kompenzacije za plaće, otpremnine za dugu
službu i posebni planovi ranijega ili kasnijeg umirovljenja, planovi zdravstvene
i socijalne skrbi ili programi posebnih premija. Aranžmani socijalnog osiguranja
državnoga tipa također su isključeni iz djelokruga ovog Standarda.

**Definicije**

**8. *Sljedeći izrazi primjenjuju se u ovom Standardu s istim značenjem
kao što je navedeno u Međunarodnom računovodstvenom standardu 19, Troškovi
mirovina:***

***Mirovinski planovi jesu aranžmani, formalni ili neformalni,
kojima poslodavac osigurava mirovine za zaposlene pri završetku ili nakon
završetka službovanja (bilo u obliku godišnjeg prihoda bilo kao paušalni
iznos), kada se takve mirovine mogu odrediti ili procijeniti prije umirovljenja
iz odredaba nekog dokumenta ili iz prakse poduzeća.***

***Definirani planovi doprinosa jesu mirovinski planovi po
kojima su iznosi koje treba platiti kao mirovine utvrđeni prema doprinosima
fondu zajedno sa zaradom od ulagnja u taj fond.***

***Definirani planovi mirovina jesu mirovinski planovi po
kojima su iznosi koje treba platiti kao mirovine odredivi obično u odnosu
prema zaradama zaposlenog i /ili/ godinama radnog staža.***

***Financiranje putem fonda je prijenos sredstava nekom subjektu
(fondu), odvojeno od poslodavčevog poduzeća da udovolji budućim
obvezama za isplatu mirovina.***

***Za svrhe ovog Standarda primjenjuju se i sljedeći pojmovi:***

***Sudionici su članovi mirovinskog plana ili drugih za koje
su određene morovine prema planu.***

***Neto sredstva raspoloživa za mirovine jesu sredstva plana
umanjena za obveze, osim aktuarijske sadašnje vrijednosti obvezujućih mirovina.***

***Aktuarijska sadašnja vrijednost obvezujućih mirovina je
sadašnja vrijednost očekivanih plaćanja po mirovinskom planu sadašnjim
i bivšim zaposlenima, koja se mogu pripisati već obavljenom službovanju.***

***Utvrđene mirovine jesu mirovine, prava koja prema uvjetima
mirovinskog plana nisu uvjetovana neprekidnim zaposlenjem.***

**9.** Neki mirovinski planovi imaju druge sponzore, a ne poslovacac,
a ovaj se Standard također primjenjuje na izvješća takvih planova.

**10.** Većina mirovinskih planova temelji se na formalnim sporazumima.
Neki planovi nisu neformalni, ali su stekli stupanj obveze kao posljedica
poslodavčeve uhodane prakse. Dok neki planovi dopuštaju poslodavcima da
ograniče svoje obveze po planovima, obično je teško poslodavcu otkazati
plan ako treba zadržati zaposlene. Ista se osnovica za računovodstvo i
izvješćivanje primjenjuje za neformalne planove kao i za formalne planove.

**11.** Mnogi mirovinski planovi omogućuju osnutak posebnih fondova
kojima se plaćaju doprinosi i iz kojih se isplaćuju mirovine. Takvim fondovima
mogu upravljati stranke koje neovisno rukovode sredstvima fondova. Te se
stranke u nekim zemljama nazivaju prokuratori. Pojam prokurator upotrebljava
se u ovom Izvještaju kako bi se opisale takve stranke, bez obzira na to
da li je formirano prokuratorstvo.

**12.** Mirovinski planovi obićno se opisuju ili kao definirani planovi
doprinosa ili kao definirani planovi mirovina, od kojih svaki ima različite
osobine. Povremeno postoje planovi koji sadrže osobine iz oba navedena
plana. Takvi hibridni planovi smatraju se za svrhu ovog Standarda definiranim
planovima.

**Definirani planovi doprinosa**

**13. *Izvješće o definiranom planu doprinosa treba sadržati i izvještaj
o neto sredstvima rasploživim za mirovine i opis politike ulaganja u fond.***

**14.** Prema definiranom planu doprinosa, iznos sudionikovih budućih
mirovina određen je doprinosima koje je platio poslodavac, sudionik, ili
obojica, te poslovnom učinkovitošću i zaradom od ulaganja fonda. Poslodavčeva
je obveza obično namirena doprinosima fondu. Aktuarov savjet se pod uobičajenim
okolnostima ne traži, premda je takav savjet potrebit za procjenu budućih
mirovina koje se mogu postići na temelju sadašnjih doprinosa i promjenljivih
razina budućih doprinosa i zarada od ulaganja.

**15.** Sudionici su zainteresirani za aktivnost mirovinskog plana,
jer oni izravno utječu na razinu njihovih budućih mirovina. Sudionici su
zainteresirani da spoznaju da li su doprinosi bili primljeni, a prikladna
kontrola obavljena kako bi se zaštitila prava korisnika. Poslodavac je
zainteresiran za učinkovitost i fer poslovanje plana.

**16.** Cilj je izvješćivanja po definiranom planu mirovina da se
periodično osiguraju informacije o planu i uspješnosti ulaganja. Taj se
cilj obično postiže ako je osigurano da izvještaj sadrži sljedeće:

(a) opis značajnih aktivnosti za razdoblje i učinak bilo kojih promjena
u odnosu na plan, te njegovo članstvo, rokove i uvjete;

(b) izvješće o transakcijama i uspješnosti ulaganja za razdoblje te
o financijskom položaju plana na kraju razdoblja; i

(c) opis politika ulaganja.

**Definirani planovi mirovina**

**17. *Izjvešće o definiranom planu mirovina treba sadržati:***

***(a) izvještaj koji prikazuje:***

***(i) neto sredstva rasploživa za mirovine,***

***(ii) aktuarijsku sadašnju vrijednost obvezujućih mirovina, praveći
razliku između utvrđenih mirovina i neutvrđenih mirovina, te***

***(iii) višak ili manjak koji iz toga proizlazi; ili***

***(b) izvještaj o neto sredstvima rasploživim za mirovine, koji
sadrži:***

***(i) bilješku koja objavljuje aktuarijsku sadašnju vrijednost obvezujućih
mirovina, praveći razliku između utvrđenh mirovina i neutvrđenih mirovina,
ili***

***(ii) upućivanje na ovu informaciju u pratećem aktuarijskom izvješću.***

***Ako aktuarijska procjena nije bila pripremljena na datum izvješća,
za osnovu treba koristiti zadnju procjenu i objaviti datum te procjene.***

**18. *Za svrhe točke 17. aktuarijska sadašnja vrijednost obvezujućih
mirovina treba se temeljiti na obvezujućim mirovinama na uvjetima plana
za obavljenu službu do datuma, koristeći se ili tekućom razinom plaća ili
planiranom razinom plaća uz objavljivanje primjenjive osnovice. Učinci
bilo kojih promjena aktuarijskih pretpostavki, koje su imale značajnog
učinka na aktuarijsku sadašnju vrijednost obvezujućih mirovina, trebaju
se također objaviti.***

**19. *Izvješće također treba objasniti odnos između aktuarijske
sadašnje vrijednosti obvezujućih mirovina i neto sredstava raspoloživih
za mirovine, te politiku ulaganja u fond obvezujućih mirovina.***

**20.** Prema definiranom planu mirovina, plaćanje obvezujućih mirovina
ovisi o financijskom položaju plana i sposobnosti sudionika da uplaćuju
buduće doprinose prema planu, kao i o uspješnosti ulaganja i poslovnoj
djelotvornosti plana.

**21.** Definirani plan mirovina zahtijeva periodični savjet aktuara
kako bi procijenio financijsko stanje plana, pregledao pretpostavke i preopručio
buduće razine doprinosa.

**22.** Cilj je izvješćivanja koje pruža definirani plan mirovina
da se periodično osiguravaju informacije o financijskim resursima i aktivnostima
plana, što je korisno pri procjeni odnosa između akumuliranih resursa i
planskih mirovina tijekom vremena. Taj se cilj obično postiže ako je osigurano
da izvještaj sadrži sljedeće:

(a) opis značajnih aktivnosti za razdoblje i učinak bilo kojih promjena
u odnosu na mirovinski plan, te njegovo članstvo, rokove i uvjete;

(b) izvješća o transakcijama i uspješnosti ulaganja za razdoblje i o
financijskom položaju mirovinskog plana na kraju razdoblja;

(c) aktuarijsku informaciju, bilo kao dio izvještaja ili kao posebno
izvješće; i

(d) opis politika ulaganja.

Aktuarijska sadašnja vrijednost obvezujućih mirovina

**23.** Sadašnja vrijednost očekivanih plaćanja po planu miroivna
može se izračunati i priopćiti primjenom tekuće razine plaća ili planirane
razine plaća sve do vremena umirovljenja sudionika.

**24.** Razlozi navedeni za usvajanje pristupa tekuće plaće uključuju:

(a) aktuarijsku sadašnju vrijednost obvezujućih mirovina, što je suma
iznosa koji se sada mogu pripisati svakom pojedinačnom sudioniku plana,
može se objektivnije izračunati negoli s planiranim razinama plaća, jer
ona uključuje manje pretpostavki;

(b) povećanja mirovina, koja se mogu pripisati povećanju plaće, postaju
obveze plana u vrijeme porasta plaće;

(c) iznos aktuarijske sadašnje vrijednosti obvezujućih mirovina, uz
primjenu tekuće razine plaća, općenito je u bližoj svezi s iznosom za isplatu
u slučaju okončanja ili diskontinuiteta plana.

**25.** Razlozi za usvajanje pristupa planirane plaće uključuju:

(a) financijska informacija trebala bi biti pripremljena na temelju
načela vremenskog neograničenog poslovanja, bez obzira na pretpostavke
i procjene koje se moraju obaviti;

(b) prema konačnim planovima isplata plaća, mirovine se određuju u odnosu
na plaće na datum ili blizu datuma umirovljenja; stoga se plaće, razine
doprinosa i stope zarada moraju planirati; i

(c) propust da se ugrade planovi plaća, kada se uplata u fondove temelji
na planovima plaća, može imati za posljedicu izvješćivanje o prividnoj
pre-plati u fondove kada plan nije preplaćen, ili izvješćivanje o adekvatnom
uplaćivanju u fondove, kada je plan potplaćen.

**26.** Aktuarijska sadašnja vrijednost obvezujućih mirovina, temeljena
na tekućim plaćama objavljuje se u izvješću o planu da se ukaže na obvezu
po morivinama zarađenim do datuma izvješća. Aktuarijska sadašđnja vrijednost
obvezujućih mirovina, temeljena na planiranim plaćama, objavljuje se da
bi se ukazalo na važnost potencijalne obveze na temelju načela vremenski
neograničenog poslovanja koje je općenito temelj uplata u fondove. U dodatku
objavljivanja aktuarijske sadašnje vrijednosti obvezujućih mirovina, trebat
će možda dopunsko obrazloženje kako bi se jasnije ukazalo, na kontekst
u kojem valja čitati aktuarijsku sadašnju vrijednost obvezujućih mirovina.
Takvo obrazloženje može biti u obliku informacija o adekvatnosti planiranih
budućih uplata u fondove i politike uplaćivanja u fondove temeljene na
planovima plaća. To može biti uključeno u financijsku informaciju ili u
aktuarov izvještaj.

Učestalost aktuarijskih procjena

**27.** U mnogim se zemljama aktuarijske procjene ne provode češće
od svake tri godine. Ako akutarijska procjena nije bila pripremljenja na
datum izvješća, za temelj služi posljednja procjena i datum objavljivanja
procjene.

Sadržaj izvješća

**28.** Za definirane mirovinske planove, informacija se prezentira
u jednom od sljedećih oblika koji održavaju različite prakse o objavljivanju
i prezentaciji aktuarijske informacije:

(a) izvještaj je uključen u izvješće koje pokazuje neto sredstva raspoloživa
za mirovine, aktuarijsku sadašnju vrijednost obvezujućh mirovina, te višak
ili manjak koji iz toga proizlazi. Izvješće o planu također sadrži izvještaj
o promjenama u neto sredstvima, raspoloživim za mirovine, i promjene u
aktuarijskoj sadašnjoj vrijednosti obvezujućih mirovina. To izvješće može
uključivati i poseban akutarijski izvještaj koji podupire aktuarijski u
sadašnju vrijednost očekivanih mirovina.

(b) izvješće koje uključuje izvještaj o neto srdstvima rasploživim za
mirovine i izvještaj o promjenama u neto sredstvima rasploživim za mirovine.
Aktuarijska sadašnja vrijednost obvezujućih mirovina objavljena je u zabilješkama
uz izvještaje. Izvješće može također uključivati aktuarov izvještaj koji
podupire aktuarijsku sadašnju vrijednost obvezujućih mirovina.

(c) izvješće koje uključuje izvjštaj o neto sredstvima rasploživim za
mirovine i izvješće o promjenama u neto sredstvima raspoživim za mirovine
s aktuarijskom sadašnjom vrijednosti obvezujućih mirovina, sadržanom u
posebnom aktuarijskom izvještaju.

(d) izvješće koje sadrži izvještaj o neto sredstvima rasploživim za
mirovine i izvještaj o promjenama u neto sredstvima raspoloživim za mirovine.
Aktuarijska sadašnja vrijednost obvezujućih mirovina (temeljenim na tekućim
razinama plaća) objavljuje se kad je veća od neto sredstava koja su rasploživa
za mirovinu. Tamo gdje neto sredstva, rasploživa za mirovine, premaše aktuarijsku
sadašnju vrijednost obvezujućih mirovina, ona se one objavljuju; činjenica
da postoji višak se iskazuje, a izvješće uključuje izvještaj o adekvatnosti
buduće politike ulaganja u fondove. Aktuarijska sadašnja vrijednost obvezujućih
mirovina i izvještaj o adekvatnosti politike budućih ulaganja u fondove
mogu biti sadržani u posebnom aktuarijskom izvješću.

(e) izvještaj koji odražava samo aktivnosti fonda. Ne daje se informacija
o aktuarijskoj sadašnjoj vrijednosti očekivanih mirovina.

Svaki oblik prokutorova izvješća koji je po prirodi izvješće managementa
ili direktora i izvješće o ulaganju može također pratiti izvještaje.

**29.** Oni koji daju prednosti oblicima opisanima u točkama 28.
(a) i 28. (b) vjeruju da kvantifikacija obvezujućih mirovina i ostalih
informacija predviđena navedenim pristupima, pomaže korisnicima da procijene
tekući položaj plana i vjerojatnost da će se udovoljiti obvezama plana.
Oni također vjeruju da bi financijski izvještaji trebali biti cjeloviti
sami po sebi, a ne da se oslanjaju na prateće izvještaje. Međutim, neki
vjeruju da bi opisani oblik u točki 28. (a) mogao stvoriti utisak da postoji
obveza, jer aktuarijska sadašnja vrijednost obvezujućih mirovina, po njihovu
mišljenju, nema sva obilježja obveze.

**30.** Oni koji daju prednosti obliku opisanome u točki 28. (c)
vjeruju da aktuarijska sadašnja vrijednost obvezujućih mirovina ne bi trebala
biti uključena u izvještaj o raspoloživim neto sredstvima za mirovine kao
u obliku opisanome u točki 28. (a), ili čak drže da ne bi trebala biti
objavljena u bilješci kao u 28. (b) jer će biti uspoređena izravno sa sredstvima
plana, a takva usporedba ne može biti valjana. Oni tvrde da aktuari ne
uspoređuju uvijek aktuarijsku sadašnju vrijednost obvezujućih mirovina
s tržišnim vrijednostima ulaganja, ali mogu umjesto toga procijeniti sadašnju
vrijednost novčanih tokova očekivanih od ulaganja. Stoga oni koji daju
prednost tome obliku vjeruju da takva usporedba vjerojatno neće održavati
aktuarovu sveobuhvatnu procjenu plana, pa se može krivo shvatiti. Također
neki vjeruju da, bez obzira na to da li je kvalificirana, informacija o
obvezujućim mirovinama trebala bi biti sadržana isključivo u posebnom aktuarijskom
izvješću gdje se može pružiti prikladno obrazloženje.

**31.** Ovaj Standard zatupa stajališta koja daju prednost dopuštanju
objavljivanja informacije u svezi s obvezujućim mirovinama u odvojenom
aktuarijskom izvješću. On odbacuje argumente protiv kvantifikacije aktuarijske
sadašnje vrijednosti obvezujućih mirovina. Prema tome, oblici opisani u
točkama 28. a) i 28. b) smatraju se prihvatljivima za ovaj Standard, kao
što je prihvatljiv i oblik opisan u točki 28. c) samo dotle dok financijska
informacija sadrži upućivanje na aktuarijski izvještaj koji uključuje aktuarijsku
sadašnju vrijednost obvezujućih mirovina.

**Svi planovi**

Procjena sredstava plana

***32.* *Ulaganja mirovinskog plana trebaju se knjižiti po fer
vrijednosti. U slučaju utrživih vrijednosnih papira, fer vrijednost je
tržišna vrijednost. Tamo gdje se drže ulaganja mirovinskog plana za koje
nije moguće procijeniti fer vrijednost, treba objaviti razlog zašto nije
upotrijebljena fer vrijednost.***

**33.** U slućaju utrživih vrijednosnih papira, fer vrijednost obično
je tržišna vrijednost, jer se ona smatra najupotrebljivijim mjerilom vrijednosnih
papira na datum izvješćivanja i uspješnosti ulaganja za razdoblje. Oni
vrijednosni papiri koji imaju fiksnu otkupnu vrijednost i koji su bili
nabavljeni da se poravnaju s obvezama plana, ili specifičnim dijelovima
toga plana, mogu se knjižiti po iznosima temeljenim na njihovoj konačnoj
otkupnoj vrijednosti, pretpostavljajući konstantnu stopu dobiti do dospijeća.
Tamo gdje postoje ulaganja plana za koja nije moguća procjena fer vrijednosti,
kao što je potpuno vlasništvo nad poduzećem, objavljuju se razlozi zašto
se ne primjenjuje fer vrijednost. U mjeri u kojoj se ulaganja knjiže po
iznosima koji nisu tržišna ili fer vrijednost, fer se vrijednost, uglavnom,
također objavljuje. Sredstva korištena u poslovanju fonda obračunavaju
se u skladu s primjenljivim Međunarodnim računovodstvenim standardima.

Objavljivanje

**34. *Izvješće o mirovinskom planu, bilo da je definirana mirovina
ili definiran doprinos, treba također sadržati sljedeću informaciju:***

***(a) izvještaj o promjenama u neto sredstvima raspoloživim za mirovine;***

***(b) sažetak značajnih računovodstvenih politika; i***

***(c) opis plana i učinak bilo kojih promjena u planu kroz razdoblje.***

**35.** Izvješća koja pružaju mirovinski planovi, ako su primjenjivi,
mogu uključiti sljedeće:

(a) izvještaj o raspoloživim neto sredstvima za mirovine objavljujući:

(i) prikladno klasificirana sredstva na kraju razdoblja;

(ii) osnova procjene sredstava;

(iii) detalje bilo kojeg pojedinačnog ulaganja koje premašuje ili 5%
raspoloživih neto sredstava za mirovine ili 5% bilo koje klase ili vrste
vrijednosnog papira;

(iv) detalje bilo kojeg ulaganja kod poslodavca, i

(v) obveze osim aktuarijske sadašnje vrijednosti obvezujućih mirovina.

(b) izvještaj o promjenama u rasploživim neto sredstvima za mirovine
prikazujući sljedeće:

(i) doprinosi poslodavca,

(ii) doprinosi zaposlenog,

(iii) prihod od ulaganja, kao što su kamate i dividende,

(iv) ostali prihodi,

(v) mirovine koje su plaćene ili koje treba platiti (analizirane, na
primjer, kao mirovine u slučaju umirovljenja, smrti ili onesposobljenosti,
i isplate paušalnih iznosa),

(vi) administrativne rashode,

(vii) ostale rashode;

(viii) poreze na dobit,

(ix) dobiti i gubitke od otuđenja ulaganja i promjene u vrijednosti
ulaganja, i

(x) prijenose iz drugih ili prema drugim planovima;

(c) opis politike ulaganja u fondove;

(d) sažetak značajnih računovodstvenih politika;

(e) za definirane mirovinske planove, aktuarijska sadašnja vrijednost
obvezujućih mirovina (što može činiti razliku između utvrđenih mirovina
i neutvrđenih mirovina), temeljena na obvezujućim mirovinama prema uvjetima
plana, na obavljenoj službi do datuma i primjenjujući ili tekuće ili planirane
razine plaća; ta informacija se može uključiti u prateće aktuarijsko izvješće
koje treba čitati zajedno s odnosnom financijskom informacijom; i

(f) za definirane mirovinske planove opis izvršenih značajnih aktuarijskih
procjena i opis metode primjenjene za izračunavanje aktuarijske sadašnje
vrijednosti obvezujućih mirovina.

**36.** Izvješće o mirovinskom planu sadrži opis plana, bilo kao
dio financijske informacije, bilo u posebnom izvješću. Ono može sadržati
sljedeće:

(a) imena poslodavaca i skupine zaposlenih koje obuhvaća;

(b) broj sudionika korisnika mirovina i broj drugih sudionika, primjerno
klasificiran;

(c) vrsta plana - definirani doprinos ili definirana mirovina;

(d) bilješka o tome da li sudionici daju doprinose za mirovinski plan;

(e) opis obvezujućih mirovina za sudionike;

(f) opis bilo kojih uvjeta okončanja mirovinskog plana; i

(g) promjene u stavkama (a) do (f) za vrijeme razdoblja obuhvaćenog
izvješćem.

Nije neuobičajeno pozivati se na druge dokumente koji su odmah pristupačni
kotisnicima i u kojima je plan opisan, te uključiti samo informacije o
kasnijim promjenama u izvještaju.

**Datum stupanja na snagu**

**37. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje planova mirovina koji obuhvaćaju razdoblja koja
počinju 1. siječnja 1988. ili poslije toga.***

5 ***Poduzeća kod kojih je ulagačka aktivnost značajan element poslovanja
 kao što su osiguravajuće kompanije i neke banke, često su predmetom  uređene
kontrole. Predgovor Izvještajima o Međunarodnim  računo vodstvenim standardima
predviđa da MRS-i nisu nadređeni      lokalnim propisima koji uređuju izdavanje
financijskih izvještaja***

### **Međunarodni računovodstveni standard 27 (preoblikovan 1994.)**

## **Konsolidirani financijski izvještaji i računovodstvo ulaganja u podružnice**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće lipnja 1988. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 5

**Definicije** 6

**Prezentiranje konsolidiranih financijakih izvještaja** 7 - 10

**Djelokrug konsolidiranih financijakih izvještaja** 11 - 14

**Postupci konsolidacije** 15 - 28

**Računovodstvo ulaganja u podružnice u odvojenim**

**financijskim izvještajima matice** 29 - 31

**Objavljivanje** 32

**Datum stupanja na snagu** 33

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
  Standardu                             Standardu
        1                               1
        2                               2
        3                               3
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               9
        8                               10
        9                               poništena
        10                              12
        11                              poništena
        12                              14
        13                              15/18
        14                              16
        15                              20
        16                              poništena
        17                              22
        18                              23
        19                              25
        20                              27
        21                              28
        22                              31
        23                              poništena
        24                              poništena
        25                              poništena
        26                              7
        27                              8
        28                              11
        29                              13
        30                              17
        31                              19
        32                              21
        33                              26
        34                              24
        35                              29
        36                              30
        37                              32
        38                              33
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Konsolidirani financijski izvještaji i računovodstvo ulaganja
u podružnice**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primjeniti u sastavljanju i prezentiranju
konsolidiranh financijskih izvještaja za grupu poduzeća pod kontrolom matice.***

**2. *Ovaj se Standard također treba primjeniti u računovodstvu ulaganja
u podružnice u odvojenim financijskim izvještajima matice.***

**3.** Ovaj Standard zamjenjuje Međunarodni računovodstveni standard
3, Konsolidirani financijski izvještaji, izuzev onog dijela Standarda koji
obrađuje računovodstvo ulaganja u pridružene kompanije (vidjeti Međunarodni
računovodstveni standard 28, Računovodstvo ulaganja u pridružene kompanije).

**4.** Konsolidirani financijski izvještaji su obuhvaćeni terminom
"financijski izvještaji" koji je uključen u Predgovor izvještajima
Međunarodnih računovodstvenih standarda. Zato se konsolidirani financijski
izvještaji sastavljaju u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardima.

**5.** Ovaj se Standard ne bavi:

(a) metodama računovodstva za poslovna spajanja i njihove učinke na
konsolidaciju, uključujući goodwill proizišao poslovnim spajanjem (vidjeti
Međunarodni računovodstveni standard 22, Poslovna spajanja);

(b) računovodstvom ulaganja u pridružene kompanije (vidjeti Međunarodni
računovodstveni standard 28, Računovodstvo ulaganja u pridružene kompanije);
i

(c) računovodstvom ulagnja u zajedničke pothvate (vidjeti Međunarodni
računovodstveni standard 31, Financijsko izvješćivanje o udjelima u zajedničkim
pothvatima).

**Definicije**

**6. *U ovom se Standardu koriste sljedeći izrazi s određenim značenjima:***

***Kontrola (za svrhe ovog Standarda) je moć upravljanja financijskim
i poslovnim politikama poduzeća tako da se ostvare koristi od njegovih
aktivnosti.***

***Podružnica je poduzeće koje je kontrolirano od drugog poduzeća
(znano kao matica).***

***Matica je poduzeće koje ima jednu ili više podružnica.***

***Grupa je matica i sve njene podružnice.***

***Konsolidirani financijski izvještaji su financijski izvještaji
grupe, prezentirani kao da su jedno poduzeće.***

***Interes manjine je onaj dio neto rezultata poslovanje i
neto sredstava podružnice koji se može pripisati interesima koji nisu vlasništvo
matice, izravno ili neizravno kroz podružnice.***

**Prezentiranje konsolidiranih financijskih izvještaja**

**7. *Matica, osim matice spomenute u točki 8., treba prezentirati
konsolidirane financijske izvještaje.***

**8. *Matica, koja je u cijelosti podružnica u nečijem vlasništvu,
ili je praktički u cijelosti u nečijem vlasništvu, ne treba prezentirati
konsolidirane financijske izvještaje, osim u slučaju kad je praktički u
cijelosti u nečijem vlasništvu i dobije odobrenje vlasnika interesa manjine.
Takva matica treba objaviti razloge zašto konsolidirani financijski izvještaji
nisu bili prezentirani zajedno s osnovicama po kojima su podružnice obračunate
u svojim odvojenim financijskim izvještajima. Ime i službenu adresu ureda
svoje matice, koja publicira konsolidirane financijske izvještaje, također
treba objaviti.***

**9.** Korisnici financijskih izvještaja matice su obićno zainteresirani
i trebaju biti informirani, o financijskom položaju, rezultatima poslovanja
i promjenama u financijskom položaju grupe kao cjeline. Ove potrebe se
zadovoljavaju konsolidiranim financijskim izvještajima, koje daju financijske
informacije o grupi kao da je jedno poduzeće, bez obzira na zakonska ograničenja
odvojenih pravnih subjekata.

**10.** Matica koju samu u cjelosti posjeduje drugo poduzeće ne može
uvijek prezentirati konsolidirane financijske izvještaje, jer takve izvještaje
možda ne zahtijeva njena matica a potrebe drugih korisnika mogu biti najbolje
zadovoljene konsolidiranim financijskim izvještajima svoje matice. U nekim
je zemljama matica također oslobođena prezentiranja konsolidiranih financijskih
izvještaja ako je praktički u cijelosti posjeduje drugo poduzeće a matica
dobiva odobrenje vlasnika interesa manjine. Praktički cjelovito posjedovanje
često znači da matica posjeduje 90% ili više glasačke moći.

**Djelokrug konsolidiranih financijskih izvještaja**

**11. *Matica koja izdaje konsolidirane financijske izvještaje treba
konsolidirati sve podružnice, inozemne i domaće, osim onih navedenih u
točki 13.***

**12.** Konsolidirani financijski izvještaji obuhvaćaju sva poduzeća
koje kontrolira matica, osim onih podružnica isključenih zbog razloga danih
u točki 13. Smatra se da kontrola postoji kada matica posjeduje, izravno
ili neizravno preko podružnica, više od polovine glasačke moći nekog poduzeća,
osim ako u iznimnim slučajevima, može biti jasno dokazano da takvo vlasništvo
ne predstavlja kontrolu. Kontrola također postoji čak i kada matica posjeduje
polovinu ili manje od polovine glasačke moći poduzeća, kada postoji:

(a) moć nad više od polovine glasačkih prava na temelju sporazuma s
drugim ulagačima;

(b) moć da upravlja financijskim i poslovnim politikama poduzeća na
temelju statuta ili sporazuma;

(c) moć da imenuje ili smijeni većinu članova upravnog odbora ili odgovarajućeg
upravljačkog tijela; ili

(d) moć da umjeri većinu glasova na sastancima upravnog odbora ili odgovarajućeg
upravljačkog tijela.

**13. *Podružnicu treba isključiti iz konsolidacije:***

***(a) kada se predviđa privremena kontrola, jer je podružnica stečena
i držana isključivo s namjerom da kasnije u bliskoj budućnosti bude otuđena;
ili***

***(b) kad posluje pod strogim dugotrajnim ograničenjima koja značajno
smanjuju njenu mogućnost prijenosa sredstava matici.***

***Takve se podružnice trebaju obračunati kao da su ulganja u skladu
s Međunarodnim računovodstvenim standardom 25, Računovodstvo ulaganja.***

**14.** Ponekad je podružnica isključena iz konsolidacije kada njene
poslovne aktivnosti nisu slične onima drugih poduzeća unutar grupe. Isključenje
na tim osnovama nije opravdano jer se bolja informacija pruža konsolidiranjem
takvih podružnica i objavljivanjem dodatnih informacija u konsolidiranim
financijskim izvještajima o različitim poslovnim aktivnostima podružnica.
Na primjer, objavljivanja koja zahtijeva Međunarodni računvodstveni standard
14, Izvješćivanje financijske informacije po segmentu, pomaže u objašnjenju
važnosti različith poslovnih aktivnosti unutar grupe.

**Konsolidacijski postupci**

**15.** U pripremanju konsolidiranih financijskih izvještaja, financijski
izvještaji matice i njenih podružnica su zbrojeni na stavka po stavka,
dodavanjem zajedno istih stavki sredstava, obveza, glavnice, prihoda i
rashoda. Da bi ti konsolidirani financijski izvještaji prezentirali financijske
informacije o grupi kao da je to jedno poduzeće, poduzimaju se sljedeći
koraci:

(a) knjigovodstvena svota matičinog ulaganja u svaku podružnicu i matičinog
dijela u glavnici svake podružnice se eliminiraju (vidjeti Međunarodni
računovodstveni standard 22, Poslovna spajanja, koji također opisuje postupak
sa svakim proizašlim goodwillom);

(b) interesi manjine u neto dobiti konsolidiranih podružnica za izvještajno
razdoblje su idnetificirani i usklađeni s dobiti grupe da se dođe do neto
dobiti koja se može pripisati vlasnicima matice; i

(c) interesi manjine u neto dobiti konsolidiranih podružnica su identificirani
i prezentirani u konsolidiranoj bilanci odvojeno od obveze i matične dioničarske
glavnice. Interesi manjine u neto sredstvima se sastoje od:

(i) iznosa na datum početnog spajanja, izračunatog u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom 22, Poslovna spajanja; i

(ii) manjinskog udjela u kretanjima dioničarske glavnice od datuma spajanja.

**16.** Porezi koje treba platiti na raspodjelu matičinih profita
koji su zadržani u podružnicama, a koje treba platiti bilo matica bilo
njene podružnice obračunavaju se u skladu s Međunarodnim računovodstvenim
standardom 12, Računovodstvo poreza na dobit.

**17. *Unutargrupna salda i unutargrupne transakcije i rezultirajući
neostvareni profiti trebaju se eliminirati u cijelosti. Neostvareni gubici
proizašli iz unutargrupnih transakcija također se trebaju eliminirati,
osim troška ulaganja ne može biti nadoknađen.***

**18.** Uunutar-grupna salda i unutar grupne transakcije, uključujući
prihode od prodaje, rashode i dividende, eliminiraju se u cijelosti. Neostvarena
dobit proizašla iz unutar-grupnih transakcija, koji su uključeni u knjigovodstveni
iznos sredstava, kao što je zaliha i osnovna sredstva, u cijelosti se eliminiraju.
Neostvareni gubici proizašli iz unutar-grupnih transakcija, koji se oduzimaju
kad se dođe do knjigovodstvenog iznosa sredstava, također se eliminiraju,
osim ako se trošak ne može nadoknaditi. Vremenske razlike koje nastaju
zbog eliminiranja neostvarenih profita i gubitaka, proizašlih iz unutargrupnih
transakcija, obrađeni su u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom
12, Računovodstvo poreza na dobit.

**19. *Kada su financijski izvještaji korišteni u konsolidaciji,
sastavljeni na različite izvještajne datume, usklađivanja trebaju biti
učinjena za učinke značajnih transakcija ili drugih poslovnih događaja
koji nastaju između tih datuma i datuma matičnih financijskih izvještaja.
U svakom slučaju, razlika između izvještajnih datuma ne smije biti veća
od tri mjeseca.***

**20.** Financijski izvještaji matice i njenih podružnica korištenih
u pripremanju konsolidiranh financijskih izvještaja se obično sastavljaju
s istim datumom. Kada su izvještajni datumi različiti, podružnica često
priprema, za konsolidacijske svrhe, izvještaje s istim datumom kao grupa.
Kada je to neizvedivo, financijski izvještaji sastavljeni s različitim
izvještajnim datumima mogu se koristiti uz uvjet da razlika ne smije biti
duža od tri mjeseca. Načelo dosljednosti zahtijeva da dužina izvještajnih
razdoblja i bilo koja razlika u izvještajnim datumima treba biti ista od
jednoga do drugoga razdoblja.

**21. *Konsolidirani financijski izvještaji trebaju se pripremiti
korištenjem jednakih računovodstvenih politika za jednake transakcije i
druge poslovne događaje u sličnim okolnostima. Ako nije praktično koristiti
jednake računovodstvene politike u pripremanju konsolidiranih financijskih
izvještaja, ta se činjenica treba objaviti zajedno s omjerima stavaka u
konsolidiranim financijskim izvještajima na koje su različite računovodstvene
politike bile primijenjene.***

**22.** Konsolidirani financijski izvještaji obično se pripremaju
korištenjem jednake računovodstvne politike za jednake transakcije i poslovne
događaje u sličnim okolnostima. U mnogo slučajeva, ako neki član grupe
koristi i druge računovodstvnee politike osim onih koje su usvojene u konsolidiranim
financijskim izvještajima za jednake transakcije i poslovne događaje u
sličnim okolnostima, prikladno je izvesti usklađivanje njegovih financijskih
izvještaja kada se oni koriste u pripremanju konsolidiranih financijskih
izvještaja. Ako nije praktično takva usklađivanja izračunati, ta se činjenica
objavljuje, zajedno s razmjerima tih stavaka u konsolidiranim financijskim
izvještajima na koje su različite računovodstvene politike bile primijenjene.

**23.** Razultati poslovanja podružnice uključeni su u konsolidirane
financijske izvještaje počevši od datuma stjecanja, a to je datum s kojim
je kontrola stečene podružnice učinkovito prenensena na kupcu, u skladu
s Međunarodnim računovodstvenim standardom 22, Poslovna spajanja. Razultati
poslovanja neke podružnice koja je otuđena uključeni su u konsolidirani
izvještaj o dobiti sve do datuma otuđenja a to je datum s kojim matica
prestaje kontrolirati podružnicu. Razlika između utržaka otuđenja podružnice
i knjigovodstvenog iznosa njenih sredstava umanjenih za obveze na datum
otuđenja priznaje se u konsolidiranom izvještaju o dobiti kao profit ili
gubitak pri otuđenju podružnica. Da se osigura usporedivost financijskih
izvještaja od jednog do drugog obračunskog razdoblja, često se daje dopunska
informacija o učinku stjecanja i otuđenja podružnica na financijski položaj
na datum izvještaja o rezultatima za izvještajno razdoblje te o podudarnim
iznosima za prethodno razdoblje.

**24. *Ulaganje u poduzeće treba se obračunati u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim stndardom 25, Računovodstvo ulaganja, od datuma kojim
prestaje udovoljavati definiciji podružnice, a ne postaje pridružena kompanija,
kao što je definirano u Međunarodnom računovodstvenom standardu 28, Računovodstvo
ulaganja u pridružene kompanije.***

**25.** Knjigovodstveni iznos ulaganja na datum na koji ona prestaje
biti podružnica smatra se nakon toga troškom.

**26. *Interesi manjine trebaju se prezentirati u konsolidiranoj
bilanci odvjeno od obveza i matične dioničarske glavnice. Interesi manjine
u dobiti grupe također se trebaju odvojeno prezentirati.***

**27.** Gubici primjenjivi na manjinu u konsolidiranoj podružnici
mogu prelaziti interes manjine u glavnici podružnice. Prekoračenje, i svi
daljnji gubici primjenjivi na manjinu, terete interes većine osim u mjeri
u kojoj manjina ima čvrstu obvezu da naknadi gubitke i u mogućnosti je
da to učini. Ako podružnica kasnije izvijesti da ima profit, svi se takvi
profiti dodjeljuju interesu večine, sve dok manjinski dio gubitaka, prije
apsorbiran od strane većine ne bude nadokanđen.

**28.** Ako podružnica ima glavne kumulativne prioritetne dionice
koje se drže izvan grupe, matica obračunava svoj udjel profita ili gubitaka
poslije usklađivanja prioritetnih dividendi podružnice, neovisno, da li
su dividende bile iskazane ili nisu.

**Računovodstvo ulaganja u podružnice u odvojenim financijskim
izvještajima matice**

**29. *U matičinim odvojenim financijskim izvještajima ulaganja u
podružnice, koja su uključena u konsolidirane financijske izvještaje, trebaju
biti:***

***(a) obračunata korištenjem metode udjela, kao što je opisano u
Međunarodnom računovodstvenom standardu 28, Računovodstvo ulaganja u pridružene
kompanije; ili***

***(b) knjižena po trošku ulaganja ili revaloriziranim iznosima prema
matičinoj računovodstvenoj politici za dugoročna ulaganja (vidjeti Međunarodni
računovodstveni standard 25, Računovodstvo ulaganja).***

**30. *Ulaganja u podružnice koja su isključena iz konsolidacije
trebaju se obračunati u odvojenim financijskim izvještajima matice, kao
da su ulaganja u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 25,
Računovodstvo ulaganja.***

**31.** U mnogim zemljama matica priprema odvojene financijske izvještaje
da udovolji zakonskim i drugim zahtjevima.

**Objavljivanje**

**32. *Povrh ovih objavljivanja koja zahtijevaju točke 8. i 21.,
treba se objavljivanja sljedeće:***

***(a) u konsolidiranim financijskim izvještajima popis značajnih
podružnica, uključujući ime, zemlju registracije ili sjedište, odnos vlasničkog
udjela i, ako se razlikuje, odnos glasačke moći koja se posjeduje;***

***(b) u konsolidiranim financijskim izvještajima, kada je primjenjivo:***

***(i) razloge nekonsolidiranja podružnice;***

***(ii) priroda međuodnosa između matice i podružnice u kojoj matica
ne posjeduje izravno ili neizravno preko podružnica, više od polovine glasačke
moći;***

***(iii) ime poduzeća u kojem posjeduje više od polovine glasačke
moći, izravno ili neizravno preko podružnica, ali koja, budući da nije
pod kontrolom, nije podružnica;***

***(iv) učinak stjecanja i otuđenja podružnica na financijski položaj
u izvještajnom datumu, razultate za izvještajno razdoblje te na podudarne
iznose za prethodno razdoblje; i***

***(c) u odvojenim financijskim izvještajima matice opis primjenjivane
metode za obračun podružnica.***

**Datum stupanja na snagu**

**33. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1990. godine ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 28 (preoblikovan 1994.)**

## **Računovodstvo ulaganja u pridružene kompanije**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće studenoga 1988. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 2

**Definicije** 3 - 7

Značajan utjecaj 4 - 5

Metoda udjela 6

Metoda troška ulaganja 7

**Konsolidirani financijaki izvještaji** 8 - 11

**Odvojeni financijski izvještaji ulagatelja** 12 - 15

**Primjena metode udjela** 16 - 24

**Porez na dobit** 25

**Nepredviđeni događaji** 26

**Objavljivanje** 27 - 28

**Datum stupanja na snagu** 29

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
  Standardu                             Standardu
        1                               1/2
        2                               3
        3                               poništena
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               7
        8                               9
        9                               10
        10                              poništena
        11                              13
        12                              15
        13                              16
        14                              17
        15                              18
        16                              19
        17                              20
        18                              21
        19                              22
        20                              24
        21                              25
        22                              26
        23                              poništena
        24                              8
        25                              11
        26                              12
        27                              14
        28                              23
        29                              27
        30                              28
        31                              29
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Računovodstvo ulaganja u pridružena kompanije**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj Standard treba primijeniti ulagatelj u računovodstvu ulaganja
u pridružene kompanije.***

**Definicije**

**3. *U ovom se Standardu koriste sljedeći izrazi s određenim značenjima:***

***Pridružena kompanija je poduzeće u kojem ulagač ima značajan
utjecaj i koje nije ni njegova podružnica niti njegov zajednički potduhvat.***

***Značajan utjecaj je moć sudjelovanja u odlukama o financijskim
i poslovnim politikama poduzeća u koje je izvršeno ulaganje, ali ne predstavlja
kontrolu tih politika.***

***Kontrola (za svrhu ovog Standarda) je moć upravljanja financijskim
i poslovnim politikama poduzeća kako bi se tim aktivnostima ostvarile koristi.***

***Podružnica je poduzeće koje kontroliradrugo poduzeća (poznato
kao matica).***

***Metoda udjela je računovodstvena metoda kojom se ulaganje
početno evidentira u visini troškova ulaganja i uklađuje za naknadne promjene
ulagačeva udjela u neto sredstvima poduzeća u koje je izvršio ulaganje.
Izvještaj o dobiti odražava ulagačev udjel u rezultatima poslovanja poduzeća
u koje je izvršio ulaganje.***

***Metoda troška ulaganja je računovodstvena metoda kojom
se ulaganje evidentira u visini troškova ulaganja. Izvještaj o dobiti odražava
prihode od ulaganja, nakon datuma njegova stjecanja, samo u visini primanja
ulagača od raspodjele akumulirane neto dobiti poduzeća u koje je izvršio
ulaganje.***

Značajan utjecaj

**4.** Ako ulagač ima, izravno ili neizravno preko podružnica, 20%
ili više glasačke moći kod poduzeća u koje je izvršio ulaganje, pretpostavlja
se da ulagač ima značajan utjecaj, osim kad može biti jasno pokazano da
to nije slučaj. Obrnuto, ako ulagač drži, izravno ili neizravno preko podružnica,
manje od 20% glasače moći kod poduzeća u koje je izvršio ulaganje, pretpostavlja
se da ulagač nema značajan utjecaj, osim ako takav utjecaj može biti jasno
pokazan. Znatno ili većinsko vlasništvo drugog ulagača nužno ne priječi
da ulagač ima značajan utjecaj.

**5.** Postojanje značajnog utjecaja ulagača obično se dokazuje na
jedan ili više sljedećih načina:

(a) zastupanjem u upravnom odboru ili odgovarajućom upravljačkom tijelu
poduzeća u koje je izvršeno ulaganje;

(b) sudjelovanjem pri donošenju politika;

(c) značajnim transakcijama između ulagača i poduzeća u koje je izvršeno
ulaganje;

(d) međusobnom razmjenom rukovodnog osoblja; ili

(e) pribavljanjem bitnih tehničkih informacija.

Metoda udjela

**6.** Prema metodi udjela ulaganje je početno evidentirano po trošku
ulaganja, a njegov knjigovodstveni iznos raste ili se smanjuje kako bi
priznao ulagačev udjel u profitima ili gubicima poduzeća u koje je izvršeno
ulaganje nakon datuma ulaganja. Primljene raspodjele od poduzeća u koje
je izvršeno ulaganje smanjuju knjigovostveni iznos ulaganja. Usklađivanje
knjigovodstvenog iznosa može također biti nužno zbog alternativa u ulagačevom
razmjernom udjelu u poduzeću u koje je izvršeno ulaganje, proizašlim iz
promjene glavnice toga subjekta koje nisu bile uključene u izvještaj o
dobiti. Takve promjene uključuju one koje su proizašle iz revalorizacije
nekretnina, postrojenja, opreme i ulaganja, te iz provođenja tečajnih razlika
u iz usklađivanja razlika proizašlih iz poslovnih spajanja.

Metoda troška ulaganja

**7.** Prema metodi troška ulaganja ulagač evidentira svoje ulaganje
u drugo poduzeće prema troškovima toga ulaganja. Ulagač priznaje dobit,
nakon datuma njegova stjecanja, samo u mjeri u kojoj prima raspodjele akumuliranih
neto profita poduzeća u koje je izvršio ulaganje. Raspodjele primljene
iz viška takvih profita smatraju se nadoknadom takvih ulaganja, a evidentiraju
se kao smanjenje troška ulaganja, u skladu s Međunarodnim računovodstvenim
standardom 25, Računovodstvo ulaganja.

**Konsolidirani financijski izvještaji**

**8. *Ulaganje u pridruženu kompaniju treba se obračunati u konsolidiranim
financijskim izvještajima prema metodi udjela izuzev kada je ulaganje stečeno
i drži se isključivo s namjerenom da se u bliskoj budućnosti otuđi u kojem
slučaju ono treba biti obračunano prema metodi troška.***

**9.** Priznavanje dobiti na osnovi primljenih raspodjela možda nije
adekvatno mjerilo zarađene dobiti ulagača za ulaganje u pridruženu kompaniju,
jer primljene raspodjele mogu pokazati slab međuodnos za uspjeh pridružene
kompanije. Budući da ulagač ima značajan utjecaj nad pridruženom kompanijom,
ulagač ima u stanovitoj mjeri odgovornost za uspjeh pridružene kompanije
i , kao rezultat dobit od svojeg ulaganja. Ulagač koristi ovo upravljanje
proširujući djelokrug svojih konsolidiranih financijskih izvještaja kako
bi uključio svoj udjel u rezultatima takve pridružene kompanije i tako
osigurava analize zarada i ulaganja iz kojih se mogu izračunati korisniji
odnosi. Kao rezultat, primjena metode osigurava informativnije izvještavanje
o neto sredstvima i neto dobiti ulagača.

**10.** Ulaganje u pridružene kompanije obračunava se primjenom metode
troška ulaganja kada posluje pod strogim dugotrajnim ograničenjima koje
značajno smanjuju njegovu sposobnost prijenosa sredstava ulagaču. Ulaganja
u pridružene kompanije također se obračunavaju primjenom metode troška
udjela kada je ulaganje stećeno i drži se isključivo s namjerom da se otuđi
u bliskoj budućnosti.

**11. *Ulagač treba prekinuti s primjenom metode udjela od datuma
kojim:***

***(a) prestaje imati značajan utjecaj u pridruženoj kompaniji, ali
zadržava, bilo u cijelosti ili djelomično, svoje ulaganje; ili***

***(b) primjena metode udjela nije više prikladna, jer pridružena
kompanija posluje pod velikim dugoročnim ograničenjima koja značajno umanjuju
njegovu sposobnost sredstava ulagača.***

***Knjigovodstveni iznos ulaganja na taj datum treba nakon toga smatrati
kao trošak ulaganja.***

**Odvojeni financijski izvještaji**

**12. *Ulaganje u pridruženu kompaniju, koje je uključeno u odvojene
financijske izvještaje ulagača koji izdaje konsolidirane financijske izvještaje,
treba se :***

***(a) obračunati primjenom ili metode udjela ili metodom troška
prema tome koja je od njih primjenjivana, za pridruženu kompaniju u ulagačevim
konsolidiranim financijskim izvještajima; ili***

***(b) knjižiti po trošku ulaganja ili revaloriziranim iznosima prema
računovodstvenoj politici za dugoročno ulaganje (vidjeti, Međunarodni računovodstveni
standard 25, Računovodstveno ulaganja).***

**13.** Pripremanje konsolidiranih financijskih izvještaja ne spriječava
samu potrebu za odvojenim financijskim izvještajima ulagača.

**14. *Ulaganje u pridruženu kompaniju, koje je uključeno u financijske
izvještaje ulagača koji ne izdaje konsolidirane financijske izvještaje
treba se:***

***(a) obračunati primjenom ili metode udjela ili metodom troška
prema tome koja je prikladna za pridruženu kompaniju ako ulagač izdaje
konsolidirane financijske izvještaje; ili***

***(b) knjižiti po trošku ulaganja ili revaloriziranim iznosima prema
računovodstvenoj politici za dugoročna ulaganja (vidjeti Međunarodni računovodstveni
standard 25, Računovodstvo ulaganja). Ako je metoda udjela prikladna računovodstvena
metoda za pridruženu kompaniju te ako ulagač izdaje konsolidirane financijske
izvještaje, ulagač treba objaviti kakav bi bio učinak metode udjela da
je ona bila primijenjena.***

**15.** Ulagač koji ima ulaganja u pridružene komapnije ne može izdati
konsolidirane financijske izvještaje, jer nema podružnice. Poželjno je
da takav ulagač osigurava iste informacije o svojim ulaganjima u pridružene
kompanije kao poduzeća koja izdaje konsolidirane financijske izvještaje.

**Primjena metode udjela**

**16.** Mnogi postupci prikladni za primjenu metode udjela slični
su konsolidacijskim postupcima sadržani u Međunarodnom računovodstvenom
standardu 27, Konsolidirani financijski izvještaji i računovodstvo ulaganja
u podružnice. Osim toga, široki koncepti koji se odnose na konsolidacijske
postupke primjenjeni u stjecanju podružnice, usvojeni su za stjecanje ulaganja
u pridružene kompanije.

**17.** Ulaganje u pridruženu kompaniju obračunava se prema metodi
udjela od datuma s kojim zadovoljava uvjete definicije pridružene kompanije.
Na stjecanje ulaganja svaka razlika (pozitivna ili negativna) između troška
stjecanja i ulagačeva udjela fer vrijednosti neto sredstava koja se mogu
identificirati pridružene kompanije, obračunava se, u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom 22, Poslovna spajanja. Odgovarajuća usklađi-vanja
do ulagačevih udjela u dobiti ili gubicima poslije stjecanja obračunava
se:

(a) amortizacija materijalnih sredstava koja se amortiziraju na osnovu
njihovih fer vrijednosti; i

(b) amortizacija razlike između troška ulaganja i ulagačeva udjela fer
vrijednosti neto sredstava koja se mogu idetificirati.

**18.** Najnovije raspoložive financijske izvještaje pridružene kompanije
koristi ulagač primjenjujući metodu udjela; oni su obično sastavljeni istog
datuma kao financijski izvještaji ulagača. Kada su datumi izvještavanja
ulagača i pridružene kompanije različiti, pridružena kompanija često priprema,
za upotrebu ulagača, izvještaje na isti datum kao što su financijski izvještaji
ulagača. Kada je to neizvedivo, financijski izvještaji sastavljeni na različite
izvještajne datume mogu se primjeniti. Načelo dosljednosti zahtijeva da
dužina izvještajnih razdoblja, i bilo koja razlika u izvještajnim datumima,
budu dosljedni iz razdoblja u razdoblje.

**19.** Kada se koriste financijski izvještaji s različitim datumima
izvješčivanja, usklađivanja se izvode za učinke svih značajnih poslovnih
događaja i transakcija između ulagača i pridružene kompanije koji se pojave
između datuma financijskih izvještaja pridružene kompanije i datuma financijskih
izvještaja ulagača.

**20.** Financijski izvještaji ulagača obično su pripremljeni primjenom
jedinstvenih računovodstvenih politika za jednake transakcije i poslovne
događaje u sličnim okolnostima. U mnogo slučajeva, ako pridružena kompanija
primjenjuje druge računovodstvene politike drukčije od onih koje je usvojio
ulagač za jednake transakcije i poslovne događaje u sličnim okolnostima,
odgovarajuća usklađivanja se izvode prema financijskim izvještajima ulagača
kada ih ulagač koristi u primjenjivanju metode udjela. Ako nije praktično
takva usklađivanja izračunati, ta se činjenica općenito objavljuje.

**21.** Ako pridružena kompanija ima glavne kumulativne prioritetne
dionice, koje se drže izvan udjela, ulagač izračunava svoj udjel profita
ili gubitaka poslije usklađivanja prioritetnih dionica, neovisno o tome
da li su dividende iskazane ili nisu.

**22.** Ako je, prema metodi udjela ulagačev udjel u gubitku pridružene
kompanije jedank ili prelazi knjigovodstvenu svotu ulaganja, ulagač obično
prekida uključivanje svojeg udjela u budućim gubicima. Ulaganje se izjvešćuje
po nultoj vrijednosti. Dodatni gubici su predviđeni u mjeri u kojoj je
ulagač stvorio obveze ili obavljao plaćanja uime pridružene kompanije da
bi ispunio obveze pridružene kompanije za koje je ulagač jamčio ili se
obvezao na neki drugi način. Ako pridružena kompanija kasnije uzvijesti
da ima profite, ulagač ponovno uključuje svoj udjel u tim profitima samo
nakon što je njegov udjel u profitima ravan njegovom udjelu u neto gubicima
koji nisu priznati.

**23. *Knjigovodstveni iznos ulaganja u pridruženu kompaniju treba
se smanjiti kako bi se priznao vrijednosti ulaganja osim privremenoga,
s time da se takvo smanjenje utvrđuje i čini za svako ulaganje pojedinačno.***

**24.** Kada dođe do pada, osim prolaznoga, vrijednost ulaganja u
pridruženu kompaniju, knjigovodstveni iznos se smanjuje da bi se priznao
pad. Kao što su mnoga ulaganja u pridružene kompanije pojedinačna važnost
za ulagača, knjigovodstveni je iznos određen za svaku pridruženu kompaniju
pojedinačno.

**Porez na dobit**

**25.** Porezi na dobit proizašli iz ulaganja u pridružene kompanije
obračunavaju se u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 12,
Računovodstvo poreza na dobit.

**Nepredviđeni događaji**

**26.** U skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 10, Nepredviđeni
događaji i događaji nastali nakon datuma bilance, ulagač objavljuje:

(a) svoj udjel u nepredviđenim događajima i obveze po osnovu kapitala
pridružene kompanije za koje je također evenutalno obvezan; i

(b) oni nepredviđeni događaji koji nastaju zato što je ulagač pojedinačno
odgovoran za sve obveze pridružene kompanije.

**Objavljivanje**

**27. *Pored objavljivanja zahtijevanog točkom 14. treba se objaviti
sljedeće:***

***(a) prikladan spisak i opis značajnih pridruženih kompanija, uključujući
omjer vlasničkog udjela i, ako je različit, omjer glasačke moći koji se
posjeduje; i***

***(b) metode primjenjene za obračun takvih ulaganja.***

**28. *Ulaganja u pridružene kompanije obračunan primjenom metode
udjela trebaju se svrstati kao dugoročna sredstva i objaviti kao odvojene
stavke u bilanci. Ulagačev udjel profita ili gubitka od takvih ulaganja
treba se objaviti kao odvojena stavka u izvještaju o dobiti. Ulagačev udjel
u svim izvanrednim stavkama ili stavkama iz prethodnog razdoblja trebaju
se također odvojeno objaviti.***

**Datum stupanja na snagu**

**31. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1990. godine ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 29 (preoblikovan 1994.)**

## **Financijsko izvješćivanje u hiperinflacijskim privredama**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće travnja 1989. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 4

**Prepravljanje financijskih izvještaja** 5 - 10

**Financijski izvještaji na temelju troška nabave** 11 - 28

Bilanca 11 - 25

Izvještaj o dobiti 26

Dobitak ili gubitak od monetarnog položaja 27 -28

**Financijski izvještaji na temelju tekuće cijene** 29 -31

Bilanca 29

Izvještaj o dobiti 30

Dobitak ili gubitak od monetarnog položaja 31

**Porezi** 32

**Izvještaj o novčanom tijeku** 33

**Podudarni podaci** 34

**Konsolidirani financijski izvještaji** 35 - 36

**Izbor i primjena općeg indeksa cijena** 37

**Privrede koje prestaju biti hiperinflacijske** 38

**Objavljivanja** 9 - 40

**Datum stupanja na snagu** 41

**Financijsko izvješćivanje u hiperinflacijskim privredama**

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
  Standardu                             Standardu
        1                               1
        2                               2
        3                               3
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               7
        8                               10
        9                               11
        10                              12
        11                              13
        12                              14
        13                              15
        14                              16
        15                              17
        16                              18
        17                              19
        18                              20
        19                              21
        20                              22
        21                              23
        22                              24
        23                              25
        24                              26
        25                              27
        26                              28
        27                              29
        28                              30
        29                              31
        30                              32
        31                              33( djelomično poništena)
        32                              34
        33                              35
        34                              36
        35                              37
        36                              poništena
        37                              40
        38                              8
        39                              9
        40                              poništena
        41                              39
        42                              38
        43                              41
Standardi su pisani masnim slovima

```

**Financijsko izvješćivanje u hiperinflacijskim privredama**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primijeniti na osnovne financijske izvještaje,
uključujući konsolidirane financijske izvještaje svakog poduzeća koje izvješćuje
u valuti hiperinfalcijske privrede.***

**2.** U hiperinflacijskoj privredi nije korisno izvještavati o poslovnim
razultatima i financijskom položaju u domaćoj valuti bez prepravljanja
financijskih izvještaja. Novac gubi kupovnu snagu po takvoj stopi da je
pogrešno uspoređivati iznose iz transakcija i drugih poslovnih događaja
što su se desili u različitim vremenima, čak i one unutar istog obračunskog
razdoblja.

**3.** Ovaj Standard ne ustanovljuje apsolutnu stopu kod koje se
smatra da je hiperinflacija nastala. Stvar je procjene kada postoji nužnost
da se ponovno iskazuju financijski izvještaji sukladno ovom Standardu.
Hiperinflaciju pokazuju karakteristike privrednog okruženja zemlje koje
uključuje sljedeće (ali se ne ograničava na to):

(a) stanovništvo općenito radije drži svoje bogatstvo u nenovčanim sredstvima
ili nekoj relativno stabilnoj inozemnoj valuti. Iznosi zadržane domaće
valute odmah se ulažu da bi se održala kupovna moć;

(b) stanovništvo općenito uglavnom ne promatra novčane iznose prema
domaćoj valuti već prema relativno stabilnoj valuti. Cijene mogu biti navedene
u toj valuti;

(c) prodaja i kupovina na kredit odvija se po cijenama koje kompenziraju
očekivani gubitak kupovne moći za vrijeme kreditnog razdoblja, čak ako
je razdoblje i kratko;

(d) kamatne stope, plaće i cijene vezane su uz indeks cijena; i

(e) kumulativna se stopa inflacije kroz tri godine približava, ili premašuje,
100%.

**4.** Preporuča se da sva poduzeća koja izvješćuju u valuti iste
hiperinflacijske privrede, primjenjuju ovaj Standardj od istog datuma.
Ipak, taj se Standard odnosi na financijske izvještaje svakog poduzeća
od početka izvještajnog razdoblja u kojem ono utvrdi nastanak hiperinflacije
u zemlji u čijoj valuti izvješćuje.

**Prepravljanje financijskih izvještaja**

**5.** Cijene se mijenjaju tijekom vremena kao rezultat različitih
specifičnih ili općepolitičkih, gospodarskih i društvenih snaga. Specifične
snage, kao što su promjene ponude i potražnje i tehnološke promjene mogu
izazvati značajan porast ili smanjenje pojedinih cijena, i to neovisno
jedno o drugome. Osim toga, opće snage mogu dovesti do promjena opće razine
cijena i uslijed toga i promjene opće kupovne moći novca.

**6.** U većini se zemalja osnovni financijski izvještaji pripremaju
na računovodstvenoj osnovi troška nabave, bez obzira na to da li je riječ
o promjenama opće razine cijena ili o porastu cijena specifičnih sredstava
koja se drže, izuzev do veličine do koje se nekretnine, postrojenje i oprema
te ulaganja mogu revalorizirati. Neka poduzeća, međutim, prezentiraju osnovne
financijske izvještaje koji se zasnivaju na pristupu tekuće cijene i pokazuju
učinke promjena specifičnih cijena sredstava koja drže.

**7.** U hiperinfalcijskoj privredi korisni su financijski izvještaji
bilo da su zasnovani na pristupu troška nabave ili na pristupu tekuće cijene,
samo ako su izraženi mjernom jednicom koja vrijedi na datum bilance. Kao
što proizlazi, ovaj se Standard odnosi na osnovne financijske izvještaje
u valuti izvještajnih poduzeća hiperinflacijske privrede. Nije dopušteno
da se prezentiraju informacije zahtijevane ovim izvještajem kao dodatak
financijskim izvještajima koji nisu prepravljeni. Također se ne podržava
odvojena prezentacija financijskih izvještaja prije prepravljanja.

**8. *Financijski izvještaji poduzeća koje izvješćuje u valuti hiperinfalcijske
privrede, bilo da su zasnovani na pristupu troška nabave ili na pristupu
tekuće cijene, trebaju se iskazati u obliku tekuće mjerne jedinice na datum
bilance. Podudarni podaci za prethodno razdoblje koje zahtijeva Međunarodni
računovodstveni standard 5, Informacija koju treba objaviti u financijskim
izvještajima, i sve informacije što se tiču ranijh razdoblja trebaju se
također iskazati u obliku tekuće mjerne jedinice na datum bilance.***

**9. *Dobitak ili gubitak od neto monetarnog položaja treba uključiti
u neto dobit i odvojeno prikazati.***

**10.** Prepravljanje financijskih izvještaja u skladu s ovim Standardom
zahtijeva primjenjivanje određenih postupaka kao i prosudbu. Dosljedna
primjena tih postupaka i prosudbi iz razdoblja u razdoblje važnija je nego
pretjerana točnost proizašlih iznosa koji su uključeni u prepravljene financijske
izvještaje.

**Financijski izvještaji na temelju troška nabave**

Bilanca

**11.** Bilančni iznosi koji još nisu iskazani pomoću tekuće mjerne
jedinice na datum bilance prepravljaju se primjenom općeg indeska cijena.

**12.** Monetarne stavke se ne prepravljaju, jer su već iskazane
pomoću tekuće mjerne jedinice na datum bilance. Monetarne su stavke novac
koji se drži i one stavke koje treba primiti ili platiti u novcu.

**13.** Sredstva i obveze vezani sporazumom na promjene cijena, kao
što su indeksom vezane obveznice i zajmovi, usklađuju se sukladno sporazumu,
kako bi se utvrdio neplaćeni iznos na datum bilance. Te se stavke knjiže
po tom usklađenom iznosu u prepravljenoj bilanci.

**14.** Sva druga sredstva i obveze su nemonetarne stavke. Neke nemonetarne
stavke knjiže se po tekućim iznosima na datum bilance, kao što su neto
prodajna vrijednost i tržišna vrijednost, tako da se one ne prepravljaju.
Sva druga nemonetarna sredstva i obveze se prepravljaju.

**15.** Većina se nemonetarnih stavki knjiži po trošku ili po trošku
umanjenom za amortizaciju; stoga se one iskazuju po tekućim iznosima na
datum njihove nabavke. Prepravljeni trošak, ili trošak umanjen za amortizaciju,
svake stavke utvrđuju se primjenjujući promjenu općeg indeksa cijena od
datuma nabavke do datuma bilance na njen trošak nabave i ispravak vrijednosti.
Stoga se nekretnine, postrojenje i oprema, ulaganja, zalihe sirovina i
trogovačke robe, goodwill, patenti, zaštitni znaci i slična sredstva prepravljaju
od datuma njihove kupovine. Zalihe nedovršenih i gotovih roba prepravljaju
se od datuma kada su nastali troškovi kupovine i konverzije.

**16.** Detaljne evidencije o datumima nabavke predmeta nekretnina,
postrojenja i opreme možda nisu raspoloživi ili se ne mogu procijeniti.
U tim rijetkim slučajevima može biti nužno da se, u prvom razdoblju primjene
ovog Izvještaja, primijeni samosatalna stručna procjena vrijednosti stavaka
kao osnova za njihovo prepravljanje.

**17.** Opći indeks cijena možda nije rasploživ za razdoblja za koja
se ovim Standardom zahtijeva prepravljanje nekretnina, postrojenja i opreme.
U tim rijetkim slučajevima nužno je primjeniti procjenu zasnovanu, na primjer,
na kretanjima valutnog tečaja izvještajne valute u odnosu na relativno
stabilnu stranu valutu.

**18.** Neke nemonetarne stvari knjiže se po tekućim iznosima na
datume koji su drukčiji od datuma nabavke ili od bilance; primjerice nekretnina,
postrojenja i oprema koji su bili revalorizirani po nekom ranijem datumu.
U tim se slučajevima knjigovodstveni iznosi prepravljaju od datuma revalorizacije.

**19.** Prepravljeni iznos nemonetarne stavke se umanjuje, u skladu
s odgovarajućim međunarodnim računovodstvenim standardima, kada on prelazi
nadoknadivi iznos od korištenja predmeta u budućnosti (uključujući prodaju
ili drugo otuđenje). Stoga se u takvim slučajevima smanjuje prepravljeni
iznos nekretnina, postrojenja i opreme, goodwilla, patenata, zaštitnih
znakova, i to do nadoknadivog iznosa, prepravljeni iznosi zaliha se smanjuju
do neto prodajne vrijednosti, a prepravljeni iznosi tekućih ulaganja smanjuju
se do tržišne vrijednosti.

**20.** Primatelj ulaganja koje se obračunava metodom udjela može
izvjestiti u valuti hiperinflacijske privrede. Bilanca i izvještaj o dobiti
takvog primatelja ulaganja prepravljaju se u skladu s ovim Izvještajem
da bi se izračunao udjel ulagačevih neto sredstava i njegov udjel u razlutatima
poslovanja. Tamo gdje se prepravljeni financijski izvještaji primatelja
ulaganja iskazuju u stranoj valuti, oni se prevode po zaključnim tečajevima.

**21.** Utjecaj inflacije obično se priznaje u troškovima posudbe.
Nije primjereno prepravljati i ulaganja u stalna sredstva financirana posudbom
i kapitalizirati taj dio troškova posudbe kojima se kompenzira infalcija
za vrijeme istoga razdoblja. Taj dio troškova posudbe priznaje se kao rashod
u razdoblju u kojem su ti troškovi nastali.

**22.** Poduzeće može nabaviti sredstvo na temelju sporazuma koji
mu dopušta odgodu plaćanja bez izričitog nastajanja troška kamate. Ondje
gdje je neizvedivo uračunavanje iznosa kamata, takva se sredstva prepravljaju
od datuma plaćanja, a ne od datuma kupovine.

**23.** Međunarodni računovodstveni standard 21, Učinci promjena
tečajeva stranih valuta, dopušta poduzeću uključiti tečajne razlike pri
posuđivanju u knjigovodstveni iznos sredstava uvažavajući veliku i nedavnu
devalvaciju. Takva praksa nije prikladna za poduzeća koja izvješćuju u
valuti hiperiniflacijske privrede, kada se knjigovodstveni iznos sredstava
prepravlja od datuma njegove nabavke.

**24.** Na početku prvog razdoblja primjene ovog Standarda prepravljaju
se dijelovi vlasničke glavnice, izuzev zadržanih zarada i svakog revalorizacijskog
viška, i to tako da se primjeni opći indeks cijena od datuma kada su ti
dijelovi uloženi ili nastali na drugi način. Svaki revalorizacijski višak
proizašao iz prethodnih razdoblja eliminira se. Prepravljanje zadržanih
zarada izvodi se iz drugih iznosa u prepravljenoj bilanci.

**25.** Na kraju prvog razdoblja i u kasnijim razdobljima prepravljaju
se svi sastavni dijelovi vlasničke glavnice, primjenjujući opći indeks
cijena od početka razdoblja ili datuma uloga, ako je kasniji. Kretanja
za razdoblje u vlasničkoj glavnici objavljuju se u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom 5, Informacija koju treba objaviti u financijskim
izvještajima.

Izvještaj o dobiti

**26.** Ovaj Standard zahtijeva da se sve stavke u izvještaju o dobiti
iskažu pomoću tekuće mjerne jedinice na datum bilance. Zato se svi iznosi
trebaju prepraviti primjenjujući promjenu općeg indeksa cijana od datuma
kada su stavke prihoda i rashoda bile početno evidentirane u financijskim
isvještajima.

Dobitak ili gubitak od neto monetarnog položaja

**27.** Poduzeće koje u razdoblju inflacije drži višak novčanih sredstava
iznad novčanih obveza gubi kupovnu moć, a poduzeće s viškom novčanih obveza
iznad novčanih sredstava povećava kupovnu moć u mjeri u kojoj sredstva
i obveze nisu vezani na razinu cijena. Taj dobitak ili gubitak od neto
monetarnog položaja može se izvesti kao razlika koja proizlazi iz prepravljanja
nemonetarnih sredstava, vlasničke glavnice i stavaka izvještaja o dobiti
te usklađivanja sredstava i obveza vezanih za indeks. Dobitak ili gubitak
može se procijeniti primjenjujući promjenu općeg indeksa cijena na ponderirani
prosjek razlike između monetarnih sredstava i monetarnih obveza razdoblja.

**28.** Dobitak ili gubitak od neto monetarnog položaja uključuje
se u neto dobit. Usklađivanje sredstava i obveza vezanih sporazumom na
promjene cijena, izvedena u skladu s točkom 13. prebija se s dobitkom ili
gubitkom od neto monetarng položaja. Druge stavke izvještaja o dobiti,
kao što su prihod i rashod od kamata i tečajne razlike vezane na uložena
ili posuđena sredstva, također su povezane s neto monetarnim položajem.
Iako se takve stavke odvojeno objavljuju, one mogu korisno poslužiti ako
su prezentirane zajedno s dobitkom ili gubitkom od monetarnog položaja
u izvještaju o dobiti.

**Financijski izvještaji na temelju tekuće cijene**

Bilanca

**29.** Stavke iskazane po tekućoj cijeni ne prepravljaju se jer
su već izražene u obliku tekuće mjerne jedince na datum bilance. Druge
se stavke u bilanci prepravljaju u skladu s točkama 11. do 25.

Izvještaj o dobiti

**30.** Izvještaj o dobiti pripremljen na osnovi tekuće cijene prije
prepravljanja, općenito izvještava tekuće cijene u vremenu u kojemu su
navedene transakcije ili događaji nastali. Troškovi prodaje i amortizacija
evidentiraju se po tekućim cijenama u vremenu potrošnje; prodaja i drugi
rashodi evidentiraju se njihovim novčanim iznosima kada su se dogodili.
Radi toga svi iznosi se trebaju prepraviti u tekuću mjernu jednicu u datumu
bilance, primjenjujući opći indeks cijena.

Dobitak ili gubitak od neto monetarnog položaja

**31.** Dobitak ili gubitak od neto monetarng položaja obračunava
se u skladu s točkama 27. i 28. Izvještaj o dobiti pripremljen na osnovi
tekuće cijene može, međutim, već uključiti usklađenost pokazujući učinke
mijenjanja cijena na monetarnim stavkama u skladu s točkom 16. Međunarodnog
računovodstvenog standarda 15, Informacija koja pokazuje učinke mijenjanja
cijena. Takva je usklađenost dio dobitka il gubitka od neto monetarnog
položaja.

**Porezi**

**32.** Prepravljanje financijskih izvještaja u skladu s ovim Standardom
može dovesti do razlike između oporezive dobiti i računovodstvene dobiti.
Te se razlike obračunavaju u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom
12, Računovodstvo poreza na dobit.

**Izvještaj o novčanom tijeku**

**33.** Ovaj Standard zahtijeva da se sve stavke u izvještaju o novčanom
tijeku iskazuju u obliku tekuće mjerne jedinice na datum bilance.

**Podudarni podaci**

**35.** Podudarni podaci za prethodno izvještajno razdoblje,bilo
da su bili utemeljeni na pristupu troška nabave ili na pristupu tekuće
cijene, prepravljaju se primjenjujući opći indeks cijena tako da su usporedivi
financijski izvještaji prezentirani u obliku tekuće mjerne jedinice na
kraju izvještajnog razdoblja. Informacija koja je objavljena u odnosu na
ranije razdoblje također se iznosi u obliku tekuće mjerne jedinice na kraju
izvještajnog razdoblja.

**Konsolidirani financijski izvještaji**

**35.** Matica koja izvješćuje u valuti hiperinfalcijske privrede
može imati podružnice koje također izvješćuju u valutama hiperinfalcijske
privrede. Financijski izvještaji svake takve podružnice trebaju se prepraviti
primjenjujući opći indeks cijena zemlje u čijoj valuti ona izvješćuje prije
nego se uključe u konsolidirane financijske izvještaje koje izdaje njena
matica. Tamo gdje je takva podružnica inozemna podružnica, njeni prepravljeni
financijski izvještaji provode se po zaključnom tečaju. Financijski izvještaji
podružnica, koji se ne izvješćuju u valutama hiperinflacijske privrede,
obrađuju se u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 21, Računovodstvo
učinaka promjena tečajeva stranih valuta.

**36.** Ako su financijski izvještaji s različitim izvještajnim datumima
konsolidirani, sve stavke, bilo nemonetarne ili monetarne, trebaju se prepraviti
u tekuću mjernu jednicu na datum konsolidiranih financijskih izvještaja.

**Izbor i korištenje općeg indeksa cijena**

**37.** Prepravljanje financijskih izvještaja u skladu s ovim Standardom
zahtijeva korištenje općeg indeksa cijena koji odražava promjene u općoj
kupovnoj moći. Poželjno je da sva poduzeća koja izvješćuju u valuti iste
zemlje koriste isti indeks.

**Privrede koje prestaju biti hiperinflacijske**

**38. *Kada privreda prestaje biti hiperinflacijska i poduzeće prekida
pripremanje i prezentiranje financijskih izvještaja pripremljenih u skladu
s ovim Standardom, s iznosima iskaznim u tekućoj mjernoj jedinici na kraju
prethodnog izvještajnog razdoblja treba postupati kao s osnovom za knjigovodstvene
iznose u njegovim narednim financijskim izvještajima.***

**Objavljivanja**

**39. *Treba se objaviti slijedeće:***

***(a) činjenicu da su financijski izvještaji i podudarni podaci
za prethodna razdoblja prepravljeni za promjene u općoj kupovnoj moći izvjetajne
valute te kao rezultat da su iskazani u obliku tekuće mjerne jedinice na
datum bilance;***

***(b) da li su financijski izvještaji zasnovani bilo na pristupu
troka nabave ili pristupu tekuće cijene; i***

***(c) prepoznatljivost i razinu indeksa cijene na datum bilance
i kretanje toga indeksa za vrijeme tekućeg i prethodnog izvještajnog razdoblja.***

**40.** Objavljivanja koja se zahtijevaju ovim Standardom potrebna
su kako bi se objasnila osnova obračuna učinaka infalcije u financijskim
izvještajima. One su također namijenjene u pružanju drugih informacija
neophodnih za razumijevanje te osnove i iznosa koji iz toga proizlaze.

**Datum stupanja na snagu**

*41.* Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu
za financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1. siječnja
1990. ili poslije toga.

### **Međunarodni računovodstveni standard 30 (preoblikovan 1994.)**

## **Objavljivanja u financijskim izvještajima banaka i sličnim financijskim institucijama**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće lipnja 1990. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1 - 5

**Osnovno polazište** 6 - 7

**Računovodstvene politike** 8

**Izvještaj o dobiti** 9 - 17

**Bilanca** 18 - 25

**Nepredviđeni događaji i preuzete obveze,**

**uključujući izvanbilančne stavke** 26 - 29

**Dospijeća sredstava i obveza** 30 - 39

**Koncentracija sredstava, obveza i izvan-**

**bilančnih stavki** 40 -42

**Gubici po zajmovima i predujmovima** 43 -49

**Opći bankarski rizici** 50 -52

**Sredstva založena kao jamstvo** 53 -54

**Povjereničke aktivnosti** 55

**Transakcije s povezanom strankom** 56 -58

**Datum stupanja na snagu** 59

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
  Standardu                             Standardu
        1                               1/3
        2                               2
        3                               3
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               7
        8                               8
        9                               11
        10                              12
        11                              14
        12                              15
        13                              16
        14                              17
        15                              20
        16                              poništena
        17                              21
        18                              22
        19                              25
        20                              27
        21                              28
        22                              poništena
        23                              29
        24                              31
        25                              32
        26                              33
        27                              34
        28                              35
        29                              36
        30                              37
        31                              38
        32                              39
        33                              41
        34                              42
        35                              45
        36                              46
        37                              47
        38                              48
        39                              49
        40                              51
        41                              52
        42                              54
        43                              55
        44                              56
        45                              57
        46                              58
        47                              9
        48                              10
        49                              13
        50                              18
        51                              19
        52                              23
        53                              24
        54                              26
        55                              30
        56                              40
        57                              43
        58                              44
        59                              50
        60                              53
        61                              59
Standardi su pisani masnim slovima
```

**Objavljivanja u financijskim izvještajima banaka i sličnim
financijskim institucijama**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primijeniti u u financijskim izvještajima
banaka i sličnim financijskim institucijama (u daljnjem tekstu: banke).***

**2.** Za potrebe ovog Standarda, pojam "banka" uključuje
sve financijske institucije kojima je jedna od glavnih aktivnosti primanje
depozita i posuđivanja s ciljem pozajmljivanja i ulaganja i koje su obuhvaćene
bankarskim ili sličnim zakonodavstvom. Ovaj se Standard odnosi na takva
poduzeća bez obzira imaju li ili nemaju riječ "banka" u svome
nazivu.

**3.** U čitavom svijetu banke čine značajan i utjecajan sektor poslovanja.
Većina pojedinaca i organizacija koristi banke, bilo kao ulagači bilo kao
zajmoprimci. Zbog bliskog odnosa s regulatornim tijelima i vladama, te
zbog pravila što im nameću države, banke imaju glavnu ulogu u održavanju
povjerenja u monetarni sustav. Stoga postoji veliko i široko zanimanje
za dobrobit banaka, posebice za njihovu solventnost i likvidnost, te relativni
stupanj rizika koji je povezan s različitim vrstama njihova poslovanja.
Poslovanje, pa stoga i izvještajni zahtijevi računovodstvu banaka se razlikuju
od drugih poduzeća. Ovaj Standard uzima u obzir posebne potrebe banaka.
On također potiče prikazivanje komentara o finanacijskim izvještajima koji
se bave takvim pitajima kao što je upravljanje i kontrola likvidnosti i
rizika.

**4.** Ovaj Standard nadopunjuje druge Međunarodne računovodstvene
standarde koji se također primjenjuju na banke, osim ako nisu izričito
izuzeti u nekom standardu.

**5.** Ovaj se Standard odnosi na odvojene financijske izvještaje
i konsolidirane financijske izvještaje banke. Gdje bankarske djelatnosti
poduzima neka grupa, ovaj se Standard može primijeniti u pogledu tih djelatnosti,
na konsolidacijskoj osnovi.

**Osnovno polazište**

**6.** Korisnici financijskih izvještaja neke banke trebaju relevantne,
pouzdane i usporedive informacije koje im služe u procjeni financijskog
položaja i uspjeha banke, i koje su im korisne u donošenje ekonomskih odluka.
Potrebne su im i informacije koje im omogućuju bolje razumijevaje posebnih
obilježja poslova-nja banke. Korisnicima su te informacije potrebite čak
i onda kad banka podliježe nadzoru i opskrbljuje regulatorna tijela informacijama
koje nisu uvijek dostupne javnosti. Stoga, objavljivanja u financijskim
izvještajima banke trebaju biti dovoljno razumljiva da zadovolje potrebe
korisnika, u okvirima onoga što se objektivno može zahtijevati od managementa.

**7.** Korisnici financijskih izvještaja banke zainteresirani su
za njenu likvidnost i solventnost te rizike povezane sa sredstvima i obvezama
koji su priznati u bilanci i u izvanbilančnim stavkama banke. Likvidnost
ukazuje da se raspolaže s dovoljno sredstava a pokriće povlačenja depozita
i drugih financijskih obveza kako one dospijevaju. Solventnost ukazuje
na višak sredstava nad obvezama i stoga na dostatnost kapitala banke. Banka
je izložena riziku likvidnosti i rizicima koji nastaju zbog fluktuacija
valuta, promjene kamatnih stopa, promjenama tržišnih cijena i neuspjeha
partnera. Ti se rizici mogu odraziti u financijskim izvještajima, ali ih
korisnici mogu bolje razumjeti ako management predoči komentar financijskih
izvještaja koji opisuje način na koji upravlja i kontrolira rizike povezane
s poslovanjem banke.

**Računovodstvene politike**

**8.** Banke primjenjuju različite metode za priznavanje i mjerenje
stavaka u svojim financijskim izvještajima. Iako je usklađivanje tih metoda
poželjno, ono prelazi djelokrug ovog Izvještaja. Kako bi se udovoljilo
Međunarodnom račnovodstvenom standardu 1, Objavljivanje računovodstvenih
politika, te omogućilo korisnicima da razumiju osnovu na kojoj se pripremaju
financijski izvještaji banke, potrebno je objaviti računovodstvene politke
koje se tiču sljedećih stavaka:

(a) priznavanje glavnih vrsta prihoda (vidjei točke 10. i 11.);

(b) vrednovanje ulaganja i vrijednosnih papira kojima se posluje (vidjeti
točke 24. i 25.);

(c) razlike između transakcija i drugih događaja koji su posljedica
priznavanja sredstava i obveza u bilanci i transakcija i drugih događaja
koji samo povećavanju nepredviđene događaje i obveze (vidjeti točke 26.
do 29.);

(d) osnovu za utvrđivaje gubitaka po zajmovima i predujmovima i za otpisivanje
nenaplativnih zajmova i predujmova (vidjeti točke 43. do 49.); te

(e) osnovu za utvrđivanje troškova općih bankarskih rizika i računovodstveni
postupak s takvim troškovima (vidjeti točke 50. do 52.)

Neke su od tih tema predmet postojećih Međunarodnih računovodstvenih
standarda, dok će se s drugima trebati pozabaviti u budućnosti.

**Izvještaj o dobiti**

**9. *Banka treba prezentirati izvještaj o dobiti koji grupira prihode
i rashode po vrstama i objavljuje iznose glavnih vrsta prihoda i rashoda.***

**10. *Uz obveze što ih nameću drugi Međunarodni računovodstveni
standardi, objaljivanja u izvještaju o dobiti ili u bilješkama uz financijske
izvještaje trebaju sadržavati, ali time nisu na njih ograničene, sljedeće
stavke prihoda i rashoda;***

- prihod od kamate i slični prihodi;

- rashode za kamte i slične troškove;

- prihod od dividendi;

- prihod od naknade i provizije;

- rashode za naknade i provizije;

- dobitke umanjene za gubitke nastalim poslovanjem s vrijednosnim papirima;

- dobitke umanjene za gubitke nastale od investicijskih vrijednosnih
papira;

- dobitke umanjene za gubitke nastale u poslovanja sa stranim valutama;

- ostali prihodi iz poslovanja;

- gubitke po zajmovima i predujmovima;

- opće administrativne rashode;

- ostale rashode iz poslovanja.

**11.** Glavne vrste prihoda koji nastaju poslovanjem banke uključuju
kamate, naknade za usluge, provizije i rezultate iz posredovanja. Svaka
vrsta prihoda objavljuje se odvojeno kako bi korisnici mogli procijeniti
uspješnost poslovanja banke. Takva objavljivanja se dodaju onima koji se
tiču izvora prihoda što zahtijeva Međunarodni računovodstveni standard
14, Izvješćivanje financijske informacije po segmentu.

**12.** Glavne vrste rashoda koji nastaju poslovanjem banke uključuju
kamate, provizije, gubitke po zajmovima i preudujmovima, troškovi koji
se odnose na smanjenje knjigovodstvenog iznosa ulaganja i opći upravni
rashodi. Svaka vrsta rashoda objavljuje se posebno kako bi korisnici mogli
procijeniti uspješnost poslovanja banke.

**13. *Stavke prihoda i rashoda ne trebaju se prebijati, osim onih
koje su u svezi sa zaštitom i sredstvima i obvezama koja se prebijaju u
skladu s točkom 23.***

**14.** Prijeboj u drugim slučaejvima osim onih koje se odnose na
zaštitu i na sredstva i obvezekod kojih je izvršen prijeboj, kao što je
opisano u točki 23. zaštičuje korisnike od procjene uspjeha odvojenih aktivnosti
banke i zaradu koju ostvaruje od pojedinačnih vrsta sredstava.

**15.** Dobici i gubici proizašli iz svakog od sljedećih osnova obično
se izvješćuju na neto osnovi:

(a) otuđenja i promjene u knjigovodstvenom iznosu tržišnih vrijednosnih
papira;

(b) otuđenja investicijskih vrijednosnih papira; i

(c) poslovanje stranim valutama.

**16.** Prihod od kamata i rashodi za kamate objavljuju se odvojeno
kako bi se moglo bolje razumjeti sastav i razloge za promjene u neto kamatama.

**17.** Neto kamata je istodobno rezultat i kamatnih stopa i iznosa
danih i primljenih zajmova. Poželjno je da management pruži komentar o
prosječnim kamatnim stopama, prosječnim sredstvima kojima se zarađuju kamate
i prosječnim obvezama na koje se plaćaju kamate za to razodblje. U nekim
zemljama vlada pruža pomoć bankama dajući im depozite i druge kreditne
pogodnosti po kamatnim stopama koje su znantno niže od tržišnih stopa.
U tim slučajevima, komentar managementa često objavljuje veličinu tih depozita
i pogodnosti te njihov učinak na neto dobit.

**Bilanca**

**18. *Banka treba prezentirati bilancu u kojoj su grupirana sredstva
i obveze po prirodi i poredana tako da odraze njihovu relativnu likvidnost.***

**19. *Osim zahtjeva drugih Međunarodnih računovodstvenih standarda,
objavljivanja u bilanci ili u bilješkama uz financijske izvještaje trebaju
uključivati, ali nisu njima ograničeni, sljedeća sredstva i obveze:***

**Sredstva**

***Novac i salda kod centralne banke***

***Blagajnički zapisi i drugi vrijednosni papiri koji potpadaju reeskontiranju
s centralnom bankom***

***Vrijednosni papiri koje izdaje država i drugi vrijednosni papiri
koji se drže u svrhu poslovanja***

***Plasmani kod drugih banaka i zajmovi i predujmovi drugim bankama***

***Drugi plasmani na tržištu novca***

***Zajmovi i predujmovi klijentima***

***Investicijski vrijednosni papiri***

**Obveze**

***Depoziti od drugih banaka***

***Ostali depoziti sa tržišta novca***

***Iznosi koji se duguju drugim deponentima***

***Certifikati depozita***

***Vlastite mjenice i druge dokumentirane obveze***

***Druga posuđena sredstva***

**20.** Najbolji je pristup klasifikaciji sredstava i obveza banke
da ih se grupira po vrsti i poreda po približnom redu njihove likvidnosti;
to može biti približno jednako njihovim dospijećima. Tekuće i netekuće
stavke ne prezentiraju se odvojeno, jer većina sredstava i obveza banke
može biti realizirana i obračunata u bliskoj budućnosti.

**21.** Razlikovanje između salda kod banaka i drugih dijelova tržišta
novca te drugih depozitora je važna informacija jer omogućuje razumijevanje
odnosa i ovisnosti banke o drugim bankama te odnos i ovisnosti o tržištu
novca. Stoga banka odvojeno objavljuje:

(a) salda kod centralne banke;

(b) plasmane kod drugih banaka;

(c) druge plasmane na tržištu novca;

(d) depozite od drugih banaka;

(e) druge depozite na tržištu novca; i

(f) druge depozite

**22.** Banka obično ne zna posjednika svojih certifikata depozita,
jer se njima obično trguje na otvorenom tržištu. Stoga banka odvojeno objavljuje
depozite koji su dobiveni izdavanjem vlastitih certifikata depozita ili
drugog prenosivog vrijednosnog papira.

**23. *Iznos u kojem je bilo koje sredstvo ili obveza navedena u
bilanci ne smije se prebijati oduzimanjem druge obveze ili sredstva, osim
ako ne postoji zakonsko pravo za prijeboj i poravnanje koje se odnosi na
realizaciju ili podmirenje sredstva ili obveze.***

**24. *Banka treba objaviti tržišnu vrijednost tržišnih vrijednosnih
papira i utrživih investicijskih vrijednosnih papira ako se te vrijednosti
razlikuju od knjigovodstvenih iznosa u financijskim izvještajima.***

**25.** Važno je razlikovati tržišne od investicijksih vrijednosnih
papira i od drugih ulaganja. Tržišni vrijednosni papiri jesu utrživi vrijednosni
papiri koji su stečeni i drže s namjerom da ih se u kratkom roku ponovno
proda. Investicijski vrijednosni papiri nabavljaju se i drže radi stjecanja
zarade ili porasta kapitala i obično se drže do dospijeća. Tržišne vrijednosti
tržišnih vrijednosnih papira i utrživih investicijskih vrijednosnih papira
objavljuju se u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 25, Računovodstvo
ulaganja, ako su te vrijednosti različite od knjigovodstvenih iznosa u
financijskim izvještajima. Nije prikladno da se u financijskim izvještajima
banke kao ulaganja obračunavaju zajmovi, predujmovi i slične transakcije.

**Nepredviđeni događaji i preuzete obveze, uključujući izvanbilančne
stavke**

**26. *U skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 10, Nepredviđeni
događaji, događaji nastali nakon datuma bilance, banka treba objaviti sljedeće
neočekivane događaje i obveze:***

***(a) prirodu i iznos obveza kojim se povećavaju neopozivi krediti
koji se ne mogu povući po vlastitoj odluci banke bez rizika da će izazvati
značajnu kaznu ili trošak; i***

***(b) prirodu i iznos nepredviđenih događaja i obveza koje prostjeću
iz izvanbilančnih stavki, uključujući one koje se odnose na:***

***(i) izravne kreditne supstitute, uključujući opće garancije po
zaduženjima, bankovne akceptne garancije i akreditive koji služe kao financijske
garancije za zajmove i vrijednosne papire;***

***(ii) određene obveze povezane s transakcijama, uključujući garancije
o uspješnosti posla, garancije o zaključenju posla, jamstva i opozive akreditive
povezane s određenim transakcijama;***

***(iii) kratkoročne samolikvidirajuće nepredviđene događaje vezane
uz trgovinu proizašle iz kretanja robe, kao što su dokumentarni akreditivi,
gdje se odnosna isporuka koristi kao jamstvo;***

***(iv) sporazumi o prodaji i ponovnoj kupnji koji se priznaju u
bilanci;***

***(v) stavke povezane s kamatom i tečajem stranih valuta, uključujući
razmjene, opcije i terminske poslove; i***

***(vi) druge obveze, mogućnosti izdavanje obveznica i mogućnosti
obnavljanja zaključenja ugovora.***

**27.** Međunarodni računovodstveni standard 10, Nepredviđeni događaji
i događaji nastali nakon datuma bilance, općenito se bavi računovodstvom
nepredviđenih događaja i njihovim objavljivanjem. Taj je izvještaj naročito
značajan za banke, jer se banke često upuštaju u mnoge vrste nepredviđenih
događaja i obveza, od kojih su neki opozivi a drugi neopozivi, koji su
često značajnog iznosa i znatno veći od drugih komercijalnih poduzeća.

**28.** Mnoge banke također ulaze u transakcije koje se trenutno
ne priznaju kao sredstva ili obveze u bilanci, ali koje utječu na porast
nepredviđenih događaja i obveza. Takve izvanbilančne stavke često predstavljaju
značajan dio poslovanja banke i mogu imati znatan utjecaj na razinu rizika
kojemu se banka izlaže. Te stavke mogu povećati, ili smanjiti druge rizike,
primjerice zaštitom sredstava ili obveza u bilanci. Izvanbilančne stavke
mogu proizaći iz transakcija provedenih u ime klijenata ili iz bančinog
vlastitog položaja.

**29.** Korisnici financijskih izvještaja trebaju biti upoznati s
nepredviđenim događajima i neopozivim obvezama banke, jer oni mogu utjecati
na likvidnost i solventnost banke, te prirođenu im mogućnost potencijalnih
gubitaka. Korisnicima su potrebne i adekvatne informcije o prirodi i veličini
izvanbilančnih transakcija što ih banka poduzima.

**Dospijeća sredstava i obveza**

**30. *Banka treba objaviti analizu sredstava i obveza, grupirajući
ih po odnosnim dospijećima na temelju preostalog razdoblja, od datuma bilance
do ugovorenog datuma dospijeća.***

**31.** Usklađenost i kontrolirana neusklađenost dospijeća i kamatnih
stopa sredstva i obveza temelji su za upravljanje bankom. Potpuna usklađenost
je neobična za banke, jer se poslovi sklapaju često na neodređen rok i
različitih vrsta. Neusklađeno stanje može poticati profitabilnost, ali
i povećati rizik gubitka.

**32.** Dospijeća sredstava i obveza te mogućnosti da se, uz prihvatljiv
trošak, zamijene obveze o dospijećima koje nose kamate, važni su čimbenici
u procjeni likvidnosti banke i njenog izlaganja promjenama kamatnih stopa
i valutnih tečajeva. Kako bi se pružile informacije koje su značajne za
procjenu njene likvidnosti, banka objavljuje barem analizu sredstava i
obveza po odnosnim grupama dospijeća.

**33.** Grupiranja po dospijećima, primjenjena na pojedina sredstva
i obveze, razlikuju se između banaka i njihovih opredjeljenja za određena
sredstva i obveze. Obično se koriste sljedeća razdoblja:

(a) do 1 mjesec;

(b) od 1 mjesec do 3 mjeseca;

(c) od 3 mjeseca do 1 godine;

(d) od 1 godine do 5 godina;

(e) od 5 godina nadalje.

Razdoblja se često spajaju, primjerice kod zajmova i predujmova tako
da se grupiraju na one do jedne godine i one iznad jedne godine. Kad je
otplata raspoređena tijekom određenoga razdoblja, svaka se rata smješta
u razdoblje kojem prema ugovoru pripada, ili se očekuje da će biti plaćena
ili primljena.

**34.** Bitno je da su razdoblja dospijeća što ih banka prihvaća
ista za sredstva i za obveze. To pojašnjava mjeru do koje su dospijeća
povezana i iz toga proizlazeću ovisnost o drugim izvorima likvidnsoti.

**35.** Dospijeća se mogu izraziti kao:

(a) preostalo razdoblje do datuma otplate;

(b) prvobitno razdoblje do datuma otplate; ili

(c) preostalo razdbolje do idućeg datuma kad se mogu promijeniti kamatne
stope.

Analiza sredstava i obveza prema njihovim preostalim razdobljima do
datuma otplate nudi najbolju osnovu za procjenu likvidnosti banke. Banka
također može objaviti dospijeća otplata utemeljna na prvobitnom razdoblju
do datuma otplate kako bi pružila informaciju o svojim strategijama financiranja
i poslovanja. Osim toga, banka može objaviti grupirana dospijeća na temelju
prestalog razdoblja do iduećg datuma, kad mogu biti promijenjene kamatne
stope, kako bi pokazala svoju izloženost rizicima kamatne stope. Management
može također pružiti, u svom komentaru o financijskim izvještajima, informaciju
o izloženosti kamatnoj stopi i o načinu kako upravlja i kontrolira takvim
izloženostima.

**36.** U mnogim se zemljama, depoziti položeni u banci mogu povući
na zahtjev i predujmovi, što ih je banka dala, mogu biti otplativi na zahtjev.
U praksi se, međutim, ti depoziti i predujmovi često dugo održavaju bez
povlačenja ili otplate; stoga je stvarni datum otplate kasniji od ugovorenog
datuma. Bez obzira na to, banka objavljuje analizu izraženu u ugovornim
dospijećima, iako ugovorno razdoblje otplate često nije stvarno razdbolje,
jer ugovorni datumi odražavaju rizike likvidnosti povezane sa sredstvima
i obvezama banke.

**37.** Neka sredstva banke nemaju ugovoren datum dospijeća. Razdoblje
za koje se pretpostavlja da će ta sredstva dospijeti obično se uzima kao
očekivani datum kada će se ta sredstva realizirati.

**38.** Korisnici procjenjuju likvidnost banke iz objavljenih grupiranih
dospijeća u kontekstu lokalne bankarske prakse, uključujući raspoloživost
sredstava bankama. U nekim su zemljama kratkoročna sredstva dostupna, u
normalnom tijeku poslovanja, sa tržišta novca, ili, ako je hitno, od centralne
banke. U drugim zemljama to nije slučaj.

**39.** Kako bi korisnicima omogućila potpuno razumijevanje dospijeća,
objavljivanje u financijskim izvještajima ponekad se trebaju dopuniti informacijama
o vjerojatnosti otplate unutar prestalog razdoblja. Stoga, management može
ponuditi, u svom kometaru o financijskim izvještajima, informaciju o stvarnim
razdobljima i o načinu na koji upravlja i kontrolira rizike i izloženost
vezane uz različita dospijeća i kamatnih stopa.

**Koncentracija sredstava, obveza i izvanbilančnih stavaka**

**40. *Banka treba objaviti svaku značajniju koncentraciju svojih
sredstava, obveza i izvanbilančnih stavki.Objaviti se treba po zemljopisnim
područjima, po klijentima, granama i drugim koncentracijama rizika. Banka
treba također objaviti izloženost značajnim razlikama tečajeva stranih
valuta.***

**41.** Banka objavljuje značajne koncentracije u raspodjeli svojih
sredstva i u izvorima svojih obveza, jer je to koristan pokazatelj mogućih
rizika svojstveni ostvarenju sredstava i fondova raspoloživih banci. Objavljuju
se koncentracije rizika prema zemljopisnim područjima, grupama klijenata,
proizvodnim granama ili sličnim pokazateljima primjerenima u okolnostima
banke. Važna je i slična analiza i objašnjenje izvanbilačnih stavaka. Zemljopisna
područja mogu obuhvaćati pojedine države, grupe države ili regije unutar
zemlje; kad je riječ o klijentima, mogu se objavljivati sektori, kao što
su državna, javna tijela, te komercijalna i poslovna poduzeća. Takvi se
podaci dodatno objavljuju uz bilo koju segmentarnu informaciju što zahtijeva
Međunarodni računovodstveni standard 14, Izvješćivanje financijske informacije
po segmentu.

**42.** Objavljivanje izloženosti značajnim razlikama tečaja stranih
valuta također je koristan pokazatelj rizika od gubitaka koji nastaju zbog
promjena valutnih tečajeva.

**Gubici po zajmovima i predujmovima**

**43. *Banka treba objaviti sljedeće:***

***(a) računovodstvenu politiku koja opisuje osnovu po kojoj se nenaplativi
zajmovi i predujmovi priznaju i otpisuju kao rashod;***

***(b) detalje o promjenama rezerviranja za gubitke po zajmovima
i predujmovima tijekom razdoblja. Odvojeno treba objaviti iznos gubitaka
po nenaplativim zajmovima i predujmovima za koje se tom razdoblju tereti
dobit, iznos terećenih i otpisanih zajmova i predujmova u tom razdbolju
i iznos prethodno otpisanih a povraćenih i odobrenih zajmova i predujmova;***

***(c) zbrojni iznos rezerviranja za gubitke po zajmovima i predujmovima
na datum bilance; i***

***(d) zbrojni iznos, uključen u bilancu za zajmove i predujmove,
za koje kamata nije pripisana i osnovu korištenu za određivanje knjigovodstvenih
iznosa takvih zajmova i predujmova.***

**44. *Svaki rezervirani iznos, kad je riječ o gubicima po zajmovima
i predujmovima uz one gubitke koji su posebno identificirani ili potencijalne
gubitke za koje iskustvo ukazuje da su prisutni u portfelju zajmova i predujmova,
treba obračunati kao određivanje zadržanih zarada. Sve pozitivne stavke
koje su posljedica smanjenja takvih iznosa dovode do porasta zadržanih
zarada i ne uključuju se pri utvrđivanju neto dobiti.***

**45.** Neizbježno je da u redovnom poslovanju banke snose gubitke
po zajmovima, predujmovima i drugim kreditnim aranžmanima zbog toga što
postaju djelomično ili u potpunosti nenaplativi. Iznosi gubitaka koji su
bili posebno identificirani priznaju se kao rashod i terete prihod te se
oduzimaju od knjigovodstvenog iznosa odgovarajuće vrste zajmova i predujmova
kao rezerviranje za gubitke na zajmovima i predujmovima. Iznos potencijalnih
gubitaka koji nisu posebno identificirani, ali za koje iskustvo ukazje
da postoje u portfelju zajmova i predujmova, također se priznaje kao rashod
i tereti prihod te se oduzima od ukupnog knjigovodstvenog iznosa zajmova
i predujmova kao rezerviranje za gubitak na zajmovima i predujmovima. Procjena
tih gubitaka ovisi o prosudbi managementa; ipak, bitno je da management
iz razdoblja u razdoblje primjenjuje procjene na dosljedan način.

**46.** Lokalne okolnosti ili zakonodavstvo mogu zahtijevati ili
dopuštati banci da tereti dobit za gubitke po zajmovima i predujmovima
povrh onih gubitaka koji su posebno identificirani i onih potencijalnih
gubitaka za koje iskustvo ukazuje da su prisutni u portfelju zajmova i
predujmova. Svako takvo terećenje znači određivanje zadržanih zarada, a
ne rashoda u utvrđivanju neto dobiti za to razdoblje. Sličn tomu, sva odobrenja
koja nastaju smanjenjem takvih terećenja imaju za posljedicu povećanje
zadržanih zarada, a ne uključuju se pri utvrđivanju neto dobiti razdoblja.

**47.** Korisnici financijskih izvještaja banke trebaju biti upoznati
s utjecajem gubitaka po zajmovima i predujmovima na financijsko stanje
i uspješnost banke; to im pomaže u prosudbi djelotvornosti s kojom banka
koristi svoje resurse. Stoga, banka objavljuje ukupni iznos rezerviranja
za gubitke po zajmovima i predujmovima na datum bilance i promjene rezerviranja
tijekom razdoblja. Promjene rezerviranja, uključujući prije otpisane iznose
koji su nadoknađeni u tom razdoblju, prikazuju se posebno.

**48.** Banka može odlučiti da ne pripisuje na zajmove ili predujmove,
primjerice kad je zajmoprimatelj više od jednog razdoblja u zakašnjenju
s otplatom kamate ili glavnice. Banka objavljuje zbrojni iznos zajmova
i predujmova na datum bilance na koji kamata nije pripisana i osnovu koja
se koristi za utvrđivanje knjigovodstvenog iznosa takvih zajmova ili predujmova.
Također je poželjno da banka objavi priznaje li dobit od kamata po takvim
zajmovima i predujmovima i utjecaj što ga nepripisivanje kamata ima na
njen izvještaj o dobiti.

**49.** Kad se zajmovi i predujmovi ne mogu nadoknaditi, otpisuju
se i terete rezerviranja za gubitke. U nekim se slučajevima oni ne otpisuju
dok se ne završe svi potrebni zakonski postupci i konačno se ne utvrdi
iznos gubitka. U drugim se slučajevima otpisuju prije, primjerice kad zajmoprimatelj
nije platio nikakve kamate ili nije otplatio nikakvu glavnicu koja je dospijela
u određenom razdoblju. Kako se razlikuje vrijeme u kojem se nenaplativi
zajmovi i predujmovi otpisuju, bruto iznos zajmova i predujmova te rezerviranja
za gubitke mogu varirati u sličnim okolnostima. Kao rezultat, banka objavljuje
svoju politiku otpisivanja nenaplativih zajmova i predujmova.

**Opći bankovni rizici**

**50. *Svi rezervirani iznosi kad je riječ o općim bankovnima rizicima,
uključujući buduće gubitke i druge nepredvidive rizike ili nepredviđene
događaje uz one koji se moraju pripisati u skladu s Međunarodnim računovodstvenim
standardom 10, Nepredviđeni događaji i događaji nastali nakon datuma bilance,
trebaju se odvojeno objaviti kao određivanje zadržanih zarada. Sva odobrenja
koja su posljedica smanjenja takvih iznosa dovode do porasta zadržanih
zarada i ne uključuju se pri utvrđivanju neto dobiti razdoblja.***

**51.** Lokalne okolnosti ili zakonodavstvo mogu zahtijevati od bake,
ili joj dopuštati, da tereti dobit za opće bankovne rizike, uključujući
buduće gubitke ili druge nepredvidive rizike, povrh terećenja za gubitke
po zajmovima i predujmovima utvrđene u skladu s točkom 45. Od banke se
može zahtijevati, ili joj se može dopuštati, da tereti dobit za nepredviđene
događje uz one za koje se pripisivanje zahtijeva Međunarodnim računovodstvenim
standardom 10. Nepredviđeni događaji i događaji nastali nakon datuma bilance.
Ta terećenja mogu imati za posljedicu precjenjivaje obveza, potocjenjivanje
sredstva ili neobjavljivanje pripisivanja i rezerviranja. Takva terečenja
pružaju mogućnost za iskrivljenje neto dobiti i glavnice.

**52.** Izvještaj o dobiti ne može pružiti relevantnu i pouzdanu
informaciju o uspješnosti banke ako neto dobit i uključuje učinke neobjavljenih
terećenja za opće bankovne rizike ili dodatne nepredviđene događaje, ili
neobjavljena odobrenja koja su nastala poništenjem takvih terećenja. Slično
tome, bilanca ne može pružiti relevantnu i pouzdanu informaciju o financijskom
stanju banke ako bilanca uključuje precijenjene obveze, potcijenjana sredstva
ili neobjavljena iskazivanj i rezerviranja.

**Sredstva založena kao jamstvo**

**53. *Banka treba objaviti zbrojni iznos osiguranih obveza te prirodu
i knjigovodstveni iznos sredstava založenih kao jamstvo.***

**54.** U nekim se zemljama od banaka zahtijeva, zakonom ili nacionalnim
običajem, da založe sredstva kao jamstvo za podršku određenih depozita
i drugih obveza. Iznosi o kojima je riječ često su značajni i tako mogu
imati velik utjecaj na procjenu financijskog stanja banke.

**Povjereničke aktivnosti**

**55.** Banke obično djeluju kao povjerenici i u drugim povjereničkim
svojstvima, a rezultat je da drže ili plasiraju sredstva u ime pojedinaca,
zaklada, mirovinskih fondova i drugih institucija. Pod uvjetom da je povjerenički
ili sličan odnos zakonski podržan, ta sredstva nisu sredstva banke i, stoga,
nisu uključena u njenu bilancu. Ukoliko je banka uključena u značajne povjereničke
poslove, objavljivanje te činjenice i pokazatelj veličine tih poslova stavlja
se u njen financijski izvještaj radi potencijalne obveze ako banka ne uspije
u svojim povjereničkim dužnostima. U tu svrhu, povjereničko poslovanje
ne obuhvaća poslovanje sa sefovima.

**Transakcije s povezanom strankom**

**56.** Međunarodni računovodstveni standard 24, Objavljivanja povezane
stranke, uglavnom se bavi s objavljivanjem odnosa povezanih stranaka i
transakcija između poduzeća koje podnosi izvještaj i povezanih stranaka.
U nekim zemljama zakon ili regulatorna tijela sprječavaju ili zabranjuju
bakama da ulaze u transakcije s povezanim strankama, dok su u drugim zemljama
takve transakcije dopuštene. Međunarodni računovodstveni standard 24, Objavljivanja
povezane stranke, posebno je značajan u predstavljanju financijskih izvještaja
banke u zemlji koja dopušta takve transakcije.

**57.** Stanovite transakcije između povezanih stranaka mogu se izvršiti
pod drukčijim uvjetima nego s nepovezanim strankama. Primjerice, banka
može dati veći iznos ili naplatiti niže kamatne stope povezanoj stranci
nego što bi u inače istim okolnostima napravila za nepovezanu stranku,
zajmovi ili depoziti mogu se među povezanim strankama kretati brže i s
manje formalnosti nego što je to moguće kad su uključene nepovezane stranke.
Čak i kad se transakcije među povezanim strankama pojave u redovnom tijeku
bankovnog poslovanja, informacija o takvim transakcijama značajna je za
potrebe korisnika, pa njeno objavljivanje zahtijeva Međunarodni računovodstveni
standard 24, Objavljivanja povezane stranke.

**58.** Kad banka uđe u transakcije s povezanim strankama, treba
objaviti prirodu odnosa s povezanom strankom, vrste transakcije i elemente
transakcije potrebite za razumijevanje financijskih izvještaja banke. Dijelovi
koji se uobičajeno objavljuju u skladu s Međunarodnim računovodstvenim
standardom 24, Objavljivanja povezane stranke, uključuju kreditnu politiku
banke prema povezanim strankama i, kad je riječ o transakcijama s povezanim
strankama, iznos koji je uključen, ili dio:

(a) svakog zajma i predujma, depozita, akceptirane i vlastite mjenice:
objavljivanja mogu uključiti zbrojne iznose koji dospijevaju na početku
i na kraju razdoblja, kao i zajmove, depozite, otplate i druge promjene
tijekom razdoblja;

(b) svake od glavne vrste prihoda, rashoda za kamate i plaćene provizije;

(c) iznosa za koji je terećena dobit u razdoblju za gubitke po zajmovima
i predujmovima te iznos rezerviranja na datum bilance; i

(d) neopozive obveze i nepredviđene događaje i obveze koje proizlaze
od izvanbilačnih stavaka.

**Datum stupanja na snagu**

***59. Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na snagu za
financijske izvještaje banaka koji obuhvaćaju razdoblja koja počinju 1.
siječnja 1991. ili poslije toga.***

### **Međunarodni računovodstveni standard 31 (preoblikovan 1994.)**

## **Financijsko izvješćivanje o udjelima u zajedničkim pothvatima**

*Ovaj preoblikovani Međunarodni računovodstveni standard zamjenjuje
Standard koji je izvorno odobrilo Vijeće studenoga 1990. Ovaj se Standard
predočuje u promijenjenom obliku za Međunarodne računovodstvene stanarde
od 1991. i kasnije. U odnosu na izvorni tekst nema bitnih promjena. Stanovita
je terminologija promijenjena da se uskladi sadašnje djelovanje KMRS i
svi su pojmovi usklađeni.*

**Kazalo**

**Tablica usklađenosti**

**Djelokrug** Točke 1

**Definicije** 2 - 7

Oblici zajedničkog pothvata 3

Ugovorni aranžman 4 - 7

**Zajednički kontrolirane djelatnosti** 8 - 12

**Zajednički kontrolirana sredstva** 13 - 18

**Zajednički kontrolirani subjekti** 19 - 37

Konsolidirani financijski izvještaji pothvatnika 25 - 37

*Osnovni postupak - razmjerna konsolidacija* 25 - 31

*Dozvoljeni alterantivni postupak - metoda*

*udjela* 32 - 34

*Izuzeća kod osnovnog postupka i dozvoljenoga*

*alternativnog postupka* 35 - 37

**Odvojeni financijski izvještaji pothvatnika** 38

**Transakcije između pothvatnika i zajedničkog**

**pothvata** 39 - 40

**Izvješćivanje o udjelima u zajedničkim pothvatima**

**i financijskim izvještajima ulagatelja** 41

**Upravljači zajedničkih pothvata** 42 - 43

**Objavljivanja** 44 - 48

**Datum stupanja na snagu** 49

```
                Tablica usklađenosti
Točke u prethodnom      Točke u preoblikovanom
  Standardu                             Standardu
        1                               1
        2                               2
        3                               3
        4                               4
        5                               5
        6                               6
        7                               7
        8                               8
        9                               9
        10                              11
        11                              12
        12                              13
        13                              14
        14                              15
        15                              17
        16                              18
        17                              19
        18                              20
        19                              21
        20                              22
        21                              23
        22                              24
        23                              26
        24                              33
        25                              36
        26                              31
        27                              poništena
        28                              27
        29                              28
        30                              29
        31                              38
        32                              poništena
        33                              poništena
        34                              poništena
        35                              43
        36                              poništena
        37                              poništena
        38                              poništena
        39                              48
        40                              10
        41                              16
        42                              25/32
        43                              35
        44                              30/34
        45                              37
        46                              39
        47                              40
        48                              41
        49                              42
        50                              44
        51                              45
        52                              46
        53                              47
        54                              49
Standardi su pisani masnim slovima

```

**Financijsko izvješćivanje o udjelima u zajedničkim pothvatima**

*Standarde, koji su tiskani masnim kurzivom, treba čitati u kontekstu
osnovnog materijala i uputa za primjenu u ovom Standardu, te u kontekstu
Predgovora Međunarodnim računovodstvenim standardima. Međunarodni računovodstveni
standardi ne primjenjuju se na beznačajne stavke (vidjeti točku 12. Predgovora).*

**Djelokrug**

**1. *Ovaj se Standard treba primijeniti u računodstvu udjela u zajedničkim
pothvatima i izvješćivanjem o sredstvima, obvezama, prihodima i rashodima
zajedničkog pothvata u financijskim izvještajima pothvatnika i ulagača,
neovisno o strukturi ili obliku prema kojem se odvijaju aktivnosti zajedničkog
pothvata.***

**Definicije**

**2. *U ovom se Standardu koriste sljedeći izrazi s određenim značenjima:***

***Zajednički pothvat je ugovorni aranžman kojim dvije ili
više stranaka poduzimaju gospodarsku aktivnost koja podliježe zajedničkoj
kontroli.***

***Kontrola je moć vladanja financijskim i poslovnim politikama
gospodarske aktivnosti tako da se njome steknu koristi.***

***Zajednička kontrola je ugovorno utvrđeno djeljenje kontrole
nad gospodarskom aktivnošću.***

***Značajan utjecaj je moć sudjelovanja u odlukama o financijskim
i poslovnim politikama gospodarske aktivnosti, ali nije kontrola ili zajednička
kontrola nad tim politikama.***

***Pothvatnik je stranka u zajedničkom pothvatu i ima zajedničku
kontrolu nad tim zajedničkim pothvatom.***

***Ulagač u zajednički pothvat je stranka u zajedničkom pothvatu
i nema zajedničku kontrolu nad tim zajedničkim pothvatom.***

***Razmjerna konsolidacija je metoda računovodstva, i izvješćivanja
kojom se pothvatnikov udjel u svim sredstvima, obvezama, prihodima i rashodima
nekog zajedničkog kontroliranog subjekta spaja redak po redak sa sličnim
stavkama u financijskim izvještajima pothvatnika, ili su iskazani kao odvojene
stavke u financijskim izvještajima pothvatnika.***

***Metoda udjela je metoda računovodstva i izvješćivanja kojim
se udjel u zajednički kontroliranom subjektu početno evidentira po ulaganju,
a potom se usklađuje za promjene poslije nabavke u pothvatnikovu udjelu
u neto sredstvima od zajednički kontroliranog subjekta. Izvještaj o dobiti
odražava pothvatnikov udjel u rezultatima djelatnosti zajednički kontroliranog
subjekta.***

Oblici zajedničkog pothvata

**3.** Zajednički pothvati poprimaju mnogo različitih oblika i struktura.
Ovaj Izvještaj indentificira tri široka tipa-zajednički kontrolirane djelatnosti,
zajednički kontrolirana sredstva i zajednički kontrolirani subjekti-koji
su zajednički opisani i definirani kao zajednički pothvati. Sljedeće su
značajke zajedničke u svim zajedničkim pothvatima:

(a) dva ili više pothvatnika vezani su ugovornim aranžmanom i

(b) ugovorni aranžman uspostavlja zajedničku kontrolu.

Ugovorni aranžman

**4.** Postojanje ugovornog aranžmana razlikuje udjele koji obuhvaćaju
zajedničku kontrolu ulaganja u pridružene kompanije u kojima ulagač ima
značajan utjecaj (vidjeti Međunarodni računovodstveni standard 28, Računovodstvo
ulaganja u pridružene kompanije). Aktivnosti koje nisu ugovorno uspostavile
zajedničku kontrolu nisu zajednički pothvati za svrhe ovog Izvještaja.

**5.** Ugovorni aranžman može biti dokazan na više načina, primjerice
ugovorom između pothvatnika ili zapisnikom o raspravama između pothvatnika.
U nekim slučajevima, aranžmanom se obuhvaćaju odredbe ili drugi propisi
o zajedničkom pothvatu. Koji god bio njegov oblik, ugovorni aranžman obično
je u pismenom obliku i obrađuje, takve stvari kao što su:

(a) obveze u vezi aktivnosti, trajanja i izvješćivanja o zajedničkom
pothvatu;

(b) imenovanje upravnog odbora ili odgovarajućeg upravljačkog tijela
zajedničkog pothvata i glasačka prava pothvatnika;

(c) prilozi pothvatnika u kapitalu, i

(d) udjeli pothvatnika od proizvodnje, prihoda, rashoda ili rezultata
zajedničkog pothvata.

**6.** Ugovorni aranžman uspostavlja zajedničku kontrolu nad zajedničkim
pothvatom. Takav zahtjev osigurava da niti jedan pothvatnik nije u stanju
jednostavno kontrolirati aktivnost. Aranžman određuje one odluke u područjima
važnima za ciljeve zajedničkog pothvata koji zahtijeva pristanak svih pothvatnika
i one odluke pothvata koje mogu zahtijevati pristanak određene većine pothvatnika.

**7.** Ugovorni aranžman može odrediti jednog pothvatnika kao upravljača
ili menadžera zajedničkog poduhvta. Upravljač ne kontrolira zajednički
pothvat, ali djeluje u okvru financijskih i poslovnih politika koje su
prihvatili pothvatnici u skladu s ugovornim aranžmanom i ovlastili upravljača.
Ako upravljač ima moć vladati financijskim i poslovnim politikama gospodarske
aktivnosti, on kontrolira pothvat, a pothvat je podružnica upravljača a
ne zajedničkog pothvata.

**Zajednički kontrolirane djelatnosti**

**8.** Djelatnost nekog zajedničkog pothvata obuhvaća korištenje
imovine i drugih resursa pothvatnika umjesto uspostave korporacije, ortakluka
ili drugog subjekta, ili financijske strukture koja je odvojena od samih
pothvatnika. Svaki se pothvatnik koristi svojom vlastitom nekretninom,
postrojenjem i opremom te vodi vlastite zalihe. To mu također stvara vlastite
rashode i obveze te povećano koristi svoja financijska sredstva, što predstavlja
njegove vlastite obveze. Aktivnosti zajedničkog pothvata mogu obavljati
pothvatnikovi namještenici uspredo sa sličnim aktivnostima pothvatnika.
Sporazum o zajedničkom pothvatu obično predviđa način na koji se prihodi
od prodaje zajedničkog proizvoda i svih nastalih rashoda dijele između
pothvatnika.

**9.** Primjer je zajednički kontrolirane djelatnosti kada sva ili
više pothvatnika spajaju svoje djelatnosti, resurse i znanje da proizvedu,
trguju i distribuiraju proizvod, kao što je zrakoplov. Različite dijelove
proizvodnog procesa obavlja svaki od poduhvantnika. Svaki pothvatnik snosi
vlastite troškove i utvrđuje udjel prihoda od prodaje zrakoplova, tako
da je udjel određen u skladu s ugovornim aranžmanom.

**10. *Glede svojega udjela u zajednički kontroliranim djelatnostima,
pothvatnik treba priznati u svojim odvojenim financijskim izvještajima
i , dosljedno tome, u svojim konsolidiranim financijskim izvještajima:***

***(a) sredstva koja kontrolira i obveze koje nastaju;***

***(b) rashode koji nastaju i svoj udio u dobiti koji zarađuje od
prodaje robe ili pružanja usluga zajedničkim pothvatom.***

**11.** Budući da su sredstva, obveze, prihodi i rashodi već priznati
u odvojenim financijskim izvještajima pothvatnika i, dosljedno tome, u
njegovim konsolidiranim financijskim izvještajima, ne zahtijevaju se usklađivanja
ili drugi konsolidacijski postupci glede tih stavaka kada pothvatnik prezentira
konsolidirane financijske izvještaje.

**12.** Odvojeni računovodstveni dokumenti vjerojatno se neće zahtijevati
za sam zajednički pothvat i financijski izvještaj možda neće biti pripremljen
za zajednički pothvat. Međutim, pothvatnici mogu pripremiti upravljačke
račune tako da mogu procijeniti uspjeh zajedničkog pothvata.

**Zajednički kontrolirana sredstva**

**13.** Neki zajednički pothvati obuhvaćaju zajedničku kontrolu,
a često i zajedničko vlasništvo pothvatnika, jednoga sredstva ili njih
više, koja su namijenjena ili nabavljena za svrhe zajedničkog pothvata.
Tim se sredstvima ostvaruje korist za pothvatnike. Svaki pothvatnik može
uzeti dio prihoda od sredstava i svaki snosi dogovoreni dio rashoda koji
su nastali s tim u svezi.

**14.** Ti zajednički pothvati ne obuhvaćaju uspostavljanje korporacije
ortakluka ili drugog subjekta, ili financijske strukture koja je odvojena
od samih pothvatnika. Svaki pothvatnik ima kontrolu nad svojim dijelom
budućih gospodarskih koristi kroz svoj udjel u zajednički kontroliranom
sredstvu.

**15.** Mnoge aktivnosti u djelatnostima nafte, plina i ekstraktivne
industrije rada obuhvaćaju zajednički kontrolirana sredstva; na primjer,
brojne kompanije koje proizvode naftu mogu zajednički kontrolirati i upravljati
naftovodom. Svaki pothvatnik koristi cjevovod za prijenos svojeg vlastitog
proizvoda, a u zamjenu snosi dogovoreni dio rashoda za djelatnosti naftovoda.
Drugi je primjer zajednički kontroliranog sredstva kada dva poduzeća zajednički
kontroliraju nekretninu, svaki uzimajući dio primljenih najamnina i snoseći
dio rashoda.

**16. *Glede svojega udjela u zajednički kontroliranim sredstvima,
pothvatnik treba priznati u svojim odvojenim financijskim izvještajima
i, dosljedno tome, u konsolidiranim financijskim izvještajima:***

***(a) svoj udjel u zajednički kontroliranim sredstvima, kalsificiran
prema vrsti sredstava;***

***(b) sve obveze koje su nastale;***

***(c) svoj udjel u svim obvezama nastalim zajednički s drugim pothvatnicima
u odnosu na zajednički pothvat;***

***(d) svaki prihod od prodaje ili korištenje svojeg udjela od proizvodnje
zajedničkog pothvata, zajedno sa svojim udjelom svih rashoda nastalih zajedničkim
pothvatom; i***

***(e) sve rashode koji su nastali u svezi s njegovim udjelom u zajedničkom
pothvatu***

**17.** Svaki pothvatnik, glede udjela u zajednički kontroliranim
sredstvima uključuje u svoje računovodstvene dokumente i priznaje u svojim
odvojenim financijskim izvještajima i, dosljedno tome, u svojim konsolidiranim
financijskim izvještajima.

(a) svoj dio u zajednički kontroliranim sredstvima, klasificiran prema
vrsti sredstava a ne kao ulaganje. Na primjer, udjel zajednički kontroliranog
naftovoda svrstan je kao nekretina, postrojenje i oprema;

(b) sve obveze koje su se s tim u svezi pojavile, na primjer one nastale
u financiranju svojeg udjela u sredstvima;

(c) svoj dio u svim obvezama nastalim zajednički s drugim pothvatnicima
u svezi zajedničkog pothvata;

(d) svaki prihod od prodaje ili korištenja svojeg dijela proizvodnje
od zajedničkog pothvata, zajedno sa svojim dijelom u svim rashodima nastalim
zajedničkim pothvatom; i

(e) sve rashode koji su nastali u svezi s pothvatnikovim udjelom u zajedničkom
pothvatu, na primjer oni vezani uz financiranje pothvatnikova udjela u
sredstvima i prodaji svojeg dijela proizvodnje.

Budući da su sredstva, obveze, prihodi i rashodi već priznati u odvojenim
financijskim izvještajima pothvatnika, a dosljedno tome i u njegovim konsolidiranim
financijskim izvještajima, ne zahtijevaju se usklađivanja ili drugi konsolidacijski
postupci u smislu tih stavaka kada pothvatnik prezentira konsolidirane
financijske izvještaje.

**18.** Postupak zajednički kontroliranih sredstava odražava sadržaj
i gospodarsku realnost te, obično, pravni oblik zajedničkog pothvata. Odvojeni
računovodstveni dokumenti za sam zajednički pothvat mogu biti ograničeni
na one rashode koji su nastali u zajedništvu s pothvatnicima i konačno
koje pothvatnici snose prema svojim dogovorenim udjelima. Financijski izjveštaji
ne trebaju biti pripremljeni za zajednički pothvat, iako pothvatnici mogu
pripremiti upravljačke račune, tako da se njima može procijeniti uspjeh
zajedničkog pothvata.

**Zajednički kontrolirani subjekti**

**19.** Zajednički kontrolirani subjekt je zajednički pothvat koji
obuhvaća uspostavu korporacije, ortakluka ili drugog subjekta, u kojem
svaki pothvatnik ima udjel. Subjekt posluje na isti način kao druga poduzeća,
samo što ugovorni aranžman između pothvatnika uspostavlja zajedničku kontrolu
nad gospodarskom aktivnošću subjekta.

**20.** Zajednički kontrolirani subjekt kontrolira sredstva zajedničkog
pothvata, stvara obveze i rashode i zarađuje dobit. On može ugovarati u
svoje ime i pribavljati financijska sredstva za svrhe aktivnosti zajedničkog
pothvata. Svaki pothvatnik je ovlašten na dio rezultata zajednički kontroliranog
subjekta, iako neki zajednički kontrolirani subjekti također obuhvaćaju
dijeljenje prihoda zajedničkog pothvata.

**21.** Jednostavan je primjer zajednički kontroliranog subjekta
kada dva poduzeća spajaju svoje aktivnosti u poseban posao prenoseći primjerena
sredstva i obveze u zajednički kontrolirani subjekt. Drugi se primjer pojavljuje
kada poduzeće započinje poslovanje u inozemstvu zajedno s vladom ili drugom
agencijom u toj zemlji, uspostavljajući odvojeni subjekt koji zajednički
kontroliraju poduzeće i vlada ili agencija.

**22.** Mnogi su zajednički kontrolirani subjekti slični u sadržaju
s onim zajedničkim pothvatima kao što su spomenute zajednički kontrolirane
djelatnosti ili zajednički kontrolirana sredstva. Na primjer, pothvatnici
mogu prenijeti zajednički kontrolirano sredstvo, kao što ja naftovod, u
zajednički kontrolirani subjekt, zbog poreza ili drugih razloga. Slično,
pothvatnici mogu priložiti sredstva u zajednički kontrolirani subjekt kojim
će se upravljati zajednički. Neke zajednički kontrolirane djelatnosti također
obuhvaćaju uspostavu zajednički kontroliranog subjekta koji se bavi s pojedinim
oblicima aktivnosti na primjer, dizajn, marketing, distribucija ili usluge
koje nastaju poslije prodaje proizvoda.

**23.** Zajednički kontrolirani subjekt vodi svoje vlastite računovodstvene
dokumente te priprema i prezentira financijske izvještaje na isti način
kao druga poduzeća u skladu s odgovarajućim nacionalnim zahtjevima i Međunarodnim
računovodstvenim standardima.

**24.** Svaki pothvatnik obično pridonosi novac ili druge resurse
u zajednički kontrolirani subjekt. Ti su doprinosi uključeni u računovodstvene
dokumente pothvatnika i priznati su u njegovim odvojenim financijskim izvještajima
kao ulaganje u zajednički kontrolirani subjekt.

Konsolidirani financijski izvještaji pothvatnika

*Osnovni postupak - razmjerna konsolidacija*

**25. *U svojim konsolidiranim financijskim izvještajima, pothvatnik
treba izvjestiti svoj udjel u zajednički kontroliranim subjektu primjenjujući
jedan od dva izvještajna oblika za razmjernu konsolidaciju.***

**26.** Kada se u konsolidiranim financijskim izvještajima izvješćuje
o udjelu u zajednički kontroliranom subjektu važno je da pothvatnik pokaže
sadržaj i gospodarsku stvarnost aranžmana, umjesto pojedinačne strukture
ili oblika zajedničkog pothvata. U zajednički kontroliranom subjektu, pothvatnik
ima kontrolu nad svojim dijelom budućih gospodarskih koristi kroz svoj
dio sredstava i obveza pothvata. Taj sadržaj i gospodarska stvarnost odražava
se u konsolidiranim financijskim izvještajima pothvatnika kada pothvatnik
izvješćuje o svojim udjelima u sredstvima, obvezama, prihodima i rashodima
zajednički kontroliranog subjekta primjenjujući jedan ili dva izvještajna
oblika za razmjernu konsolidaciju opisanu u točki 28.

**27.** Primjena razmjerne konsolidacije znači da konsolidirana bilanca
pothvatnika uključuje njegov dio sredstava koja on kontrolira zajednički
i njegov dio obveza za koje je on zajednički odgovoran. Konsolidirani izvještaj
o dobiti pothvatnika uključuje njegov dio prihoda i rashoda u zajednički
kontroliranom subjektu. Mnogi postupci koji su prikladni za primjenu razmjerne
konsolidacije su slični postupcima za konsolidiranje ulaganja u podružnice,
koji su utvrđeni u Međunarodnom računovodstvenom standardu 27, Konsolidirani
financijski izvještaji i računovodstvo ulaganja u podružnice.

**28.** Različiti se izvještajni oblici mogu primjenjivati da se
utvrde učinci u razmjernoj konsolidaciji. Pothvatnik može zbrojiti svoj
dio svih sredstava, obveza, prihoda i rashoda u zajednički kontroliranom
subjektu sa sličnim stavkama po sustavu redak po redak u svojim konsolidiranim
financijskim izvještajima. Na primjer, on može spojiti svoj dio zalihe
u zajednički kontroliranom subjektu sa zalihom konsolidirane grupe i svojim
dijelom nekretnine, postrojenja i opreme u zajednički kontroliranom subjektu
s istim stavkama konsolidirane grupe. Alternativno, pothvatnik može uključiti
u svojim konsolidiranim financijskim izvještajima odvojene slične stavke
svojeg dijela u sredstvima, obvezama, prihodima i rashodima zajednički
kontroliranog subjekta. Na primjer, on može prikazati svoj udjel u tekućim
sredstvima zajednički kontroliranog subjekta odvojeno, kao dio tekućih
sredstava konsolidirane grupe; on može prikazati svoj udjel nekretnine,
postrojenja i opreme u zajednički kontroliranom subjektu odvojeno kao dio
nekretnine, postrojenja i opreme konsolidirane grupe. Oba će ta izvještajna
oblika dovesti do izvještajno identičnih iznosa neto dobiti i svake važnije
kalsifikacije sredstava, obveza, prihoda i rashoda; oba su oblika prihvatljiva
za svrhe ovog Standarda.

**29.** Koji se god oblik primijeni da se dobije učinak u razmjernoj
konsolidaciji, nije prikladno poravnati sredstva ili obveze oduzimanjem
drugih obveza ili sredstava ili bilo kojeg prihoda ili rashoda, oduzimanjem
drugih rashoda ili prihoda. To se može učiniti jedino kad postoji zakonsko
pravo prijeboja a poravnanje znači očekivanje u smislu realizacije sredstava
ili podmirenja obveze.

**30. *Pothvatnik treba prekinuti primjenu razmjerne konsolidacije
od datuma s kojim prestaje imati zajedničku kontrolu nad zajednički kontroliranim
subjektom.***

**31.** Pothvatnik prekida primjenu razmjerne konsolidacije od datuma
s kojim prestaje sudjelovati u kontroli zajednički kontroliranog subjekta.
To se može desiti, na primjer, kada pothvatnik otuđuje svoj udjel ili kada
su postavljena vanjska ograničenja nad zajednički kontroliranim subjektima
tako da on ne može dalje ostvarivati svoje ciljeve.

*Dopušteni alternativni postupak - metoda udjela*

**32. *U svojim konsolidiranim financijskim izvještajima, pohvatnik
treba izvjestiti svoj udjel u zajednički kontroliranom subjektu primjenjujući
metodu udjela.***

**33.** Neki pothvatnici izvješćuju o svojim udjelima u zajednički
kontroliranim subjektima primjenjujući metodu udjela, kao što je to opisano
u Međunarod-nom računovodstvenom standardu 28, Računovodstvo ulaganja u
pridružene kompanije. Primjenu metode udjela zagoravaju oni koji tvrde
da je neprikladno spajati kontrolirane stavke sa zajednički kontroliranim
stavkama i oni koji vjeruju da pothvatnici imaju značajan utjecaj, umjesto
zajedničke kontrole, u zajednički kontroliranom subjektu. Ovaj Standard
ne preporuča primjenu metode udjela, jer razmjerna konsolidacija bolje
pokazuje sadržaj i gospodarsku stvarnost pothvatnikovog udjela u zajednički
kontroliranom subjektu, to jest kontrolu nad pothvatnikovim dijelom budućih
gospodarskih koristi. Ipak ovaj Standard dopušta primjenu metode udjela
kao dopušteni alternativni postupak, kada izvješćuje o udjelima u zajednički
kontroliranim subjektima.

**34. *Pothvatnik treba prekinuti primjenu metode udjela od datuma
s kojim prestaje imati zajedničku kontrolu, ili od kada je imao značajan
utjecaj u zajednički kontroliranom subjektu.***

*Izuzeća kod osnovnog postupka i dozvoljenoga alternativnog
postupka*

**35. *Pothvatnik treba obračunati sljedeće udjele kao da su ulaganja
u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 25, Računovodstvo ulaganja:***

***(a) udjel u zajednički kontroliranom subjektu koji je stečen i
drži ga se isključivo s ciljem njegova kasnijeg otuđenja u skoroj budućnosti;
i***

***(b) udjel u zajednički kontroliranom subjektu koji djeluje pod
velikim dugoročnim ograničenjima što značajno smanjuje njegovu sposobnost
prijenosa novčanih sredstava pothvatniku.***

**36.** Primjena razmjene konsolidacije ili metode udjela neprikladna
je kada je udjel u zajednički kontroliranom subjektu stečen i držan isključivo
u smislu njegova kasnijeg otuđenja u skoroj budućnosti. Također ta metoda
nije prikladna kada zajednički kontrolirani subjekt djeluje pod velikim
dugoročnim ograničenjima koji značajno smanjuju njegovu sposobnost prijenosa
sredstava pothvatnika.

**37. *Od datuma s kojim zajednički kontrolirani subjekt postaje
podružnica pothvatnika, pothvatnik obračunava svoj udjel u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom 27. Konsolidirani financijski izvještaji i
računovodstvo ulaganja u podružnice.***

**Odvojeni financijski izvještaji pothvatnika**

**38.** U mnogim zemljama pothvatnik prezentira odvojene financijske
izvještaje da bi udovoljio zakonske ili druge zahtjeve. Takvi se odvojeni
financijski izvještaji pripremaju da se zadovolje različite potrebe s posljedicom
da se u različitim zemljama primijeni različita izvještajna praksa. Prema
tome, ovaj Izvještaj ne daje prednost ni jednom posebnom postupku.

**Transakcije između pothvatnika i zajedničkog pothvata**

**39. *Kada pothvatnik pridonosi ili prodaje sredstva u zajednički
pothvat, priznavanje bilo kojeg dobitka ili gubitka iz transakcije treba
odražavati sadržaj transakcije. Dok su sredstva zadržana zajedničkim pothvatom
i uz uvjet da je pothvatnik prenio značajne rizike i nagrade od vlasništva,
pothvatnik treba priznati samo onaj dio dobitka koji se može pripisati
udjelima drugih pothvatnika. Pothvatnik treba priznati puni iznos svakog
gubitka kada doprinos ili prodaja pruža dokaz o smanjenju neto prodane
vrijednosti tekućih sredstava ili pad, osim prolaznoga, u knjigovodstvenom
iznosu dugoročnog sredstva.***

**40. *Kada pothvatnik kupuje sredstva od zajedničkog pothvata, pothvatnik
ne smije priznati svoj udjel u profitu od zajedničkog pothvata iz transakcije
dok ne preproda sredstva neovisnoj stranci. Pothvatnik treba priznati svoj
udjel u gubicima proizašlih iz tih transakcija na isti način kao profite,
samo što gubici moraju biti odmah priznati kada pokazuju smanjenje neto
prodajne vrijednosti tekućih sredstava ili pad, osim prolaznoga, u knjigovodstvenom
iznosu dugoročnih sredstava.***

**Izvješćivanje o udjelima u zajedničkim pothvatima u financijskim
izvještajima ulagača**

**41. *Ulagač u zajednički pothvat, koji nema zajedničku kontrolu,
treba izvjestiti svoj udjel u zajedničkom pothvatu u skladu s Međunarodnim
računovodstvenim standardom 25, Računovodstvo ulaganja, ili ako ima značajan
utjecaj u zajedničkom pothvatu, u skladu s Međunarodnim računovodstvenim
standardom 28, Računovodstvo ulaganja u pridružene kompanije.***

**Upravljači zajedničkih pothvata**

**42. *Upravljači ili menadžeri zajedničkog pothvata trebaju obračunati
sve naknade u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 18, Prihodi.***

**43.** Jedan ili više pothvatnika može djelovati kao upravljač ili
menadžer zajedničkog pothvata. Upravljači su obično plaćeni menadžerskom
naknadom za takve obveze. Naknade se obračunavaju kod zajedničkog pothvata
kao rashod.

**Objavljivanje**

**44. *U skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 10, Nepredviđeni
događaji i događaji nastali nakon datuma bilance, pothvatnik treba objaviti
zbrojni iznos sljedećih nepreviđenih događaja, odvojeno od iznosa drugih
nepredviđenih događaja, osim ako je vjerojatnost gubitka neznatna:***

***(a) sve nepredviđene događaje koji su se pothvatniku desili u
svezi s njegovim udjelima u zajedničkim pothvatima i svoj udjel u svakom
od nepredviđenih događaja koji su se desili zajednički s drugim pothvatnicima:***

***(b) svoj udjel u nepredviđenim događajima samih zajedničkih pothvata
za koje je on možda odgovoran; i***

***(c) one nepredviđene događaje koji proizlaze jer je pothvatnik
možda odgovoran za obveze drugih pothvatnika zajedničkog pothvata.***

**45. *U skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 5, Informacija
koju treba objaviti u financijskim izvještajima, pothvatnik treba objaviti
zbrojni iznos sljedećih obveza u smislu svojih udjela u zajedničkim pothvatima
odvojeno od drugih obveza:***

***(a) sve obveze pothvatnika u svezi s njegovim udjelom u zajedničkim
pothvatima i njegov udjel u obvezama po osnovi kapitala koje su se desile
zajedno s drugim pothvatnicima; i***

***(b) svoj udjel obveza po osnovi kapitala samih zajedničkih pothvata.***

**46. *Pothvatnik treba objaviti spisak i opis udjela u značajnim
zajedničkim pothvatima i omjer udjela vlasništva koje drži u zajednički
kontroliranim subjektima. Pothvatnik koji izvješćuje u svojim udjelima
u zajednički kontroliranim subjektima primjenjuje izvještajni oblik redak
po redak za razmjernu konsolidaciju ili metoda udjela treba objaviti zbrojne
iznose svakog od tekućeg sredstva, dugoročnog sredstva, tekuće obveze,
dugoročne obveze, prihoda i rashoda vezanih za njegove udjele u zajedničkim
pothvatima.***

**47. *Pothvatnik koji ne izdaje konsolidirane financijske izvještaje,
nema podružnice, treba objaviti informaciju koja se zahtijeva u točkama
45, 46. i 47.***

**48.** Poželjno je da poduhvatnik koji ne priprema konsolidirane
financijske izvještaje, jer nema podružnice, pruža iste informacije o svojim
udjelima u zajedničkim poduhvatima kao poduhvatnici koji izdaju konsolidirane
financijske izvještaje.

**Datum stupanja na snagu**

**49. *Ovaj Međunarodni računovodstveni standard stupa na sangu za
financijske izvještaje koji obuhvaćaju razdoblja koji počinju na 1. siječnja
1992. ili poslije.***

Odluka, NN 39/1997-561
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)