## Zakon o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti

### NN 96/1993 (25.10.1993.), Zakon o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### o proglašenju Zakona o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti

Proglašavam Zakon o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti, koji je donio
Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske na sjednlci dana 8. listopada
1993. godine.

Broj : PA4-114/1 - 93.

Zagreb, 18. listopada 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Znanstvenoistraživačka djelatnost od temeljnog je značaja za sveukupan
razvoj Republike Hrvatske.

Ovim se Zakonom uređuje donošenje, provedba i nadzor nad Nacionalnim
znanstvenoistraživačkim programom, položaj Nacionalnog znanstvenog vijeća,
osnutak i djelovanje znanstvenoistraživačhih pravnih osoba, prava i obveze
znanstvenika i istraživača te novčana potpora znanstvenoistraživačke djelatnosti.

Članak 2.

Znanstvenoistraživačka djelatnost, prema ovom Zakonu obuhvaća znanstvena
istraživanja, razvojna istraživanja, objavljivanje rezultata, znanstvenih
i razvojnih istraživanja, znanstveno osposobljavanje, te održavanje i razvoj
znanstvenoistraživačke infrastruture.

Članak 3.

Znanstvena istraživanja su temeljna istraživanja i primijenjena istraživanja.

Temeljno istraživanje je teorijski ili pokusni rad poduzet prvenstverio
radi postignuća novih znanja o osnovama pojava i činjenica (bez konkretne
primjene).

Primjenjeno istraživanje je teorijski ili eksperimentalni rad poduzet
radi postignuća novih znanja i usmjeren prvenstveno na ostvarivanje praktičnog
cilja.

Članak 4.

Razvojno istraživanje je sustavan rad temeljen na rezultatima znanstvenog
istraživanja i praktičnog iskustva, usmjeren stvaranju novih proizvoda
i sustava, te uvođeju novih procesa ili znatnom poboljšanju postojećih.

Članak 5.

Znanstvenoistraživačka infrastruktura obuhvaća objekte, opremu i službe
potrebne znanstvenoistraživačkoj djelatnosti (znanstvenoistraživački laboratarij,
brodovi za znanstvena istraživanja, znanstvene knjižnice, znanatvene informacijske
i informatičke službe, znanstveno izdavaštvo i sl.).

Članak 6.

Znanstvenoistraživačka djelatnost temelji se na načelima:

- slobode znanstvenog istraživanja i stvaralaštva,

- javnosti rada,

- zaštite prava intelektualnog vlasništva,

- konkurentnosti znanstvetiih programa i prijedloga,

- nedodirljivosti i sigurnosti čovjekove osobnosti i dostojanstva,

- etičnosti i odgovornosti znanstvenika i istraživača za posljedice
vlastitoga rada,

- brige za zaštitu okoliša,

- povezanosti znanstvenoga istraživanja visokoškolske izobrazbe,

- ukljućenosti u međunarodnu znanstvenu djelatnost.

Članak 7.

Republika Hrvatska radi povećanja kulturne i tvarne kakvoće života,
te gospodarskog napretka, osigurava uvjete i potrebna sredstva za:

- proširivanje znanstvenih spoznaja i dostignuća;

- povećanje opsega i kakvoće znanstvenoistraživačke djelatnosti;

- objavljivanje znanstvenih dostignuća;

- osiguranje uvjeta za primjenu rezultata znanstvenih istražvanja;

- pomaganje i poticanje znanstvenika i istraživača, te izobrazbe vrhunskih
istraživača.

Članak 8.

Strategija znanstvenoistraživačke djelatnosti u Republici Hrvatskoj
određuje se Nacionalnim znanstvenoistraživačkim programom.

Republika Hrvatska osigurava dinamičan rast sredstava za izvedbu Nacionalnog
znanstvenoistraživačkog programa kako bi se dostigao i održavao prosjek
ulaganja razvijenih europskih država u znanstvenoistraživačku djelatnost.

Članak 9.

O sustavnom razvoju znanstvenoistraživačke djelatnosti skrbi Nacionalno
znanstveno vijeće.

Članak 10.

Znanstvenoistraživačku djeletnost obavljaju znanstvenoistraživačke i
druge pravne osobe kojima je u skladu s ovim Zakonom priznat znaustvenoistraživački
status.

Članak 11.

Znanstveno istraživački rad obavljaju znanstvenici i istraživači koji
ispunjavaju uvjete izbora u odgovarajuća znanstvena i istraživačka zvanja
po odredbama ovog Zakona, te druge osobe u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Članak 12.

Za sustavnu novčanu potporu znanstvenoistraživačke djelatnosti u proračunu
Republike Hrvatske osiguravaju se sredstva za izvedbu Nacionalnog znanstvenoistraživačkog
programa.

Ministarstvo znanosti i tehnologije (u daljnjem tekstu: Ministarstvo)
nadzire namjensko korištenje sredstava koja se doznačuju znanstvenoistraživačkim
pravnim osobama za rad na ugovorenim projektima u okviru Nacionalnog znanstvenoistraživačkog
programa, te obavlja nadzor nad primjenom odredaba ovoga Zakona.

II. NACIONALNI ZNANSTVENOI-S'TRAŽIVAČKI PROGRAM

Članak 13.

Nacionalnim znanstvenoistraživačkim programom određuju se:

- znanstvena područja koja treba posebno razvijati, zbog dosegnute i
međunarodno priznate kakvoće kojom pridonose ugledu hrvatske znanosti u
svijetu,

- znanstvena područja u Republici Hrvatskoj koja treba sustavno razvijati
jer su nedostatno ili uopće nisu razvijena,

- prvenstva u znanstvenoistraživačkoj djelatnosti,

- prvenstva ulaganja u znanstvenoistraživačke pravne osobe,

- program sudjelovanja u međunarodnim znanstvenoistraživačkim projektima,

- program pribave i korištenja temeljne znanstvenoistraživačke opreme,

- program sustavne naobrazbe znanstvenika i istraživača,

- program razvitka sustava znanstvenih informacija i objavljivanje postignuća
znanstvenoistraživačkog rada,

- potrebna sredstva Ministarstva za njegovo ostvarenje, a osobito za
izvedbu znanstvenih i razvojnih istraživanja,

- udio sredstava drugih ministarstava i državnih zavoda u potpori programa
te,

- osnovna raspodjela sredstava za njegovu izvedbu.

Članak 14.

Nacionalni znanstvenoistraživački program - utemeljen na stručnoj prosudbi
stanja i stvarnoj procjeni potreba i mogućnosti - donosi Sabor Republike
Hrvatske na prijedlog Nacionalnog znanstvenog vijeća.

Nacionalni znanstvenoistraživački program donosi se za razdoblje od
šest godina, a dopunjuje se i mijena po postupku i načinu njegova donošenja.

Vlada Republike Hrvatake podnosi Saboru Republike Hrvatske najmanje
jednom u dvije godine izvješće o provedbi Nacionalnog znanstvenoistraživačkog
programa, o potrebi njegove izmjene i dopune, te općenito o stanju znanstvenoistraživačke
djelatnosti u Republici Hrvatskoj.

Sabor Republike Hrvstske državnim proračunom utvrđuje sredstva za izvedbu
Nacionalnog znanstvenoistraživačkog programa.

III. NACIONALNO ZNANSTVENO VIJEĆE

Članak 15.

Nacionalno znanstveno vijeće:

- utvrđuje i podnosi Saboru Republike Hrvatske prijedlog Nacionalnog
znanstvenoistraživačkog programa,

- ocjenjuje stanje u znanstvenoistraživačkoj djelatnosti, njen položaj
i razvoj sa stajališta medunarodne usporedivosti, kakvoće i društvovne
svrhovitosti, na temelju prosudbi područnih vijeća i međunarodnih stručnjaka,

- prosuđuje potrebu osnutka javnih znanstvenoistraživačkih pravnih osoba,

- predlaže i potiće donošenje mjera za unapređenje znanstvenoistraživačke
đeIatnosti,

- na zahtjev Sabora Republike Hrvatske i Vlade Republike Hrvatske razmatra
i daje svoje mišljenje o drugim pitanjima važnim za sveukupan razvoj Republike
Hrvatske.

Članak 16.

Nacionalno znanstveno vijeće ima 20 članova.

Predsjednik Nacionalnog vijeća je predsjednik Vlade Republike Hrvatske.

Ministar znanosti i tehnologije (u daljnjem tekstu: Ministar) je zamjenik
predsjednika Nacionalnog znanstvenog vijeća.

Ostale članove Nacionalnog znanstvenog vijeća na prijedlog Vlade Republike
Hrvatske imenuje Sabor Republike Hrvatske na vrijeme od 4 godine.

Članak 17.

Predloženike za članove Nacionalnog znanstvenog vijeća iz članka 16.
stavka 4. ovoga Zakona Ministarstvu predlažu znanstvenoistraživačke pravne
osobe.

Predlagatelj je dužan za svakog predloženika predočiti znanstveno-stručni
životopis i popis objavljenih radova.

Ministsrstvo utvrđuje listu predloženika vodeći računa o odgovarajućoj
zaštupljenosti znanstvenih područja, znanstvenim odlikama predloženika
i njihovom međunarodnom ugledu.

Ministar može, pored predloženika koje su predložile znanstvenoistraživačke
pravne osobe, Vladi Republike Hrvatske predložiti i druge osobe u skladu
s odredbama iz stavka 2. i 3. ovoga članka.

Članak 18.

Imenovani član Nacionalnog znanstvenog vijeća može biti razriješen dužnosti
i prije isteka vremena na koje je imenovan ako:

- sam zatraži razrješenje,

- ne ispunjava dužnosti člana,

- izgubi sposobnost obnašanja dužnosti,

- svojim ponašanjem povrijedi ugled dužnosti koju obnaša.

Postupak radi utvrđivanja uvjeta za razrješenje člana mogu pokrenuti
predsjednih vijeća ili najmanje pet članova vijeća, podnošenjem zahtjeva
vijeću.

Nakon primitka zahtjeva iz stavka 2. ovoga članka vijeće će imenovati
povjerenstvo iz redova svojih članova na temelju čijeg izvještaja će odlučiti
da li će Saboru Republike Hrvatske predložiti, razrješenje člana vijeća
ili će odbiti zahtjev kojim je postupak pokrenut.

IV. ZNANSTVENOISTRAŽIVAČKE PRAVNE OSOBE

1. Obavljanje znanstvenoistraživačke djelatnosti

Članak 19.

- Znanstvenoistraživačku djelatnost obavljaju znanstvenoistraživačke
pravne osobe.

Znanstvenoistraživačke pravne osobe su:

- znanstvenoistraživački instituti,

- sveučilišta,

- fakulteti i,

- Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti.

Druge pravne osobe mogu u sudski registar upisati obavljaje znanstvenoistraživačke
djelatnosti na temelju prethodne suglasnosti Ministarstva, ako ispunjavaju
uvjete iz članka 27. ovoga Zakona.

2. Osnutak znanstvenoistraživačkih instituta

Članak 20.

Znanstvenoistraživački instituti su samostalni znanstveni instituti
ili znanstvenoistraživački instituti u sastavu sveučilišta (u daljnjem
tekstu: institut).

Članak 21.

Instituti se osnivaju kao ustanove ili trgovačka društva.

Institut može osnovati tuzemna i inozemna fizička i pravna osoba.

Članak 22.

Javni institut se osniva za obavljanje javne službe u znanstvenoj i
istraživačkoj djelatnosti.

Javni institut osniva se uredbom Vlade Republike Hrvatske ne temelju
potvrdnog mišljenja Nacionalnog znanstvenog vijeća o tome da je program
znanstvenoistraživačke djelatnosti instituta u službi ostvarivanja Nacionalnog
znanstvenoistraživačkog programa, te mišljenja Ministarstva, utemeljenog
na izvješću stručnog povjerenstva, da će institut moći vrsno izvoditi znanstvenoistraživačku
djelatnost.

Članak 23.

Sveučilite ili visoko učilište u sastavu sveučilišta može osnovati institut
u svom sastavu.

Institut iz stavka 1. ovoga članka osniva se odlukom upravnog vijeća
sveučilišta ili stručnog vijeća visokog učilišta u sastavu sveučilišta.

Institut iz stavka 1. ovoga članka može obavljati javnu službu u znanstvenoistraživačkoj
djelatnosti samo uz suglasnost Ministarstva.

Članak 24.

Privatni institut osniva se odlukom osnitivatelja uz mišljenje Nacionalnog
znanstvenog vijeća.

Članak 25.

Ministar može propisati posebne uvjete za obavljanje određenih znanstvenoistraživačkih
djelatnosti.

Članak 26.

Nacionalno znanstveno vijeće dužno je u roku od dva mjeseca od dobivenog
zahtjeva dati mišljenje iz članka 24. ovoga Zakona.

Javni i privatni institut ne može se osnovati ako mišljenje Nacionalnog
znanstvenog vijeća nije potvrdno.

Ako Nacionalno znanstveno vijeće u roku od dva mjeseca od uredno podnesenog
zahtjeva za osnutak ne da mišljenje iz stavka 1. ovoga članka, smatra se
da je dalo potvrdno mišljenje za osnutak instituta.

Članak 27.

Osnovani institut upisat će se u Upisnik znanstvenoistraživačkih pravnih
osoba Ministarstva (u daljnjem tekstu: Upisnik) ako ispunjava osnovne standarde
za vrsnu izvedbu znanstvenoistraživačke đjelatnosti (prostorne, osobne,
tehničko-telhnološke, sigurnosne i dr.).

Rješenje o zahtjevu za upis instituta u Upisnik Ministar je dužan na
temelju mišljenja stručnog povjerenstva o ispunjavanju osnovnih standarda
iz stavka 1. ovoga članka donijeti najkasnije šest mjeseci od podnošenja
zahtjeva za upis.

Članak 28.

U Upisnik se upisuju i znanstvenoistraživačke pravne osobe iz članka
19. stavka 2. odlomka 2., 3. i 4. ovoga Zakona, te druge pravne osobe za
koje je na njihov zahtjev utvrđeno da ispunjavaju uvjete za upis u Upisnik
(članak 23. stavak 3. i članak 27.).

Upisom u Upisnik pravna osoba stjeće prava koja joj pripadaju temeljem
ovog zakona i drugih propisa u svezi obavljanjem znanstvenoistraživačke
djelatnosti.

Sadržaj, oblik i način vođenja Upisnika, te postupak upisa u Upisnik
propisuje Ministar.

Članak 29.

Uz zahtjev za upis u Upisnik prilaže se odluka o njegovu osnutku, te
dokazi o ispunjavanju uvjeta iz članka 27. ovoga Zakona.

Protiv rješenja o odbijanju upisa u Upisnik može se podnijeti žalba
Nacionalnom znanstvenom vijeću.

Članak 30.

Strukovno udruženje može se registrirati kao znanstvena udruga uz prethodnu
suglasnost Ministra.

Ministarstvo vodi Upisnik znanstvenih udruga.

Sadržaj i način vođenja Upisnika znanstvenih udruga propisuje Ministar.

Članak 31.

Pravna osoba može se upisati u sudski registar, odnosno u taj registar
upisati znanstvenoistraživačku djelatnost kao svoju djelatnost, samo na
temelju rješenja kojima se određuje sam upis u Upisnik Ministarstva.

Članak 32.

Pravna osoba može zapoćeti s obavljanjem znanstvenoistraživačke djelatnosti
nakon upisa u sudski registar.

3. Unutarnje ustrojstvo i uprava institutom

Članak 33.

Unutarnje ustrojstvo instituta uređuje se statutom instituta u skladu
sa zakonom i odlukom o osnutku.

Statut instituta donosi upravno vijeće, a ostale opće akte donosi tijelo
određeno statutom instituta.

Ministarstvo daje suglasnost na statut javnih instituta i na opći akt
o unutarnjem ustrojstvu i ustrojstvu radnih mjesta javnih instituta.

Članak 34.

Institutska tijela su:

- upravno vijeće

- znanstveno vijeće,

- ravnatelj instituta

Članak 35.

Članove Upravnog vijeća javnog instituta imenuje Ministar.

Najmanje jednu trećinu članova Ministar imenuje iz reda djelatnika javnog
instituta na prijedlog Znanstvenog vijeća javnog instituta.

Broj članova, sastav i nadležnost upravnog vijeća pobliže se određuje
statutom javnog instituta.

Članak 36.

Za ravnatelja javnog instituta može biti imenovana osoba koja ispunjava
uvjete za izbor u znanstveno zvanje višeg znanstvenog suradnika ili znanstvenog
savjetnika.

Ravnatelj javnog instituta se imenuje na temelju javnog natječaja koji
raspisuje Ministarstvo.

Ravnatelja javnog instituta imenuje i razrješava Ministar na prijedlog
Znanstvenog vijeća Ministarstva i uz zatraženo mišljenje znanstvenog vijeća
instituta.

Ravnatelja instituta u sastavu sveučilišta ili visokog učilišta u sastavu
sveučilišta imenuje i razrješava osnivatelj po uvjetima i postupku utvrđenom
statutom.

Ravnatelj se imenuje na vrijeme od četiri godine.

Članak 37.

Znanstveno vijeće je stručno vijeće instituta.

Znanstveno vijeće:

- raspravlja i odlučuje o stručnim i znanstvenini pitanjima,

- daje ravnatelju i predsjedniku znanstvenog vijeća mišljenja i prijedloge
o ustrojbi rada i ostvarivanju uvjeta za razvoj znanstvenoistraživačke
djelatnosti,

- provodi postupke izbora u znanstvena i istraživačka zvanja,

- obavlja druge poslove određene odlukom o osnutku i statutom instituta.

Znanstveno vijeće čine odgovorni nositelji projekata te predstavnici
znanstvenika i istraživača u skladu s odredbania statuta.

Jednu trećinu članova znanstvenog vijeća mogu činiti znanstvenici koji
nisu zaposleni u institutu.

Statutom instituta može se odrediti da dužnost predsjednika znanstvnog
vijeća obavlja ravnatelj instituta.

4. Gubitak znanstvenoistraživačkog statusa i brisanje iz Upisnika

Članak 38.

Ako Ministarstvo utvrdi da institut ili druga pravna osoba više ne ispunjava
uvjete iz članka 27. ovoga Zakona, pokrenut će i provesti postupak za brisanje
iz Upisnika.

Na postupak brisanja iz Upisnika na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe o upisu u Upisnik.

Protiv rješenja o brisanju iz Upisnika može se podnijeti žalba Nacionalnom
znanstvenom vijeću.

O brisanju iz Upisnika Ministarstvo izvještava osnivatelja, nadležni
registarski sud i druga nadležna tijela radi provedbe odgovarajućih postupaka.

V. ZNANSTVENICI I ISTRAŽIVAČI

Članak 39.

U znanstvenoistraživačkim pravnim osobama iz članka 19. ovoga Zakona
djeluju znanstvenici izabrani u znanstvena zvanja po odredbama ovoga Zakona.

Znanstvenoistraživačku djelatnost uz znanstvenike obavljaju i istraživači
koji ispunjavaju uvjete za izbor u znanstvenoistraživačko zvanje po odredbama
ovoga Zakona.

Pored znanstvenika i istraživača na sveučilištu i Hrvatskoj akademiji
znanosti i umjetnosti znanstvenoistraživačku djelatnost obavljaju i nastavnici
izabrani u znanstveno - nastavna zvanja redovnog profesora, izvanrednog
profesora i docenta, te suradnici izabrani u suradničko zvanje višeg asistenta,
asistenta, mlađeg asistenta i stručnog suradnika po odredbama posebnog
zakona.

I. Znanstvena i istraživačka zvanja

Članak 40.

Znanstvena zvanja su: znanstveni suradnik, viši znanstveni suradnik
i znanstveni savjetnik.

Članak 41.

Istraživačka zvanja su: stručni suradnik, mlađi asistent, asistent i
viši asistent.

2. Izbor u znanstvena i istraživačka zvanja

Članak 42.

Za stručnog suradnika može biti, na neodređeno vrijeme, izabrana osoba
sa završenom dodipIomskom sveučilišnom izobrazbom, koja aktivno sudjeluje
u sustavnom znanstvenoistraživačkom radu.

Za mlađeg asistenta može biti, na vrijeme od tri godine, izabrana osoba
sa završenom dodiplomskom izobrazbom i upisanim poslijediplomskim znanstvenim
studijem.

Za asistenta može biti, na vrijeme od četiri godine, izabrana osoba
sa odslušanim poslijediplomskim znanstvenim studijem za stjecanje doktorata
znanosti, osoba kojoj je prihvaćen prijedlog doktorske disertacije ili
osoba sa stećenim akademskim stupnjem magistra znanosti.

Za višeg asistenta može biti, na vrijeme od tri godine, izabrana osoba
koja ima stupanj doktora znanosti.

Istraživači iz stavka 2., 3. i 4. ovoga članka u isto zvanje mogu biti
izabrani samo jedanput.

Članak 43.

Za znanstvenog suradnika može biti, na vrijeme od pet godina, izabrana
osoba koja ima stupanj doktora znanosti i nakon stjecanja doktorata znanosti
objavljene znanstvene radove u časopisima i publikacijama s priznatom međunarodnom
recenzijom.

Za višega znanstvenog suradnika može biti, na vrijeme od pet godina,
izabrana osoba koja ima stupanj doktora znanosti i objavljene značajne
znanstvene radove u časopisima i publikaci)ama s priznatom međunarodnom
recenzijom koji su pridonijeli razvoju znanstvenog područja, te nove radove,
nakon izbora u prethodno zvanje.

Za znanstvenoga savjetnika može biti, na vrljeme od pet godina, izabrana
osoba koja ima stupanj doktora znanosti i veći broj ob)avljenih znanstvenih
radova u časopisima i publikacijama s priznatom međunarodnom recenzijom
koji su značajnije utjecali na razvoj znanosti, i koja je uspješno sudjelovala
u organizaciji znanstvene djelatnosti te nove radove nakon izbora u prethodno
zvanje.

Znanstvenik iz stavka 1.,2. i 3. ovoga članka može biti ponovno izabran
u isto zvanje ako ima radove objavljene nakon posljednjeg izbora.

Znanstvenik po drugi put izabran u zvanje znanstvenog savjetnika zadržava
to zvanje kao trajno.

Članak 44.

Izbor znanstvenika provodi se u institutu I drugoj znanstveno-istraživačkoj
pravnoj osobi.

Izbor se provodi na temelju javnog natječaja.

Mišljenje da li predloženik ispunjava uvjete za izbor daje stručno povjerenstvo
sastavljeno od najmanje triju članova koji su u istom ili višem znanstvenom
zvanju od onog u koje se predloženih bira.

Stručno povjerenstvo iz stavka 3. ovoga člankka imenuje ovlašteno znanstveno
vijeće.

Koje je znanstveno odnosno stručrno vijeće ovlašteno za provedbu postupka
izbora utvrđuje Ministar.

Stručno povjerenstvo dužno je sastaviti izvješće o izboru, sa zasebnim
izvješćima svakog od članova, te mu priložiti mišljenje znanstvenog područnog
vijeća.

Članak 45.

Za izbor u znanstveno zvanje potrebno je pribaviti pozitivno mišljenje
znanstvenog područnog vijeća.

Znanstveno područno vijeće dužno je mišljenje o ispunjenju minimalnih
uvjeta za izbor u znanstveno zvanje dati u roku od dva mjeseca od dostavljanja
izvješća stručnog povjerenstva.

Odluku o izboru predloženika donosi znanstveno vijeće instituta ili
stručno vijeće druge znanstvenoistraživačke pravne osobe koja je raspisala
natječaj za izbor.

U drugim pravnim osobama odluku o izboru predloženika donosi tijelo
propisano statutom.

Članak 46.

Minimalne uvjete za izbor u znanstvena zvanja utvrđuje znanstveno područno
vijeće.

Znanstveno vijeće iz članka 45. ovoga Zakona, može utvrditi i dodatne
uvjete pored onih utvrđenih stavkom 1. ovoga članka.

Članak 47.

Izbor u istraživačko zvanje provodi znanstveno vijeće instituta ili
stručno vijeće druge znanstvenoistraživačke pravne osobe u skladu s odredbama
svojih statuta.

U drugim pravnim osobama odluku o izboru predloženika donosi tijelo
po postupku propisanom statutom.

Članak 48.

Ministarstvo vodi popis znanstvenika i istraživača iz članka 37. i 38.
ovoga Zakona.

Pored znanstvenika i istraživača iz stavka 1. ovoga članka u popis se
upisuju i osobe izbrane u znanstveno - nastavna zvanja koje sudjeluju u
izvedbi znanstvenoistraživačkih i drugih projekata.

Sadržaj, oblik i način vođenja popisa, te postupak upisa i brisanja
iz popisa propisuje Ministar.

Članak 49.

Znanstvenici i istraživači sklapaju s institutom i drugom znanstvenoistraživačkom
i pravnom osobom ugovor o radu na neodređeno vrijeme, ako ugovorom nije
drugačije određeno.

Članak 50.

Instituti ili druga znanstvenoistraživačka pravna osoba otkazat će ugovor
o radu:

- znanstvenom savjetniku ako ne bude ponovno izabran u isto zvanje,

- znanstvenom suradniku i višem znanstvenom suradniku ako ne bude ponovno
izabran u isto ili više zvanje,

- istraživaču u zvanju mlađeg asistenta, asistenta i višeg asistenta
ako ne bude izabran u više istraživačko odnosno znanstveno zvanje,

- ako se javnim natječajem izabere druga osoba

Članak 51.

Znanstveni savjetnici odlaskom u mirovinu zadržavaju znanstveno zvanje
kao počasno zvanje.

3. Znanstveno osposobljavanje i usavršavanje

Članak 52.

Ministarstvo vodi brigu o uvođenju studenata dodiplomskih studija u
znanstvenostraživački rad, sustavnom znanstvenom osposobljavanju studenata
poslijediplomskih znanstvenih studija (magistrandi i doktorandi) te potpomaže
znanstveno usavršavanje znanstvenika.

Članak 53.

Uvođenje studenata dodiplomskih, te poslijediplomskih znanstvenih studija
u znanstvenoistraživački rad podupire se:

- stipendijama i pripomoćima osobito nadarenim studentima za završavanje
dodiplomskih studija u zemlji i inozemstvu,

- stipendijama i pripomoćima magistrandima i doktorandima za studije
na tuzemnim i inozemnim sveučilištima i drugim znanstvenoistraživačkim
ustanovama.

Kriterije za dodjelu stipendija i pomoći propisuje Ministar.

Članak 54.

Ministarstvo osigurava stipendije za poslijedoktorske studije.

Kriterije za stipendiranje poslijedoktoranada propisuje Ministar, na
prijedlog znanstvenih područnih vijeća.

Članak 55.

Institut i druga znanstvenoistraživačka pravna osoba iz članka 19. ovoga
Zakona može, na temelju prethodne suglasnosti Ministarstva, sklopiti s
magistrandom i doktarandom u svojstvu znanstvenog novaka, ugovor o radu
na znanstvenoistraživačkom projektu radi njegova znanstvenog osposobljavanja.

Ugovor o radu sklapa se na vrijeme od tri godine u kojem roku znanstveni
novak treba steći znanstveni stupanj magistra znanosti odnosno produžuje
do sedam godina u kojem roku je dotićnik obvezan steći akademski stupanj
doktora znanosti.

Kriterije i rokove za koje se sklapaju ugovori za znanstvene novake
određuje Ministar.

Ako znanstveni novak u roku iz stavka 2. ovoga članka stekne akademski
stupanj doktora znanosti, može se izabrati za višeg asistenta i zaposliti
na određeno vrijeme za rad na projektu.

Članak 56.

Znanstveni novaci u instfiutima i drugim znanstvenoistraživačkim pravnim
osobama mogu steći jedno od istraživečkih odnosno suradničkih zvanja ako
ispunjavaju uvjete propisane zakonom.

Na visokim učilištima znanstveni novaci koji su stekli jedno od suradničkih
zvanja sudjeluju u nastavi u dijelu svog radnog vremena.

Članak 57.

Odabir znanstvenih novaka provodi se na prijedlog odgovornog nositelja
projekta iz članka 67. ovoga Zakona uz prethodno odobrenje Ministra.

Kriterije za odabir pristupnika po projektima propisuje Ministar, na
prijedlog znanstvenih područnih vijeća.

Znanstvenog novaka iz stavka 1. ovoga članka financira Ministarstvo.

Bitne sastojke ugovora iz članka 55. ovoga Zakona utvrđuje Ministarsvo.

VI. PROVEDBA NACIONALNOG ZNANSTVENOISTRAŽIVAČKOG PROGRAMA

Članak 58.

Radi sustavne provedbe Nacionalnog znanstvenoistraživačkog programa
pri Ministarstvu osnivaju se: Znanstveno vijeće Ministarstva i znanstvena
područna vijeća.

Članak 59.

Znanstveno vijeće Ministarstva:

- ocjenjuje uspješnost izvedbe znanstvenoistraživačkih projekata,

- planira i usmjerava razvoj znanstvenih područja u skladu sa smjernicama
utvrđenim Nacionalnim znanstvenoistraživačkim programom,

- pomaže Ministru pri sastavljanju prijedloga za godišnji proračunski
zahtjev,

- predlaže raspodjelu sredstava za znanstvenoistraživačku djelatnost
iz državnog proračuna,

- predlaže imenovanje i razrješenje članova znanstvenih područnih vijeća.

Članove Znanstvenog vijeća Ministarstva imenuje Ministar iz reda istaknutih
znanstvenika vodeći računa o odgovarajućoj znanstvenih područja.

Članak 60.

Ministar, na prijedlog Znanstvenog vijeća Ministarstva imenuje članove
znanstvenih područnih vijeća, na rok od četiri godine.

Znanstvena područna vijeća:

- organiziraju stručnu prosudbu projekata,

- predlažu recenzente za ocjenjivanje projekata,

- predlažu raspodjelu sredstava utvđenih godišnjim proračunom za projekte,

- daju mišljenje o ispunjavanju minimalnih znanstvenih kriterija u postupku
izbora znanstvenika.

Znanstvena područja na prijedlog Znanstvenog vijeća Ministarstva utvrđuje
Mirnstar.

Člana 61.

Ministarstvo objavljuje natječaj za prijavu projekata. Projekti se prijavljuju
kao:

- znanstvenoistrživački projekti,

- razvojni projekti,

- projekti razvoja postojeće i uvođenja nove infrastrukture.

Članak 62.

Prijavu projekta podnosi znanstvenik ili nastavnik iz članka 39. stavka
1. i 3. ovoga Zakona, uz suglasnost pravne osobe u kojoj će se projekt
izvoditi.

Izvoditelji projekta mogu biti i osobe koje nisu zaposlene u pravnoj
osobi u kojoj se projekt izvodi ili će se izvoditi.

Bitne sastojke prijave projekta utvrđuje Ministarstvo.

Članak 63.

Za prosudbu i ocjenjivanje projekta (recenzija) znanstvena područna
vijeća određuju prosudbene skupine i recenzente.

Opći kriteriji za prosudbu i ocjenjivanje projekta su:

- znaćenje projekta za razvoj Republike Hrvstske,

- znanstvena vrijednost i međunarodna relevantnost projekta,

- međunarodno priznata postignuća podnositelja projekta,

- racionalnost organizacije i izvedbe projekta,

- ekološka prilagodba projekta.

Članak 64.

Na temelju ocjene projekta Ministar donosi odluku o njegovu prihvaćanju
i utvrđuje odgovornog nositeja projekta.

Odluka Ministra o prihvaćanju projekta je konačna.

Članak 65.

Podnositelji projekta imaju pravo uvida u recenziju projekta.

Članak 66.

Odgovorni nositelj znanstvenoistraživačkog projekta može biti osoba
koja:

- ima doktorat znanosti,

- ima objavljene znanstvene radove kojima dokazuje sposobnost za izvedbu
projekta.

Odgovorni nositelji ostalih projekata iz članka 61. stavka 2. odlomka
2. i 3. ovoga Zakona mogu biti i stručnjaci koji ne ispunjavaju uvjete
iz stavka, 1. ovoga članka, ali rade na istraživačkim i razvojnim poslovima,
imaju upisane patente i inovacije ili potrebno iskustvo u korišteriju postojeće
i uvođenju nove infrastrukture.

Članak 67.

Ugovor o izvedbi projekta Ministarstvo sklapa s odgovornim nositeljem
i pravnom osobom u kojoj se projekt izvodi ili će se izvoditi.

Bitne sastojke ugovora iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje Ministarstvo.

VII. NOVČANA POTPORA ZNANSTVENOISTRAŽIVAČKE DJELATNOSTI

Članak 68.

Proračunom Republike Hrvatske osiguravaju se sredstva za izvedbu Nacionalnog
znanstvenoistraživačkog programa.

Uz sredstva osigurana za izvedbu Nacionalnog znanstvenoistraživačkog
programa, u proračunu Republike Hrvatske zasebno se osiguravaju sredstva
za posebne namjene u znanstvenoistrativačkoj djelatnosti.

Članak 69.

Sredstva iž članka 68. stavka 1. ovoga Zakona namijenjena su za podmirenje:

- troškova izvedbe znanstvenoistraživačkih projeka,

- troškova novčane supotpore razvojnih projekata,

- troškova novčane supotpore projekata razvoja postojeće i uvođenja
nove infrastrukture,

- plaća i naknada znanstvenika, istraživača, stručnog, tehničkog i pomoćnog
osoblja javnih instituta,

- stalnih troškova održavanja infrastrukture i gospodarenja u institutima,

- troškova za znanstvenu opremu i ulaganja,

- troškova za stipendije, pomoć i uvođenje u znanstvenoistraživački
rad studenata i znanstvenih novaka,

- troškova međunarodne znanstvene suradnje,

- troškova objavljivanja znanstvenoistraživačkih postignuća (monografije,
časopisi, zbornici radova, knjige i dr.),

- troškova pribavljanja inozemnih znanstvenih časopisa i ostalih publikacija,

- troškova rada znanstvenih udruga i

- troškova privređivanja nanstvenih skupova.

Članak 70.

Sredstva iz članka 68. stavka 2. ovoga Zakona namijenjena su za:

- izvedbu ekspertiza od posebnog znaćenja za Republiku Hrvatsku,

- poticanje tehnološkog razvoja,

- poticanje pronalazaštva i zaštitu intelektualnog vlasništva,

- rad seizmološke službe,

- rad geološke službe,

- rad drugih službi.

Članak 71.

Osim sredstava iž članka 68. ovoga Zakona znanstvenoistraživačke pravne
osobe stječu sredstva za obavljanje svoje djelatnosti:

- od zaklada, fondova i darovnica,

- i iz drugih izvora u skladu sa zakonom.

Članak 72.

Raspodjelu sred5lava iz članka 69. i 70. ovoga Zakona odreduje Ministar
na prijedlog Znanstvenog vijeća Ministarstva

VIII. NAGRADE ZA ZNANSTVENA DOSTIGNUĆA

Članak 73.

Republika Hrvatska dodjeljuje hrvatske državne nagrade za iznimno značajna
dostignuća u znanstvenoistraživačkoj djelatnosti, za životno djelo i znanstvene
novake.

Broj nagrada, način izbora, kriteriji i postupak dodjele nagrade odredit
će se posebnim zakonom.

IX. NADZOR

Članak 74.

Ministarstvo nadzire primjenu odredaba ovoga Zakona i propisa donešenih
na osnovi njega.

Ministarstvo nadzire izvršenje obveza preuzetih ugovorima o izvedbi
projekata iz članka 67. ovoga Zakona.

Članak 75.

Ako Ministarstvo u obavljanju nadzora iz članka 74. stavka 1. ovoga
Zakona utvrdi da je prekršen zakon ili drugi propis donesen na osnovi njega,
može poništiti odluku o izboru u znanstveno zvanje koja je donesena suprotno
zakonu ili drugom propisu.

Ako Ministarstvo u obavljanju nadzora iz članka 74. stavka 2. ovoga
Zakona utvrdi da pravna osoba nenamjenski koristi dodijeljena sredstva,
ili ne izvršava druge ugovorne obveze, može raskinuti ugovor i donijeti
rješenje o obustavi daljne novčane potpore projekta.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka Ministarstvo će pokrenuti pred nadležnim
držvnim tijelima postupak protiv odgovornih osoba pravne osobe te izviještiti
osnivatelja radi poduzimanja mjera koje su u njegovu djelokrugu.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 76.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona znanstvenoistraživačke organizacije:

1. Institut za oceanografiju i ribarstvo, Split,

2. Ekonomski institut, Zagreb,

3. Institut za razvoj i međunarodne odnose, Zagreb,

4. Institut za suvremenu povijest, Zagreb,

5. Institut za povijest umjetnosti, Zagreb,

6. Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada, Zagreb,

7. Šumarski institut, Jastrebarsko,

8. Instiut za fiziku, Zagreb,

9. Institut za migracije i narodnosti, Zagreb,

10. Hrvatski fiIološki institut, Zagreb,

11. Institut za jadranske kulture i melioraciju krša, Split,

12. Institut "Ruđer Bošković", Zagreb,

13. Institut za društvena istraživanja, Zagreb,

14. Institut za turizam, Zagreb,

15. Institut za etnologiju i folkloristiku, Zagreb,

16. Institut za filozofiju, Zagreb,

17. Institut za primijenjena društvena istraživanja, Zagreb,

18. Institut za antropologiju, Zagreb,

19. Institut za arheologiju, Zagreb,

20. Hrvatski institut za konstrukcije, Zagreb,

21. Institut za poljoprivredu i turizam, Poreć,

22. Veterinarski institut, Zagreb,

23. Poljoprivredni institut, Osijek

nad kojima je Republika Hrvatska stekla osnivačka prava stupanjem na
snagu Zakona o ustanovama ("Narodne novine", br. 76/93) nastavljaju
s radom kao javni instituti u vlasništvu Republihe Hrvatske.

Društvena sredstva koja su danom stupanja na snagu Zakona o ustanovama
postala imovinom pravnih osoba iz stavka 1. ovoga članka ostaju imovina
u njihovu vlasništvu.

Do donošenja odluka iz članka 77. ovoga Zakona, pravne osobe iz stavka
1. ovoga članka ne mogu otuđiti, prodati, zamijeniti, darovati i sl. niti
opteretiti nekretnine (založno pravo, zakup, najam i drugo) i drugu imovinu
čija pojedinačna vrijednost prelazi dinarsku protuvrijednost iznosa od
5.000 DEM bez suglasnosti Ministarstva.

Članak 77.

Pravne osobe iz članka 76. ovoga Zakona uskladit, će svoje statute s
odredbama ovoga Zakona u roku tri mjeseca od njegovog stupanja na snagu.

Članak 78.

Ministar će imenovati vršitelje dužnosti ravnatelja, pravnih osoba iz
članka 76. ovoga Zakona u roku od dva mjeseca od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Zatećenim voditeljima pravnih osoba mandat prestaje imenovanjem vršitelja
dužnosti iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 79.

Ministar će imenovati članove privremenog upravnog vijeća pravnih osoba
iz članha 78. ovoga Zakona u roku od dva mjeseca od stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Mandat članova privremenog upravnog vijeća traje do imenovanja članova
upravnog vijeća prema odredbama ovoga Zakona i statuta javnog instituta.

Članak 80.

Nacionalno znanstveno vijeće bit će imenovano zapoćeti s radom najkasnije
u roku tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog Nacionalnog znanstvenog vijeća
donijet će odluke o prestanhu instituta iz članka 76. koji ne ispunjavaju
uvjete ovoga Zakona, u roku šest mjeseci od poćetka rada Nacionalnog znanstvenog
vijeća.

Vlada Republike Hrvatske može vlasnička i osnivačka prava nad institutima
iz članka 76. stavak 1. ovoga Zakona, uz pribavljeno mišljenje Nacionalnog
znanštvenog vijeća, prenijeti na sveučilište ili druge pravne osobe.

Članak 81.

Ministar će imenovati članove Znanstvenog vijeća Ministarstva, te članove
znanstvenih područnih vijeća u roku tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 82.

Pravna osoba u kojoj postoji znanstvena jedinica osnovana ili ustrojena
po odredbama ranije donesenih propisa može u roku šest mjeseci od stupanja
na snagu ovoga Zakona zatražiti suglasnost da joj se prizna znanstvenoistraživački
status i upis u Upisnik.

Članak 83.

Prvi Nacionalni znanstvenoistraživački program donijet će se najkasnije
u roku godine dana od poćetka rada Nacionalnog znanstvenog vijeća.

Prvi Nacionalni znanstvenoistraživački program donosi se za razdoblje
od tri godine.

Članak 84.

Postupci izbora u znanstvena zvanja zapoćeti prije stupanja na snagu
ovoga Zakona završit će se po odredbama ranije donesenih propisa.

Do poćetka djelovanja stručnih povjerenstava znanstvenih područnih vijeća
za izbor u znanstvena zvanja po odredbama ovoga Zakona, nastavljaju s radom
matične komisije osnovane po odredbama ranije donesenih propisa.

Članak 85.

Znanstvenici izabrani u znanstvenoistraživačka zvanja znanstvenog savjetnika,
višeg znanstvenog suradnika i znanstvenog suradnika zadržavaju zvanja u
koja su izabrani do donošenja statuta i akta o unutarnjem ustrojstvu i
ustroju radnih mjesta instituta u kojem su zaposleni.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona istraživači izabrani u znanstvenoistraživačka
zvanja istraživač-suradnik po odredbama ranije donesenih propisa gube to
zvanje, ali nastavljaju s radom u institutu do donošenja općih akata iz
stavka 1. ovoga članka.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona znanstveni asistenti izabrani u
to zvanje po odredbama ranije donesenih propisa koji imaju magisterij stječu
zvanje asistenta, koji imaju doktorat znanosti stječu zvanje višeg asistenta,
a asistent, odnosno znanstveni asistenti bez magisterija znanosti stječu
zvanje mlađeg asistenta, do donošenja općih odluka iz stavka 1. ovoga članka.

Donošenjem općih akata iz stavka 1. ovoga članka za znanstvenike i istraživaće
zaposlene u institutima pokrenut će se ponovno postupak izbora.

Znanstvenici iz stavka 1. ovoga članka koji ne ispune uvjete za izbor
u više ili isto zvanje po odredbama ovoga Zakona, mogu biti izabrani i
u niže zvanje.

Znanstvenici ponovno izabrani u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika
prema odredbama ovoga Zakona, stječu to zvanje kao trajno.

Članak 86.

Ministarstvo će donijeti provedbene odredbe ovoga Zakona u roku šest
mjeseei od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka primjenjivat
će se propisi doneseni na osnovi Zakona o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti
koji nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

Dok Ministar ne utvrdi znanstvena područja u smislu članka 60. stavka
3. ovoga Zakona primjenjivat će se klasifikacija znanstvenih oblasti i
područja utvrđena sporazumom sveučilišta u Republici Hrvatskoj.

Članak 87.

Stručne poslove za Nacionalno znanstveno vijeće, Znanstveni savjet Ministarstva
i znanstvena područna vijeća obavlja Ministarstvo.

Članak 88.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o znanstvenoistraživačkoj
djelatnosti ("Narodne novine", broj 14/86, 40/90. i 9/91.).

Članak 89.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objavljivanja u "Narodnim
novinama".

Klasa: 640-01/9301l/01

Zagreb, 8. listopada 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zaštupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 96/1993-1877