## Statut Hrvatske obrtničke komore

### NN 21/1999 (3.3.1999.), Statut Hrvatske obrtničke komore

# **HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA**

Na temelju odredbe članka 64. stavak 2. i članka 65. Zakona o obrtu
("Narodne novine" br. 77/93 i 90/96) i članka 25. stavak 1. i članka 73.
Statuta Hrvatske obrtničke komore ("Narodne novine" br. 56/94, 2/95 i 94/98),
Skupština Hrvatske obrtničke komore na sjednici održanoj 26. siječnja 1999.
godine donosi

## **STATUT**

### **HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Statutom pobliže se utvrđuju poslovi i zadaci Hrvatske obrtničke
komore (u nastavku teksta: Komora), utvrđuju se prava, obveze i odgovornosti
članova Komore, način upravljanja Komorom, oblici organiziranja i rada
u Komori, osnivanje predstavništava Komore u inozemstvu, poslovi i zadaci
u svezi obrazovanja za potrebe obrtništva, rad sudova u Komori, suradnja
s tijelima državne vlasti i tijelima državne uprave, suradnja s komorama
u zemlji i inozemstvu, javnost rada i informiranje,organizacija Komorskog
ureda i način financiranja Komore.

Članak 2.

Komora je vanstranačka, samostalna, stručno poslovna organizacija obrtnika,
trgovaca pojedinaca i trgovačkih društava koji u skladu sa Zakonom o obrtu
(u nastavku teksta: Zakon) obavljaju obrt.

Komora zastupa i predstavlja obrtnike pred državnim i drugim tijelima
u zemlji i inozemstvu.

Komora je pravna osoba, s pravima, obvezama i odgovornostima utvrđenim
Zakonom i ovim Statutom.

II. ČLANOVI KOMORE

Članak 3.

Članstvo u Komori je obvezno.

Obvezni članovi Komore jesu:

- obrtnici koji obavljaju obrt na području Republike Hrvatske u skladu
sa Zakonom,

- trgovci pojedinci i trgovačka društva koja obavljaju obrt iz članka
2. stavak 1. točka 2. i 3. Zakona.

Članstvo u Komori obrtnici stječu danom upisa u obrtni registar, a trgovci
pojedinci i trgovačka društva koja obavljaju vezane i povlaštene obrte
danom donošenja rješenja kojim nadležni županijski ured, odnosno Ured Grada
Zagreba utvrdi da trgovac pojedinac i trgovačko društvo udovoljava uvjetima
iz Zakona.

Kao dobrovoljni članovi u Komoru se mogu učlaniti fizičke i pravne osobe
koje svojom djelatnošću unapređuju rad i poslovanje obrta.

Fizičke i pravne osobe koje svojom djelatnošću unapređuju rad i poslovanje
obrta postaju članovi Komore danom donošenja odluke nadležnog tijela u
Komori da se fizička ili pravna osoba prima u članstvo Komore, kojim danom
preuzima sva prava i obveze s osnova članstva u Komori, sukladno aktima
Komore.

Članovi Komore iz stavka 2. ovog članka su ujedno obvezni članovi udruženja
obrtnika i putem udruženja obrtnika članovi područnih obrtničkih komora.

III. NAZIV KOMORE

Članak 4.

Naziv Komore jest: Hrvatska obrtnička komora.

Skraćeni naziv jest: HOK.

IV. SJEDIŠTE KOMORE - MATICA HRVATSKIH OBRTNIKA

Članak 5.

Sjedište Komore je u Matici hrvatskih obrtnika, Zagreb, Ilica 49, kao
mjestu jedinstvene povezanosti u promicanju staleških interesa obrta i
obrtništva.

V. PEČAT I ŽIG KOMORE

Članak 6.

Komora ima svoj pečat, te metalni okrugli žig s tekstom: po rubu kruga
pečata i žiga - Hrvatska obrtnička komora - Zagreb, a u sredini je zaštitni
znak Komore.

Komora ima svoj zaštitni znak.

Znak je okruglog oblika plave boje s dva izrezana kvadratna isječka
bijele boje, jednim u sredini i drugim dijagonalno vezanim na njega, desno
gore, u središtu kojega je ispunjeni krug srebrne boje.

Uz odobrenje Ministarstva uprave Komora koristi pečat i žig s grbom
Republike Hrvatske na aktima koje izdaje u okviru obavljanja javnih ovlasti.

VI. JAVNE OVLASTI

Članak 7.

Komora obavlja javne ovlasti koje su utvrđene zakonom i drugim propisima.

Akti koje Komora izdaje u obavljanju javnih ovlasti jesu javne isprave.

Na potvrde i druge javne isprave koje izdaje Komora u obavljanju javnih
ovlasti može se izjaviti prigovor odnosno žalba.

Komora može izdavati potvrde, uvjerenja i sl. o činjenicama o kojima
vodi evidenciju.

VII. ZADAĆE I POSLOVI KOMORE

Članak 8.

Komora u skladu sa Zakonom osobito:

1. promiče obrt i obrtništvo:

- poticanjem i organiziranjem nastupa obrtnika na sajmovima u zemlji
i inozemstvu,

- informiranjem javnosti o obrtu i obrtništvu,

- osnivanjem pravnih osoba za izvršavanje zadaća Komore u vlasništvu
ili suvlasništvu Komore;

2. razvija područne obrtničke komore u okviru poslova i zadaća utvrđenih
Zakonom i ovim Statutom;

3. zastupa interese obrtnika pred tijelima državne vlasti i tijelima
državne uprave, naročito:

- suradnjom s tijelima državne vlasti i tijelima državne uprave,

- sudjelovanjem u radu odbora i komisija Hrvatskoga državnog sabora
i koordinacija Vlade Republike Hrvatske;

4. daje primjedbe i prijedloge tijelima državne vlasti i tijelima državne
uprave kod donošenja propisa od interesa za obrtništvo, naročito:

- sudjelujući u radu radnih skupina kod izrade zakonskih i podzakonskih
prijedloga,

- davanjem prijedloga i primjedaba na prijedloge zakona i podzakonskih
akata,

- upućivanjem inicijativa za podnošenje amandmana na konačne prijedloge
zakona;

5. obavlja poslove u području obrazovanja i osposobljavanja za potrebe
obrtništva, naročito:

- osnivanjem komisija za polaganje pomoćničkih i majstorskih ispita,
te ispita o stručnoj osposobljenosti,

- osnivanjem drugih komisija za potrebe obrazovanja i osposobljavanja,

- praćenjem ispita u nadležnosti Komore,

- promicanjem, organiziranjem i sudjelovanjem u razvijanju sustava strukovnog
obrazovanja za potrebe obrtništva,

- organiziranjem dopunskog obrazovanja djelatnika za potrebe obrtništva,

- vođenjem evidencija s područja obrazovanja i osposobljavanja;

6. organizira i provodi obučavanje za potrebe obrtništva;

7. potiče i sudjeluje u izdavačkoj djelatnosti za potrebe obrtništva;

8. osniva Sud časti;

9. osniva arbitražno vijeće;

10. organizira Stalno izbrano sudište;

11. vodi knjigu obrtnika i evidenciju članstva Komore;

12. vodi registar područnih obrtničkih komora;

13. potiče, koordinira, pomaže i prati provedbu osnovnih programskih
zadataka rada u udruženjima i područnim obrtničkim komorama;

14. procjenjuje mogućnost i uvjete gospodarskog razvoja te potiče istraživanja
u gospodarstvu i za gospodarstvo u obrtništvu;

15. sudjeluje pri oblikovanju gospodarskog sustava i mjera ekonomske
politike;

16. uspostavlja i razvija sve vrste poslovnih odnosa na domaćem i inozemnom
tržištu;

17. potiče inovacije postupka, proizvoda i usluga kao i razvoj tehnološke
infrastrukture;

18. sudjeluje u usklađivanju gospodarskih i društvenih interesa na području
ekologije;

19. potiče, razvija i štiti dobre poslovne običaje, poslovni moral i
zaštitu potrošača;

20. pruža pomoć obrtnicima prilikom osnivanja i poslovanja obrta, naročito:

- iznalaženjem mogućnosti povoljnog kreditiranja,

- organizacijom seminara i stručnih predavanja, te davanjem stručnih
savjeta pri osnivanju i poslovanju obrta;

21. razvija informacijski sustav i poslovno informiranje, te informira
članstvo o stručnim, poslovnim i tehnološkim pitanjima i novostima iz djelokruga
rada Komore, putem komorskog glasila i drugih sredstava javnog informiranja;

22. obavlja i druge poslove utvrđene zakonom i ovim Statutom.

VIII. PRAVA, OBVEZE I ODGOVORNOSTI ČLANOVA KOMORE

Članak 9.

Članovi Komore ravnopravni su i imaju jednaka prava, obveze i odgovornosti
u Komori.

Članak 10.

Prava, obveze i odgovornosti članova Komore jesu:

1. aktivno i pasivno izborno pravo za izbore u tijela Komore;

2. upravljati preko svojih predstavnika Komorom;

3. sudjelovati u radu cehova i drugih oblika organiziranja u Komori;

4. usmjeravati i usklađivati međusobne odnose i zajedničke interese
u Komori;

5. sudjelovati u provedbi programa strukovnog obrazovanja za potrebe
obrtništva;

6. predlagati i razmatrati pitanja iz djelokruga Komore, organizirati
savjetovanja i obavljati konzultacije;

7. prikupljati podatke potrebne za provedbu zajedničkih interesa obrtnika;

8. davati, tražiti i primati izvješća te potrebne podatke vezane uz
svoju gospodarsku aktivnost;

9. pred Sud časti iznositi slučajeve povrede dobrih poslovnih običaja
i morala;

10. preko Komore surađivati s nadležnim tijelima državne vlasti i tijelima
državne uprave na rješavanju problema u gospodarstvu;

11. preko tijela Komore predlagati donošenje zakona, drugih propisa
i mjera za potrebe obrtništva i malog poduzetništva;

12. razmatrati nacrte i prijedloge gospodarskih propisa i mjera za njihovu
provedbu;

13. koristiti se stručnom i drugom pomoći Komore iz njezina djelokruga;

14. pridržavati se odredbi Statuta, odluka, zaključaka i drugih akata
tijela Komore, te razvijati međusobnu odgovornost za njihovu dosljednu
provedbu, kao i za provedbu dogovorene politike komorskog sustava;

15. uredno podmirivati komorski doprinos;

16. druga prava i obveze utvrđene zakonom i ovim Statutom.

IX. SURADNJA S TIJELIMA DRŽAVNE VLASTI I TIJELIMA DRŽAVNE UPRAVE,
TE DRUGIM ORGANIZACIJAMA

Članak 11.

Komora u svojem radu surađuje u skladu sa zakonom, sa Hrvatskim državnim
saborom, Vladom Republike Hrvatske, tijelima državne uprave, udrugama i
drugim organizacijama u izgradnji gospodarskog sustava, određivanju razvojne
i tekuće ekonomske politike te rješavanju drugih pitanja važnih za obrtništvo,
malo poduzetništvo te ukupno gospodarstvo Republike Hrvatske.

Članak 12.

Suradnja Komore s tijelima državne vlasti i tijelima državne uprave
i drugim organizacijama ostvaruje se kroz:

1. predlaganje i pokretanje inicijativa za donošenje zakona te drugih
propisa i mjera koje se odnose na uvjete privređivanja i jačanja obrtništva
i malog poduzetništva unutar ukupnog gospodarskog sustava;

2. razmatranje nacrta, prijedloga zakona i konačnih prijedloga zakona
te drugih propisa kojima se uređuje obrtništvo i malo poduzetništvo;

3. utvrđivanje i provedbu gospodarske politike;

4. sudjelovanje kao partner i potpisnik pri sklapanju ugovora, odnosno
donošenju gospodarskih mjera koje se odnose na obrtništvo i malo poduzetništvo.

Članak 13.

Komora surađuje sa znanstvenim, istraživačkim, stručnim, obrazovnim
i drugim organizacijama te njihovim zajednicama radi primjene stručnih
i znanstvenih dostignuća u proizvodnji i poslovanju obrtništva i malog
poduzetništva.

X. SURADNJA S KOMORAMA U ZEMLJI I INOZEMSTVU I S MEĐUNARODNIM
ORGANIZACIJAMA

Članak 14.

U utvrđivanju i provedbi gospodarske politike, kao i u svim poslovima
od zajedničkog interesa, Komora napose surađuje s Hrvatskom gospodarskom
komorom.

Članak 15.

Radi zadovoljenja interesa svojih članova, Komora može surađivati i
povezivati se s ostalim komorama u zemlji i inozemstvu, udruženjima i drugim
sličnim asocijacijama stranih zemalja i sličnim međunarodnim organizacijama,
a može također ostvariti različite oblike poslovnog povezivanja.

Članak 16.

Komora može s komorama stranih zemalja osnivati mješovite komore i druge
institucionalne oblike suradnje, kada se ocijeni da oni mogu znatno poboljšati
međusobne gospodarske odnose.

Sjedište mješovite komore može biti u Republici Hrvatskoj ili u inozemstvu.

Članak 17.

Odluku o povezivanju iz članka 15. i odluku o osnivanju mješovite Komore
iz članka 16. ovog Statuta, u skladu s opredjeljenjima zauzetim u nadležnim
tijelima Republike Hrvatske, donosi Skupština Komore.

XI. PREDSTAVNIŠTVA KOMORE U INOZEMSTVU

Članak 18.

Da bi zadovoljila interese članova, Komora može osnivati svoja predstavništva
u inozemstvu, odnosno povezivati se u razne oblike organiziranja.

Članak 19.

Odluku o osnivanju i ukidanju predstavništva Komore u inozemstvu donosi
Skupština.

Osnivanje i rad predstavništva Komore u inozemstvu usklađuje se s nadležnim
tijelima u Republici Hrvatskoj.

Predstavništvo Komore u inozemstvu odgovorno je za svoj rad predsjedniku
Komore i Skupštini.

Opći uvjeti rada i druga pitanja značajna za rad predstavništva Komore
u inozemstvu uređuju se pravilnikom koji donosi Upravni odbor.

XII. ORGANIZACIJA I TIJELA KOMORE

Članak 20.

Tijela Komore jesu:

1. Skupština,

2. Upravni odbor,

3. Nadzorni odbor i

4. Predsjednik.

*Skupština*

Članak 21.

Skupština je najviše tijelo upravljanja Komore, a sačinjavaju je predstavnici
članova Komore.

Skupština ima 75 članova.

U Skupštini mora biti osigurana razmjerna teritorijalna i strukovna
zastupljenost članova.

Izbor predstavnika u Skupštinu obavljaju područne obrtničke komore vodeći
računa o brojčanoj, strukovnoj i teritorijalnoj zastupljenosti članova.

Sastav i način izbora predstavnika u Skupštinu uređuju se odlukom o
raspisivanju izbora.

Izbori se raspisuju najkasnije 60 dana prije isteka mandata Skupštine.

Članak 22.

Mandat predstavnika u Skupštini traje 4 godine s pravom ponovnog izbora.

Mandat predstavnika u Skupštini prestaje i prije isteka roka na koji
je izabran:

- ako ga opozove tijelo koje ga je izabralo,

- gubitkom statusa člana Komore,

- ostavkom,

- smrću.

Članak 23.

Skupština Komore:

1. donosi

- Statut i izmjene i dopune Statuta,

- odluku o obveznicima, visini i osnovici komorskog doprinosa, te načinu
i rokovima plaćanja,

- poslovnik o radu Skupštine,

- program rada i financijski proračun,

- odluku o osnutku i ukinuću područnih obrtničkih komora,

- odluku o raspisivanju i provođenju izbora, te

- ostale akte koji nisu u nadležnosti Upravnog odbora i drugih tijela
Komore;

2. utvrđuje

- područja koja obuhvaćaju područne obrtničke komore,

- jedinstvenu politiku financiranja ukupnog komorskog sustava;

3. prihvaća

- godišnji obračun i izvješće o radu;

4. usklađuje

- rad i razvoj područnih obrtničkih komora, a u slučajevima kad ne funkcioniraju
tijela područne obrtničke komore dužna je pokrenuti postupak i organizirati
njihov rad,

- jedinstvenu politiku financiranja ukupnog komorskog sustava;

5. imenuje i razrješava

- predsjednika Komore

- Upravni odbor, Nadzorni odbor i druga radna tijela Skupštine.

- Skupština obavlja i druge poslove predviđene zakonom i ovim Statutom.

Članak 24.

Sjednice Skupštine održavaju se najmanje 2 puta godišnje.

Sjednicu Supštine saziva i njome predsjedava predsjednik Komore.

Sjednica Skupštine mora se sazvati na zahtjev:

- Nadzornog odbora,

- Upravnog odbora,

- najmanje 15 članova Skupštine.

Podnositelj zahtjeva dužan je svoj zahtjev za sazivanje Skupštine pismeno
obrazložiti.

Članak 25.

Skupština može pravovaljano odlučivati ako je sjednici nazočno više
od polovice članova Skupštine.

Skupština odlučuje većinom glasova nazočnih članova, a kada odlučuje
o Statutu, raspisivanju izbora, obveznicima, visini i osnovici plaćanja
komorskog doprinosa, financijskom proračunu, osnivanju područnih obrtničkih
komora i o ponovnom odlučivanju na prijedlog predsjednika Komore, potrebna
je većina glasova svih članova Skupštine.

Član Skupštine koji se ne složi s prihvaćenom odlukom, može izdvojiti
svoje mišljenje.

Odluke Skupštine i njenih tijela obvezatne su za sve članove Komore
i sve oblike teritorijalne i strukovne organiziranosti obrta.

Rad Skupštine uređuje se Poslovnikom.

*Upravni odbor*

Članak 26.

Komora ima Upravni odbor.

Članak 27.

Upravni odbor ima 23 člana.

Članovi Upravnog odbora jesu predsjednici područnih obrtničkih komora
po položaju i tri člana koja imenuje Skupština na prijedlog predsjednika
Komore.

U radu Upravnog odbora i njegovih radnih tijela bez prava odlučivanja
mogu sudjelovati članovi tijela Komore, predstavnici cehova kada su na
dnevnom redu pitanja od interesa za njihovu djelatnost, po potrebi drugi
članovi Komore, te djelatnici Komorskog ureda.

Članak 28.

Mandat članova Upravnog odbora traje četiri godine.

Mandat članova Upravnog odbora može prestati:

- opozivom,

- prestankom funkcije predsjednika područne obrtničke komore,

- ostavkom,

- smrću i

- gubitkom statusa člana Komore.

Skupština može, na prijedlog predsjednika Komore uz suglasnost Upravnog
odbora, opozvati člana Upravnog odbora u slučaju da on: krši odredbe ovog
Statuta, ne provodi odluke tijela Komore odnosno svojom aktivnošću šteti
ugledu Komore.

Članak 29.

Sjednicu Upravnog odbora saziva i njome predsjedava bez prava odlučivanja
predsjednik Komore.

Upravni odbor mora se sazvati na zahtjev:

- predsjednika Komore,

- Nadzornog odbora,

- najmanje pet članova Upravnog odbora.

Članak 30.

Upravni odbor pravovaljano odlučuje ako je sjednici nazočno više od
polovice njegovih članova.

Upravni odbor donosi odluke većinom glasova nazočnih članova Upravnog
odbora, ako ovim Statutom nije drugačije određeno.

Za svoj rad Upravni odbor odgovara Skupštini.

Članak 31.

Upravni odbor:

1. provodi odluke i zaključke Skupštine,

2. upravlja poslovima Komore u skladu sa Zakonom i ovim Statutom,

3. priprema sjednice Skupštine na način da utvrđuje prijedloge općih
akata koje donosi Skupština,

4. zauzima stajališta i daje mišljenja o pitanjima o kojima raspravlja
Skupština,

5. odlučuje o prigovorima na pojedinačne akte donesene u obavljanju
javnih ovlasti,

6. ustanovljuje potrebe i stajališta te predlaže način provedbe stručne
izobrazbe u obrtništvu,

7. osniva komisije za polaganje pomoćničkih ispita, ispita o stručnoj
osposobljenosti i majstorskih ispita, te utvrđuje način i postupak vođenja
evidencija o završenim ispitima,

8. zauzima stajališta o propisima koje predlažu i donose nadležna tijela
državne vlasti i tijela državne uprave,

9. predlaže nadležnim tijelima državne vlasti i tijelima državne uprave
donošenje zakona, podzakonskih propisa i drugih akata,

10. donosi opće akte potrebne za rad Komorskog ureda,

11. određuje visinu naknada za usluge koje obavlja Komora te troškova
Suda časti i Izbranog sudišta

12. odlučuje o kupnji nekretnina i raspolaganju nepokretnom imovinom
Komore,

13. odlučuje o dodjeli nagrada i priznanja,

14. na prijedlog predsjednika Komore imenuje tajnika Komore,

15. usklađuje međusobne interese cehova u Komori,

16. potvrđuje usklađenost statuta područnih obrtničkih komora sa Zakonom
i ovim Statutom,

17. imenuje i razrješava predsjednika i zamjenika predsjednika Suda
časti,

18. imenuje i razrješava suce prvostupanjskog i drugostupanjskog vijeća
Suda časti,

19. imenuje i razrješava tajnika Suda časti,

20. ustanovljuje listu arbitara stalnog izbranog sudišta,

21. imenuje i razrješava članove Arbitraže,

22. odlučuje o sredstvima za naknade, nagrade, dnevnice i putne troškove,

23. donosi Pravilnik o radu cehova i drugih oblika organiziranja u Komori,

24. donosi Poslovnik o radu Upravnog odbora,

25. po potrebi osniva radna tijela Upravnog odbora,

26. rješava i ostala pitanja koja prema ovom Statutu, zakonu ili drugim
aktima pripadaju u njegov djelokrug.

*Nadzorni odbor*

Članak 32.

Nadzorni odbor ima predsjednika i četiri člana, a imenuje ih Skupština
na četiri godine.

Ista osoba ne može istovremeno biti član Nadzornog i Upravnog odbora.

Članovi Nadzornog odbora između sebe biraju predsjednika na svojoj prvoj
sjednici.

Članak 33.

Nadzorni odbor:

1. nadzire provedbu Statuta i drugih općih akata Komore te ostvarivanje
prava i izvršavanje obveza članova Komore,

2. nadzire materijalno i financijsko poslovanje Komore i raspolaganje
sredstvima Komore,

3. nadzire ostvarivanje prava i izvršavanje obveza Komorskog ureda prema
Statutu i drugim općim aktima Komore,

4. donosi Poslovnik o radu Nadzornog odbora.

Članak 34.

Sjednicu Nadzornog odbora saziva i sjednicom predsjedava predsjednik
Nadzornog odbora.

Članak 35.

Nadzorni odbor podnosi Skupštini izvješće o radu Nadzornog odbora te
financijskom i materijalnom poslovanju Komore najmanje jedanput na godinu
kad se prihvaća godišnje izvješće o radu i godišnji obračun Komore.

Nadzorni odbor u ostvarivanju svoje zadaće može prema potrebi koristiti
usluge stručnih službi i djelatnika izvan Komore.

Rad Nadzornog odbora uređuje se Poslovnikom.

*Predsjednik komore*

Članak 36.

Predsjednika Komore imenuje i razrješava Skupština iz redova članova
Komore.

Predsjednik Komore za svoj rad odgovara Skupštini.

Prijedlog za izbor predsjednika Komore može dati: Upravni odbor, odnosno
najmanje 15 članova Skupštine, odnosno područna obrtnička komora.

Poslovnikom o radu Skupštine pobliže će se urediti postupak i način
izbora predsjednika Komore.

Članak 37.

Na prijedlog predsjednika Komore Skupština imenuje i razrješava tri
potpredsjednika Komore iz redova članova Komore.

Članak 38.

Mandat predsjednika i potpredsjednika Komore traje četiri godine i oni
mogu biti ponovno birani.

Za obavljanje funkcije predsjedniku Komore pripada posebna naknada koju
utvrđuje Skupština na prijedlog Upravnog odbora.

Predsjedniku i potpredsjednicima Komore mandat može prestati i prije
isteka mandata na koji su imenovani:

1. razrješenjem po odluci Skupštine,

2. ostavkom,

3. smrću,

4. gubitkom statusa člana Komore.

Članak 39.

Prijedlog za opoziv predsjednika Komore može dati Upravni odbor, odnosno
najmanje 15 članova Skupštine, odnosno područna obrtnička komora.

Postupak opoziva provodi se na isti način kao i izbor predsjednika.

Članak 40.

Predsjednik Komore predstavlja i zastupa Komoru i odgovoran je za zakonitost
njezina rada.

Predsjednik Komore:

1. predsjedava sjednicama Skupštine i Upravnog odbora,

2. usklađuje aktivnosti tijela i oblika organiziranja i rada ukupnog
komorskog sustava,

3. brine se da rad tijela Komore bude u skladu sa zakonom, ovim Statutom
i drugim općim aktima i interesima članova Komore,

4. u slučaju nefunkcioniranja područne obrtničke komore saziva uz suglasnost
Upravnog odbora, izvanrednu sjednicu skupštine područne obrtničke komore,

5. predstavlja Komoru u suradnji s Hrvatskim državnim saborom i Vladom
Republike Hrvatske i drugim tijelima, komorama, organizacijama i institucijama
u zemlji i inozemstvu,

6. raspoređuje sredstva unutar finacijskog proračuna i naredbodavac
je za njegovo izvršenje,

7. predlaže Upravnom odboru imenovanje i razrješenje tajnika Komore,

8. odlučuje o potrebi službenih putovanja članova Komore,

9. obavlja i druge poslove određene ovim Statutom, zakonom ili drugim
općim aktima Komore.

Predsjednik Komore ne može biti član Upravnog odbora ni Nadzornog odbora.

Predsjednik Komore ne može istovremeno biti predsjednik područne obrtničke
komore ni udruženja obrtnika.

Predsjednik Komore može svoje pojedine ovlasti prenijeti na druge osobe.

Članak 41.

Predsjednik Komore potpisuje akte koje donosi Skupština i Upravni odbor,
akte o provedbi odluka i zaključaka Skupštine kao i druge akte odnosno
ugovore u čijem zaključenju sudjeluje Komora.

U potpisivanju akata iz stavka 1. ovog članka predsjednik Komore može
koristiti faksimil. Faksimil se koristi uz uvjete i na način koji utvrđuje
predsjednik Komore.

Članak 42.

Ako predsjednik Komore ustanovi da je opći ili neki drugi akt odnosno
odluka Skupštine ili drugog tijela Komore, skupštine ili drugog tijela
područne obrtničke komore, odnosno udruženja obrtnika u suprotnosti sa
zakonom ili Statutom Hrvatske obrtničke komore, odnosno s društvenim i
gospodarskim interesima Republike Hrvatske, obustavit će provedbu tog akta
i vratiti sporni akt nadležnom tijelu na ponovno raspravljanje i odlučivanje.

U slučaju iz stavka 1. ovog članka, opći ili drugi akt ne može se izvršiti
do donošenja konačne odluke.

Opći ili neki drugi akt iz stavka 1. ovog članka nadležno tijelo u ponovnom
odlučivanju donosi većinom glasova svih članova tog tijela.

Članak 43.

Predsjednik Komore ima pravo sudjelovati u radu svih tijela Komore i
komorskog sustava kao cjeline.

Članak 44.

Predsjednik Komore uz suglasnost Upravnog odbora ima pravo pokrenuti
postupak za utvrđivanje odgovornosti predsjednika odnosno tajnika područne
obrtničke komore te zatražiti od skupštine područne obrtničke komore da
se glasa o njihovom povjerenju ako oni krše odredbe ovog Statuta, ne provode
odluke tijela Komore odnosno svojom aktivnošću štete ugledu Komore.

U slučaju iz stavka 1. ovog članka predsjednik Komore pokreće postupak
pred Sudom časti Hrvatske obrtničke komore.

Članak 45.

Predsjednika Komore, ako je odsutan, zamjenjuje jedan od potpredsjednika
ili osoba koju predsjednik Komore ovlasti.

*Predsjedništvo komore*

Članak 46.

Komora ima Predsjedništvo.

Predsjedništvo je savjetodavno tijelo Komore, a čine ga: predsjednik
i tri potpredsjednika.

Način rada Predsjedništva uređuje se poslovnikom.

XIII. STALNI ODBORI I KOMISIJE UPRAVNOG ODBORA

Članak 47.

U cilju što kvalitetnijeg stručnog rada tijela Komore, Upravni odbor
osniva stalne odbore i komisije:

- Odbor za gospodarstvo,

- Odbor za strukovnu izobrazbu,

- Odbor za sajmove i druge promidžbene aktivnosti,

- Odbor za informiranje,

- Odbor za financije i proračun,

- Odbor za praćenje i razvoj komorskog sustava i Statut,

- Odbor za pitanje problema umirovljenih obrtnika i

- Komisiju za dodjelu priznanja Komore.

Članak 48.

Odbori, komisije i druga radna tijela mogu imati najviše do 7 članova.

Način izbora i djelokrug poslova stalnih odbora i komisija, utvrđuju
se poslovnikom o radu odbora odnosno komisije, koji donosi Upravni odbor.

Poslovnikom iz stavka 2. ovog članka utvrdit će se i način osnivanja
povremenih odbora i komisija.

XIV. OBLICI STRUKOVNOG RADA U KOMORI

Članak 49.

Radi usklađivanja i rješavanja stručnih pitanja gospodarske grane kojoj
obrtnik pripada, obrtnici organiziraju svoj strukovni rad po sekcijama
i cehovima na razini udruženja obrtnika, područne obrtničke komore i Komore.

Organiziranost rada iz stavka 1. ovog članka je dobrovoljna.

Članak 50.

Oblici strukovnog rada u udruženjima obrtnika, područnim obrtničkim
komorama i Komori jesu:

- na razini udruženja obrtnika: sekcije,

- na razini područnih obrtničkih komora: ceh,

- na razini Komore: ceh Hrvatske obrtničke komore.

Članak 51.

Aktivnosti sekcija i cehova na razini udruženja obrtnika, područnih
obrtničkih komora i Komore financiraju se dobrovoljnim članarinama, prihodima
iz proračuna udruženja obrtnika, područne obrtničke komore odnosno Komore,
te donacijama i sredstvima iz drugih izvora.

*Sekcije*

Članak 52.

Sekcije su osnovni oblik strukovnog organiziranja i rada na razini udruženja
obrtnika. Vrste i broj sekcija utvrđuju se statutom udruženja obrtnika,
s obzirom na broj pripadnika određene grane djelatnosti i njezinu posebnu
važnost za gospodarstvo na području udruženja obrtnika.

Zadaće sekcija su da brine, razmatra i odlučuje na svojim sjednicama
o stručnim pitanjima i ostalim problemima i zadaćama koji se odnose na
gospodarsku granu djelatnosti koju sekcija zastupa.

Način rada sekcija utvrđuju se aktom udruženja obrtnika.

*Cehovi*

Članak 53.

Cehovi su oblik strukovnog povezivanja na razini područnih obrtničkih
komora radi usklađivanja i rješavanja stručnih i ostalih pitanja od zajedničkog
interesa za članove ceha.

Cehovi se organiziraju u područnim obrtničkim komorama tako da svaka
strukovna grupa obuhvaća u pravilu jednu granu, a kada interes članova
to zahtijeva, jednu skupinu ili jednu podskupinu djelatnosti. Vrste i broj
cehova utvrđuju se statutom područne obrtničke komore.

Način rada cehova utvrđuju se aktom područne obrtničke komore.

*Ceh Hrvatske obrtničke komore*

Članak 54.

Ceh Hrvatske obrtničke komore je oblik povezivanja i rada odgovarajućih
cehova organiziranih u područnim obrtničkim komorama radi rješavanja ili
pokretanja određenih pitanja od zajedničkog interesa na razini Komore.

Članak 55.

Na razini Komore kao oblik strukovnog povezivanja članova koji obavljaju
istu ili sličnu djelatnost osnivaju se cehovi Hrvatske obrtničke komore
i to:

- Ceh proizvodnog obrta Hrvatske obrtničke komore,

- Ceh uslužnog obrta i obrta za intelektualne usluge gospodarskog karaktera
Hrvatske obrtničke komore,

- Ceh ugostitelja i turističkih djelatnika Hrvatske obrtničke komore,

- Ceh trgovine Hrvatske obrtničke komore,

- Ceh prijevoznika Hrvatske obrtničke komore i

- Ceh za ribarstvo, akvakulturu i poljodjelstvo Hrvatske obrtničke komore.

Odluku o osnivanju novog ceha Hrvatske obrtničke komore na prijedlog
Upravnog odbora donosi Skupština.

Zadaća ceha Hrvatske obrtničke komore je promicanje i unapređenje djelatnosti
te usklađivanje i zastupanje interesa članova Komore koji obavljaju istu
ili slične djelatnosti na razini Komore.

Način rada ceha Hrvatske obrtničke komore utvrđuju se pravilnikom koji
donosi Upravni odbor.

XV. ORGANIZIRANOST OBRTA

Članak 56.

Radi promicanja, usklađivanja i zastupanja interesa obrtnika na razini
jedinica lokalne samouprave i jedinica lokalne samouprave i uprave obrtnici
osnivaju udruženja obrtnika i područne obrtničke komore.

Udruženja obrtnika i područne obrtničke komore osnivaju se na teritorijalnom
i strukovnom principu i to:

- udruženje obrtnika za područje jedne ili više jednica lokalne samouprave,
te

- područna obrtnička komora za područje jedne ili više jedinica lokalne
samouprave i uprave (županija).

Članak 57.

Udruženje obrtnika i područna obrtnička komora su pravne osobe.

Pravnu osobnost udruženje obrtnika stječe danom upisa u registar udruženja
obrtnika kojeg vodi područna obrtnička komora, a područna obrtnička komora
danom upisa u registar kojeg vodi Komora.

Postupak i način osnivanja udruženja obrtnika uredit će se posebnim
pravilnikom koji donosi Skupština.

*Udruženje obrtnika*

Članak 58.

Udruženje obrtnika ima Statut.

Statutom udruženja obrtnika uređuje se osobito: sadržaj rada i poslovi
udruženja obrtnika, organizacija i teritorijalni obuhvat udruženja, te
prava i obveze članova. Statut donosi skupština udruženja obrtnika, a njegovu
usklađenost sa Zakonom, statutom područne obrtničke komore i ovim Statutom
potvrđuje područna obrtnička komora.

Članak 59.

Zadaće i poslovi udruženja obrtnika utvrđuju se Statutom udruženja obrtnika
u skladu sa Zakonom, ovim Statutom i statutom područne obrtničke komore.

Zadaci i poslovi udruženja obrtnika jesu da na svom području:

1. štiti i promiče interese svojih članova,

2. pravodobno izvješćuje područnu obrtničku komoru i Komoru o svim pitanjima
od interesa za obrtništvo Hrvatske,

3. omogući protok svih informacija ukupnog komorskog sustava prema svojim
članovima, poglavito u svezi sa strukovnim pitanjima te pravima i dužnostima
članova,

4. brine o realizaciji školskog sustava u obrtništvu te o organizaciji
sekcija, odbora i drugih radnih tijela,

5. raspravlja o svim strukovnim i gospodarskim pitanjima na vlastitu
inicijativu ili na poticaj Komore,

6. izvješćuje svoje članove o radu područnih obrtničkih komora i Komore
te im predlaže poduzimanje mjera u interesu svojih članova,

7. daje stručnu pomoć pri osnivanju i poslovanju obrta,

8. zastupa interese svojih članova pred tijelima jedinica lokalne samouprave
i

9. obavlja i druge poslove utvrđene ovim Statutom i općim aktima.

Pored poslova i zadataka utvrđenih prema stavcima 1. i 2. ovog članka
udruženje obrtnika obavlja i poslove i zadaće iz djelokruga područne obrtničke
komore, a koje je područna obrtnička komora prenijela na udruženje.

Članak 60.

Radi osiguranja zakonitosti funkcioniranja komorskog sustava kao cjeline,
udruženje obrtnika obvezno je dostavljati područnoj obrtničkoj komori program
rada, financijski proračun, izvješće o radu, godišnji obračun te druge
opće akte koje nadležna tijela udruženja obrtnika donose u području ovlasti
koje su s područne obrtničke komore prenesena na udruženja obrtnika.

*Područne obrtničke komore*

Članak 61.

Područna obrtnička komora osniva se za područje jedne ili više županija.

Na određenom području može se osnovati samo jedna područna obrtnička
komora.

Broj područnih obrtničkih komora te područje koje obuhvaća jedna područna
obrtnička komora utvrđuje svojom odlukom Skupština.

U spornim slučajevima teritorijalni obuhvat područne obrtničke komore
utvrđuje Skupština.

Članak 62.

Područna obrtnička komora ima svoj naziv: Obrtnička komora.

Uz naziv dodaje se sjedište i naziv područja (županije) koje teritorijalno
pokriva područna obrtnička komora, te zaštitni znak koji je istovjetan
zaštitnom znaku Komore.

Članak 63.

Područna obrtnička komora ima Satatut.

Statutom područne obrtničke komore uređuje se osobito: sadržaj rada
i poslovi područne obrtničke komore, organizacija i teritorijalni obuhvat
udruženja obrtnika, te prava i obveze članova. Statut donosi skupština
područne obrtničke komore, a njegovu usklađenost sa Zakonom i ovim Statutom
potvrđuje Komora.

Zadaci i poslovi područne obrtničke komore utvrđuju se statutom u skladu
sa Zakonom i ovim Statutom.

Zadaci i poslovi područne obrtničke komore jesu da na svojem području:

1. zastupa interese članova Komore pred tijelima općine, grada i županije,

2. sudjeluje u davanju usluga, promotivnim aktivnostima proizvoda i
usluga organizacijom sajmova, izložaba i poslovnih kontakata,

3. potiče razvojno-istraživački i inventivni rad,

4. zastupa interese članova pri utvrđivanju mjera općinske, gradske
i županijske gospodarske politike,

5. radi na određivanju zajedničkih ciljeva, zadaća i prioriteta razvoja
obrtničkih i gospodarskih djelatnosti,

6. promiče obrtništvo i malo poduzetništvo,

7. promiče, organizira i sudjeluje u obrazovanju za obrtništvo, dopunskoj
izobrazbi kadrova, te vodi evidencije iz područja obrazovanja,

8. predlaže članove komisije za polaganje pomoćničkih i majstorskih
ispita,

9. prati i analizira gospodarsku politiku i njezino djelovanje na razvoj
obrtništva i malog poduzetništva,

10. prikuplja podatke za potrebe informatičkog sustava Komore i o drugim
pitanjima iz svog djelokruga,

11. daje stručnu pomoć pri osnivanju i poslovanju udruženja obrtnika
i obrta,

12. upućuje stručna mišljenja i prijedloge općinskim, gradskim i županijskim
tijelima te Komori o potrebama obrtnika i poduzetnika,

13. pomaže članovima u pretvorbi vlasništva, te uspostavi projekata
razvoja i drugih poduzetničkih inicijativa,

14. pomaže u izboru i ponudi potrebnih stručnih kadrova,

15. potiče zajedničke projekte promicanja rada i poslovanja članova,

16. vodi registar udruženja obrtnika,

17. koordinira i prati rad udruženja obrtnika, a ako ne funkcioniraju
njegova tijela dužna je pokrenuti postupak za organiziranje rada udruženja
obrtnika,

18. obavlja i druge poslove utvrđene ovim Statutom i općim aktima.

Pored poslova i zadataka iz stavka 4. ovog članka područna obrtnička
komora obavlja i poslove iz djelokruga Komore koje je Komora prenijela
na područnu obrtničku komoru.

Za pravovremeno i kvalitetno obavljanje poslova iz područja izvršavanja
ovlasti koje je Komora prenijela na područnu obrtničku komoru, odgovoran
je predsjedniku Komore predsjednik područne obrtničke komore.

Članak 64.

Područna obrtnička komora dužna je udruženjima obrtnika na svom području
dostavljati akte iz djelokruga poslova koje obavlja te mišljenja i tumačenja
pojedinih zakonskih propisa dostavljena iz Komore ili iz nadležnih ministarstava.

Područna obrtnička komora dužna je svojim općim aktima propisati postupak
i način sudjelovanja predstavnika udruženja obrtnika u upravljanju poslovima
područne obrtničke komore.

Članak 65.

Područne obrtničke komore potvrđuju odluku o osnivanju udruženja obrtnika
na svom području i vode registar udruženja obrtnika.

Članak 66.

Radi osiguranja zakonitosti funkcioniranja komorskog sustava kao cjeline
područna obrtnička komora obvezna je dostavljati Komori program rada, financijski
proračun, izvješće o radu, godišnji obračun kao i podatke i druge opće
akte koje nadležna tijela područne obrtničke komore donose u području ovlasti
koje su s Komore prenesene na područne obrtničke komore.

XVI. OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA OBAVLJANJE OBRTA

Članak 67.

Komora, u skladu sa Zakonom i drugim propisima promiče, organizira i
sudjeluje u obrazovanju i osposobljavanju za potrebe obrtništva i malog
poduzetništva.

Članak 68.

Zadaće i poslovi Komore na području obrazovanja i osposobljavanja jesu:

1. organiziranje i sudjelovanje u izradi odgojno-obrazovnih programa
naukovanja, programa majstorskih ispita i ispita o stručnoj osposobljenosti,

2. praćenje razvoja zanimanja u obrtništvu i predlaganja novih zanimanja
i obrta,

3. davanje mišljenja na uvjete za licenciranje obrta zbog primanja naučnika
na naukovanje,

4. pružanje pomoći područnim obrtničkim komorama u organiziranju i provođenju
poslova u području obrazovanja i osposobljavanja,

5. organiziranje i praćenje naukovanja i njegovo usavršavanje,

6. organiziranje i praćenje pomoćničkih i majstorskih ispita, te ispita
o stručnoj osposobljenosti,

7. organiziranje stručnog usavršavanja obrtnika koji primaju naučnike
na naukovanje kroz seminare, susrete, kongrese, izložbe i sl.,

8. formuliranje prijedloga o sudjelovanju cehova, udruženja obrtnika
i područnih obrtničkih komora u području obrazovanja,

9. izrada prijedloga mreže obrtničkih škola i njihovih programa, vodeći
računa o pravcima razvoja obrtništva u skladu s gospodarskim razvojem Republike
Hrvatske.

Članak 69.

Zadaće i poslove iz članka 68. ovog Statuta organizirat će Odbor za
strukovnu izobrazbu putem Komorskog ureda, područnih obrtničkih komora
odnosno udruženja obrtnika, u skladu sa Zakonom i aktima

*Postupak i način polaganja majstorskih ispita i ispita o
stručnoj osposobljenosti*

Članak 70.

Majstorski ispiti polažu se pred ispitnim komisijama koje osniva Upravni
odbor.

Broj ispitnih komisija utvrđuje se ovisno o vrsti obrta i broju prijavljenih
kandidata.

Članak 71.

Prijedloge za članove ispitnih komisija iz članka 70. ovog Statuta objedinjuje
Odbor za strukovnu izobrazbu na prijedlog područnih obrtničkih komora,
cehova i nadležnih ministarstava.

Članak 72.

Upravni odbor, na prijedlog Odbora za strukovnu izobrazbu imenuje pojedinačne
ispitne komisije za polaganje majstorskih ispita i njihove zamjenike za
područje Republike Hrvatske, o čemu izdaje rješenje koje potpisuje predsjednik
Komore.

Članak 73.

Ispitna komisija iz članka 72. ovog Statuta se sastoji od pet članova.

Ispitna komisija ima predsjednika i zamjenika predsjednika, koji se
imenuju iz redova članova ispitne komisije.

Za predsjednika ispitne komisije se može izabrati osoba iz redova obrtnika
koja ima položen majstorski ispit ili priznati majstorski status za zvanje
za koje je komisija formirana.

Zamjenik predsjednika ispitne komisije je ispitivač za stručno teoretski
dio majstorskog ispita.

Ostali članovi ispitne komisije su:

- ispitivač za praktični dio majstorskog ispita,

- ispitivač za područje gospodarstva, poznavanje propisa o vođenju poslovnih
knjiga i propisa o obavljanju obrta i

- ispitivač za područje osnovnih znanja o podučavanju naučnika (radna
pedagogija).

Članak 74.

Majstorski ispiti polažu se prema rokovima i kalendaru, kojeg utvrđuje
Odbor za strukovnu izobrazbu.

Članak 75.

Područna obrtnička komora za određeni ispitni rok zaključuje primanje
prijava za polaganje majstorskog ispita u roku utvrđenom Pravilnikom o
polaganju majstorskog ispita i ispita o stručnoj osposobljenosti.

Prijave za polaganje majstorskog ispita podnose se područnim obrtničkim
komorama.

Izuzetno za majstorski ispit mogu se prijaviti i ispitanici koji će
prije početka ispita steći uvjete za njegovo polaganje.

Članak 76.

Majstorski ispit polaže se prema programu za polaganje majstorskog ispita
kojeg donosi ministar gospodarstva.

Majstorski ispit sastoji se iz:

- izrade praktične zadaće i/ili radne probe,

- provjere teorijskih znanja neophodnih za vješto obavljanje poslova
primjerenih obrtu,

- provjere znanja u području gospodarstva, poznavanja propisa o vođenju
poslovnih knjiga, propisa o obavljanju obrta i

- osnovnih znanja potrebnih za poduku naučnika.

Članak 77.

Uspjeh na pojedinim dijelovima majstorskog ispita kao i uspjeh na ispitu
u cjelini izriče se: "položio-la" ili "nije položio-la".

Ispitna komisija utvrđuje konačni uspjeh majstorskog ispita dvotrećinskom
većinom glasova svih članova ispitne komisije.

U slučaju da se članovi ispitne komisije ne slože u donošenju konačnog
uspjeha odlučujući je glas predsjednika ispitne komisije.

Članak 78.

Obavijest o uspjehu na majstorskom ispitu dostavlja se pismeno ispitanicima
najkasnije 7 dana nakon obavljenog posljednjeg ispita u tom ispitnom roku.

Ispitanik, koji nije zadovoljan odlukom ispitne komisije ima pravo prigovora
u roku od 24 sata od dostave uspjeha.

Prigovor se podnosi Upravnom odboru, putem ispitne komisije, koja se
o istom mora očitovati. Odbor za strukovnu izobrazbu predlaže Upravnom
odboru odluku o prigovoru. Upravni odbor može donijeti odluku o ponavljanju
ispita u slučajevima kada je došlo do povrede odredbi ovog Statuta.

Odluka Upravnog odbora je konačna i mora biti donijeta u roku od najviše
30 dana po primitku prigovora.

Članak 79.

O položenim majstorskim ispitima vodi se evidencija.

Evidenciju o majstorskom ispitu, osim registra diploma o majstorskom
zvanju, vodi za Komoru područna obrtnička komora.

Registar diploma o majstorskom zvanju vodi Komorski ured na osnovi zapisnika
o majstorskom ispitu za svakog ispitanika.

Matična knjiga i registar diploma su dokumenti koji se čuvaju trajno,
a zapisnici o majstorskom ispitu čuvaju se četiri godine.

Oblik i način vođenja evidencije o majstorskom ispitu propisuje Upravni
odbor na prijedlog Odbora za strukovnu izobrazbu.

Članak 80.

Ispit o stručnoj osposobljenosti sastoji se od:

- izrade praktičnog rada i/ili izrade radne probe,

- provjere znanja neophodnih za samostalno obavljanje obrta.

Članak 81.

Ispit o stručnoj osposobljenosti polaže se pred ispitnom komisijom Komore,
koja broji najmanje tri člana i to:

- dva predstavnika obrtnika za provjeru praktičnih strukovnih znanja
i

- jednog stručnjaka za provjeru znanja za samostalno vođenje obrta.

Broj ispitnih komisija utvrđuje se ovisno o vrsti obrta i broju prijavljenih
kandidata.

Članak 82.

Ispitaniku, koji je položio ispit o stručnoj osposobljenosti izdaje
se uvjerenje, koje potpisuju predsjednik Komore i tajnik Komore. Uvjerenje
se izdaje u roku od 15 dana od dana polaganja posljednjeg ispita u tom
ispitnom roku.

Članak 83.

O završenom stručnom osposobljavanju vodi se evidencija.

Evidenciju o stručnoj osposobljenosti, osim registra uvjerenja, vodi
za Komoru područna obrtnička komora.

Registar uvjerenja o stručnoj osposobljenosti vodi Komorski ured na
temelju zapisnika o ispitu za svakog ispitanika.

Matična knjiga i registar uvjerenja o stručnoj osposobljenosti čuvaju
se trajno, a zapisnik o ispitu o stručnoj osposobljenosti četiri godine.

Oblik i način vođenja evidencije o ispitima o stručnoj osposobljenosti
propisuje Upravni odbor na prijedlog Odbora za strukovnu izobrazbu.

*Postupak i način polaganja pomoćničkih ispita*

Članak 84.

Pomoćnički ispit provode ispitne komisije i ispitni odbor, koji se imenuju
za svako zanimanje posebno.

Komisija iz stavka 1. ovog članka sastoji se od tri člana. U komisiji
moraju biti zastupljeni majstori, nastavnici obrtničke škole i pomoćnici
obrta za koje se polaže pomoćnički ispit.

Ispitnu komisiju imenuje Upravni odbor na prijedlog područne obrtničke
komore uz pribavljeno mišljenje Odbora za strukovnu izobrazbu.

Prijedlog iz stavka 3. ovog članka utvrđuje upravni odbor područne obrtničke
komore na temelju prijedloga udruženja obrtnika i obrtničke škole.

Organizaciju pomoćničkih ispita za Komoru provode područne obrtničke
komore i obrtničke škole.

Članak 85.

Pomoćnički ispit se polaže u tri ispitna roka:

- ljetnom roku,

- jesenskom roku,

- zimskom roku.

Izuzetno od stavka 1. ovoga članka, Upravni odbor može, ako se iskaže
potreba, odrediti i posebni izvanredni rok.

Pomoćnički ispit se za naučnike koji su uspješno završili općeobrazovni
dio programa i naukovanje, organizira istovremeno sa završnim ispitom u
obrtničkoj ili drugoj srednjoj školi za obrtnička zanimanja.

Za naučnike, koji su uspješno završili program naukovanja organizira
se samo pomoćnički ispit.

Članak 86.

Pomoćnički ispit se sastoji od:

- praktičnog dijela i

- teoretskog dijela.

Zadaće za pomoćnički ispit zadaju se u skladu s okvirnim programom pomoćničkog
ispita kojeg je propisao ministar gospodarstva, a sastavni su dio nastavnog
plana i programa naukovanja, vodeći računa o proizvodnim odnosno uslužnim
mogućnostima radionice u kojoj se ispit održava.

Ispitna komisija zadaje praktičnu zadaću za svakog kandidata i utvrđuje
vrijeme trajanja njene izrade koje ne može biti dulje od 40 sati.

Članak 87.

Ispitna komisija provodi sve dijelove pomoćničkog ispita i odlučuje
u punom sastavu.

Ocjene za pojedine dijelove pomoćničkog ispita utvrđuje ispitna komisija
većinom glasova.

Na utvrđivanje uspjeha naučnika na pomoćničkom ispitu odgovarajuće se
primjenjuje stavak 3. članka 65. Zakona o srednjem školstvu ("Narodne novine"
br. 19/92, 26/93 i 50/95).

Članak 88.

Naučnik koji nije zadovoljan uspjehom na pomoćničkom ispitu ima pravo
prigovora.

Prigovor se podnosi Upravnom odboru putem ispitnog odbora, i to u roku
od 24 sata nakon istovremene objave rezultata pomoćničkog ispita na oglasnoj
ploči škole i područne obrtničke komore.

Upravni odbor dužan je donijeti odluku o prigovoru najkasnije u roku
od 14 dana od njenog prijema. Odluka o prigovoru je konačna.

Članak 89.

Nakon uspješno položenog pomoćničkog ispita Komora izdaje pomoćniku
svjedodžbu o pomoćničkom zvanju.

Svjedodžba se ovjerava pečatom Komore, a potpisuje je predsjednik Komore
i predsjednik ispitnog odbora.

Oblik svjedodžbe iz stavka 1. ovog članka propisuje Upravni odbor na
prijedlog Odbora za strukovnu izobrazbu.

Članak 90.

Podaci o pomoćničkom ispitu upisuju se u matičnu knjigu naučnika, koja
se čuva trajno.

Matičnu knjigu vode za Komoru područne obrtničke komore ili udruženja
obrtnika, ako je to na njih prenijela područna obrtnička komora odlukom
upravnog odbora.

Oblik i sadržaj matične knjige iz stavka 1. ovog članka propisuje Upravni
odbor na prijedlog Odbora za strukovnu izobrazbu.

Članak 91.

Postupak i način polaganja majstorskih ispita i ispita o stručnoj osposobljenosti
kao i pomoćničkih ispita pobliže će se urediti pravilnikom koji donosi
Upravni odbor.

XVII. SUD ČASTI HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE

Članak 92.

Pri Komori osniva se i djeluje Sud časti.

Sud časti je u obavljanju svoje funkcije nezavisan i donosi odluke na
temelju zakona, ovoga Statuta i drugih akata Komore.

Članak 93.

Naziv suda je: Sud časti Hrvatske obrtničke komore (u daljnjem tekstu:
Sud časti).

Sjedište Suda časti je u Zagrebu, Ilica 49.

Sud časti služi se pečatom i žigom Komore.

Članak 94.

Sud časti odlučuje o:

- povredama dobrih običaja u obavljanju obrta,

- oduzimanju privremeno ili trajno, prava primanja naučnika na naukovanje,

- neizvršavanju obveza članova,

- povredama Statuta i

- povredama drugih akata Komore.

Članak 95.

Povredama dobrih običaja u obavljanju obrta smatra se naročito:

- postupak, djelo ili izjava usmjereni na rušenje ugleda drugih obrtnika,

- svjesno neispunjavanje preuzetih ili ugovorenih obveza,

- prodaja proizvoda ili pružanje usluga loše kvalitete pod vidom dobre
kvalitete,

- neistinita reklama na štetu drugih obrtnika ili potrošača,

- prodaja tuđih proizvoda kao vlastitih,

- namjerno sklapanje nepotpunih ili nejasnih ugovora o kupnji i prodaji
robe ili o drugom poslu u prometu robe i usluga,

- prilikom izvršene usluge neregularan način naplate (više od istaknute
važeće tarife, neizdavanje računa na zahtjev stranki i sl.),

- odbijanje izvršenja usluge i dr.

Članak 96.

Obrtniku se može oduzeti privremeno ili trajno pravo primanja naučnika
na naukovanje:

- ako povrijedi ugovorom preuzete obveze prema naučniku,

- ako onemogućava naučniku redovno pohađanje nastave.

Članak 97.

Pod neizvršavanjem obaveza člana smatra se naročito:

- neplaćanje komorskog doprinosa

- neizvršavanje preuzetih obveza u radu tijela, komisija i sl. Komore,
područnih obrtničkih komora ili udruženja obrtnika i dr.

Članak 98.

Zbog povreda iz članka 94. ovog Statuta Sud časti može izreći sljedeće
mjere:

1. opomenu,

2. javnu opomenu uz objavljivanje na sjednici Skupštine,

3. javnu opomenu uz objavljivanje u tisku,

4. prijedlog za oduzimanje obrtnice,

5. privremeno ili trajno oduzimanje prava na primanje naučnika na naukovanje,

6. zabranu obnašanja funkcija u tijelima Komore, područne obrtničke
komore odnosno udruženja obrtnika.

Članak 99.

Prije izricanja mjera iz članka 98. ovog Statuta Sud časti će, ukoliko
je to moguće, nastojati spor rješiti mirnim putem (nagodbom) između stranaka.

Nagodba iz stavka 1. ovog članka je obvezna za stranke i ne može se
pobijati.

Članak 100.

Rasprava pred Sudom časti vodi se bez prisustva javnosti.

Članovi Suda časti obvezuju se da će svoje odluke donositi objektivno
i neutralno u odnosu na sudionike spora.

Članovi Suda časti kao i svi zaposlenici koji opslužuju rad Suda časti
obvezni su čuvati kao tajnu osobne i poslovne podatke o strankama u postupku
i nakon prestanka rada u Sudu časti.

*Tijela Suda, način i rad Suda časti*

Članak 101.

Tijela Suda časti su:

- predsjedništvo,

- predsjednik,

- zamjenik predsjednika,

- 50 sudaca za listu prvostupanjskog vijeća,

- 20 sudaca za listu drugostupanjskog vijeća i

- tajnik Suda časti.

Tijela Suda časti imenuje Upravni odbor.

Mandat članova u tijelima Suda časti traje četiri godine s tim da iste
osobe po isteku mandata mogu biti ponovno birane.

Članak 102.

U tijela Suda časti može biti biran svaki častan član Komore koji ima
potrebno iskustvo i uživa ugled u sredini u kojoj živi i radi.

Za suce Suda časti pored članova Komore mogu biti birani i suci drugih
sudova, sveučilišni profesori, znanstveni radnici te drugi istaknuti stručnjaci.

Za suce Suda časti ne mogu biti birani članovi Nadzornog odbora, područne
obrtničke komore odnosno udruženja obrtnika.

Funkcija suca u Sudu časti je počasna, a iznimno, Upravni odbor Komore
može za vanjske članove utvrditi primjerenu naknadu.

Članak 103.

Mandat suca Suda časti može prestati:

- opozivom od strane Upravnog odbora,

- prestankom obavljanja obrta,

- na vlastiti zahtjev.

Članak 104.

Prije stupanja na dužnost suci Suda časti daju svečanu izjavu koja glasi:

"Izjavljujem da ću se u svom radu pridržavati Ustava, zakona, statuta,
drugih akata i moralnih vrijednosti društva te da ću povjerenu funkciju
obavljati savjesno i nepristrano".

Članak 105.

Predsjedništvo Suda časti čine predsjednik, zamjenik i tajnik.

Predsjedništvo vodi brigu o zakonitostima u radu Suda časti, razmatra
izvješća o radu Suda časti i o tome obavještava tijela Komore te obavlja
i druge poslove određene ovim Statutom ili drugim aktima Suda časti.

Predsjednik predstavlja i zastupa Sud časti, brine se o održavanju i
razvijanju suradnje s drugim sudovima, tijelima i organizacijama čija je
djelatnost od neposrednog interesa za rad Suda časti, vodi brigu o hitnosti
postupka pred Sudom časti, te obavlja i druge poslove utvrđene ovim Statutom.

Zamjenik predsjednika Suda časti pomaže u radu predsjedniku i obavlja
prava i obveze predsjednika Suda časti u njegovoj odsutnosti.

Članak 106.

Tajnik Suda časti je zaposlenik Komore s položenim pravosudnim ispitom.

Tajnika Suda časti imenuje Upravni odbor.

Tajnik Suda časti vodi poslovanje i organizira rad Suda časti, daje
potrebna uputstva za postupanje pred Sudom časti, prima prijave, žalbe
i druge podneske stranaka, vodi evidenciju o mjerama koje su pravomoćnom
odlukom Suda časti izrečene, sudjeluje u izradi analiza i izvješća Suda
časti te obavlja i druge poslove kojima se osiguravaju uvjeti za rad Suda
časti.

Prije pokretanja postupka pred Sudom časti tajnik Suda časti odnosno
ovlašteni djelatnik pokušat će razriješiti spor usmenim putem.

Opsluživanje rada prvostupanjskog vijeća Suda časti u pravilu obavlja
djelatnik područne obrtničke komore, a područna obrtnička komora osigurava
prema potrebi i drugu tehničku pomoć za rad prvostupanjskog vijeća.

*Sastav vijeća*

Članak 107.

Sud časti sudi u vijeću.

Ročišta prvostupanjskog vijeća Suda časti se održavaju u područnim obrtničkim
komorama, a iznimno po odluci predsjednika prvostupanjskog vijeća drugdje
odnosno na području udruženja obrtnika.

Drugostupanjsko vijeće sudi u sjedištu Suda časti.

Članak 108.

U postupku pred Sudom časti u prvom stupnju sudi vijeće sastavljeno
od jednog suca kao predsjednika vijeća i dvoje sudaca.

Sastav vijeća za svaki pojedini slučaj određuje predsjednik Suda časti
s liste sudaca za prvostupanjsko vijeće.

Jedan član vijeća mora poznavati djelatnost kojoj pripada tuženik.

Članak 109.

U postupku pred Sudom časti u drugom stupnju sudi vijeće sastavljeno
od jednog suca kao predsjednika vijeća i četiri suca.

Sastav vijeća za svaki pojedini slučaj određuju predsjednik Suda časti
s liste sudaca za drugostupanjsko vijeće.

*Postupak pred Sudom časti*

Članak 110.

Postupak pred Sudom časti pokreće se prijavom.

Prijava se podnosi Komori putem područne obrtničke komore.

Prijava se može podnijeti u roku od tri mjeseca od dana saznanja za
učinjenu povredu i počinioca, a najkasnije u roku od šest mjeseci od dana
kada je povreda učinjena.

Za učinjene povrede iz članka 95. ovog Statuta postupak pred Sudom časti
se neće pokrenuti ukoliko je u predmetu podnesen prijedlog za rješavanje
redovnom sudu.

Članak 111.

Prijava odnosno prijedlog za pokretanje postupka mora sadržavati: opis
djela, dokaz o istom, podatke i okolnosti koji su od važnosti o učinjenom
djelu. Uz prijavu treba priložiti dokumente kojima se dokazuju navodi prijave
odnosno druga dokumentacija po zahtjevu Suda časti.

Ako podnositelj prijave ne postupi u skladu sa stavkom 1. ovog članka
Sud časti će odbaciti prijavu kao nepotpunu.

Prijava se podnosi u četiri primjerka.

Članak 112.

Prijava se podnosi pismeno Sudu časti.

Kad Sud časti primi prijavu, predsjednik Suda časti određuje sastav
prvostupanjskog vijeća.

Prijava se dostavlja protustranci na odgovor, s pozivom da u roku od
8 dana odgovori pismeno na prijavu.

Članak 113.

Nakon isteka roka iz članka 112. ovog Statuta predsjednik prvostupanjskog
vijeća zakazuje usmenu raspravu pismenim pozivom. Pozivom se pozivaju stranke,
a ako je to potrebno i prema ocjeni Suda časti i predloženi svjedoci. Na
raspravu se mogu pozivati i vještaci predstavnici cehova odnosno sekcija.
U pozivu mora biti naveden dan, sat i mjesto održavanja usmene rasprave,
imena stranaka i predmet o kojem se raspravlja.

Iznimno od stavka 1. ovog članka Sud časti može donijeti odluku na temelju
dostavljene dokumentacije bez održavanja rasprave.

Članak 114.

Rasprava pred prvostupanjskim vijećem vodi se uz prisutnost svih sudaca
vijeća.

Članak 115.

Predsjednik prvostupanjskog vijeća konstatira da li su stranke uredno
pozvane. Predsjednik prvostupanjskog vijeća objavljuje početak rasprave
iznošenjem predmeta spora i imena stranaka.

Predsjednik prvostupanjskog vijeća brine da se u raspravi iznesu sve
važne činjenice od utjecaja za donošenje odluke.

Predsjednik i suci prvostupanjskog vijeća na raspravi postavljaju pitanja
strankama radi utvrđivanja činjeničnog stanja neophodnih za donošenje odluke.
Stranke u postupku mogu po odobrenju predsjednika prvostupanjskog vijeća
protustranci, svjedoku i vještaku postavljati pitanja radi razrješavanja
glavne stvari u postupku.

O toku rasprave vodi se zapisnik o svim važnijim činjenicama, koji potpisuju
predsjednik prvostupanjskog vijeća, zapisničar i stranke.

Članak 116.

Prije zaključenja rasprave predsjednik prvostupanjskog vijeća daje riječ
strankama, odnosno njihovim zastupnicima.

Izostanak stranke bez opravdanih razloga ne sprječava da se rasprava
provede u njezinoj odsutnosti te da Sud časti odluči o sporu.

*Glasovanje*

Članak 117.

Nakon zaključene rasprave suci prvostupanjskog vijeća pristupaju glasovanju
o predmetu postupka.

Odluke se donose većinom glasova svih sudaca prvostupanjskog vijeća.

Sudac Suda časti ne može se suzdržati od glasovanja.

Članak 118.

O tijeku glasovanja vodi se poseban zapisnik koji potpisuje predsjednik
prvostupanjskog vijeća i svi suci Suda časti.

Zapisnik iz stavka 1. ovog članka sadrži dan glasovanja, predmet o kojem
se glasovalo, imena sudaca Suda časti, te mišljenja pojedinih sudaca o
bitnim naznakama koje su iznijete u sadržaju donesene odluke.

*Odluka*

Članak 119.

Sud časti može svojom odlukom stranku protiv koje se postupak vodi osloboditi
krivnje ili izreći jednu od mjera iz članka 98. ovog Statuta.

Članak 120.

Odluka Suda časti donosi se u pismenom obliku i sadrži:

- naziv Suda časti koji je donio prvostupanjsku odluku,

- imena sudaca prvostupanjskog vijeća,

- imena stranaka,

- predmet spora,

- izreku odluke,

- obrazloženje i

- uputu o pravnom lijeku.

Članak 121.

Odluka se dostavlja sudionicima u postupku, Komori, područnoj obrtničkoj
komori odnosno udruženju obrtnika s čijeg područja je obrtnik kojemu je
izrečena mjera Suda časti.

Članak 122.

Protiv odluke prvostupanjskog vijeća Suda časti stranka kojoj je izrečena
jedna od mjera iz članka 98. ovog Statuta može izjaviti žalbu drugostupanjskom
vijeću u roku od 15 dana od dana primitka odluke prvostupanjskog vijeća.

Žalba zadržava izvršenje izrečene mjere.

Odluka drugostupanjskog vijeća je konačna.

Članak 123.

U postupku pred Sudom časti ne plaća se naknada.

Svaka od stanaka u postupku snosi vlastite troškove, troškove svojih
zastupnika, troškove predloženih vještaka kao i druge troškove nastale
temeljem prijave.

*Izvršenje mjera*

Članak 124.

Brigu o izvršenju pravomoćnih odluka Suda časti vodi tajnik Suda časti.

Članak 125.

Mjera opomene izvršava se dostavljanjem pravomoćne odluke Suda časti.

Mjera javne opomene izvršava se objavom na sjednici Skupštine Komore.

Mjera javne opomene uz objavljivanje u tisku izvršava se objavljivanjem
pravomoćne presude u glasilu Komore ili na trošak tuženika u drugom dnevnom
ili tjednom glasilu, ako je to određeno u presudi.

Prijedlog za oduzimanje obrtnice dostavlja se nadležnom županijskom
uredu odnosno Uredu Grada Zagreba.

Mjera oduzimanja privremenog ili trajnog prava primanja naučnika na
naukovanje provodi se dostavom odluke Komori odnosno nadležnom tijelu područne
obrtničke komore, koji odluku upisuju u evidenciji izdanih licenci za izvođenje
praktičnog dijela naukovanja.

Mjera zabrane obnašanja funkcije u tijelima Komore, područne obrtničke
komore odnosno udruženja obrtnika izvršava se brisanjem funkcije u odgovarajućem
registru, te dostavom mjere nadležnom tijelu Komore, područne obrtničke
komore ili udruženja obrtnika.

Izrečene mjere ne mogu se izvršiti po isteku dvije godine od dana donošenja
pravomoćne odluke.

Članak 126.

Pravomoćne odluke Suda časti upisuju se u registar mjera Suda časti.

Članak 127.

Mjera opomene briše se iz registra mjera Suda časti po proteku roka
od jedne godine, mjera javne opomene uz objavljivanje na sjednici Skupštine
Komore po proteku roka od dvije godine, a mjera javne opomene uz objavljivanje
u tisku po proteku roka od tri godine od pravomoćnosti odluke Suda časti,
ako stranci protiv koje je izrečena mjera u tom roku nije izrečena nova
mjera.

Dokumentacija o postupku pred Sudom časti čuva se 5 godina od dana donošenja
pravomoćne odluke Suda časti.

Članak 128.

Komora obavlja nadzor nad administrativnim i materijalnim poslovanjem
Suda časti i osigurava sredstva potrebna za njegov rad.

Godišnje izvješće o radu Sud časti podnosi Skupštini, Ministarstvu gospodarstva
i Ministarstvu pravosuda.

XVIII. STALNO IZBRANO SUDIŠTE (ARBITRAŽA)

Članak 129.

Pri Komori djeluje arbitraža.

Stranke koje su fizičke ili pravne domaće ili strane osobe (fizičke
osobe s prebivalištem ili trajnim boravištem u inozemstvu, odnosno pravne
osobe sa sjedištem u inozemstvu) mogu ugovoriti nadležnost arbitraže iz
stavka 1. ovog članka za posredovanje radi mirenja te za odlučivanje u
sporovima o pravima kojima mogu slobodno raspolagati ako zakonom nije određeno
da za odlučivanje o određenoj vrsti tih sporova postoji isključiva stvarna
ili međunarodna nadležnost domaćeg redovnog suda.

Pravorijek arbitraže izvršan je i među strankama ima snagu pravomoćne
presude redovnog suda.

Nadležnost, sastav i organizaciju arbitraže i pravila o postupku u sporovima
bez međunarodnog elementa i u sporovima s međunarodnim elementom, uređuje
se pravilnikom koji donosi Upravni odbor.

Komora može s Hrvatskom gospodarskom komorom organizirati zajedničku
arbitražu.

XIX. PRIZNANJA I POČASNI ČLANOVI KOMORE

Članak 130.

Komora može uglednim i časnim članovima Komore za izuzetno dostignuće
i zasluge u razvoju i promicanju obrtništva i malog poduzetništva, kao
i drugim pojedincima i institucijama koji su svojim djelovanjem dali značajan
doprinos razvoju obrtništva Hrvatske dodijeliti priznanja.

Uvjeti, postupak i način dodjele priznanja uredit će se pravilnikom
koji donosi Skupština.

Članak 131.

U znak osobitog i trajnog priznanja za rad na ustroju i organizaciji
ukupnog komorskog sustava i unapređenja obrta i obrtništva Skupština može
na prijedlog predsjednika Komore, 15 članova Skupštine ili Upravnog odbora
izabrati počasnog doživotnog člana Komore.

Na način iz stavka 1. iz ovog članka Skupština može izabrati i počasnog
doživotnog predsjednika Komore.

Odluku o izboru počasnih članova Skupština donosi većinom glasova svih
članova Skupštine.

Počasnim članovima Komore pripada savjetodavni spis na svim sjednicama
komorskih tijela.

XX. OPĆI AKTI KOMORE

Članak 132.

Opći akti Komore jesu Statut, pravilnici i drugi akti koje u svojem
djelokrugu donose komorska tijela.

Opće akte potpisuje predsjednik tijela koje ga je donijelo.

Članak 133.

Prijedlog za donošenje Statuta, za njegove izmjene i dopune mogu dati
predsjednik, Upravni odbor, Nadzorni odbor ili najmanje 15 članova Skupštine.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka upućuje se Upravnom odboru. Ako
Upravni odbor prijedlog prihvati, izrađuje se Nacrt Statuta, odnosno njegovih
izmjena, te određuje način vođenja i rok trajanja rasprave.

Članak 134.

Opći akti objavljuju se u glasilu Komore, a u "Narodnim novinama" kada
je to predviđeno zakonom ili tim općim aktom.

Opći akti stupaju na snagu osmog dana od dana objave, a samo kada je
to opravdano, može se odrediti da stupaju na snagu u kraćem roku.

XXI. JAVNOST RADA KOMORE

Članak 135.

Rad Komore je javan. Javnost rada Komore ostvaruje se na način određen
ovim Statutom i općim aktima Komore.

Javnost rada Komore ostvaruje se i suradnjom sa sredstvima javnog priopćavanja.

Članak 136.

Komora osniva svoja glasila posebnim aktom Upravnog odbora kojim se
određuju programska načela i sadržaj glasila te međusobna prava i obveze
Komore i izdavača.

Članak 137.

Općim aktom, koji donosi Upravni odbor, određuje se koje su isprave
i podaci poslovna tajna, čije bi iznošenje neovlaštenoj osobi zbog njihove
naravi i značaja, bilo protivno interesima Komore i njezinih članova.

XXII. KOMORSKI URED

Članak 138.

Za obavljanje stručnih, administrativnih, pomoćnih i drugih poslova
osniva se Komorski ured.

Organizacija Komorskog ureda treba odgovarati potrebama i zahtjevima
članova Komore te omogućivati stručno, kvalitetno, pravodobno i odgovorno
izvršavanje zadaće Komore, utvrđene ovim Statutom i ostalim aktima Komore.

Za zakonito, stručno i uspješno obavljanje poslova i radnih zadataka
Komorskog ureda odgovara tajnik Komore.

Organizacija Komorskog ureda uređuje se posebnim aktom koji donosi Upravni
odbor, a rad Komorskog ureda i provedbu njegovih zadaća nadzire predsjednik
Komore i Upravni odbor.

Članak 139.

Komorski ured obavlja naročito sljedeće zadatke:

1. prati, proučava i analizira društvena i gospodarska kretanja koja
su značajna za obrtništvo i malo poduzetništvo,

2. priprema informacije, analize, nacrte akata te obavlja i druge poslove
nužne za funkcioniranje tijela Komore,

3. pruža stručnu i drugu pomoć članovima Komore,

4. obavlja i druge stručne administrativne i slične poslove koji proizlaze
iz djelokruga Komore.

Članak 140.

Radi pružanja stručne pomoći članovima Komore u Komori se mogu osnivati
posebni uredi, agencije i sl. te organizirati stalni stručni kolegiji i
seminari za tajnike i druge stručne djelatnike područnih obrtničkih komora
i udruženja obrtnika, članove Komore kao i za sve zainteresirane, kada
se radi o pitanjima iz obuhvata rada Komore.

XXIII. TAJNIK KOMORE

Članak 141.

Komora ima svog tajnika.

Tajnika Komore imenuje i razrješava Upravni odbor na prijedlog predsjednika
Komore.

Za tajnika Komore može biti imenovana osoba koja ima visoku stručnu
spremu i najmanje pet godina radnog iskustva na sličnim poslovima i radnim
zadacima, te koja će organizatorskim i drugim stručnim sposobnostima uspješno
obavljati posao tajnika Komore.

Tajnik se imenuje na rok od četiri godine i može se ponovno imenovati.

Članak 142.

Tajnik Komore odgovoran je za provedbu politike tijela Komore, izvršavanje
njihovih odluka, zaključaka i drugih akata. Tajnik Komore organizira i
usklađuje rad tijela Komore, rukovodi radom Komorskog ureda te obavlja
druge poslove za koje ga ovlaste tijela Komore.

Članak 143.

Po ovlaštenju predsjednika Komore tajnik Komore osigurava provedbu financijskog
proračuna i brine se o upotrebi drugih sredstava, te zastupa Komoru u imovinskim
i drugim poslovima.

Članak 144.

Tajnik Komore osigurava koordinaciju u radu između komorskih ureda područnih
obrtničkih komora.

Tajnik Komore odgovara za svoj rad predsjedniku Komore, Skupštini i
Upravnom odboru.

Članak 145.

Tajnik Komore je djelatnik s posebnim ovlaštenjima.

Tajnik Komore može svoje pojedine ovlasti u rukovođenju Komorskim uredom
prenositi na rukovodeće djelatnike Komorskog ureda.

XXIV. SREDSTVA ZA RAD KOMORE

Članak 146.

Sredstva za rad Komore osiguravaju se iz doprinosa koje plaćaju članovi,
prihoda od imovine, naknade za usluge i drugih izvora.

Članak 147.

Visina doprinosa, osnovica za obračunavanje doprinosa, obveznici plaćanja
doprinosa, te način i rokovi plaćanja doprinosa određuje se posebnom odlukom,
koju donosi Skupština.

Članovi Komore dužni su redovito uplaćivati doprinos Komori u visini
i na način određen odlukom iz stavka 1. ovog članka.

Zbog nenaplaćivanja komorskog doprinosa može se pokrenuti postupak prisilne
naplate, a Sud časti može izreći jednu od mjera propisanih člankom 98.
ovog Statuta.

Članak 148.

Prihodi i rashodi komore određuju se financijskim proračunom Komore,
koji donosi Skupština do kraja tekuće godine za iduću godinu.

Ako Skupština do kraja godine ne donese financijski proračun Komore,
dužna je donijeti Odluku o privremenom financiranju Komore za prvo tromjesečje
proračunske godine, te do kraja tog tromjesečja donijeti financijski proračun
Komore.

Članak 149.

O financijskom poslovanju Komore podnosi se godišnji obračun Skupštini
na prihvaćanje.

Članak 150.

Financijsko poslovanje Komore obavlja se na način propisan zakonom i
drugim propisima, ovim Statutom i općim aktima Komore.

XXV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 151.

Hrvatska obrtnička komora, područne komore i udruženja obrtnika dužni
su svoju organizaciju, pravila i akte uskladiti s odredbama ovog Statuta
u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Statuta.

Članak 152.

Za tumačenje ovog Statuta ovlašten je Upravni odbor.

Članak 153.

Do početka rada Suda časti u skladu s odredbama ovog Statuta po podnesenim
prijavama će rješavati zajednički Sud časti pri Hrvatskoj gospodarskoj
komori.

Članak 154.

Stupanjem na snagu ovog Statuta ostaju na snazi Pravilnik o polaganju
majstorskog ispita i ispita o stručnoj osposobljenosti i Pravilnik o polaganju
pomoćničkog ispita ("Narodne novine" br. 26/98).

Stupanjem na snagu ovog Statuta prestaje važiti Statut Hrvatske obrtničke
komore ("Narodne novine" br. 56/94, 2/95 i 94/98).

Članak 155.

Ovaj Statut stupa na snagu danom donošenja, a objavljuje se u "Narodnim
novinama".

Broj: 23-1/8-1999.
Zagreb, 26. siječnja 1999.

Predsjednik
Hrvatske obrtničke komore
**Josip Šajnović,** v. r.

Statut, NN 21/1999-458