### NN 86/2023 (26.7.2023.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije POLICAJAC/POLICAJKA (280003) u obrazovnom sektoru OSOBNE, USLUGE ZAŠTITE I DRUGE USLUGE

Ministarstvo znanosti i obrazovanja

1343

Na temelju stavka 11. članka 8. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 3/09., 24/10., 22/13., 25/18. i 69/22.), ministar znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE POLICAJAC/POLICAJKA (280003) U OBRAZOVNOM SEKTORU OSOBNE, USLUGE ZAŠTITE I DRUGE USLUGE

I.

Ovom Odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije POLICAJAC/POLICAJKA u obrazovnom sektoru OSOBNE, USLUGE ZAŠTITE I DRUGE USLUGE, koji je sastavni dio ove Odluke.

II.

(1) U skladu sa strukovnim kurikulumom koji je sastavni dio ove Odluke, obrazuju se učenici koji upisuju treći razred srednje škole u strukovnome kurikulumu za stjecanje kvalifikacije policajac/policajka počevši od školske godine 2023./2024.

(2) Učenici koji su upisali treći razred srednje škole u školskoj godini 2021./2022. i 2022./2023. u skladu s eksperimentalnim programom za stjecanje kvalifikacije policajac/policajka (280002), nastavljaju obrazovanje prema programu koji su upisali.

III.

Ovom Odlukom stavlja se izvan snage Odluka o donošenju standarda zanimanja i strukovnih kvalifikacija te strukovnog kurikuluma za kvalifikaciju policajac/policajka (280104) u obrazovnom sektoru OSOBNE, USLUGE ZAŠTITE I DRUGE USLUGE (klasa: 602-03/11-05/00079; urbroj: 533-09-11-0001 od 26. svibnja 2011. godine).

IV.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/23-05/00022

Urbroj: 533-05-23-0003

Zagreb, 13. srpnja 2023.

Ministar
 prof. dr. sc. Radovan Fuchs, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE POLICAJAC/POLICAJKA

POPIS KRATICA

CSVET – Obujam ishoda učenja na razini ciklusa

HROO – Hrvatski sustav bodova općeg obrazovanja

HKO – Hrvatski kvalifikacijski okvir

SIU – skup ishoda učenja

TETRA – Terrstrial Trunked Radio (sredstvo za vezu)

SŠ HJ – srednja škola hrvatski jezik

SŠ (1) EJ – srednja škola engleski jezik (prvi strani jezik)

SŠ (1) NJ – srednja škola njemački jezik (prvi strani jezik)

MAT SŠ – matematika srednja škola

SŠ ETK – srednja škola etika

EU – Europska unija

MUP RH – Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Hrvatske

IS MUP-a – Informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive strukovnih kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO STRUKOVNOG KURIKULUMA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| OPĆE INFORMACIJE O STRUKOVNOM KURIKULUMU | | |
| Sektor | Sigurnost i obrana | |
| Naziv kurikuluma strukovnog obrazovanja | Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije policajac/policajka | |
| Kvalifikacije koja se stječe završetkom obrazovanja | Policajac/policajka | |
| Razina kvalifikacije prema HKO-u | 4.2 | |
| Minimalan obujam kvalifikacije (CSVET) | 240 CSVET | |
| Obujam ishoda učenja na razini ciklusa (CSVET) | 4. ciklus | 5. ciklus |
| 60 CSVET ili  120 HROO | 180 CSVET ili  120 CSVET |
| Pokazatelji na temelju kojih je izrađen strukovni kurikulum | | |
| Popis standarda  zanimanja | Popis standarda  kvalifikacije | Sektorski kurikulum |
| Standard zanimanja policajac/policajka,  Odluka ministra o upisu u Registar HKO-a, 17. srpnja 2020. | Standard kvalifikacije policajac/policajka (standard strukovnog dijela kvalifikacije) | / |
| Uvjeti za upis strukovnog kurikuluma/programa obrazovanja | 1. Dvije godine srednjoškolskog obrazovanja razine kvalifikacije 4.2 (gimnazijski programi, strukovni obrazovni programi na razini 4.2) u Republici Hrvatskoj  2. Hrvatsko državljanstvo  3. Prijavljeno prebivalište u Republici Hrvatskoj  4. Nenavršenih 19 godina na dan početka obrazovanja  5. Posebna psihička i tjelesna zdravstvena sposobnost  6. Osobna dostojnost za obavljanje policijske službe | |
| Uvjeti stjecanja kvalifikacije (završetka programa strukovnog obrazovanja) | Dvije godine srednjoškolskog obrazovanja razine kvalifikacije 4.2 u Republici Hrvatskoj i stečenih 120 CSVET ili HROO bodova te novostečenih najmanje 78 CSVET bodova (od kojih najmanje 72 boda na razini 4 ili višoj razini SIU) i 42 CSVET bodova iz općeg obrazovanja te izrađen i obranjen završni rad. | |
| Uvjeti i načini obrazovanja u okviru obrazovnog programa | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine«, broj 63/2008 i 90/2010) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine«, broj 140/2009 i 130/2020).  U četvrti razred učenik prelazi nakon pozitivno ocijenjenih svih skupova ishoda učenja/modula u trećem razredu. Obrani završnog rada učenik pristupa nakon što je pozitivno ocijenjen iz svih skupova ishoda učenja/modula u četvrtom razredu.  Obrazovanje za stjecanje kvalifikacije policajac/policajka usmjereno je na:  – ostvarenje ishoda učenja propisanih ovim kurikulumom, a koji su nužni za stjecanje kompetencija odnosno kvalifikacija za obavljanje poslova policajca  – razvoj kognitivnih, praktičnih i socijalnih vještina te jačanje samostalnosti i odgovornosti za postupanja u nepredvidivim situacijama, a koje se odnose na poslove policajca  – razvoj organizacijskih i komunikacijskih sposobnosti učenika u profesionalnom i osobnom kontekstu/planu.  Proces učenja i poučavanja se temelje na rješavanju problemskih situacija i zadacima iz stvarnog života, na provođenju projektnih zadataka te stjecanju kompetencija u stvarnom radnom procesu. Kod učenika se potiče asertivnost i razvijanje suradničkih odnosa s ostalim učenicima u zajedničkom radu, ali i razvijanje samostalnosti i odgovornosti za donošenje odluka. Od učenika se očekuje aktivno sudjelovanje u procesu učenja i poučavanja kao i u procesu vrednovanja i samovrednovanja postignutih ishoda učenja te redovito pohađanje svih oblika nastave.  Od nastavnika se očekuje da bude kreator procesa učenja te da prihvati odgovornost za ostvarivanje ishoda učenja, da koristi nove tehnologije kako bi kompetentno mogao voditi proces učenja i poučavanja u skladu sa stvarnim potrebama tržišta rada. Jednako tako, nastavnik treba prepoznati potrebe i mogućnosti učenika te im prilagođavati sadržaje, metode i oblike rada kako bi na učinkovit način ostvarili ishode učenja odnosno kako bi učenici stekli kompetencije izabrane kvalifikacije. | |
| Horizontalna prohodnost (preporuke) | Učenici upisuju strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije policajac/policajka nakon dvije godine srednjoškolskog obrazovanja (gimnazijski programi, strukovni obrazovni programi na razini 4.2), te ne trebaju polagati razlikovne sadržaje.  Općeobrazovni nastavni predmeti tijekom obrazovanja za stjecanje kvalifikacije policajac/policajka na razini su 4.2 te je omogućena prohodnost u drugu kvalifikaciju iste ili niže razine uz polaganje razlikovnih sadržaja specifičnih za pojedinu kvalifikaciju. | |
| Vertikalna prohodnost (mogućnost obrazovanja na višoj razini) | Sukladno Pravilniku o policijskom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 113/2012, 81/2013 i 5/2014) učenici koji završe program temeljnog policijskog obrazovanja s prosjekom ocjena svih modula i završnog rada 5,0 imaju mogućnost izravnog upisa na redovni preddiplomski studij Visoke policijske škole uz uvjet položenih ispita državne mature, odrađenoga vježbeničkog staža i položenoga državnog stručnog ispita. | |
| Oblici učenja temeljenog na radu u okviru strukovnog kurikuluma | Učenje temeljeno na radu provodi se kroz dva oblika:  – integrirano u strukovni kurikulum kroz rad na situacijskoj i problemskoj nastavi u školskim specijaliziranim prostorima (simuliranim objektima)  – učenje na radnome mjestu za vrijeme praktične nastave u policijskim postajama i kaznenim tijelima, gdje se učenici postupno uvode u posao te u ograničenom obujmu sudjeluju u radnom procesu u kontroliranim uvjetima uz mentora. Rad na radnome mjestu dio je programa strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji vodi do formalne kvalifikacije. | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje koji su potrebni za izvedbu kurikuluma | Materijalni uvjeti: standardna učionica s računalom i osiguranim pristupom internetu te projektor i zaslon, školska knjižnica, strelište za kratko i dugo oružje, otvoreni prostor (livada, šuma, igralište, dvorište), bazen, sportska dvorana, poligon prepreka  Oprema: računala, projektor, daljinski pokazivač, nastavna literatura, lingvometodički pisani stručni materijali, tiskani programski materijali, tematski nastavni filmovi, obrasci policijskih pismena, obrasci pravosudne policije, komplet za nošenje vatrenog oružja, osnovno i posebno naoružanje (kratko i dugo vatreno oružje), FX oružje, streljivo za FX oružje, školsko, manevarsko i bojevo streljivo, leatherman, mete, selotejp, klamerica i ostali sitni pribor, sredstva i pribor za čišćenje naoružanja, osobno i kombi vozilo, torbe i sanduci za nošenje oružja i pribora, zaštita za oči i uši, komplet prve pomoći, šatorska krila, megafon, tajmer (mjerač vremena), ručna busola, kompas, prijenosni GPS, topografska karta, ravnalo, grafitna olovka, gumica, kutomjer, šestar, računala s ugrađenim testno-informacijskim sustavom MUP-a RH, računala s ugrađenim testnim zatvorskim informacijskim sustavom (ZPIS), obrasci policijskih pismena i sustav veza TETRA, alkometri, testeri za opojna sredstva, grije, medicinke, slam ball, steperi, jednoručni i dvoručni utezi raznih veličina, bugarska vreća, strunjača – tatami, boksačke vreće dužine 120 cm i 180 cm, rukavice za vreću različitih veličina, vijače s plastificiranom sajlom, lutka za bacanje 40 kg, fokuseri za noge, fokuseri za ruke, sredstva za vezivanje – lisice, lisice za noge, službene palice, daske za plivanje za ruke, daske za plivanje za noge | |
| Ciljevi strukovnog kurikuluma (15 – 20)  Učenici će moći: | | |
| 1. koristiti zakonske i podzakonske propise potrebne za obavljanje poslova policijskog službenika temeljne policije i poslova pravosudnog policajca  2. primijeniti policijske vještine za obavljanje poslova policije i pravosudne policije, primjenu policijskih ovlasti i postupanja pravosudne policije  3. koristiti primijenjenu psihologiju u području komunikologije, prevencije stresa i rješavanja konfliktnih situacija  4. koristiti računala, Informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova i telekomunikacijska sredstva te koristiti sredstava za vezu (rad na TETRA AVL i Data Query sustavu) i ostala tehnička sredstva potrebna za rad policije, i koristiti zatvorski informacijski sustav (ZPIS)  5. koristiti strani jezik policijske struke (engleski ili njemački jezik) prilikom primjene policijskih ovlasti  6. prilagoditi i voditi komunikaciju prikladno svojstvu osobe (žrtva, počinitelj, osoba lišena slobode, ...)  7. primijeniti policijske ovlasti u kriminalističkim istraživanjima prekršaja te kaznenih djela sukladno Katalogu kaznenih djela po kojima postupaju policijski službenici temeljne policije  8. obavljati poslove policijskih službenika temeljne policije u području sigurnosti prometa na cestama  9. primijeniti odredbe iz područja ustavnog prava Republike Hrvatske, prava Europske unije i ljudskih prava  10. rukovati vatrenim oružjem na zakonit, pravilan i siguran način  11. postupati prilikom zaprimanja kaznene prijave u skladu sa zakonodavnim okvirom i ovlastima  12. postupati prilikom provođenja izvida kaznenih djela i izvođenja dokaznih radnji u skladu sa zakonodavnim okvirom i ovlastima  13. primijeniti administrativni funkcionalni stil pisanja u stručnim predmetima  14. napisati optužni prijedlog  15. zastupati optužni prijedlog pred prekršajnim sudom  16. pružiti prvu medicinsku pomoć  17. obavljati poslove službenika pravosudne policije u kaznenim tijelima | | |
| Preporučeni načini praćenja kvalitete i uspješnosti izvedbe kurikuluma | U procesu praćenja kvalitete i uspješnosti strukovnog kurikuluma primjenjuju se sljedeće aktivnosti:  – provodi se istraživanje i anonimno anketiranje učenika o izvođenju nastave, literaturi i resursima za učenje, strategijama podrške učenicima, izvođenju i unapređenju procesa učenja i poučavanja, radnom opterećenju učenika (CSVET), provjerama znanja te komunikaciji s nastavnicima  – provodi se istraživanje i anketiranje nastavnika o istim pitanjima kao u prethodnoj stavci  – provodi se analiza uspjeha, transparentnosti i objektivnosti provjera i ostvarenosti ishoda učenja  – provodi se analiza materijalnih i kadrovskih uvjeta potrebnih za izvođenje procesa učenja i poučavanja.  Nastavnici putem ankete procjenjuju svoj odnos prema procesu učenja i poučavanja, radnoj okolini i učenicima (samoevaluacija). Područja procjene osobito se odnose na:  – uvjete održavanja nastave  – stanje postojeće opreme i potrebe za novom opremom i odgovarajućom literaturom  – uspješnost ostvarenja ishoda učenja  – utjecaj metoda i oblika rada na razine ostvarenosti ishoda učenja  – redovitost pohađanja nastave  – aktivnosti i angažiranosti učenika u procesu učenja i poučavanja.  Usporedbom rezultata anketa među učenicima i nastavnicima dobit će se pregled uspješnosti izvedbe strukovnog kurikuluma, a nastavnici će dobiti uvid u pouzdanost procjene kvalitete svoga rada.  Postupci vrednovanja usmjereni su na praćenje i provjeru postignuća prema ishodima učenja. Ono se provodi kroz pisane provjere znanja i vještina učenika, gdje institucija ima izrađenu univerzalnu bazu pitanja koja pokrivaju sve ishode učenja, sa sadržajno i metodološki provjerenim zadacima iz određenih cjelina, a nastavnici koriste pojedine skupine zadataka radi dobivanja povratnih informacija o rezultatima učenja učenika. Zbog specifičnosti strukovnog dijela obrazovnog procesa, baza nije povezana s vanjskom bazom usporedivih vještina i znanja jer takva za ovu kvalifikaciju nije izrađena.  Kriteriji za vrednovanje ostvarenosti ishoda učenja određeni su strukovnim kurikulumom, a vrednovanje provode nastavnik u ustanovi i mentor u policijskoj postaji, koji o tome vode propisane evidencije. Podatci o praćenju napredovanja učenika temelje se na provjeri postignuća ishoda učenja s pomoću procjena razvoja odgovornosti, samoinicijativnosti te komunikacije i suradnje. | |

2. SASTAVNICE STRUKOVNOG KURIKULUMA

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| POPIS OPĆEOBRAZOVNIH NASTAVNIH PREDMETA/MODULA | | | | | | |
| Obujam na razini kvalifikacije iskazan bodovima i u postotcima | | | | 42 CSVET | 20% | |
| ŠIFRA MODULA/ NASTAVNOG PREDMETA | NAZIV  MODULA/NASTAVNOG PREDMETA | ŠIFRA SKUPA ISHODA UČENJA/  ŠIFRA ISHODA UČENJA | NAZIV SKUPA ISHODA  UČENJA/ISHODA UČENJA | OBUJAM MODULA/ NASTAVNOG  PREDMETA | CIKLUS U  KOJEM SE MOŽE  POHAĐATI MODUL/  NASTAVNI  PREDMET | NAPOMENE VAŽNE ZA HORIZONTALNU I/ILI  VERTIKALNU PROHODNOST |
|  | Hrvatski jezik | SSŠ HJ A.3.1. | Učenik sluša i objašnjava tekstove različitih vrsta, oblika, funkcionalnih i situacijskih stilova te govori i sudjeluje u razgovoru s određenom svrhom. | 3. razred:  8 CSVET | 5 | Izabrani općeobrazovni predmeti kao i njihova pripadajuća godišnja satnica omogućava učenicima stjecanje znanja i vještina potrebnih za uspješno polaganje ispita državne mature te time i nastavak obrazovanja na bilo kojem visokom učilištu. |
|  |  | SSŠ HJ A.3.2. | Učenik čita i objašnjava u skladu s određenom svrhom tekstove različitih vrsta, oblika te funkcionalnih i situacijskih stilova. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ A.3.3. | Učenik oblikuje tekstove u skladu sa standardnojezičnom normom prema smjernicama. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ A.3.4. | Učenik primjenjuje osnovna znanja o morfofonološkim obilježjima riječi te osnovna znanja o fonetici i fonologiji u oblikovanju teksta u govoru i u pismu. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ A.3.5. | Učenik opisuje lekseme ograničene uporabe u leksiku hrvatskoga standardnog jezika i pravilno ih primjenjuje te opisuje obilježja povijesnoga razvoja hrvatskoga jezika i pisma u 19. stoljeću. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ B.3.1. | Učenik objašnjava svoj doživljaj i stav o književnome tekstu i stvaralački se izražava potaknut književnim tekstom. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ B.3.2. | Učenik uspoređuje književnoteorijsko pojmovlje i obilježja književnopovijesnih razdoblja te ih primjenjuje u analizi i interpretaciji poznatoga književnog teksta. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ C.3.1. | Učenik objašnjava svrhu i namjenu medijskoga teksta s obzirom na ciljanu publiku. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ C.3.2. | Učenik tumači povezanost književnih tekstova s drugim djelima u umjetnosti i popularnoj kulturi te s kulturnom baštinom i nasljeđem. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ A.4.1. | Učenik sluša i tumači tekstove različitih vrsta, oblika, funkcionalnih i situacijskih stilova te raspravlja s određenom svrhom. | 4. razred:  8 CSVET |  |  |
|  |  | SSŠ HJ A.4.2. | Učenik čita i tumači u skladu s određenom svrhom tekstove različitih vrsta, oblika te funkcionalnih i situacijskih stilova. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ A.4.3. | Učenik samostalno oblikuje tekstove u skladu sa standardnojezičnom normom. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ A.4.4. | Učenik primjenjuje osnovna znanja o tvorbi riječi u oblikovanju teksta u govoru i pismu. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ A.4.5. | Učenik opisuje lekseme ograničene uporabe u leksiku hrvatskoga standardnog jezika i pravilno ih primjenjuje te opisuje hrvatski standardni jezik u 20. stoljeću i 21. stoljeću. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ B.4.1. | Učenik tumači svoj doživljaj i stav o književnome tekstu i stvaralački se izražava prema vlastitome interesu potaknut književnim tekstom. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ B.4.2. | Učenik tumači književnoteorijsko pojmovlje i obilježja književnopovijesnih razdoblja te ih primjenjuje u analizi i interpretaciji poznatoga književnog teksta. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ C.4.1. | Učenik tumači svrhu i namjenu medijskoga teksta u različitim medijima i opisuje njegovu vrijednost. |  |  |  |
|  |  | SSŠ HJ C.4.2. | Učenik uspoređuje književne tekstove s drugim djelima u umjetnosti i popularnoj kulturi te s kulturnom baštinom i nasljeđem. |  |  |  |
|  | Engleski jezik | EJ SSŠ A.3.1. | Analizira duži izvoran ili prilagođen tekst pri slušanju i čitanju. | 3. razred:  6 CSVET | 5 |  |
|  |  | EJ SSŠ A.3.2. | Govori dug tekst koristeći se složenim jezičnim strukturama i stilom primjerenim komunikacijskoj situaciji. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ A.3.3. | Sudjeluje u dužemu neplaniranom i dugome planiranom razgovoru. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ A.3.4. | Piše dug strukturiran tekst koristeći se složenim jezičnim strukturama i stilom primjerenim komunikacijskoj situaciji. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ A.3.5. | Posreduje složene koncepte i složene stručne tekstove te posreduje u neformalnim komunikacijskim situacijama. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ B.3.1. | Integrira različite kulturne elemente i stvara cjelovitu sliku vlastite i drugih kultura. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ B.3.2. | Izražava se primjereno kontekstu i svrsi komunikacije. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ B.3.3. | Analizira utjecaj empatije na vlastita razmišljanja i postupke te osmišljava strategije za izbjegavanje i/ili prevladavanje nesporazuma, otkrivanje i razgradnju stereotipa i predrasuda o vlastitoj i drugim kulturama. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ B.3.4. | Interpretira međukulturno iskustvo iz više različitih gledišta te predlaže rješenja potencijalno problematičnih situacija u međukulturnim kontaktima i (p)održava uspješne odnose. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.3.1. | Analizira i primjenjuje složene kognitivne strategije učenja jezika. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.3.2. | Analizira i primjenjuje složene metakognitivne strategije učenja jezika. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.3.3. | Analizira i primjenjuje složene društveno-afektivne strategije učenja jezika. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.3.4. | Koristi se različitim tehnikama kreativnoga izražavanja i prilagođava ih: kritički vrednuje postojeće i osmišljava nove ideje povezane s osobnim iskustvima i općim/stručnim sadržajima. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.3.5. | Koristi se različitim vještinama kritičkoga mišljenja i prilagođava ih: kritički vrednuje mišljenja, stavove i vrijednosti primjenjujući ih u rješavanju problemskih situacija i donošenju odluka povezanih s osobnim iskustvima i općim/stručnim sadržajima. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.3.6. | Procjenjuje informacije iz različitih vrsta tekstova i izvora, primjenjuje pravila za citiranje izvora te izvodi duže prezentacije složenih sadržaja. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ A.4.1. | Procjenjuje duži izvoran ili prilagođen tekst pri slušanju i čitanju. | 4. razred:  6 CSVET |  |  |
|  |  | EJ SSŠ A.4.2. | Govori dug tekst koristeći se vrlo složenim jezičnim strukturama. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ A.4.3. | Sudjeluje u dugome razgovoru. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ A.4.4. | Piše tekst vrlo složene jezične strukture različitih dužina, stilova i namjena. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ A.4.5. | Posreduje složene koncepte i složene stručne tekstove te posreduje u formalnim komunikacijskim situacijama. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ B.4.1. | Raspravlja o složenim elementima važnim pripadnicima drugih kultura i argumentira važnost višejezičnosti. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ B.4.2. | Uvažava sve kulturne specifičnosti različitih govornika i primjenjuje ih u međukulturnoj interakciji te komunicira s različitim skupinama govornika na način koji dovodi do uzajamnoga zadovoljstva sugovornika. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ B.4.3. | Primjenjuje vlastite strategije za izbjegavanje i/ili prevladavanje nesporazuma, otkrivanje i razgradnju stereotipa i predrasuda te prilagođava i zbog empatije mijenja vlastita razmišljanja i postupke kako bi se održavali uspješni odnosi i sprječavale problematične situacije u međukulturnim kontaktima. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.4.1. | Sintetizira složene kognitivne strategije učenja jezika i procjenjuje njihovu učinkovitost. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.4.2. | Sintetizira složene metakognitivne strategije učenja jezika i procjenjuje njihovu učinkovitost. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.4.3. | Sintetizira složene društvenoafektivne strategije učenja jezika i procjenjuje njihovu učinkovitost. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.4.4. | Koristi se širokim spektrom tehnika kreativnoga izražavanja: kritički prosuđuje postojeće i osmišljava nove ideje povezane s osobnim iskustvima i suvremenim temama. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.4.5. | Koristi se širokim spektrom vještina kritičkoga mišljenja: argumentirano dokazuje i prosuđuje mišljenja, stavove i vrijednosti primjenjujući ih u rješavanju problemskih situacija i donošenju odluka povezanih s osobnim iskustvima i suvremenim temama. |  |  |  |
|  |  | EJ SSŠ C.4.6. | Kritički vrednuje informacije iz različitih vrsta tekstova i izvora te izvodi duže prezentacije složenih sadržaja. |  |  |  |
|  | Njemački jezik | NJ SSŠ A.3.1. | NJ SSŠ A.3.1. Razumije duge i srednje složene tekstove pri slušanju i čitanju. | 3. razred:  6 CSVET | 5 |  |
|  |  | NJ SSŠ A.3.2. | Proizvodi srednje duge i srednje složene govorne tekstove. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ A.3.3. | Sudjeluje u srednje dugoj i srednje složenoj govornoj interakciji. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ A.3.4. | Piše srednje duge i srednje složene tekstove. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ B.3.1. | Objašnjava utjecaj osobnih stavova i vrijednost na doživljavanje vlastite kulture i drugih kultura, kulturnu uvjetovanost komunikacijskih i kulturnih obrazaca. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ B.3.2. | Primjenjuje primjerene obrasce ponašanja u poznatim situacijama te prilagodljivo reagira u nepoznatim situacijama u kojima treba riješiti kulturološki uvjetovan problem. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ B.3.3. | Argumentira stav o jednakosti svih ljudi usprkos njihovoj različitosti te različitost procjenjuje kao prednost i mogućnost za učenje. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ C.3.1. | Kombinira i primjenjuje veliki broj strategija učenja i uporabe jezika. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ C.3.2. | Služi se različitim izvorima znanja na njemačkome jeziku uključujući elektroničke medije i obrazovne programe te ih kritički procjenjuje. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ A.4.1. | Razumije duge i složene tekstove pri slušanju i čitanju. | 4. razred:  6 CSVET |  |  |
|  |  | NJ SSŠ A.4.2. | Proizvodi duge i srednje složene govorne tekstove. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ A.4.3. | Sudjeluje u dugoj i srednje složenoj govornoj interakciji. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ A.4.4. | Piše duge i srednje složene tekstove. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ B.4.1. | Preispituje utjecaj osobnih stavova i vrijednosti na doživljavanje vlastite kulture i drugih kultura, provjerava točnost pretpostavki o kulturnoj uvjetovanosti komunikacijskih i kulturnih obrazaca. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ B.4.2. | Primjenjuje primjerene obrasce ponašanja u poznatim situacijama te prilagodljivo reagira u nepoznatim situacijama i uspješno rješava kulturološki uvjetovan problem. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ B.4.3. | Zalaže se za ravnopravnost među ljudima temeljenu na poštovanju raznolikosti vrijednosnih sustava. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ C.4.1. | Svjesno primjenjuje veliki broj strategija učenja i uporabe jezika i procjenjuje njihovu učinkovitost. |  |  |  |
|  |  | NJ SSŠ C.4.2. | Bira i uspoređuje tradicionalne i suvremene medije na njemačkome jeziku prikladne za pisanu i usmenu komunikaciju i daljnje učenje njemačkoga jezika te kritički promišlja o njihovim sadržajima. |  |  |  |
|  | Matematika | MAT SSŠ A.3.1. MAT SSŠ B.3.1. | Primjenjuje pravila za računanje s korijenima i potencijama racionalnoga eksponenta. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.3.2. MAT SSŠ C.3.1. | Analizira svojstva i crta graf eksponencijalne i logaritamske funkcije. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.3.3. | Primjenjuje eksponencijalne i logaritamske jednadžbe te eksponencijalnu i logaritamsku funkciju. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.3.4. MAT SSŠ C.3.2. | Primjenjuje svojstva i analizira grafove trigonometrijskih funkcija. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.3.5. MAT SSŠ C.3.3. | Primjenjuje trigonometrijske jednadžbe i trigonometrijske funkcije. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ C.3.4. MAT SSŠ D.3.1. | Računa s vektorima. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.3.6. MAT SSŠ C.3.5. MAT SSŠ D.3.2. | Primjenjuje jednadžbu pravca. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.3.7. MAT SSŠ C.3.6. MAT SSŠ D.3.3. | Primjenjuje jednadžbu kružnice. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ E.3.1. | Bira strategiju i rješava problem rabeći kombinatoriku. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.3. MAT SSŠ C.3. | Primjenjuje jednadžbe elipse, hiperbole i parabole. IZBORNI ISHOD |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ A.4.1. MAT SSŠ C.4.1. | Računa s kompleksnim brojevima i prikazuje ih u kompleksnoj ravnini. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.4.1. | Primjenjuje aritmetički i geometrijski niz. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.4.2. | Računa limes niza. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.4.3. MAT SSŠ C.4.2. | Analizira svojstva funkcija. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.4.4. | Tumači značenje limesa funkcije u točki. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ B.4.5. MAT SSŠ C.4.3. | Primjenjuje derivaciju funkcije. |  |  |  |
|  |  | MAT SSŠ E.4.1. | Primjenjuje vjerojatnost. |  |  |  |
|  | Katolički vjeronauk | SSŠ KV A.3.1. | Učenik objašnjava kršćansko poimanje čovjeka kao slike Božje. | 3.razred:  1 CSVET |  |  |
|  |  | SSŠ KV A.3.2. | Učenik analizira značenje pojmova zlo, grijeh i praštanje kroz iskustva biblijskih osoba i svetaca Katoličke Crkve. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV A.3.3. | Učenik analizira i prosuđuje mladenačku moralnost te prisutnost religioznih i etičko-moralnih sadržaja u medijima, kulturi i znanosti. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV B.3.1. | Učenik kritički propituje mogućnosti traženja i spoznaje Boga i opisuje obilježja otajstva Trojstvenoga Boga kroz biblijske tekstove. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV B.3.2. | Učenik analizira i povezuje Kristovu pomirbenu žrtvu sa iskustvima zla i grijeha, patnje, bolesti i smrti u ljudskome životu kao čin Božje ljubavi, pomirenja, otkupljenja i spasenja čovjeka, očitovanoga i u sakramentu bolesničkoga pomazanja |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV B.3.3. | Učenik analizira nauk Katoličke Crkve o spolnosti, braku, obitelji i sakramentu ženidbe. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV C.3.1. | Učenik istražuje i analizira temelje kršćanske moralnosti |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV C.3.2. | Učenik objašnjava i argumentirano iznosi biblijske temelje i crkveni nauk o svetosti i nepovredivosti ljudskoga života. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV C.3.3. | Učenik u svjetlu kršćanskoga morala analizira i objašnjava pojmove: savjest, zakon, dobro i zlo, grijeh, obraćenje, opraštanje, milosrđe i pomirenje. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV D.3.1. | Učenik sistematizira i vrednuje temeljna obilježja obitelji kao »kućne Crkve« i njezino mjesto, ulogu i zadaću u Crkvi i društvu. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV D.3.2. | Učenik interpretira i prosuđuje ulogu i važnost roditelja u cjelovitome kršćanskom odgoju svoje djece, u poveznici sa župom i školom te analizira odnose između roditelja i djece. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV D.3.3. | Učenik obrazlaže kršćanske i društvene vrijednosti koje, uz dijalog i suradnju društvenih i religijskih zajednica, doprinose općem dobru pojedinca i cijeloga hrvatskog društva. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV A.4.1. | Učenik kritički promišlja o različitim tumačenjima čovjeka u odabranim filozofskim pravcima, medijima i gospodarstvu te ih uspoređuje s kršćanskom slikom čovjeka te vlastitim stavom. | 4.razred:  CSVET |  |  |
|  |  | SSŠ KV A.4.2. | Učenik kritički promišlja o različitim oblicima traganja za Bogom i iskustvima »svetoga« u suvremenom društvu i kulturi te ih uspoređuje s biblijskom slikom Boga. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV A.4.3. | Učenik objašnjava važnost religioznosti u životu pojedinca i cijeloga društva te vrednuje ulogu religioznosti i religija u razvoju poznatih civilizacija. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV B.4.1. | Učenik analizira Credo Crkve kao cjeloviti sadržaj vjere koja daje temeljni smisao njegovu životu i vodi ga u Isusu Kristu do punoga zajedništva i života s Bogom. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV B.4.2. | Učenik objašnjava i kritički prosuđuje mogućnosti, stavove i dobrobiti kršćanskoga života i djelovanja u današnjemu svijetu u skladu s vjerom u Isusa Krista i u poveznici s iskustvima svetaca te iskustvima osobnoga molitvenog i sakramentalnog života. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV B.4.3. | Učenik analizira osnovne pojmove kršćanske eshatologije u svijetlu Kristova obećanja i uskrsnuća. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV C.4.1. | Učenik vrednuje i kritički prosuđuje čovjekov poziv, zvanje, zanimanje i poslanje u svjetlu Božjeg plana te analizira i vrednuje prisutnost pravde, mira i solidarnosti u vlastitome životu, životu Crkve i društva. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV C.4.2. | Učenik objašnjava kršćansko shvaćanje ljudskoga rada i temeljne odrednice socijalnog nauka Crkve te tumači etiku odgovornosti u područjima gospodarstva, ekologije, tehnologije, informatizacije i globalizacije društva. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV C.4.3. | Učenik analizira i vrednuje suvremene sustave vrijednosti i dovodi ih u vezu s kršćanskim vrednotama i stožernim krepostima. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV D.4.1. | Učenik kritički promišlja o stradanjima, doprinosu i zadaći Crkve u suvremenome svijetu te objašnjava i vrednuje primjere aktivnoga i odgovornoga uključivanja u život Crkve i društva. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV D.4.2. | Učenik vrednuje na temelju kršćanskih vrednota doprinose drugih religijskih zajednica u hrvatskome društvu u izgradnji »društva solidarnosti« i »civilizacije ljubavi«. |  |  |  |
|  |  | SSŠ KV D.4.3. | Učenik sintetizira i vrednuje kršćansku zauzetost i djelovanje Crkve u području znanosti, ljudskog rada i stvaralaštva koje je doprinijelo razvoju i napretku obrazovanja i školstva, kulture i umjetnosti u Hrvatskoj. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.3.1. | Učenik objašnjava zašto je svaka zajednička trpeza (liturgija) izraz zajedništva s Kristom. | 3. RAZRED:  1 CSVET |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.3.2. | Učenik povezuje tekst liturgije s cjelokupnim domostrojem spasenja i svetim tajnama. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.3.3. | Učenik zaključuje da je liturgija tajna Božje prisutnosti u svijetu i našeg ulaska u kraljevstvo Božje te pokazuje načine kršćanskog djelovanja u društvu. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ B.3.1. | Učenik izvodi zaključak upoznavajući svetotajinski život Crkve da Duh Sveti konstituira Crkvu. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ B.3.2. | Učenik zastupa stajalište da je jedna, sveta, saborna i apostolska Crkva konkretna liturgijska zajednica na čelu s jednim episkopom |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.3.1. | Učenik povezuje tajnu utjelovljenog Boga u kojemu je tajna čovjeka dobila svoju vječnu vrijednost i objedinjuje ju s tajnom domostroja spasenja koje je mogao izvršiti jedino Bog Tvorac. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.3.2. | Učenik istražuje značenja pojma svetost života i dovodi ga u vezu sa svakodnevnim životom i odnosom prema Bogu, bližnjemu i tvorevini. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.3.3. | Učenik istražuje značenja pojma svetost života i dovodi ga u vezu sa svakodnevnim životom i odnosom prema Bogu, bližnjemu i tvorevini. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ D.3.1. | Učenik analizira povezanost poruka iz života svetih s liturgijskom zajednicom u Crkvi. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ D.3.2. | Učenik iznosi stajalište o tome koliko starogrčka, renesansna, suvremena i crkvena umjetnost pridonose razvoju ličnosti, ispunjenju smisla života i predstavljanju konkretnih događaja iz povijesti Crkve iz perspektive kraljevstva Božjega. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ E.3.1. | Učenik zastupa stajalište da primjere Objave nalazimo u Svetome pismu i Svetoj predaji koje se prenosi i čuva u Crkvi te da se Bog neprestano otkriva ljudima. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ E.3.2. | Učenik povezuje evanđeoske događaje i Kristove priče sa životom Crkve i zastupa vrijednosti molitve, vjere, pričešća i milosrđa izražene u Kristovim riječima i djelima |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.4.1. | Učenik objedinjuje različito znanje o elementima svete liturgije i liturgijskoga molitvenog opita. | 4. RAZRED:  1 CSVET |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.4.2. | Učenik kombinira teorijsko znanje s prakticiranjem vjere aktivnim dioništvom u liturgijskoj zajednici. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.4.3. | Učenik utvrđuje trijadološki, eshatološki i kozmološki karakter liturgije te odgovorno djeluje u svijetu prema liturgijskom etosu. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ B.4.1. | Učenik zaključuje da je Crkva ikona Svete Trojice; istražuje crkvenojerarhijsku i samoupravnu vlast, tijela i organizaciju pravoslavne Crkve. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ B.4.2. | Učenik objedinjuje stečeno znanje o liturgijskom načinu postojanja Crkve i razvija spoznaju da je i on aktivni dionik Crkve. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.4.1. | Učenik objedinjuje stečeno znanje o istinama vjere i pravoslavno učenje o Svetoj Trojici te ih povezuje s kršćanskom antropologijom. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.4.2. | Učenik preispituje izazove različitih (suvremenih) egzistencijalnih situacija i tumači bogoslovne odgovore na odabrane primjere. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.4.3. | Učenik objedinjuje stečeno znanje i iskustvo »života u Kristu« i povezuje sa životom u multireligijskom društvu i multikulturnom svijetu oko sebe. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ D.4.1. | Učenik povezuje podvig i zadužbinarstvo sa spasenjem. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ D.4.2. | Učenik objedinjuje stečeno znanje iz prethodnih godina i povezuje crkveno slikarstvo i književnost sa svjetovnim |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ E.4.1. | Učenik objašnjava zašto su Sveto pismo i Sveta predaja kao izvori vjere neodvojivi jedno od drugoga i važni za njegov život te da se Bog neprestano otkriva u Crkvi. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ E.4.2. | Učenik tumači konkretne svetopisamske sadržaje i primjenjuje kršćanske vrijednosti riječi Božje u odnosu prema Bogu, čovjeku i prirodi. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.3.1. | Učenik objašnjava zašto je svaka zajednička trpeza (liturgija) izraz zajedništva s Kristom. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.3.2. | Učenik povezuje tekst liturgije s cjelokupnim domostrojem spasenja i svetim tajnama. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.3.3. | Učenik zaključuje da je liturgija tajna Božje prisutnosti u svijetu i našeg ulaska u kraljevstvo Božje te pokazuje načine kršćanskog djelovanja u društvu. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ B.3.1. | Učenik izvodi zaključak upoznavajući svetotajinski život Crkve da Duh Sveti konstituira Crkvu. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ B.3.2. | Učenik zastupa stajalište da je jedna, sveta, saborna i apostolska Crkva konkretna liturgijska zajednica na čelu s jednim episkopom |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.3.1. | Učenik povezuje tajnu utjelovljenog Boga u kojemu je tajna čovjeka dobila svoju vječnu vrijednost i objedinjuje ju s tajnom domostroja spasenja koje je mogao izvršiti jedino Bog Tvorac. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.3.2. | Učenik istražuje značenja pojma svetost života i dovodi ga u vezu sa svakodnevnim životom i odnosom prema Bogu, bližnjemu i tvorevini. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.3.3. | Učenik istražuje značenja pojma svetost života i dovodi ga u vezu sa svakodnevnim životom i odnosom prema Bogu, bližnjemu i tvorevini. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ D.3.1. | Učenik analizira povezanost poruka iz života svetih s liturgijskom zajednicom u Crkvi. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ D.3.2. | Učenik iznosi stajalište o tome koliko starogrčka, renesansna, suvremena i crkvena umjetnost pridonose razvoju ličnosti, ispunjenju smisla života i predstavljanju konkretnih događaja iz povijesti Crkve iz perspektive kraljevstva Božjega. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ E.3.1. | Učenik zastupa stajalište da primjere Objave nalazimo u Svetome pismu i Svetoj predaji koje se prenosi i čuva u Crkvi te da se Bog neprestano otkriva ljudima. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ E.3.2. | Učenik povezuje evanđeoske događaje i Kristove priče sa životom Crkve i zastupa vrijednosti molitve, vjere, pričešća i milosrđa izražene u Kristovim riječima i djelima |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.4.1. | Učenik objedinjuje različito znanje o elementima svete liturgije i liturgijskoga molitvenog opita. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.4.2. | Učenik kombinira teorijsko znanje s prakticiranjem vjere aktivnim dioništvom u liturgijskoj zajednici. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ A.4.3. | Učenik utvrđuje trijadološki, eshatološki i kozmološki karakter liturgije te odgovorno djeluje u svijetu prema liturgijskom etosu. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ B.4.1. | Učenik zaključuje da je Crkva ikona Svete Trojice; istražuje crkvenojerarhijsku i samoupravnu vlast, tijela i organizaciju pravoslavne Crkve. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ B.4.2. | Učenik objedinjuje stečeno znanje o liturgijskom načinu postojanja Crkve i razvija spoznaju da je i on aktivni dionik Crkve. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.4.1. | Učenik objedinjuje stečeno znanje o istinama vjere i pravoslavno učenje o Svetoj Trojici te ih povezuje s kršćanskom antropologijom. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.4.2. | Učenik preispituje izazove različitih (suvremenih) egzistencijalnih situacija i tumači bogoslovne odgovore na odabrane primjere. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ C.4.3. | Učenik objedinjuje stečeno znanje i iskustvo »života u Kristu« i povezuje sa životom u multireligijskom društvu i multikulturnom svijetu oko sebe. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ D.4.1. | Učenik povezuje podvig i zadužbinarstvo sa spasenjem. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ D.4.2. | Učenik objedinjuje stečeno znanje iz prethodnih godina i povezuje crkveno slikarstvo i književnost sa svjetovnim |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ E.4.1. | Učenik objašnjava zašto su Sveto pismo i Sveta predaja kao izvori vjere neodvojivi jedno od drugoga i važni za njegov život te da se Bog neprestano otkriva u Crkvi. |  |  |  |
|  |  | PV SSŠ E.4.2. | Učenik tumači konkretne svetopisamske sadržaje i primjenjuje kršćanske vrijednosti riječi Božje u odnosu prema Bogu, čovjeku i prirodi. |  |  |  |
|  | Islamski vjeronauk | IV SSŠ A.3.1. | Na kraju treće godine srednjoškolskoga učenja i poučavanja islamskoga vjeronauka, domena Vjera i život, učenik se upoznaje s tesavvufom, preporoditeljskim i obnoviteljskim pokretima u islamu. Raspravlja o metodama tumačenja vjere. | 3. RAZRED:  1 CSVET | 5. |  |
|  |  | IV SSŠ A.3.2. | Učenik opisuje utjecaj islamske kulture u našim krajevima pod osmanlijskom vlašću, analizira razvoj kulturnih institucija i društava muslimana. Navodi primjere iz kur’anskog nauka o ljudskim pravima i slobodama. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ B.3.1. | Učenik se upoznaje s islamskim misionarstvom. Analizira suvremene metode predstavljanja i tumačenja vjere te njihov utjecaj na praksu vjernika. Uočava ishode odgojnih institucija u islamu: mekteb, vrtić, džamija i škola. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ B.3.2. | U ovome odgojno-obrazovnom razdoblju naglasak je na razumijevanju Kur’ana, posebice onih poglavlja i ajeta koji govore o islamskim stajalištima u vezi s planiranim nastavnim sadržajima. Učenik se upoznaje s kur’anskim tumačenjima suvremenih pitanja i povezuje ih sa svakodnevnim životom. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ C.3.1. | Na kraju treće godine srednjoškolskoga učenja i poučavanja islamskoga vjeronauka, domena Moral, učenik se upoznaje s islamskim stajalištima o suživotu i toleranciji u pluralnom društvu. Učenik promovira dijalog s pripadnicima različitih nacija i religija. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ C.3.2. | Učenik zaključuje da se islamski moral temelji na obožavanju jednoga Boga. Uočava opasnosti egoizma. Nastoji primijeniti upute Muhammeda, a.s., koje govore kako se ponašati u svakodnevnome životu. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ D.3.1. | Na kraju treće godine srednjoškolskoga učenja i poučavanja islamskoga vjeronauka, domena Susret s drugima, učenik istražuje i obrazlaže propise islama o materijalnome i financijskom poslovanju (naglasak na zabrani kamate) i njihovu utjecaju na međuljudske odnose. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ D.3.2. | Učenik uočava kakvo je stajalište islama prema slobodi izbora vjere i nacionalnoj pripadnosti. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ A.4.1. | Na kraju četvrte godine srednjoškolskoga učenja i poučavanja islamskoga vjeronauka, domena Vjera i život, učenik objašnjava pojam i značenje vjere, iznosi čvrste dokaze o potrebi vjere, urođenosti vjere i dokaze Božje egzistencije, potvrđuje univerzalnost Božje objave, Božje poruke i pouke, analizira i potvrđuje temeljne postulate islamskoga vjerovanja i manifesta vjere. | 4. razred:  1 CSVET |  |  |
|  |  | IV SSŠ A.4.2. | Učenik analizira i propituje pitanje političkog sustava islama koji je zasnovan na sustavu zajedništva. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ B.4.1. | Na kraju četvrte godine srednjoškolskoga učenja i poučavanja islamskoga vjeronauka, domena Vjerska praksa, učenik uspoređuje Kur’an i znanstvena dostignuća. Uočava da je Kur’an prije više od 1400 godina najavio određene pojave. U Kur’anu pronalazi brojne primjere najavljivanja određenih znanstvenih dostignuća. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ B.4.2. | Na kraju obrazovnog razdoblja (1 – 3 ili 4 godine) u srednjoj školi, osim redovitoga učenja Kur’ana kao vida ibadeta, učenik ulazi u srž pojedinih poglavlja tumačeći njihova značenja i povezujući pojedine sadržaje sa svakodnevnim životom. U ovome obrazovnom razdoblju naglasak je na razumijevanju Kur’ana, posebice onih poglavlja i ajeta koji govore o islamskim stajalištima povezanima s planiranim nastavnim sadržajima. Jednako tako, učenik ulazi u dubinu sadržaja koje je memorirao u ranijim odgojno-obrazovnim razdobljima analizirajući ih, tumačeći i povezujući sa životnom praksom muslimana. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ C.4.1. | Na kraju četvrte godine srednjoškolskoga učenja i poučavanja islamskoga vjeronauka, domena Moral, učenik prepoznaje i razlikuje islamske odgovore na izazove suvremenosti (zaštita zdravlja − prevencija ovisnosti, nasilje, nepravda, rat i terorizam) i procjenjuje njihov utjecaj na razvoj moralne osobe. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ C.4.2. | Učenik vrednuje putove duhovnog odgoja te ispituje povezanost između moralnosti i čuvanja od grijeha. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ D.4.1. | Na kraju četvrte godine srednjoškolskoga učenja i poučavanja islamskoga vjeronauka, domena Susret s drugima, učenik razvija svijest o nužnosti savjetovanja i kontakta s narodom pri donošenju odluka te potiče na odgovornost za izgovorenu riječ. |  |  |  |
|  |  | IV SSŠ D.4.2. | Učenik razlučuje i upotpunjuje sliku o islamu kao religiji koja poziva na dijalog. |  |  |  |
|  | Etika | SSŠ ETK A.3.1. | Određuje temeljne etičke pojmove povezane s moralnim i etičkim problemima u području medicine. | 3. razred:  1 CSVET | 5. |  |
|  |  | SSŠ ETK A.3.2. | Određuje temeljne pojmove profesionalnih etika. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK A.3.3. | Prosuđuje moralne i etičke probleme u zanimanjima i poslovanju. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK B.3.1. | Širi etički i bioetički senzibilitet. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK B.3.2. | Doprinosi rješavanju problema izabranoga zanimanja/ područja poslovanja. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK B.3.3. | Stvara pozitivne promjene u zajednici. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK A.4.1. | Određuje temeljne etičke pojmove povezane s moralnim i etičkim problemima u području (bio)tehnologije. | 4. razred:  1 CSVET |  |  |
|  |  | SSŠ ETK A.4.2. | Određuje temeljne etičke pojmove povezane s moralnim i etičkim problemima u području ekologije. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK A.4.3. | Prosuđuje probleme čovječanstva. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK A.4.4. | Prosuđuje moralne i etičke probleme čovjeka suvremenog doba. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK B.4.1. | Zagovara etičke različitosti i promiče toleranciju. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK B.4.2. | Doprinosi rješavanju bioetičkoga problema svakidašnjice. |  |  |  |
|  |  | SSŠ ETK B.4.3. | Stvara pozitivne promjene u zajednici. |  |  |  |

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| POPIS OBVEZNIH STRUKOVNIH MODULA\* | | | | | | |
| Obujam na razini kvalifikacije iskazan bodovima i u postotcima | | | | 52 CSVET | 43,33% | |
| ŠIFRA MODULA  /NASTAVNOG PREDMETA | NAZIV MODULA/NASTAVNOG  PREDMETA | ŠIFRA SKUPA ISHODA UČENJA | NAZIV SKUPA ISHODA UČENJA | OBUJAM MODULA/ NASTAVNOG PREDMETA | CIKLUS U KOJEM SE MOŽE POHAĐATI MODUL/  NASTAVNI PREDMET | NAPOMENE VAŽNE ZA HORIZONTALNU I/ILI  VERTIKALNU  PROHODNOST |
| M-24-23-001 | Temeljna ljudska prava, integritet i komunikacija |  | Temeljna ljudska prava i integritet | 4 CSVET  80 sati  3. razred | 5 | Da bi mogao nastaviti obrazovanje u 4. godini, učenik mora iz modula u 3. godini biti pozitivno ocijenjen. |
|  |  |  | Osnovne komunikacijske vještine |  |  |  |
| M-24-23-002 | Prekršajno pravo |  | Primjena prekršajnog prava u postupanju policije | 3 CSVET  65 sati  3. razred | 5 |  |
|  |  |  | Procesuiranje i sankcioniranje počinitelja prekršaja |  |  |  |
| M-24-23-003 | Policijski poslovi i ovlasti |  | Poslovi temeljne policije u policijskoj postaji i poslovi pravosudne policije | 12 CSVET  240 sati  3. razred | 5 |  |
|  |  |  | Policijske ovlasti policije i postupanje službenika pravosudne policije |  |  |  |
|  |  |  | Primjena pojedinih policijskih ovlasti u kriminalističkim istraživanjima |  |  |  |
|  |  |  | Uporaba sredstva prisile policije i službenika pravosudne policije |  |  |  |
|  |  |  | Sigurnost i korištenje Informacijskog sustava MUP-a i zatvorskog i probacijskog IS |  |  |  |
|  |  |  | Pisanje i analiza stručnih tekstova |  |  |  |
|  |  |  | Strani jezik policijske struke |  |  |  |
| M-24-23-004 | Uvod u kriminalistiku i kazneno pravo |  | Predmet i zadaća kriminalistike i kriminalističke tehnike | 5 CSVET  102 sata  3. razred | 5 |  |
|  |  |  | Temeljni pojmovi kaznenog prava |  |  |  |
|  |  |  | Uzroci i prevencija kriminaliteta |  |  |  |
| M-24-23-005 | Sigurnost u prometu |  | Temeljni pojmovi vezani uz prometne propise | 2 CSVET  42 sata  3. razred | 5 |  |
| M-24-23-006 | Policijsko naoružanje i gađanje |  | Osnovne taktičke i tehničke značajke policijskog naoružanja i priprema za gađanje | 8 CSVET  95 sati  3. razred  90 sati  4. razred | 5 |  |
|  |  |  | Tehnike rukovanja osnovnim i posebnim oružjem |  |  |  |
| M-24-23-007 | Sport i samoobrana |  | Transformiranje motoričko funkcionalnih sposobnosti | 12 CSVET  210 sati  3 razred  174 sata  4. razred | 5 |  |
|  |  |  | Primjenjivanje motoričkih znanja specifičnih za struku |  |  |  |
|  |  |  | Primjenjivanje motoričkih znanja |  |  |  |
| M-24-23-008 | Policijski praktikum |  |  | 6 CSVET  40 sati  3. razred  80 sati  4. razred | 5 |  |

\* U pravilu nastava se izvodi modularno, što ne isključuje mogućnost povezivanja s nastavnim predmetima.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| POPIS IZBORNIH STRUKOVNIH MODULA\* | | | | | | |
| Obujam na razini kvalifikacije iskazan bodovima i u postotcima | | | | 26 CSVET | 21,67% | |
| ŠIFRA MODULA/NASTAVNOG PREDMETA | NAZIV MODULA/NASTAVNOG  PREDMETA | ŠIFRA SKUPA ISHODA  UČENJA | NAZIV SKUPA ISHODA UČENJA | OBUJAM MODULA/ NASTAVNOG PREDMETA | CIKLUS U KOJEM SE MOŽE POHAĐATI MODUL/  NASTAVNI PREDMET | NAPOMENE VAŽNE ZA HORIZONTALNU I/ILI VERTIKALNU  PROHODNOST |
| IM-24-23-001 | Primjena posebnih prekršajnih zakona |  | Postupanje policije u slučajevima narušavanja javnog reda i mira | 6 CSVET  96 sati  4. razred | 5 |  |
|  | Javna okupljanja i sprečavanje nereda na športskim natjecanjima |  |
|  | Nasilje u obitelji |  |
| IM-24-23-002 | Primjena policijskih ovlasti |  | Taktika postupanja prilikom obavljanja poslova i primjene policijskih ovlasti | 10 CSVET  166 sati  4. razred | 5 |  |
|  | Komuniciranje sa stranim državljanima prilikom postupanja policijskih službenika |  |
|  | Prevencija profesionalnog stresa i radno-pravni odnosi |  |
|  | Rad u IS MUP-a |  |
| IM-24-23-003 | Nadzor i upravljanje cestovnim prometom |  | Postupanje policije u nadzoru i upravljanju cestovnim prometom | 4 CSVET  66 sati  4. razred | 5 |  |
| IM-24-23-004 | Kaznena djela i kriminalističko istraživanje |  | Primjena komunikacijskih vještina | 6 CSVET  96 sati  4. razred | 5 |  |
|  | Osiguranje mjesta događaja |  |
|  | Zaprimanje kaznene prijave, odnošenje kaznene prijave i posebnog izvješća |  |
|  | Kaznena djela |  |
|  | Taktika provođenja pretrage doma i otvorenog prostora |  |
| IM-24-23-005 | Postupanje pravosudne policije u zatvorskom sustavu |  | Pretraga u zatvorskom sustavu | 15 CSVET  246 sati  4. razred | 5 |  |
|  | Sprovođenje osoba lišenih slobode |  |
|  | Postupanje prilikom visoko sigurnosnih rizika u zatvorskom sustavu |  |
|  | Ostvarivanje kontakata osoba lišenih slobode s vanjskim svijetom i uloga službenika pravosudne policije |  |
| IM-24-23-006 | Penologija i tretman osoba lišenih slobode u zatvorskom sustavu |  | Penologija i penološka rehabilitacija | 11 CSVET  178 sati  4. razred | 5 |  |
|  | Izvršavanje kazne zatvora i istražnog zatvora |  |
|  | Tretman zatvorenika tijekom izvršenja kazne zatvora i istražnog zatvora |  |
|  | Tretman pravomoćno osuđenih zatvorenika |  |
|  | Procjena i postupanje s rizičnim zatvorenicima |  |

\* U pravilu nastava se izvodi modularno, što ne isključuje mogućnost povezivanja s nastavnim predmetima.

3. RAZRADA MODULA

3.1 OBVEZNI STRUKOVNI MODULI

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | TEMELJNA LJUDSKA PRAVA, INTEGRITET I KOMUNIKACIJA | | | | |
| Šifra modula | M-24-23-001 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 4 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | OBAVEZNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | U modulu se stječu znanja i vještine za primjenu odredbi Ustava RH i međunarodnih ugovora u području zaštite i poštivanja ljudskih prava u svakodnevnom policijskom radu. Učenici će moći procijeniti značaj pojedinih oblika vlasti u RH kao i ulogu i značaj EU i njenih institucija, primijeniti etičke aspekte policijskog djelovanja, razumjeti važnost i ulogu kontinuiranog jačanja policijskog integriteta, štetnost korupcije kao i važnost postupanja u duhu tolerancije, nediskriminacije i poštivanja različitosti.  Učenici će steći znanja i vještine nužne za uljudno i profesionalno komuniciranje i uspostavljanje suradničkog odnosa s građanima. Bit će sposobni prepoznati konfliktne situacije i primijeniti pretpostavke za njihovo nenasilno rješavanje. | | | | |
| Ključni pojmovi | ljudska prava, integritet, korupcija, etika, diskriminacija, tolerancija, Ustav RH, Europska unija, konvencije, Vijeće Europe, elementi komunikacije, verbalna, neverbalna i empatička razina komunikacije, vrste pitanja, aktivno slušanje, interpersonalni konflikti, nenasilno rješavanje konflikata. | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  goo A.5.1.-aktivno sudjeluje u zaštiti i promicanju ljudskih prava  goo A.5.2.-promiče ulogu institucija i organizacija u zaštiti ljudskih prava  goo B.5.1.-promiče pravila demokratske zajednice  goo B.5.3.-analizira ustrojstvo vlasti u RH i EU  goo C.5.4.-promiče borbu protiv korupcije  osr B.5.1.-uviđa posljedice svojih i tuđih stavova/postupaka/izbora  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  osr C.5.4.-analizira vrijednost svog kulturnog nasljeđa u odnosu na multikulturalni svijet  ikt A.5.2.-učenik se samostalno služi društvenim mrežama i računalnim oblacima  za potrebe učenja i osobnog razvoja  ikt B.5.1.-učenik samostalno komunicira u digitalnom okružju  ikt B.5.3.-učenik promiče toleranciju, različitosti, međukulturno razumijevanje i demokratsko sudjelovanje u digitalnom okružju | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Nastavnik odabire na kojim će slučajevima iz prakse nacionalnih i međunarodnih sudova podučavati o obavezi poštivanja i zaštite ljudskih prava te primjeni ustavnih odredbi o ljudskim pravima iz perspektive policijskih službenika.  Pojedine elemente poštivanja odredbi Etičkog kodeksa policijskih službenika, policijskog integriteta, antikoruptivnog ponašanja i disciplinske odgovornosti uvježbavaju na različitim primjerima u simuliranim uvjetima u prostorijama škole. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: specijalizirana učionica opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna ploča, projektor, projektno platno), tableti/računala s pristupom internetu za učenike/polaznike. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Temeljna ljudska prava i integritet, 3 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Procijeniti značaj Ustava RH | | | | Samostalno interpretirati koncept vladavine prava i demokratskih procedura te ulogu Ustava RH | |
| Izdvojiti pojedine slobode i prava iz Ustava RH | | | | Komentirati značaj zaštite ljudskih prava u političkoj zajednici | |
| Istaknuti ulogu policije u zaštiti osobnih prava i sloboda | | | | Preispitati društvenu ulogu i položaj policije u zaštiti i promicanju osobnih sloboda i prava | |
| Rastumačiti ustroj državne vlasti u RH | | | | Procijeniti pravnu, društvenu i moralnu odgovornost vlasti u okvirima njihove nadležnosti | |
| Objasniti nadležnost glavnih institucija Europske unije | | | | Razvrstati pojedine dužnosti u nadležnost institucija Europske unije | |
| Primijeniti odredbe Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Europske konvencije za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja i Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji prilikom primjene policijskih ovlasti | | | | Interpretirati uzročno-posljedične veze poštivanja i provođenja Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Europske konvencije za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja i Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u postupanju policije prema osobama lišenim slobode i tijekom primjene policijskih ovlasti | |
| Objasniti pojam integriteta policijskih službenika | | | | Procijeniti povezanost policijskog integriteta i društvene uloge policije | |
| Procijeniti štetnost korupcije za policijskog službenika, policiju i državu | | | | Procijeniti učinak pojedinih antikoruptivnih mjera na štetnu pojavu korupcije u policiji | |
| Postupati sukladno Etičkom kodeksu policijskih službenika | | | | Procijeniti ulogu Etičkog kodeksa policijskih službenika kroz istaknute odrednice vizije i misije policije | |
| Postupati u skladu sa zabranom diskriminacije te u duhu tolerancije i prihvaćanja različitosti | | | | Predložiti primjereno reagiranje na uočeno kršenje zabrane diskriminacije po različitim osnovama i mjere za jačanje tolerancije i prosocijalnog ponašanja policijskih službenika | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga dok se, sukladno mogućnostima, primjenjuje i terenska nastava koja se izvodi u kulturnim institucijama i lokacijama u gradu Zagrebu. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Ustav RH-osnovni pojmovi, izvorišne osnove i temeljne odredbe  2. Načelo diobe vlasti u RH  3. Ljudska prava-povijest, podjela, osobne i političke slobode i prava, uloga policije u zaštiti osobnih sloboda i prava  4. Nacionalne manjine-ravnopravnost i zaštita  5. Sustav institucije pravobranitelja u RH (Pučki pravobranitelj, Pravobranitelj za djecu, Pravobranitelj za osobe s invaliditetom i Pravobranitelj za ravnopravnost spolova)  6. Europska unija-nastanak i razvoj, institucije i nadležnost  7. Vijeće Europe-uloga i značaj, Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Europska konvencija za sprječavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja i Konvencija Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji  8. Europski sud za ljudska prava-uloga, presude  9. Policijski integritet-pojam i osobitosti, mjere za jačanje  10. Korupcija-oblici, pojavni oblici, štetnost, antikoruptivne mjere i institucije  11. Etika-Europski kodeks policijske etike, Etički kodeks policijskih službenika  12. Nediskriminacija i tolerancija | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacija i/ili projektnog zadatka: Europski sud za ljudska prava donio je presudu nakon odluke Ustavnog suda da je tijekom policijskog postupanja prema pripadnicima nacionalne manjine došlo do kršenja odredbi međunarodnog ugovora (konvencije)te je Hrvatska proglašena odgovornom zbog povrede članaka koji se odnose na zabranu mučenja i zabranu diskriminacije.  Pravilna izvedba zadatka: Tijekom izvedbe potrebno je proučiti presudu europskog suda za ljudska prava i odrediti kakav je bio tijek postupka u Hrvatskoj, kome se osoba koja je pripadnik nacionalne manjine sve obratila, koja je uloga Pučkog pravobranitelja u navedenom postupku, koja su ljudska prava dovedena u pitanje u konkretnom slučaju, kako su reagirali policijski službenici tijekom postupka pred nacionalnim sudom, što su utvrdila tijela nadzora nad radom policije, je li poštivan etički kodeks policijskih službenika tijekom postupanja kao i mjere policijskog integriteta.  Vrednovanje: Nakon provedbe zadatka u grupnom obliku rada, iznose se zaključci svake pojedine grupe te se provodi skupno samovrednovanje unutar skupine pomoću liste za samoprocjenu čime se ostvaruje vrednovanje kao učenje jer su svi sudionici uključeni u proces vrednovanja i promišljaju o procesu učenja. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Osnovne komunikacijske vještine, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Opisati osnovna načela uljudnog komuniciranja s građanima | | | | Primijeniti osnovna pravila uljudnog komuniciranja prilikom obavljanja policijskih poslova | |
| Prepoznati oblike neverbalne komunikacije | | | | Prepoznati oblike neverbalne komunikacije i objasniti njihovo najčešće značenje  Dati primjer različitih načina neverbalne komunikacije u različitim društvenim sredinama | |
| Objasniti empatičku razinu komunikacije | | | | Demonstrirati prikladnu razinu empatije u komunikaciji s građanima | |
| Razlikovati otvorena i zatvorena pitanja | | | | Dati primjere otvorenih i zatvorenih pitanja | |
| Objasniti što znači aktivno slušati | | | | Koristiti vještinu aktivnog slušanja | |
| Opisati učinkovite oblike verbalne i neverbalne komunikacije radi uspostavljanja suradničkog odnosa sa sugovornikom | | | | Primijeniti učinkovite oblike verbalne i neverbalne komunikacije radi uspostavljanja suradničkog odnosa sa sugovornikom | |
| Objasniti uzroke i moguće posljedice interpersonalnih konflikata | | | | Objasniti uzroke i moguće posljedice interpersonalnih konflikata s posebnim osvrtom na policijski posao | |
| Navesti načine ponašanja u konfliktnoj situaciji | | | | Dati primjere ponašanja u konfliktnoj situaciji | |
| Opisati pretpostavke za nenasilno rješavanje konfliktne situacije | | | | Primijeniti pretpostavke za nenasilno rješavanje konfliktne situacije | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga dok se, sukladno mogućnostima, primjenjuje i terenska nastava koja se izvodi u kulturnim institucijama i lokacijama u gradu Zagrebu. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. Komunikacija – pojam, elementi, razine (vrste)  2. Komunikacijske vještine i stilovi komunikacije  3. Osnovna pravila komunikacije policijskih službenika  4. Interpersonalni konflikti  5. Načini ponašanja u konfliktnim situacijama | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacija i/ili projektnog zadatka 1: Kroz igranje uloga učenici demonstriraju različite primjere komunikacije policijskih službenika u interakciji s građanima.  Način vrednovanja: Uz korištenje liste za procjenu, nastavnik ocjenjuje primjerenost komunikacije na verbalnom, neverbalnom i empatičkom planu. Također, na isti način ih procjenjuju i drugi učenici.  Uslijedit će povratna informacija o onom što je bilo dobro, a što bi trebalo ispraviti.  Opis radne situacija i/ili projektnog zadatka 2: Primijeniti tehnike deeskalacije i nenasilnog rješavanja sukoba kroz igranje uloga (konfliktna situacija: susjedi se svađaju oko mjesta za parkiranje, susjedov pas koji laje, sukob s kolegom oko termina godišnjeg odmora i sl.)  Način vrednovanja: Uz korištenje liste za procjenu, nastavnik ocjenjuje komunikacijske vještine, tehnike deeskalacije i metode rješavanja konflikata. Procjenjuju ih i ostali učenici. Uslijedit će analiza i povratna informacija ocjenjivača. Izvođači vježbe će iznijeti svoje dojmove. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | PREKRŠAJNO PRAVO | | | | |
| Šifra modula | M-24-23-002 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 3 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | OBAVEZNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | U modulu stječu se znanja i vještine za samostalno i profesionalno provođenje kriminalističkog istraživanja prekršaja i procesuiranje počinitelja prekršaja. Izučavanjem ovog modula učenici će biti sposobni razlikovati osnovna obilježja prekršaja, objasniti nadležnost u prekršajnom postupku, izložiti ulogu pojedinih subjekata prekršajnog postupka, primijeniti odgovarajuće mjere osiguranja nazočnosti u prekršajnom postupku i odabrati odgovarajući način procesuiranja počinitelja prekršaja s obzirom na okolnosti slučaja. | | | | |
| Ključni pojmovi | prekršaj, razlozi isključenja protupravnosti, krivnja, počinitelj prekršaja i sudionici, stjecaj prekršaja i produljeni prekršaj, prekršajnopravne sankcije, subjekti prekršajnog postupka, izvidi prekršaja, hitne dokazne radnje, nadležnost, upozorenje, subjekti prekršajnog postupka, mjere osiguranja nazočnosti, uhićenje, oportunitet, prekršajni nalog, optužni prijedlog | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1. – vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  goo A.5.1. – aktivno sudjeluje u zaštiti i promicanju ljudskih prava  goo A.5.2. – promiče ulogu institucija i organizacija u zaštiti ljudskih prava  goo B.5.1. – promiče pravila demokratske zajednice  goo B.5.3. – analizira ustrojstvo vlasti u RH  osr B.5.2. – suradnički uči i radi u timu | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Nastavnik odabire na kojim će slučajevima iz prakse učenici demonstrirati postupanje u slučaju počinjenja prekršaja. Pojedine elemente uvježbavaju na različitim primjerima u simulacijskim prostorijama škole. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: specijalizirana učionica opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna ploča, projektor, projektno platno), tableti/računala s pristupom internetu za učenike/polaznike. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Primjena prekršajnog prava u postupanju policije, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti osnovne elemente za definiranje pojma prekršaja i razlikovanje kaznenog djela i prekršaja | | | | Prepoznati u konkretnom slučaju elemente prekršaja te primijeniti elemente po kojima se razlikuju kaznena djela i prekršaj u zahtjevnim i dvojbenim situacijama | |
| Utvrditi način, vrijeme i mjesto počinjenja prekršaja | | | | Razlikovati način, vrijeme i mjesto počinjenja prekršaja radi provođenje prekršajnog postupka | |
| Razlikovati nadležnost različitih tijela za postupanje u prekršajnom postupku | | | | Prepoznati tijela stvarno i mjesno nadležna za provođenje prekršajnog postupka | |
| Utvrditi postojanje razloga za isključenje protupravnosti i postojanja krivnje počinitelja prekršaja | | | | Izdvojiti razloge koji isključuju protupravnost i oblike krivnje s obzirom na njihov utjecaj na vođenje postupka protiv počinitelja prekršaja | |
| Utvrditi subjekte prekršajnog postupka, počinitelja, supočinitelja i sudionike | | | | Razlikovati pojedine oblike sudjelovanja u izvršenju prekršaja i njihov doprinos na odmjeravanje sankcije za počinitelja, supočinitelja i sudionika | |
| Razlikovati pojedine prekršajno pravne sankcije, posebno u pogledu primjene pravila o stjecaju i produljenom prekršaju | | | | Odabrati određenu prekršajno pravnu sankciju s obzirom na okolnosti počinjenja prekršaja, prekršaja u stjecaju i produljenog prekršaja | |
| Definirati zakonske osnove za provođenje izvida prekršaja i hitno izvođenje dokaza | | | | Razlikovati izvide prekršaja i hitno izvođenje dokaza | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Obilježja i formalni elementi prekršaja  2. Nadležnost u prekršajnom postupku  3. Subjekti prekršajnog postupka  4. Počinitelj prekršaja i sudioništvo u prekršaju  5. Prekršajno-pravne sankcije  6. Stjecaj i produljeni prekršaj  7. Provođenje izvida  8. Hitno izvođenje dokaza | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj vezan uz počinjeni prekršaj u kojem učenik izlaže obilježja zadanog prekršaja.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik u pripremljenom opisu događaja s elementima prekršaja, treba prepoznati elemente prekršaja, odrediti vrijeme, mjesto i način počinjenja. Iz okolnosti događaja treba utvrditi postojanje razloga za isključenje protupravnosti, oblik krivnje počinitelja, oblike sudjelovanja u počinjenju, jesu li ostvarena obilježja stjecaja odnosno produljenog prekršaja te s obzirom na utvrđeno predložiti ili izreći primjerenu prekršajno pravnu sankciju.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Procesuiranje i sankcioniranje počinitelja prekršaja, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Primijeniti zakonske uvjete u postupku izricanja upozorenja počinitelju prekršaja na mjestu počinjenja prekršaja | | | | Samostalno Izdati upozorenje počinitelju prekršaja uz poštivanje zakonskih uvjeta | |
| Primijeniti zakonske uvjete u postupku naplate novčane kazne na mjestu počinjenja prekršaja | | | | Razlikovati naplatu novčane kazne na mjestu počinjenja prekršaja s ostalim načinima postupanja prema počiniteljima prekršaja | |
| Primijeniti zakonske uvjete u postupku izdavanja prekršajnog naloga (općeg) i obveznog prekršajnog naloga | | | | Razlikovati uvjete i postupak izdavanja prekršajnog naloga i obveznog prekršajnog naloga | |
| Razlikovati uvjete za podnošenje optužnog prijedloga | | | | Primijeniti uvjete za podnošenje optužnog prijedloga | |
| Objasniti pojam beznačajnog prekršaja i postupak policijskog službenika kod primjene tog instituta | | | | Interpretirati primjenu instituta beznačajnog prekršaja od strane policijskog službenika | |
| Primijeniti uvjetovani oportunitet iz Prekršajnog zakona | | | | Interpretirati postupak primjene uvjetovanog oportuniteta kroz Naredbu o preuzetoj obvezi | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. Izdavanje pisanog upozorenja  2. Naplata novčane kazne na mjestu počinjenja prekršaja  3. Izdavanje prekršajnog naloga  4. Izdavanje obaveznog prekršajnog naloga  5. Beznačajni prekršaj  6. Primjena načela oportuniteta  7. Podnošenje optužnog prijedloga | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj vezan uz počinjeni prekršaj u kojem učenik izlaže obilježja zadanog prekršaja.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik u pripremljenom opisu događaja s elementima prekršaja, treba prepoznati elemente prekršaja i okolnosti počinjenja i počinitelja te pravilno primijeniti prekršajno pravnu sankciju.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV MODULA | POLICIJSKI POSLOVI I OVLASTI | | | | |
| Šifra modula | M-24-23-003 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 12 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | OBAVEZNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | U modulu se stječu znanja i vještine za profesionalno obavljanje policijskih poslova i primjenu policijskih ovlasti sukladno zakonskim odredbama i pravilima struke. Izučavanjem ovog modula učenici će biti sposobni obavljati temeljne policijske poslove i primjenjivati policijske ovlasti prema svim građanima u skladu s Ustavom i zakonom poštujući dostojanstvo, ugled i čast svake osobe, kao i druga temeljna prava i slobode čovjeka te interpretirati i demonstrirati uvjete za primjenu policijskih ovlasti prema ranjivim skupinama i osobama koje uživaju imunitet po unutarnjem i međunarodnom pravu. Učenici će moći objasniti hijerarhijski ustroj policijske organizacije i ustroj zatvorskog sustava, nabrojati zvanja i funkcionalne oznake policije i pravosudne policije, objasniti način rada u policijski postajama i zatvorskom sustavu, navesti policijske poslove i ovlasti te poslove i ovlasti pravosudne policije, razlikovati djelokrug poslova u vanjskom i unutarnjem osiguranju u kaznenom tijelu te objasniti ulogu policije u Domovinskom ratu. Također će učenici moći objasniti postupak provođenja potražne djelatnosti primjenjujući mjere privremenog ograničenja slobode kretanja, prikrivene policijske radnje kao i korištenje poligrafa prilikom potrage za osobama ili predmeta.  Steći vještinu primjene prikladnog idioma s obzirom na kontekst komunikacije te sposobnost samostalnog oblikovanja teksta u skladu s odlikama administrativno-pravnog podstila i znanstvenog funkcionalnog jezičnog stila. Steći vještinu analize, procjene i odabira informacije u skladu sa svrhom te vještinu obrade podataka koji sadrže informacije prikladne za pripremu stručnog policijskog teksta. Učenici će moći samostalno pravopisno korektno napisati tekst zamolbe, očitovanja, školskog izvješća, policijskog izvješća, službene zabilješke i izvješća o utvrđenom činjeničnom stanju.  Cilj modula je usvajanje riječi, fraza, izraza te gramatičkih i jezičnih struktura kako bi policijski službenici mogli sukladno situaciji komunikacijski kompetentno komunicirati sa strancem, razumjeti izjave osoba koje govore strani jezik, čitati i razumjeti formulacije u obrascima i osobnim dokumentima, izreći policijsku ovlast koju primjenjuju, o tome što namjeravaju poduzeti, ljubazno i sigurno postavljati jednostavna i razumljiva pitanja, davati informacije i izricati upozorenja i naredbe. Poseban naglasak je na produbljivanju komunikacijske kompetencije – standardne službene situacije vježbaju se na stranom jeziku  Učenici stječu znanja o primjeni zakonskih propisa vezanih za informacijsku sigurnost Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske i probacijskog informacijskog sustava, stupnjevima tajnosti podataka i nazivnim vremenima dostave, korištenju TETRA sustava veze u komunikaciji, korištenju informacijskog sustava Republike Hrvatske za provjeru i povezivanje različitih podataka i informacija, klasifikaciji informacija, dojava i događaja prilikom unosa u informacijski sustav Republike Hrvatske | | | | |
| Ključni pojmovi | Policijski poslovi, policijske ovlasti, ustroj, zvanja, policijska postaja, zatvorski sustav, pravosudna policija, Domovinski rat, ranjive skupine, sredstva prisile, radni nalog, provjera i utvrđivanje identiteta osoba, pisano upozorenje, idiom, kontekst, primjena, pravopis, norma, funkcionalni stil, administrativno-pravni podstil, znanstveni stil, zamolba, očitovanja, izvješće, službena zabilješka, izvješća o utvrđenom činjeničnom stanju, potraga, objava, tjeralica, blokada, racija, potjera, ograničenje pristupa, kretanja ili zadržavanja u prostoru ili objektu, zasjeda, promatranje, pratnja, klopka, poligrafsko ispitivanje, Podatak, informacija, osobni podatci, klasifikacija podataka, stupnjevi tajnosti, nazivna vremena dostave, informacijski sustava Ministarstva unutarnjih poslova, probacijski informacijski sustav, mjere zaštite informacijskog sustava, glavni izbornik, pretraživači, provjera informacija, osobni podatci, podatci vozila, podatci oružja, TETRA sustav veze, E-dojave, E-događaji, unos događaja, unos dojava,. | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  ikt A.5.2. – učenik se samostalno služi društvenim mrežama i računalnim oblacima  za potrebe učenja i osobnog razvoja  uku B4/5.3. – učenik upravlja svojim učenjem  ikt B.5.1. – učenik samostalno komunicira u digitalnom okružju  osr B.5.2. – suradnički uči i radi u timu  osr C.3.1. Razlikuje sigurne od rizičnih situacija i ima razvijene osnovne strategije samozaštite.  osr C.3.2. Prepoznaje važnost odgovornosti pojedinca u društvu.  osr C.4.1. Prepoznaje i izbjegava rizične situacije u društvu i primjenjuje strategije samozaštite.  osr C.4.2. Upućuje na međuovisnost članova društva i proces društvene odgovornosti.  osr C.4.3. Prihvaća društvenu odgovornost i aktivno pridonosi društvu.  osr C.5.1. Sigurno se ponaša u društvu i suočava s ugrožavajućim situacijama koristeći se prilagođenim strategijama samozaštite.  osr C.5.2. Preuzima odgovornost za pridržavanje zakonskih propisa te društvenih pravila i normi.  osr C.5.3. Ponaša se društveno odgovorno.  uku D.4/5.1. 1. Učenik stvara prikladno fizičko okružje za učenje s ciljem poboljšanja koncentracije i motivacije.  uku D.4/5.2. 2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Nastavnik odabire na kojim će slučajevima iz prakse podučavati o obavljanju policijskih poslova i primjeni policijskih ovlasti.  Pojedine elemente u taktici postupanja prilikom primjene policijskih ovlasti učenici uvježbavaju na različitim primjerima u simuliranim prostorijama škole | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: specijalizirana učionica opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna ploča, projektor, projektno platno), tableti/računala s pristupom internetu za učenike/polaznike. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Poslovi temeljne policije u policijskoj postaji i poslovi pravosudne policije, 3 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti jedinstvenu organizaciju policije (hijerarhijske razine) i ustrojstvenih jedinica za zatvorski sustav | | | | Samostalno interpretirati koncept subordinacije u policiji i pravosudnoj policiji kroz ustroj policije u tri razine i ustroj pravosudne policije | |
| Nabrojiti policijska zvanja i funkcionalne oznake radnih mjesta policijskih službenika kao i u pravosudnoj policiji | | | | Interpretirati važnost karijernog sustava u policiji i pravosudnoj policiji | |
| Objasniti način rada u policijskoj postaji i kaznenim tijelima po djelokrugu rada i stupnju sigurnosti | | | | Procijeniti ulogu policijske postaje u lokalnoj zajednici kao temelj održavanja javnog reda i sigurnosti. Preispitati ulogu pravosudne policije u realizaciji kaznenih sankcija te reintegraciji kažnjenih osoba u društvo. | |
| Navesti policijske poslove i poslove pravosudnog policajca | | | | Razvrstati policijske poslove u one koji predstavljaju proaktivnog ili reaktivno djelovanje policije i pravosudne policije. | |
| Razlikovati prikupljanje podataka i prikupljanje obavijesti od građana | | | | Procijeniti povezanost profesionalne komunikacije s građanima s kvalitetom prikupljenih podataka i obavijesti tijekom službe. | |
| Primijeniti zakonske odredbe o prebivalištu građana i osobnoj iskaznici | | | | Interpretirati utjecaj neposjedovanja osobnih dokumenata i ne prijavljivanja prebivališta na stanje opće sigurnosti. | |
| Razlikovati djelokrug poslova vanjskog i unutarnjeg osiguranja u kaznenom tijelu | | | | Povezati mjere osiguranja kaznenog tijela sa profesionalnim obavljanjem poslova pravosudnog policajca | |
| Objasniti ulogu policije u Domovinskom ratu, kao i utjecaj Domovinskog rata na formiranje policije u RH | | | | Interpretirati važnost Domovinskog rata s razvojem policije u Hrvatskoj | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko-stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje.  Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Ustroj Ministarstva unutarnjih poslova, Ravnateljstva policije i Uprave za zatvorski sustav  2. Zvanja i funkcionalne oznake u policiji i pravosudnoj policiji  3. Ustroj i uloga policijske postaje i pravosudne policije  4. Policijski poslovi i policijske ovlasti policije i pravosudne policije  5. Prikupljanje, procjena, pohrana i korištenje podataka te prikupljanje obavijesti od građana  6. Prebivalište i javne isprave u Republici Hrvatskoj  7. Mjere vanjskoj i unutarnjeg osiguranja u zatvorskom sustavu  8. Policija u Domovinskom ratu | | | |
| Način i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 1 : Nastavnik priprema i oblikuje konkretnu situaciju dojave o događaju prilikom rješavanja kojega učenik treba prepoznati potrebne mjere i radnje, analizirati dostupne podatke u vezi konkretnog zadatka.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba prema opisanoj situaciji postupiti prema dopisu Ravnateljstva policije u kojem se traže prikupljanje obavijesti od građana na temu provjere prebivališta osobe te sačiniti pismena koja se izrađuju u vezi navedene zadaće poštujući hijerarhijsku strukturu unutar Ravnateljstva policije.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 2: U zatvor se došao javiti građanin radi izdržavanja kazne zatvora u trajanju od četiri godine. Isti je rješenjem nadležnog suda upućen na izdržavanje kazne zatvora u drugu kaznionicu.  Pravilna izvedba zadatka: Primijeniti osnovna pravila profesionalnog komuniciranja u skladu sa stručnom terminologijom i objasniti građaninu zbog čega neće biti primljen na izdržavanje kazne zatvora u zatvor i uputiti građanina u koju kaznionicu se treba javiti.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Policijske ovlasti policije i postupanje službenika pravosudne policije, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Protumačiti uvjete za pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava ovisno o postojanju naloga za pretragu | | | | Kritizirati lošu primjenu pregleda te posljedice po opću sigurnost obavljanja pregleda i pretrage suprotno pravilima policijske struke uz primjere iz prakse | |
| Provesti postupak privremenog oduzimanje predmeta | | | | Procijeniti povezanost policijskih ovlasti provjere identiteta predmeta i privremenog oduzimanja predmeta | |
| Objasniti taktičke stavove i kretanje policijskih službenika, te policijske poretke | | | | Prosuditi važnost taktičkih stavova, kretanja i policijskih poredaka kod primjene policijskih ovlasti u rizičnijim situacijama | |
| Izložiti uvjete za ulazak u tuđi dom bez naloga, odnosno ulazak i pregled objekata i prostora | | | | Interpretirati loše taktike ulaska u tuđi dom pregleda objekata i prostora s motrišta sigurnosti policijskih službenika | |
| Objasniti uvjete za pozivanje osoba, dovođenje i privođenje | | | | Razlikovati uvjete za privođenje ili dovođenje obzirom na počinjeni prekršaj ili kazneno djelo. Interpretirati pozivanje u situacijama kada osoba ne surađuje ili drugim situacijama. | |
| Usporediti uvjete za uhićenje počinitelja prekršaja odnosno počinitelja kaznenog djela | | | | Prosuditi uvjete za uhićenje obzirom na okolnosti počinjenja prekršaja ili kaznenog djela | |
| Objasniti uvjete za snimanje na javnim mjestima | | | | Prosuditi opravdanost snimanja na javnim mjestima kod javnih okupljanja | |
| Izložiti uvjete za uporabu tuđeg prijevoznog sredstva i komunikacijskog uređaja te pregled dokumentacije | | | | Interpretirati uporabu tuđeg prijevoznog sredstva i komunikacijskog uređaja kod opasnosti za život ili imovinu osoba. | |
| Opisati uvjete za provjeru zastave, progon, zaustavljanje, uzapćenje i sprovođenje plovnog objekta | | | | Procijeniti uporabu vatrenog oružja kod zaustavljanja i progona plovila. | |
| Izložiti specifičnosti postupanja pravosudne policije kod primjene ovlasti | | | | Interpretirati specifičnosti okolnosti primjene ovlasti službenika pravosudne policije | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje.  Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Policijske ovlasti  2. Davanje upozorenja i naredbi građanima  3. Provjera i utvrđivanje identiteta osoba i predmeta  4. Pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava  5. Privremeno oduzimanje, čuvanje, uništenje i prodaja predmeta  6. Policijski stavovi, kretanja i poredci kod primjene ovlasti  7. Ulazak u tuđi dom – ulazak i pregled objekata i prostora  8. Pozivanje, dovođenje i privođenje  9. Uhićenje osobe  10. Snimanje na javnim mjestima  11. Uporaba tuđeg prijevoznog sredstva i komunikacijskog uređaja – pregled dokumentacije  12. Primjena ovlasti pravosudne policije | | | |
| Način i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 1: Nastavnik priprema i oblikuje konkretnu situaciju dojave o događaju prilikom rješavanja kojega učenik treba prepoznati potrebne mjere i radnje, analizirati dostupne podatke, uzroke i razloge koji su doveli do nestanka osobe ili predmeta.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba prema opisanoj situaciji prepoznati koju je od mjera privremenog ograničenja slobode kretanja, prikrivenih policijskih radnji, a moguće i poligrafskog ispitivanja potrebno provesti, te koja se pismena izrađuju prije i nakon poduzetih mjera traganja za osobama ili predmetima.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 2 : Nastavnik priprema i oblikuje konkretnu situaciju vezanu uz dovedbeni nalog suda prilikom koje učenik mora definirati potrebne mjere i radnje, analizirati policijske ovlasti ulazak u tuđi dom, uvjete za uhićenje osobe, koje je moguće primjeniti prilikom izvršavanja naloga.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba prema opisanoj situaciji prepoznati koju je od ovlasti može primijeniti prikom izvršavanja naloga o dovođenju suda te koja se pismena izrađuju.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 3: Osoba lišena slobode uhvatila se rukama za rešetku na vratima te odbija naredbu službenika pravosudne policije da pusti rešetku, Službenik pravosudne policije zaključio je da je nužan upotreba sredstava prisile.  Pravilna izvedba zadatka: Prema okolnostima događaja demonstrirati pravilan odabir sredstava prisile. Nakon primjene sredstava prisile analizirati okolnosti kada se smije upotrijebiti sredstva prisile i koja ograničenja postoje kod primjene sredstava prisile.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 4: U zatvor se došao javiti građanin radi izdržavanja kazne zatvora u trajanju od četiri godine. Isti je rješenjem nadležnog suda upućen na izdržavanje kazne zatvora u drugu kaznionicu.  Pravilna izvedba zadatka: Primijeniti osnovna pravila profesionalnog komuniciranja u skladu sa stručnom terminologijom i objasniti građaninu zbog čega neće biti primljen na izdržavanje kazne zatvora u zatvor i uputiti građanina u koju kaznionicu se treba javiti.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Primjena pojedinih policijskih ovlasti u kriminalističkim istraživanjima, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti kako policija traga za osobama i predmetima | | | | Protumačiti načine traganja za osobama i predmetima | |
| Razlikovati mjere kojima se privremeno ograničava sloboda kretanja | | | | Objasniti posebnosti svake od mjera privremenog ograničenja slobode kretanja | |
| Primijeniti adekvatnu taktiku postupanja prilikom blokade i racije ovisno o situaciji | | | | Provesti raciju i blokadu ovisno o zadanoj situaciji | |
| Objasniti značaj poligrafskog ispitivanja | | | | Protumačiti ulogu poligrafskog testiranja u kriminalističkom istraživanju | |
| Razlikovati prikrivene policijske radnje | | | | Objasniti način provođenja prikrivenih policijskih radnji | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. potražna djelatnost  2. mjere privremenog ograničenja slobode kretanja  3. poligrafsko ispitivanje  4. prikrivene policijske radnje | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 1 : Nastavnik priprema i oblikuje konkretnu situaciju dojave o događaju prilikom rješavanja kojega učenik treba prepoznati potrebne mjere i radnje, analizirati dostupne podatke, uzroke i razloge koji su doveli do nestanka osobe ili predmeta.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba prema opisanoj situaciji prepoznati koju je od mjera privremenog ograničenja slobode kretanja, prikrivenih policijskih radnji, a moguće i poligrafskog ispitivanja potrebno provesti, te koja se pismena izrađuju prije i nakon poduzetih mjera traganja za osobama ili predmetima.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 2: Policijska ophodnja je upućena na adresu stanovanja osobe za kojom je raspisana objava s mjerom »PRIOPĆITI ADRESU«, a koja nije zatečena na navedenoj adresi.  Pravilna izvedba zadatka: Demonstrirati dolazak na adresu stanovanja osobe, obaviti terensku provjeru i sastaviti potrebna pismena.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Pisanje i analiza stručnih tekstova, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Primijeniti pravogovorna i pravopisna pravila hrvatskoga standardnog jezika pri govoru i pri pisanju komunikacijskih tekstova policijske struke. | | | | Samostalno primijeniti pravopisna i jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika pri govoru i pri pisanju komunikacijskih tekstova policijske struke. | |
| Napisati izlagačke tekstove u kojima se ostvaruju obilježja znanstvenog i administrativnog funkcionalnog jezičnog stila. | | | | Samostalno napisati izlagačke tekstove u kojima se ostvaruju obilježja znanstvenog i administrativnog funkcionalnog jezičnog stila. | |
| Primijeniti pravopisna, gramatička i stilistička znanja pri oblikovanju rečenice u tekstovima policijske struke. | | | | Samostalno analizirati rečenice u tekstu primjenjujući pravopisna, gramatička i stilistička znanja pri njihovu oblikovanju rečenica u tekstovima policijske struke. | |
| Primijeniti administrativno-pravni funkcionalno jezični podstil u izradi tekstova policijske struke. | | | | Samostalno primijeniti pravopisna i jezična pravila neutralnoga hrvatskog standardnog jezika i obilježja administrativno-pravog funkcionalnog jezičnog podstila u izradi tekstova policijske struke. | |
| Kategorizirati događaje te ih sukladno tome oblikovati u tekst: zamolbe, očitovanja, školskog izvješća, policijskog izvješća, službene zabilješke, izvješća o utvrđenom činjeničnom stanju. | | | | Samostalno kategorizirati događaje i aktivnosti te ih sukladno situacijskom kontekstu oblikovati | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. primjena pravopisnih i pravogovornih pravila hrvatskoga standardnoga jezika  2. primjena administrativno-pravnog podstila i znanstvenog funkcionalnog jezičnog stila u policijskoj struci  3. izlagački tekstovi s obilježjima administrativnog i znanstvenog jezičnog stila | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik zadaje temu i odabire vrstu komunikacijskog teksta, zahtijevajući primjenu administrativnog i/ili znanstvenog funkcionalnog jezičnog stila.  Pravilna izvedba zadatka: Na praktičnom primjeru učenik analizira tekstove na sadržajnoj i izraznoj razini te oblikuje natuknice i nacrt teksta pa logično strukturira tekst prema obilježjima vrste stručnog teksta. Učenik pri tome primjenjuje pravopisna, gramatička i stilistička pravila standardnoga hrvatskog jezika i znanstvenog funkcionalnog stila te administrativnog zakonodavno-pravnog funkcionalnog podstila, stvarajući prikladan oblik s obzirom na komunikacijski kontekst.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju svoga rada i svog vlastitog doprinosa te kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Uporaba sredstva prisile policije i službenika pravosudne policije, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti opće uvjete i načela uporabe sredstava prisile policije i pravosudne policije | | | | Interpretirati opće uvjete i načela uporabe sredstava prisile na primjerima iz prakse | |
| Primijeniti sredstva prisile primjerene situaciji u obavljanju policijskih poslova i primjeni policijskih ovlasti | | | | Predvidjeti sredstva prisile primjerene situaciji u obavljanju policijskih poslova i primjeni policijskih ovlasti | |
| Primijeniti sredstva prisile ovisno o vrstama otpora koje pruža osoba prema kojoj se primjenjuju | | | | Prosuditi sredstva prisile ovisno o vrstama otpora koje pruža osoba prema kojoj se primjenjuju | |
| Objasniti uporabu tjelesne snage | | | | Odabrati uporabu tjelesne snage s najmanje štetnih posljedica | |
| Navesti uvjete za uporabu raspršivača s nadražujućom tvari i palice | | | | Usporediti uvjete za uporabu raspršivača s nadražujućom tvari i palice s uporabom tjelesne snage na primjerima iz prakse | |
| Objasniti uvjete za uporabu sredstava za vezivanje | | | | Razlikovati uvjete za uporabu sredstava za vezivanje i pojma »lisice preventivno« | |
| Razlikovati osnovne uvjete i specifičnosti uporabe vatrenog oružja prema osobama, životinjama i u progonu plovnog objekta | | | | Procijeniti osnovne uvjete i specifičnosti uporabe vatrenog oružja prema osobama, životinjama i u progonu plovnog objekta na primjerima iz prakse | |
| Obrazložiti uporabu sredstava prisile ili drugih sredstava za ometanje prema pokretnim uređajima na daljinsko upravljanje | | | | Prosuditi uporabu sredstava prisile ili drugih sredstava za ometanje prema pokretnim uređajima na daljinsko upravljanje | |
| Objasniti taktiku postupanja policijskih službenika prilikom uporabe sredstava prisile prema skupini | | | | Kritizirati loše taktike postupanja policijskih službenika prilikom uporabe sredstava prisile prema skupini na primjerima iz prakse | |
| Napisati izvješće o uporabi sredstava prisile | | | | Procijeniti opravdanost i zakonitost uporabe sredstava prisile temeljem sačinjenog izvješća o uporabi sredstava prisile | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i | | | | | |
| komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje.  Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Pojam i cilj uporabe sredstava prisile, opći uvjeti i načela  2. Vrste sredstava prisile, pojam otpora, napada, zatjecanja i bijega  3. Aktivni i pasivni otpor, postupanje prema »ranjivim« skupinama  4. Zakonski uvjeti i taktika postupanja prilikom uporabe tjelesne snage  5. Zakonski uvjeti i taktika postupanja prilikom uporabe raspršivača s nadražujućom tvari i palice, s naglaskom na tzv. »zelene« zone  6. Zakonski uvjeti i taktika postupanja prilikom uporabe sredstava za vezivanje  7. Zakonski uvjeti i taktika postupanja prilikom uporabe vatrenog oružja  8. Zakonski uvjeti i taktika postupanja prilikom uporabe sredstava prisile prema pokretnim uređajima na daljinsko upravljanje  9. Zakonski uvjeti i taktika postupanja prilikom uporabe sredstava prisile prema skupini  10. Opravdanost i zakonitost uporabe sredstava prisile, izvješće | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 1: Policijski službenici postupaju po dojavi o narušavanju javnog reda i mira od strane alkoholizirane osobe koja ne postupa po naredbama policije i oni prema njemu primjenjuju silu (tjelesnu snagu, raspršivač s nadražujućom tvari i sredstva za vezivanje).  Pravilna izvedba zadatka: Na praktičnom primjeru učenik treba razlikovati uvjete za uporabu sredstava prisile i odlučiti o primjeni sredstva prisile na konkretnom zadatku te sastaviti potrebna pismena.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 2: Osoba lišena slobode uhvatila se rukama za rešetku na vratima te odbija naredbu službenika pravosudne policije da pusti rešetku, Službenik pravosudne policije zaključio je da je nužan upotreba sredstava prisile.  Pravilna izvedba zadatka: Prema okolnostima događaja demonstrirati pravilan odabir sredstava prisile. Nakon primjene sredstava prisile analizirati okolnosti kada se smije upotrijebiti sredstva prisile i koja ograničenja postoje kod primjene sredstava prisile.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Sigurnost i korištenje Informacijskog sustava MUP-a i Zatvorskog i probacijskog IS, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Samostalno primijeniti zakonske propise vezane za informacijsku sigurnost MUP-a RH | | | | Primijeniti zakonske propise vezane za informacijsku sigurnost MUP-a RH | |
| Razlikovati klasificirane i neklasificirane podatke | | | | Prepoznati klasificirane i neklasificirane podatke | |
| Upotrijebiti mjere sigurnosti za informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova i probacijski informacijski sustav | | | | Primijeniti mjere sigurnosti za informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova i probacijski informacijski sustava | |
| Primijeniti pravila kibernetičke sigurnosti | | | | Objasniti pravila kibernetičke sigurnosti | |
| Demonstrirati TETRA sustav veza u komunikaciji i za provjeru podataka | | | | Upotrijebiti TETRA sustav veza u komunikaciji i za provjeru podataka | |
| Upotrijebiti IS MUP-a RH za provjeru i povezivanje podataka i informacija upotrijebiti i probacijski informacijski sustav | | | | Koristiti informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova i probacijski informacijski sustav za provjeru i povezivanje podataka i informacija | |
| Primijeniti unos dojava i događaja u informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova | | | | Izvršiti unos dojava i događaja u Informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje.  Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Pojam podatak, informacija, biometrijski podatci  2. Klasificirani i neklasificirani podatak i stupnjevi tajnosti  3. Nazivna vremena dostave i njihovo značenje  4. Mjere zaštite informacijskog sustava  5. Ulazak u informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova i probacijski informacijski sustav uz pravilno korištenje korisničkog imena i zaporke poštujući sve mjere zaštite informacijskog sustava  6. Upoznavanje i prihvaćanje odredbi »UPOZORENJA« o zakonitom i pravilnom korištenju informacijskog sustava Ministarstva unutarnjih poslova  7. Pravilan odabir preglednika i pretraživača u glavnome izborniku informacijskog sustava Ministarstva unutarnjih poslova  8. Zaprimanje dojava o provjeri osobnih testnih podataka za osobu  9. Zaprimanje dojava o provjeri testnih podataka za vozilo  10. Zaprimanje dojava o provjeri testnih podataka za oružje  11. Unos osobnih testnih podataka u pretraživače, pretraživanje i pronalazak istih  12. Unos događaja u informacijski sustava Ministarstva unutarnjih poslova  13. Rad sa TETRA sustavom veze i provjeravanje podataka putem istoga | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje testne podatke i informacije iz stvarnih primjera i događaja, gdje učenik u pojedinačnom ili timskom radu demonstrira upotrebu i provjeru testnih osobnih podataka, testnih podataka o vozilu, testnih podataka o oružju u informacijskom sustavu Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske i probacijskog informacijskog sustava ili uporabom TETRA sustava.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik samostalno i profesionalno koristi IS MUP-a Republike Hrvatske, probacijski informacijski sustav i TETRA sustav te izvršava sve provjere u IS MUP-a Republike Hrvatske ili TETRA sustavu, sukladno zakonskim odredbama i pravilima struke na način da: sigurno i samostalno koristi svoje korisničko ime i lozinku te ulazi u IS MUP-a RH, gdje pomoću preglednika i pretraživača izvršava provjere osobnih podataka, adresnih podataka, podataka o vozilu, podataka o oružju. Učenik također putem IS MUP-a RH izvršava unos prethodno provjerenih dobivenih informacija u obliku E-dojava ili E-događaja, raspisuje potrage za osobama, predmetima, izvršava unose uhićenih i osoba puštenih na slobodu. Putem sredstava veze TETRA sustava vrši dostupne provjere svih podataka u IS MUP-a RH.  Vrednovanje: Tijekom provedbe vježbe nastavnik boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Strani jezik policijske struke, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Koristiti osnovne pojmove i nazive vezane uz rodove policije na stranom jeziku | | | | Na stranom jeziku upotrebljavati osnovne pojmove vezane uz strukturu MUP-a i rodove policije. | |
| Navesti nazive policijskih poslova i policijskih ovlasti na stranom jeziku | | | | Objasniti dijelove naziva policijskih poslova i ovlasti na stranom jeziku. | |
| Nabrojiti vrste javnih isprava koje služe za provjeru identiteta na stranom jeziku | | | | Objasniti nazive te osnovne elemente javnih isprava koje služe za provjeru identiteta na stranom jeziku. | |
| Opisati osobu na stranom jeziku | | | | Samostalno upotrebljavati osnovne izraze vezane uz izgled, oblike lica i dijelova lica (oblik očiju, nosa, usta), dob, spol, boje kose i očiju, dijelove odjeće i modne dodatke opisujući osobu s fotografije na stranom jeziku. | |
| Koristiti upozorenja i naredbe prilikom provjere identiteta na stranom jeziku | | | | Samostalno upotrebljavati naredbe i upozorenja u pozitivnom i niječnom obliku prilikom provjere identiteta stranog državljanina te identifikacijska pitanja prilikom provjere identiteta. | |
| Prikupiti obavijesti od građana na stranom jeziku | | | | Samostalno postavljati pitanja na stranom jeziku prilikom prikupljanja obavijesti od stranog državljanina prilikom obavijesnog razgovora ili ispitivanja svjedoka, žrtve ili očevica. | |
| Nabrojiti nazive sredstava prisile na stranom jeziku | | | | Na stranom jeziku upotrebljavati pojmove vezane uz sredstva prisile uz izdavanje naredbi i upozorenja. | |
| Izreći razloge uhićenja i prava uhićenoj osobi na stranom jeziku | | | | Samostalno obaviti uhićenje stranog državljanina koristeći strani jezik uz izricanje prava i razlog uhićenja uhićenoj osobi. | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje.  Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. postavljanje pitanja na stranom jeziku  2. opis osobe na stranom jeziku – dijelovi tijela, izgled osobe, odjeća i modni dodaci  3. imperativ – pozitivni i niječni oblik  4. izdavanje upozorenja i naredbi na stranom jeziku  5. prikupljanje obavijesti od građana na stranom jeziku  6. sredstva prisile  7. uhićenje/Miranda Warning  8. izricanje prava uhićenom stranom državljaninu | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 1: Nastavnik učenike dijeli u parove. Provode provjeru identiteta stranog državljanina koji je zatečen bez javne isprave na javnom mjestu pomoću situacijskih dijaloga koristeći pitanja za provjeru identiteta/identifikacijska pitanja. Jedan je učenik policijski službenik, a drugi strani državljanin koji odgovara na pitanja. Nakon obavljenog zadatka, mijenjaju uloge. | | | | | |
| Pravilna izvedba zadatka: Demonstrirati i prezentirati korištenje stranog jezika prilikom provjere identiteta u skladu sa zakonima i stručnom terminologijom vezanom uz osobne i putne isprave koristeći identifikacijska pitanja (ime i prezime, datum i mjesto rođenja, imena roditelja, adresa, zanimanje…).  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 2: Nastavnik učenicima daje fotografiju osobe. Učenici opisuju osobu s fotografije koristeći izraze na stranom jeziku vezane uz dijelove tijela, izgled osobe, opisuju odjeću, modne dodatke.  Pravilna izvedba zadatka: Demonstrirati i prezentirati korištenje stranog jezika prilikom opisa osobe koristeći izraze na stranom jeziku vezane uz dijelove tijela, izgled osobe (visinu, težinu, tjelesnu građu, boju kose, očiju, oblik lica, nosa, usta, ušiju), odjeću i modne dodatke.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | UVOD U KRIMINALISTIKU I KAZNENO PRAVO | | | | |
| Šifra modula | M-24-23-004 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 5 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | OBAVEZNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | Učenici stječu se znanja o primjeni kriminalistike u istraživanju kaznenih djela i temeljnih pojmova kaznenog prava sukladno zakonskim odredbama i pravilima struke. Izučavanjem ovog modula učenici će biti sposobni razlikovati temeljne pojmove kriminalistike, značaj zlatnih pitanja kriminalistike, razlikovati indicije i dokaze, traseologije i tragova u kriminalističkom istraživanju, opisati načine krivotvorenja predmeta kao i temeljne pojmove kaznenog prava, zabranu dvostrukog kažnjavanja, načelo zakonitosti u kaznenom postupku, razlikovati stadije kaznenog djela i vrste kaznenog progona, objasniti izvide kaznenih djela, dokazne i hitne dokazne radnje. Učenici će također moći prepoznati motive i razloge za počinjenje kaznenih djela i prekršaja te procijeniti ulogu policije u suzbijanju kriminaliteta s ciljem sprječavanja kriminala, povećanja sigurnosti i kvalitete života građana. | | | | |
| Ključni pojmovi | Kriminalitet, zlatna pitanja kriminalistike, indiciji, predmeti kaznenog djela, kriminalistička registracija i identifikacija, traseologija, krivotvorenje, kazneno djelo, izvidi, dokazne radnje, hitne dokazne radnje, frustracije, emocije, psihičko oboljenje, prevencija, lokalna zajednica, sigurnost. | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  osr B.5.1.-uviđa posljedice svojih i tuđih stavova/postupaka/izbora  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  uku D.4/5.1. 1. Učenik stvara prikladno fizičko okružje za učenje s ciljem poboljšanja koncentracije i motivacije.  uku D.4/5.2. 2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. sv ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila najmanje razina 7 HKO-a odgovarajućeg profila. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Predmet i zadaća kriminalistike i kriminalističke tehnike, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti kriminalitet kao negativnu društvenu pojavu i ulogu kriminalistike u suzbijanju kriminaliteta | | | | Protumačiti ulogu kriminalistike u suzbijanju kriminaliteta i kriminalitet kao negativnu društvenu pojavu | |
| Istaknuti značaj zlatnih pitanja u kriminalističkom istraživanju | | | | Analizirati zlatna pitanja kriminalistike i njihov značaj u kriminalističkom istraživanju | |
| Razlikovati indicije i dokaze | | | | Prepoznati indicije i dokaze u konkretnoj situaciji | |
| Obrazložiti načine saznanja i postupak policije po saznanju za kazneno djelo | | | | Objasniti postupak policije po saznanju za kazneno djelo nakon saznanja za kazneno djelo | |
| Protumačiti značaj predmeta kaznenih djela u kriminalističkom istraživanju | | | | Kritički procijeniti ulogu predmeta kaznenih djela u kriminalističkom istraživanju | |
| Razlikovati kriminalističku registraciju i identifikaciju | | | | Primijeniti samostalno i pravilno kriminalističku registraciju i identifikaciju u određenoj konkretnoj situaciji | |
| Objasniti temeljne značajke traseologije, tragova i vještačenja kod obavljanja policijskih poslova | | | | Primijeniti traseologiju za utvrđivanje značajnih tragova u kriminalističkom istraživanju | |
| Opisati načine krivotvorenja predmeta | | | | Prepoznati krivotvorene predmeta, novac, dokumente u konkretnom slučaju | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga.  Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. pojam i uloga kriminalistike u suzbijanju kriminaliteta  2. zlatna pitanja kriminalistike  3. indiciji i dokazi  4. načini saznanja i postupak policije po saznanju za kazneno djelo  5. predmeti kaznenog djela  6. kriminalistička registracija i identifikacija  7. traseologija i tragovi  8. krivotvorenje predmeta | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj konkretnog kaznenog djela na kojem učenik prepoznaje tragove na mjestu događaja i analizira opisano kazneno djelo. Učenik će koristeći zlatna pitanja kriminalistike i alate kriminalističke registracije i identifikacije odgovoriti na pitanja tzv. prvog zahvata.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik prepoznaje određene tragove kaznenog djela, pokazuje načine njihove zaštite i interpretira značenje pojedinih tragova i predmeta. Objasniti će obilježja zadanog kaznenog djela, razlikovati indicije i dokaze, način postupanja nakon saznanja za kazneno djelo, postupak sa predmetima i tragovima na mjestu događaja, značenju predmeta i načinu njihova vještačenja kao i postupku sa mogućim krivotvorenim predmetima.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Temeljni pojmovi kaznenog prava, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti osnovne značajke kaznenog materijalnog prava | | | | Objasniti značaj i temeljne pojmove kaznenog materijalnog prava | |
| Objasniti značaj kaznenog procesnog prava za postupanje policijskih službenika | | | | Samostalno interpretirati važnost kazneno procesnog prava za postupanje policijskih službenika | |
| Objasniti zabranu dvostrukog kažnjavanja i načelo zakonitosti u kaznenom postupku | | | | Interpretirati zabranu dvostrukog kažnjavanja i načelo zakonitosti u kaznenom postupku. | |
| Objasni pojmove mjesta, vremena i načina počinjenja kaznenog djela | | | | Procijeniti važnost utvrđivanja načina, vremena i mjesta počinjenja kaznenog djela za provođenje kaznenog postupka | |
| Razlikovati stadije kaznenog djela | | | | Usporediti važnost utvrđivanja stadija pojedinog kaznenog djela za odlučivanje o krivnji i kaznenopravnoj sankciji | |
| Objasniti pojmove i uloge subjekata u kaznenom postupku | | | | Razlikovati ulogu i nadležnosti pojedinih subjekata u pokretanju i vođenju kaznenog postupka | |
| Razlikovati vrste kaznenog progona | | | | Kritički procijeniti ovisno o okolnostima kaznenog djela i počinitelja o pravilnom pokretanju kaznenog progona | |
| Objasniti pojam i ciljeve izvida kaznenih djela, dokazne radnje i hitne dokazne radnje | | | | Odrediti potrebne izvidne, dokazne i hitne dokazne radnje u konkretnoj zahtjevnoj situaciji | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga.  Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. izvori kaznenog prava  2. zabrana dvostrukog kažnjavanja i načelo zakonitosti  3. kazneno djelo i obilježja kaznenog djela  4. stadiji kaznenog djela  5. subjekti kaznenog postupka  6. vrste kaznenog progona  7. izvidi kaznenih djela  8. dokazne radnje | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj vezan uz kazneno djelo na kojem učenik izlaže obilježja zadanog kaznenog djela.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba pažljivo pročitati zadani događaj i prepoznati o kojoj se vrsti kaznenog djela radi. Objasniti obilježja zadanog kaznenog djela, razlikovati stadij počinjenja, odrediti mjesto i vrijeme počinjenja, prepoznati vrstu kaznenog progona za konkretno kazneno djelo, odrediti nadležnog tužitelja i nadležno državno odvjetništvo.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Uzroci i prevencija kriminaliteta, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti utjecaj emocija na različite ljudske aktivnosti i kriminogeni značaj afekata | | | | Dovesti u vezu fiziološke promjene i uspješnost u različitim aktivnostima | |
| Razlikovati prilagođeno i neprilagođeno reagiranje na frustracije | | | | Dati primjere prilagođenog i neprilagođenog reagiranja na frustraciju | |
| Prepoznati obilježja ponašanja koja ukazuju na psihičko oboljenje ili poremećaj | | | | Prepoznati obilježja ponašanja i doživljavanja koja ukazuju na psihičko oboljenje ili poremećaj | |
| Prepoznati motive i razloge za počinjenje kaznenih djela i prekršaja | | | | Analizirati uzroke počinjenja nekog kaznenog djela | |
| Objasniti značaj analize kriminaliteta na određenom području radi planiranja i organiziranja rada policije s ciljem povećanja sigurnosti građana i imovine | | | | Kritički procijeniti stanje sigurnosti u odnosu na kretanje kriminaliteta na određenom području s ciljem povećanja sigurnosti građana i imovine | |
| Objasniti ulogu policije i lokalne zajednice u suzbijanju kriminaliteta | | | | Protumačiti ulogu policije i lokalne zajednice u suzbijanju kriminaliteta | |
| Razlikovati samozaštitna ponašanja fizičkih i pravnih osoba | | | | Osmisliti samostalno samozaštitna ponašanja fizičkih i pravnih osoba u odnosu na zahtjevnu situaciju | |
| Identificirati znakove utjecaja određenog opojnog sredstva na ponašanje | | | | Protumačiti znakove u utjecaja određenog opojnog sredstva na ponašanje | |
| Primijeniti preventivne projekte i planove u radu | | | | Primijeniti preventivne projekte i planove u zahtjevnoj konkretnoj situaciji | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga.  Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. emocije – pojam i klasifikacija  2. utjecaj emocija na aktivnost  3. frustracija i reagiranje na frustracije  4. agresija i izvori agresije  5. psihički poremećaji  6. motivacija počinjenja kaznenih djela  7. uloga policije u prevenciji kriminaliteta  8. načini provođenja prevencije kriminaliteta  9. suradnja policije i lokalne zajednice u prevenciji kriminaliteta  10. prevencija ovisnosti  11. prevencija kaznenih djela protiv imovine | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | SIGURNOST U PROMETU | | | | |
| Šifra modula | M-24-23-005 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 2 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | OBAVEZNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | Učenici stječu znanja potrebna za savladavanje prometnih propisa bitnih za osposobljavanje i polaganje vozačkog ispita B kategorije vozila. Učenici ovog modula bit će sposobni samostalno savladati temeljne definicije i propisi o sigurnosti cestovnog prometa, prometnu signalizaciju, prometna pravila, pokazati znakove koje daje policijski službenik prilikom upravljanja prometom pokretima ruku i položajem tijela, zvučnom i svjetlosnom signalizacijom. Izgraditi će pozitivna stajališta o prometu i kulturnome ponašanju u prometu te razvijati solidarnost, humanost i etičnost odnosa među sudionicima prometa. | | | | |
| Ključni pojmovi | cesta, vozilo, vozač, prometni znakovi, prednost prolaska, prometna pravila, znakove koje daje policijski službenik. | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  uku D.4/5.1. 1. Učenik stvara prikladno fizičko okružje za učenje s ciljem poboljšanja koncentracije i motivacije.  uku D.4/5.2. 2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Nastavnik odabire na kojim će slučajevima iz pravila i propisa steći znanja o zakonitostima odvijanja cestovnoga prometa. Pojedine elemente uvježbavaju na različitim primjerima na simulacijskom poligonu škole. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: specijalizirana učionica opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna ploča, projektor, projektno platno), tableti/računala s pristupom internetu za učenike/polaznike. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Temeljni pojmovi vezani uz prometne propise, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Poznavati temeljne propise i ponašanje sudionika u cestovnom prometu | | | | Prepoznati temeljne propise, osnovne uvjete, i zakonitostima odvijanja cestovnoga prometa | |
| Objasniti osnovne pojmove i podjelu cesta te obilježja kretanja vozila | | | | Prepoznati osnovne pojmove, podjelu cesta i obilježja kretanja vozila | |
| Razlikovati značenje prometnih znakova te postupak vozača pri nailasku na pojedini prometni znak | | | | Prepoznati značenje pojedinih prometnih znakova i postupak vozača pri nailasku na pojedini prometni znak | |
| Primijeniti prometna pravila u konkretnim prometnim situacijama na cesti | | | | Analizirati prometna pravila u konkretnim prometnim situacijama na cesti | |
| Objasniti prilagođavanje vožnje na prometnicama u različitim vremenskim uvjetima | | | | Analizirati vožnje na prometnicama u različitim vremenskim uvjetima | |
| Objasniti pravila ponašanja u slučaju prometne nesreće | | | | Protumačiti pravila ponašanja u slučaju prometne nesreće | |
| Izvoditi znakove koje daje policijski službenik prilikom upravljanja prometom pokretima ruku i položajem tijela, zvučnom i svjetlosnom signalizacijom | | | | Prezentirati samostalno upravljanje prometom pokretima ruku i položajem tijela | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. propisi u cestovnom prometu  2. vozač i ponašanje u prometu  3. ostali sudionici u prometu  4. vozilo  5. cesta  6. znakovi u prometu  7. prometna i sigurnosna pravila  8. vožnja u naselju i izvan naselja  9. vožnja u posebnim uvjetima  10. pravila ponašanja u slučaju prometne nesreće  11. prometni znakovi, oprema i signalizacija na cestama | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Zadatak: U simuliranoj situaciji učenik upravljanja prometom pokretima ruku i položajem tijela, zvučnom i svjetlosnom signalizacijom.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik uz nadzor u simuliranim okolnostima upravlja prometom pokretima ruku i položajem tijela, zvučnom i svjetlosnom signalizacijom.  Vrednovanje: Tijekom provedbe vježbe nastavnik boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | POLICIJSKO NAORUŽANJE I GAĐANJE | | | | |
| Šifra modula | M-24-23-006 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. sv ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila. | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 8 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 10-20% | | 70-80% | | 10-20% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | OBAVEZNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | U modulu Policijskog naoružanja i gađanja stječu se znanja o osnovnom i posebnom vatrenom oružju na korištenju MUP-a RH, pripadajućem streljivu, tehnici kretanja, sigurnom načinu rukovanja te uporabi vatrenog oružja.  Izučavanjem modula polaznici će biti sposobni za tehnički ispravno i sigurno rukovanje službenim oružjem te pravilnu taktičku uporabu službenog oružja. | | | | |
| Ključni pojmovi | Vatreno oružje, osnovno i posebno oružje, kratko i dugo vatreno oružje, pištolj, jurišna puška, strojnica, streljivo, oprema policijskog službenika, mjere sigurnosti, vještina gađanja, rukovanje vatrenim oružjem, stavovi za gađanje, tehnike kretanja, gađanja vatrenim oružjem, simulacijske vježbe | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  osr B.5.1.-uviđa posljedice svojih i tuđih stavova/postupaka/izbora  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  uku D.4/5.1. 1. Učenik stvara prikladno fizičko okružje za učenje s ciljem poboljšanja koncentracije i motivacije.  uku D.4/5.2. 2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Kako bi se postigao cilj modula, nastavnik mora tijekom realizacije modula: poticati učenika u pravilnom korištenju vatrenog oružja, primjenjujući pravila sigurnosti, poticati učenika da teoretska znanja demonstrira kroz praktičan rad, poticati učenika da praktične vježbe izvodi ispravno i u skladu s mjerama sigurnosti.  Kako bi se postigao cilj modula, učenik mora tijekom realizacije modula: poštivati pravila u cilju sigurnog odvijanja nastave, primijeniti pravila sigurnosti prilikom rukovanja vatrenim oružjem, primijeniti stečena znanja u praktičnom dijelu rukovanja vatrenim oružjem  Nastavnik će se tijekom nastavnog procesa uvježbavanja radnji u rukovanju oružjem voditi analitičkom metodom, metodom standardnog ponavljajućeg vježbanja i sintetičkom metodom. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: specijalizirana učionica opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (projektor, platno), Strelište za kratko i dugo vatreno oružje, komplet za nošenje oružja, osnovno i posebno naoružanje (kratko i dugo vatreno oružje), FX oružje, zaštitna oprema za FX oružje, streljivo za FX oružje, školsko, manevarsko i bojevo streljivo, mete, sredstava i pribor za čišćenje oružja, osobno i kombi vozilo, torbe i sanduci za nošenje oružja i pribora, zaštita za oči i uši, komplet prve pomoći, šatorska krila, megafon, tajmer (mjerač vremena). | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Osnovne taktičke i tehničke značajke policijskog naoružanja i priprema za gađanje, 4 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Opisati osnovno i posebno oružje te pripadajuće streljivo | | | | Opisati svojstva i objasniti tehničke i taktičke značajke osnovnog i posebnog oružja te pripadajućeg streljiva | |
| Poznavati mjere sigurnosti prilikom rukovanja oružjem | | | | Pridržavati se mjera i pravila sigurnosti prilikom rukovanja vatrenim oružjem | |
| Rukovati kratkim i dugim vatrenim oružjem | | | | Poznavati vještinu gađanja vatrenim oružjem, primijeniti tehnike rukovanja osnovnim i posebnim oružjem | |
| Razlikovati stavove za gađanje | | | | Rukovati osnovnim i posebnim vatrenim oružjem te primijeniti različite stavove prilikom rukovanja oružjem | |
| Koristiti sredstva za orijentaciju | | | | Kretati se na terenu uz orijentiranje pomoću sredstava za orijentaciju | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju. U najvećem dijelu izvode se praktične aktivnosti u kojima učenici rukuju oružjem. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Oružje, streljivo i oprema policijskih službenika  2. Sigurnost u rukovanju vatrenim oružjem  3. Osnove gađanja vatrenim oružjem  4. Osnove topografije | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije:  Nastavnik priprema i zadaje vježbu u kojoj učenik samostalno rukuje vatrenim oružjem i demonstrira pravilnu provjeru oružja.  Pravilna izvedba zadatka:  – učenik po odobrenju nastavnika uzima oružje  – provjerava oružje kako bi utvrdio stanje napunjenosti oružja  – nakon provjere, stavlja oružje u futrolu, ili ako je dugo oružje u intervencijski položaj držanja dugog oružja za nošenje oružja  Vrednovanje: Tijekom provedbe učenik se mora pridržavati mjera sigurnosti te ne smije pogriješiti u redoslijedu izvođenja radnji provjere oružja kako bi zavrijedio pozitivnu ocjenu, ukoliko pogriješi zadatak se vrednuje s ocjenom nedovoljan, nastavnik boduje izvođenje provjere popunjavanjem ocjenske/evaluacijske lista – na temelju koje daje ocjenu, učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samo evaluaciju vlastite i izvedbe drugih učenika te komentiraju rezultate | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Tehnike uporabe policijskog oružja u obavljanju policijskih poslova, 4 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Primijeniti tehnike kretanja s vatrenim oružjem u specifičnim situacijama | | | | Prepoznati i primijeniti tehnike kretanja pojedinačno i skupno, na otvorenom, prilikom ulaska te u zatvorenom prostoru | |
| Primijeniti tehnike rukovanja osnovnim oružjem u specifičnim situacijama | | | | Primijeniti tehnike rukovanja osnovnim oružjem tijekom realizacije vježbovnih, ocjenskih, statičkih i dinamičkih gađanja, bez i pod fizičkim opterećenjem, bez i s vremenskim ograničenjem | |
| Primijeniti tehnike rukovanja posebnim oružjem u specifičnim situacijama | | | | Primijeniti tehnike rukovanja posebnim oružjem tijekom realizacije vježbovnih, ocjenskih, statičkih i dinamičkih gađanja, bez i pod fizičkim opterećenjem | |
| Primijeniti tehnike kretanja i rukovanja oružjem u situacijskoj vježbi | | | | Primijeniti tehnike kretanja, tehnike rukovanja vatrenim oružjem tijekom realizacije situacijskih vježbi simulacijskim oružjem (FX) | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju. U najvećem dijelu izvode se praktične aktivnosti u kojima učenici rukuju oružjem. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. Taktika postupanja prilikom uporabe vatrenog oružja  2. Vježbovna i ocjenska gađanja vatrenim oružjem  3. Simulacijske vježbe | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije:  Nastavnik priprema i zadaje ocjensko gađanje u kojem učenik samostalno rukuje vatrenim oružjem i izvršava gađanje.  Pravilna izvedba zadatka:  – učenik po odobrenju nastavnika uzima oružje  – provjerava oružje kako bi utvrdio stanje napunjenosti oružja  – po zapovijedi pristupa ocjenskom gađanju, po zapovijedi nastavnika učenik puca u određenu metu, određenom dinamikom koristeći različite stavove za gađanje, prazni i provjerava oružje  Vrednovanje: Tijekom provedbe učenik se mora pridržavati mjera sigurnosti te ne smije pogriješiti u redoslijedu izvođenja radnji provjere oružja kako bi zavrijedio pozitivnu ocjenu, ukoliko pogriješi gađanje se vrednuje s ocjenom nedovoljan, da bi se gađanje vrednovalo s pozitivnom ocjenom, učenik mora imati 70% pogodaka u zadani dio mete od ukupnog broja ispucanog streljiva | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | SPORT I SAMOOBRANA | | | | |
| Šifra modula | M-24-23-007 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 12 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 60-70% | | Do 20% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | OBAVEZNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | Učenici podižu razine situacijske efikasnosti znanja borenja, podižu se razine antropometrijskih karakteristika, podižu se razine motoričkih i funkcionalnih sposobnosti, podizanje razine kvalitete policijskog postupanja za policijsku praksu. Također se usvajaju znanja i vještine za učinkovito obnašanje policijskih poslova, kineziološka znanja borilačkih sportova za obavljanje policijskog posla na razini naprednog usavršavanja, a plivanje na razini početnog usavršavanja, te usvajaju teoretska znanja i stvaraju navike redovite tjelesne aktivnosti. | | | | |
| Ključni pojmovi | položaj ruku, položaj nogu, položaj tijela, kretanje, prijenos težine, rotacija tijela, kinestetički osjećaj, kontrola, snaga, brzina, izdržljivost, koordinacija | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  uku D.4/5.1. 1. Učenik stvara prikladno fizičko okružje za učenje s ciljem poboljšanja koncentracije i motivacije.  uku D.4/5.2. 2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Nastavnik odabire na kojim će slučajevima iz prakse podučavati primjenu motoričkih aktivnosti vezanih za uporabu tjelesne snage, prilagođenih tehnika iz različitih borilačkih sportova te metode motivacije i praćenja jačanja motoričkih sposobnosti učenika. Stvarne radne situacije uvježbavaju se na različitim primjerima u simulacijskim prostorima škole. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: bazen, sportska dvorana, poligon prepreka, vanjski teren za trčanje, ženske ruče, muške ruče, štap dužine 1m, švedski sanduk, štoperica, nastavna sredstva i pomagala za održavanje nastave (girje, medicinke, slam ball, steperi, jednoručni i dvoručni utezi različitih veličina, švedska klupa, švedski sanduk, koordinacijske ljestve, bugarska vreća, vijača, strunjača, pilates lopta, valjak za masažu, kotač za razvoj trbušne muskulature, daske za plivanje) | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Transformiranje motoričko-funkcionalnih sposobnosti, 3 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Izvoditi motoričko-funkcionalne aktivnosti prema testovima za procjenu aerobnih i anaerobnih sposobnosti | | | | Izvoditi unaprijeđeno motoričko-funkcionalne aktivnosti za procjenu aerobnih i anaerobnih sposobnosti prema normiranim testovima s rezultatima više razine | |
| Izvoditi motoričke aktivnosti prema testovima za procjenu repetitivne snage trupa | | | | Izvoditi unaprijeđeno motoričko aktivnosti za procjenu repetitivne snage trupa prema normiranim testovima s rezultatima više razine | |
| Izvoditi motoričke aktivnosti prema testovima za procjenu repetitivne snage ruku i ramenog pojasa | | | | Izvoditi unaprijeđeno motoričko aktivnosti za procjenu repetitivne snage ramenog pojasa prema normiranim testovima s rezultatima više razine | |
| Samostalno izvoditi ciljane motoričke vježbe za promjenu određenih sposobnosti | | | | Isplanirati izvedbu odabranih motoričko-funkcionalnih aktivnosti s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizacija sastava tijela – povećanje mišićne mase, redukcija potkožnoga masnog tkiva) | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Kako bi se postigao cilj modula, nastavnik mora tijekom realizacije modula: ishode učenja ostvariti metodama demonstracije i kombiniranjem analitičko-sintetičkih metoda vježbanja te, posebice, individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, poticati učenika da razvija motoričko-funkcionalne sposobnosti te promjenom metoda vježbanja jača svoje motoričko-funkcionalne sposobnosti, cijeniti učenikovu samostalnost i poštivati njegove mogućnosti.  Kako bi se postigao cilj modula, učenik mora tijekom realizacije modula: analizirati i kritički prosuđivati vlastite motoričko-funkcionalne sposobnosti i motivirano pristupiti vježbama, uz pratnju i poticaj nastavnika i ostalih učenika kombinirati metode standardnog ponavljajućeg vježbanja, promjenjivog vježbanja i situacijskog vježbanja. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. provjera inicijalnog stanja motoričko-funkcionalnih sposobnosti  2. razvoj motoričko – funkcionalnih sposobnosti  3. provjera tranzitivnog stanja motoričko-funkcionalnih sposobnosti  4. finalna provjera motoričko-funkcionalnih sposobnosti plivanje | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Zadatak: učenik prolazi zadani poligon prepreka  Pravilna izvedba zadatka: učenik na znak i pokretanje štoperice od strane nastavnika starta sa startne linije i prolazi zadane prepreke redoslijedom i tehnikama koji su unaprijed definirane. Prolaskom kroz ciljnu liniju test završava postignutim vremenom.  Vrednovanje: Prema unaprijed utvrđenim normama ocjenjuje prolazak poligona prepreka u određenom vremenu. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Primjenjivanje motoričkih znanja specifičnih za struku, 4 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Primjenjuje tehnike savladavanja pasivnog otpora na razini naprednog usavršavanja | | | | Primijeniti tehnike za svladavanje osobe koja ne postupi po upozorenju ili naredbi stavivši se u položaj kojim onemogućava obavljanje posla iz opisa zanimanja pri čemu struktura kretanja u potpunosti odgovara strukturi elementa i savladana je u vremenskom okviru | |
| Primjenjuje tehnike savladavanja aktivnog otpora na razini naprednog usavršavanja | | | | Primijeniti tehnike za svladavanje osobe koja potiče na otpor ili pruža otpor uporabom oružja, oruđa, drugih predmeta ili tjelesnom snagom i na taj način onemogućava obavljanje posla iz opisa zanimanja pri čemu struktura kretanja u potpunosti odgovara strukturi elementa i savladana je u vremenskom okviru | |
| Primjenjuje tehnike vezivanja na razini naprednog usavršavanja | | | | Primijeniti tehnike vezivanja osobe koja surađuje i osobe koja potiče na otpor i na taj način onemogućava obavljanje posla iz opisa zanimanja pri čemu struktura kretanja u potpunosti odgovara strukturi elementa i savladana je u vremenskom okviru | |
| Primjenjuje tehnike udarca palicom | | | | Primjenjuje tehnike udarca palicom sukladno situaciji i ovlastima pri čemu struktura kretanja u potpunosti odgovara strukturi elementa i savladana je u vremenskom okviru | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Kako bi se postigao cilj modula, nastavnik mora tijekom realizacije modula: ishode učenja ostvariti metodama demonstracije i kombiniranjem analitičko-sintetičkih metoda vježbanja te, posebice, individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, poticati učenika da demonstrira znanja i vještine. Cijeniti učenikovu samostalnost i poštivati njegove mogućnosti.  Kako bi se postigao cilj modula, učenik mora tijekom realizacije modula: analizirati i kritički prosuđivati vlastite motoričke sposobnosti i motivirano pristupiti vježbama, uz pratnju i poticaj nastavnika i ostalih učenika kombinirati metode standardnog ponavljajućeg vježbanja, promjenjivog vježbanja i situacijskog vježbanja. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. savladavanje pasivnog otpora  2. zahvati za privođenje  3. vezivanje | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Zadatak: U simuliranoj situaciji učenik primjenjuje ključ na laktu sa vezivanjem i pregledom osobe.  Pravilna izvedba zadatka: učenik prilazi sprijeda izvodi ključ na laktu sa spuštanjem i dovodi do pozicije za vezivanje, veže osobu, podiže osobu od tla, vrši pregled osobe, nakon čega ju odvezuje.  Vrednovanje: Prema unaprijed utvrđenim kriterijima ocjenjuje se struktura kretanja koja odgovara strukturi elementa i savlada je u određenom vremenu. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Primjenjivanje motoričkih znanja, 5 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Primjenjuje tehnike boksa na razini naprednog usavršavanja | | | | Primijeniti motoričke aktivnosti iz borilačkog sporta boks koje su povezane s tipičnim motoričkim obilježjima zanimanja pri čemu struktura kretanja u potpunosti odgovara strukturi elementa i savladana je u vremenskom okviru | |
| Primjenjuje tehnike sportova judo i hrvanje na razini naprednog usavršavanja | | | | Primijeniti motoričke aktivnosti iz borilačkih sportova judo i hrvanje koje su povezane s tipičnim motoričkim obilježjima zanimanja pri čemu struktura kretanja u potpunosti odgovara strukturi elementa i savladana je u vremenskom okviru | |
| Primjenjuje tehnike karatea na razini naprednog usavršavanja | | | | Izvoditi tehnike udarca nogom borilačkog sporta karate koje su povezane s tipičnim motoričkim obilježjima zanimanja pri čemu struktura kretanja u potpunosti odgovara strukturi elementa i savladana je u vremenskom okviru | |
| Primjenjuje tehniku plivanja kraul na razini početnog usavršavanja | | | | Izvoditi tehniku plivanja kraul i tehnike plivanja za spašavanje unesrećenih iz vode pri čemu struktura kretanja u potpunosti odgovara strukturi elementa i savladana je u vremenskom okviru | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Kako bi se postigao cilj modula, nastavnik mora tijekom realizacije modula: ishode učenja ostvariti metodama demonstracije i kombiniranjem analitičko-sintetičkih metoda vježbanja te, posebice, individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, poticati učenika da demonstrira znanja i vještine te promjenom metoda vježbanja jača svoje motoričke sposobnosti, cijeniti učenikovu samostalnost i poštivati njegove mogućnosti.  Kako bi se postigao cilj modula, učenik mora tijekom realizacije modula: analizirati i kritički prosuđivati vlastite motoričke sposobnosti i motivirano pristupiti vježbama, uz pratnju i poticaj nastavnika i ostalih učenika kombinirati metode standardnog ponavljajućeg vježbanja, promjenjivog vježbanja i situacijskog vježbanja. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. stavovi, kretanja, udarci rukom i udarci palicom  2. udarci nogom  3. padovi | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Zadatak: U simuliranoj situaciji učenik primjenjuje stavove, kretanja i udarce nogom  Pravilna izvedba zadatka: učenik u kretanju udara po fokuseru prednjom i stražnjom nogom ravno naprijed i kružno s strane.  Vrednovanje: Prema unaprijed utvrđenim kriterijima ocjenjuje se struktura kretanja koja odgovara strukturi elementa i savlada je određenim intenzitetom i u određenom vremenu. | | | | | |

3.2 IZBORNI MODULI

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV MODULA | PRIMJENA POSEBNIH PREKRŠAJNIH ZAKONA | | | | |
| Šifra modula | IM-24-23-001 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 6 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | IZBORNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | Cilj modula Primjena posebnih prekršajnih zakona je stjecanje znanja i vještina za samostalno i profesionalno provođenje kriminalističkog istraživanja prekršaja te procesuiranje počinitelja prekršaja iz Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira, Zakona o javnom okupljanju, Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima te Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji. Izučavanjem ovog modula učenici će biti sposobni razlikovati oblike narušavanja javnog reda i mira, oblike nasilja u obitelji, oblike javnih okupljanja te sprječavanje nereda na športskim natjecanjima uz izdavanje prekršajnog naloga te podnošenjem optužnog prijedloga uz predlaganje zaštitnih mjera.  Učenici će usvojiti temeljna znanja o utjecaju grupe na pojedinca, psihologiji mase i uvjetima nastajanja panike | | | | |
| Ključni pojmovi | Posebni prekršajni zakoni, oblici protupravnog ponašanja, sankcioniranje počinitelja prekršaja, izdavanje prekršajnog naloga, podnošenje optužnog prijedloga, predlaganje prekršajnih sankcija i zaštitnih mjera, grupa, organizacija, grupne norme, difuzija odgovornosti, konformizam, stav, stereotip, predrasuda, psihološke karakteristike mase, panika | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  goo A.5.1.-aktivno sudjeluje u zaštiti i promicanju ljudskih prava  osr B.5.1.-uviđa posljedice svojih i tuđih stavova/postupaka/izbora  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  uku D.4/5.1. 1. Učenik stvara prikladno fizičko okružje za učenje s ciljem poboljšanja koncentracije i motivacije.  uku D.4/5.2. 2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: specijalizirana učionica opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna ploča, projektor, projektno platno), tableti/računala s pristupom internetu za učenike/polaznike. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Postupanje policije u slučajevima narušavanja javnog reda i mira – 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti pojam javnog mjesta | | | | Razlikovati prekršaje s obilježjima javnog mjesta i prekršajima koji nemaju elemente javnog mjesta | |
| Prepoznati elemente pojedinih prekršaja iz Zakona o prekršajnima protiv javnog reda i mira | | | | Razlikovati u konkretnim slučajevima oblike prekršaja iz Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira | |
| Objasniti način prilaska mjestu narušavanja javnog reda i mira i taktiku uspostave narušenog javnog reda i mira | | | | Odabrati način prilaska mjestu narušavanja javnog reda i mira i taktiku uspostave narušenog javnog reda i mira na otvorenom i zatvorenom prostoru | |
| Opisati način alkotestiranja počinitelja prekršaja | | | | Interpretirati način i postupak provođenja alkotestiranja počinitelja prekršaja iz Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira putem uređaja za alkotestiranje te u optužnom prijedlogu kroz činjenični opis obrazložiti utvrđivanje alkoholiziranosti počinitelja prekršaja bez uređaja. | |
| Prepoznati razliku obrazaca vezanih uz Zapisnik o ispitivanju prisutnosti alkohola, opojnih droga ili lijekova u organizmu ispitanika te Naredbu o smještaju u posebne prostorije do prestanka djelovanja opojnog sredstva | | | | Odabrati odgovarajući obrazac te popuniti samostalno Zapisnik o ispitivanju prisutnosti alkohola, opojnih droga ili lijekova u organizmu ispitanika, kao i Naredbu o smještaju u posebne prostorije do prestanka djelovanja opojnog sredstva u zahtjevnoj situaciji | |
| Prepoznati mogućnost sankcioniranja počinitelja prekršaja izdavanjem prekršajnog naloga ili podnošenjem optužnog prijedloga | | | | Odabrati način sankcioniranja počinitelja prekršaja narušavanja javnog reda i mira, putem izdavanja prekršajnog naloga ili putem izrade optužnog prijedloga sa svim potrebitim prilozima i predloženom zaštitnom mjerom. | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre ulog, studija slučaja. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Prekršaji protiv javnog reda i mira  2. Javno mjesto  3. Prikupljanje dokaza u provođenju nadzora  4. Posebne mjere policije za neposredno sprječavanje počinitelja prekršaja pod utjecajem opojnih sredstava da nastavi s činjenjem prekršaja  5. Pokretanje prekršajnog postupka  6. Podnošenje optužnog prijedloga  7. Prekršajni nalog  8. Obavezni prekršajni nalog | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj vezan uz počinjeni prekršaj narušavanja javnog reda i mira, u kojem učenik izlaže obilježja zadanog prekršaja narušavanja javnog reda i mira iz članka 13. i članka 20., na neograničenom javnom mjestu.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik u pripremljenom opisu događaja s elementima prekršaja, treba prepoznati elemente prekršaja iz čl. 13. i čl. 20. Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira te odrediti vrijeme, mjesto i način počinjenja. Iz okolnosti događaja treba utvrditi eventualno postojanje razloga za isključenje protupravnosti, oblik krivnje počinitelja, jesu li ostvarena obilježja stjecaja, odnosno produljenog prekršaja te s obzirom na utvrđeno činjenično stanje potrebno je sačiniti optužni prijedlog sa svim potrebnim prilozima te predložiti primjerenu prekršajno pravnu sankciju i zaštitnu mjeru. | | | | | |
| Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Javna okupljanja i sprječavanje nereda na športskim natjecanjima – 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Razlikovati oblike javnog okupljanja | | | | Odabrati vrste javnih okupljanja | |
| Razlikovati ulogu voditelja i organizatora mirnog okupljanja i javnog prosvjeda | | | | Objasniti obveze organizatora i voditelja javnog okupljanja i te redara na javnom okupljanju | |
| Objasniti postupanje u slučaju nastanka zakonskih uvjeta za prekid mirnog okupljanja i javnog prosvjeda | | | | Razlikovati okolnosti zbog koji ovlaštena službena osoba može spriječiti ili prekinuti održavanja mirnog okupljanja ili javnog prosvjeda | |
| Izložiti ponašanja koja predstavljaju prekršaje iz Zakona o javnom okupljanju | | | | Demonstrirati najčešće oblike prekršaje iz Zakona o javnom okupljanju | |
| Izložiti osnovne elemente ponašanja koja predstavljaju prekršaje iz Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima | | | | Razlikovati prekršaje i kaznena djela iz Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima i odabrati zaštitnu i sigurnosnu mjeru iz ZSNŠN-a | |
| Provesti kriminalističko istraživanje prekršaja vezanih uz javno okupljanje | | | | Odabrati izvide i hitne dokazne radnje | |
| Popuniti Optužni prijedlog protiv počinitelja prekršaja iz Zakona o javnom okupljanju i Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima. | | | | Primijeniti zakonski opis prekršaja te predložiti sankciju za protupravno ponašanje počinitelja prekršaja iz Zakona o javnom okupljanju i Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima, putem sačinjavanja optužnog prijedloga uz odabir zaštitne mjere | |
| Prepoznati značaj i razloge pripadanja različitim društvenim grupama, grupne norme i njihov utjecaj na ponašanje pripadnika grupe, difuziju odgovornosti radi pravilnog postupanja policije u slučajevima narušavanja javnog reda i mira | | | | Analizirati značaj i razloge pripadanja različitim društvenim grupama, te posebno utjecaja formalnih i neformalnih normi na ponašanje pripadnika grupe i što za grupnu dinamiku predstavlja difuzija odgovornosti u grupi | |
| Razlikovati stavove, stereotipe i predrasude radi utvrđivanja mogućih posljedica predrasuda policijskih službenika na njihovo ponašanje prema građanima | | | | Objasniti konformističko ponašanje, njegove uzroke i posljedice, razliku između stavova, stereotipa i predrasuda i potkrijepiti to primjerima, s posebnim osvrtom na moguće posljedice predrasuda policijskih službenika na njihovo ponašanje prema građanima | |
| Opisati psihološke karakteristike mase, uvjete nastajanja panike i njezin utjecaj na ponašanje pojedinca radi pravilnog postupanja policije u slučajevima počinjenja prekršaja | | | | Usporediti utjecaj grupe i mase na ponašanje pojedinca i objasniti uvjete nastajanja panike | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre ulog, studija slučaja. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Zakon o javnom okupljanju  2. Zakon o sprečavanju nereda na športskim natjecanjima  3. Prikupljanje dokaza u provođenju nadzora  4. Posebne mjere policije za neposredno sprječavanje počinitelja prekršaja pod utjecajem opojnih sredstava da nastavi s činjenjem prekršaja  5. Pokretanje prekršajnog postupka  6. Podnošenje optužnog prijedloga  7. Prekršajni nalog  8. Obavezni prekršajni nalog | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj vezan uz počinjeni prekršaj mirnog okupljanja i javnog prosvjeda građana u kojem učenik izlaže obilježja zadanog prekršaja ostvarenog prilikom održavanja javnog prosvjeda.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik u pripremljenom opisu događaja s elementima prekršaja iz Zakona o javnom okupljanju treba okvalificirati prekršaj, odnosno biće djela, odrediti vrijeme i mjesto te prepoznati način počinjenja prekršaja, utvrditi odgovornost organizatora i voditelja javnog prosvjeda, redara na javnom prosvjedu te neposrednog počinitelja protupravnog ponašanja. Iz okolnosti događaja treba utvrditi oblik krivnje počinitelja prekršaja, oblike sudjelovanja u počinjenju istog, jesu li ostvarena obilježja stjecaja, odnosno produljenog prekršaja te s obzirom na utvrđeno činjenično stanje sačiniti optužni prijedlog sa svim potrebnim prilozima te predložiti primjerenu prekršajno pravnu sankciju i zaštitnu mjeru.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj vezan uz počinjeni prekršaj iz Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima u kojem učenik izlaže obilježja zadanog prekršaja ostvarenog prilikom odigravanja nogometne utakmice.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik u pripremljenom opisu događaja s elementima prekršaja iz Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima treba okvalificirati prekršaj, odnosno biće djela, odrediti vrijeme i mjesto te prepoznati način počinjenja prekršaja, utvrditi eventualnu odgovornost redara na sportskom natjecanju kao i odgovornost neposrednog počinitelja protupravnog ponašanja. Iz okolnosti događaja treba utvrditi oblik krivnje počinitelja prekršaja, postojanje eventualne otegotne ili olakotne okolnosti, prepoznati oblike sudjelovanja u počinjenju protupravnog ponašanja te jesu li ostvarena obilježja stjecaja, odnosno produljenog prekršaja. S obzirom na utvrđeno činjenično stanje potrebno je sačiniti optužni prijedlog sa svim potrebnim prilozima te predložiti primjerenu prekršajno pravnu sankciju i zaštitnu mjeru.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Nasilje u obitelji, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Razlikovati pojedine oblike nasilja u obitelji, posebno radi razlikovanja prekršaja i kaznenog djela nasilja u obitelji | | | | Izdvojiti u konkretnoj situaciji oblike nasilja u obitelji i usporediti protupravno ponašanje kao prekršaj od protupravnog ponašanja kao kaznenog djela nasilja u obitelji | |
| Navesti kategorije osoba koje mogu biti žrtve nasilja u obitelji | | | | Razlikovati u konkretnoj situaciji žrtvu, počinitelja i svjedoka žrtve nasilja u obitelji s naglaskom na rodno utemeljeno nasilje | |
| Predložiti prikladne zaštitne mjera koje se mogu izreći počinitelju nasilja u obitelji | | | | Odabrati i primijeniti prekršajno pravne sankcije i zaštitne mjere na konkretni slučaj nasilja u obitelji | |
| Provesti policijsko postupanje kod događaja s elementima nasilja u obitelji | | | | Demonstrirati standardni operativni postupak kod događaja s elementima nasilja u obitelji | |
| Objasniti kriminalističko istraživanje prekršaja nasilja u obitelji | | | | Odabrati vrste izvida koje će se provesti te provedenih hitnih dokaznih radnji, vezanih uz provođenje kriminalističkog istraživanja prekršaja nasilja u obitelji | |
| Prepoznati sve elemente događaja nasilja u obitelji i krivnje sudionika | | | | Usporediti olakotne i otegotne okolnosti kod počinitelja prekršaja koje su dovele do počinjenja prekršaja, razlikovati uhićenje po prekršajnom zakonu i kaznenom zakonu radi izbjegavanja dvostrukog uhićenja | |
| Prepoznati tehnike suradnje sa žrtvom nasilja u obitelji | | | | Primijeniti i demonstrirati prikladne tehnike i način obavljanja strukturiranog razgovora sa žrtvom nasilja u obitelji | |
| Prepoznati mogućnost sankcioniranje počinitelja prekršaja putem prekršajnog naloga ili optužnog prijedloga | | | | Izraditi optužni prijedlog protiv počinitelja prekršaja nasilja u obitelji, odabrati zaštitnu mjeru te odabrati potrebne dokaze (priloge) | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre ulog, studija slučaja. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji  2. Prikupljanje dokaza u provođenju nadzora  3. Posebne mjere policije za neposredno sprječavanje počinitelja prekršaja pod utjecajem opojnih sredstava da nastavi s činjenjem prekršaja  4. Pokretanje prekršajnog postupka  5. Podnošenje optužnog prijedloga  6. Prekršajni nalog  7. Obavezni prekršajni nalog | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj vezan uz počinjeni prekršaj obiteljskog nasilja iz Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji u kojem učenik izlaže obilježja zadanog prekršaja ostvarenog na način psihičkog vrijeđanja.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik u pripremljenom opisu događaja s elementima prekršaja iz Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji treba okvalificirati prekršaj, odnosno biće djela, odrediti vrijeme i mjesto te prepoznati način počinjenja prekršaja. Iz okolnosti samog događaja treba utvrditi oblik krivnje počinitelja prekršaja, postojanje eventualne otegotne ili olakotne okolnosti, prepoznati sve oblike načina počinjenja protupravnog ponašanja te jesu li ostvarena obilježja možebitnog produljenog prekršaja. S obzirom na utvrđeno činjenično stanje potrebno je sačiniti optužni prijedlog sa svim potrebnim prilozima te predložiti primjerenu prekršajno pravnu sankciju i zaštitnu mjeru.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | PRIMJENA POLICIJSKIH OVLASTI | | | | |
| Šifra modula | IM-24-23-002 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 10 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | IZBORNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | U modulu će učenici steći znanja i vještine za primjenu policijskih ovlasti, uz primjenu svih zakonskih, profesionalnih i etičkih pravila policijske službe te primjenu prikladnih taktika kod primjene ovlasti. Učenici će moći prepoznati opasnosti ili nezakonita ponašanja, provjeriti identitet osobe, uručiti joj poziv, dovesti je ili privesti, obaviti pregled ili pretragu, ući u tuđi dom bez naloga, uhititi osobu i uporabiti zakonito sredstva prisile.  Izučavanjem ovog modula učenici će moći procijeniti uzročno-posljedičnu vezu nezakonitih i nedoličnih oblika ponašanja policijskih službenika i disciplinske odgovornosti uz sposobnost procjene težine povrede i pripadajuće sankcije.  Učenici će moći prepoznati uzroke i simptome stresa te primijeniti odgovarajuće metode i tehnike za kontrolu stresa.  Cilj modula je usvajanje riječi, fraza, izraza te gramatičkih i jezičnih struktura kako bi policijski službenici mogli sukladno situaciji komunikacijski kompetentno komunicirati sa strancem, razumjeti izjave osoba koje govore strani jezik, čitati i razumjeti formulacije u obrascima i osobnim dokumentima, izreći policijsku ovlast koju primjenjuju, o tome što namjeravaju poduzeti, ljubazno i sigurno postavljati jednostavna i razumljiva pitanja, davati informacije i izricati upozorenja i naredbe. Poseban naglasak je na produbljivanju komunikacijske kompetencije – standardne službene situacije vježbaju se na stranom jeziku.  Učenici stječu znanja o korištenju TETRA sustava veze u komunikaciji, korištenju informacijskog sustava Republike Hrvatske za provjeru i povezivanje različitih podataka i informacija, klasifikaciji informacija, dojava i događaja prilikom unosa u informacijski sustav Republike Hrvatske | | | | |
| Ključni pojmovi | Policija, ovlasti, osoba, pregled, pretraga, uhićenje, privođenje, dovođenje, dom, sredstva prisile, pozivanje, identitet, disciplinska odgovornost, povreda službene dužnosti, Engleski jezik, jezik struke, komunikacija, prekršaji, kaznena djela, postupanje, pregled, pretraga, stres, izvori stresa, simptomi stresa, kontrola stresa, sagorijevanje na poslu, traumatski događaji, podatak, informacija, osobni podatci, TETRA sustav veze, informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova, mjere zaštite informacijskog sustava, glavni izbornik, pretraživači, provjera informacija, osobni podatci, podatci vozila, podatci oružja, E-dojave, E-događaji, unos događaja, unos dojava | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  goo C.5.4.-promiče borbu protiv korupcije  osr B.5.1.-uviđa posljedice svojih i tuđih stavova/postupaka/izbora  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  osr B.5.3.-preuzima odgovornost za svoje ponašanje  osr C.2.2.-prihvaća i obrazlaže važnost društvenih normi i pravila  osr C.3.2.-prepoznaje važnost odgovornosti pojedinca u društvu  ikt A.5.2.-učenik se samostalno služi društvenim mrežama i računalnim oblacima  za potrebe učenja i osobnog razvoja  ikt B.5.1.-učenik samostalno komunicira u digitalnom okružju  uku C.4/5.3. 3. Učenik iskazuje interes za različita područja, preuzima odgovornost za svoje učenje i ustraje u učenju.  uku C.4/5.4. 4. Učenik se koristi ugodnim emocijama i raspoloženjima tako da potiču učenje i kontrolira neugodne emocije i raspoloženja tako da ga ne ometaju u učenju.  uku D.4/5.1. 1. Učenik stvara prikladno fizičko okružje za učenje s ciljem poboljšanja koncentracije i motivacije.  uku D.4/5.2. 2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć. | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: specijalizirana učionica opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna ploča, projektor, projektno platno), tableti/računala s pristupom internetu za učenike/polaznike. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Taktika postupanja prilikom obavljanja poslova i primjene policijskih ovlasti, 6 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Demonstrirati provjeru identiteta osobe prema situacijama po Standardnim operativnim postupcima | | | | Razlikovati taktiku postupanja policijskih službenika prema situacijama po Standardnim operativnim postupcima | |
| Napisati poziv i demonstrirati uručenje službenog poziva | | | | Predvidjeti taktiku postupanja policijskih službenika prilikom poteškoća kod uručenja službenog poziva na primjerima iz prakse | |
| Razlikovati pregled od pretrage osobe | | | | Prosuditi situaciju iz realnog života kada iz pregleda treba preći u pretragu | |
| Demonstrirati taktiku postupanja prilikom pregleda osobe u normalnoj, sumnjivoj i opasnoj situaciji | | | | Odabrati taktiku postupanja prilikom pregleda osobe u normalnoj, sumnjivoj i opasnoj situaciji | |
| Izvršiti dovedbeni nalog za počinitelja kaznenog djela | | | | Usporediti postupanje policijskih službenika prilikom dovođenja počinitelja prekršaja ili kaznenog djela | |
| Prikazati taktiku ulaska u tuđi dom | | | | Procijeniti taktiku ulaska u tuđi dom | |
| Provesti uhićenje i privođenje počinitelja prekršaja uz uporabu sredstava prisile | | | | Kritizirati loše taktike postupanja policijskih službenika prilikom uhićenje i privođenje počinitelja prekršaja uz uporabu sredstava prisile | |
| Provesti postupanje prilikom pružanja pomoći | | | | Prosuditi poteškoće prilikom pružanja pomoći te potrebu za drugim stručnim službama | |
| Napisati potrebna pismena nakon primjene policijskih ovlasti | | | | Ocijeniti pismena sastavljena nakon primjene policijskih ovlasti | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, istraživački zadatci na internetu, heuristički razgovor i diskusija. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Provjera i utvrđivanje identiteta, taktika postupanja policijskih službenika prilikom provjere identiteta u normalnoj, sumnjivoj i opasnoj situaciji  2. Pozivanje  3. Pregled i pretraga, zakonski uvjeti  4. Taktika postupanja prilikom pregleda u normalnoj, sumnjivoj i opasanoj situaciji  5. Dovođenje  6. Ulazak u tuđi dom  7. Privođenje i uhićenje  8. Pružanje pomoći  9. Izvješće o primjeni policijskih ovlasti | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 1 : Nastavnik priprema i oblikuje konkretnu situaciju dojave o događaju prilikom rješavanja kojega učenik treba prepoznati potrebne mjere i radnje, analizirati dostupne podatke, uzroke i razloge primjene policijske ovlasti provjere i utvrđivanja identiteta i pregleda osoba, predmeta i prijevoznog sredstva te privremenog oduzimanja predmeta.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba prema opisanoj situaciji demonstrirati sigurnosne mjere prilikom provjere identiteta i pregleda osobe te samostalno izraditi pismena koja se izrađuju prije i nakon poduzetih mjera provjere identiteta i pregleda osoba, predmeta i prijevoznih sredstava te privremenog oduzimanja predmata.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 2 : Nastavnik priprema i oblikuje konkretnu situaciju vezanu uz dovedbeni nalog suda prilikom koje učenik mora definirati potrebne mjere i radnje, analizirati policijske ovlasti ulazak u tuđi dom, uvjete za uhićenje osobe, koje je moguće primjeniti prilikom izvršavanja naloga.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba prema opisanoj situaciji demonstrirati dovođenje osobe po nalogu te izabrati ovlasti koje može primijeniti prikom izvršavanja naloga o dovođenju suda te samostalno napisati potrebna pismena.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Prevencija profesionalnog stresa i radno-pravni odnosi, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Imenovati zakonske uvjete za prijam u policiju iz Zakona o policiji uz izdvajanje zapreke za prijam | | | | Staviti u odnos pojedini uvjet za prijam u policiju ili zapreku za prijam s utjecajem tih činjenica na profesionalno i zakonito obavljanje policijskih poslova | |
| Poznavati teže i lakše povrede službene dužnosti iz Zakona o policiji | | | | Interpretirati uzročno-posljedične veze između sankcija za lakše i teže povrede službene dužnosti i težinu povrede | |
| Prepoznati izvore stresa i traume | | | | Objasniti moguće djelovanje različitih izvora stresa i traume | |
| Navesti moguće posljedice stresa na tjelesnom i psihičkom planu | | | | Dovesti u vezu uzroke stresa i moguće posljedice na tjelesnom i psihičkom planu | |
| Opisati faze sagorijevanja na poslu | | | | Objasniti faze sagorijevanja na poslu | |
| Razlikovati načine primarne i sekundarne kontrole stresa | | | | Dati primjere za primarnu i sekundarnu kontrolu stresa na radnom mjestu | |
| Navesti neke od tehnika relaksacije | | | | Primijeniti jednu od tehnika relaksacije | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, istraživački zadatci na internetu, heuristički razgovor i diskusija. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Prijem u policiju temeljem Zakona o policiji-uvjeti i zapreka  2. Pravni položaj policijskog službenika  3. Teže i lakše povrede službene dužnosti iz Zakona o policiji  4. Odvojenost disciplinske od kaznene i/ili prekršajne odgovornosti  5. Prava policijskih službenika u disciplinskom postupku  6. Pojam i uzroci stresa  7. Izvori stresa u policijskom poslu  8. Kontrola stresa  9. Sagorijevanje na poslu  10. Traumatske situacije i PTSP | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacija i/ili projektnog zadatka 1: Policijski službenik došao je na posao u vidno alkoholiziranom stanju u službenoj odori s osobnim naoružanjem, a na posao se dovezao osobnim automobilom.  Pravilna izvedba zadatka: Potrebno je tijekom rada u grupama metodom rada na tekstu pronaći o kakvoj bi se povredi službene dužnosti iz Zakona o policiji moglo raditi, promisliti o eventualno mogućim posljedicama ovakvog oblika ponašanja, utvrditi je li došlo do ostvarivanja elemenata nekog prekršaja ili kaznenog djela, ako jest kojeg i na koji način je potrebno postupiti. Također, potrebno je razmotriti kakve su obaveze i dužnosti policijskog službenika prilikom dolaska u službu, a kakve rukovoditelja i što je rukovoditelj dužan poduzeti u ovakvoj situaciji.  Vrednovanje: Tijekom procesa vrednovanja popunjava se od strane nastavnika lista za procjenu uspješnosti rada s kriterijima (postavljanje i oblikovanje problema, primjena prethodno stečenih znanja, prikupljanje podataka iz javnih izvora, prezentiranje zaključaka, kreativnost i trud) te skupina dobiva povratnu informaciju kako poboljšati rad ukoliko je potrebno što obuhvaća vrednovanje za učenje. Također, skupine međusobno provode vrednovanje na način da provjeravaju jesu li ostale skupine izvršile sve tražene komponente zadatka čime se provodi vrednovanje kao učenje.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 2: Učenici trebaju napisati i razvrstati u kategorije moguće izvore stresa u policijskom poslu, odnosno prema zadanim elementima, napisati osobni antistresni program  Način vrednovanja: Ocjenjuje se broj, točnost i ispravnost kategorizacije stresora, odnosno analizira se i ocjenjuje broj i kvaliteta elemenata osobnog antistresnog programa. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Komuniciranje sa stranim državljanima prilikom postupanja policijskih službenika, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Prevesti nazive najčešćih prekršaja i kaznenih djela | | | | Koristiti nazive najčešćih prekršaja i kaznenih djela na stranom jeziku. | |
| Komunicirati na stranom jeziku prilikom postupanja policije u slučajevima narušavanja javnog reda i mira od strane stranog državljana | | | | Obaviti postupanje nad stranim državljaninom koji narušava javni red i mir i objasniti mu sankcije na stranom jeziku. | |
| Provesti pregled/pretragu stranog državljanina koristeći strani jezik prilikom postupanja | | | | Obaviti pregled/pretragu stranog državljanina objašnjavajući uvjete i okolnosti na stranom jeziku. | |
| Zaustaviti i procesuirati stranog državljanina koji je počinio prometni prekršaj koristeći strani jezik prilikom postupanja, uz provođenje alkotestiranja | | | | Obaviti postupanje nad stranim državljaninom koji je počinio prometni prekršaj objašnjavajući postupanje na stranom jeziku. | |
| Provesti postupak u slučajevima nasilja u obitelji kada su uključeni strani državljani koristeći strani jezik prilikom postupanja | | | | Obaviti postupanje nad stranim državljaninom samostalno komunicirati sa strancem koji je žrtva, očevidac ili počinitelj nasilja u obitelji koristeći strani jezik struke. | |
| Prezentirati korištenje stranog jezika u komunikaciji sa stranim državljanima vezano uz kontrolu i nadzor na državnoj granici. | | | | Samostalno obaviti postupak granične kontrole nad stranim državljaninom na ulazu u RH uz provjeravanje uvjeta za ulazak na stranom jeziku. | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje.  Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Prekršaji i kaznena djela – najčešći nazivi na stranom jeziku  2. Remećenje javnog reda i mira – pojmovi na stranom jeziku  3. Pregled i pretraga stranog državljana na stranom jeziku  4. Prometni prekršaji – pojmovi na stranom jeziku  5. Alkotestiranje na stranom jeziku  6. Obiteljsko nasilje – pojmovi na stranom jeziku  7. Kontrola i nadzor državne granice – pojmovi na stranom jeziku | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 1: Policijska ophodnja je upućena na dojavu o narušavanju javnog reda i mira. Dolaskom na mjesto dojave utvrđuje se da se radi o stranom državljaninu zatečenom u narušavanju javnog reda i mira (pjeva i viče usred noći na javnom mjestu u vidno alkoholiziranom stanju). Prilikom postupanja vrijeđa i omalovažava policijske službenike. Jedan je učenik policijski službenik, a drugi strani državljanin. Nakon obavljenog zadatka, mijenjaju uloge  Pravilna izvedba zadatka: Demonstrirati i prezentirati korištenje stranog jezika prilikom postupanja prema stranom državljaninom koji je počinitelj prekršaja narušavanja javnog reda i mira.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju.  Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 2: Prometna patrola zbog prometnog je prekršaja prebrze vožnje zaustavila vozilo stranih registarskih oznaka kojim upravlja strani državljanin. Procedurom alkotestiranja utvrđuje se kako je strani državljanin vozilom također upravljao i pod utjecajem alkohola iznad zakonski dopuštene granice. Jedan je učenik policijski službenik, a drugi strani državljanin nad kojim se obavlja postupanje. Nakon obavljenog zadatka, mijenjaju uloge  Pravilna izvedba zadatka: Demonstrirati i prezentirati korištenje stranog jezika prilikom postupanja prema stranom državljaninom koji je počinio prometni prekršaj, te alkotestiranje i izricanje sankcija na stranom jeziku.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Rad u informacijskom sustavu Ministarstva unutarnjih poslova, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Demonstrirati korištenje TETRA sustav veza za komunikaciju i provjeru podataka | | | | Koristiti TETRA sustav veza u komunikaciji i za provjeru podataka | |
| Demonstrirati Informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova za provjeru i povezivanje podataka i informacija | | | | Koristiti Informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova za  provjeru i povezivanje podataka i informacija | |
| Izraditi unos podataka u Informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova | | | | Unos podataka u Informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova | |
| Provjera različitih podataka kroz glavni izbornik Informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova | | | | Koristiti Informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova za obavljanje ostalih policijskih poslova | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, istraživački zadatci na internetu, heuristički razgovor i diskusija. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. Rad sa TETRA sustavom veze i provjeravanje podataka putem istoga  2. korištenje i ulazak u informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova uz pravilno Korištenje korisničkog imena i zaporke poštujući sve mjere zaštite informacijskog sustava  3. Upoznavanje i prihvaćanje odredbi »UPOZORENJA« o zakonitom i pravilnom korištenju informacijskog sustava Ministarstva unutarnjih poslova  4. Pravilan odabir preglednika i pretraživača u glavnome izborniku informacijskog sustava Ministarstva unutarnjih poslova | | | | |
|  | 5. Unos događaja u informacijski sustava Ministarstva unutarnjih poslova  6. provjere osobnih testnih podataka za osobu  7. provjere testnih podataka za vozilo  8. provjere testnih podataka za oružje  9. Unos osobnih testnih podataka u pretraživače, pretraživanje i pronalazak istih | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje testne podatke i informacije iz stvarnih primjera i događaja, gdje učenik u pojedinačnom ili timskom radu demonstrira upotrebu i provjeru testnih osobnih podataka, testnih podataka o vozilu, testnih podataka o oružju u informacijskom sustavu Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske ili uporabom TETRA sustava i korištenju podataka.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik samostalno i profesionalno koristi informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske i TETRA sustav veze te izvršava sve provjere u informacijskom sustavu Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske ili TETRA sustavu, sukladno zakonskim odredbama i pravilima struke na način da: sigurno i samostalno koristi svoje korisničko ime i lozinku te ulazi u informacijski sustav Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske, gdje pomoću preglednika i pretraživača izvršava provjere osobnih podataka, adresnih podataka, podataka o vozilu, podataka o oružju. Učenik također putem informacijskog sustava Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske izvršava unos prethodno provjerenih dobivenih informacija u obliku E-dojava ili E-događaja, raspisuje potrage za osobama, predmetima, izvršava unose uhićenih i osoba puštenih na slobodu. Putem sredstava veze TETRA sustava vrši dostupne provjere svih podataka u informacijskom sustavu Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske.  Vrednovanje: Tijekom provedbe vježbe nastavnik boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | NADZOR I UPRAVLJANJE CESTOVNIM PROMETOM | | | | |
| Šifra modula | IM-24-23-003 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 4 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | IZBORNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | Učenici stječu znanja i vještine potrebne kod zaustavljanja i nadzora vozila i vozača sukladno zakonskim odredbama i pravilima struke. Učenici ovog modula bit će sposobni samostalno zaustaviti osobni automobil, uređajem za utvrđivanje alkohola u organizmu sudionika utvrditi koncentraciju alkohola u organizmu vozača, naredbom o određivanju mjere opreza zabrane upravljanja motornim vozilom isključiti vozača iz prometa, a potvrdom o privremenom oduzimanju registarskih pločica isključiti vozilo iz prometa. Bit će sposobni samostalno provoditi kriminalističko istraživanje počinjenih prometnih prekršaja te utvrđene prekršaje vozila i vozača procesuirati izdavanjem prekršajnih naloga na mjestu utvrđivanja prekršaja. | | | | |
| Ključni pojmovi | cesta, vozilo, vozač, zaustavljanje vozila, kontrola i nadzor, prednost prolaska, beznačajni prekršaj, novčana kazna, uhićenje, nadležnost, izvidi prekršaja, hitno izvođenje dokaza | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  uku D.4/5.1. 1. Učenik stvara prikladno fizičko okružje za učenje s ciljem poboljšanja koncentracije i motivacije.  uku D.4/5.2. 2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć. | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Nastavnik odabire na kojim će slučajevima iz prakse učenici demonstrirati postupanje u slučaju počinjenog prometnog prekršaja. Pojedine elemente uvježbavaju na različitim primjerima na simulacijskom poligonu škole. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: specijalizirana učionica opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna ploča, projektor, projektno platno), tableti/računala s pristupom internetu za učenike/polaznike, reflektirajući prsluk s natpisom »Policija«, zviždaljka, plastična pločica za zaustavljanje vozila s natpisom »Stop policija«, pločica za zaustavljanje vozila s vlastitim izvorom svjetlosti i s natpisom »Stop policija«, osobni automobil s policijskim obilježjima koji ima tehničke mogućnosti davanja zvučnih i svjetlosnih znakova, nastavna literatura.  Nastavni poligon za praktično izvođenje nastave upravljanje prometom pokretima ruku i položajem tijela, zvučnom i svjetlosnom signalizacijom. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Postupanje policije u nadzoru i upravljanju cestovnim prometom, 4 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti obvezu provođenja različitih tehničkih pregleda i postupak registracije motornih vozila | | | | Analizirati obvezu provođenja različitih tehničkih pregleda i postupak registracije motornih vozila | |
| Objasniti pojam vozačke dozvole te nabrojiti kategorije i vrste vozila | | | | Analizirati vozačke dozvola, kategorije i vrste vozila | |
| Navesti ograničenja brzine kretanja vozila po cesti i uređaje za mjerenje brzine | | | | Analizirati brzine kretanja vozila po cesti i uređaje za mjerenje brzine | |
| Razlikovati vozila pod pratnjom i vozila s pravom prednosti prolaska | | | | Kritički prosuditi kada se na vozilo policije, u hitnim situacijama ne primjenjuju određene zakonske odredbe | |
| Primijeniti postupak utvrđivanje alkohola u organizmu vozača | | | | Demonstrirati korištenje odgovarajućih sredstava i aparata za utvrđivanje prisutnosti opojnih sredstava u organizmu u zahtjevnoj situaciji | |
| Objasniti postupak policije i sudionika kod prometnih nesreća | | | | Analizirati postupak policije i sudionika kod prometnih nesreća | |
| Objasniti pojam taktiku i način zaustavljanja vozila | | | | Demonstrirati samostalno taktiku i načine zaustavljanja vozila | |
| Nabrojati prekršaje zbog kojih se vozilo i vozač isključuju iz prometa | | | | Kritički prosuditi postojanje elemenata prekršaja zbog kojeg se vozilo i vozač obavezno isključuje iz prometa | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. opremu motornih vozila i svjetlosno-signalne uređaje  2. tehničkih pregleda i registraciju motornih vozila  3. vozačka dozvola i kategorije vozila  4. brzina kretanja vozila po cesti i uređaje za mjerenje brzine  5. vozila pod pratnjom i vozila s pravom prednosti prolaska  6. utvrđivanje alkohola u organizmu sudionika u prometu  7. isključivanje vozila i vozača iz prometa | | | | |
|  | 8. pojam i podjelu prometnih nesreća  9. postupak i obveze sudionika kod prometnih nesreća  10. postupak i obveze policije kod prometnih nesreća  11. pojam taktiku i način zaustavljanja vozila  12. postupak policijskog službenika pri nadzoru vozila i vozača  13. uporabu uređaja za prisilno zaustavljanje vozila  14. ograničenje prometa na cestama  15. isključivanje vozila i vozača iz prometa  16. zabrana zaustavljanja i parkiranja  17. prijevoza osoba i tereta vozilima | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Zadatak: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj iz stvarnog života na kojem učenik samostalno demonstrira postupak kontrole i nadzora vozila i vozača, u situaciji kad je potrebno odlučiti o isključenju vozila ili vozača iz prometa, a vozač koji je upravljao osobnim automobilom je pod utjecajem alkohola, ne koristi sigurnosni pojas u vozilu i nema uvjete za upravljanje vozilom.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik zaustavlja osobni automobil, uređajem za utvrđivanje alkohola u organizmu sudionika utvrđuje koncentraciju alkohola u organizmu vozača, vožnju bez sigurnosnog pojasa nema uvjete za vožnju.  Vrednovanje: Tijekom provedbe vježbe nastavnik boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | KAZNENA DJELA I KRIMINALISTIČKO ISTRAŽIVANJE | | | | |
| Šifra modula | IM-24-23-004 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 6 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | IZBORNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | Učenici stječu znanja i vještine za provođenje kriminalističkog istraživanja kaznenog djela sukladno zakonskim odredbama i pravilima struke. Izučavanjem ovog modula učenici će biti sposobni razlikovati kažnjiva ponašanja i prepoznati o kojem se kaznenom djelu radi, primijeniti prve hitne mjere po saznanju za kazneno djelo, prepoznati potrebne stilove komunikacije sa građanima, provesti osiguranje mjesta događaja kao i pretragu doma i otvorenog prostora. Učenici će biti sposobni provesti druge potrebne izvidne i dokazne radnje te napisati kaznenu prijavu odnosno posebno izviješće nakon provedenog kriminalističkog istraživanja.  Učenici će primijeniti stečene komunikacijske vještine prilikom prikupljanja obavijesti od građana u različitim ulogama i situacijama, te kako priopćiti tragične vijesti. | | | | |
| Ključni pojmovi | Iskaz, svjedok, žrtva, zatvorenik, dijete, maloljetnik, tragična vijest, mjesto događaja, ekipa za očevide, policijska pismena, kaznena prijava, posebno izviješće, kaznena djela, komunikacija, pretraga opažanje, pamćenje, reprodukcija, obavijesni razgovor, intervju, stupnjeviti intervju, priopćavanje tragičnih vijesti | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  osr B.5.1.-uviđa posljedice svojih i tuđih stavova/postupaka/izbora  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  uku D.4/5.1. 1. Učenik stvara prikladno fizičko okružje za učenje s ciljem poboljšanja koncentracije i motivacije.  uku D.4/5.2. 2. Učenik ostvaruje dobru komunikaciju s drugima, uspješno surađuje u različitim situacijama i spreman je zatražiti i ponuditi pomoć. | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: specijalizirana učionica opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna ploča, projektor, projektno platno), tableti/računala s pristupom internetu za učenike/polaznike. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Primjena komunikacijskih vještina, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Prepoznati čimbenike koji mogu utjecati na vjerodostojnost iskaza | | | | Opisati čimbenike koji mogu utjecati na vjerodostojnost iskaza | |
| Opisati razgovor sa svjedokom/žrtvom sukladno fazama stupnjevitog intervjua | | | | Demonstrirati razgovor sa svjedokom/žrtvom sukladno fazama stupnjevitog intervjua | |
| Prepoznati kategorije posebno osjetljivih svjedoka i opisati način vođenja razgovora usklađen s njihovim potrebama | | | | Demonstrirati razgovor s posebno osjetljivim svjedokom uvažavajući njegove potrebe | |
| Opisati način provođenja razgovora s djetetom i maloljetnikom | | | | Demonstrirati način provođenja razgovora s djetetom i maloljetnikom | |
| Priopćiti tragičnu vijest na profesionalan i empatičan način | | | | Priopćiti tragičnu vijest na profesionalan i empatičan način | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga.  Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. vjerodostojnost iskaza  2. faze stupnjevitog intervjua  3 osjetljivi svjedoci  4. razgovor s djetetom i maloljetnom osobom  5. priopćavanje tragične vijesti | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacija i/ili projektnog zadatka 3: Nastavnik priprema i oblikuje slučajeve iz stvarnog života na temelju kojih će učenici demonstrirati priopćavanje tragičnih vijesti. | | | | | |
| Pravilna izvedba zadatka: Učenik samostalno i profesionalno obavještava obitelj o tragičnom događaju poštujući faze priopćavanja, primjenu odgovarajućih komunikacijskih vještina i pravila struke.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik boduje proces simulacije pomoću tabele za kriterijsko vrednovanje. Po završetku vježbe učenici iznose svoje dojmove i osjećaje te kritički procjenjuju svoju izvedbu vježbe. Nastavnik daje povratnu informaciju, pohvaljuje ono što je bilo dobro, a zatim ukazuje na pogreške i propuste. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Osiguranje mjesta događaja, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Procijeniti potrebne radnje »prvog zahvata« po dolasku na mjesto događaja | | | | Primijeniti radnju osiguranja mjesta događaja kao jedne od mjera tzv. prvog zahvata | |
| Razlikovati uže i šire mjesto događaja | | | | Procijeniti potrebu osiguranja uže i šire zone mjesta događaja | |
| Upotrijebiti dobivene obavijesti od građana na mjestu događaja za izradu službene zabilješke | | | | Kritički procijeniti vrijednost obavijesti dobivenih od građana i svjedoka na mjestu događaja | |
| Prepoznati uvjete za činjenje promjena na mjestu događaja | | | | Pretpostaviti mogućnost ugroze osoba ili predmeta kao uvjet za promjene na mjestu događaja | |
| Upravljati stanjem sigurnosti na mjestu događaja | | | | Provesti upravljanje stanjem sigurnosti prilikom osiguranja mjesta događaja u konkretnoj situaciji | |
| Izvijestiti voditelja ekipe za očevide o poduzetim mjerama i radnjama kao dio orijentacijsko-informacijske faze očevida | | | | Odabrati najbolji način izvješćivanja voditelja ekipe za očevide o poduzetim mjerama osiguranja mjesta događaja | |
| Napisati potrebna pismena o osiguranju mjesta događaja | | | | Napisati Izvješće o osiguranju mjesta događaja kao i druga potrebna pismena ovisno o konkretnoj situaciji | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga.  Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Zakonski okvir osiguranja mjesta događaja  2. Pojam mjesta događaja  3. Ciljevi osiguranja mjesta događaja  4. Osiguranje mjesta događaja po SOP-u  5. Zadaće policijskog službenika koji je prvi došao na mjesto događaja  6. Određivanje uže i šire zone mjesta događaja  7. Uporaba trake STOP POLICIJA | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj konkretnog kaznenog djela na kojem učenik demonstrira osiguranje mjesta događaja.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik osigurava mjesto događaja sukladno zakonskim odredbama i pravilima struke na način da: na siguran način prilazi mjestu događaja, pregledava mjesto događaja i označava ga trakom »stop policija«, evidentira eventualne promjene na mjestu događaja, pronalazi i zaštićuje tragove kaznenog djela, prikuplja obavijesti od građana, podnosi izvješće ekipi za očevide i sačinjava izvješće o osiguranju mjesta događaja.  Vrjednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Taktika provođenja pretrage doma i otvorenog prostora, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti zakonske uvjete za provođenje pretrage doma i otvorenog prostora | | | | Protumačiti zakonske uvjete za pretragu doma i otvorenog prostora u konkretnoj situaciji | |
| Razlikovati opća taktička načela pretrage doma i otvorenog prostora | | | | Kritički procijeniti taktička pravila pretrage doma od pravila pretrage otvorenog prostora | |
| Objasniti pojedine korake u provođenju pretrage doma i drugih prostorija | | | | Odabrati u odnosu na konkretnu situaciju najbolji pristup provođenju pretrage doma i drugih prostorija | |
| Objasniti korake u provođenju pretrage otvorenog prostora | | | | Odabrati u odnosu na konkretnu situaciju najbolji pristup provođenju pretrage otvorenog prostora | |
| Sastaviti potrebna pismena vezano uz pretragu doma i otvorenog prostora | | | | Napisati Zapisnik o pretrazi doma ili otvorenog prostora i drugih potrebnih pismena u odnosu na konkretnu situaciju | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga.  Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Pretraga – pojam  2. Planirane pretrage  3. Hitne pretrage  4. Opća taktička načela pretrage  5. Priprema i plan pretrage  6. Način provođenja pretrage  7. Razlike u provođenju pretrage doma i otvorenog prostora  8. Sastavljanje pismena vezano za pretragu doma i pretragu otvorenog prostora | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj kriminalističkog istraživanja konkretnog kaznenog djela u kojem je potrebno provesti pretragu doma i drugih prostorija i otvorenog prostora.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik priprema pretragu izrađujući detaljan plan pretrage. Poštujući opća taktička načela pretrage provodi pretragu u skladu sa okolnostima konkretnog slučaja. Nakon provedene pretrage sastavlja Zapisnik o pretrazi i sva druga potrebna pismena.  Vrjednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Zaprimanje kaznene prijave, podnošenje kaznene prijave i posebnog izvješća, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Zaprimiti kaznenu prijavu na Zapisnik o zaprimanju kaznene prijave | | | | Samostalno sastaviti Zapisnik o zaprimanju kaznene prijave | |
| Ispuniti odgovarajuće službene obrasce koji se uručuju žrtvi kaznenog djela | | | | Usporediti prava pojedinih kategorija žrtava kaznenog djela | |
| Objasniti postupak podnošenja kaznene prijave za kaznena djela za koja se postupak pokreće po službenoj dužnosti | | | | Razlikovati postupak podnošenja kaznene prijave protiv poznatog i nepoznatog počinitelja. | |
| Razlikovati kaznenu prijavu i posebno izvješće | | | | Odabrati pravilan način prijavljivanja počinitelja kaznenih djela. | |
| Napisati kaznenu prijavu ili posebno izvješće za kaznena djela po poznatom i nepoznatom počinitelju | | | | Sastaviti kaznenu prijavu ili posebno izvješće za kaznena djela po poznatom i nepoznatom počinitelju. | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga.  Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. Pojam i podjela kaznenih prijava  2. Postupanje državnog odvjetnika s kaznenom prijavom  3. Kazneno djelo lažnog prijavljivanja kaznenog djela  4. Kazneno djelo neprijavljivanja kaznenog djela  5. Zapisnik o zaprimanju kaznene prijave  6. Kaznena prijava protiv nepoznatog počinitelja  7. Kaznena prijava protiv poznatog počinitelja  8. Posebno izvješće | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 1: Nastavnik zadaje temu radne situacije, a učenik treba samostalno osmisliti slučaj vezan za kazneno djelo po kojem će sastaviti zapisnik o zaprimanju kaznene prijave i ispuniti odgovarajuće obrasce  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba pažljivo pročitati zadani događaj, sastaviti zapisnik o zaprimanju kaznene prijave i ispuniti odgovarajuće obrasce koji se uručuju žrtvi kaznenog djela. Napisati kaznenu prijavu ili posebno izvješće za kaznena djela po poznatom i nepoznatom počinitelju. Učenici na kraju vježbe provode samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju demonstraciju.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Kaznena djela, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Izdvojiti temeljna obilježja pojedinih kaznenih djela protiv života i tijela | | | | Razlikovati pojedine oblike tjelesnih ozljeda. | |
| Izdvojiti temeljna obilježja kaznenih djela protiv osobne slobode | | | | Usporediti kaznena djela protupravno oduzimanje slobode, otmice i prijetnje. | |
| Prepoznati obilježja kaznenih djela protiv privatnosti | | | | Objasniti obilježja kaznenih djela protiv privatnosti. | |
| Izdvojiti temeljna obilježja za razlikovanje kaznenih djela protiv spolne slobode | | | | Razlikovati pojedina kaznena djela protiv spolne slobode. | |
| Prepoznati obilježja kaznenih djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta | | | | Razlikovati kaznena djela spolne zlouporabe djeteta mlađeg od 15 godina i starijeg od 15 godina | |
| Prepoznati obilježja kaznenih djela protiv zdravlja ljudi | | | | Razlikovati kaznenu i prekršajnu odgovornost kod zlouporabe opojnih droga | |
| Izdvojiti temeljna obilježja za razlikovanje kaznenih djela protiv imovine | | | | Usporediti pojedina kaznena djela protiv imovine | |
| Prepoznati obilježja kaznenih djela protiv službene dužnosti | | | | Usporediti kaznena djela zlouporaba položaja i ovlasti, primanje mita i davanje mita | |
| Prepoznati obilježja kaznenih djela protiv javnog reda | | | | Razlikovati kazneno djelo prisile prema službenoj osobi i napad na službenu osobu | |
| Prepoznati obilježja kaznenih djela protiv sigurnosti cestovnog prometa | | | | Istražiti najčešće oblike kaznenih djela protiv sigurnosti cestovnog prometa. | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga.  Tijekom realizacije modula potrebno je omogućiti učenicima uvjete kako bi ostvarili ishode učenja iskustvenim, problemsko – stvaralačkim, istraživačkim i projektnim učenjem i poučavanjem te posebno individualiziranim pristupom i suradničkim oblicima rada, kao i svrhovitom uporabom informacijske i komunikacijske tehnologije. Cijeneći učenikovu samostalnost i poštujući njegove mogućnosti, poticati ga da teoretska znanja pretvori u praktičan rad uz kritičko promišljanje. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. kaznena djela protiv života i tijela  2. kaznena djela protiv osobne slobode  3. kaznena djela protiv privatnosti  4. kaznena djela protiv spolne slobode  5. kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta  6. kaznena djela protiv zdravlja ljudi  7. kaznena djela protiv imovine  8. kaznena djela protiv službene dužnosti  9. kaznena djela protiv javnog reda  10. kaznena djela protiv sigurnosti cestovnog prometa | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik priprema i oblikuje slučaj vezan uz kazneno djelo na kojem učenik izlaže obilježja zadanog kaznenog djela.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba pažljivo pročitati zadani događaj i prepoznati o kojem kaznenom djelu je riječ koristeći Kazneni zakon.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV MODULA | POLICIJSKI PRAKTIKUM | | | | |
| Šifra modula | IM-24-23-005 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 6 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 10-30% | | 70-90% | |  |
| Status modula  (obvezni/izborni) | OBAVEZNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | U modulu Policijski praktikum učenici dopunjavaju znanja i vještine stečene na nastavi, odnosno jačaju motiviranost i odgovornost za primjenu znanja i vještine u obavljanju poslova policijskog službenika poštujući profesionalne i etičke norme policijske službe te štiteći zakonom predviđena ljudska prava i slobode građana. | | | | |
| Ključni pojmovi | funkcioniranje policijske postaje, organizacija policijske postaje, komuniciranje s nadređenima i policijskim službenicima, komuniciranje s građanima, operativna dežurstva, primjena policijskih ovlasti i sredstava prisile, policijske evidencije, zbirke, obrasci | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  goo A.5.2.-promiče ulogu institucija i organizacija u zaštiti ljudskih prava  goo B.5.3.-analizira ustrojstvo vlasti u RH i EU  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu  ikt B.5.1.-učenik samostalno komunicira u digitalnom okružju | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Učenje temeljeno na radu provodi se na radnome mjestu za vrijeme praktične nastave u policijskim postajama/kaznenim tijelima, gdje se učenici postupno uvode u posao te u ograničenom obujmu sudjeluju u radnom procesu u kontroliranim uvjetima uz mentora.  Učenicima se nakon određenog broja radnih sati mogu zadavati određeni zadaci niže razine koje provode uz nadzor i upute mentora. Nakon određene razine odrađenih sati i upoznavanja s osnovama organizacije i rada policijske ophodnje učenici se mogu uključiti u rad policijske ophodnje kao pratnja ukoliko sigurnosna situacija to dozvoljava kako bi pratili tijek intervencije, odnosno učenici se mogu uključiti u rad u kaznenom tijelu na poslovima vanjskog i unutarnjeg osiguranja i sprovođenja kao pratnja ukoliko sigurnosna situacija navedeno dozvoljava.  Na kraju vremena koji učenici provode na radu mogu obavljati zadatke nižeg stupnja složenosti koji se ne obnašaju u nesigurnim uvjetima. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | – mapa praktične nastave i vježbi  – dijelovi službene odore i opreme  Materijalni uvjeti: policijska odora, službeni opasač, sredstva za vezivanje i palica, reflektirajući prsluk, pločica s ispisanim tekstom »STOP POLICIJA« i zviždaljka. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz  SK-a, obujam | Primjena zakonskih, etičkih normi i pravila komuniciranja u radnom okruženju, 2 CSVET | | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Usporediti stečena znanja o ustroju policijske postaje/ kaznenog tijela sa stvarnim funkcioniranjem policijske postaje/kaznenog tijela i uloge policijskog službenika odnosno službenika pravosudne policije u funkcioniranju policijske postaje/kaznenog tijela | | | | Samovrednovati ulogu policijskog službenika/službenika pravosudne policije u funkcioniranju policijske postaje/kaznenog tijela | |
| Primijeniti zakonske i etičke norme u radu s građanima, osobama lišenim slobode i suradnji s ostalim policijskim službenicima i službenicima pravosudne policije | | | | Profesionalno procijeniti primijenjene zakonske i etičke norme | |
| Primijeniti stečena znanja i vještine komuniciranja s nadređenima, ostalim policijskim službenicima, službenicima pravosudne policije, građanima i osobama lišenim slobode | | | | Samovrednovati primjenu stečenih znanja i vještina u komunikaciji s nadređenima, policijskim službenicima, službenicima pravosudne policije, građanima i osobama lišenim slobode | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Kako bi se postigao cilj modula, mentor mora tijekom realizacije modula: zajedno s učenikom analizirati postupanje na stvarnom slučaju prilikom obavljanja poslova u ophodnji, provjeravati njegovo znanje i davati mu praktične savjete, svakodnevno pratiti i vrednovati rad učenika, ukazivati na uočene nedostatke te poticati učenika na ispravljanje pogrešaka, osobnim primjerom odgojno djelovati na učenika, u mapi praktične nastave i vježbi brojčano i opisno ocijeniti učenika.  Kako bi se postigao cilj modula, učenik mora tijekom realizacije modula: pridržavati se pravila ponašanja, izgleda i ophođenja koji se propisuju pravnim aktima Ministarstva unutarnjih poslova, prihvaćati savjete mentora i metode rada koje on koristi u obavljanju poslova radnog mjesta, upoznavati mentore s poteškoćama, bilo osobnim, bilo tijekom rada, koje bi mogle negativno utjecati na izvršavanje profesionalnih zadaća, voditi mapu praktične nastave i vježbi. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. stečena znanja o ustroju policijske postaje/kaznenog tijela  2. stečena znanja o ulozi policijskih službenika/službenika pravosudne policije  3. stečena znanja komuniciranja u obavljanju poslova  4. poštivanje zakonskih i etičkih normi u obavljanju poslova | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Praćenje, vrednovanje i ocjenjivanje:  Tijekom izvođenja praktične nastave u policijskoj postaji, mentor prati i vrednuje samostalno izvođenje poslova policijskog službenika uz nadzor i minimalne upute i usmjeravanja. Prati i vrednuje poštivanje profesionalnih i etičkih normi policijskih poslova te postignuća boduje pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Policijski praktikum, 4 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Povezati zadaće operativnog dežurstva policijske postaje s upućivanjem policijskih službenika na intervencije te njihovu međusobnu komunikaciju preko sredstava veze | | | | Izdvojiti zadaće operativnog dežurstva policijske postaje, posebno vezano za zadaće upućivanja policijskih službenika na intervencije i komunikaciju preko sredstava veze | |
| Povezati zadaće dežurstva kaznenog tijela s praćenjem i nadziranjem pravilnog i pravovremenog obavljanja poslova službenika pravosudne policije | | | | Izdvojiti zadaće dežurstva kaznenog tijela, posebno vezano s praćenjem i nadziranjem pravilnog i pravovremenog obavljanja poslova službenika pravosudne policije, kao i njihovo pridržavanje obaveza i zabrana | |
| Procijeniti postojanje uvjeta za primjenu policijskih ovlasti/postupanja službenika pravosudne policije i sredstava prisile prilikom postupanja na stvarnom slučaju te ih primijeniti | | | | Kritički prosuditi primjenu policijskih ovlasti/postupanja službenika pravosudne policije i sredstava prisile prilikom postupanja na stvarnom slučaju te ih primijeniti | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Kako bi se postigao cilj modula, mentor mora tijekom realizacije modula: zajedno s učenikom analizirati postupanje na stvarnom slučaju prilikom obavljanja poslova u ophodnji, provjeravati njegovo znanje i davati mu praktične savjete, svakodnevno pratiti i vrednovati rad učenika, ukazivati na uočene nedostatke te poticati učenika na ispravljanje pogrešaka, osobnim primjerom odgojno djelovati na učenika, u mapi praktične nastave i vježbi brojčano i opisno ocijeniti učenika.  Kako bi se postigao cilj modula, učenik mora tijekom realizacije modula: pridržavati se pravila ponašanja, izgleda i ophođenja koji se propisuju pravnim aktima Ministarstva unutarnjih poslova, prihvaćati savjete mentora i metode rada koje on koristi u obavljanju poslova radnog mjesta, upoznavati mentore s poteškoćama, bilo osobnim, bilo tijekom rada, koje bi mogle negativno utjecati na izvršavanje profesionalnih zadaća, voditi mapu praktične nastave i vježbi. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. zadaće operativnog dežurstva policijske postaje/dežurstva kaznenog tijela  2. upućivanje na intervencije  3. komunikacija putem sredstava veze  4. poslovi policijskih službenika u kaznenom tijelu  5. uvjeti za primjenu policijskih ovlasti u konkretnim situacijama | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Praćenje, vrednovanje i ocjenjivanje:  Tijekom izvođenja praktične nastave u policijskoj postaji, mentor prati i vrednuje samostalno izvođenje poslova policijskog službenika uz nadzor i minimalne upute i usmjeravanja. Prati i vrednuje poštivanje profesionalnih i etičkih normi policijskih poslova te postignuća boduje pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | POSTUPANJE PRAVOSUDNE POLICIJE U ZATVORSKOM SUSTAVU | | | | |
| Šifra modula | IM-24-23-006 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 15 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | IZBORNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | Učenici stječu znanja i vještine za profesionalno obavljanje pretraga u kaznenim tijelima te se usvajaju znanja i vještine za učinkovito postupanje službenika pravosudne policije prilikom ostvarivanja kontakata osoba lišenih slobode s vanjskim svijetom. samostalno i profesionalno obavljanje poslova sprovođenja soba lišenih slobode i profesionalno postupanje u visoko sigurnosnim događajima i radnjama u kaznenim tijelima.  Izučavanjem ovog modula učenici će znati objasniti razloge sprovođenja osoba lišenih slobode i postupak sprovođenja. Znati će analizirati elemente Naloga za sprovođenje i demonstrirati način vezivanja osoba lišenih slobode kod sprovođenja. Učenici će znati objasniti postupak sprovođenja osoba lišenih slobode u izvanrednim situacijama..  Izučavanjem ovog modula učenici će razlikovati djelomičnu i temeljitu pretragu soba, protumačiti pregled tjelesnih otvora, objasniti pretragu državni službenika i namještenika te posjetitelja, kao i procijeniti važnost opće pretrage u kaznenim tijelima. Znati će demonstrirati taktiku provedbe pretrage u različitim situacijama u kaznenim tijelima i način postupanja sa pronađenim nedopuštenim predmetima i tvarima. Učenici će znati na koje načine osobe lišene slobode mogu ostvariti kontakt a vanjskim svijetom i koju ulogu ima policija prilikom takvih kontakata, prilikom posjeta različitih kategorija posjetitelja učenici će znati pokazati načine postupanja, procijeniti će na koje načine mogu nadzirati dopisivanje i telefonske razgovore osoba lišenih slobode, razlikovati će koje stvari osobe lišene slobode mogu primiti od nedopuštenih stvari. | | | | |
| Ključni pojmovi | pretraga, djelomična pretraga, temeljita pretraga, opća pretraga, pregled tjelesnih otvora, posjeta, telefoniranje, dopisivanje, posjetitelj, sprovođenje, nalog za sprovođenje, vezivanje, prijevoz, posebne mjere, održavanje reda i sigurnosti, bijeg, smrt, napad, talačka situacija | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  goo A.5.1.-aktivno sudjeluje u zaštiti i promicanju ljudskih prava  goo A.5.2.-promiče ulogu institucija i organizacija u zaštiti ljudskih prava  osr B.5.1.-uviđa posljedice svojih i tuđih stavova/postupaka/izbora  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Nastavnik odabire na kojim će slučajevima iz prakse učenicima objasniti specifičnosti postupanja prema osobama lišenim slobode u kaznenim tijelima. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: učionica prikladne veličine (80m kvadratnih) za skupinu od 25-30 polaznika, opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna (pametna) ploča, projektor, projektno platno, daljinski pokazivač, ormari za pohranu knjiga i udžbenika), tableti /računala sa pristupom internetu za polaznike, knjižnica s dostupnom obveznom i dopunskom literaturom. Pristup bazama podataka i službenim uputama vezanim uz postupanje policije. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Pretraga u zatvorskom sustavu, 5 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Razlikovati djelomičnu i temeljitu pretragu osoba | | | | Razlučiti ovisno o situaciji vrstu pretrage samostalno i zakonito | |
| Izložiti uvjete provedbe djelomične i temeljite pretrage osoba lišene slobode | | | | Kritički procijeniti postojanje uvjeta za provedbu djelomične odnosno temeljite pretrage osobe u kaznenom tijelu samostalno i zakonito u zahtjevnoj situaciji | |
| Objasniti postupak pregleda tjelesnih otvora osoba lišenih slobode | | | | Predložiti postupak pregleda tjelesnih otvora osoba lišenih slobode u traženoj situaciji samostalno i zakonito | |
| Izložiti uvjete za pretragu prostorija i prostorija u kaznenom tijelu | | | | Predložiti uvjete i načine, u izloženoj situaciji, pretrage prostora, prostorija, vozila i stvari u kaznenom tijelu | |
| Objasniti vrste pretraga u zatvorskom sustavu | | | | Procijeniti važnost opće pretrage kaznenog tijela na sigurnost u kaznenom tijelu | |
| Prikazati postupak službenika pravosudne policije nakon provedbe pretrage i pronalaska nedopuštenih predmeta i tvari | | | | Osmisliti provedbu pretrage uzimajući u obzir taktička pravila i predložiti postupak s nedopuštenim predmetima i tvarima | |
| Objasniti opću pretragu u zatvorskom sustavu | | | | Procijeniti važnost opće pretrage kaznenog tijela na sigurnost u kaznenom tijelu | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. pretrage u kaznenim tijelima  2. pretraga osoba  3. djelomična pretraga  4. pretraga posjetitelja i zaposlenika  5. temeljita pretraga  6. pretraga prostorija, prostora i prometnih sredstava  7. postupanje nakon završetka pretraga | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik zadaje temu radne situacije, a učenik radom u timu priprema i oblikuje slučaj iz stvarnog okruženja u kaznenom tijelu na kojem demonstrira postupanja službenika pravosudne policije pregleda, obavljanja djelomične i temeljite pretrage osoba, predmeta, prometnih sredstava, prostorija i prostora.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik u timskom radu, uz prethodnu podjelu uloga/zadataka demonstrira pretragu nad osobom lišenom slobode u kaznenom tijelu te ocjenjuje postojanje uvjeta za temeljitu pretragu. Nakon provođenja potrebite pretrage ispunjava zapisnik o pretrazi osobe lišene slobode.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju rada u timu i svog vlastitog doprinosa te kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Sprovođenje osoba lišenih slobode, 3 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Objasniti razloge i postupak sprovođenja osoba lišenih slobode | | | | Protumačiti razloge i postupak sprovođenja osoba lišenih slobode | |
| Pripremiti Nalog za sprovođenje | | | | Ocijeniti pojedine elemente naloga za sprovođenje važne za postupanje | |
| Objasniti postupak vezivanja osoba lišenih slobode kod sprovođenja | | | | Prilagoditi način vezivanja osoba lišenih slobode kod sprovođenja samostalno i profesionalno u izloženoj situaciji | |
| Objasniti postupak sprovođenja osoba lišenih slobode u izvanrednim situacijama | | | | Predložiti postupak sprovođenja osobe lišene slobode u izvanrednoj situaciji sukladno okolnostima | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. poslovi sprovođenja osoba lišenih slobode  2. priprema i organizacija sprovođenja  3. nalog za sprovođenje  4. način vezivanja kod sprovođenja  5. transport osoba lišenih slobode  6. primjena sredstava prisile kod sprovođenja  7. izvanredne situacije kod sprovođenja  8. sprovođenje visoko sigurnosnih osoba lišenih slobode | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik zadaje temu iz radne situacije u zatvorskom okruženju, a učenik radom u timu priprema i oblikuje slučaj iz zatvorskog okruženja na kojem demonstrira postupanje prilikom sprovođenja osobe lišene slobode.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik u timskom radu primjenjuje postupanje u obavljanju poslova osiguranja na način da se pripremi i organizira za obavljanje posla sprovođenja, pravilno iščita i odabere ispravne mjere vezivanja osobe lišene slobode iz naloga za sprovođenje, taktičko ispravno sprovodi osobu lišenu slobode ovisno o mjestu sprovođenja, ispravnog pristupa i primjenjuje prikladna postupanja službenika pravosudne policije za uspostavu reda i sigurnosti prilikom sprovođenja.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju rada u timu i svog vlastitog doprinosa te kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Postupanje prilikom visoko sigurnosnog rizika u zatvorskom sustavu, 5 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Izložiti posebne mjere održavanja reda i sigurnosti | | | | Protumačiti primjenu posebnih mjera održavanja reda i sigurnosti kod događaja i radnji visokog sigurnosnog rizika | |
| Objasniti način na koji se osoba lišena slobode treba ponašati tijekom boravka u kaznenom tijelu | | | | Analizirati značaj pojedinih ponašanja osoba lišenih slobode i njihov utjecaj na sigurnost | |
| Primijeniti adekvatnu mjeru održavanja reda i sigurnosti | | | | Procijeniti primjenu pojedinih posebnih mjera održavanja reda i sigurnosti u izloženoj situaciji. | |
| Sastaviti stegovnu prijavu protiv osobe lišene slobode | | | | Analizirati utjecaj kršenja pravila ponašanja zatvorenika radi odabira stegovne mjere | |
| Izložiti postupanje u slučaju bijega osobe lišene slobode | | | | Prilagoditi postupanje u slučaju bijega osobe lišene slobode uvjetima konkretne zahtjevne situacije uz poštivanje svih zakonskih i podzakonskih propisa | |
| Objasniti postupanje u slučaju smrti osobe lišene slobode | | | | Prosuditi važnost pojedinih radnji koje se poduzimaju u slučaju smrti osobe lišene slobode | |
| Analizirati postupanje u slučaju napada na službenu osobu od strane osobe lišene slobode | | | | Odabrati način postupanja u slučaju napada na služben osobu od strane osobe lišene slobode sukladno situaciji | |
| Izraditi dijagram postupanja prilikom talačke situacije | | | | Procijeniti postupanje pravosudne policije prilikom talačke situacije | |
| Razlikovati vrstu stegovnog prijestupa osobe lišene slobode | | | | Razlikovati potrebna pismena vezana uz događaje i radnje visokog sigurnosnog rizika | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju. | | | | | |
| Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. održavanje reda i sigurnosti u kaznenim tijelima  2. posebne mjere za održavanje reda i sigurnosti  3. način primjene posebnih mjera održavanja reda i sigurnosti  4. sigurnosno rizični događaji u kaznenim tijelima  5. bijeg osobe lišene slobode  6. smrt osobe lišene slobode  7. napad na službenu osobu  8. talačka situacija | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik zadaje temu iz radne situacije u zatvorskom okruženju, a učenik radom u timu priprema i oblikuje slučaj iz zatvorskog okruženja na kojem demonstrira postupanje prilikom visokog sigurnosnog događaja u kaznenom tijelu.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik u timskom radu primjenjuje postupanje u određenoj visoko sigurnosno situaciji na način da prepoznaje sigurnosnu ugrozu, odabire ispravne mjere za održavanje reda i sigurnosti, uz odabir taktičkog ispravnog pristupa primjenjuje prikladna postupanja službenika pravosudne policije za uspostavu reda i sigurnosti .  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju rada u timu i svog vlastitog doprinosa te kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Ostvarivanje kontakata osobe lišene slobode s vanjskim svijetom i uloga službenika pravosudne policije, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Izložiti postupanje službenika pravosudne policije prilikom posjeta osobama lišenim slobode | | | | Prezentirati samostalno postupanje službenika u konkretnim situacijama prilikom posjeta osobama lišenim slobode | |
| Objasniti način ostvarivanja kontakata osoba lišenih slobode s vanjskim svijetom | | | | Protumačiti na koje načine osobe lišene slobode mogu ostvariti kontakt s vanjskim svijetom i ulogu službenika pravosudne policije kod kontakata | |
| Izložiti način nadzora dopisivanja i telefonskih razgovora osoba lišenih slobode | | | | Procijeniti situacije prilikom nadzora dopisivanja i telefonskih razgovora osoba lišenih slobode | |
| Objasniti postupanje s nedopuštenim stvarima | | | | Provesti postupak s nedopuštenim stvarima koje osoba lišena slobode ne može primiti. | |
| Raščlaniti dopuštene od nedopuštenih stvari koje osoba lišena slobode ne može posjedovati | | | | Klasificirati dopuštene od nedopuštenih stvari koje osoba lišena slobode ne može primiti | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju.. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. posjete osobama lišenim slobode  2. postupanje sa nedopuštenim stvarima ili tvarima  3. kontakti osoba lišenih slobode s vanjskim svijetom  dopisivanje i telefoniranje | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka 2: Nastavnik zadaje temu radne situacije, slučaja iz zatvorskog okruženja na temelju kojeg će učenici u timu demonstrira način obavljanja zadataka prilikom posjeta osobama lišenim slobode i prijema stvari.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik samostalno i profesionalno obavlja zadatak nadzor posjete osobi lišenoj slobode poštujući sljedeće faze i pravila struke: | | | | | |
| Prije početka posjete: preuzima osobu lišenu slobode na zatvoreničkom odjelu, obavlja pretragu osobe, Tokom posjete: obavlja nadzor nad posjetom, Nakon posjete: obavlja pretragu osobe lišene slobode i vraća ga u sobu  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu.  Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NAZIV  MODULA | PENOLOGIJA I TRETMAN OSOBA LIŠENIH SLOBODE U ZATVORSKOM SUSTAVU | | | | |
| Šifra modula | IM-24-23-006 | | | | |
| Kvalifikacije nastavnika koji sudjeluju u realizaciji modula | Uvjeti u kojima se stječu kompetencije propisani su Državnim pedagoškim standardom srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja (»Narodne novine« br. 63/2008. i 90/2010.) i Pravilnikom o načinu organiziranja i izvođenja nastave u strukovnim školama (»Narodne novine« br. 140/2009. i 130/2020.)  Kadrovski uvjeti: najmanje razina 7.1. st ili 7.1. st HKO-a odgovarajućeg profila | | | | |
| Obujam modula (CSVET) | 11 CSVET | | | | |
| Načini stjecanja skupova ishoda učenja  (od – do, postotak) | Vođeni proces učenja i poučavanja | | Oblici učenja temeljenog na radu | | Samostalne aktivnosti učenika/polaznika |
| 20-30% | | 30-50% | | 20-50% |
| Status modula  (obvezni/izborni) | IZBORNI | | | | |
| Cilj (opis) modula | Učenik stječe temeljno poznavanje osnovnog načela izvršavanja kazne zatvora u RH, razlikovanje teorija o svrsi kažnjavanja, te klasičnim sustavima izvršavanja kazni zatvora, načela rehabilitacije u izvršavanja kazne zatvora te pojma penološke rehabilitacije, temeljno poznavanje faze procesa istražnog zatvora te značaja instituta pravomoćnosti presude u izvršavanju kazne zatvora, tijek upućivanja zatvorenika na izvršavanje kazne zatvora, definiranje stegovnih prijestupa zatvorenika, razlikovanje pravnih postupaka prekida kazne, uvjetnog otpusta, premještaja zatvorenika te definirati prava zatvorenika, pojma i vrste tretmana zatvorenika, razumijevanje uloge pravosudnog policajca u tretmanskom postupanju, prava i pogodnosti zatvorenika, unutar zatvorskih i izvan zatvorskih pogodnosti, načelu rehabilitacije u postupku procjene ponašanja zatvorenika, kategorizaciji skupine rizičnih zatvorenika u kaznenim tijelima, primjeni osnovnih protokola o postupanju s rizičnim zatvorenicima, protokola o postupanju kod suicidalnih zatvorenika. | | | | |
| Ključni pojmovi | izvršavanje kazne zatvora, svrha kažnjavanja, rehabilitacija u izvršavanja kazne zatvora, penološka rehabilitacija, stegovnih prijestupi zatvorenika, prekid kazne, uvjetni otpust, premještaj zatvorenika, tretman zatvorenika, unutar zatvorske i izvan zatvorske pogodnosti, rizični zatvorenik. | | | | |
| Povezanost modula s međupredmetnim temama (ako je primjenljivo) | uku A.4/5.1. – upravljanje informacijama-učenik samostalno traži nove informacije iz različitih izvora, transformira ih u novo znanje i uspješno primjenjuje pri rješavanju problema  uku C.4/5.1.-vrijednost učenja-učenik može objasniti vrijednost učenja za svoj život  goo A.5.1.-aktivno sudjeluje u zaštiti i promicanju ljudskih prava  osr B.5.1.-uviđa posljedice svojih i tuđih stavova/postupaka/izbora  osr B.5.2.-suradnički uči i radi u timu | | | | |
| Preporuke za učenje temeljeno na radu | Nastavnik odabire na kojim će slučajevima iz prakse učenicima objasniti specifičnosti postupanja prema osobama lišenim slobode u kaznenim ustanovama u smislu rehabilitacije, poštivanja njihovih prava, ali i sankcioniranja stegovnih prijestupa, a posebno u odnosu na rizične zatvorenike. | | | | |
| Specifični materijalni uvjeti i okruženje za učenje, potrebni za realizaciju modula | Materijalni uvjeti: učionica prikladne veličine (80m kvadratnih) za skupinu od 25-30 polaznika, opremljena računalom koje ima pristup internetu, oprema za održavanje nastave (interaktivna (pametna) ploča, projektor, projektno platno, daljinski pokazivač, ormari za pohranu knjiga i udžbenika), tableti /računala sa pristupom internetu za polaznike, knjižnica s dostupnom obveznom i dopunskom literaturom. | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Penologija i penološka rehabilitacija, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Razlikovati vrste sankcija u RH | | | | Objasniti značajke pojedine vrste sankcija | |
| Objasniti načelo izvršavanja kazne zatvora u RH | | | | Objasniti značaj načela izvršavanja kazne zatvora | |
| Razlikovati osnovne teorije o svrsi kažnjavanja | | | | Objasniti značajke pojedine teorije o svrsi kažnjavanja | |
| Razlikovati klasične sustave izvršavanja kazni zatvora | | | | Objasniti osnovne značajke pojedinih sustava izvršavanja kazni zatvora | |
| Nabrojiti načela rehabilitacije u izvršavanja kazne zatvora u RH | | | | Objasniti značaj načela rehabilitacije u izvršavanju kazne zatvora | |
| Objasniti penološku rehabilitaciju | | | | Analizirati značaj penološke rehabilitacije | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. izvršavanje kazne zatvora  2. vrste sankcija  3. svrha kažnjavanja  4. sustavi izvršavanja kazni zatvora  5. penološka rehabilitacija | | | |
| Način i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik zadaje temu radne situacije, slučaj iz zatvorskog okruženja, zatvorenik se otpušta nakon izdržane kazne zatvora iz kaznionice.  Pravilna izvedba zadatka: Učenik treba istražiti značaj rehabilitacije u izvršavanju kazne zatvora i postupak otpusta zatvorenika.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Izvršavanje kazne zatvora i istražnog zatvora, 5 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Razlikovati faze procesa istražnog zatvora (tretmanska fraza) | | | | Objasniti specifičnosti pojedine faze procesa istražnog zatvora (tretmanska fraza) | |
| Objasniti značaj instituta pravomoćnosti presude u izvršavanju kazne zatvora | | | | Objasniti značaj instituta pravomoćnosti presude u odnosu na osobu protiv koje se kazna izvršava | |
| Objasniti tijek upućivanja zatvorenika na izvršavanje kazne zatvora | | | | Razložiti postupak upućivanja zatvorenika na izvršavanje kazne zatvora | |
| Razlikovati propise koji reguliraju izvršavanje kazne zatvora i propise koji reguliraju izvršavanje mjere istražnog zatvora | | | | Analizirati zakonodavni okvir koji regulira izvršavanje kazne zatvora i izvršavanje mjere istražnog zatvora | |
| Definirati stegovne prijestupe zatvorenika | | | | Procijeniti težinu pojedinog stegovnog prijestupa zatvorenika u konkretnom slučaju | |
| Razlikovati pravne postupke prekida kazne, uvjetnog otpusta, premještaja zatvorenika | | | | Analizirati pravne postupke prekida kazne, uvjetnog otpusta, premještaja zatvorenika | |
| Definirati prava zatvorenika koji izdržavaju djelomično uvjetnu kaznu zatvora | | | | Objasniti značaj poštivanja određenih prava zatvorenika koji izdržavaju djelomično uvjetnu kaznu zatvora | |
| Objasniti izvršavanje mjere istražnog zatvora | | | | Analizirati izricanje mjere istražnog zatvora | |
| Opisati ulogu probacije i alternativnih sankcija (rad za opće dobro i zaštitni nadzor) | | | | Analizirati ulogu probacije i alternativnih sankcija (rad za opće dobro i zaštitni nadzor) | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. zatvorenici na izdržavanju kazne zatvora  2. zatvorenici u istražnom zatvoru  3. stegovni prijestupi zatvorenika  4. probacija i alternativne sankcije | | | |
| Način i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik zadaje temu iz radne situacije u zatvorskom sustavu, zatvorenik se nalazi na izdržavanju djelomično uvjetne kazne .  Pravilna izvedba zadatka: učenik treba pojasniti razlikuje li se kazna zatvora i djelomično uvjetna kazna te koja su osnovna prava koja zatvorenik može ostvariti na izdržavanju djelomično uvjetne kazne kao i obveze tijekom nadzora ureda za probaciju.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Tretman zatvorenika tijekom izvršavanja kazne zatvora i istražnog zatvora, 2 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Razlikovati vrste tretmana zatvorenika, tretman istražnih zatvorenika i zatvorenika na izvršavanju kazne zatvora | | | | Objasniti vrste tretmana zatvorenika, tretman istražnih zatvorenika i zatvorenika na izvršavanju kazne zatvora | |
| Objasniti pojam tretmana zatvorenika | | | | Analizirati pojam tretmana zatvorenika | |
| Objasniti dijelove Pojedinačnog programa izvršavanja kazne zatvora | | | | Obrazložiti primjenu Pojedinačnog programa izvršavanja kazne zatvora | |
| Analizirati način rada tima Tretmanske skupine | | | | Analizirati način rada tima Tretmanske skupine u konkretnim situacijama | |
| Nabrojati posebne programe tretmana zatvorenika | | | | Analizirati posebne programe tretmana zatvorenika | |
| Objasniti ulogu pravosudnog policajca u tretmanskom postupanju | | | | Analizirati poslove i ulogu pravosudnog policajca u tretmanskom postupanju | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. tretman zatvorenika  2. Pojedinačni program izvršavanja kazne zatvora  3. uloga pravosudne policije u tretmanskom postupku | | | |
| Način i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Zatvorenik se neuspješno prilagodio zatvorenim uvjetima izdržavanja kazne zatvora u zatvoru te učestalo sudjeluje u fizičkim sukobima sa drugim zatvorenicima. Potrebno je na timu tretmanske skupine procijeniti uvjete za premještaj zatvorenika u drugo kazneno tijelo kaznioničkog tipa. | | | | | |
| Pravilna izvedba zadatka: učenik treba razlikovati vrste premještaja zatvorenika u zatvorskom sustavu te se opredijeliti za vrstu prijedloga premještaja kojim će se riješiti situacija sigurnosne ugroze navedenog zatvorenika.  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Tretman pravomoćno osuđenih zatvorenika, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Razlikovati dopuštene ocjene za procjenjivanje izvršavanja Pojedinačnog programa izvršavanja kazne zatvora | | | | Analizirati postojanje okolnosti za primjenu Pojedinačnog programa izvršavanja kazne zatvora u konkretnoj situaciji | |
| Objasniti prava i pogodnosti zatvorenika | | | | Objasniti ulogu pravosudnog policajca u poštivanju i zaštiti prava zatvorenika | |
| Razlikovati vrste unutar zatvorskih i izvan zatvorskih pogodnosti | | | | Analizirati uvjete za odobravanje unutar zatvorskih i izvan zatvorskih pogodnosti | |
| Primijeniti načela rehabilitacije u postupku procjene ponašanja zatvorenika | | | | Analizirati važnost provođenja postupka procjene ponašanja zatvorenika | |
| Objasniti postupak mjesečnog procjenjivanja zatvorenika | | | | Primijeniti postupak mjesečnog procjenjivanja zatvorenika u konkretnoj situaciji | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju.  Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | | 1. prava i pogodnosti zatvorenika  2. procjena ponašanja zatvorenika | | | |
| Način i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Nastavnik zadaje temu iz radne situacije u zatvorskom sustavu, zatvoreniku se odobrava pogodnost izlaska u mjesto prebivališta, odnosno boravišta ili drugo mjesto.  Pravilna izvedba zadatka: učenik treba pojasniti način odobravanja i uvjete izlaska, kao i povezati nepridržavanje obaveza sa stegovnim prijestupima zatvorenika  Vrednovanje: Pomoću unaprijed definiranih kriterija vrednovanja, nastavnik tijekom vježbe boduje proces istraživanja i simulacije pomoću rubrike za kriterijsko vrednovanje na temelju koje izvodi ocjenu. Učenici na kraju vježbe provode evaluaciju i samoevaluaciju provedenog, kritički prosuđuju i procjenjuju simulaciju. | | | | | |
| Skup ishoda učenja iz SK-a, obujam | | Procjena i postupanje s rizičnim zatvorenicima, 1 CSVET | | | |
| Ishodi učenja | | | | Ishodi učenja na razini usvojenosti »dobar« | |
| Kategorizirati skupine rizičnih zatvorenika | | | | Ocijeniti pojedine značajke koje utječu na rizičnost pojedinog zatvorenika | |
| Primijeniti osnovne protokole postupanja s rizičnim zatvorenicima | | | | Analizirati protokole za postupanje s rizičnim zatvorenicima ovisno o vrsti rizika | |
| Objasniti postupanje sa zatvorenicima koji izdržavaju dugotrajnu kaznu zatvora | | | | Analizirati specifičnosti postupanja sa zatvorenicima koji izdržavaju dugotrajnu kaznu zatvora | |
| Primijeniti protokol postupanja kod suicidalnih zatvorenika | | | | Izdvojiti specifičnosti rada sa suicidalnim zatvorenicima | |
| Dominantan nastavni sustav i opis načina ostvarivanja SIU | | | | | |
| Tijekom izvođenja modula primjenjuju se predavački (frontalni), problemski (rad u paru ili grupama) i heuristički (individualni ili timski rad) nastavni sustavi koji se često kombiniraju i izmjenjuju. Kao oblici rada, učenja i poučavanja koriste se metoda usmenog izlaganja, rad na tekstu, izrada mentalnih mapa, digitalnih plakata, prezentacija, istraživački zadatci na internetu, interaktivni kvizovi, nastavni listići, heuristički razgovor, diskusija, igre uloga, rad na slučaju. | | | | | |
| Nastavne cjeline/teme | 1. postupanje s rizičnim zatvorenicima  2. protokoli postupanja s rizičnim zatvorenicima | | | | |
| Načini i primjer vrednovanja | | | | | |
| Opis radne situacije i/ili projektnog zadatka: Zatvorenik se neuspješno prilagodio zatvorenim uvjetima izdržavanja kazne zatvora u zatvoru te učestalo sudjeluje u fizičkim sukobima sa drugim zatvorenicima. Potrebno je na timu tretmanske skupine procijeniti uvjete za premještaj zatvorenika u drugo kazneno tijelo kaznioničkog tipa.  Zadatak: učenik treba razlikovati vrste premještaja zatvorenika u zatvorskom sustavu te se opredijeliti za vrstu prijedloga premještaja kojim će se riješiti situacija sigurnosne ugroze navedenog zatvorenika. | | | | | |

4. ZAVRŠNI RAD

Završni rad provodi se na temelju Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, br. 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010, 90/2011, 5/2012, 16/2012, 86/2012, 126/2012, 94/2013, 152/2014, 07/2017, 68/2018, 98/2019, 64/2020), Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, br. 118/2009) i Nacionalnog kurikuluma za strukovno obrazovanje (2018).

Obrazovni program kojim se stječe kvalifikacija policajac/policajka završava provjerom strukovnog znanja, vještina te pripadne samostalnosti i odgovornosti. Provjera se provodi izradom i obranom završnog rada koji uključuje praktični rad te provjerom ostaloga strukovnog znanja i vještina predviđenih ishodima učenja kurikuluma.

Završni rad projektni je zadatak u kojem učenik treba pokazati samostalnost u analizi problema, izradi mogućih rješenja i izvedbi mogućih rješenja, primjenjujući usvojeno znanje i vještine tijekom cjelokupnoga obrazovanja za stjecanje kvalifikacije policajac/policajka.