## Zakon o obrtu (pročišćeni tekst)

### NN 49/2003 (27.3.2003.), Zakon o obrtu (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO HRVATSKOGA SABORA

625

Na
temelju članka 54. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu (»Narodne
novine«, br. 64/01.), Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na 106. sjednici
14. ožujka 2003. utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o obrtu.

Pročišćeni
tekst Zakona o obrtu obuhvaća Zakon o obrtu (»Narodne novine«, br. 77/93.) te
njegove izmjene i dopune objav­ljene u »Narodnim novinama« br. 90/96., 102/98.,
64/01. i 71/01. u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa:
311-01/00-01/01
Zagreb, 14. ožujka 2003.

Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora
**Josip** **Leko****, dipl****. iur****.,** v. r.

## ZAKON O OBRTU

### (pročišćeni tekst)

I. OPĆE
ODREDBE

Članak
1.

(1)
Obrt u smislu ovoga Zakona je samostalno i trajno obav­ljanje dopuštenih gospodarskih
djelatnosti u skladu s člankom 3. ovoga Zakona od strane fizičkih osoba sa
svrhom postizanja dobiti koja se ostvaruje proizvodnjom, prometom ili pružanjem
usluga na tržištu.

(2)
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka obrt obavlja i trgovačko društvo koje
obavlja jednu ili više djelatnosti iz članka 3. stavka 1. točke 2. i 3. ovoga
Zakona, ako to ne čine na industrijski način.

(3)
Obrtnik u smislu ovoga Zakona je fizička osoba koja obavlja jednu ili više
djelatnosti iz stavka 1. ovoga Zakona u svoje ime i za svoj račun, a pritom se
može koristiti i radom drugih osoba.

(4)
Dopuštena je svaka gospodarska djelatnost koja nije zakonom zabranjena.

(5) Pod
trajnim obavljanjem obrta podrazumijevaju se i slučajevi kada se privremeno
prestaje radom, s namjerom ponovnog obavljanja obrta.

Članak 2.

(1) Obrti se mogu obavljati i kao sezonski obrti
najdulje šest mjeseci unutar jedne kalendarske godine.

(2) Osobe koje obavljaju obrt iz stavka 1. ovoga
članka, u vrijeme trajanja sezonskog obavljanja obrta, uspostavljaju svojstvo
osiguranika.

(3) Sezonsko obavljanje obrta trajno se upisuje u
obrtni registar.

(4) Djelatnosti koje se mogu obavljati kao sezonski
obrti utvrđuje ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo, nakon prethodno
pribavljena mišljenja Hrvatske obrtničke komore i uz suglasnost nadležnog
ministra, ovisno o djelatnosti obrta.

Članak 3.

(1) Obrti u smislu ovoga Zakona su:

1. slobodni obrti za obavljanje kojih se, kao uvjet
ne traži ispit o stručnoj osposobljenosti ili majstorski ispit,

2. vezani obrti za obavljanje kojih se, kao uvjet
traži ispit o stručnoj osposobljenosti i vezani obrti za obavljanje kojih se,
kao uvjet traži majstorski ispit,

3. povlašteni obrti koje obrtnik ili trgovačko
društvo smije obavljati samo na temelju povlastice koju izdaje nadležno
ministarstvo ovisno o vrsti obrta.

(2) Popis vezanih obrta, stupanj i vrstu stručne
spreme po­treb­ne za njihovo obavljanje te popis povlaštenih obrta i način
izdavanja povlastica utvrđuje ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo nakon,
prethodno pribavljena mišljenja Hrvatske obrtničke komore i uz suglasnost
nadležnog ministra ovisno o djelatnosti obrta.

II.
OBAVLJANJE OBRTA

1. Uvjeti
za obavljanje obrta

Članak
4.

(1)
Fizička osoba može obavljati obrt ako ispunjava sljedeće opće uvjete:

1. da udovoljava posebnim zdravstvenim uvjetima, ako
je to propisano zakonom,

2. da joj pravomoćnom sudskom presudom, rješenjem o
prekršaju ili odlukom Suda časti nije izrečena sigurnosna mjera ili zaštitna
mjera zabrane obavljanja djelatnosti dok ta mjera traje.

(2)
Radom u obrtu obrtnik ostvaruje prava u svezi s radnim odnosom, ako ta prava ne
ostvaruje po drugoj osnovi.

Članak
5.

(1)
Fizička osoba može obavljati vezani obrt ako uz opće uvjete iz članka 4. ovoga Zakona
ispunjava i poseban uvjet stručne osposobljenosti ili položenoga majstorskog
ispita.

(2) Fizička osoba koja ispunjava opće uvjete iz
članka 4. ovoga Zakona a ne ispunjava poseban uvjet stručne osposobljenosti ili
položenoga majstorskog ispita može obavljati vezani obrt ako na tim poslovima
zaposli radnika koji udovoljava tom uvjetu.

Članak 6.

(1) Vezane obrte mogu obavljati i osobe s
odgovarajućim višim ili visokim obrazovanjem u skladu sa propisom iz članka 3.
stavka 2. ovoga Zakona.

(2) Ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo po
prethodno pribavljenom mišljenju Hrvatske obrtničke komore i nadležnog
ministarstva u spornim slučajevima određuje koje je to odgovarajuće više ili
visoko obrazovanje iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Vezane obrte mogu obavljati i fizičke osobe –
izumitelji na temelju ostvarenoga patentnog prava za patentirani proizvod ili
uslugu ako ispunjava uvjete iz članka 4. ovoga Zakona.

(4) Vezane obrte mogu obavljati i fizičke osobe sa
završenom odgovarajućom srednjom stručnom spremom ako je sjedište obrta na
područjima određenim Zakonom o područjima posebne državne skrbi i Zakonom o
otocima.

(5) Fizičke osobe iz stavka 4. ovoga članka dužne su
u roku od godine dana nakon stjecanja uvjeta iz članka 56. ovoga Zakona
položiti majstorski ispit za odgovarajuće majstorsko zvanje.

Članak 7.

Prostor u kojem se obrt obavlja i oprema moraju
udovoljavati uvjetima određenim propisima o tehničkoj opremljenosti, zaštiti na
radu, zaštiti i unapređenju čovjekovog okoliša, zaštiti od buke te drugim
propisima koji se odnose na obavljanje određene gospodarske djelatnosti.

Članak 8.

Obrt se može obavljati u stambenim prostorijama pod
uvjetima i za djelatnosti koje će propisati ministar za obrt, malo i srednje
poduzetništvo uz suglasnost ministra nadležnog za prostorno uređenje,
graditeljstvo i stanovanje.

Članak 9.

(1) Trgovačko društvo iz članka 1. stavka 2. ovoga
Zakona mora zaposliti najmanje jednog radnika koji ispunjava uvjete iz članka
4. i članka 5. stavka 1. ovoga Zakona.

(2) Trgovačko društvo iz članka 1. stavka 2. ovoga
Zakona, ako obrt obavlja na područjima određenim Zakonom o područji­ma posebne
državne skrbi i Zakonom o otocima, mora zaposliti najmanje jednog radnika koji
ispunjava uvjete iz članka 4. ovoga Zakona i ima završenu odgovarajuću srednju
stručnu spremu.

(3) Radnik iz stavka 2. ovoga članka dužan je u roku
od godine dana nakon stjecanja uvjeta iz članka 56. ovoga Zakona položiti
majstorski ispit za odgovarajuće majstorsko zvanje.

(4) Trgovačko društvo iz članka 1. stavka 2. ovoga Zakona
može početi obavljati obrte nakon što županijski ured donese rješenje da je
udovoljeno svim uvjetima iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

(5)
Nadležni županijski ured, odnosno ured Grada Zagreba vodi evidenciju o
trgovačkim društvima i radnicima iz stavka 1. ovoga članka.

(6)
Nadležno ministarstvo donosi rješenje o davanju povlastica trgovačkom društvu
iz stavka 1. ovoga članka kada obav­ljaju obrt iz članka 3. stavka 1. točka 3.
ovoga Zakona.

(7)
Nadležno ministarstvo vodi evidenciju o izdanim rješenjima iz stavka 6. ovoga
članka.

2.
Otvaranje obrta

Članak 10.

(1) Za obavljanje slobodnih, vezanih i povlaštenih
obrta obrtnik mora imati obrtnicu.

(2) Za obavljanje povlaštenih obrta obrtnik mora
imati i povlasticu.

(3) Obrtnicu izdaje nadležni županijski ured, odnosno
ured Grada Zagreba na čijem području će biti sjedište obrta, a povlasticu
nadležno ministarstvo ovisno o vrsti obrta.

(4) Sadržaj i oblik obrtnice i povlastice propisuje
ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo.

(5) Ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo
rješenjem utvrđuje cijenu obrtnice.

(6) Obrtnica se izdaje u dvije veličine od kojih je
veću obrtnik dužan izložiti u sjedištu obrta, na vidnom mjestu.

Članak 11.

(1) Obrt se upisuje u obrtni registar koji vodi
nadležni županijski ured, odnosno ured Grada Zagreba. Obrtni je registar javan.

(2) Oblik i način vođenja obrtnog registra i oblik i
način vođenja evidencije iz članka 9. ovoga Zakona, te mogućnosti njihova
korištenja propisat će ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo.

Članak 12.

(1) Nadležni županijski ured, odnosno ured Grada
Zagreba izdat će obrtnicu fizičkoj osobi koja ispunjava uvjete iz članka 4., 5.
i 6. ovoga Zakona.

(2) Tijelo iz stavka 1. ovoga članka po službenoj
dužnosti pribavlja dokaze o ispunjavanju uvjeta iz članka 4. stavka 1. točke 2.
ovoga Zakona.

Članak 13.

(1) Nadležni županijski ured, odnosno ured Grada
Zagreba izdat će obrtnicu, odnosno rješenje kojim se odbija izdavanje obrtnice
najkasnije u roku od 15 dana od dana uredno podnesenog zahtjeva za izdavanje
obrtnice.

(2)
Upisom obrta u obrtni registar obrtnik je dužan početi s obavljanjem obrta u
roku od godine dana od dana izdavanja obrtnice.

(3)
Obrtnik je dužan najkasnije osam dana prije početka obav­ljanja obrta prijaviti
obavljanje obrta nadležnom županijskom uredu, odnosno uredu Grada Zagreba koji
će o tome odmah izvijestiti odgovarajuće inspekcije.

Članak 14.

Ako nadležni županijski ured, odnosno ured Grada
Zagreba ne izda obrtnicu, odnosno rješenje kojim se odbija izdavanje obrtnice u
roku iz članka 13. stavka 1. ovoga Zakona, fizička osoba može, ako smatra da
ispunjava uvjete propisane ovim Zakonom, započeti s obavljanjem obrta o čemu
prethodno pisano izvješćuje nadležni županijski ured, odnosno ured Grada
Zagreba.

Članak
15.

(1)
Nadležni županijski ured, odnosno ured Grada Zagreba izdat će obrtnicu i
fizičkoj osobi koja je započela s obavljanjem obrta na temelju članka 14. ovoga
Zakona ukoliko su ispunjeni uvjeti propisani ovim Zakonom.

(2) Ako
tijelo iz stavka 1. ovoga članka utvrdi da nisu ispunjeni uvjeti propisani ovim
Zakonom, a fizička osoba je započela rad na temelju članka 14. ovoga Zakona,
smatrat će se da se obrt obavlja protivno ovom Zakonu.

Članak
16.

Nadležni
županijski ured, odnosno ured Grada Zagreba dužan je sva rješenja u svezi s
obavljanjem obrta dostaviti nadležnom tijelu za poslove financija, nadležnim
inspekcijama, Hrvatskoj obrtničkoj komori, nadležnom fondu zdravstvenog i
mirovinskog osiguranja i Državnom zavodu za statistiku.

Članak
17.

(1) Tvrtka je ime pod kojim obrt posluje.

(2) Tvrtka sadrži naziv obrta, oznaku obrta, ime i
prezime obrtnika i sjedište, a može sadržavati i posebne oznake.

(3) Tvrtka se mora istaknuti na ulazu u sjedište
obrta i izdvojene pogone u kojima se obavlja obrt ili na mjestu gdje se obrt
obavlja ako se radi o obrtima za koje nije potreban prostor.

(4) Odredbe Zakona o trgovačkim društvima koje se
odnose na tvrtku odgovarajuće se primjenjuju na tvrtku obrta ako ovim Zakonom
nije drukačije određeno.

Članak 18.

(1) Sjedište obrta je mjesto u kojem se obavlja obrt.
Ako se obrt obavlja u više mjesta, sjedište je u jednome od mjesta koje obrtnik
odredi.

(2) Ako za obavljanje obrta nije potreban prostor,
sjedište obrta je mjesto u kojemu obrtnik ima prebivalište.

Članak 19.

(1) Obrtnik može promijeniti sjedište obrta.

(2)
Promjenu sjedišta obrta obrtnik ili trgovačko društvo prijavljuje nadležnom
županijskom uredu, odnosno uredu Grada Zagreba koji o tome donosi rješenje i
upisuje promjenu sjedišta obrta u obrtni registar.

(3) Ako
obrtnik mijenja sjedište obrta na područje druge županije uz prijavu iz stavka
2. ovoga članka dužan je priložiti i obrtnicu.

3.
Poslovanje obrta

Članak
20.

(1)
Obrtnik može obavljati samo one obrte koji su obuhva­ćeni obrtnicom, a u
slučaju povlaštenih obrta samo one za koje je dobio povlasticu. Obrtnica se ne
može prenijeti na drugu osobu osim ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
Povlastica se ne može prenijeti na drugu osobu.

(2)
Osim obrta iz stavka 1. ovoga članka obrtnik može obav­ljati i druge
djelatnosti koje služe obavljanju djelatnosti koja je obuhvaćena obrtnicom ili
se uobičajeno obavljaju uz djelatnost obuhvaćenu obrtnicom, ako se obavljaju u
manjem opsegu.

(3) Za
obavljanje djelatnosti iz stavka 2. ovoga članka fizička osoba ne mora
ispunjavati uvjet stručne osposobljenosti ili položenoga majstorskog ispita.

Članak
21.

(1) Za
obveze koje nastaju u obavljanju obrta, obrtnik odgovara cjelokupnom unesenom
imovinom koja je potrebna za obav­ljanje obrta.

(2)
Obrtnik odgovara za zakonitost obavljanja obrta i za zakonitost rada radnika
koje zapošljava.

Članak
22.

(1)
Obrt se može obavljati u više izdvojenih pogona koji moraju udovoljavati
uvjetima iz članka 7. ovoga Zakona.

(2) Pod
izdvojenim pogonom u smislu ovoga Zakona pod­razumijeva se jedan ili više
međusobno odvojenih prostora u kojima se obavlja obrt ili koji služi za
obavljanje obrta a nalazi se izvan sjedišta obrta.

Članak
23.

(1) U
svakom izdvojenom pogonu obrtnik koji obavlja slobodni obrt dužan je imenovati
poslovođu koji mora ispunjavati uvjete iz članka 4. ovoga Zakona.

(2)
Obrtnici i trgovačka društva koja obavljaju vezane ili povlaštene obrte dužni
su u svakom izdvojenom pogonu imenovati stručnog poslovođu koji pored uvjeta iz
članka 4. ovoga Zakona ispunjava i poseban uvjet stručne osposobljenosti ili
položenog majstorskog ispita.

Članak
24.

(1) Iznimno od članka 23. stavka 2. ovoga Zakona
obrtnici i trgovačka društva koji obavljaju vezane obrte u izdvojenom pogonu na
području određenom Zakonom o područjima posebne državne skrbi i Zakonom o
otocima, ako izdvojeni pogon prvi put prijavljuju nadležnom županijskom uredu,
mogu imenovati stručnog poslovođu koji pored uvjeta iz članka 4. ovoga Zakona
ima odgovarajuću srednju stručnu spremu.

(2) Stručni poslovođa iz stavka 1. ovoga članka dužan
je u roku od godinu dana od stjecanja uvjeta iz članka 56. ovoga Zakona
položiti majstorski ispit za odgovarajuće majstorsko zvanje.

Članak 25.

(1) Obavljanje obrta u izdvojenom pogonu, odnosno
prestanak obavljanja obrta u izdvojenom pogonu obrtnik prijavljuje nadležnom
županijskom uredu, odnosno uredu Grada Zagreba na čijem području se nalazi
izdvojeni pogon.

(2) Tijelo iz stavka 1. ovoga članka izdat će
rješenje o obav­ljanju obrta, odnosno o prestanku obavljanja obrta u izdvojenom
pogonu putem stručnog poslovođe.

(3) O obavljanju obrta u izdvojenom pogonu, odnosno o
prestanku obavljanja obrta u izdvojenom pogonu, tijelo iz stavka 1. ovoga
članka izvijestit će nadležni županijski ured, odnosno ured Grada Zagreba na čijem
području se nalazi sjedište obrta, koji će to upisati u obrtni registar.

Članak
26.

Odredbe
članka 23. i 25. ovoga Zakona odnose se i na trgov­ca pojedinca i trgovačka
društva koja obavljaju obrt u skladu s ovim Zakonom.

Članak
27.

(1)
Obrtnik može slobodni ili vezani obrt voditi sam ili putem poslovođe koji mora
biti u radnom odnosu kod obrtnika i ispunjavati uvjete iz članka 4. uvjet iz
članka 5. stavka 1. ovoga Zakona.

(2)
Poslovođa vodi obrt u ime i za račun obrtnika.

Članak
28.

Vođenje
slobodnog ili vezanog obrta putem poslovođe obrtnik prijavljuje nadležnom
županijskom uredu, odnosno uredu Grada Zagreba na čijem području se nalazi
sjedište obrta koje rješenjem utvrđuje vođenje obrta putem poslovođe i upisuje
to u obrtni registar.

Članak
29.

(1) Članovi
porodičnog domaćinstva mogu u obavljanju obrta pomagati obrtniku.

(2)
Članovima porodičnog domaćinstva, u smislu ovoga Zakona smatraju se: bračni
drug, djeca, roditelji, usvojenici i usvojitelji, pastorčad i osobe koje je
obrtnik dužan uzdržavati.

Članak
30.

(1)
Nakon smrti obrtnika obrtnica se može prenijeti na njegove nasljednike.

(2)
Osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu nastaviti voditi obrt putem poslovođe koji
mora ispunjavati uvjete iz članka 4. i uvjet iz članka 5. ovoga Zakona.

Članak
31.

(1)
Nakon smrti obrtnika supružnik, djeca i ostali nasljednici mogu nastaviti
voditi obrt do prijenosa obrtnice u smislu članka 30. stavka 1. ovoga Zakona
kao privremeni poslovođa.

(2)
Privremeni poslovođa upisuje se u obrtni registar.

(3)
Privremeni poslovođa je dužan voditi obrt pažnjom dobrog gospodarstvenika za
račun nasljednika umrlog obrtnika.

(4) Ako privremeni poslovođa postupi protivno
odredbama ovoga Zakona odgovara svom svojom imovinom za štetu nastalu takvim
djelovanjem.

Članak 32.

(1) Ako nasljednici žele prenijeti obrtnicu na sebe
nakon smrti obrtnika, dužni su to prijaviti nadležnom županijskom uredu,
odnosno uredu Grada Zagreba u roku od 30 dana od okončanja ostavinskog
postupka.

(2) Uz prijavu iz stavka 1. ovoga članka mora se
priložiti:

1. izvod iz knjige umrlih,

2. pravomoćna sudska odluka o nasljeđivanju,

3.
dokaze o ispunjavanju uvjeta iz članka 4. i 5. ovoga Zakona.

(3)
Tijelo iz stavka 1. ovoga članka donosi rješenje te upisuje prijenos obrtnice i
nastavak vođenja obrta u obrtni registar.

Članak
33.

Ako
nasljednici umrlog obrtnika, bračni dug ili djeca, propuste rok iz članka 32.
ovoga Zakona, gube pravo na prenošenje obrtnice, a obrt prestaje po sili
Zakona.

Članak
34.

(1) Obrtnik
može privremeno obustaviti obavljanje obrta u trajanju do jedne godine o čemu
pisano izvješćuje nadležni županijski ured, odnosno ured Grada Zagreba u roku
od 30 dana od dana obustave.

(2)
Iznimno, obrtnik može privremeno obustaviti obavljanje obrta u trajanju do tri
godine, kada koristi porodni dopust do navršene treće godine djetetova života.

(3) Iznimno, obrtnik može obustaviti obavljanje obrta
dulje od jedne godine u slučaju bolesti ili nastupa više sile.

(4) Za vrijeme privremene obustave obavljanja obrta
obrtnik je dužan predati obrtnicu u nadležni županijski ured, odnosno u ured
Grada Zagreba.

(5) O ponovnom početku obavljanja obrta obrtnik je
dužan pisano izvijestiti tijelo iz stavka 1. ovoga članka najkasnije u roku od
sedam dana po isteku vremena privremene obustave obav­ljanja obrta.

(6) Nadležni županijski ured, odnosno ured Grada
Zagreba, o privremenoj obustavi, odnosno o ponovnom početku obavljanja
djelatnosti, izvješćuje nadležno tijelo iz članka 16. ovoga Zakona.

Članak 35.

Obrtnik mora istaknuti cijenu svojih proizvoda,
odnosno usluga na način dostupan potrošačima.

Članak
36.

Gradsko,
odnosno općinsko vijeće, po prethodno pribavlje­nom mišljenju područne
obrtničke komore, može za pojedine obrte propisati raspored početka i završetka
radnog vremena.

4.
Zajedničko obavljanje obrta

Članak
37.

(1)
Radi obavljanja gospodarskih djelatnosti dvije ili više fizičkih osoba mogu
zajednički obavljati obrt.

(2) Međusobni odnosi osoba iz stavka 1. ovoga članka
uređuju se pisanim ugovorom.

(3) Na ugovor iz stavka 2. ovoga članka primjenjuju
se propisi kojima se uređuju obvezni odnosi u ortakluku.

(4) Obrt iz stavka 1. ovoga članka posluje pod
zajedničkom tvrtkom.

(5) Radi obavljanja gospodarske djelatnosti jedna
fizička osoba može obavljati više zajedničkih obrta.

Članak 38.

(1) Fizičke osobe mogu zajednički obavljati obrt ako
udovoljavaju uvjetima iz članka 4. ovoga Zakona.

(2) Fizičke osobe mogu zajednički obavljati obrt ako
pri upisu u obrtni registar nadležnom županijskom uredu, odnosno uredu Grada Zagreba,
prilože ugovor iz članka 37. stavka 2. ovoga Zakona.

(3) Fizičke osobe mogu zajednički obavljati vezane
obrte, ako jedna od osoba ispunjava uvjete iz članka 5. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 39.

(1) Odredbe ovoga Zakona, koje se odnose na obavljanje
obrta, kada obrt obavlja fizička osoba, odgovarajuće se primjenjuju i na obrt
koji zajednički obavlja više fizičkih osoba.

(2) Ako fizička osoba pristupi u obrt ili istupi iz
zajedničkog obrta, obavljanje obrta se nastavlja.

(3) Istupanje
fizičke osobe iz zajedničkog obrta i pristupanje novih fizičkih osoba
prijavljuje se nadležnom županijskom uredu, odnosno uredu Grada Zagreba, koji
te promjene upisuje u obrtni registar.

4.
Prestanak obrta

Članak
40.

(1)
Obrt prestaje odjavom ili po sili zakona.

(2) Prestanak obrta utvrđuje rješenjem nadležni
županijski ured, odnosno ured Grada Zagreba i po pravomoćnosti rješenja briše
obrt iz obrtnog registra.

Članak 41.

Prestanak obrta odjavom utvrđuje se danom navedenim u
odjavi. Obrt se ne može odjaviti unatrag.

Članak 42.

Upisom obrtnika u trgovački registar na temelju
odredaba Zakona o trgovačkim društvima, nadležni županijski ured, odnosno ured
Grada Zagreba, utvrđuje mirovanje obrta.

Članak 43.

(1) Obrt prestaje po sili zakona:

1. smrću obrtnika ako se ne nastavi vođenje obrta na
temelju članka 32. ovoga Zakona,

2. ako je obrtnik pravomoćnom sudskom presudom osuđen
na kaznu zatvora za kazneno djelo povezano s obavljanjem obrta,

3. ako obrtnik koji sam ne ispunjava uvjet iz članka
5. ovoga Zakona ne zaposli radnika koji udovoljava tom uvjetu,

4. ako obrtnik ne započne obavljati obrt u roku
godine dana od dana izdavanja obrtnice, izuzev obrtnika s okupiranih područja
dok traju te okolnosti,

5. ako obrtnik ili trgovačko društvo iz članka 1.
stavka 2. ovoga Zakona ne postupi sukladno odredbama članka 6. stavka 4. i 5. i
članka 9. stavka 1., 2. i 3. ovoga Zakona,

6. ako obrtnik, odnosno trgovačko društvo ne imenuje
poslovođu u skladu s odredbom članka 23. i članka 24. ovoga Zakona,

7. ako je obrtniku izrečena zaštitna mjera ili mjera
sigurnosti zabrane obavljanja obrta za vrijeme duže od tri mjeseca,

8. ako obrtnik protivno odredbi članka 34. ovoga
Zakona obustavi obavljanje obrta dulje od mjesec dana,

9. ako obrtnik ne započne s obavljanjem obrta u roku
od 30 dana nakon isteka roka privremene obustave obavljanja obrta, izuzev
obrtnika s okupiranih područja dok traju te okolnosti,

10. ako sud časti Hrvatske obrtničke komore donese
odluku o prestanku obavljanja obrta,

11. ako nadležno ministarstvo oduzme obrtniku
povlasticu,

12. ako nadležno tijelo utvrdi da je obrtniku izdana
obrtnica na temelju lažnih isprava,

13. ako nadležno tijelo utvrdi da nisu ispunjeni
uvjeti iz članka 9. ovoga Zakona,

14. ako nadležno tijelo naknadno utvrdi da nisu
ispunjeni uvjeti iz članka 4. i 5. ovoga Zakona.

(2) Nadležni županijski ured, odnosno ured Grada
Zagreba rješenjem utvrđuje prestanak obrta po sili zakona i po pravomoć­nosti
rješenja briše obrt iz registra.

III.
OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA OBAVLJANJE OBRTA

Članak
44.

(1) Obrazovanje za stjecanje srednje stručne spreme
za obrtnička zanimanja izvodi se prema programu koji se sastoji od
općeobrazovnog dijela i naukovanja.

(2) Naukovanje se sastoji od stručno-teorijskog i
praktičnog dijela.

(3) Programom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se
nastav­ni predmeti općeobrazovnog dijela, nastavna područja naukovanja, sadržaj
nastavnih područja, oblici, kadrovski i materijalni uvjeti izvođenja, njegovo
trajanje, godišnji i tjedni broj sati nastave te program polaganja pomoćničkih
ispita.

(4) Opće-obrazovni dio programa iz stavka 1. ovoga
članka donosi ministar prosvjete i športa po prethodno pribavljenom mišljenju
Hrvatske obrtničke komore uz suglasnost ministra za obrt, malo i srednje
poduzetništvo.

(5) Stručno-teorijski i praktični dio programa iz
stavka 2. ovoga članka donosi ministar za obrt, malo i srednje poduzet­ništvo
nakon prethodno pribavljena mišljenja Hrvatske obrtničke komore i uz suglasnost
ministra prosvjete i športa.

Članak 45.

(1) Općeobrazovni i stručno-teorijski dio programa
naukovanja izvodi se u obrtničkoj ili drugoj srednjoj strukovnoj školi.

(2) Praktični dio programa naukovanja izvodi se kod
obrtnika ili u trgovačkom društvu.

(3) Obrtničke ili druge strukovne škole mogu izvoditi
praktični dio programa naukovanja uz uvjet da se pretežni dio programa izvodi
kod obrtnika ili u trgovačkom društvu.

Članak 46.

Način ostvarivanja programa naukovanja i stručnog
osposobljavanja za vezane obrte te prava, obveze, praćenje, vrednovanje i
ocjenjivanje naučnika propisuje ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo
nakon prethodno pribavljena mišljenja Hrvatske obrtničke komore i uz suglasnost
ministra prosvjete i športa.

Članak 47.

(1) Za izvođenje praktičnog dijela naukovanja obrtnik
i trgovačko društvo moraju imati dozvolu (licencu).

(2) Dozvolu iz stavka 1. ovoga članka izdaje Hrvatska
obrtnička komora.

(3) Praktični dio naukovanja izvode obrtnici s
položenim majstorskim ispitom, odnosno obrtnici kojima se priznaju prava koja
ovaj Zakon priznaje osobama s položenim majstorskim ispitom.

(4) Obrtnik koji nema položen majstorski ispit ili
kojem se ne priznaju prava koja ovaj Zakon priznaje osobama s položenim
majstorskim ispitom može izvoditi praktični dio naukovanja ako ima zaposlenu
osobu koja udovoljava uvjetima iz ovoga članka.

(5) Praktični dio naukovanja može se izvoditi u
trgovačkom društvu, ako trgovačko društvo zapošljava osobu s položenim
majstorskim ispitom ili ako zapošljava osobu kojoj se priznaju prava koja ovaj
Zakon priznaje osobama s položenim majstorskim ispitom.

(6) Postupak i način izdavanja dozvole iz stavka 1.
ovoga članka te uvjete za izvođenje praktičnog dijela naukovanja propisuje
Hrvatska obrtnička komora.

Članak
48.

(1)
Obrtnik iz članka 47. ovoga Zakona ne može primiti na naukovanje naučnike radi
njihovog naukovanja:

– ako
je osuđen za kazneno djelo vezano uz obavljanje obrta,

– ako
ne posjeduje odgovarajući prostor i uvjete za naukovanje,

– ako
mu je oduzeto pravo na primanje naučnika na naukovanje.

(2)
Odredba stavka 1. ovoga članka na odgovorajući se način primjenjuje i na
trgovačka društva iz članka 47. stavka 5. ovoga Zakona.

Članak
49.

(1) Obrtniku iz članka 47. ovoga Zakona sud časti
Hrvatske obrtničke komore može oduzeti privremeno ili trajno pravo primanja
naučnika na naukovanje:

– ako povrijedi ugovorom preuzete obveze prema
naučniku,

– ako onemogućava naučniku redovno pohađanje nastave.

(2) Način i postupak oduzimanja prava iz stavka 1.
ovoga članka uređuje Hrvatska obrtnička komora u skladu sa statutom.

Članak 50.

Naučnik iz članka 47. ovoga Zakona može se primiti na
naukovanje kod obrtnika pod uvjetom:

1. da ima završenu najmanje osnovnu školu,

2. da ima posebnu zdravstvenu sposobnost za zanimanje
za koje se školuje.

Članak 51.

(1) Obrtnik koji prima na naukovanje naučnika sklapa
s njim, odnosno s njegovim roditeljima ili starateljem ugovor o nauku u pisanom
obliku.

(2) Na ugovor iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju
se odred­be ovoga Zakona, Zakona o radu, kolektivnog ugovora ili odredbe o
minimalnim uvjetima za ugovore o naukovanju koje propisuje ministar za obrt,
malo i srednje poduzetništvo, nakon prethodno pribavljenog mišljenja Hrvatske
obrtničke komore.

(3)
Hrvatska obrtnička komora vodi evidenciju ugovora o naukovanju.

Članak
52.

(1)
Učeniku se na završetku svakog razreda izdaje svjedodžba.

(2)
Oblik i sadržaj svjedodžbe iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar
prosvjete i športa uz suglasnost ministra za obrt, malo i srednje
poduzetništvo.

(3)
Oblik i sadržaj svjedodžbe iz stavka 1. ovoga članka ministar prosvjete i športa
propisat će u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama
i dopunama Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br. 64/01.).

Članak
53.

(1)
Nakon završetka stručno-teorijskog i praktičnog dijela programa naučnik polaže
pomoćnički ispit.

(2)
Pomoćničkom ispitu mogu pristupiti i osobe koje imaju neodgovarajuću srednju
stručnu spremu u istom strukovnom području i najmanje jednu godinu radnog
iskustva u zanimanju za koji žele polagati pomoćnički ispit.

(3)
Ispit iz stavka 1. ovoga članka obuhvaća praktična i teorijska strukovna znanja
potrebna za obavljanje poslova određenog obrta.

(4) Program pomoćničkog ispita iz stavka 1. ovoga
članka donosi ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo uz prethodno
pribavljeno mišljenje Hrvatske obrtničke komore.

Članak 54.

(1) Pomoćnički ispit polaže se pred komisijom za
polaganje pomoćničkog ispita koju osniva Hrvatska obrtnička komora.

(2) Komisija iz stavka 1. ovoga članka sastoji se od
najmanje tri člana. U komisiji moraju biti zastupljene osobe koje imaju
odgovarajuće majstorsko zvanje i nastavnici obrtničke ili druge strukovne škole
odgovarajućeg zanimanja, s time da osobe iz obrta čine većinu.

(3) Nakon uspješno položenog pomoćničkog ispita
Hrvatska obrtnička komora izdaje svjedodžbu o pomoćničkom zvanju, a obrtnička
škola svjedodžbu o završnom ispitu. Svjedodžbu o završnom ispitu izdaje škola
nakon savladanog opće-obrazovnog dijela programa i položenog ispita prema
Pravilniku o maturi i završnom ispitu.

(4) Oblik i sadržaj svjedodžbe o pomoćničkom zvanju
propisuje ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo nakon prethodno
pribavljena mišljenja Hrvatske obrtničke komore i uz suglasnost ministra
prosvjete i športa.

Članak 55.

(1) Za obavljanje vezanih obrta za koje se traži stručna
osposobljenost polaže se ispit o stručnoj osposobljenosti prema programu kojeg
utvrđuje ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo na prijedlog Hrvatske
obrtničke komore. Ispitu o stručnoj osposobljenosti može pristupiti osoba s
najmanje završenom osnovnom školom.

(2) Ispit o stručnoj osposobljenosti polaže se pred
komisijom koju osniva Hrvatska obrtnička komora, a sastoji se od najmanje tri
člana.

(3) Ispit o stručnoj osposobljenosti obuhvaća
praktična strukovna znanja i znanja neophodna za samostalno obavljanje obrta.

(4) Hrvatska obrtnička komora vodi evidenciju o
svršenom stručnom osposobljavanju.

(5) O položenom ispitu o stručnoj osposobljenosti
uvjerenje izdaje Hrvatska obrtnička komora.

Članak 56.

(1) Majstorskom ispitu mogu pristupiti osobe koje su
položile pomoćnički ispit i imaju svršeno propisano opće obrazovanje iz članka
44. stavka 4. ovoga Zakona i najmanje tri godine radnog iskustva u obrtu za
koji žele položiti majstorski ispit.

(2) Majstorskom ispitu mogu pristupiti i osobe koje imaju
odgovarajuću srednju stručnu spremu i najmanje 2 godine radnog iskustva u
zanimanju za koje žele položiti majstorski ispit i završeno obrazovanje u
majstorskoj školi u trajanju od godine dana.

(3) Majstorskom ispitu mogu pristupiti i osobe s
neodgo­varajućom srednjom stručnom spremom ako na dan pristupanja ispitu imaju
najmanje 5 godina radnog iskustva u zanimanju za koje žele polagati majstorski
ispit.

Članak
57.

Na
majstorskom ispitu ispitanik dokazuje praktične vještine i sposobnosti,
stručno-teorijska znanja prijeko potrebna za vješto obavljanje poslova
primjerenih obrtu, znanja iz gospodarstva i pravnih propisa potrebnih za
samostalno obavljanje obrta te znanja potrebna za podučavanje naučnika.

Članak 58.

(1) Majstorski ispit polaže se pred komisijom za
polaganje majstorskog ispita koju osniva Hrvatska obrtnička komora.

(2) Program majstorskog ispita donosi ministar za
obrt, malo i srednje poduzetništvo nakon prethodno pribavljena mišljenja
Hrvatske obrtničke komore.

(3) Postupak i način polaganja pomoćničkog i
majstorskog ispita te ispita o stručnoj osposobljenosti propisuje ministar za
obrt, malo i srednje poduzetništvo nakon prethodno pribavljena mišljenja
Hrvatske obrtničke komore i uz suglasnost ministra prosvjete i športa.

(4) Komisija iz stavka 1. ovoga članka sastoji se od
najmanje pet članova. U komisiji moraju biti zastupljeni majstori obrta za koji
se polaže majstorski ispit.

(5) Nakon uspješno položenoga majstorskog ispita
majstoru se izdaje diploma o majstorskom zvanju.

(6) Hrvatska obrtnička komora vodi evidenciju o
položenim majstorskim ispitima.

(7) Sadržaj i oblik diplome iz stavka 4. ovoga članka
propisuje ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo.

Članak 59.

(1) Hrvatska obrtnička komora osniva komisije za
polaganje pomoćničkih i majstorskih ispita ovisno o vrsti i broju obrta.

(2) Troškove polaganja ispita o stručnoj
osposobljenosti, pomoćničkog ispita (osim za redovne učenike) i majstorskog
ispita snosi polaznik sam ili fizička i pravna osoba koja polaznika upućuje na
ispit.

(3) Ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo
rješenjem utvrđuje cijenu polaganja ispita o stručnoj osposobljenosti, po­moć­­ničkog
ispita (osim za redovne učenike) i majstorskog ispita nakon prethodno
pribavljena mišljenja Hrvatske obrtničke komore.

(4) Nadzor nad zakonitošću organiziranja i provođenja
ispita o stručnoj osposobljenosti i majstorskih ispita te stručni nadzor,
provodit će Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo.

Članak 60.

(1) Obrazovanje za obavljanje obrta može se stjecati i
u majstorskoj školi u skladu s ovim Zakonom.

(2) Nakon završetka majstorske škole polaže se
majstorski ispit i stječe odgovarajuće majstorsko zvanje.

Članak 61.

(1) Trgovačko društvo i trgovac pojedinac članovi
Hrvatske obrtničke komore mogu primati na naukovanje učenike radi njihovog
naukovanja za obavljanje obrta.

(2) Na trgovačko društvo i trgovca pojedinca iz
stavka 1. ovoga članka na odgovarajući način se primjenjuju odredbe članka 44.
do 60. ovoga Zakona.

IV.
ORGANIZIRANOST OBRTA

Članak
62.

(1)
Radi promicanja, usklađivanja i zastupanja zajedničkih interesa više obrtnika
koji se bave istom ili sličnom djelatnošću osnivaju udruženje obrtnika na
području jedne ili više jedinica lokalne samouprave. Udruženje obrtnika je
pravna osoba.

(2)
Udruženja obrtnika osnivaju se na teritorijalnom i strukov­nom principu.

(3) Na
određenom području može se osnovati samo jedno udruženje obrtnika za iste ili
slične vrste obrta.

Članak
63.

(1)
Udruženje obrtnika ima statut.

(2)
Statutom udruženja obrtnika uređuju se osobito sadržaj rada, organizacija i
teritorijalni obuhvat udruženja, međusobna prava i obveze članova. Statut
donosi skupština udruženja obrtnika.

(3) U
spornim slučajevima teritorijalni obuhvat udruženja obrtnika određuje područna
obrtnička komora.

Članak
64.

(1)
Područna obrtnička komora osniva se radi promicanja, usklađivanja i zastupanja
zajedničkih interesa obrtnika pred tijelima jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave. Pod­ručna obrtnička komora je pravna osoba.

(2) Na određenom području može se osnovati samo jedna
područna obrtnička komora.

Članak 65.

(1) Područna obrtnička komora ima statut.

(2) Statutom područne obrtničke komore uređuje se
osobito sadržaj rada područne obrtničke komore. Statut donosi skupština
područne obrtničke komore.

Članak 66.

(1) Područne obrtničke komore članovi su Hrvatske
obrtničke komore.

(2) Hrvatska obrtnička komora je samostalna stručno
poslovna organizacija obrtnika koja se osniva radi promicanja, usklađivanja i
zastupanja zajedničkih interesa obrtništva.

(3) Hrvatska obrtnička komora zastupa i predstavlja
obrtnike pred državnim i drugim tijelima u zemlji i inozemstvu. Hrvatska
obrtnička komora je pravna osoba.

Članak
67.

(1)
Članovi Hrvatske obrtničke komore su obrtnici koji obav­ljaju obrt na području Republike
Hrvatske u skladu s ovim Zakonom.

(2)
Članovi Hrvatske obrtničke komore su trgovci pojedinci i trgovačka društva koja
obavljaju obrt iz članka 3. stavka 1. točke 2. i 3. ovoga Zakona.

(3)
Obrtnici iz stavka 1. ovoga članka postaju članovi Hrvat­ske obrtničke komore
danom upisa u obrtni registar.

(4)
Trgovačka društva iz stavka 2. ovoga članka postaju članovi Hrvatske obrtničke
komore danom izdavanja rješenja iz članka 9. stavka 2. ovoga Zakona.

(5) U
Hrvatsku obrtničku komoru mogu se učlaniti fizičke osobe, trgovačka društva i
druge pravne osobe koje samostalno obavljaju druge djelatnosti ako svojim radom
unaprjeđuju rad i poslovanje obrta.

(6) Članstvo u Hrvatskoj obrtničkoj komori je
obvezno.

Članak 68.

(1) Hrvatska obrtnička komora obavlja javne ovlasti
koje su utvrđene ovim Zakonom.

(2) Akti koje Hrvatska obrtnička komora izdaje u
izvršavanju javnih ovlasti jesu javne isprave.

Članak 69.

Zadaci Hrvatske obrtničke komore su:

1. promicanje obrta i obrtništva,

2. zastupanje interesa obrtnika pred državnim
tijelima u oblikovanju gospodarskog sustava,

3. davanje mišljenja i prijedloga državnim tijelima
kod dono­šenja propisa u oblasti obrtništva,

4. osnivanje komisija za polaganje pomoćničkih i
majstorskih ispita,

5. osnivanje suda časti obrtnika,

6. osnivanje arbitražnog vijeća u skladu s ovim
Zakonom,

7. vođenje knjige obrtnika,

8. vođenje evidencije ugovora o nauku,

9. pružanje pomoći obrtnicima prilikom osnivanja i
poslovanja obrta,

10. obavljanje drugih zadataka određenih zakonom i
statutom Hrvatske obrtničke komore.

Članak 70.

Tijela Hrvatske obrtničke komore su: skupština,
upravni i nadzorni odbor i predsjednik.

Članak 71.

(1) Skupština Hrvatske obrtničke komore je najviše
tijelo upravljanja, a sačinjavaju je predstavnici članova Hrvatske obrtničke
komore.

(2) Skupština Hrvatske obrtničke komore:

– donosi statut,

– imenuje i razrješuje predsjednika Hrvatske
obrtničke komore,

– donosi financijski proračun,

– imenuje i razrješuje upravni i nadzorni odbor,

– odlučuje o raspisivanju izbora te provodi izbore,

– donosi opće akte,

– donosi odluku o osnovici i stopi te načinu i
rokovima plaćanja doprinosa,

– u spornim slučajevima utvrđuje područje koje
obuhvaća jedna područna obrtnička komora,

– donosi pravilnik o organizaciji, sustavu, načinu
izbora i nadležnosti suda časti, te o postupku i mjerama koje on može izreći,

– donosi odluku o broju područnih obrtničkih komora,
njihovu teritorijalnom obuhvatu i ustroju,

– obavlja i druge poslove predviđene ovim Zakonom.

Članak
72.

(1)
Statutom Hrvatske obrtničke komore uređuju se osobito:

–
ostvarivanje interesa članova u komori,

–
prava, obveze i odgovornosti članova,

–
postupak donošenja i izmjene statuta i dugih općih akata,

–
tijela komore, njihov djelokrug, sastav, broj članova, način biranja i
razrješenja i trajanja mandata,

– način
odlučivanja u tijelima komore,

–
oblici, organiziranje rada u komori a napose organiziranje i zadaci stručne
službe,

–
zastupanje i predstavljanje komore,

–
sadržaj i oblici ostvarivanja suradnje s komorama u zemlji i inozemstvu,
tijelima vlasti i drugim organizacijama,

– način
osnivanja područnih obrtničkih komora,

–
javnost rada i informiranje,

–
osiguranje sredstava za rad komore.

(2)
Statut Hrvatske obrtničke komore objavljuje se u »Narod­nim novinama«.

Članak 73.

(1)
Poslovi i zadaci područnih obrtničkih komora i udruženja obrtnika regulirat će
se njihovim statutom, u skladu s odredbama ovoga Zakona i statutom Hrvatske
obrtničke komore.

(2)
Usklađivanje statuta Hrvatske obrtničke komore s ovim Za­konom utvrđuje
Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzet­ništvo, a usklađenost statuta
područnih obrtničkih komora i udruženja obrtnika sa statutom Hrvatske obrtničke
komore utvrđuje Hrvatska obrtnička komora.

Članak
74.

Upravni
odbor Hrvatske obrtničke komore:

–
provodi odluke i zaključke skupštine,

– utvrđuje prijedlog statuta i drugih akata koje
donosi skupština,

– predlaže odluke i stavove te daje mišljenje o
pitanjima o kojima raspravlja skupština,

– odlučuje o prigovorima na pojedinačne akte donesene
u obavljanju javnih ovlasti.

Članak 75.

Nadzorni odbor nadzire provođenje statuta i drugih
općih akata Hrvatske obrtničke komore, materijalno financijsko poslovanje i
raspolaganje sredstvima te obavlja i druge poslove predviđene statutom.

Članak 76.

(1) Broj članova upravnog i nadzornog odbora, njihov
izbor, mandat i druga pitanja u svezi s njihovim radom uređuju se statutom.

(2) Ista osoba ne može biti istovremeno član upravnog
i nad­zornog odbora.

Članak 77.

(1)
Predsjednika Hrvatske obrtničke komore imenuje i razrješuje skupština.

(2)
Predsjednik Hrvatske obrtničke komore predstavlja i zastupa Hrvatsku obrtničku
komoru i odgovoran je za zakonitost njenog rada.

(3)
Predsjednik Hrvatske obrtničke komore ne može biti član nadzornog i upravnog
odbora Hrvatske obrtničke komore, pod­ručne obrtničke komore, niti udruženja
obrtnika.

Članak 78.

(1) Pri Hrvatskoj obrtničkoj komori osniva se i
djeluje sud časti.

(2) Sud časti odlučuje o povredama dobrih običaja u
obavljanju obrta, o neizvršavanju obveza članova, o povredama statuta i drugih
akata Hrvatske obrtničke komore.

Članak 79.

Sredstva potrebna za rad Hrvatske obrtničke komore,
područne obrtničke komore i udruženja obrtnika osiguravaju se iz doprinosa koji
plaćaju članovi, prihoda od imovine, naknade za usluge i drugih izvora.

Članak 80.

(1) Hrvatska obrtnička komora ima stručnu službu.

(2) Opće akte o organizaciji i radu stručne službe
donosi tijelo Hrvatske obrtničke komore određeno statutom.

V. NADZOR
I UPRAVNE MJERE

Članak
81.

Nadzor
nad primjenom odredaba ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega
provode nadležna tijela državne uprave i inspekcije u sklopu svojih nadležnosti
propisanih posebnim propisima.

Članak
82.

Ako se obrt
obavlja bez obrtnice, odnosno bez povlastice ili se obavlja suprotno obrtnici
ili povlastici, nadležne inspekcije donijet će rješenje o zabrani obavljanja
obrta, zabranit će upotrebu uređaja i opreme kojima se obavlja obrt.

VI.
KAZNENE ODREDBE

Članak 83.

(1)
Novčanom kaznom u iznosu od 2.000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
obrtnik:

1. ako
obavlja sezonski obrt u vremenu u kojem nije registriran za sezonsko obavljanje
obrta (članak 2. stavak 2.),

2. ako
ne prijavi početak obavljanja obrta (članak 13. stavak 3.),

3. ako ne istakne tvrtku pod kojom će obrt poslovati
(članak 17.),

4. ako ne prijavi promjenu sjedišta obrta (članak
19.),

5. ako obavlja obrt koji nije obuhvaćen obrtnicom,
odnosno za koji nije dobio povlasticu (članak 20.),

6. ako obavlja obrt u izdvojenom pogonu putem
stručnog poslovođe bez rješenja nadležnoga županijskog ureda, odnosno ureda
Grada Zagreba (članak 25.),

7. ako vodi slobodni ili vezani obrt putem poslovođe
bez rješenja nadležnog županijskog ureda, odnosno ureda Grada Zagreba (članak
28.),

8. ako obavlja obrt za vrijeme privremene obustave
obavljanja obrta (članak 34.),

9. ako
ne istakne cijenu svojih proizvoda, odnosno usluga na način dostupan
potrošačima i istih se ne pridržava (članak 35.),

10. ako
s naučnicima koje je primio na naukovanje ne sklopi ugovor o naukovanju (članak
51. stavak 1.).

(2) Za prekršaje iz stavka 1. točke 2., 4. i 6. ovoga
članka počinjenog drugi put uz novčanu kaznu izreći će se mjera odruzimanja
obrtnice u trajanju od šest mjeseci, a za prekršaj učinjen treći put uz novčanu
kaznu izreći će se mjera trajnog oduzimanja obrtnice.

(3) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka može se
naplatiti i novčana kazna na mjestu izvršenja prekršaja u iznosu od 1.000,00
kuna.

Članak 84.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 2.000,00 do 20.000,00
kuna, kaznit će se za prekršaj fizička osoba:

1. ako obavlja obrt bez obrtnice, odnosno povlastice
te, ako povremeno ili trajno obavlja djelatnost za koju nije registrirana,
odnosno za koju nema odobrenje (članak 1. i 10.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka izreći će
se zaštitna mjera oduzimanja imovinske koristi ostvarene izvršenjem prekr­šaja
i zaštitna mjera oduzimanja uređaja, proizvoda i opreme kojima je prekršaj
izvršen.

(3) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka može se
naplatiti i novčana kazna na mjestu izvršenja prekršaja u iznosu od 1.000,00
kuna.

Članak 85.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 4.000,00 do 35.000,00
kuna, kaznit će se za prekršaj trgovačko društvo:

1. ako počne obavljati vezani ili povlašteni obrt bez
rješenja nadležnoga županijskog ureda, odnosno ureda Grada Zagreba (članak 9.),

2. ako ne imenuje radnika za obavljanje vezanih ili
povlaštenih obrta (članak 9.),

3. ako ne prijavi promjenu sjedišta obrta (članak
19.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će
se i odgovorna osoba u trgovačkom društvu novčanom kaznom u iznosu od 2.000,00
do 20.000,00 kuna.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka uz novčanu
kaznu oduzet će se imovinska korist ostvarena izvršenjem prekršaja i proizvodi
i oprema kojima je prekršaj izvršen.

Članak 86.

(1) U spornim slučajevima iz članka 1. stavka 2.
ovoga Zakona konačnu odluku donosi arbitražno vijeće.

(2) Arbitražno vijeće čini po jedan predstavnik
Hrvatske obrtničke komore, Hrvatske gospodarske komore i nadležnog
ministarstva.

(3) Sjedište arbitražnog vijeća je u Hrvatskoj
obrtničkoj komori u Zagrebu.

(4)
Arbitražno vijeće donosi pravilnik o svom radu.

VII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
87.

(1)
Fizičke osobe kojima je obavljanje obrta odobreno po prijašnjim propisima
uskladit će poslovanje s odredbama Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br.
77/93.) do 31. prosinca 1996.

(2)
Fizičkim osobama iz stavka 1. ovoga članka koje po Zakonu o obrtu (»Narodne
novine«, br. 77/93.) više ne mogu obavljati obrt ili ne usklade poslovanje s
odredbama toga Zakona prestaje obrt po sili zakona, dana 31. prosinca 1996. što
će nadležni županijski ured, odnosno ured Grada Zagreba utvrditi rješenjem.

Članak
88.

Radnje
sa statusom pravne osobe osnovane na temelju odredaba Zakona o samostalnom
obavljanju privrednih djelatnosti osobnim radom (»Narodne novine«, br. 19/90. i
53/90.) ako ne usklade svoje poslovanje s odredbama Zakona o obrtu (»Narodne
novine«, br. 77/93.) do 31. prosinca 1996. prestaju s radom, što će nadležni
županijski ured, odnosno ured Grada Zagreba utvrditi rješenjem.

Članak
89.

Fizičke
osobe koje su po prijašnjim propisima stekle odgovarajuću stručnu spremu ili
osposobljenost mogu obavljati vezane obrte utvrđene Zakonom o obrtu (»Narodne
novine«, br. 77/93.) ako na dan stupanja na snagu toga Zakona imaju osnovanu
radnju.

Članak
90.

Fizičke
osobe koje su po prijašnjim propisima osnovale rad­nju putem zaposlenog radnika
odgovarajuće stručne spreme mogu nastaviti s poslovanjem ako i dalje imaju
zaposlenog radnika sa stručnom spremom u skladu s odredbama Zakona o obrtu
(»Narod­ne novine«, br. 77/93.).

Članak
91.

(1)
Prava što ih Zakon o obrtu (»Narodne novine«, br. 77/93.) priznaje osobama koje
imaju majstorski ispit, priznaju se i osobama koje na dan primjene toga Zakona
imaju odgovarajuću stručnu spremu i najmanje 5 godina radnog iskustva u
obavljanju djelatnosti za koju se traži majstorski ispit.

(2) Priznavanjem prava sukladno odredbi stavka 1.
ovoga članka, ne daje se i pravo na isticanje majstorskog naslova.

(3) Ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo po
prethodno pribavljenom mišljenju Hrvatske obrtničke komore i nadležnog
ministarstva u spornim slučajevima određuje koja je to odgovarajuća srednja
stručna sprema iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 92.

(1) Pomoćnički ispit priznaje se osobama koje su do
31. prosinca 1996. godine stekle odgovarajuću srednju stručnu spremu.

(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka priznaje se i
osobama koje su upisale strukovnu srednju školu odgovarajućeg smjera do školske
godine 1997./98.

Članak 93.

(1) Savez udruženja hrvatskih obrtnika na dan
primjene Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br. 77/93.) postaje Hrvatska
obrtnička komora.

(2) Hrvatska obrtnička komora preuzima sredstva, prava,
obveze i djelatnike Saveza udruženja hrvatskih obrtnika.

(3) Postojeći regionalni savezi udruženja hrvatskih
obrtnika na dan primjene Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br. 77/93.) postaju
područne obrtničke komore.

(4)
Područne obrtničke komore preuzimaju sredstva, prava, obveze i djelatnike
postojećih regionalnih saveza udruženja hrvat­skih obrtnika.

(5)
Postojeća udruženja obrtnika nastavljaju radom u skladu s odredbom članka 55.
Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br. 77/93.).

Članak
94.

Hrvatska
obrtnička komora je dužna svoju organizaciju, pravila i akte uskladiti s
odredbama Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br. 77/93.) u roku od četiri
mjeseca od dana primjene toga Zakona.

Članak
95.

(1)
Danom početka primjene Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br. 77/93.) prestaje
važiti:

1.
Zakon o samostalnom obavljanju privrednih djelatnosti osobnim radom (»Narodne
novine«, br. 19/90. i 53/90.),

2. U
Zakonu o osobnom radu u zanatstvu i zanatskim zadrugama (»Narodne novine«, br.
34/79. i 49/87.) odredbe članka 87. do 90.,

3. U
Zakonu o Hrvatskoj gospodarskoj komori (»Narodne novine«, br. 66/91. i 73/93.)
prestaje se primjenjivati odredba članka 2. u odnosu na fizičke i pravne osobe
koje obavljaju obrt.

Članak
96.

Postupci
koji su pokrenuti povodom zahtjeva za upis radnje u registar do dana primjene
Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br. 77/93.) riješit će se prema propisima
koji su važili u vrijeme podnošenja zahtjeva.

Članak
97.

Do
donošenja propisa na temelju ovlasti iz Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br.
77/93.) primjenjivat će se propisi kojima su ta pitanja uređena a koji su
važili na dan primjene toga Zakona.

Članak
98.

Hrvatska obrtnička komora, područne obrtničke komore,
udruženja obrtnika uskladit će svoje statute i ustroj s odredbama Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o obrtu (»Narodne novine«, br. 64/01.) u roku od
jedne godine od dana stupanja na snagu toga Zakona.

Pročišćeni tekst, NN 49/2003-625