## Zakon o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine

### NN 92/1996 (30.10.1996.), Zakon o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O NAKNADI ZA IMOVINU ODUZETU ZA VRIJEME

### JUGOSLAVENSKE KOMUNISTIČKE VLADAVINE

Proglašavam Zakon o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske
komunističke vladav ine, koji je Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske
donio na sjednici 11. listopada 1996.

---

Predsjednik Republike Hrvatske dr. Franjo Tuđman, v.r.

## ZAKON

### O NAKNADI ZA IMOVINU ODUZETU ZA VRIJEME JUGOSLAVENSKE KOMUNISTIČKE VLADAVINE

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuju se uvjeti i postupak naknade za imovinu koja je
prijašnjim vlasnicima oduzeta od strane jugoslavenske komunističke vlasti,
a koja je prenesena u općenarodnu imovinu, državno, društveno ili zadružno
vlasništvo (u daljnjem tekstu: društveno vlasništvo) konfiskacijom, nacionalizacijom,
agrarnom reformom i drugim propisima i načinima navedenim u ovom Zakonu.

Naknada za imovinu oduzetu prijašnjim vlasnicima u smislu ovoga Zakona
u načelu je isplata u novcu ili vrijednosnim papirima (dionice ili udjeli
i obveznice), a iznimno u naravi.

Ako neka osoba stječe pravo na naknadu određene imovine u naravi, iz
razloga obrane ili nacionalne sigurnosti zemlje može joj se dati druga
odgovarajuća imovina u vlasništvo ili druga odgovarajuća naknada.

Konfiscirana imovina daje se u vlasništvo prijašnjem vlasniku prema
odredbama ovoga Zakona, a ako to nije moguće po odredbama ovoga Zakona
prijašnjem vlasniku pripada pravo na naknadu u novcu ili vrijednosnim papirima.

Prijašnjim vlasnikom u smislu ovoga Zakona smatraju se fizičke i pravne
osobe kojima je imovina oduzeta na temelju propisa iz članka 2. ovoga Zakona
te akata i načina propisanih člankom 3. ovoga Zakona, odnosno njihovi nasljednici
i pravni sljednici.

Članak 2.

Prijašnjem vlasniku utvrđuje se pravo na naknadu za imovinu oduzetu
na teritoriju Republike Hrvatske na temelju propisa kao što su:

1. Zakon o konfiskaciji imovine i izvršenju konfiskacije ("Službeni
list DFJ", br. 40/45. i 70/45.),

2. Zakon o potvrdi i izmjenama i dopunama Zakona o konfiskaciji imovine
i izvršenju konfiskacije ("Službeni list FNRJ", br. 61/46.),

3. Zakon o postupanju sa imovinom, koju su vlasnici morali napustiti
u toku okupacije i imovinom, koja im je oduzeta od strane okupatora i njegovih
pomagača ("Službeni list DFJ", br. 36/45.),

4. Zakon o potvrdi i izmjenama Zakona o postupanju sa imovinom koju
su vlasnici morali napustiti u toku okupacije i imovinom koja im je oduzeta
od strane okupatora i njegovih pomagača ("Službeni list FNRJ",
br. 64/46., 105/46., 88/47. i 99/48.),

5. Zakon o suzbijanju nedopuštene trgovine, nedopuštene špekulacije
i privredne sabotaže ("Službeni list FNRJ", br. 56/46.),

6. Zakon o oduzimanju ratne dobiti, stečene za vrijeme neprijateljske
okupacije ("Službeni list DFJ", br. 36/45.),

7. Zakon o potvrdi i izmjenama i dopunama Zakona o oduzimanju ratne
dobiti, stečene za vrijeme neprijateljske okupacije ("Službeni list
FNRJ", br. 52/46.),

8. Zakon o nacionalizaciji privatnih privrednih poduzeća ("Službeni
list FNRJ", br. 98/46. i 35/48.),

9. Zakon o prelazu u državno vlasništvo neprijateljske imovine i sekvestraciji
nad imovinom odsutnih osoba ("Službeni list FNRJ", br. 63/46.),

10. Osnovni zakon o eksproprijaciji ("Službeni list FNRJ",
br. 28/47.),

11. Zakon o nacionalizaciji najamnih zgrada i građevinskog zemljišta
("Službeni list FNRJ", br. 52/58.),

12. Zakon o uređivanju i korištenju gradskog zemljišta ("Narodne
novine", br. 6/63.),

13. Zakon o određivanju građevinskog zemljišta u gradovima i naseljima
gradskog karaktera ("Službeni list SFRJ", br. 5/68. i 20/69.
i "Narodne novine", br. 30/68.),

14. Zakon o uređenju i davanju na korištenje građevinskog zemljišta
("Narodne novine", br. 20/69.),

15. Zakon o građevinskom zemljištu ("Narodne novine", br.
54/80., 42/86., 61/88. i 48/88. - pročišćeni tekst, 16/90. i 53/90.),

16. Zakon o prometu zemljišta i zgrada ("Službeni list SFRJ",
br. 43/65., 57/65. i 17/67. i "Narodne novine", br. 52/71. i
52/73.),

17. Zakon o udruženom radu ("Službeni list SFRJ", br. 53/76.,
57/83., 85/87., 6/88. i 38/88.),

18. Odluka o uređenju agrarnih odnosa i poništenju dražbi na području
oblasnog Narodnog odbora za Istru ("Službeni list FNRJ", br.
191/46),

19. Naredba o izmjeni te o sprovađanju u život Odluke Oblasnog Narodnog
Odbora za Istru o uređenju agrarnih odnosa i poništenju dražbi na području
Oblasnog Narodnog Odbora za Istru od 21. XII. 1946. ("Službeni list",
br. 191/46.),

20. Zakon o proglašenju imovine zemljišnih i njima sličnih zajednica
te krajiških imovnih općina općenarodnom imovinom ("Narodne novine",
br. 36/47., 51/58. i 13/87.),

21. Zakon o izvršenju kazni, mjera sigurnosti i odgojno-popravnih mjera
("Službeni list FNRJ", br. 47/51.),

22. Zakon o agrarnoj reformi i kolonizaciji ("Službeni list DFJ",
br. 64/45., "Službeni list FNRJ", br. 24/46., 101/47., 105/48.,
21/56. i 55/57. i "Službeni list SFRJ", br. 10/65.),

23. Zakon o provođenju agrarne reforme i kolonizacije na području Narodne
Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 111/47., 25/58., 58/57.,
62/57., 32/62.),

24. Osnovni zakon o postupanju sa ekspropriranim i konfisciranim šumskim
posjedima ("Službeni list FNRJ", br. 61/46.),

25. Zakon o poljoprivrednom zemljišnom fondu općenarodne imovine i dodjeljivanju
zemlje poljoprivrednim organizacijama ("Službeni list FNRJ",
br. 22/53., 27/53., 4/57. i 46/62. i "Službeni list SFRJ", br.
10/65.),

26. Zakon o poljoprivrednom zemljištu ("Narodne novine", br.
26/84.),

27. Zakon o ispitivanju porijekla imovine i o oduzimanju nezakonito
stečene imovine ("Narodne novine", br. 14/84.),

28. Zakon o udruživanjima, zborovima i drugim javnim skupovima ("Službeni
list FNRJ", br. 51/46. i 29/47.),

29. Zakon o državljanstvu Narodne Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br. 18/50.),

30. Zakon o državljanstvu ("Službeni list DFRJ", br. 64/45.
i 105/48.),

31. Osnovni zakon o iskorištavanju poljoprivrednog zemljišta ("Službeni
list SFRJ", br. 25/65., 12/67. i 14/70. i "Narodne novine",
br. 52/71. i 52/73.),

32. Zakon o provođenju pojedinih odredaba zakona o iskorištavanju poljoprivrednog
zemljišta ("Narodne novine", br. 25/60.).

Odredbe ovoga Zakona odnose se i na sve druge slučajeve u kojima je
imovina oduzeta na temelju odluke o konfiskaciji, neovisno o tome koje
tijelo je donijelo odluku o konfiskaciji, i primjenom kojega propisa je
odluka o konfiskaciji donesena i izvršena.

Članak 3.

Prijašnjem vlasniku utvrđuje se pravo na naknadu i za imovinu oduzetu
presudama, odlukama, rješenjima i drugim aktima što su ih izdala vojna
ili civilna tijela od 15. svibnja 1945. godine do donošenja ili u provedbi
propisa iz članka 2. ovoga Zakona, kao i na naknadu imovine oduzete bez
pravnoga osnova ili bez propisa.

Članak 4.

Osobama kojima je imovina oduzeta na temelju sudske presude za kazneno
djelo, u kojoj je izrečena kazna konfiskacije imovine, ili zaštitna mjera
konfiskacije imovine uz kaznu, konfiscirana imovina dati će se u vlasništvo
ili dati naknada prema odredbama ovoga Zakona, ako je riječ o presudama
sudova bivše Jugoslavije od 15. svibnja 1945. godine do 25. lipnja 1991.
godine za politička kaznena djela, politički motivirana kaznena djela,
ili druga kaznena djela, ako je do osuđujuće presude došlo zlouporabom
prava ili političke moći.

Pod zlouporabom prava ili političke moći smatrat će se slučajevi u kojima
je došlo do osude koja u svojoj izreci ili u postupku koji joj je prethodio
krši međunarodno priznata načela pravne države i demokratskog društva ili
proturječi javnom poretku Republike Hrvatske.

Odluka iz stavka 1. ovog članka donosi se po pribavljenom mišljenju
Državnog odvjetnika Republike Hrvatske. U dvojbenim slučajevima, tražitelj
vraćanja imovine, uputit će se da prije donošenja odluke o njegovu zahtjevu,
sukladno zakonu pokrene postupak za poništenje kaznene presude.

Pravo na naknadu za imovinu oduzetu konfiskacijom na temelju pravnih
osnova iz stavka 1. ovoga članka mogu ostvariti i osobe kojima je i prije
15. svibnja 1945. godine imovina konfiscirana na temelju presuda ili drugih
odluka jugoslavenskih komunističkih vlasti.

Članak 5.

Odredbe ovoga Zakona odnose se i na imovinu koju su općine, gradovi
ili županije preuzele na temelju Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi
("Narodne novine", br. 90/92., 94/93. i 117/93.), a prenesena
je u društveno vlasništvo na temelju propisa iz članka 2., te akata i načina
propisanih člankom 3. ovoga Zakona.

Članak 6.

Odredbe ovoga Zakona ne odnose se na imovinu koja je u društveno vlasništvo
prenesena na temelju Zakona o eksproprijaciji ("Narodne novine",
br. 10/78., 5/80., 30/82., 46/82. - pročišćeni tekst, 28/87. i 39/88.).

Članak 7.

Odredbe ovoga Zakona ne odnose se na imovinu koja je u društveno vlasništvo
prenesena na temelju propisa iz članka 2. te akata i načina propisanih
člankom 3. ovoga Zakona, a koja na dan donošenja ovoga Zakona u naravi
ne postoji.

Članak 8.

Vrste i oblici naknade propisani ovim Zakonom neće se primijeniti ako
prijašnji vlasnik kojem je pravomoćnim rješenjem utvrđeno pravo na naknadu
i obveznik vraćanja sklope sudsku nagodbu ili nagodbu u obliku javnobilježničkog
akta, s klauzulom ovršnosti kojom obveznik vraćanja preuzima obvezu osigurati
prijašnjem vlasniku stjecanje prava vlasništva na drugoj odgovarajućoj
imovini ili isplatiti drugu odgovarajuću naknadu, bez obzira je li takav
oblik naknade propisan ovim Zakonom.

Odredba stavka 1. ovoga članka primijenit će se samo u slučajevima kada
prema odredbama ovoga Zakona prijašnji vlasnik ima pravo na naknadu za
oduzetu imovinu pod uvjetom da se time ne dira u stečena prava trećih osoba,
i da se sklapanjem takve nagodbe ne stvaraju obveze Republici Hrvatskoj.

II. O V L A Š T E N I C I N A K N A D E

Članak 9.

Prava iz ovoga Zakona priznaju se fizičkoj osobi - prijašnjem vlasniku,
odnosno njegovim zakonskim nasljednicima prvoga nasljednoga reda (u daljnjem
tekstu: prijašnji vlasnik), koji na dan donošenja ovoga Zakona imaju hrvatsko
državljanstvo.

U pogledu prava nasljeđivanja primjenjuju se odredbe Zakona o nasljeđivanju,
ako ovim zakonom nije drukčije propisano.

Nasljednici prijašnjega vlasnika stječu vlasništvo na imovini koja se
daje neovisno o tome kako su vlasnički udjeli utvrđeni ranijim pravomoćnim
rješenjima o nasljeđivanju prednika, ako se drukčije ne sporazume (naknadno
pronađena imovina).

Članak 10.

Prijašnji vlasnik nema pravo na naknadu za oduzetu imovinu u slučaju
kada je pitanje naknade riješeno međudržavnim sporazumima, ili na drugi
način, ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 11.

Stranim fizičkim i pravnim osobama ne pripadaju prava iz ovoga Zakona.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, prava propisana ovim Zakonom
mogu se priznati i stranim fizičkim i pravnim osobama ako se to utvrdi
međunarodnim sporazumima.

Članak 12.

Pravne osobe, odnosno njihovi pravni sljednici kojima je imovina oduzeta
na temelju propisa iz članka 2. te akata i načina propisanih člankom 3.
ovoga Zakona imaju pravo na naknadu za oduzetu imovinu samo ako su do donošenja
ovoga Zakona na teritoriju Republike Hrvatske održale neprekinuto pravno
sljedništvo, obavljale djelatnost i imale sjedište.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka Vlada Republike Hrvatske može
donijeti odluku kojom se pravnim osobama, odnosno njihovim pravnim sljednicima,
koje do dana donošenja ovoga Zakona nisu mogle na teritoriju Republike
Hrvatske održati neprekinuto pravno sljedništvo, obavljati djelatnost i
imati sjedište jer su iz političkih razloga zabranjene i raspuštene, a
promicale su hrvatske državotvorne nacionalne interese, priznaje pravo
na naknadu oduzete imovine, kad za to postoje opravdani razlozi.

III. O B V E Z N I C I N A K N A D E

Članak 13.

Obveznik naknade u naravi je fizička ili pravna osoba u čijoj imovini
se nalazi imovina koja se na temelju ovoga Zakona daje prijašnjem vlasniku,
ako ovim Zakonom za određenu imovinu nije drukčije propisano.

Obveznik naknade u dionicama, odnosno udjelima je Hrvatski fond za privatizaciju,
glede naknade za oduzeta poduzeća, te u slučajevima iz članka 44. stavka
3. i članka 53. ovoga Zakona.

Obveznik naknade u novcu i obveznicama Republike Hrvatske je Fond za
naknadu oduzete imovine (u daljnjem tekstu: Fond), glede ostale oduzete
imovine.

Članak 14.

Obveznik naknade za nekretnine koje su odlukom Vlade Republike Hrvatske
donesenom na temelju članka 5. Zakona o zabrani prijenosa prava raspolaganja
i korištenja određenih nekretnina u društvenom vlasništvu na druge korisnike
odnosno u vlasništvo fizičkih i pravnih osoba ("Narodne novine",
br. 53/90. i 61/91.) izuzete od zabrane raspolaganja, je osoba u čiju korist
je Vlada Republike Hrvatske donijela odluku o izuzimanju od zabrane.

Obveznik naknade za nekretnine koje su odlukom Vlade Republike Hrvatske
donesenom na temelju članka 1. Zakona o izmjeni Zakona o zabrani prijenosa
prava raspolaganja i korištenja određenih nekretnina u društvenom vlasništvu
na druge korisnike odnosno u vlasništvo fizičkih i pravnih osoba ("Narodne
novine", br. 25/93.) izuzete od zabrane raspolaganja je jedinica lokalne
samouprave, odnosno jedinica lokalne samouprave i uprave koja se svojom
odlukom obvezala na naknadu prijašnjem vlasniku, odnosno njegovim zakonskim
nasljednicima.

IV. P R E D M E T N A K N A D E

Članak 15.

Na temelju ovoga Zakona priznaje se pravo na naknadu za sljedeću imovinu:

1. neizgrađeno građevinsko zemljište,

2. poljoprivredno zemljište, šume i šumsko zemljište,

3. stambene i poslovne zgrade, odnosno idealni dijelovi takvih zgrada,
te stanovi i poslovne prostorije kao posebni dijelovi zgrade odnosno idealni
dijelovi tih posebnih dijelova zajedno sa pripadajućim zemljištem (u daljnjem
tekstu: stan ili poslovni prostor),

4. brodovi i brodice,

5. poduzeća,

6. pokretnine.

Brodovi, odnosno brodice se u smislu ovoga Zakona smatraju nekretninom.

1. N A K N A D A Z A O D U Z E T O N E I Z G R A Đ E N O G R A Đ E V
I N S K O Z E M LJ I Š T E

Članak 16.

Prijašnjem vlasniku, odnosno osobi na koju je prijašnji vlasnik prenio
svoje pravo daje se u vlasništvo neizgrađeno građevinsko zemljište koje
je u društveno vlasništvo preneseno na temelju propisa i članka 2. te akata
i načina propisanih člankom 3. ovoga Zakona, a koje pravomoćnim aktom nadležnoga
tijela nije oduzeto iz posjeda prijašnjih vlasnika ili osobe na koju je
svoje pravo prenio prijašnji vlasnik u skladu sa posebnim zakonom.

Neizgrađenim građevinskim zemljištem u smislu ovoga Zakona smatra se
ono zemljište koje nije privedeno namjeni, odnosno na kojemu nije izgrađen
objekt ili nisu izvedeni znatniji radovi na objektu.

Odredba stavka 1. ovoga članka odnosi se i na neizgrađeno građevinsko
zemljište koje je prijašnjem vlasniku na temelju propisa dodijeljeno u
ime naknade za oduzeto građevinsko zemljište.

Iznimno, odredba stavka 1. ovoga članka odnosi se i na građevinsko zemljište
na kojem je prijašnji vlasnik ili osoba na koju je svoje pravo prenio prijašnji
vlasnik u skladu s posebnim zakonom izgradio objekt suprotno propisima.

Članak 17.

Neizgrađeno građevinsko zemljište koje je u društveno vlasništvo preneseno
na temelju propisa iz članka 2. te akata i načina propisanih člankom 3.
ovoga Zakona i koje je na temelju pravomoćne odluke nadležnoga tijela oduzeto
iz posjeda prijašnjih vlasnika ili osobe na koju je pravo prenio prijašnji
vlasnik, a kojim općina, odnosno grad do stupanja na snagu ovoga Zakona
nije dalje raspolagala ili koje do donošenja ovoga Zakona nije privedeno
namjeni, dati će se u vlasništvo prijašnjem vlasniku na njegov zahtjev.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka prijašnji vlasnik dužan je vratiti
primljenu naknadu za oduzeto neizgrađeno građevinsko zemljište u roku i
iznosu koji se utvrđuje rješenjem o davanju u vlasništvo.

Naknada iz stavka 2. ovoga članka utvrđuje se u kunskoj protuvrijednosti
DEM prema prodajnom tečaju ovlaštene banke u mjestu ispunjenja koji vrijedi
na dan davanja naknade, a koja odgovara dinarskoj protuvrijednosti primljene
naknade izražene u DEM, prema prodajnom tečaju DEM na dan primitka naknade.

Odredba stavka 2. ovoga članka odnosi se samo na slučajeve u kojima
je naknada određena u novcu prema odredbama Zakona o eksproprijaciji ("Narodne
novine", br. 10/78., 5/80., 30/82., 46/82. - pročišćeni tekst, 28/87.,
39/88. i 73/91.).

Pod zemljištem privedenim namjeni smatra se ono zemljište na kojem je
izgrađen objekt ili su izvedeni znatniji radovi na objektu kao i ono zemljište
na kojem je općina, odnosno grad izvršila pripremu za izgradnju.

Članak 18.

Pravni poslovi koje su prijašnji vlasnici sklopili protivno propisima
kojima je bio zabranjen promet građevinskim zemljištem u društvenom vlasništvu
smatraju se valjanim ukoliko nemaju drugih nedostataka koji ih čine ništavim
ili pobojnim.

Osobi koja je na temelju stavka 1. ovoga članka stekla pravo korištenja
na neizgrađenom građevinskom zemljištu pravo vlasništva priznat će na njezin
zahtjev Županijski ured za imovinskopravne poslove (u daljnjem tekstu:
Županijski ured).

Osoba kojoj se na temelju odredaba ovoga članka priznaje pravo vlasništva
na neizgrađenom građevinskom zemljištu dužna je platiti porez na promet
nekretnina u roku od 15 dana od dana primitka rješenja, ako taj porez nije
platila do stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 19.

Odredbe ovoga Zakona o davanju neizgrađenoga građevinskog zemljišta
odnose se i na ono zemljište prijašnjega vlasnika kome je to zemljište
oduzeto kao poljoprivredno zemljište, šume ili šumsko zemljište po propisima
o agrarnoj reformi i kolonizaciji, a koje je nakon oduzimanja prenamijenjeno
u građevinsko zemljište.

Ako je neizgrađeno građevinsko zemljište, sukladno odredbama članka
52. do 55. ovoga Zakona, izuzeto od davanja u vlasništvo, prijašnjem vlasniku
pripada pravo na naknadu u vrijednosnim papirima, utvrđenu ovim Zakonom.

2. N A K N A D A Z A O D U Z E T O P O LJ O P R I V R E D N O Z E M
LJ I Š T E, Š U M E I Š U M S K O Z E M LJ I Š T E

Članak 20.

Prijašnjem vlasniku daje se u vlasništvo poljoprivredno zemljište, šume
i šumsko zemljište koje je oduzeto na temelju propisa iz članka 2. te akata
i načina propisanih člankom 3. ovoga Zakona.

Prijašnjem vlasniku daju se u vlasništvo i objekti (gospodarske zgrade,
poslovne zgrade, kuće za stanovanje, dvorci i sl.) koji su u vrijeme oduzimanja
bili izgrađeni na zemljištu iz stavka 1. ovoga članka, zajedno sa zemljištem
na kojem se objekti nalaze, ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Ako su poljoprivredno zemljište, šume i šumsko zemljište sukladno članku
52. do 55. ovoga Zakona izuzeti od davanja u vlasništvo, prijašnjem vlasniku
pripada pravo na naknadu u vrijednosnim papirima, utvrđenu ovim Zakonom.

Članak 21.

Iznimno od odredbe članka 20. stavka 1. ovoga Zakona, Vlada Republike
Hrvatske može donijeti odluku kojom se poljoprivredno zemljište, šume i
šumsko zemljište koje je postalo vlasništvo Republike Hrvatske na temelju
Zakona o poljoprivrednom zemljištu i Zakona o šumama, a koje je preneseno
u društveno vlasništvo na temelju zakona iz točke 20. stavka 1. članka
2. ovoga Zakona, prenosi na jedinicu lokalne uprave i samouprave radi ostvarivanja
namjene za koju su to zemljište koristile zemljišne i njima slične zajednice
te krajiške imovne općine.

3.1.a) N A K N A D A Z A O D U Z E T E S T A N O V E

Članak 22.

Stanovi oduzeti prijašnjem vlasniku na temelju propisa iz članka 2.
te akata i načina propisanih člankom 3. ovoga Zakona na kojima postoji
stanarsko pravo ne vraćaju se u vlasništvo, osim stanova oduzetih prijašnjem
vlasniku na temelju propisa o konfiskaciji.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, prijašnjem vlasniku daje
se u vlasništvo i posjed stan na kojem ne postoji stanarski odnos, što
rješenjem utvrđuje nadležni Županijski ured.

Prijašnjem vlasniku pripada pravo na naknadu, a stanaru pravo na otkup
stana.

Članak 23.

Pravo na naknadu i visinu naknade prijašnjem vlasniku utvrđuje rješenjem
nadležni Županijski ured.

Pravomoćno rješenje iz stavka 1. ovoga članka dostavlja se prijašnjem
vlasniku, stanaru, Fondu, davatelju stana na korištenje i Fondu u stambeno-komunalnom
gospodarstvu.

Članak 24.

Zahtjev za otkup stana stanar podnosi Fondu u roku od tri mjeseca od
stupanja na snagu ovoga Zakona, o čemu Fond izvješćuje prijašnjeg vlasnika.

Fond kao prodavatelj i stanar kao kupac zaključuju ugovor o prodaji
stana pod uvjetima propisanim Zakonom o prodaji stanova na kojima postoji
stanarsko pravo ("Narodne novine", br. 43/92. - pročišćeni tekst,
69/92., 25/93., 48/93., 2/94., 44/94. i 58/95.) za prodaju stanova u vlasništvu
Republike Hrvatske, u roku od tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva za
otkup stana.

Plaćanje cijene stana može se ugovoriti odjednom ili uz obročnu otplatu,
prema izboru kupca.

U slučaju plaćanja cijene stana odjednom, kupac je utvrđenu cijenu dužan
platiti u roku koji ne može biti dulji od tri mjeseca od dana sklapanja
ugovora.

U slučaju obročne otplate cijene stana, kupac je dužan platiti odjednom
u roku od 15 dana od dana sklapanja ugovora, iznos koji ne može biti niži
od 10% od utvrđene cijene stana.

Ugovor iz stavka 2. ovoga članka obvezno sadrži odredbu o pravu prvokupa
prijašnjeg vlasnika stana u slučaju daljnjega stvarnopravnog raspolaganja
otkupljenim stanom. Pravo prvokupa zabilježit će se u zemljišne knjige.

Članak 25.

Ako Fond odbije sa stanarom sklopiti ugovor o prodaji stana ili ne sklopi
ugovor u roku iz članka 24 stavka 2., stanar ima pravo radi ostvarenja
svoga prava na otkup stana podnijeti tužbu nadležnom općinskom sudu.

Tužba se podnosi u roku od 60 dana od dana kada je Fond dostavio akt
kojim je odbio ponudu za sklapanje ugovora o prodaji stana.

Pravomoćna odluka suda iz stavka 1. ovoga članka kojom je prihvaćen
tužbeni zahtjev stanara za otkup stana, u cijelosti zamjenjuje ugovor o
prodaji stana.

Članak 26.

Ako stanar ne podnese zahtjev za sklapanje ugovora o prodaji stana u
roku iz članka 24. stavka 1. ovoga Zakona, stan se protekom roka po sili
zakona daje u vlasništvo prijašnjem vlasniku, što rješenjem na zahtjev
prijašnjega vlasnika utvrđuje nadležni Županijski ured, a stanar i članovi
njegovoga obiteljskoga domaćinstva nastavljaju koristiti stan.

Ako pravomoćnom odlukom suda tužbeni zahtjev stanara iz članka 25. ovoga
Zakona bude odbijen, danom pravomoćnosti sudske odluke stan se po sili
zakona daje u vlasništvo prijašnjem vlasniku, što rješenjem na zahtjev
prijašnjega vlasnika utvrđuje nadležni Županijski ured, a stanar i članovi
njegovoga domaćinstva nastavljaju koristiti stan.

Davanjem stana u vlasništvo prijašnjem vlasniku stanar stječe pravni
položaj najmoprimca, sukladno odredbama posebnoga zakona.

Članak 27.

U slučaju iz članka 26. ovoga Zakona odgovarajuće se primjenjuju odredbe
članka 34. i 35. ovoga Zakona.

Članak 28.

Županijski ured pravo na naknadu prijašnjem vlasniku utvrđuje rješenjem
na način da se građevinska vrijednost stana (etalonska vrijednost umanjena
za vrijednost amortizacije) uveća za položajnu pogodnost stana na način
propisan Zakonom o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo.

Iznos naknade uvrđen na način propisan stavkom 1. ovoga članka, Fond
isplaćuje prijašnjem vlasniku u novcu te, po izboru prijašnjega vlasnika,
u obveznicama Republike Hrvatske ili dionicama, odnosno udjelima Hrvatskoga
fonda za privatizaciju.

U novcu se isplaćuje iznos od 25% od naknade utvrđene na način propisan
stavkom 1. ovoga članka, u roku od šest mjeseci od dana pravomoćnosti rješenja
kojim je prijašnjem vlasniku utvrđeno pravo na naknadu.

Preostali iznos naknade prijašnjem vlasniku isplaćuje Fond u obliku
obveznica ili dionica odnosno udjela Hrvatskoga fonda za privatizaciju,
na način propisan posebnim Zakonom.

Ako Fond ne isplati prijašnjem vlasniku naknadu za oduzeti stan, prijašnji
vlasnik može radi ostvarenja svoga prava podnijeti tužbu nadležnom općinskom
sudu.

Članak 29.

U slučaju daljnjeg stvarnopravnog raspolaganja otkupljenim stanom prijašnji
vlasnik ima pravo prvokupa.

Pravo prvokupa na ime prijašnjeg vlasnika zabilježit će se u zemljišnim
knjigama nadležnog suda.

Vlasnik otkupljenog stana koji namjerava prodati stan dužan je putem
javnoga bilježnika stan ponuditi na prodaju prijašnjem vlasniku i priopćiti
mu cijenu i uvjete prodaje.

Vlasnik otkupljenog stana dužan je stan ponuditi prijašnjem vlasniku
po cijeni po kojoj je stan otkupio sukladno odredbama Zakona o prodaji
stanova na kojima postoji stanarsko pravo za prodaju stanova u vlasništvu
Republike Hrvatske, u vrijeme davanja ponude, uvećanoj za indeks promjene
vrijednosti kune prema DEM po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske.

Prijašnji vlasnik stana dužan je razliku cijene utvrđene sukladno stavku
3. ovoga članka i naknade utvrđene sukladno članku 28. ovoga Zakona uplatiti
Fondu u roku od 60 dana od dana sklapanja ugovora o prodaji stana.

Ako prijašnji vlasnik kojem je stavljena ponuda ne izjavi u roku od
trideset dana od dana priopćenja ponude da prihvaća ponudu, vlasnik otkupljenog
stana može stan prodati drugome, ali samo pod istim uvjetima ili za višu
cijenu.

Kad se prema uvjetima prodaje cijena treba u cijelosti ili djelomice
isplatiti u novcu, izjava o prihvaćanju ponude može imati učinak samo ako
prijašnji vlasnik kome je stavljena ponuda iz stavka 5. ovoga članka vlasniku
ili kod javnog bilježnika odnosno nadležnog suda deponira cijeli iznos
koji se prema ponudi treba isplatiti u novcu.

Članak 30.

Ako vlasnik otkupljenog stana proda stan, a prijašnjem vlasniku ne da
ponudu sukladno odredbama članka 29. ovoga Zakona, prijašnji vlasnik može
sudskim putem zahtijevati poništenje ugovora o prodaji i da vlasnik njemu
proda taj stan pod uvjetima iz članka 29. ovoga Zakona.

Tužba zbog povrede prava prvokupa može se podnijeti u roku od 30 dana
od dana kad je prijašnji vlasnik saznao za prodaju i uvjete prodaje, a
najdulje u roku od pet godina od dana sklapanja ugovora o prodaji.

Prijašnji vlasnik je dužan u roku za podnošenje tužbe zbog povrede prava
prvokupa položiti kod javnoga bilježnika ili nadležnog suda iznose na ime
prodajne cijene koji su prema sklopljenom ugovoru dospjeli za plaćanje
do dana podnošenja tužbe.

Članak 31.

Za prodaju stana prema pravu prvokupa iz članka 29. i 30. ovoga Zakona
ne plaća se porez na promet.

3.1.b) N A K N A D A Z A O D U Z E T E K O N F I S C I R A N E S T A
N O V E

Članak 32.

Prijašnjem vlasniku daje se u vlasništvo stan oduzet na temelju propisa
o konfiskaciji te odluka i akata iz članka 2. stavka 2. ovoga Zakona donesenih
na temelju propisa o konfiskaciji.

Članak 33.

Davanjem stana u vlasništvo prijašnjem vlasniku, stanari stječu pravni
položaj najmoprimaca sukladno odredbama posebnoga zakona.

Članak 34.

Najmoprimac ima pravo zajedno s članovima obiteljskoga domaćinstva nastaviti
koristiti stan na kojem je ustanovljeno pravo vlasništva pod uvjetima propisanim
posebnim zakonom.

Članovima obiteljskoga domaćinstva najmoprimca smatraju se osobe određene
posebnim zakonom.

Članak 35.

Vlasnik i najmoprimac dužni su sklopiti ugovor o najmu, kojim uređuju
međusobna prava i obveze sukladno odredbama posebnoga zakona, u roku od
60 dana od pravomoćnosti rješenja o utvrđivanju prava vlasništva.

Ako vlasnik odbije sklopiti ugovor o najmu stanar može zahtijevati ostvarenje
svojega prava podnošenjem tužbe nadležnom sudu u roku od 60 dana od dana
kada je vlasnik stana odbio sklopiti ugovor o najmu. Odluka suda u cijelosti
zamjenjuje ugovor o najmu.

Članak 36.

U slučaju smrti najmoprimca, pravo daljnjega korištenja stana pripada
članovima njegovoga obiteljskoga domaćinstva.

Članak 37.

U slučaju daljnjeg stvarnopravnog raspolaganja stanom najmoprimac ima
pravo prvokupa.

Na pravo prvokupa najmoprimca odgovarajuće se primjenjuju odredbe članka
28. do 31. ovoga Zakona.

Članak 38.

Odreba članka 32. ovoga Zakona ne odnosi se na slučajeve kada je prijašnjem
vlasniku oduzet samo idealni dio stana na temelju propisa o konfiskaciji.

Na slučajeve iz stavka 1. ovoga članka primjenjuje se odredba članka
22. ovoga Zakona.

Članak 39.

Odredba članka 32. ovoga Zakona ne odnosi se na slučajeve kada je prijašnji
vlasnik, njegov bračni drug, ili član obiteljskog domaćinstva stekao pravo
vlasništva na drugome stanu sukladno odredbama Zakona o prodaji stanova
na kojima postoji stanarsko pravo.

3.2. N A K N A D A Z A O D U Z E T I P O S L O V N I P R O S T O R

Članak 40.

Prijašnjem vlasniku daju se u vlasništvo poslovne zgrade i poslovni
prostor oduzet na temelju propisa iz članka 2. te akata i načina propisanih
člankom 3. ovoga Zakona.

Prijašnjem vlasniku daje se u vlasništvo i stan koji se u vrijeme donošenja
prvostupanjskog rješenja o utvrđenju prava vlasništva uz dopuštenje nadležnoga
tijela koristi kao poslovni prostor.

Članak 41.

Ugovori o zakupu poslovnoga prostora sklopljeni na određeno ili neodređeno
vrijeme raskidaju se po sili zakona danom pravomoćnosti rješenja o utvrđivanju
prava vlasništva.

Ako je ugovor o zakupu poslovnog prostora sklopljen na neodređeno vrijeme
vlasnik ne može tražiti ispražnjenje i predaju u posjed poslovnoga prostora
prije isteka roka od godine dana računajući od dana pravomoćnosti rješenja
iz stavka 1. ovoga članka.

Ako je ugovor o zakupu sklopljen na određeno vrijeme vlasnik ne može
tražiti ispražnjenje i predaju u posjed poslovnog prostora prije isteka
ugovorenoga roka, a najkasnije u roku od pet godina računajući od dana
pravomoćnosti rješenja iz stavka 1. ovoga članka.

Zakupnik nije dužan poslovni prostor predati u posjed vlasniku, neovisno
o tome da li je ugovor o zakupu sklopljen na određeno ili neodređeno vrijeme,
sve dok mu vlasnik ne isplati naknadu za učinjena ulaganja, na temelju
njihovog međusobnog ugovora ili pravomoćne sudske odluke, ako se drukčije
ne sporazume.

Članak 42.

Zakupnik je tijekom korištenja poslovnoga prostora dužan u roku utvrđenom
u stavku 2. i 3. prethodnoga članka ovoga Zakona plaćati vlasniku naknadu
u visini zakupnine utvrđene ugovorom o zakupu.

Vlasnik ne smije povećati naknadu utvrđenu u stavku 1. ovoga članka.

Članak 43.

Pravomoćno rješenje o utvrđivanju prava vlasništva poslovnoga prostora
ima snagu ovršne isprave istekom roka iz članka 41. ovoga Zakona.

Za provođenje postupka ispražnjenja i predaje poslovnoga prostora po
rješenju iz stavka 1. ovoga članka nadležan je sud.

4. N A K N A D A Z A O D U Z E T E B R O D O V E I B R O D I C E

Članak 44.

Prijašnjem vlasniku daju se u vlasništvo brodovi, odnosno brodice.

Prijašnjem vlasniku ne vraćaju se u vlasništvo brodovi, odnosno brodice
koji su sukladno Zakonu o pretvorbi društvenih poduzeća ("Narodne
novine", br. 19/91., 83/92., 94/93., 2/94. i 9/95.) uneseni u društveni
kapital poduzeća, već prijašnjem vlasniku pripada pravo na naknadu u dionicama
ili udjelima društva u čiji kapital su u postupku pretvorbe uneseni ti
brodovi, odnosno brodice.

Ako ostvarenje prava na udjele ili dionice u društvima iz stavka 2.
ovoga članka nije moguće zbog već stečenih prava trećih osoba, prijašnji
vlasnik ostvaruje pravo na dionice odnosno udjele iz portfelja Hrvatskoga
fonda za privatizaciju na način propisan Zakonom o pretvorbi društvenih
poduzeća.

Ako su brod, odnosno brodica sukladno članku 52. do 55. ovoga Zakona
izuzeti od davanja, prijašnjem vlasniku pripada pravo na naknadu utvrđenu
ovim Zakonom.

5. N A K N A D A Z A O D U Z E T A P O D U Z E Ć A

Članak 45.

Poduzeća oduzeta prijašnjem vlasniku na temelju propisa iz članka 2.
te akata i načina propisanih člankom 3. ovoga Zakona ne vraćaju se.

Pod poduzećem u smislu ovoga Zakona smatra se vrijednost oduzetih nekretnina
uključujući i poslovni prostor.

Za poduzeća iz stavka 1. ovoga članka prijašnjem vlasniku, odnosno kada
je prijašnji vlasnik pravna osoba, dioničarima ili imateljima udjela prijašnjega
vlasnika pripada naknada.

Pravo na naknadu utvrđuje rješenjem nadležni Županijski ured.

Pravomoćno rješenje iz stavka 3. ovoga članka provodi Hrvatski fond
za privatizaciju prijenosom dionica, odnosno udjela u društvima koja su
provela pretvorbu sukladno zakonu o pretvorbi društvenih poduzeća.

Članak 46.

Visinu naknade iz članka 47. ovoga Zakona određuje Hrvatski fond za
privatizaciju ovisno o procijenjenoj vrijednosti poduzeća u trenutku oduzimanja
i davanja suglasnosti na pretvorbu poduzeća, na način propisan Zakonom
o pretvorbi društvenih poduzeća i ovim Zakonom.

Članak 47.

Prijašnji vlasnik ostvaruje pravo na naknadu u dionicama ili udjelima
u društvima u kojima se nalazi imovina poduzeća oduzetoga prijašnjem vlasniku
na temelju propisa iz članka 2. te akata i načina propisanih člankom 3.
ovoga Zakona.

Ako ostvarenje prava iz stavka 1. ovoga članka nije moguće zbog već
stečenih prava trećih osoba, prijašnji vlasnik ostvaruje pravo na naknadu
u dionicama ili udjelima društva iz portfelja Hrvatskoga fonda za privatizaciju,
na način propisan Zakonom o pretvorbi društvenih poduzeća.

6. N A K N A D A Z A O D U Z E T E P O K R E T N I N E

Članak 48.

Prijašnjem vlasniku daju se u vlasništvo samo one pokretnine koje imaju
kulturnu, umjetničku ili povijesnu vrijednost.

Pokretnine iz stavka 1. ovoga članka koje se smatraju kulturnom baštinom
po propisima o zaštiti kulturne baštine, a koje su sastavni dio zbirki,
muzeja, galerija i drugih sličnih ustanova, daju se prijašnjem vlasniku
u vlasništvo, ali ne i u posjed, a ima pravo i na posebnu vrstu naknade
koju će posebnom uredbom utvrditi Vlada Republike Hrvatske.

Ostale pokretnine iz stavka 1. ovoga članka daju se prijašnjem vlasniku
u vlasništvo i posjed.

Za ostale pokretnine osim navedenih u stavku 1. ovoga članka prijašnji
vlasnik nema pravo na vraćanje ili na naknadu.

Rješenje o davanju u vlasništvo, odnosno posjed donosi nadležni Županijski
ured.

V. N A Č E L A N A K N A D E

Članak 49.

Imovina koja je predmet naknade daje se prijašnjem vlasniku prema stanju
i načinu korištenja u kojem se nalazi u vrijeme donošenja prvostupanjskoga
rješenja o utvrđivanju prava vlasništva, bez obzira na način korištenja
u kojem se imovina nalazila u trenutku oduzimanja.

Ako postoji razlika u vrijednosti nekretnine procijenjene u vrijeme
donošenja prvostupanjskoga rješenja prema stanju nekretnine kakova bi ona
bila u vrijeme oduzimanja, sadašnji vlasnik, odnosno nositelj prava korištenja
i raspolaganja može zahtijevati od prijašnjega vlasnika da mu prizna suvlasništvo
u omjeru njegovih ulaganja ili da mu isplati odgovorajuću novčanu naknadu
u omjeru tih ulaganja u skladu s propisima o stvarnim pravima, odnosno
obveznim odnosima.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka, sadašnji vlasnik, odnosno nositelj
prava korištenja i raspolaganja nekretnine nije dužan tu nekretninu predati
prijašnjem vlasniku u posjed, sve dok mu prijašnji vlasnik ne isplati naknadu
za učinjena ulaganja u visini utvrđenoj međusobnim ugovorom ili pravomoćnom
sudskom odlukom, ako se drukčije ne sporazume.

Za sporove o kakvom stvarnom pravu ili obvezi koji proisteknu iz rekonstrukcije
(adaptacije, nadogradnje, dogradnje, sanacije, izmjene postojećih postrojenja
i uređaja i sl.) kao i sporove glede prava na zajedničkim dijelovima zgrade
ili zemljišta koji nastanu povodom vraćanja nekretnine prijašnjem vlasniku
nadležan je sud, a rokovi protekom kojih se gubi pravo ili rokovi zastare
počinju teći od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 50.

Prijašnji vlasnik nekretnine na kojoj je u vrijeme oduzimanja bila upisana
hipoteka radi osiguranja isplate dugovanja ima pravo na naknadu samo ako
revalorizirani iznos duga uplati u korist proračuna Republike Hrvatske
ili ako dokaže da je dugovanje prestalo.

Način i postupak revalorizacije iznosa duga, kao i način i rokove uplate
utvrdit će ministar financija.

članak 51.

Prijašnji vlasnik koji ostvari pravo na naknadu imovine bez obzira u
kome obliku, nema pravo na vraćanje plodova, troškova, kao ni pravo na
naknadu štete.

Prijašnji vlasnik ima pravo na naknadu bez obzira da li je za oduzetu
imovinu primio naknadu po ranijim propisima. Moguće primljena naknada ne
može se na bilo koji način potraživati od prijašnjeg vlasnika, ako ovim
Zakonom nije drukčije propisano.

Prijašnji vlasnik nema pravo na naknadu prema odredbama ovoga Zakona,
ako je na ime naknade za oduzetu imovinu primio drugu imovinu ili mu je
naknada isplaćena od strane druge države.

VI. I Z N I M K E O D V R A Ć A NJ A N A C I O N A L I Z I R A N E,
K O N F I S C I R A N E

I L I N A D R U G I N A Č I N O D U Z E T E I M O V I N E U V L A S
N I Š T V O

Članak 52.

Prijašnjem vlasniku ne vraća se imovina u vlasništvo i posjed na kojoj
su na temelju valjanoga pravnoga osnova treće osobe stekle pravo vlasništva
odnosno ako im je imovina na temelju valjanoga pravnoga osnova za stjecanje
prava vlasništva predana u posjed, ukoliko ovim Zakonom nije drukčije propisano.

U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, prijašnjem vlasniku priznaje
se pravo na naknadu sukladno odredbama ovoga Zakona.

Članak 53.

Prijašnjem vlasniku ne vraća se u vlasništvo i posjed imovina (neizgrađeno
građevinsko zemljište, poslovni prostor i sl.) koja je sukladno Zakonu
o pretvorbi društvenih poduzeća unesena u društveni kapital poduzeća, već
prijašnjem vlasniku pripada pravo na naknadu u dionicama ili udjelima društva
u čiji kapital je u postupku pretvorbe unesena ta imovina.

Ako ostvarenje prava na naknadu iz stavka 1. ovoga članka nije moguće
zbog već stečenih prava trećih osoba, prijašnji vlasnik ostvaruje pravo
na naknadu u dionicama ili udjelima društava iz portfelja Hrvatskog fonda
za privatizaciju, na način propisan Zakonom o pretvorbi društvenih poduzeća
ili u obveznicama Republike Hrvatske.

Članak 54.

Ne vraća se u vlasništvo i posjed imovina pravnih osoba iz oblasti zdravstva,
socijalne skrbi, odgoja, obrazovanja, kulture, zaštite kulturne i prirodne
baštine, znanosti, energetike i vodoprivrede, športa i drugih javnih djelatnosti,
koja je postala vlasništvo tih pravnih osoba na temelju posebnih propisa,
a koja na dan donošenja ovoga Zakona je u njihovom posjedu i služi za obavljanje
njihove djelatnosti za koju su osnovane.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, Vlada Republike Hrvatske
može donijeti odluku kojom se prijašnjem vlasniku daje određena imovina
iz stavka 1. ovoga članka, kad za to postoje osobito opravdani razlozi.

Članak 55.

Ne vraća se imovina u vlasništvo i posjed:

1. koja je nedjeljiv sastavni dio sustava mreža, objekata, naprava ili
drugih sredstava javnih poduzeća iz oblasti energetike, komunalne djelatnosti,
prometa i veza te šumarstva,

2. koja je izuzeta iz pravnoga prometa, odnosno na kojoj nije moguće
stjecanje prava vlasništva,

3. čijim bi se vraćanjem bitno okrnjila prostorna cjelovitost, odnosno
namjena uporabe prostora i imovine,

4. čijim bi vraćanjem bila bitno okrnjena gospodarska odnosno tehnološka
funkcionalnost kompleksa (industrijski kompleks, komasirane gromade unutar
poljoprivrednoga odnosno šumskoga kompleksa i sl.).

Članak 56.

Imovina koja se koristi za obavljanje djelatnosti tijela državne vlasti
i jedinica lokalne samouprave i uprave daje se prijašnjem vlasniku samo
ako se on obveže da će glede te imovine s Republikom Hrvatskom, odnosno
jedinicom lokalne samouprave i uprave sklopiti ugovor o zakupu na rok koji
u pravilu ne može biti kraći od 10 godina.

Obvezu iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje rješenjem nadležni Županijski
ured. Primjerak rješenja dostavlja se i Vladi Republike Hrvatske, odnosno
jedinici lokalne samouprave i uprave.

Prijašnji vlasnik dužan je Vladi Republike Hrvatske, odnosno jedinici
lokalne samouprave i uprave podnijeti ponudu za sklapanje ugovora o zakupu
u roku od 90 dana od dana pravomoćnosti rješenja kojim mu je utvrđeno pravo
vlasništva.

Ako prijašnji vlasnik ne podnese Vladi Republike Hrvatske, odnosno jedinici
lokalne samouprave i uprave ponudu za sklapanje ugovora o zakupu iz stavka
3. ovoga članka, nadležni Županijski ured će po službenoj dužnosti donijeti
rješenje kojim se na toj imovini uspostavlja vlasništvo Republike Hrvatske,
odnosno jedinice lokalne samouprave i uprave, a prije doneseno rješenje
stavlja izvan snage, te istodobno priznati i pravo na naknadu sukladno
ovome Zakonu.

Ugovor o zakupu kojim se utvrđuju međusobna prava i obveze između vlasnika,
kao zakupodavca i Republike Hrvatske, odnosno jedinice lokalne samouprave
i uprave kao zakupnika sklapa se sukladno odredbama zakona kojima je propisan
zakup imovine.

VII. N A K N A D A Z A O D U Z E T U I M O V I N U U V R I J E D N O
S N I M P A P I R I M A

Članak 57.

Za imovinu koja se po odredbama ovoga Zakona ne vraća u vlasništvo,
prijašnjem vlasniku pripada pravo na naknadu u obveznicama Republike Hrvatske,
ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 58.

Prijašnjem vlasniku kojem na temelju ovoga Zakona pripada pravo na naknadu
iz članka 47. ovoga Zakona, ukupan iznos naknade utvrđene prema mjerilima
ovoga Zakona, ne može prelaziti iznos od 3,700.000,00 kuna.

Odredbe stavka 1. ovoga članka o najvećoj visini naknade, primjenjuje
se i na druge oblike naknade propisane ovim Zakonom, osim glede naknade
za imovinu koja je unesena u društveni kapital poduzeća sukladno Zakonu
o pretvorbi društvenih poduzeća.

Članak 59.

Visina naknade utvrđuje se prema sljedećim mjerilima:

![](dodatni/365428.gif)

Mjerila iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se prema izrazu:

N = 3.700.000 (1-0.9999998P)

gdje je:

N = visina naknade u kunama

P = vrijednost oduzete imovine u kunama

Članak 60.

Obveznice glase na kune i isplative su u jednakim polugodišnjim obrocima
tijekom dvadeset godina, počevši od 1. siječnja 2000. godine.

Visina vrijednosti obveznice utvrđuje se u kunskoj protuvrijednosti
DEM prema prodajnom tečaju ovlaštene banke u mjestu ispunjenja koji vrijedi
na dan isplate obveznice a koja odgovara kunskoj protuvrijednosti obveznice
izražene u DEM prema prodajnom tečaju DEM na dan donošenja rješenja o pravu
na naknadu.

Obveznica glasi na donositelja.

Članak 61.

Imatelj obveznice može obveznicu upotrijebiti za kupnju dionica ili
udjela kojima raspolaže Hrvatski fond za privatizaciju.

Imatelj obveznice može obveznicu upotrijebiti kao platežno sredstvo
za kupnju nekretnina u vlasništvu Republike Hrvatske te nekretnina i drugoga
kapitala u postupku privatizacije sukladno odredbama posebnoga zakona.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, vrijednošću obveznice smatra se
njena nominalna vrijednost.

Članak 62.

Ustrojstvo, nadležnost, prava, obveze te izvori sredstava Fonda utvrđuju
se posebnim zakonom.

Članak 63.

Mjerila za utvrđivanje vrijednosti poljoprivrednih zemljišta, šuma i
šumskoga zemljišta upotrijebljenih za gradnju utvrđuje, s obzirom na katastarsku
kulturu, katastarsku klasu i katastarski kotar, posebnim propisom ministar
poljoprivrede i šumarstva.

Mjerila za utvrđivanje vrijednosti stana utvrđuje posebnim propisom
ministar prostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja.

Mjerila za utvrđivanje vrijednosti brodova, odnosno brodica - utvrđuje
ministar pomorstva, prometa i veza.

Mjerila za utvrđivanje vrijednosti poduzeća utvrđuje predsjednik Hrvatskoga
fonda za privatizaciju.

Mjerila za utvrđivanje vrijednosti pokretnina iz članka 48. ovoga Zakona
utvrđuju ministar kulture, ministar prosvjete i športa i ravnatelj Državne
uprave za zaštitu kulturne i prirodne baštine, svako u okviru svoga djelokruga.

Ako sadašnju vrijednost imovine nije moguće utvrditi primjenom mjerila
iz stavka 2., 3. i 4. ovoga članka, mjerila za procjenu vrijednosti takve
imovine utvrđuje ministar financija.

VIII. T I J E L A I P O S T U P A K Z A

N A K N A D U O D U Z E T E I M O V I N E

Članak 64.

Postupak se, ako ovim Zakonom nije drukčije propisano, provodi na zahtjev
prijašnjega vlasnika.

Zahtjev se podnosi nadležnom Županijskom uredu prema mjestu gdje se
nalazi imovina koja je predmet naknade.

Članak 65.

Postupak se pokreće podnošenjem zahtjeva nadležnom Županijskom uredu.

Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka dostavlja se Državnom pravobranitelju
Republike Hrvatske koji ima položaj stranke u postupku.

Prijašnji vlasnik dužan je podnijeti zahtjev u roku od šest mjeseci
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, osim u slučaju iz članka 26. ovoga
Zakona.

Zahtjev podnesen po proteku roka iz stavka 3. ovoga članka odbacit će
se pa podnositelj gubi sva prava iz ovoga Zakona.

Članak 66.

Zahtjev za naknadu oduzete imovine sadrži:

1. Podatke o podnositelju zahtjeva:

- ako zahtjev podnosi prijašnji vlasnik: ime i prezime, podatke o rođenju
i stalnom prebivalištu, dokaz da ima hrvatsko državljanstvo, jedinstveni
matični broj građana, ime i prezime te prebivalište opunomoćenika ako podnositelj
zahtjeva nema stalno prebivalište na teritoriju Repubike Hrvatske;

- ako zahtjev podnosi zakonski nasljednik: dokaz da ima hrvatsko državljanstvo,
podatke o datumu rođenja i smrti te posljednjem stalnom prebivlaištu prijašnjega
vlasnika, podatke kojima dokazuje da je u rodbinskoj vezi prvog nasljednog
reda s prijašnjim vlasnikom.

2. Podatke o imovini koja je predmet naknade, ako se zahtjev odnosi
na nekretninu u zahtjevu treba navesti:

- podatke o mjestu gdje se nekretnina nalazi, te tko danas ima pravo
vlasništva odnosno raspolaganja nad tom nekretninom, broj zemljišnoknjižne
čestice i zemljišnoknjižnoga uloška te naznaku katastarske općine u kojoj
se nalazi predmetna nekretnina.

3. Pravni osnov podržavljenja, odnosno podruštvovljenja imovine koja
je predmet naknade.

Članak 67.

Uz zahtjev se prilaže:

1. dokaz o hrvatskom državljanstvu, odnosno održanom neprekinutom pravnom
sljedništvu i sjedištu na teritoriju Republike Hrvatske,

2. akt o podržavljenju, odnosno podruštvovljenju imovine,

3. zemljišnoknjižni izvadak sa svim upisima i ispisima od dana podruštvovljenja
do dana podnošenja zahtjeva,

4. punomoć ovjerovljenu od hrvatskih državnih vlasti,

5. izvadak iz matice umrlih ili rješenje o proglašenju nestale osobe
umrlom ako zahtjev podnosi zakonski nasljednik,

6. pravomoćno rješenje o nasljeđivanju,

7. ostale isprave ili dokaze kojima se može utvrditi osnovanost zahtjeva.

Članak 68.

Postupak naknade za oduzetu imovinu provodi se po odredbama Zakona o
općem upravnom postupku ("Narodne novine", br. 53/91.), ako ovim
Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 69.

Nakon provedenoga postupka u kojem se utvrđuju činjenice odlučne za
odlučivanje o zahtjevu, nadležni Županijski ured donosi rješenje o naknadi
za oduzetu imovinu.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka sadrži podatke o prijašnjem vlasniku
odnosno njegovom zakonskom nasljedniku kojem se utvrđuje pravo na naknadu,
podatke o imovini, o rokovima za provedbu odluke te o troškovima postupka.

Članak 70.

Prvostupanjsko rješenje iz članka 69. stavka 1. ovoga Zakona, Županijski
ured dostavit će u roku od 15 dana od dana donošenja Ministarstvu pravosuđa
i Državnom pravobranitelju Republike Hrvatske.

Ministarstvo pravosuđa može u roku od 60 dana od dana primitka prvostupanjskog
rješenja, po pravu nadzora, poništiti to prvostupanjsko rješenje i predmet
vratiti Županijskom uredu na ponovni postupak.

U roku iz stavka 2. ovoga članka Državni pravobranitelj Republike Hrvatske
može Ministarstvu pravosuđa predložiti poništenje prvostupanjskog rješenja.

Ako Ministarstvo pravosuđa, po pravu nadzora u roku iz stavka 2. i 3.
ovoga članka ne poništi rješenje, ono se dostavlja strankama.

Prvostupanjsko rješenje koje nije poništilo Ministarstvo pravosuđa niti
je Državni pravobranitelj Republike Hrvatske predložio njegovo poništenje,
Županijski ured dostavlja strankama i Državnom pravobranitelju Republike
Hrvatske koji mogu u roku od 15 dana od dana primitka rješenja, podnijeti
žalbu Ministarstvu pravosuđa.

Članak 71.

Protiv rješenja kojim se odlučuje o zahtjevu za naknadu oduzete imovine,
može se podnijeti žalba Ministarstvu pravosuđa.

Žalba se podnosi u roku 15 dana od dana dostave rješenja.

Članak 72.

Županijski ured nadležan za donošenje rješenja iz članka 69. ovoga Zakona,
dužan je rješenje dostaviti svim zainteresiranim osobama te nadležnom zemljišnoknjižnom
sudu u roku od 30 dana od dana pravomoćnosti rješenja.

Zemljišnoknjižni sud provodi promjene zemljišnoknjižnoga stanja po službenoj
dužnosti.

Članak 73.

Ako među strankama u postupku za donošenje rješenja iz članka 69. ovoga
Zakona, postoji spor glede činjenica od kojih zavisi neko njihovo pravo
ili spor o tome postoji li neko pravo, nadležni Županijski ured može prekinuti
postupak i uputiti stranke da pokrenu parnicu ili drugi postupak pred nadležnim
tijelom.

Članak 74.

Na prijedlog prijašnjega vlasnika sud može odrediti privremenu mjeru
zabrane raspolaganja imovinom koja je predmet naknade za oduzetu imovinu
prema odredbama ovoga Zakona, ukoliko prijašnji vlasnik učini vjerojatnim
da postoji opasnost otuđenja imovine ili iz drugih opravdanih razloga,
sukladno odredbama posebnoga zakona.

Uz prijedlog za određivanje privremene mjere, prijašnji vlasnik dužan
je u roku od 30 dana od dana podnošenja prijedloga, dostaviti dokaz da
je pokrenuo postupak za naknadu oduzete imovine pred nadležnim tijelom.

Članak 75.

Stranke koje sudjeluju u postupku naknade za oduzetu imovinu prema odredbama
ovoga Zakona mogu pred nadležnim Županijskim uredom, sudom ili javnim bilježnikom
sklopiti nagodbu.

Nagodba ima snagu ovršne isprave.

Članak 76.

Za sve podneske i sve radnje u postupcima prema odredbama ovoga Zakona
ne plaćaju se upravne pristojbe.

IX. P R I J E L A Z N E I Z A V R Š N E O D R E D B E

Članak 77.

Republika Hrvatska stječe pravo vlasništva na imovini koja je predmet
naknade na temelju odredaba ovoga Zakona glede kojih zahtjev za naknadu
nije podnesen ili je pravomoćno odbijen, ako zakonom nije drukčije propisano.

Članak 78.

Nadležni ministri donijet će posebne propise iz članka 63. ovoga Zakona
u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 79.

Vlada Republike Hrvatske može donijeti posebne uredbe za primjenu ovoga
Zakona.

Članak 80.

Ovaj Zakon objavljuje se u "Narodnim novinama", a stupa na
snagu 1. siječnja 1997.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

akademik Vlatko Pavletić, v.r.

Zakon, NN 92/1996-1600
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)