## Rješenje kojim se ocjenjuje dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati pripajanjem Dubrovačke banke d.d. Dubrovnik Novoj banci d.d., Zagreb

### NN 140/2004 (11.10.2004.), Rješenje kojim se ocjenjuje dopuštenom provedba koncentracije koja će nastati pripajanjem Dubrovačke banke d.d. Dubrovnik Novoj banci d.d., Zagreb

# Hrvatska narodna banka

2467

Na teme­lju članka 39. stavka 2.
pod i) Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne novine«, br. 36/2001.), a u
svezi s člankom 40. Zakona o bankama (»Narodne novine«, br. 84/2002.) i točkom
9.1.1. Odluke o zaštiti tržišnog natjeca­nja unutar bankarskog sektora
(»Narodne novine«, br. 48/2003.), odlučujući povodom prijave namjere provedbe
koncentracije koju je podnijela Nova banka d.d. sa sjedištem u Zagrebu, Divka
Budaka 1b, guverner Hrvatske narodne banke donosi

## RJEŠENJE

1. Ocje­njuje se dopuštenom
provedba koncentracije koja će nastati pripaja­njem Dubrovačke banke d.d.,
Dubrovnik, Put Republike 9, Novoj banci d.d., Zagreb, Divka Budaka 1a.

2. Ovo je rješe­nje konačno u
upravnom postupku.

3. Ovo će rješe­nje biti objav­ljeno
u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

Dana 15. ožujka 2004. Nova banka
d.d., Zagreb, Divka Budaka 1b, podnijela je Hrvatskoj narodnoj banci prijavu
namjere provedbe koncentracije u smislu članka 40. Zakona o bankama (»Narodne
novine«, br. 84/2002.) i točke 7. Odluke o zaštiti tržišnog natjeca­nja unutar
bankarskog sektora (»Narodne novine«, br. 48/2003.). Dana 6. trav­nja 2004.
Hrvatska narodna banka zatražila je od Nove banke d.d. dopunu prijave namjere
provedbe koncentracije. Dopuna prijave dostav­ljena je Hrvatskoj narodnoj banci
22. trav­nja 2004.

Iako
je prijava namjere provedbe koncentracije Nove banke d.d. i Dubrovačke banke
d.d. kompletirana 22. trav­nja 2004., dana 3. svib­nja 2004. Dubrovačkoj banci
d.d. upućen je dopis kojim se banke sudionice koncentracije obavještavaju da će
se o prijavi namjere provedbe koncentracije Nove banke d.d. i Dubrovačke banke
d.d. odlučivati po okonča­nju izravnog nadzora informacijskog sustava Nove
banke d.d.

Naime,
s obzirom na to da je nakon pripaja­nja Istarske banke d.d. i Sisačke banke
d.d. sadaš­njoj Novoj banci d.d. nastao problem neusklađenosti informacijskog
sustava Nove banke d.d., koja je dosad zapravo funkcionirala kao tri (3) banke,
preduvjet za pripaja­nje Dubrovačke banke d.d. jest uspješna inte­gracija
informacijskog sustava Nove banke d.d. Stoga, prije odlučiva­nja o zahtjevu za
izdava­nje suglasnosti za pripaja­nje Dubrovačke banke d.d. Novoj banci d.d. i
o prijavi namjere provedbe koncentracije koja će nastati predmetnim pripaja­njem,
bilo je potrebno provesti izravni nadzor informacijskog sustava Nove banke d.d.
Izravnim nadzorom informacijskog sustava Nove banke  d.d. utvrđeno je da je inte­gracija triju sustava banaka od kojih
je nastala Nova banka d.d. provedena uspješno.

U postupku ocjene dopuštenosti
koncentracije utvrđene su s­lje­deće či­njenice:

1. Sudionici koncentracije jesu
Nova banka d.d., Zagreb, Divka Budaka 1b (u nastavku teksta: Nova banka) i
Dubrovačka banka d.d., Dubrovnik, Put Republike 9 (u nastavku teksta:
Dubrovačka banka). Sudionici su koncentracije univerzalne poslovne banke.

2. Nova banka je imate­lj 100%
udjela u teme­ljnom kapitalu Dubrovačke banke, na osnovi če­ga ima potpunu
kontrolu te realizira obveze i odgovornosti nadređene banke u odnosu na
Dubrovačku banku.

3. Većinski dioničar Nove banke
jest Re­ginter d.o.o. sa 67,7956% udjela u teme­ljnom kapitalu Nove banke, dok
su imate­lji preostalih udjela SEEF Holdings Ltd. (23,2689%), SWR Investments
Ltd. (4,5247%) i mali dioničari (ukupno 4,4108%). SWR Investments Ltd. imate­lj
je 100% udjela u društvu Re­ginter d.o.o.

Re­ginter d.o.o. je društvo re­gistrirano
u Hrvatskoj, sa sjedištem u Zagrebu. Osnovano je 2000. godine kako bi se
jednostavnije realizirale investicije inozemnih ulagača u akviziciju banaka u
Hrvatskoj. Re­ginter d.o.o. ima teme­ljni kapital od 293.000.000,00 kn, od če­ga
je 158.000.000,00 kn uplaćeni kapital, a ostatak od 135.000.000,00 kn bit će
uplaćen najkasnije do listopada 2005. godine. Društvom uprav­ljaju direktori
Charlemagne Capital Ltd. (u nastavku teksta: CCL) koji čine Upravu i Nadzorni
odbor društva. Većinski, točnije 100%-tni, imate­lj udjela u teme­ljnom
kapitalu društva jest SWR Investments Ltd.

SWR
Investments Ltd. je društvo re­gistrirano na Kajmanskim Otocima. Osnovano je u
ve­ljači 2000. godine, a osnovna mu je djelatnost akvizicija banaka i
financijskih institucija u središ­njoj i istočnoj Europi. Osim u Novoj banci
društvo je direktan imate­lj udjela od 91,43% (podatak na dan 31. prosinca
2002.) u teme­ljnom kapitalu Hebros banke u Bugarskoj. »Vlasnici« društva su
SWIB – State of Wisconsin Investment Board (77%), Citicorp International
Finance Corporation (10%) i Charlemagne Capital Ltd. (13%), s tim da mena­džment
CCL-a ujedno uprav­lja društvom.

SWIB – State of Wisconsin
Investment Board po veličini je deveti mirovinski fond u Americi i devetnaesti
u svijetu. Taj fond prikup­lja uplate mirovinskog osigura­nja za više od
490.000 javnih službenika države Wisconsin. Prema podacima od 31. prosinca
2002. raspolaže aktivom od 56.800.000.000,00 USD. CCL mjesečno izvještava SWIB
o poslova­nju grupe Nova banka kao i o svim bitnim promjenama unutar ­nje.

Southeast
Europe Equity Fund Holdings Ltd. je društvo kći društva Soros Investment
Capital Ltd., i to u ­nje­govu 100%-tnom »vlasništvu«. To je privatni
investicijski fond koji ulaže u dionice, ima 200.000.000,00 USD kapitala i
investira di­ljem jugoistočne Europe, Turske i Kavkaza. Ulagači u fondu su
George Soros i Overseas Private Investment Corporation, podružnica američke
vlade. Fondom uprav­lja Soros Investment Capital Management, podružnica društva
Soros Fund Management, glavnoga poslovnog društva Georgea Sorosa. Sjedište mu
je u New Yorku, ali ima predstavništva u Beogradu, Istanbulu, Sofiji, Tbilisiju
i Bakuu.

CCL je fond re­gistriran na
Kajmanskim Otocima i aktivan je u istočnoj Europi još od 1993. godine, a
trenutačno uprav­lja investicijama u iznosu od 400.000.000,00 USD. Svojedobno,
točnije u kolovozu 2001. godine, promijenio je tvrtku iz Re­gent Europe Ltd. u
Charlemagne Capital Ltd. Investicijama se uprav­lja iz ureda s Isle of Man te
iz Londona, Sofije i Zagreba.

4.
Pravni je oblik koncentracije pripaja­nje, pri čemu Nova banka kao preuzimate­lj
pripaja Dubrovačku banku kao pripojeno društvo i preuzima svu ­njezinu imovinu,
prava i obveze.

5.
Pravni teme­lj koncentracije jest Ugovor o pripaja­nju sklop­ljen 15. ožujka
2004. između Nove banke i Dubrovačke banke, kojim je utvrđeno da teme­ljni
kapital Nove banke iznosi 455.279.600,00 kn i da je podije­ljen na 2.276.398
redovnih dionica nominalne vrijednosti 200,00 kn po dionici. Teme­ljni kapital
Dubrovačke banke iznosi 233.000.000,00 kn i podije­ljen je na 2.330.000
redovnih dionica nominalne vrijednosti 100,00 kn po dionici. Budući da je Nova
banka imate­lj 100% udjela u teme­lj­nom kapitalu Dubrovačke banke, ugovorne su
strane suglasne da se u skladu s člankom 531. stavkom 2. Zakona o trgovačkim
društvima (»Narodne novine«, br. 111/1993. i 34/1999.) provede postupak
pojednostav­ljenog pripaja­nja.

Ugovorom
je određeno da se Dubrovačka banka pripoji Novoj banci prijenosom cjelokupne
imovine zajedno sa svim pravima i obvezama Dubrovačke banke na Novu banku, koja
postaje vlasnikom pokretnina i nekretnina te sve materijalne i nematerijalne
imovine Dubrovačke banke s danom upisa pripaja­nja u sudski re­gistar.

6.
Pripaja­nje se provodi kako bi se ostvarilo kapitalno jača­nje Nove banke koje
bi pratila velika ulaga­nja u pobo­ljša­nje informatičke tehnologije i obuku
zaposlenika. Pripaja­njem će se omogućiti pobo­ljša­nja u poslova­nju (pobo­ljša­nje
mreže klijenata, sma­nje­nje troškova poslova­nja, bo­lja organizacija rada,
lakše i bo­lje uprav­lja­nje likvidnošću, bo­lje uprav­lja­nje rizicima, pobo­lj­ša­nje
unutar­njih kontrola, jača­nje pre­govaračke pozicije u odnosu na dobav­ljače,
treće osobe i inozemne korespondente, pobo­ljša­nje ponude proizvoda, jača­nje
distribucijske mreže, veća fleksibilnost u uprav­lja­nju, poveća­nje
profitabilnosti i poveća­nje vrijednosti za dioničare).

7.
Kao mjerodavno tržište određeno je tržište univerzalnog bankarstva na području
Primorsko-goranske županije, Splitsko-dal­matinske županije, Zagrebačke
županije i Grada Zagreba. Mjerodavno tržište u svojoj proizvodnoj dimenziji
(tržište univerzalnog bankarstva) određeno je na teme­lju usluga koje pružaju
banke sudionice koncentracije (univerzalne poslovne banke). Ze­m­­ljopisna
dimenzija mjerodavnog tržišta  određena
je s obzirom na preklapa­nje poslovnih mreža banaka sudionica koncentracije.

Kako
se radi o unutargrupnoj transakciji te kako Hrvatska narodna banka trenutačno
ne raspolaže podacima o kreditnoj i depozitnoj aktivnosti banaka po županijama,
analizirani su tržišni udjeli banaka sudionica koncentracije na nacionalnoj
razini prema kreditima, depozitima i aktivi. Analiza tržišnih udjela zasniva se
na revidiranim podacima Hrvatske narodne banke na dan 31. prosinca 2003. Kako
je Nova banka imate­lj 100% udjela u teme­lj­nom kapitalu Dubrovačke banke,
radi racionalnosti i efikasnosti postupka ispitiva­nja prijave namjere provedbe
koncentracije tržišni udjeli za prethodna razdob­lja nisu analizirani.

Imajući na umu da je mjerodavno
tržište u svojoj zem­ljopisnoj dimenziji određeno kao područje
Primorsko-goranske županije, Splitsko-dalmatinske županije te Zagrebačke
županije i Grada Zagreba, analizirano je i brojčano sta­nje podružnica i
poslovnica banaka u tim županijama na dan 31. prosinca 2003., pri čemu su
korišteni podaci Hrvatske narodne banke.

• *Analiza
tržišta univerzalnog bankarstva Republike Hrvat­ske prema kreditima*

Prema podacima Hrvatske narodne
banke na dan 31. prosinca 2003. udio Nove banke u ukupno izdanim kreditima
bankarskog sektora Republike Hrvatske iznosio je 2,05%, a udio Dubrovačke banke
1,25%, što znači da je s obzirom na ukupno izdane kredite grupa Nova banka na
tržištu univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske imala tržišni udio od 3,30%.
Na isti dan tržišni udio grupe ZABA prema ukupno izdanim kreditima iznosio je
25,85%, grupe PBZ 21,52%, grupe Hypo 11,06%, Raiffeisenbank Austria d.d. 8,88%,
Splitske banke d.d. 8,71% i Erste & Steiermärkische Bank d.d. 8,88% te
Hrvatske poštanske banke d.d. 2,22%.

• *Analiza
tržišta univerzalnog bankarstva Republike Hrvat­ske prema depozitima*

Prema podacima Hrvatske narodne
banke na dan 31. prosinca 2003. udio Nove banke u ukupno prim­ljenim depozitima
na bankarskom tržištu Republike Hrvatske iznosio je 2,98%, a udio Dubrovačke
banke 1,91%, što znači da je tržišni udio grupe Nova banka s obzirom na prim­ljene
depozite iznosio 4,89%. Na isti dan tržišni udio grupe ZABA prema ukupno prim­ljenim
depozitima iznosio je 27,52%, grupe PBZ 20,84%, grupe Hypo 9,98%, Erste &
Steiermärkische Bank d.d. 8,79%, Splitske banke d.d. 8,46%, Raiffeisenbank
Austria d.d. 8,11% te Hrvatske poštanske banke d.d. 2,59%.

•*Analiza tržišta univerzalnog bankarstva Republike Hrvat­ske prema ukupnoj
aktivi*

Prema podacima Hrvatske narodne
banke na dan 31. prosinca 2003. udio Nove banke u ukupnoj aktivi bankarskog
sektora Republike Hrvatske iznosio je 2,64%, a udio Dubrovačke banke 1,62%, što
znači da je tržišni udio grupe Nova banka u ukupnoj aktivi bankarskog sektora
iznosio 4,26%. Na isti dan tržišni udio grupe ZABA prema ukupnoj aktivi iznosio
je 26,24%, grupe PBZ 20,74%, Erste & Steiermärkische Bank d.d. 9,56%,
Splitske banke d.d. 9,32%, Raiffeisenbank Austria d.d. 9,12%, Grupe Hypo 9,17%,
a Hrvatske poštanske banke d.d. 2,65%.

Slijedom
navedenog, a kako se u konkretnom slučaju radi o unutargrupnoj transakciji,
tržišni udio grupe Nova banka na tržištu univerzalnog bankarstva Republike
Hrvatske predmetnim pripaja­njem ostaje nepromije­njen: 4,89% prema ukupno prim­ljenim
depozitima, 4,26% prema ukupnoj aktivi te 3,30% prema ukupno izdanim kreditima.

*•
Analiza mjerodavnog tržišta s obzirom na broj poslovnica i podružnica*

Dubrovačka banka ima šest (6)
podružnica (u Dubrovniku, Opuzenu, Korčuli, Rijeci, Zagrebu i Splitu) i ukupno
36 poslovnica. Poslovnu mrežu Nove banke čine poslovni centri Dalmacija,
Sjeverna Hrvatska i Istra. Poslovni centar Dalmacija ima poslovne jedinice
Zadar, Split i Šibenik s ukupno 18 poslovnica. Poslov­ni centar Sjeverna
Hrvatska ima poslovne jedinice Zagreb i Sisak, koje imaju ukupno 15 poslovnica.
Poslovni centar Istra ima poslovne jedinice Pula, Rovi­nj, Labin i Pazin s
ukupno 34 poslov­nice. Prema podacima Hrvatske narodne banke Nova banka je na
dan 31. prosinca 2003. imala najveći broj poslovnica u Istarskoj županiji te je
svojom mrežom činila 30,91% poslovne mreže svih banaka na tom području. Na isti
dan Erste & Steiermärkische Bank d.d. i Istarska kreditna banka d.d. imale
su po 16 poslovnih jedinica, Privredna banka – Laguna banka d.d. 11 poslovnih
jedinica (grupa PBZ ukupno 14 poslovnih jedinica), grupa ZABA pet (5) poslovnih
jedinica, a Hypo Alpe-Adria-Bank d.d. i Raiffeisenbank Austria d.d. po četiri
(4) poslovne jedinice.

Dubrovačka
banka prema podacima Hrvatske narodne banke na dan 31. prosinca 2003. imala je
u Dubrovačko-neretvanskoj županiji 26 podružnica i poslovnica ili 46,43%
ukupnog broja poslovnica i podružnica svih banaka. Grupa PBZ imala je na isti
dan deset (10) poslovnih jedinica, Splitska banka d.d. devet (9) poslovnih
jedinica, a Hypo Alpe-Adria-Bank d.d., Raiffeisenbank Austria d.d. i grupa ZABA
po dvije (2) poslovne jedinice.

Prema
podacima Hrvatske narodne banke na dan 31. prosinca 2003. banke sudionice
koncentracije na području Zagrebačke županije i Grada Zagreba imaju ukupno pet
(5) poslovnih jedinica ili 2,63% ukupnih poslovnih jedinica banaka na tom
području. Na području Primorsko-goranske županije banke sudionice koncentracije
imaju osam (8) poslovnih jedinica ili 6,45% ukupne poslov­ne mreže svih banaka
koje posluju u toj županiji. U istoj županiji Erste & Steiermärkische Bank d.d.
ima 52 poslovne jedinice, a grupa PBZ 25 poslovnih jedinica. U
Splitsko-dalmatinskoj županiji banke sudionice koncentracije imaju devet (9)
poslovnih jedinica ili 7,26 poslovne mreže svih banaka u toj županiji. Iz
iznesenog proizlazi da u županijama u kojima dolazi do teritorijalnog preklapa­nja
poslovnih mreža banaka sudionica koncentracije te banke nemaju dominantan
položaj s obzirom na broj poslovnica i podružnica i izložene su jakoj
konkurenciji drugih banaka.

Osim
poslovnica i podružnica banke sudionice koncentracije imaju i mrežu bankomata.
Dubrovačka banka ima ukupno 18 bankomata (14 u Dubrovačko-neretvanskoj
županiji, dva (2) u Splitsko-dalmatinskoj županiji, po jedan (1) u
Primorsko-goranskoj županiji i na području Grada Zagreba i Zagrebačke županije).
Nova banka d.d. ima ukupno 39 bankomata od kojih su dva (2) na području Grada
Zagreba i Zagrebačke županije, osam (8) na području Sisačko-moslavačke
županije, jedan (1) u Primorsko-goranskoj županiji, 12 u Zadarskoj županiji,
jedan (1) u Šibensko-kninskoj županiji, tri (3) u Splitsko-dalmatinskoj
županiji te 12 u Istarskoj županiji.

8.
Na dan 31. prosinca 2003. Dubrovačka banka ima 100% udjela u teme­ljnom
kapitalu društva Dubrovnik leasing d.o.o., Rijeka, u likvidaciji.

Na
isti dan Nova banka ima udjele u s­ljedećim društvima:

; Dalbank nekretnine
d.o.o. (100% udjela)

; Dalbank
vrijednosnice d.o.o. – u likvidaciji (100% udjela)

; Dalbank invest
d.o.o. (100% udjela)

; Savia d.o.o. (100%
udjela)

; Ibacom d.o.o. – u
likvidaciji (100% udjela)

; Istarska tvornica
stakla d.d. (12,99% udjela)

; TIZ d.d. (25,61%
udjela)

; Naprijed d.d.
(35,70% udjela).

Osim u navedenima Nova banka ima
udjele i u s­ljedećim poduzetnicima: MBU d.o.o. (11,78% udjela), Središ­nja
depozitarna agencija d.d. (1,45% udjela), Tržište novca d.d. (12,40% udjela),
Zagrebačka burza d.d. (2,22% udjela), Jadranka d.d. (5,36% udjela), Istarska
autocesta d.d. (3,08% udjela), JUBMES, Beograd (4,56% udjela), Istra d.d.
(1,95% udjela), Brodomerkur d.d. (19,58% udjela), U­ljanik d.d. (0,63% udjela),
Slatinska banka d.d. (2,22% udjela), Varaždinska burza d.d. (400 dionica).

Osim
s navedenima Nova banka povezana je i s drugim društvima, to su: Tržište novca
d.d., ZIF Velebit d.d., Večer­nji list d.d., VIP-NET GSM d.o.o., Tisak d.d.,
Addenda d.d., INGRA d.d. i Intel d.o.o. Članovi uprave i nadzornog odbora Nove
banke ujedno su i članovi nadzornih odbora odnosno uprava navedenih društava.
Takva povezanost postoji i između Dubrovačke banke i Slobodne Dalmacije d.d.,
Večer­nje­g lista d.d., VIP-NET GSM d.o.o., Tiska d.d., Addende d.d., INGRE
d.d. i Intela d.o.o.

Budući
da je riječ o unutargrupnoj transakciji, u postupku ispitiva­nja prijave
namjere provedbe koncentracije nije se ulazilo u dub­lju analizu povezanosti
sudionika koncentracije s drugim poduzetnicima.

9.
Koristi od pripaja­nja Dubrovačke banke Novoj banci uk­ljučuju brzo poveća­nje
sposobnosti praće­nja inovacija na tržištu i pobo­ljša­nje ponude proizvoda
klijentima. Spojene ponude proizvoda i inicijative razvoja novih proizvoda i
kanala distribucije, ponajprije naprednih kartičnih proizvoda i internetskog
bankarstva, omogućit će klijentima uživa­nje novih pogodnosti koje im banke
pojedinačno ne bi mogle u danim rokovima i po istim cijenama pružiti. Širina i
poslovna standardizacija poslovne mreže, uz snažnu koncentraciju na potrebe
klijenata, omogućit će brzo podiza­nje razine kvalitete usluga. Pripaja­njem će
se omogućiti uvođe­nje jedinstvene tehnološke platforme, standardizacija
procesa, provođe­nje se­gmentacije klijenata i definira­nje optimalnoga
uslužnog modela, što su preduvjeti za podiza­nje razine kvalitete usluga.

Razmatra­njem
navedenih či­njenica vezanih uz analizu predmetne koncentracije utvrđeno je s­ljedeće:

1.
Pripaja­njem Dubrovačke banke Novoj banci nastaje koncentracija definirana u
točki 6.1. Odluke o zaštiti tržišnog natjeca­nja unutar bankarskog sektora,
koja podliježe obveznoj prijavi kako bi se ispitalo može li ­njome doći do
sprječava­nja, ograničava­nja ili narušava­nja tržišnog natjeca­nja u smislu
točke 1.5 navedene odluke.

2.
Analiza tržišta univerzalnog bankarstva Republike Hrvatske pokazuje da grupa
Nova banka ima tržišni udjel od 3,30% prema ukupno izdanim kreditima, 4,26%
prema ukupnoj aktivi i 4,89% prema ukupno prim­ljenim depozitima. Na
mjerodavnim tržištima grupa Nova banka ima 2,63% (Grad Zagreb i Zagrebačka
županija), 6,45% (Primorsko-goranska županija) te 7,26% (Splitsko-dalmatinska
županija) svih poslovnica i podružnica. Najveći broj poslovnica i podružnica
Nova banka ima u Istarskoj županiji, gdje čini 30,91% svih prisutnih poslovnica
i podružnica banaka. Dubrovačka banka je svojom poslovnom mrežom dominantna na
području Dubrovačko-neretvanske županije, gdje sudjeluje sa 46,43% svih
poslovnica i podružnica. Banke sudionice koncentracije svojim se poslovnim
mrežama ne preklapaju na području Istarske županije i Dubrovačko-neretvanske
županije, tako da pripaja­nje neće utjecati na tržišni udio na područjima tih
županija.

Na
teme­lju iznesenoga ocije­njeno je da provedbom predmetne koncentracije neće
doći do porasta tržišnog udjela sudionika koncentracije na mjerodavnom tržištu
na način da se stvara ili jača vladajući položaj grupe Nova banka, pa tako
predmetna koncentracija ne vodi ni ograničava­nju, sprječava­nju ili narušava­nju
tržišnog natjeca­nja na mjerodavnom tržištu. Ovo posebice vrijedi ako se ima na
umu da je grupa Nova banka izložena snažnoj konkurenciji ostalih banaka i
bankarskih grupa.

3.
Pripaja­nje Dubrovačke banke Novoj banci pozitivno će utjecati na troškove i
standardizaciju poslova­nja, na kvalitetu i raznolikost ponude proizvoda i
usluga, pa će i potrošači imati odgovarajuće koristi od predmetne
koncentracije.

Na
teme­lju iznesenoga odlučeno je kao u izreci.

POUKA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo je rješe­nje konačno u
upravnom postupku i protiv ­nje­ga nije dopuštena žalba, već se može pokrenuti
upravni spor tužbom neposredno kod Upravnog suda Republike Hrvatske u roku od
30 dana od dana dostave ovog rješe­nja.

Guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. sc. Že­ljko Rohatinski,** v. r.

Rješenje, NN 140/2004-2467