## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-1455/2001. od 24. studenoga 2004.

### NN 175/2004 (13.12.2004.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-1455/2001. od 24. studenoga 2004.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

3044

Ustavni
sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, pred­sjednik Suda, te suci
Marijan Hranjski, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko
Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst, Vice
Vuko­jević i Milan Vuković, rješavajući o prijedlogu za pokretanje postupka za
ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom, na sjednici održanoj 24. studenoga 2004.
godine, donio je

## RJEŠENJE

I.
Odbacuje se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom
primjene odredbe članka 4.a Zakona o dopuni Zakona o plaćanju doprinosa za
mirovinsko i invalidsko osiguranje radnika (»Narodne novine«, broj 108/96).

II. Ovo
rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```

Obrazloženje
```

1.
Skupina bivših djelatnika MUP-a, umirovljenih u razdoblju od 1. siječnja 1999.
do 8. prosinca 1999. godine, podnijela je Ustavnom sudu Republike Hrvatske
prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom, kojim
osporava primjenu članka 4.a Zakona o dopuni Zakona o plaćanju doprinosa za
mirovinsko i invalidsko osiguranje radnika (»Narodne novine«, broj 108/96).

2. Iz navoda podnesenog prijedloga razvidno je sljedeće:

Predlagatelji smatraju da su prigodom utvrđivanja
visine njihovih mirovina stavljeni u bitno drugačiji i neravnopravan položaj u
odnosu na djelatnike MUP-a koji su pravo na mirovinu stekli zaključno s 31.
prosinca 1998. godine, i koji, na temelju jednakih ili čak nepovoljnijih
uvjeta, imaju neusporedivo više mirovine.

Pozivaju
se pritom na najviše vrednote ustavnog poretka Re­publike Hrvatske utvrđene člankom
3. Ustava Republike Hrvat­ske, napose na jednakost, socijalnu pravdu, poštivanje
prava čovjeka i vladavinu prava. Također ističu povredu odredaba članaka 5.,
14. i 16. Ustava.

Kako
navode, Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o pravima iz mirovinskog
osiguranja djelatnih vojnih osoba i ovlaštenih službenih osoba (»Narodne
novine«, broj 16/01) propisano je (članak 1.) da će se osobama, kojima je radni
odnos prestao od 31. prosinca 1998. do 8. prosinca 1999. godine, temeljem odredaba
članaka 68. i 69. Zakona o unutarnjim poslovima (»Narodne novine«, broj 55/89,
18/90, 47/90, 19/91, 29/91 – pro­čišćeni tekst, 73/91, 19/92, 33/92, 76/94 i
161/98), mirovina odrediti od prosječne mjesečne plaće ostvarene u kalendarskoj
godini koja prethodi godini stjecanja prava na mirovinu.

Predlagatelji
ističu da je u provedbi navedene zakonske odred­be, prigodom izračuna
mirovinskih osnovica, HZMO, osim Zakona, primijenio i odredbu članka 4.a Zakona
o dopuni Zakona o plaćanju doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje
radnika, koja propisuje način utvrđivanja mirovinske osnovice i primjenu
faktora korekcije, kao i faktor korekcije za 1998. godinu propisan Odlukom o
utvrđivanju faktora korekcije za 1998. godinu (»Narodne novine«, broj 32/99).
Navedeno je, prema stajalištu predlagatelja, primijenjeno samo na tu skupinu
umirovljenika, te su na taj način, kako tvrde predlagatelji, njihove mirovinske
osnovice, a slijedom toga i mirovine, smanjene za trećinu.

*Ustavni
sud nije nadležan za odlučivanje.*

3.
Odredbom članka 128. točke 1. Ustava Republike Hrvat­ske propisano je:»Ustavni
sud Republike Hrvatske odlučuje o suglasnosti zakona s Ustavom«.

Odredbom
članka 38. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, broj 49/02 – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni
zakon) propisano je: »Svaka fizička i pravna osoba ima pravo predložiti
pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom (...)«.

U
skladu s odredbom članka 40. stavka 1. Ustavnog zakona, prijedlog za pokretanje
postupka za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom u pravilu sadrži sve kao i
zahtjev kojim se pred Ustavnim sudom pokreće postupak za ocjenu suglasnosti
zakona s Ustavom.

Zahtjev
za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom mora, među ostalim, sadržavati oznaku
odredbi čija se ustavnost osporava, oznaku odredbi Ustava za koje se u zahtjevu
tvrdi da su povrijeđene i razloge zbog kojih se tvrdi da osporeni propis nije
suglasan s Ustavom (odredba članka 39. stavka 1. Ustavnog zakona).

4.
Ustavni sud je razmotrio navode prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu
suglasnosti primjene odredbe članka 4.a Zakona o dopuni Zakona o plaćanju
doprinosa za mirovinsko i invalidsko osiguranje radnika s Ustavom, kojim
podnositelji osporavaju primjenu navedene zakonske odredbe u postupcima u
kojima je Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje odlučivao o visini mirovina
za bivše djelatnike MUP-a kojima je to pravo priznato u razdoblju od 1. siječnja
1999. do 8. prosinca 1999. godine.

Prema mjerodavnim odredbama Ustava i Ustavnog zakona,
Ustavni sud u postupku tzv. apstraktne kontrole suglasnosti zakona s Ustavom
nije nadležan ocjenjivati njegovu primjenu u postupcima pred sudovima i drugim
državnim i inim tijelima koja imaju javne ovlasti.

Primjena zakona ili njegovih pojedinih odredaba može
biti predmetom ocjene samo u postupku koji je pred Ustavnim sudom pokrenut
ustavnom tužbom.

5. Člankom 32. Ustavnog zakona propisano je da će
Ustavni sud rješenjem odbaciti prijedlog ako nije nadležan, ako je pri­jedlog
nepravodoban i u drugim slučajevima kada ne postoje pretpostavke za odlučivanje
o biti stvari.

Polazeći od stajališta i utvrđenja iznijetih u točkama
3. i 4. ovog obrazloženja, Ustavni sud utvrđuje da nije nadležan za odlučivanje
u predmetu podnositelja, pa je stoga, temeljem članka 32. Ustavnog zakona, riješeno
kao u izreci.

6. Rješenje o objavi (točka II. izreke) temelji se na
odredbi članka 29. Ustavnog zakona.

Broj:
U-I-1455/2001
Zagreb, 24. studenoga 2004.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Suda **dr. sc. Petar Klarić,** v. r.

Rješenje, NN 175/2004-3044