### NN 12/2018 (7.2.2018.), Kolektivni ugovor za radnike Hrvatskih voda

KOLEKTIVNI UGOVORI

274

Na temelju članka 192. Zakona o radu (»Narodne novine« 93/14), članka 7. Zakona o reprezentativnosti udruga poslodavaca i sindikata (»Narodne novine« 93/14, 26/2015) te članka 14. st. 1. točka 8. Statuta Hrvatskih voda donesenog na sjednici Upravnog vijeća Hrvatskih voda od 20. 5. 2011., kao i na temelju naknadnih Izmjena i dopuna Statuta Hrvatskih voda donesenih na sjednicama Upravnog vijeća Hrvatskih voda od 13. 9. 2012. i 24. 11. 2014. godine,

HRVATSKE VODE – pravna osoba za upravljanje vodama, Ulica grada Vukovara 220, Zagreb, OIB: 28921383001

i

SINDIKAT ZAPOSLENIH U POLJOPRIVREDI, PREHRAMBENOJ I DUHANSKOJ INDUSTRIJI I VODOPRIVREDI HRVATSKE, Ljudevita Posavskog 5, Zagreb, OIB: 01122438757,

sklopili su 27. prosinca 2017. godine

KOLEKTIVNI UGOVOR

ZA RADNIKE HRVATSKIH VODA

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor) uređuju se prava i obveze iz rada i na osnovi rada između članova Sindikata zaposlenih u poljoprivredi, prehrambenoj i duhanskoj industriji i vodoprivredi Hrvatske – sindikalnih podružnica Hrvatskih voda (u daljnjem tekstu: Sindikat) i Hrvatskih voda, pravne osobe za upravljanje vodama (u daljnjem tekstu: Poslodavac).

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primjenjuju se i na radnike Hrvatskih voda koji nisu članovi Sindikata.

Članak 2.

Radnik, u smislu ovog ugovora, je fizička osoba koja u radnom odnosu obavlja određene poslove za poslodavca.

Članak 3.

Ako je neko pravo iz radnog odnosa različito uređeno ugovorom o radu, pravilnikom o radu, sporazumom sklopljenim između radničkog vijeća i poslodavca, kolektivnim ugovorom ili zakonom, primjenjuje se za radnika najpovoljnije pravo, ako ovim Ugovorom ili drugim zakonom nije drukčije određeno.

Članak 4.

Poslodavac je dužan omogućiti radniku da se upozna s propisima u vezi s radnim odnosima te ga je dužan upoznati s organizacijom rada i zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu.

Propisi o sigurnosti i zaštiti zdravlja na radu, ovaj Ugovor i pravilnik o radu moraju se na prikladan način učiniti dostupnim radnicima.

UGOVOR O RADU

Članak 5.

Radnik zasniva radni odnos ugovorom o radu.

Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku.

Ugovor o radu obvezno sadrži sljedeće uglavke:

1. naziv poslodavca i ime ovlaštene osobe;

2. ime i prezime radnika i njegovo prebivalište;

3. datum početka rada;

4. trajanje ugovora o radu;

5. naziv radnog mjesta;

6. tarifnu grupu i osnovnu plaću;

7. trajanje redovnog radnog dana ili tjedna, kao i ostale uglavke propisane Zakonom o radu i druga prava i obveze poslodavca i radnika, sadržana u ovom Ugovoru, Pravilniku o radu, drugim općim aktima poslodavca ili upućivanje na primjenu Kolektivnog ugovora, Pravilnik o radu i drugih općih akata poslodavca.

Članak 6.

Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Probni rad ne smije trajati duže od šest mjeseci.

Članak 7.

Radnik je dužan započeti s radom na dan koji je određen ugovorom o radu.

Članak 8.

Poslodavac će osobu koju prvi put zapošljava u zanimanju za koje se školovala, zaposliti kao pripravnika.

Pripravnički staž traje najviše:

– šest mjeseci za osobu sa srednjom stručnom spremom (SSS),

– devet mjeseci za osobu s višom stručnom spremom (VŠS) i

– dvanaest mjeseci za osobu s visokom stručnom spremom (VSS).

Pripravnički staž se obavlja po programu koji donosi generalni direktor u skladu sa specifičnostima pojedinih struka i radnih mjesta.

Pripravnički staž može se, na prijedlog voditelja pripravničkog staža, skratiti.

Trajanje pripravničkog staža produžuje se za vrijeme opravdane odsutnosti s rada (bolest, služenje vojnog roka i sl.), kad je ukupna odsutnost trajala duže od 30 dana.

Članak 9.

Poslodavac je dužan pri zapošljavanju pod jednakim uvjetima dati prednost:

– djeci poginuloga hrvatskog branitelja koja nemaju ni drugoga roditelja,

– HRVI Domovinskog rata,

– članu obitelji poginuloga, umrloga, zatočenoga ili nestalog hrvatskog branitelja,

– nezaposlenom razvojačenom hrvatskom branitelju.

Zaštita privatnosti, života i zdravlja

Članak 10.

Poslodavac je dužan čuvati podatke i privatnost o radnicima i njima raspolagati na način usuglašen s Radničkim vijećem.

Poslodavac imenuje osobu koja nadzire prikupljanje i obradu podataka o radnicima uz suglasnost Radničkog vijeća.

Radnik je obvezan poslodavcu dostaviti sve osobne podatke utvrđene propisima o evidencijama u oblasti rada, radi ostvarivanja prava i obveza iz radnog odnosa, te podatke: za obračun poreza iz dohotka i određivanje osobnih odbitaka, o školovanju i određenim specijalističkim znanjima, zdravstvenom stanju i stupnju invalidnosti, o ugovornoj zabrani utakmice s poslodavcem, vezane uz zaštitu majčinstva, vezane na ostvarivanje prava po osnovi zdravstvenog i mirovinskog osiguranja, o časničkim i dočasničkim činovima i o rasporedu u vojnim postrojbama.

Izmijenjeni podaci moraju se pravovremeno od strane radnika dostaviti ovlaštenoj osobi poslodavca.

Radnici koji ne dostave podatke iz stavka 3. snose štetne posljedice tog propusta.

Poslodavac je dužan zaštiti privatnost radnika tako da im osigura uvjete rada u kojima se prikupljanje, obrada, korištenje i dostavljanje osobnih podataka trećima obavlja sukladno zakonu i općim aktima poslodavca.

Poslodavac je dužan zaštiti dostojanstvo radnika tako da osigura uvjete rada u kojima radnik neće biti izložen diskriminaciji, uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju bilo do strane poslodavca, drugih radnika, suradnika i drugih osoba sa kojima radnik dolazi u dodir u izvršavanju obveza iz ugovora o radu. Ova zaštita uključuje i poduzimanje preventivnih mjera.

Postupke i mjere zaštite dostojanstva radnika poslodavac je obvezan urediti općim aktom.

Članak 11.

Radnik ima pravo na zaštitu na radu.

Poslodavac mora upoznati radnika prije početka rada s mjerama zaštite na radu i njegovim pravima i obvezama glede zaštite na radu.

Zaštita na radu obuhvaća mjere usmjerene na ostvarenje sigurnih uvjeta rada.

Poslodavac je dužan kod uvođenja novih tehnologija voditi računa da ne ugrožavaju zdravlje radnika, te da ne utječu štetno na okoliš.

Članak 12.

U odnosu na provođenje mjera zaštite na radu, povjerenik radnika za zaštitu na radu i sindikalni povjerenik imaju pravo i dužnost:

– podnositi poslodavcu prijedloge vezane uz donošenje odluke iz zaštite na radu

– zahtijevati od poslodavca da poduzme odgovarajuće mjere u svrhu smanjenja i otklanjanja rizika

– podnositi pritužbe tijelima zaduženim za zaštitu na radu

– sudjelovati u planiranju unaprjeđivanja uvjeta rada, uvođenja nove tehnologije, uvođenja novih kemikalija i bioloških štetnosti u radni i proizvodni proces te poticati poslodavca i njegove ovlaštenike na provedbu zaštite na radu

– biti obaviješteni o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje radnika,

– izvršiti uvid i koristiti dokumentaciju poslodavca iz zaštite na radu

– primati primjedbe radnika u vezi s primjenom pravila zaštite na radu te ih prenositi poslodavcu ili njegovom ovlašteniku

– prisustvovati inspekcijskim pregledima i očitovati se na činjenično stanje koje utvrdi nadležni inspektor

– izvijestiti nadležnog inspektora i specijalista medicine rada o o svojim zapažanjima i zapažanjima radnika,

– pozvati nadležnog inspektora, kada ocijeni da su ugroženi sigurnost i zdravlje radnika, a poslodavac propušta ili odbija provoditi potrebnu zaštitu na radu,

– obrazovati se za obavljanje poslova povjerenika radnika za zaštitu na radu, stalno proširivati i unaprjeđivati znanje, pratiti i prikupljati obavijesti od važnosti za svoj rad,

– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,

– svojom aktivnošću poticati ostale radnike za rad na siguran način te provedbu zaštite na radu

– obavješćivati radnike o provedbi zaštite na radu.

Članak 13.

Radniku kojeg, na poslovima koje obavlja, za puno radno vrijeme uz sve mjere zaštite na radu nije moguće zaštititi od štetnih utjecaja buke, vibracije, zračenja, vlage, vode, prašine i kemikalija omogućit će da se pravo na povećanu stanku u tijeku radnog dana.

Poslovi na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće zaštititi radnika, i na kojima radnici imaju pravo na povećanu stanku u okviru dnevnog radnog vremena, jesu: rad na fotokopirnim strojevima do 2 sata dnevno i rad u brodskoj strojarnici do 1 sat dnevno.

Pravilnikom o unutarnjem ustrojstvu Hrvatskih voda bit će uređena radna mjesta na koja se primjenjuje odredba stavka 2. ovog članka.

Radnici koji rade sa skraćenim radnim vremenom, sva prava iz radnog odnosa ostvaruju kao da rade s punim radnim vremenom.

Članak 14.

Poslodavac je dužan omogućiti radniku iz članka 13. st. 1. ovog Ugovora zaštitu (radnu) odjeću, obuću i opremu za potrebe obavljanja djelatnosti obilježenu nazivom poslodavca ili zaštitnim znakom. Nabava se osigurava na teret poslodavca u skladu s aktom poslodavca, koji se donosi uz suglasnost s povjerenikom radnika za zaštitu na radu.

Pravilnikom o unutarnjem ustrojstvu uredit će se radna mjesta na koja se primjenjuje odredba stavka 1. ovog članka.

Radnik je dužan postupiti s navedenim sredstvima s potrebnom pozornošću u skladu s aktom poslodavca iz stavka 1. ovog članka.

Članak 15.

Radnik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće i neizbježne opasnosti po život i zdravlje napusti svoje radno mjesto ili opasno područje, ne smije bi doveden u lošiji položaj zbog svog postupka i uživa zaštitu od bilo kakvih posljedica, osim ako je posebnim propisima ili pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi ili imovine.

U slučaju iz stavka 1. ovog članka radnik je dužan obavijestiti poslodavca i povjerenika radnika za zaštitu na radu.

Članak 16.

Poslodavac mora povjereniku radnika za zaštitu na radu osigurati potrebne uvjete za rad.

Poslodavac je dužan osigurati povjereniku radnika za zaštitu na radu upute za nesmetan rad na temelju Zakona o zaštiti na radu i ovog Ugovora.

Izbor povjerenika, kao i broj povjerenika, obavlja se sukladno odredbama Zakona o zaštiti na radu.

Svaki povjerenik radnika za zaštitu na radu ima pravo na naknadu plaće 6 radnih sati tjedno. Poslodavac mora povjereniku radnika za zaštitu na radu omogućiti osposobljavanje za rad.

Na teret poslodavca idu i drugi troškovi koji nastanu djelatnošću povjerenika radnika za zaštitu na radu u skladu sa Zakonom o zaštiti na radu.

Članak 17.

Poslodavac je dužan poduzeti mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika, uključujući mjere za sprječavanje rizika na radu, pružanje informacije i osposobljavanje radnika za rad na siguran način, te brigu za potrebnu organizaciju i sredstva.

Poslodavac je dužan omogućiti jedanput u dvije godine preventivni – obavezni sistematski zdravstveni pregled svim radnicima, uz naknadu troškova koji proizlaze tim pregledom.

Poslodavac je dužan kod uvođenja novih tehnologija obavijestiti radnike, Radničko vijeće, sindikalne povjerenike i povjerenike radnika za zaštitu na radu o tehnološkim karakteristikama i mogućim utjecajima tih tehnologija na zdravlje i sigurnost radnika.

Članak 18.

Radnik ima pravo odbiti rad ako mu prijeti neposredna opasnost za život i zdravlje, jer nisu poduzete mjere zaštite na radu.

U slučaju iz stavka 1. ovog članka, poslodavac mora odmah pristupiti uklanjanju neposredne opasnosti za život i zdravlje radnika, a radnika se može za to vrijeme rasporediti na radno mjesto koje odgovara njegovoj stručnoj spremi odgovarajućeg zanimanja.

Članak 19.

Radnicima koji rade sa štetnim tvarima ili na poslovima na kojima je obvezatno korištenje radne odjeće zbog prljavštine, neugodnih mirisa, opasnosti od zaraze i sl., moraju se osigurati uvjeti za pranje i čišćenje tijekom radnog vremena.

Članak 20.

Radnici mlađi od 18 godina i žene ne smiju raditi na radnom mjestu na kojem se pretežno obavlja osobito težak fizički posao niti na ostalim poslovima koji bi mogli utjecati štetno, s povećanim rizikom, na njihovo zdravlje.

Trudnice ne smiju obavljati poslove:

– za koje se traže posebni uvjeti, zdravstveno, tjelesno i psihofizičko stanje,

– koji su utvrđeni kao naporni,

– koji imaju štetan utjecaj na zdravlje trudnice ili na trudnoću.

Naporni, za zdravlje štetni poslovi koji se ne smiju raditi za vrijeme trudnoće su naročito:

– poslovi koji izazivaju stalne i snažne vibracije tijela ili buku, te izazivaju duži pritisak na tijelo,

– poslovi s opasnim i za zdravlje štetnim tvarima,

– poslovi u prostorijama u kojima nastaju opasna zračenja,

– poslovi kod kojih treba dizati i prenositi terete,

– poslovi koji se obavljaju pretežno u nefiziološkom ili prisilnom položaju.

Članak 21.

Radnika kojemu je smanjena zdravstvena i radna sposobnost ili radnika kod kojeg postoji neposredna opasnost od nastanka smanjenja radne sposobnosti, poslodavac je dužan rasporediti na radno mjesto koje odgovara njegovoj zdravstvenoj, odnosno preostaloj radnoj sposobnosti, u roku od 15 dana od dana kada je akt tijela nadležnog po posebnim propisima za odlučivanje o ovom pitanju postao konačan.

Ako poslodavac premjesti radnika iz stavka 1. ovog članka na slabije plaćeno radno mjesto, dužan mu je plaćati i razliku plaće koju je radnik primao do premještanja na slabije plaćeno radno mjesto.

Članak 22.

Radnik je dužan:

– raditi s nužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava njegov život i zdravlje, kao ni život i zdravlje drugih radnika, te koji ne narušava sigurnost opreme i uređaja,

– obavljati poslove radnog mjesta na koje je raspoređen i druge poslove i zadatke koje mu daju nadređeni, sukladno pravilima struke, općim aktima poslodavca i uputama nadređenih,

– na radnom mjestu pridržavati se propisanih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača opreme za rad,

– održavati i koristiti u ispravnom stanju sigurnosne uređaje i osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje,

– upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima i osobnim zaštitnim sredstvima koje je primijetio,

– ovladati znanjem iz zaštite na radu u onoj mjeri koliko je to potrebno za rad na siguran način,

– pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima u koje je uključen.

Obrazovanje i usavršavanje

Članak 23.

Radnik ima pravo i dužnost stručno se usavršavati u skladu s potrebama poslodavca i zahtjevima radnog mjesta.

Tijekom obrazovanja radniku pripadaju sva prava kao da je radio.

Prava i obveze između radnika upućenog na stručno usavršavanje i poslodavca, utvrđuju se posebnim ugovorom u skladu s općim aktom poslodavca.

Radno vrijeme

Članak 24.

Puno radno vrijeme određuje se u trajanju 40 sati tjedno uključujući i plaćeni polusatni dnevni odmor.

Raspored radnog vremena u kalendarskoj godini određuje se planom korištenja radnog vremena (radni kalendar).

Plan korištenja radnog vremena donosi generalni direktor nakon savjetovanja s Radničkim vijećem u prosincu za narednu godinu.

Članak 25.

Raspored tjednog radnog vremena, početak i završetak radnog vremena i vrijeme odmora određuje se odlukom generalnog direktora nakon savjetovanja s Radničkim vijećem.

Tjedno radno vrijeme raspoređeno je u pet radnih dana i traje od ponedjeljka do petka.

Generalni direktor može svojom odlukom, u dogovoru s direktorima VGO-a, odrediti za svaku organizacijsku jedinicu početak dnevnog radnog vremena između 7.30 – 8.30, a kraj od 15.30 – 16.30.

Subota i nedjelja su dani tjednog odmora.

Kada postoji potreba uvođenja prekovremenog rada za obranu od poplava, bujica, leda, uklanjanja izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda, radno vrijeme može trajati i duže od ugovorenog radnog vremena.

Članak 26.

Generalni direktor može izvršiti preraspodjelu radnog vremena, uz suglasnost Radničkog vijeća, kada to zahtijeva priroda vodnogospodarskih poslova, organizacija rada i poslovanja, bolja iskoristivost sredstava rada i opreme, racionalnije korištenje radnog vremena, te izvršenje ugovorenih poslova.

Ukoliko prosječno radno vrijeme radnika u razdoblju trajanja preraspodijele bude duže od punog ili nepunog radnog vremena, poslodavac je dužan omogućiti radniku da sate rada koji su odrađeni više od ugovorenog punog ili nepunog radnog vremena iskoristi kao slobodne dane u roku od 30 dana od završetka razdoblja trajanja preraspodjele.

Ako poslodavac ne osigura iskorištenje sati rada koji su odrađeni više od ugovorenog punog ili nepunog radnog vremena u roku iz stavka 2. ovog članka, dužan je radniku platiti navedene sate kao prekovremeni rad u roku od 45 dana od završetka razdoblja trajanja preraspodjele.

Odmor i dopust

Članak 27.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na oslobođenje od obveze rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) za važne osobne potrebe, odnosno u sljedećim slučajevima:

|  |  |
| --- | --- |
| – sklapanje braka | 5 radnih dana |
| – rođenje odnosno posvojenje djeteta | 5 radnih dana |
| –     smrt djeteta, bračnog druga, roditelja radnika | 5 radnih dana |
| –     smrt ostalih članova uže obitelji iz čl. 86. st. 3. Zakona o radu (»Narodne novine« 93/14) | 3 radna dana |
| – smrt roditelja bračnog druga | 3 radna dana |
| –     teže bolesti bračnog druga, djeteta ili roditelja radnika | 5 radnih dana |
| –     teže bolesti ostalih članova uže obitelji iz čl. 86. st. 3. Zakona o radu (»Narodne novine« 93/14) | 2 radna dana |
| – selidbe u drugo mjesto | 3 radna dana |
| – selidbe u istom mjestu | 2 radna dana |
| –     u slučaju većih oštećenja ili uništenja materijalnih dobara (elementarna nepogoda) | 2 – 5 radnih dana |
| – dragovoljnog davanja krvi | 2 radna dana |
| –     polaganja državnog stručnog ispita i/ili stručnog ispita | 5 radnih dana |
| –     sudjelovanje na međunarodnim natjecanjima u zemlji i inozemstvu | 1 – 3 radna dana |

Radniku se plaćeni dopust iz ovog članka odobrava na njegov osobni pisani zahtjev, koji je dužan obrazložiti, tj. navesti razloge, a na zahtjev poslodavca i dokumentirati.

Ako se u tijeku kalendarske godine ponovi slučaj potrebe korištenja plaćenog dopusta, radnik može ponovo ostvariti pravo iz stavka 1. ovog članka.

Članak 28.

Radnik ima pravo na dopust uz naknadu plaće kada je na temelju odluke poslodavca upućen na obrazovanje, osposobljavanje, usavršavanje, specijalizaciju ili prekvalifikaciju.

Dužina trajanja plaćenog dopusta, kao i ostala prava i obveze radnika, utvrđuju se posebnim ugovorom, sukladno općem aktu poslodavca.

Članak 29.

Generalni direktor može odobriti radniku neplaćeni dopust do 30 radnih dana u tijeku jedne kalendarske godine u sljedećim slučajevima:

– njega člana uže obitelji iz čl. 86. st. 3. Zakona o radu (»Narodne novine«, br. 93/2014),

– gradnja ili popravak kuće ili stana,

– liječenje na vlastiti trošak,

– obrazovanje, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizacija na vlastiti trošak, te u drugim opravdanim slučajevima,

– sudjelovanje na međunarodnim natjecanjima u zemlji i inozemstvu

– posjeta članu uže obitelji iz čl. 86. st. 3. Zakona o radu (»Narodne novine« 93/2014) u inozemstvu

Kad to okolnosti zahtijevaju, generalni direktor može odobriti neplaćeni dopust i preko 30 dana, na pisanu i obrazloženu molbu radnika.

Godišnji odmor

Članak 30.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godišnji odmor u trajanju od najmanje 20, a najviše 30 radnih dana, s time da se kod utvrđivanja trajanja godišnjeg odmora subote, nedjelje i blagdani ne računaju u radne dane.

Radnik koji se prvi put zaposli ili koji ima prekid između dva radna odnosa duži od osam dana, stječe pravo na puni godišnji odmor određen na način iz prethodnog i idućeg stavka ovog članka, nakon šest mjeseci neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca.

Duljina godišnjeg odmora preko 20 radnih dana utvrđuje se ovisno o radnom stažu radnika, složenosti poslova radnog mjesta, uvjetima rada, zdravstvenom stanju i socijalnim uvjetima radnika te prema navršenim godinama starosti, a prema sljedećim mjerilima:

a) prema radnom stažu

|  |  |
| --- | --- |
| – preko 5 do 10 godina radnog staža | 4 radna dana |
| – preko 10 do 15 godina radnog staža | 6 radnih dana |
| – preko 15 do 20 godina radnog staža | 8 radnih dana |
| – preko 20 do 25 godina radnog staža | 10 radnih dana |
| – preko 25 do 30 godina radnog staža | 12 radnih dana |
| – preko 30 godina radnog staža | 14 radnih dana |

b) prema složenosti poslova

|  |  |
| --- | --- |
| – grupa poslova 1 – 5 | 1 radni dan |
| – grupa poslova 6 – 16 | 2 radna dana |
| – grupa poslova 17 – 18 | 3 radna dana |

c) prema uvjetima rada

|  |  |
| --- | --- |
| –     rad koji se obavlja na terenu, a koji uključuje rad u vodi, vlazi, buci, vjetru i sl. najmanje 30 dana u godini | 3 radna dana |
| –     rad na fotokopirnom stroju najmanje 2 sata dnevno i 30 dana u godini | 3 radna dana |
| –     rad u brodskoj strojarnici najmanje 1 sat dnevno i 30 dana u godini | 3 radna dana |
| –     rad u zatvorenom prostoru uz uobičajene uvjete smještaja | 1 radni dan |
| d) prema posebnim socijalnim uvjetima |  |
| –     roditelj za svako dijete do 7 godina starosti | 1 radni dan |
| –     samohrani roditelj s jednim djetetom do 15 godina starosti | 2 radna dana |
| –     samohrani roditelj s dvoje ili više djece do 15 godina starosti | 3 radna dana |
| –     radnik koji uzdržava teško oboljelog člana uže obitelji | 4 radna dana |
| – invalid | 4 radna dana |
| –     invalid Domovinskog rata i hrvatski branitelj | 5 radnih dana |

e) prema navršenim godinama starosti

– radnica koja navrši 55 godina života i radnik koji navrši 60 godina života imaju pravo na godišnji odmor u trajanju 30 radnih dana.

Radnik koji je zasnovao radni odnos u svojstvu pripravnika ima pravo na godišnji odmor u trajanju od 20 radnih dana.

Članak 31.

Raspored korištenja godišnjeg odmora donosi poslodavac, a nakon prethodno pribavljenog mišljenja rukovoditelja unutarnjih ustrojstvenih jedinica, vodeći računa i o željama i mogućnostima svakog pojedinog radnika.

Roditeljima maloljetne djece godišnji odmor se raspoređuje, u pravilu, na njihov zahtjev.

Raspored korištenja godišnjeg odmora poslodavac donosi na početku kalendarske godine, a najkasnije do 30. lipnja tekuće godine.

Ako radnik koristi godišnji odmor u dijelovima, mora tijekom kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godišnji odmor iskoristiti najmanje tri tjedna u neprekidnom trajanju, osim ako se radnik i poslodavac drukčije ne dogovore, pod uvjetom da je ostvario pravo na godišnji odmor u trajanju dužem od tri tjedna.

Neiskorišteni dio godišnjeg odmora u trajanju dužem od dijela godišnjeg odmora iz stavka 3. ovoga članka radnik može prenijeti i iskoristiti najkasnije do 30. lipnja sljedeće kalendarske godine.

Radnik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg odmora prema svom zahtjevu i u vrijeme koje sam odredi, uz obvezu da o tome obavijesti poslodavca najmanje tri dana prije njegova korištenja.

Članak 32.

Godišnji odmor, odnosno dio godišnjeg odmora koji je prekinut ili nije korišten u kalendarskoj godini u kojoj je stečen, zbog bolesti te korištenja prava na rodiljni, roditeljski i posvojiteljski dopust te dopust radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u razvoju, radnik ima pravo iskoristiti po povratku na rad, a najkasnije do 30. lipnja sljedeće kalendarske godine.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, godišnji odmor, odnosno dio godišnjeg odmora koji radnik zbog korištenja prava na rodiljni, roditeljski i posvojiteljski dopust te dopust radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u razvoju nije mogao iskoristiti ili njegovo korištenje poslodavac nije omogućio do 30. lipnja sljedeće kalendarske godine, radnik ima pravo iskoristiti do kraja kalendarske godine u kojoj se vratio na rad.

Članak 33.

Radnik koji nije ispunio uvjet za stjecanje prava na puni godišnji odmor u skladu s odredbama članka 30. ovog Kolektivnog ugovora i radnik kojem prestaje radni odnos, za tu kalendarsku godinu ostvaruju pravo na razmjeran dio godišnjeg odmora.

U slučaju prestanka ugovora o radu, poslodavac je dužan radniku koji nije iskoristio godišnji odmor isplatiti naknadu umjesto korištenja godišnjeg odmora. Naknada se određuje razmjerno broju dana neiskorištenoga godišnjeg odmora.

PLAĆA I NAKNADE

Elementi plaće

Članak 34.

Poslodavac će radniku za njegov rad isplatiti plaću koja se sastoji od:

– osnovne plaće za puno radno vrijeme utvrđene temeljem složenosti poslova radnog mjesta na koje je radnik raspoređen i za normalne uvjete rada za te poslove (najniža osnovna plaća za najjednostavniji rutinski rad umnožena s koeficijent radnog mjesta),

– stalnog dodatka na plaću

– dodataka na plaću po osnovi radnog staža,

– povećanja po osnovi rezultata rada (u nastavku: stimulativni dio plaće).

Članak 35.

Osnovna plaća za najjednostavniji rutinski rad koji ne zahtijeva posebno obrazovanje (I. grupa – koeficijent 1,00), na osnovi 40 sati rada tjedno, iznosi 2.083,00 kune.

Osnovna plaća određena po odredbama ovog Ugovora je podloga za utvrđivanje dodataka.

Osnovnoj plaći određenoj po odredbama ovog Ugovora dodaje se stalni dodatak na plaću u iznosu od 300,00 kuna.

Od 1. 1. 2019. osnovna plaća za najjednostavniji rutinski rad koji ne zahtijeva posebno obrazovanje (I. grupa – koeficijent 1,00), na osnovi 40 sati rada tjedno, iznosi 2.146,00 kuna.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti da se najniža osnovna plaća mijenja kada se za to stvore uvjeti.

Svaka ugovorna strana može podnijeti prijedlog za korekciju najniže osnovne plaće koji je druga ugovorna strana dužna razmotriti i ocijeniti njegovu opravdanost.

Postupak pregovaranja mora biti okončan u roku od 30 dana od dana kada je prijedlog druga strana zaprimila.

Članak 36.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5%.

Pravo na povećanje osnovne plaće prema stavku 1. ovog članka pripada radniku na ukupni radni staž upisan u službenim evidencijama nadležne državne službe koja vodi evidenciju o stažu radnika, uvećan za tekući radni staž kod poslodavca koji nije zaključen.

Članak 37.

Ukoliko radnik bude raspoređen na drugo radno mjesto u okviru iste grupe poslova, ne može mu biti određen koeficijent niži od koeficijenta koji je imao na prethodnom radnom mjestu.

Članak 38.

Poslodavac je ovlašten dodijeliti radniku stimulativni dio plaće radnika sukladno svojoj odluci, a na temelju sljedećih mjerila i kriterija:

– ostvarena količina i kvaliteta rada,

– odnos prema sredstvima rada,

– odnos prema suradnicima, strankama u postupku i poslovnim partnerima, nazočnost na radnom mjestu, izvršenje poslova i radnih zadaća u rokovima po odredbama Zakona ili rokovima određenim po neposrednom rukovoditelju,

– odnos prema dokumentaciji i predmetima u radu.

Stimulativni dio plaće pojedinoga radnika može iznositi do 25% njegove osnovne plaće.

KOEFICIJENT SLOŽENOSTI POSLOVA

Članak 39.

Radniku pripada koeficijent složenosti utvrđen za grupu pojedinog radnog mjesta, a sve prema Pravilniku o unutarnjem ustrojstvu Hrvatskih voda.

Članak 40.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrđuje se tako da se iznos najniže osnovne plaće pomnoži koeficijentom složenosti utvrđenim za grupu poslova i razred koja pripada radnom mjestu na kojem radnik radi, a prema Tarifi poslova iz članka 39. ovog Ugovora.

Članak 41.

Ako plaće radnika nisu utvrđene sukladno odredbama ovog Ugovora i Pravilnika o unutarnjem ustrojstvu, poslodavac je u obvezi ponudom izmijenjenog ugovora o radu utvrditi plaću radnika sukladno odredbama ovog Ugovora, najkasnije u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog Ugovora.

Dodaci

Članak 42.

Osnovna plaća radnika iz članka 32. ovog Ugovora uvećat će se za vrijeme:

|  |  |
| --- | --- |
| – rada noću | 35% |
| – prekovremenog rada | 50% |
| – rada subotom i nedjeljom | 35%. |

Noćnim radom smatra se rad izvršen između 22,00 sata uvečer i 6,00 sati ujutro narednog dana.

Prekovremenim radom smatra se rad u trajanju dužem od 40 sati tjedno, ako nije obuhvaćen preraspodjelom radnog vremena.

Rad subotom i nedjeljom je rad obavljen od 0,00 sati do 24,00 sata subotom odnosno nedjeljom.

Članak 43.

Za rad na dane blagdana, Uskrsa i neradne dane utvrđene zakonom, radnik ima pravo na naknadu plaće koja mu pripada kad ne radi na te dane, te na plaću za odrađene sate rada uvećane za 50%.

Članak 44.

Dodaci iz članka 42. i 43. ovog Ugovora isplaćuju se radniku kumulativno.

TEŽI UVJETI RADA

Članak 45.

Osnovna plaća radnika povećat će se za rad u uvjetima težim od uobičajenih za to radno mjesto. Teže uvjete rada od uobičajenih za pojedina radna mjesta utvrdit će odlukom poslodavac uz suglasnost povjerenika radnika za zaštitu na radu i Radničkog vijeća. Elementi težih uvjeta rada koji se obavezno moraju uzeti u obzir kod utvrđivanja ovih uvjeta te postoci za koje će se uvećati osnovna plaća za rad u otežanim uvjetima su:

|  |  |
| --- | --- |
| a)     utjecaji radne okoline (kemijsko-biološki utjecaji) i vibracije na plovilima | 5% |
| b)     rad na terenu pri obrani od poplava, bujica, leda | 20% |
| c)     rad na terenu pri otklanjanju izvanrednih i iznenadnih onečišćenja voda | 20% |

Rok za utvrđivanje radnih mjesta iz stavka 1. ovog članka iznosi 60 dana od dana stupanja na snagu ovog Ugovora.

Osnovna plaća radnika povećat će se za vrijeme stalnog preventivnog dežurstva u iznosu od 500,00 kuna neto za tjedan dana dežurstva.

Plaća po osnovi inovacije

Članak 46.

Temeljem ugovora, radniku – autoru inovacije koja se primjenjuje kod poslodavca, pripada naknada za upotrebu inovacije u skladu s odredbama ovog ugovora za vrijeme primjene inovacije, a najduže:

– 5 godina od početka primjene inovacije koja je kao izum zaštićena patentom,

– 3 godine od početka primjene inovacije koja je tehničko unaprjeđenje ili izum koji nije zaštićen patentom,

– 2 godine od početka primjene inovacije.

Članak 47.

Naknada za primjenu inovacije kod poslodavca isplaćuje se radniku najmanje u visini:

– 15% dobiti ostvarene primjenom izuma zaštićenog patentom,

– 10% dobiti ostvarene primjenom izuma koji nije zaštićen patentom tehničkog unaprjeđenja, novih proizvoda i proizvodnih procesa,

– 5% dobiti ostvarene primjenom korisnih ideja i prijedloga.

Članak 48.

U slučaju kada korisniku inovacije nije moguće utvrditi ostvarenu dobit egzaktnom metodom jer nema mjerljivih pokazatelja (npr. poboljšanje uvjeta rada, sigurnost na radu, zaštita okoliša, izum koji je zaštićen patentom na ime poslodavca, te korisni prijedlozi čiji se učinci ne mogu mjeriti), naknada se utvrđuje u jednokratnom iznosu.

Naknade

Članak 49.

Visina plaće pripravnika iznosi 80% od najnižeg koeficijenta u grupi poslova za koju se pripravnik osposobljava.

Članak 50.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove prosječne plaće ostvarene u prethodnom mjesecu za sate rada u mjesecu za koji mu pripada naknada za vrijeme:

– blagdana, Uskrsa i neradnih dana,

– plaćenog dopusta i godišnjeg odmora (iz članka 27., 28. i 30. ovog Ugovora),

– obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja, specijalizacija i prekvalifikacija u skladu s potrebama poslodavca,

– obavljanja funkcije predstavnika radnika u radničkom vijeću, sindikalnog povjerenika i povjerenika radnika za zaštitu na radu u vremenu određenom Zakonom o radu, ovim Ugovorom ili sporazumom.

Članak 51.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja do 42 dana pripada mu naknada plaće u visini 90% njegove plaće ostvarene u mjesecu neposredno prije nego je započeo bolovanje.

Naknada u 100% iznosu plaće pripada radniku u slučaju bolovanja zbog profesionalne bolesti, zbog ozljede na radu ili zbog njege djeteta do 3 godine života.

Članak 52.

Sindikalnom povjereniku, povjereniku radnika za zaštitu na radu i članu radničkog vijeća kod poslodavca, kada ne radi poslove radnog mjesta zbog aktivnosti iz članka 50. st. 1. al. 4, poslodavac je dužan isplatiti naknadu plaće kao da je radio na poslovima radnog mjesta uz normalni učinak.

OSTALA MATERIJALNA PRAVA ZAPOSLENIKA

Članak 53.

Poslodavac će isplatiti radnicima prigodni dar u naravi za Uskrs u visini neoporezivog iznosa poklon-bona od 400,00 kn po radniku.

Poslodavac će radniku isplatiti dodatak na plaću za korištenje godišnjeg odmora radniku na temelju Plana korištenja godišnjeg odmora ili Odluke o korištenju prava na godišnji odmor, u visini od 50% maksimalno neoporezivog iznosa prigodne nagrade odnosno naknade za godišnji odmor koji je određen posebnim propisima po radniku.

Dodatak za godišnji odmor iz prethodnog stavka isplaćuje se u srpnju tekuće godine s plaćom za lipanj i nije sastavni dio plaće.

Poslodavac će radniku isplatiti godišnju nagradu povodom božićnih blagdana u visini 50% maksimalno neoporezivog iznosa prigodne nagrade odnosno božićnice koji je određen posebnim propisima po radniku.

Isplata iz prethodnog stavka isplaćuje se u prosincu tekuće godine i nije sastavni dio plaće.

Članak 54.

Radnik ima pravo na isplatu jubilarne nagrade u iznosu za ukupni radni staž u vodnogospodarskoj djelatnosti upisan u službenim evidencijama nadležne državne službe koja vodi evidenciju o stažu osiguranja radnika, kako slijedi:

– 10 godina radnog staža u visini od 1.500,00 kn neto

– 15 godina radnog staža u visini od 2.000,00 kn neto

– 20 godina radnog staža u visini od 2.500,00 kn neto

– 25 godina radnog staža u visini od 3.000,00 kn neto

– 30 godina radnog staža u visini od 3.500,00 kn neto

– 35 godina radnog staža u visini od 4.000,00 kn neto

– 40 godina radnog staža u visini od 5.000,00 kn neto

– 45 godina radnog staža u visini od 5.000,00 kuna neto.

Jubilarna nagrada isplaćuje se u mjesecu kad se ispune uvjeti za isplatu prema podacima nadležnih službi Hrvatskih voda.

Ukupni radni staž u vodnogospodarskoj djelatnosti u smislu ovog Ugovora je tekući radni staž radnika zaposlenog u Hrvatskim vodama kojem se pribraja radni staž koji je radnik ostvario u tvrtkama kojima su Hrvatske vode jedini osnivač, vodoprivrednim trgovačkim društvima te državnoj upravi (ministarstvu) nadležnoj za vodno gospodarstvo.

Članak 55.

Radnik koji odlazi u mirovinu ima pravo na otpremninu u visini od 8.000,00 kuna neto.

Članak 56.

Radnik ili njegova obitelj, temeljem podnesenog zahtjeva, ima pravo na pomoć u slučajevima:

– smrti bračnog druga, djeteta i roditelja radnika u visini 3.000,00 kn neto

– bolovanja radnika u neprekidnom trajanju duljem od 90 dana (jedanput unutar kalendarske godine) u visini 2.500,00 kn neto

– rođenja odnosno posvojenja djeteta u jednokratnom iznosu u visini maksimalno neoporezivog iznosa potpore za novorođeno dijete koji je određen posebnim propisima (pravo na potporu ima samo jedan roditelj u slučaju da su oba roditelja zaposlena kod poslodavca)

– porodiljnog dopusta (jedanput godišnje u vrijeme njegovog trajanja) te posvojiteljskog dopusta u visini 2.500,00 kn neto

– zbog pedeset postotne i veće invalidnosti radnika, što uključuje i utvrđenje tjelesnog oštećenja radnika, jedanput godišnje u iznosu od 2.500,00 kuna neto.

U slučaju smrti radnika, članovi njegove uže obitelji, koji su njegovi nasljednici, imaju, na vlastiti zahtjev, pravo na prijenos prava iz njegove police osiguranja i pravo na pomoć u iznosu od 7.500,00 kn neto.

Članak 57.

Poslodavac može, na zahtjev radnika, isplatiti pomoć za slučajeve:

– otklanjanja posljedica elementarne nepogode, uz prilaganje dokaza o nastupu okolnosti i visini štete u visini do 3.000,00 kn neto

– kupnje medicinskih pomagala, lijekova, bolničkog liječenja i u drugim sličnim slučajevima, sve uz prilaganje dokaza u visini do 3.000,00 kn neto.

Članak 58.

Djeci poginulog, umrlog, zatočenog ili nestalog radnika poslodavca, poslodavac je dužan isplaćivati novčanu potporu u iznosu od 500,00 kuna neto mjesečno po djetetu, sve dok se dijete redovito školuje u srednjoj školi, odnosno polazi sveučilišni ili stručni studij u skladu s posebnim propisima, te redovito i uredno ispunjava svoje obveze, a najdulje do dvadeset šeste godine života djeteta.

Članak 59.

Poslodavac je dužan mjesečno isplaćivati nagradu učenicima i studentima na praksi kod poslodavca u visini maksimalno neoporezivog iznosa koji je određen posebnim propisima u neto iznosu za puno radno vrijeme, a razmjerno vremenu provedenom na radu.

Odluku o visini naknade za strane studente, donosi generalni direktor u okviru svojih ovlasti.

Za vrijeme provedeno na radu učenici i studenti na praksi, imaju pravo i na naknadu troškova prijevoza na rad i s rada.

Članak 60.

Način dodjele i uvjeti za stjecanje prava na stipendiju Hrvatskih voda, te prava i obveze učenika i studenata koji su ostvarili pravo na stipendiju Hrvatskih voda utvrdit će se općim aktom poslodavca.

Članak 61.

Radnik ima, prigodom božićnih blagdana, pravo na poklon djetetu u visini maksimalno neoporezivog iznosa koji je određen posebnim propisima za svako dijete do 15 godina starosti (koje je do dana 31. prosinca tekuće godine navršilo 15 godina starosti).

Pravo na poklon djetetu iz stavka 1. ovoga članka imaju oba roditelja u slučaju ako su oba roditelja zaposlena kod poslodavca.

Pravo na poklon djetetu iz stavka 1. ovoga članka ostvaruju i djeca poginulog, umrlog, zatočenog ili nestalog radnika poslodavca do navršenih 15 godina starosti djeteta.

Članak 62.

Poslodavac je dužan na svoj trošak osigurati sve radnike za slučaj smrti, ozljede na radu i profesionalnog oboljenja na teret poslodavca.

Osigurana svota za slučaj smrti radnika uslijed nezgode iznosi 50.000,00 kuna neto.

Osigurana svota za slučaj smrti radnika uslijed bolesti iznosi 25.000,00 kuna neto.

Osigurana svota za slučaj trajne invalidnosti radnika iznosi 100.000,00 kuna neto, a za troškove liječenja radnika iznosi 55,00 kuna neto po bolničkom danu.

Poslodavac može osigurati radnike i za druge rizike prema pravilima osiguranja osiguravajućih društava, a o tome je dužan tražiti suglasnost Radničkog vijeća.

Članak 63.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u visini stvarnih troškova prijevoza javnim prometom prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne karte. Ako na određenom području odnosno udaljenosti nema organiziranog prijevoza, naknada troškova prijevoza na posao i s posla utvrđuje se u visini cijene prijevoza koja je utvrđena na približno jednakim udaljenostima na kojima je organiziran prijevoz odnosno do visine cijene prijevoza koja je utvrđena na približno jednakim udaljenostima na kojima je organiziran prijevoz.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka, prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne prijevozne karte. Ako radnik mora sa stanice međumjesnog javnog prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza odnosno do visine stvarnih izdataka utvrđenih u visini troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

U slučaju kada postoji mogućnost korištenja više alternativnih sredstava javnog prometa različite cijene, radnik ima pravo na nadoknadu troškova prijevoza s posla i na posao u visini cijene one vrste javnoga prometa koja je najpogodnija za poslodavca.

Naknada troškova prijevoza na posao i s posla isplaćuje se unaprijed, najkasnije posljednjeg radnog dana u mjesecu za sljedeći mjesec.

Davanje netočnih podataka radi ostvarivanja prava na (veću) naknadu troškova prijevoza predstavlja kršenje radne obveze.

Iznos naknade troškova prijevoza po stavcima 1. do 3. ovog članka ne može biti viši od 1.200,00 kn mjesečno.

Članak 64.

Službenim putovanjem smatra se put izvan mjesta zaposlenja radi izvršenja određenog posla.

Nalog za službeno putovanje izdaje osoba ovlaštena posebnim općim aktom poslodavca.

Službeno putovanje počinje trenutkom napuštanja radnog mjesta ili napuštanja stana.

Službeno putovanje prestaje povratkom na radno mjesto odnosno povratkom u stan.

Članak 65.

Za vrijeme terenskog rada radnik ima pravo na terenski dodatak u visini koja mu pokriva povećane troškove boravka na terenu.

Terenski dodatak iznosi 170,00 kuna neto dnevno.

Pod terenskim radom smatra se rad i boravak na otvorenom prostoru, u trajanju od najmanje 12 do najviše 24 uzastopnih sati, izvan sjedišta poslodavca, odnosno, izvan sjedišta organizacijskih jedinica i izvan mjesta radnikovog boravišta.

Dnevnice i terenski dodatak međusobno se isključuju.

Članak 66.

Prijevozni troškovi na službenom putovanju nadoknađuju se na sljedeći način:

– za korištenje autobusa ili vlaka nadoknađuju se troškovi u visini cijene prijevozne karte,

– za korištenje aviona, spavaćih kola ili broda potrebno je odobrenje generalnog direktora odnosno ovlaštenog radnika, a nadoknađuju se stvarni troškovi,

– za korištenje privatnog automobila u službene svrhe radnik mora imati odobrenje generalnog direktora odnosno ovlaštene osobe. Prijevozni troškovi nadoknađuju se u visini 30% cijene jedne litre benzina euro super 95 po prijeđenom kilometru i odobrenoj relaciji putovanja.

Članak 67.

Radnik koji je upućen na službeno putovanje u zemlji ima pravo na dnevnicu, naknadu troškova noćenja, prijevoznih i drugih po poslodavcu odobrenih troškova učinjenih pri izvršavanju zadanog posla.

Iznos dnevnice je 170,00 kuna neto.

Radniku na službenom putovanju u zemlji pripada dnevnica u punom iznosu za svaki kalendarski dan proveden na putu duže od 12 sati.

Ako je službeno putovanje u zemlji trajalo, u kalendarskom danu, kraće od 12 sati, a duže od 8 sati, radnik ima pravo na pola iznosa dnevnice.

Radniku se priznaju troškovi u iznosu ostvarenog prijevoza sredstvima javnog prometa od mjesta stanovanja odnosno sjedišta poslodavca do mjesta u kojem je upućen na službeno putovanje.

Radnik ima pravo na nadoknadu punog iznosa hotelskog računa za spavanje do visine cijene noćenja u hotelu kategoriziranom do 4 zvjezdice. Poslodavac svojom odlukom može odobriti smještaj i u hotelu više kategorije.

Troškovi i dnevnice za službena putovanja u inozemstvu obračunavaju se na način kako je to regulirano za tijela državne uprave.

Članak 68.

Radnici koji su ukrcani na plovila imaju pravo na ukrcninu u iznosu od 15,00 kuna dnevno.

Pored ukrcnine radnicima iz prethodnog stavka pripada i hranarina u iznosu od 45,00 kuna dnevno.

Radnici ostvaruju prava iz stavka 1. i 2. ovog članka i kada je plovilo na vezu.

Ukrcnina i hranarina isključuju pravo na terenski dodatak i obrnuto.

Članak 69.

Naknada za odvojeni život od obitelji isplaćuje se radniku koji neprekidno u radnom mjesecu, isključujući službeni put i rad na terenu, radi i boravi u mjestu koje je najmanje 80 km udaljeno od mjesta gdje boravi radnikova uža obitelj. Naknada za odvojeni život ne pripada radniku čija je uža obitelj, za vrijeme trajanja ovog ugovora, odselila iz mjesta rada ili mjesta udaljenog do 80 km od mjesta rada u drugo mjesto.

Visina naknade za odvojeni život isplaćuje se u visini maksimalno neoporezivog iznosa utvrđenog posebnim propisima.

Članak 70.

Radnik ima pravo na dodatak za godišnji odmor, u skladu s člankom 53. stavka 2. ovog Ugovora i pravo na naknadu za prijevoz na posao i s posla, u punom opsegu, i u slučaju kad radi nepuno radno vrijeme u trajanju četiri i više sati dnevno.

ZAŠTITA RADNIKA

Članak 71.

Kada se tijekom radnog vijeka radnika smanji radna sposobnost radnika zbog godina starosti, povrede na radu, invaliditeta, profesionalnih i ostalih bolesti, poslodavac mora radniku osigurati povoljnije uvjete rada (npr. lakši posao, povoljnija norma, rad sa smanjenim fondom sati, rad na jednostavnijim poslovima i sl.) i plaću koju bi ostvarivao da nisu nastupile spomenute okolnosti.

Članak 72.

Naknada plaće koja radniku invalidu pripada od dana nastanka invalidnosti, ili dana utvrđene opasnosti od nastanka smanjenja radne sposobnosti, odnosno dana završetka prekvalifikacije ili dokvalifikacije do raspoređivanja na odgovarajuće radno mjesto, ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće radnog mjesta na kojem je do tada bio raspoređen.

Članak 73.

Poslodavac je dužan radniku, koji radi skraćeno radno vrijeme zbog smanjene radne sposobnosti nastale povredom na radu kod poslodavca ili nastale profesionalnim oboljenjem kod poslodavca, isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike između naknade koju ostvaruje po propisima mirovinsko-invalidskog osiguranja i plaće radnog mjesta na koje je raspoređen.

Članak 74.

Radnik kojem do prestanka rada po sili zakona nedostaje pet godina mirovinskog staža ili pet godina života, do prestanka radnog odnosa zadržava najmanje plaću koju je ostvario u mjesecu prije nastanka spomenutih okolnosti, pod uvjetom da uredno i savjesno obavlja poslove i postiže učinak primjeren njegovoj dobi.

Članak 75.

U slučaju redovitog otkaza, otkazni rok se određuje prema odredbama Zakona o radu.

Za vrijeme otkaznog roka, radnik ima pravo izostati s rada radi traženja novog zaposlenja 8 sati tjedno.

Članak 76.

Ako radnik otkazuje ugovor o radu, otkazni rok je 30 dana, osim ako poslodavac ne odobri kraći otkazni rok.

SUDJELOVANJE RADNIKA U ODLUČIVANJU

Članak 77.

Poslodavac je dužan Radničkom vijeću i Koordinatoru glavnih sindikalnih povjerenika Hrvatskih voda osigurati obavijesti koje su značajne za ekonomski položaj radnika, kao na primjer:

– o prijedlozima poslovnih i razvojnih odluka koje utječu na ekonomski i socijalni položaj radnika,

– o stanju i rezultatima poslovanja koji utječu na ekonomski i socijalni položaj radnika,

– o kretanju plaća kod poslodavca,

– o zaštiti i sigurnosti na radu i mjerilima za poboljšanje uvjeta rada,

– o odlukama i aktima kojima se u skladu s ugovorom uređuju osnovna prava i obveze iz radnog odnosa,

– druge obavijesti predviđene zakonima i važećim aktima poslodavca.

Članak 78.

Radnici imaju pravo izabrati na slobodnim i neposrednim izborima, tajnim glasovanjem, jednog ili više svojih predstavnika u Radničko vijeće koje će ih zastupati kod poslodavca u zaštiti i promicanju njihovih prava i interesa.

Postupak utemeljenja Radničkog vijeća pokreće se na prijedlog sindikata ili najmanje 20% radnika zaposlenih kod poslodavca.

UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 79.

U ovom Ugovoru sljedeći izrazi imaju uz njih navedeno značenje:

PPDIV je Sindikat zaposlenih u poljoprivredi, prehrambenoj i duhanskoj industriji i vodoprivredi Hrvatske, OIB: 01122438758 koji je pravna osoba registrirana kod Ministarstva rada i socijalne skrbi pod MB: 3271552 i potpisnik je ovog Ugovora.

Sindikalna podružnica je dio PPDIV-a koji čine radnici Hrvatskih voda, članovi PPDIV-a.

Koordinacija glavnih sindikalnih povjerenika Hrvatskih voda (ili samo: Koordinacija) je oblik djelovanja PPDIV-a, koji se sastoji od sedam sindikalnih povjerenika iz sindikalnih podružnica Hrvatskih voda, te predstavnika PPDIV-a i koje koordinira rad među njima.

Sindikalni povjerenik je radnik Hrvatskih voda, koji je izborima provedenim u sindikalnoj podružnici postao sindikalnim povjerenikom.

Koordinator je sindikalni povjerenik, kojem je izborima unutar Koordinacije, povjereno voditi i predstavljati sindikalne podružnice Hrvatskih voda.

Sindikat je sindikalna podružnica.

Članak 80.

Poslodavac se obvezuje osigurati provedbu svih prava iz područja sindikalnog djelovanja utvrđenih konvencijama Međunarodne organizacije rada, koje je ratificirala Republika Hrvatska.

Aktivnost sindikalnog povjerenika kod poslodavca ne smije biti spriječena ili ometana ako djeluje u skladu sa zakonom, pravilima sindikata i ovim Ugovorom.

Generalni direktor dužan je primiti Koordinatora kada on to iz razloga bitnih za rad Sindikata zatraži, u obostrano prihvatljivo vrijeme.

Koordinator ima pravo biti prisutan na sastancima Radničkog vijeća.

Članak 81.

Poslodavac je dužan za rad sindikalne podružnice osigurati najmanje sljedeće uvjete:

– prostor za rad i održavanje sastanaka sindikalne podružnice bez naknade troškova,

– stručno-tehničke i administrativne usluge za rad sindikalnog povjerenika u mjeri koliko je to neophodno za ostvarivanje sindikalne funkcije,

– obračun i naplatu sindikalne članarine i sindikalnih kredita putem isplatnih lista, uz suglasnost radnika – člana PPDIV-a,

– pravo na korištenje telefona, telefaksa, računala, interneta i ostale uredske opreme u radnom vremenu, kao i dva sata poslije radnog vremena,

– slobodu sindikalnog obavještavanja i podjele tiska.

Članak 82.

Sindikalni povjerenik zbog sindikalnih aktivnosti ne može biti pozvan na odgovornost niti doveden u nepovoljni položaj.

Poslodavac ne može sindikalnom povjereniku, za vrijeme obnašanja dužnosti sindikalnog povjerenika i šest mjeseci nakon prestanka te dužnosti, bez suglasnosti PPDIV-a:

– otkazati ugovor o radu,

– rasporediti ga na drugo radno mjesto,

– ili na drugi način staviti u nepovoljniji položaj u odnosu na ostale radnike i u odnosu na njegove dotadašnje uvjete rada.

Članak 83.

Sindikalnom povjereniku, kada obavlja sindikalne aktivnosti utvrđene zakonom i ovim Ugovorom, pripada naknada plaće kao da je radio.

Broj sati za sindikalnu aktivnost s naknadom plaće u smislu prethodnog stavka sindikalni povjerenik ostvaruje zavisno od broja članova Sindikata, i to tako da za svakog člana Sindikata ima pravo na tri sata aktivnosti s naknadom plaće u tijeku kalendarske godine, ali ne manje nego ima član Radničkog vijeća po Zakonu o radu.

Radnik koji je član tijela PPDIV-a izvan Hrvatskih voda ima pravo na odsutnost s rada do 10 radnih dana u tijeku kalendarske godine, uz naknadu plaće iz stavka 1. ovog članka, radi pohađanja sindikalnih sastanaka, kongresa, konferencija, osposobljavanja i sl.

Članak 84.

Radnici imaju pravo organizirano se baviti sindikalnim radom kod poslodavca.

Sindikat ima pravo štititi prava i interese članova Sindikata u skladu s odredbama ovog Ugovora, zakona, statuta, i međunarodnih konvencija.

Poslodavac je dužan omogućiti nesmetan rad sindikalnom povjereniku.

Sindikalni povjerenik ima pravo uvida u sve dokumente koji su bitni za kontrolu primjene ovog Ugovora, kao i u dokumente predviđene Zakonom o radu i Zakonom o zaštiti na radu, osim dokumenata koji predstavljaju službenu ili poslovnu tajnu, a i takve dokumente uz suglasnost generalnog direktora.

Članak 85.

Poslodavac ne može ograničiti radnicima pravo učlanjivanja u sindikat, odnosno tražiti njihovo isključenje iz sindikata.

Poslodavac ne može s radnikom raskinuti ugovor o radu, umanjiti mu plaću ili nanijeti drugu štetu zbog učlanjenja u sindikat ili zbog sudjelovanja u sindikalnim aktivnostima.

Članak 86.

Koordinator ima pravo biti nazočan sjednicama Upravnog vijeća kada se odlučuje o pitanjima iz ovog Ugovora i drugim pitanjima koja mogu utjecati na materijalno i socijalno pravo radnika.

Koordinator je dužan očuvati obavijesti koje su bitne za poslodavca, odnosno ako su proglašene službenom ili poslovnom tajnom u aktima poslodavca.

Poslodavac je dužan razmotriti prijedloge, inicijative, mišljenja i zahtjeve sindikalne podružnice za ostvarivanje prava i interesa radnika iz rada i na osnovi rada.

PRESTANAK UGOVORA O RADU
 I STEGOVNI POSTUPAK

Članak 87.

Radniku prestaje radni odnos kod poslodavca uz uvjete, na način i zbog povreda propisanih Zakona o radu, Pravilnikom o radu, Pravilnikom o stegovnom postupku i ovim Ugovorom.

Poslodavac i radnik mogu otkazati ugovor o radu.

Otkaz ugovora o radu mora biti u pisanom obliku.

Članak 88.

Zbog povreda ugovora o radu, koje se uređuju općim aktom poslodavca, poslodavac može, pod uvjetima i na način propisan općim aktom poslodavca, izreći jednu od sljedećih mjera:

– opomena,

– pisano upozorenje pred otkaz ugovora o radu,

– smanjenje plaće (određivanje negativnog stimulativnog dijela plaće i/ili oduzimanje 2 – 4 zaposlenička razreda),

– udaljenje s rada (suspenzija),

– otkaz ugovora o radu.

Članak 89.

Radnik ima pravo iznijeti svoju obranu prije redovitog otkaza uvjetovanog njegovim ponašanjem, a kod izvanrednog otkaza poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu, osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

Članak 90.

Poslodavac u suradnji s Koordinacijom i uz savjetovanje s Radničkim vijećem donosi Program zbrinjavanja viška radnika, ako bi kod poslodavca u razdoblju od devedeset dana mogla prestati potreba za radom najmanje dvadeset radnika, od kojih bi poslovno uvjetovanim otkazom prestali ugovori o radu najmanje petorice radnika.

Kriterije za utvrđivanje viška radnika iz stavka 1. ovog članka utvrđuju suglasno generalni direktor, Radničko vijeće i Koordinacija.

Članak 91.

Poslodavac je ovlašten, ako je tako predviđeno ugovorom o radu radnika, i po slobodnoj ocjeni otkazati ugovor o radu radniku na jednom radnom mjestu i ponuditi mu ugovor o radu na drugom radnom mjestu koje odgovara njegovoj stručnoj spremi, znanju, sposobnostima i radnom iskustvu, u istom mjestu rada ili u mjestu ranijeg ili postojećeg prebivališta iz kojeg je došao u sadašnje mjesto rada. Ovo postupanje ugovorne strane će smatrati poslovno uvjetovanim otkazom s ponudom novoga ugovora o radu.

Istim mjestom rada smatra se i naseljeno mjesto unutar 30 km od postojećeg mjesta rada.

Članak 92.

Program zbrinjavanja viška radnika mora sadržavati:

– razloge nastanka viška radnika,

– mogućnosti promjena u tehnologiji i organizaciji rada radi zbrinjavanja viška radnika,

– mogućnosti zapošljavanja radnika na drugim poslovima,

– mogućnost pronalaženja drugog zaposlenja kod drugog poslodavca (na određeno vrijeme ili trajno),

– mogućnost skraćenja radnog vremena,

– ako nije moguće radnicima osigurati zaposlenje, pod kojim uvjetima se radnicima otkazuje ugovor o radu.

Poslodavac je dužan o programu viška radnika obavijestiti Radničko vijeće i radnike, koji su obuhvaćeni programom.

Osim obveza iz ovog članka, u situaciji kada kod poslodavca dođe do kolektivnog viška radnika, poslodavac ima i ostale obveze propisane člankom 127. i 128. Zakona o radu (»Narodne novine« 93/14).

Članak 93.

U slučaju otkaza ugovora o radu sklopljenog na neodređeno vrijeme od strane poslodavca, a nakon najmanje 2 godine neprekidnog rada, kada isti nije uvjetovan ponašanjem radnika, radnik ima pravo na otpremninu.

Otpremnina se utvrđuje na način da za svaku punu godinu ukupnog radnog staža kod poslodavca, radniku pripada 60% prosjeka radnikove osobne mjesečne plaće, u tromjesečju koje prethodi isplati.

Radnik iz stavka 1. ovog članka koji pretrpi ozljedu na radu odnosno oboli od profesionalne bolesti, a nakon oporavka i liječenja na bude vraćen na rad, ima pravo na otpremninu iz stavka 2. ovog članka u dvostrukom iznosu, osim ako neopravdano odbije rad na novoponuđenim mu poslovima.

Otpremnina iz prethodnih stavaka isplaćuje se radniku u neto iznosu, a poreze i ostale porezne obveze snosi poslodavac.

ŠTRAJK

Članak 94.

Štrajk provodi sindikalna podružnica sukladno Zakonu o radu.

Štrajkom rukovodi štrajkački odbor. Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.

PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 95.

Akti kojima se uređuju pitanja iz rada i po osnovi rada iz ovog ugovora poslodavac donosi uz savjetovanje s Koordinacijom.

Članak 96.

Ugovorne strane dužne su provoditi odredbe ovog Ugovora, njegovu provedbu i poštivati utvrđene rokove.

Ugovorne strane dužne su suzdržavati se od svakog djelovanja koje bi bilo suprotno odredbama ovog Ugovora, sprječavalo ili otežavalo njegovu pravilnu provedbu.

Članak 97.

Ugovor je zaključen kada ga potpišu osobe ovlaštene za zastupanje ugovornih strana.

Ovaj ugovor objavljuje se sukladno odredbama pravilnika kojeg donosi nadležno ministarstvo.

Članak 98.

Ovaj Ugovor sklapa se na određeno vrijeme od pet godina, a stupa na snagu nakon što ga potpišu ovlašteni predstavnici ugovornih strana.

Nakon isteka roka iz stavka 1. ovog članka na koji je sklopljen kolektivni ugovor, u njemu sadržana pravna pravila kojima se uređuje sklapanje, sadržaj i prestanak radnog odnosa i dalje se primjenjuju kao dio prethodno sklopljenih ugovora o radu sve do sklapanja novog kolektivnog ugovora, a najduže tri mjeseca od isteka roka na koji je sklopljen kolektivni ugovor.

Članak 99.

Ugovorne su strane ovlaštene otkazati ovaj ugovor:

– ako ugovorne strane krše odredbe ovog Ugovora,

– u drugim slučajevima koje cijene opravdanim.

Otkazni rok je tri mjeseca.

Članak 100.

Postupak za izmjenu i dopunu ovog Ugovora kao i za zaključivanje novog ugovora pokreće se na zahtjev bilo koje ugovorne strane.

Ugovorna strana koja želi izmjenu odnosno dopunu ovog Ugovora, predlaže drugoj strani svoj obrazloženi zahtjev u pisanom obliku.

Druga strana dužna je izjasniti se opredijeljeno o zahtjevu u roku od 30 dana od dana primitka zahtjeva.

U slučaju da ugovorna strana ne prihvati prijedlog za izmjenu ili dopunu ugovora, odnosno ako se o prijedlogu ne izjasni u roku od 30 dana, strana predlagateljica pokreće postupak pred Mirovnim vijećem.

Odredbe ovog članka primjenjuju se i na postupak zaključivanja novog Kolektivnog ugovora.

Članak 101.

Za rješavanje sporova među stranama ugovora koje nije moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, ustanovljuje se Mirovno vijeće.

Među stranama je došlo do spora ako se one ne sporazume o zaključivanju, izmjeni ili dopuni ovog ugovora odnosno i o drugim prijedlozima za rješavanje prijepornih situacija.

Članak 102.

Svaka strana imenuje po dva člana u Mirovno vijeće.

Članovi Mirovnog vijeća sporazumno imenuju predsjednika tog vijeća kao petog člana iz redova uglednih stručnih i znanstvenih javnih radnika ili člana predloženog od strane osnivača Hrvatskih voda.

Članak 103.

Postupak mirenja pokreće se na zahtjev bilo koje strane.

Članak 104.

Mirenje je neuspješno ako bilo koja strana pismeno izjavi da mirenje smatra neuspjelim, kao i onda kada jedna od strana ne imenuje članove Mirovnog vijeća, odnosno ako članovi ne imenuju predsjednika ovog vijeća.

Svaki sporazum koji strane postignu mora biti u pisanom obliku i sporazum je sastavni dio ovog Ugovora.

Članak 105.

Ako je mirenje neuspješno, o spornim pitanjima može, po dogovoru ugovornih strana, odlučivati arbitraža.

Način uvođenja arbitraže uredit će strane sporazumno.

Članak 106.

Ugovorne strane imenuju zajedničko tijelo za tumačenje odredbi ovog Ugovora, kao i za praćenje njegove primjene.

Zajedničko tijelo ima četiri člana, od kojih svaka strana imenuje po dva člana.

Način rada zajedničkog tijela uređuje se sporazumom, koji treba biti potpisan od potpisnika ovog Ugovora, najkasnije 30 dana po stupanju na snagu ovog Ugovora.

Članak 107.

Troškove praćenja i ostvarivanja ovog Ugovora snose potpisnici, svaki u svom dijelu, a troškove pripremanja i rada Mirovnog vijeća i arbitraže potpisnici dijele po pola.

|  |  |
| --- | --- |
| Za Sindikat zaposlenih u  poljoprivredi, prehrambenoj i duhanskoj industriji i  vodoprivredi Hrvatske  Denis Paradiš, v. r. | Za Hrvatske vode  Predsjednik Upravnog vijeća  Tomislav Ćorić, v. r. |