## Pravilnik o istraživanju pomorskih nesreća

### NN 9/2007 (24.1.2007.), Pravilnik o istraživanju pomorskih nesreća

# MINISTARSTVO MORA, TURIZMA, PROMETA I RAZVITKA

**385**

Na temelju članka 1023. stavka 1. alineje 3. Pomorskog zakonika (»Narodne
novine«, br. 181/04), ministar mora, turizma, prometa i razvitka donosi

## PRAVILNIK

### O ISTRAŽIVANJU POMORSKIH NESREĆA

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Pravilnikom utvrđuju uvjeti, postupci, način i ovlasti za provedbu
istrage pomorskih nesreća i nezgoda, kako bi se:
(a) omogućila brza provedba sigurnosne istrage i primjerena analiza pomorskih
nesreća i nezgoda,
(b) osiguralo pravodobno i točno izvješćivanje o rezultatima istrage i
prijedlozima za poboljšanje stanja,
(c) definirao postupak prilikom provođenja upravne istrage,
sa svrhom poboljšanja sigurnosti plovidbe i smanjenja rizika budućih pomorskih
nesreća.

Članak 2.

Za potrebe ovog Pravilnika pojedini izrazi imaju sljedeća značenja:
1. IMO Kodeks je kodeks za istrage pomorskih nesreća i nezgoda, kojeg je
usvojila Međunarodna pomorska organizacija Rezolucijom Skupštine A.849 od 27.
studenoga 1997. godine, sa svim izmjenama i dopunama,
2. Povjerenstvo je tim istražitelja za istraživanje pomorske nesreće, imenovan
od strane ministra, kojeg vodi glavni istražitelj,
3. Glavni istražitelj je istražitelj imenovan za vođenje pomorske sigurnosne
istrage,
4. Istražitelj je osoba koja sudjeluje u pomorskoj sigurnosnoj istrazi i koja
aktivno istražuje pomorsku nesreću ili nezgodu,
5. Pomorska sigurnosna istraga je istraživanje pomorske nesreće ili nezgode s
osnovnim ciljem da se unaprijedi pomorska sigurnost i zaštita okoliša. Pomorska
sigurnosna istraga se obavlja kako bi se utvrdili uzroci pomorske nesreće s
ciljem da se kroz pouke spri­ječi ili smanji vjerojatnost ponavljanja sličnih
pomorskih nesreća ili nezgoda u budućnosti, a obuhvaća prikupljanje i analizu
dokaza, utvrđivanje uzročnih faktora i, prema potrebi, izradu sigurnosnih
preporuka,
6. Upravna istraga je istraživanje pomorske nesreće ili nezgode s ciljem
utvrđivanja odgovornosti za pomorsku nesreću ili nezgodu, a gdje je primjenjivo
obuhvaća i sve elemente pomorske sigurnosne istrage.
7. Pomorska nesreća je događaj ili slijed događaja koji za poslje­dicu ima:
1. smrt ili ozbiljnu ozljedu osobe, koja je uzrokovana ili je u svezi s izvedbom
ili radom broda, ili
2. gubitak osobe s broda koji je uzrokovan ili je u svezi s izved­bom broda ili
radom broda, ili
3. gubitak, pretpostavljeni gubitak broda ili njegovo napuštanje, ili
4. bitnu štetu na brodu, ili
5. nasukavanje ili onesposobljavanje broda, ili sudjelovanje broda u sudaru, ili
6. bitnu štetu objekata pomorske infrastrukture koja je uzrokovana ili je u
svezi s radom broda i koja bi mogla ozbiljno ugroziti sigurnost broda, drugog
broda ili pojedine osobe, ili
7. štetu pomorskom okolišu izazvanu oštećenjem broda ili brodova, a koje je
uzrokovano ili je u svezi s radom broda ili brodova.
8. Vrlo ozbiljna nesreća je pomorska nesreća koja uključuje potpuni gubitak
broda, smrtni slučaj ili ozbiljno onečišćenje uzrokovano ili u svezi s radom
broda,
9. Ozbiljna nesreća je pomorska nesreća koja se ne razvrstava kao vrlo ozbiljna
nesreća, a koja uključuje požar, eksploziju, sudar, nasukavanje, udar, oštećenje
od nevremena, oštećenje ledom, napuknuće trupa ili pretpostavljeni nedostatak na
trupu, itd., koji ima za posljedicu:
(a) nemogućnost rada glavnih strojeva, veće oštećenje nadgrađa, ozbiljno
oštećenje strukture (kao što je probijanje podvodnog dijela trupa) što čini brod
nesposobnim za nastavak plovidbe;
(b) onečišćenje pomorskog okoliša; i
(c) kvar/oštećenje koje zahtijeva tegljenje ili pomoć s obale.
10. Pomorska nezgoda je događaj povezan s radom broda, osim pomorske nesreće,
koji je ugrozio ili bi, ako se ne poduzmu odgovarajuće radnje za sprječavanje
ili ublažavanje neželjenih posljedica, mogao ugroziti sigurnost broda, osoba na
brodu ili bilo koje druge osobe ili pomorski okoliš,
11. Bitno zainteresirana država je država:
1. čiju zastavu vije brod uključen u pomorsku nesreću ili nezgodu;
2. u čijem se teritorijalnom moru ili unutarnjim morskim vodama dogodila
pomorska nesreća ili nezgoda;
3. čiji je okoliš ozbiljno oštećen posljedicama pomorske nesreće (uključujući i
okoliš njenog teritorija priznatog međunarodnim pravom;
4. kojoj bi se kao rezultat pomorske nesreće moglo dogoditi ozbiljno oštećenje
okoliša (uključujući i okoliš njenog teritorija priznatog međunarodnim
zakonima);
5. gdje posljedice pomorske nesreće uzrokuju ili prijete bitnom štetom za tu
državu, njene umjetne otoke, postrojenja ili konstruk­cije nad kojima ima
jurisdikciju; ili
6. čiji građani su, kao posljedicu pomorske nesreće, izgubili živote ili
pretrpjeli ozbiljne ozljede; ili
7. koja ima na raspolaganju informacije korisne za istragu; ili
8. koja je iz opravdanog razloga zainteresirana za provedbu istrage.
12. *Država koja vodi istragu* je država koja preuzima odgovornost za provođenje
pomorske sigurnosne istrage, kako je dogovoreno između bitno zainteresiranih
država.
13. *Ministarstvo* označava ministarstvo nadležno za pomorstvo.
14. *Ministar* je ministar nadležan za poslove pomorstva.
15. *MRCC* je Nacionalna središnjica za traganje i spašavanje na moru. Za potrebe
ovog Pravilnika MRCC Republike Hrvatske obavlja i poslove Pomorske službe za
podršku (Maritime Assistance Service – MAS) sukladno Rezoluciji IMO-a A.950(23),
16. *Inspektor* jest inspektor sigurnosti plovidbe i/ili ovlašteni djelatnik
Ministarstva ili lučke kapetanije,
17. *Uzbuna zbog pogibli* je signal s broda ili informacija iz bilo kojeg izvora
koja ukazuje da su u opasnoj (pogibeljnoj) situaciji na moru brod i/ili osobe na
brodu i/ili osobe s broda,
18. *VDR – zapisivač podataka o putovanju* – je uređaj čija je svrha da pomogne
prilikom utvrđivanju uzroka pomorske nesreće. Funkcionalni zahtjevi kojima mora
udovoljavati VDR dani su u IMO rezoluciji A.861(20) i MSC.163(78).
19. *SZZ – Sredstvo zadnjeg zapisa* – je uređaj za pohranu podataka o plovidbi
broda, koji moraju biti dostupni i nakon potonuća broda (»crna kutija«).

Članak 3.

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na pomorske nesreće, nezgode i uzbune zbog pogibli
u kojima sudjeluju pomorski objekti hrvatske državne pripadnosti ili su nastale
unutar područja u kojemu Republika Hrvatska ostvaruje suverenitet ili koja
uključuje druge bitne interese Republike Hrvatske.
U slučaju gubitka ljudskog života, pomorskim objektom se smatraju i objekti koji
nemaju obvezu upisivanja u odgovarajuće upisnike ili očevidnike.
Ovaj Pravilnik se ne primjenjuje na pomorske nesreće, nezgode i uzbune zbog
pogibli u kojima sudjeluju samo ratni brodovi, te kada su pomorske nesreće i
nezgode posljedica radnji ili namjere da se počini šteta na pomorskom objektu
ili pomorskom okolišu (npr. terorizam, piratstvo i sl.).
Glava I. ovog Pravilnika ne primjenjuje se na pomorske nesreće, nezgode i uzbune
zbog pogibli koje uključuju samo:
– javna plovila
– pomorske objekte bez vlastitog poriva
– drvene brodove jednostavne gradnje
– jahte i brodice
– ribarske brodove duljine manje od 24 m
– nepomične odobalne objekte za eksploataciju podmorja.
Za pomorske nesreće, nezgode i uzbune zbog pogibli koje uključuju objekte
navedene u stavku 4. ovog članka, i koje su se dogodile u teritorijalnom moru i
unutarnjim morskim vodama Republike Hrvatske, primjenjuju se odredbe navedene u
Glavi II. ovog Pravilnika.

Članak 4.

Za sve pomorske nesreće i nezgode koje su se dogodile u teritorijalnom moru i
unutarnjim morskim vodama Republike Hrvatske, za koje se provodi pomorska
sigurnosna istraga u skladu s odred­bama Glave I. ovog Pravilnika, neovisno će
se provesti i upravna istraga u skladu s odredbama Glave II. ovog Pravilnika.

Članak 5.

U slučaju uzbune zbog pogibli ili prijetnje u svezi sigurnosne zaštite broda
koji vije zastavu Republike Hrvatske, tijelo koje je zaprimilo obavijest
izvijestit će MRCC, sukladno Glavi XI-2 Međunarodne konvencije o zaštiti
ljudskih života na moru, 1974, sa svim izmjenama i dopunama i Međunarodnom
pravilniku za sigurnosnu zaštitu brodova i luka.

Članak 6.

Kada se pomorska nesreća dogodi brodu hrvatske državne pripadnosti izvan
teritorijalnog mora Republike Hrvatske, brod mora čim je prije moguće u pisanom
obliku izvijestiti MRCC.
Sadržaj pisane obavijesti iz stavka 1. ovog članka mora uključiti što više od
dolje navedenih informacija:
a) ime i zastavu broda;
b) IMO broj broda i IMO broj kompanije;
c) vrstu pomorske nesreće;
d) poziciju nesreće;
e) vrijeme i datum nesreće;
f) broj ozbiljno ozlijeđenih i poginulih i/ili nestalih;
g) posljedice nesreće po ljude, imovinu i okoliš;
h) podatke o ostalim brodovima koji su sudjelovali u nesreći.
MRCC će zaprimljene informacije iz stavka 2. ovog članka proslijediti
Ministarstvu.
Ministarstvo će o pomorskoj nesreći iz stavka 1. ovog članka čim je prije moguće
izvijestiti i druge bitno zainteresirane države.

Članak 7.

Kada se pomorska nesreća ili nezgoda dogodi u teritorijalnom moru i unutarnjim
morskim vodama Republike Hrvatske, sudionici pomorske nesreće ili nezgode,
njihovi predstavnici, kao i tijela držav­ne uprave koja imaju informaciju o
pomorskoj nesreći ili nezgodi, moraju bez odgode izvijestiti MRCC.
MRCC će zaprimljene informacije iz stavka 1. ovog članka proslijediti
Ministarstvu i nadležnoj lučkoj kapetaniji.
Ministarstvo će, gdje je primjenjivo, čim je prije moguće, obavijestiti državu
čiju zastavu brod vije i druge bitno zainteresirane države.
Pored obveze iz stavka 1. ovog članka, osoba odgovorna za up­rav­ljanje
pomorskim objektom dužna je pomorsku nesreću ili nezgodu prijaviti nadležnoj
lučkoj kapetaniji na obrascu definiranom u Priručniku za istraživanje pomorske
nesreće.

I. POMORSKA SIGURNOSNA ISTRAGA

Članak 8.

Provođenje pomorske sigurnosne istrage:
(a) mora biti neovisno o kriminalističkim ili drugim paralelnim istragama koje
se provode da bi se utvrdila odgovornost ili pripisala krivnja;
(b) ne smije biti spriječeno, obustavljeno ili odgođeno zbog istraga navedenih u
točki (a) ovog stavka ili bilo kojeg drugog raz­loga.
Prilikom provedbe pomorske sigurnosne istrage Ministarstvo će u slučaju vrlo
ozbiljnih i ozbiljnih pomorskih nesreća omogućiti:
(a) suradnju i međusobnu pomoć u istragama pomorskih nesreća koje vode druge
države ili povjeriti drugoj državi zadatak da vodi takvu istragu sukladno
odredbama IMO Kodeksa ili odgovarajuće Direktive Europske unije kojom se uređuje
način provođenja istraga pomorskih nesreća;
(b) koordiniranje aktivnosti istražnih tijela, surađujući gdje je primjenjivo s
Europskom komisijom, do opsega potrebnog za ostvarivanje ciljeva ovog
Pravilnika, odnosno odgovarajuće Direktive Europske unije kojom se uređuje način
provođenja istraga pomorskih nesreća, gdje je primjenjivo.
Odredbe stavka 2. ovog članka primijenit će se i u slučaju istraživanja
pomorskih nezgoda u koje su uključeni ro-ro putnički brodovi i brzi putnički
brodovi na redovitim linijama.

Članak 9.

Pomorsku sigurnosnu istragu provodi nezavisno Povjerenstvo koje osniva Ministar
posebnim rješenjem za svaki pojedini slučaj.
Članovi Povjerenstva iz stavka 1. ovog članka imenuju se iz redova primjereno
kvalificiranih istražitelja, nadležnih za pitanja vezana uz pomorske nesreće,
listu kojih vodi Ministarstvo.
Povjerenstvo se osniva u svim slučajevima nakon ozbiljne ili vrlo ozbiljne
nesreće:
(a) u kojoj je sudjelovao brod koji plovi pod hrvatskom zastavom, bez obzira na
mjesto nesreće; ili
(b) koja se dogodila u područjima u kojima Republika Hrvatska ima nadležnost,
bez obzira na zastavu broda ili brodova koji su sudjelovali u nesreći; i
(c) koja uključuje bitne interese Republike Hrvatske, bez obzira na mjesto
nesreće ili na državnu pripadnost broda ili brodova koji su sudjelovali u
nesreći.
Ministar može osnovati Povjerenstvo za provođenje pomorske sigurnosne istrage i
u slučajevima pomorskih nesreća u koje su uključeni pomorski objekti osim broda,
a koje za posljedicu imaju potpuni gubitak ili ozbiljno oštećenje pomorskog
objekta, smrtni slučaj ili ozbiljno onečišćenje uzrokovano ili u svezi s radom
pomorskog objekta.
Povjerenstvo određuje opseg i praktična rješenja za provedbu pomorske sigurnosne
istrage, uključujući i suradnju s odgovarajućim tijelima drugih bitno
zainteresiranih država, sukladno odredbama ovog Pravilnika, na najpogodniji
način za ostvarivanje ciljeva ovog Pravilnika.

Članak 10.

U slučaju ozbiljnih i vrlo ozbiljnih nesreća u teritorijalnom moru i unutarnjim
morskim vodama Republike Hrvatske, u kojoj ne sudjeluje brod hrvatske državne
pripadnosti, a u kojima je uključen bitan interes drugih država, Ministarstvo će
uspostaviti kontakt s nadležnim tijelima bitno zainteresiranih država u svrhu
brzog dogovora koja će država voditi pomorsku sigurnosnu istragu, vodeći računa
da se gdje je god moguće izbjegne paralelna pomorska sigurnosna istraga.
Ministarstvo će poduzeti sve mjere za nesmetanu provedbu pomorske sigurnosne
istrage iz ovog Pravilnika.
Ministarstvo može drugoj državi povjeriti zadatak vođenja pomorske sigurnosne
istrage:
a) u slučaju pomorske nesreće u kojoj sudjeluje brod hrvatske državne
pripadnosti na otvorenom moru ili u teritorijalnom moru druge države;
b) u slučaju pomorske nesreće u teritorijalnom moru i unutarnjim morskim vodama
Republike Hrvatske u kojoj ne sudjeluje brod hrvatske državne pripadnosti.
Ministarstvo, u slučaju kada vodi istragu, može pozvati drugu državu da
sudjeluje u takvoj istrazi.
Ministarstvo će pokrenuti pomorsku sigurnosnu istragu kada se u akvatoriju
Republike Hrvatske dogodi pomorska nesreća ili nezgoda ili uzbuna zbog pogibli u
kojoj sudjeluje ro-ro putnički ili brzi putnički brod na redovitoj liniji.
Ministarstvo će pokrenuti pomorsku sigurnosnu istragu kada se pomorska nesreća
ili nezgoda ili uzbuna zbog pogibli u kojoj sudjeluje ro-ro putnički ili brzi
putnički brod na redovitoj liniji dogodi u akvatoriju države koja nije članica
Europske unije ili na otvorenom moru, a kada je luka zadnjeg isplovljenja broda
u Republici Hrvatskoj.
Ministarstvo je u slučajevima iz stavaka 5. i 6. ovog članka odgovorno za
istragu i koordinaciju s drugim bitno zainteresiranim državama, sve dok se ne
postigne dogovor koja država će biti država koja vodi istragu.
Za pomorske sigurnosne istrage koje vodi Povjerenstvo iz članka 9. stavak 1.
ovog Pravilnika, kao i za one u kojima sudjeluje ili surađuje, Ministarstvo će
poduzeti sve potrebno da se istraga provede na najučinkovitiji način i da završi
u što kraćem vremenu od početka pomorske nesreće, uzimajući u obzir smjernice
navedene u IMO Kodeksu.

Članak 11.

Članovi Povjerenstva prilikom imenovanja zaključuju s Ministarstvom izjavu
temeljem koje preuzimaju sve ovlasti i odgovornosti sukladno ovom Pravilniku,
uključujući i obvezu poštivanja odredbi u svezi neovisnosti, nepristranosti i
povjerljivosti.
Članovi Povjerenstva moraju imati stručno znanje i praktično iskustvo u
područjima koja su uključena u istražne zadatke. Povjeren­stvo može u pomorsku
sigurnosnu istragu uključiti struč­njake iz pojedinih područja koja nisu u
dovoljnoj mjeri zastupljena u struč­nim kompetencijama članova Povjerenstva. U
tom slučaju se na uključene stručnjake primjenjuju odredbe u svezi neovisnosti,
nepristranosti i povjerljivosti, što svaki stručnjak prihvaća potpisivanjem
izjave iz stavka 1. ovog članka.
Ovlasti i nadležnosti Povjerenstva mogu se proširiti na prikupljanje i analizu
podataka vezanih uz pomorsku sigurnost, posebno u svrhu prevencije, ako ove
aktivnosti ne utječu na neovisnost članova Povjerenstva ili ne uključuju
odgovornosti u upravnim, administrativnim ili normizacijskim poslovima.
Članovi Povjerenstva imaju sljedeće ovlasti:
1. slobodan pristup bilo kojem relevantnom području ili mjestu nesreće, kao i
svakom brodu, olupini ili objektu uključujući teret, putnike, opremu ili
ostatke, bez sudskog naloga i uz predočenje odgovarajuće propusnice.
2. osigurati žurno evidentiranje (popisivanje, fotografiranje, snimanje, itd.) i
zaštitu dokaza; osigurati nadzor nad potragom, prikupljanjem ili pomicanjem
dokaza, kao što su olupina, ostaci ili drugi dijelovi i tvari za potrebe analize
i istrage;
3. zahtijevati pregled ili analizu stavki navedenih u točki (b) i slobodan
pristup rezultatima takvih pregleda ili analiza;
4. slobodan pristup, izradu preslika i korištenje svih relevantnih informacija i
zabilježenih podataka, uključujući podatke iz VDR-a ili SZZ-a, koji se odnose na
brod, putovanje, teret, posadu ili neku drugu osobu, objekt, stanje ili
okolnosti;
5. slobodan pristup rezultatima pregleda žrtava ili ispitivanja obavljenim na
uzorcima uzetih s tijela žrtava;
6. zahtijevati slobodan pristup rezultatima pregleda ili ispitivanja obavljenim
na uzorcima uzetih s osoba koje su radile na brodu ili neke druge relevantne
osobe;
7. ispitati svjedoke, bez prisutnosti osobe čiji interesi, po procjeni
istražitelja, mogu ometati sigurnosnu istragu;
8. dobiti izvješća o pregledu i relevantne informacije koje ima država pod čijom
zastavom je brod plovio, vlasnik, brodar ili kompanija, priznata organizacija
ili druga relevantna strana, ako te strane ili njihovi predstavnici imaju
sjedište u Republici Hrvatskoj;
9. zatražiti ostvarivanje potrebne suradnje putem Ministarstva, kada je potrebno
zatražiti pomoć relevantnih tijela u drugim državama, uključujući inspektore
države zastave i lučkih vlasti, službenike obalne straže, službe pomorskog
prometa, službe traganja i spašavanja, peljare ili drugo lučko ili pomorsko
osoblje;
10. zahtijevati suradnju vlasnika, brodara ili kompanije, zapovjednika,
upravitelja stroja ili njihovih ovlaštenih zamjenika u istražnim radnjama
neophodnim za provedbu istrage.
Postupak Povjerenstva je žuran i započinje odmah po osnivanju.
Za neovisno obavljanje poslova Povjerenstva, Ministarstvo će osigurati dovoljno
sredstava u državnom proračunu, sukladno članku 15. ovog pravilnika.
Članovima Povjerenstva i stručnjacima uključenim u istragu za rad pripada
naknada u visini koju utvrđuje ministar.

Članak 12.

Povjerenstvo će pri provedbi sigurnosne istrage slijediti metodologiju za
istraživanje pomorskih nesreća i nezgoda sukladno IMO Kodeksu i Priručniku za
istraživanje pomorske nesreće.
Priručnik za istraživanje pomorske nesreće izrađuje i održava Ministarstvo.
Prilikom ispitivanja osoba uključenih u pomorsku nesreću Povjerenstvo će
slijediti smjernice sadržane u rezoluciji IMO-a LEG.3 (91) prihvaćenoj 27.
travnja 2006. u svezi korektnog postupanja prema pomorcima prilikom pomorskih
nesreća.

Članak 13.

Zapis pomorske sigurnosne istrage je zapis prikupljen tijekom istrage pomorske
nesreće, što uključuje:
(a) sve izjave prikupljene u svrhu obavljanja pomorske sigurnosne istrage;
(b) sve informacije koje se odnose na rad broda (npr. naredbe i obavijesti)
razmijenjene između osoba uključenih u rad broda;
(c) svi medicinski i osobni podaci o osobama uključenim u pomorsku nesreću ili
nezgodu;
(d) svi zapisi o analizi podataka ili dokazni materijal prikupljen tijekom
istraživanja, uključujući i mišljenje osobe koja je analizirala podatke;
(e) podaci prikupljeni iz VDR-a i/ili SZZ-a.
Zapisi Povjerenstva koji se koriste samo za pomorsku sigurnos­nu istragu, osim
kada sudske vlasti utvrde da korist od njihovog otkrivanja premašuje negativan
domaći i međunarodni učinak, koji bi takvo otkrivanje moglo imati na istragu ili
na buduće istrage, su:
(a) svi iskazi svjedoka i druge izjave, mišljenja i zabilješke koje je
Povjerenstvo sastavilo ili zaprimilo tijekom istrage pomorske nesreće;
(b) izvješća koja otkrivaju identitet osoba koje su dale dokaze u tijeku
istraživanja pomorske nesreće;
(c) medicinski ili privatni podaci o osobama koje su sudjelovale u nesreći.

Članak 14.

U okviru ostvarivanja trajne suradnje, Ministarstvo će nastojati s Europskom
Komisijom dogovoriti najbolji način suradnje, s ciljem:
1. međusobne razmjene resursa (instalacija, uređaja i opreme) za tehničko
istraživanje olupine, brodske opreme i drugih objekata relevantnih za pomorsku
sigurnosnu istragu, uključujući i izlučivanje i procjenu informacija iz VDR-a i
drugih elektroničkih uređaja;
2. pružanja tehničke suradnje ili razmjene znanja potrebnih za izvođenje
posebnih zadataka;
3. pribavljanja i razmjene informacija relevantnih za analizu podataka o nesreći
i izradu primjerenih preporuka, koje će Ministarstvo dostavljati Europskoj
komisiji;
4. izrade zajedničkih načela za praćenje sigurnosnih preporuka i za prilagodbu
istražnih metoda tehničkom i znanstvenom razvoju;
5. utvrđivanja pravila tajnosti glede razmjene iskaza svjedoka i obrade
podataka;
6. organizacije, gdje je to primjereno, relevantnih aktivnosti izobrazbe
istražitelja;
7. promicanja suradnje s istražnim tijelima ili organizacijama zemalja koje nisu
članice Europske unije, te s međunarodnim organizacijama za istraživanje
pomorskih nesreća, u područjima na koja se odnosi ovaj Pravilnik, IMO Kodeks i
primjenjiva Direktiva EU.
Ministarstvo će osigurati pružanje informacija u svezi s istragom pomorske
nesreće Povjerenstvu ili istražnom tijelu druge države koje provodi istragu, o
uređajima ili uslugama koje je koristio, ili je uobičajeno trebao koristiti,
brod prije pomorske nesreće.

Članak 15.

Sredstva za rad Povjerenstva uključuju: troškove angažiranja specijaliziranih
organizacija za prikupljanje dokaznog materijala, uključujući i vađenje olupine
ili dijelova iste, vađenje/demontažu VDR-a i SZZ-a, troškove skladištenja i
čuvanja dokaznog materijala, troškove izlučivanja podataka iz VDR-a i SZZ-a,
troškove analize uzoraka u ovlaštenim specijaliziranim laboratorijima i
servisnim tvrtkama, troškove kopiranja dokumenata i pripreme izvještaja,
troškove putovanja, smještaja, komunikacije, i naknade istražitelja, troškove
honorara angažiranih stručnjaka iz pojedinih područja koja nisu u dovoljnoj
mjeri pokrivena kompetencijama članova Povjerenstva i slično.

Članak 16.

Ministarstvo će surađivati sa zainteresiranim državama na istraživanju pomorskih
nesreća.
Ministarstvo će bitno zainteresiranim državama odobriti sudjelovanje u
sigurnosnoj istrazi pomorske nesreće koju vodi Povjerenstvo, pod uvjetima iz
ovog Pravilnika i IMO Kodeksa, i to u bilo kojoj fazi istrage.
Prilikom sudjelovanja Povjerenstva u pomorskoj sigurnosnoj istrazi koju vodi
druga zainteresirana država, neće se dovoditi u pitanje način provedbe istrage i
postupak izvješćivanja o pomorskoj nesreći u odnosu na odredbe ovog pravilnika,
sve dok se provodi sukladno odredbama IMO Kodeksa.

Članak 17.

Strane koje su sudjelovale u pomorskoj nesreći, ili uzbuni zbog pogibli, na koje
se odnose odredbe ovog Pravilnika, moraju poduzeti sve što je u njihovoj moći s
ciljem da se:
(a) sačuvaju brodske isprave, zapisi i knjige te svi podaci iz navigacijskih
karata, dnevnika, elektronskih, magnetskih i video zapisa, uključujući i podatke
iz VDR-a i drugih elektroničkih uređaja, koji se odnose na razdoblje prije,
tijekom i poslije nesreće.
(b) izlučeni podaci iz VDR-a stave na raspolaganje Ministarstvu u svrhu
pokretanja istrage kada se pomorska nesreća dogodi u teritorijalnom moru ili
unutarnjim morskim vodama Republike Hrvatske. Ministarstvo će osigurati da se
izlučeni podaci iz VDR-a ili SZZ-a koriste prilikom istrage pomorske nesreće i
ispravno analiziraju.
(c) spriječe bilo kakve izmjene tih podataka (dopisivanje ili zapisivanje preko
postojećih podataka, precrtavanje, brisanje i sl.);
(d) spriječe bilo koje radnje s bilo kojom opremom koja može biti u vezi s
istragom pomorske nesreće;
(e) žurno prikupe i sačuvaju svi dokazi za potrebe istrage pomorske nesreće.

Članak 18.

Nakon okončanja pomorske sigurnosne istrage, što prije moguće objavljuje se
izvještaj prema Dodatku I. koji je sastavni dio ovog Pravilnika, a sastavlja se
u skladu sa smjernicama iz IMO Kodeksa i Priručnika za istraživanje pomorske
nesreće.
Povjerenstvo će poduzeti sve da u roku od 12 mjeseci od datuma nesreće izvještaj
bude dostupan javnosti. Ako u tom roku nije moguće pripremiti konačni izvještaj,
Povjerenstvo mora objaviti privremeni izvještaj.
Dva primjerka konačnog ili privremenog izvještaja Povjerenstvo dostavlja
Ministarstvu, od čega jedan primjerak Ministarstvo, gdje je primjenjivo,
dostavlja Europskoj komisiji.
Povjerenstvo mora uzeti u obzir eventualne primjedbe Ministarstva i/ili Europske
komisije u svrhu poboljšanja kvalitete izvještaja, kako bi se na najpovoljniji
način ostvarili ciljevi ovog Pravilnika.

Članak 19.

Kada se po završetku pomorske sigurnosne istrage pojave nove informacije koje su
od značaja za zaključke u svezi pomorske nesreće, Povjerenstvo može odlučiti o
ponovnom otvaranju sigurnosne istrage.

Članak 20.

Ministarstvo će osigurati da sigurnosne preporuke, koje je dalo Povjerenstvo
ili, gdje je primjenjivo, istražna tijela drugih država, valjano uzmu u obzir
oni kojima su namijenjene i, gdje je primjereno, da se po njima postupa sukladno
zakonima Republike Hrvatske i međunarodnim propisima.
Gdje je primjereno, Povjerenstvo će pripremiti sigurnosne preporuke na temelju
analize izdvojenih relevantnih podataka.
Sadržaj sigurnosne preporuke ili privremene preporuke ne smije sadržavati tekst
kojim se utvrđuje krivnja ili odgovornost za nesreću.

Članak 21.

Ako Povjerenstvo, u bilo kojem trenutku pomorske sigurnosne istrage, procijeni
da je potrebna žurna akcija na međunarodnoj razini ili na razini Europske unije
u cilju sprečavanja opasnosti od novih nesreća, ono će žurno izvijestiti
Ministarstvo, radi izvješćivanja Međunarodne pomorske organizacije (IMO) i/ili
Europske komisije, o potrebi davanja ranog upozorenja na moguću opasnost
nadležnim vlastima u ostalim državama, brodarskoj industriji i drugim
relevantnim stranama.

II. UPRAVNA ISTRAGA

Članak 22.

Provođenje upravne istrage:
a) mora biti djelotvorno i gdje je primjenjivo osigurati suradnju s
Povjerenstvom koje provodi sigurnosnu istragu,
b) mora biti neovisno od sigurnosne istrage u dijelu uzimanja iskaza svjedoka,
kako je navedeno u članku 25. stavak 2. točka h),
c) ne smije biti spriječeno, obustavljeno ili odgođeno zbog sigurnosne istrage
navede u Glavi I. ovog Pravilnika ili bilo kojeg drugog razloga.
Informacije prikupljene tijekom istraživanja pomorske nesreće ili nezgode
koristit će se u svrhu utvrđivanja prekršajne, odnosno kaznene odgovornosti
osoba uključenih u pomorsku nesreću ili nezgodu.

Članak 23.

U slučaju pomorske nesreće, nezgode ili uzbune zbog pogibli iz članka 3. stavka
5. ovog Pravilnika provest će se upravna istraga, koja će uključiti koliko je
primjenjivo i odgovarajuće elemente sigurnosne istrage s ciljem utvrđivanja
uzroka i eventualnih sigurnosnih preporuka za prevenciju budućih pomorskih
nesreća ili nezgoda.
U slučaju pomorske nesreće ili nezgode iz članka 4. ovog pravilnika, provest će
se upravna istraga, koja će započeti bez odlaganja, nakon primitka obavijesti o
pomorskoj nesreći ili nezgodi.

Članak 24.

Upravne istrage provode inspektori sigurnosti plovidbe i/ili ovlašteni
djelatnici Ministarstva i lučke kapetanije.
U slučaju potrebe za specijalističkim znanjima, u istragu se od­lukom Ministra
mogu uključiti i specijalisti iz pojedinih područja.

Članak 25.

Inspektori koji provode istragu kao i uključeni specijalisti iz pojedinih
područja potpisuju izjavu temeljem koje preuzimaju sve ovlasti i odgovornosti
sukladno ovom Pravilniku, uključujući i obvezu poštivanja odredbi u svezi
neovisnosti, nepristranosti i povjerljivosti.
Inspektori koji provode istragu imaju sljedeće ovlasti:
(a) zabraniti daljnju plovidbu plovnih objekata uključenih u pomorsku nesreću
ili nezgodu dok se ne prikupe svi relevantni podaci (dokazi, iskazi svjedoka i
sl.) potrebni za provedbu sigurnosne i/ili upravne istrage;
(b) slobodan pristup bilo kojem relevantnom području ili mjestu nesreće, kao i
svakom brodu, olupini ili objektu uključujući teret, putnike, opremu ili
ostatke, bez sudskog naloga i uz predočenje odgovarajuće propusnice;
(c) osigurati žurno evidentiranje (popisivanje, fotografiranje, snimanje, itd.)
i zaštitu dokaza; osigurati nadzor nad potragom, prikupljanjem ili pomicanjem
dokaza, kao što su olupina, ostaci ili drugi dijelovi i tvari za potrebe analize
i istrage;
(d) zahtijevati pregled ili analizu stavki navedenih u točki (b) i slobodan
pristup rezultatima takvih pregleda ili analiza;
(e) slobodan pristup, kopiranje i korištenje svih relevantnih informacija i
zabilježenih podataka, uključujući podatke iz VDR-a ili SZZ-a, koji se odnose na
brod, putovanje, teret, posadu ili neku drugu osobu, objekt, stanje ili
okolnosti;
(f) slobodan pristup rezultatima pregleda žrtava ili ispitivanja obavljenim na
uzorcima uzetih s tijela žrtava, osim zapisa iz članka 13. stavak 2. ovog
Pravilnika;
(g) zahtijevati slobodan pristup rezultatima pregleda ili ispitivanja obavljenim
na uzorcima uzetih s osoba koje su radile na brodu ili neke druge relevantne
osobe, osim zapisa iz članka 13. stavak 2. ovog Pravilnika;
(h) ispitati svjedoke, bez prisutnosti osobe čiji interesi, po procjeni
inspektora, mogu ometati upravnu istragu;
(i) dobiti izvješća o pregledu i relevantne informacije koje ima država
pripadnosti broda, vlasnik, brodar ili kompanija, priznata organizacija ili
druga relevantna strana, ako te strane ili njihovi predstavnici imaju sjedište u
Republici Hrvatskoj;
(j) zatražiti ostvarivanje potrebne suradnje putem Ministarstva, kada je
potrebno zatražiti pomoć relevantnih tijela u drugim državama, uključujući
inspektore države zastave i lučkih vlasti, službenike obalne straže, službe
pomorskog prometa, službe traganja i spašavanja, peljare ili drugo lučko ili
pomorsko osoblje;
(k) zahtijevati suradnju vlasnika, brodara ili kompanije, zapovjednika,
upravitelja stroja ili njihovih ovlaštenih zamjenika u istražnim radnjama
neophodnim za provedbu istrage
(l) surađivati gdje je primjenjivo s Povjerenstvom koje vodi pomorsku sigurnosnu
istragu sukladno članku 22. stavak 1. alineja a), a naročito u prikupljanju,
čuvanju i analizi dokaznog materijala.

Članak 26.

Nadležna lučka kapetanija će po primitku obavijesti o pomorskoj nesreći ili
nezgodi bez odgode provesti postupak utvrđivanja činjenica i osiguranja dokaza i
utvrđivanja činjenica, odnosno pokrenuti upravnu istragu slijedeći metodologiju
za istraživanje pomorskih nesreća i nezgoda sukladno Priručniku za istraživanje
pomorske nesreće i IMO Kodeksu.
Lučka kapetanija može u slučaju vrlo velike i velike pomorske nesreće
administrativno zabraniti isplovljenje pomorskom objektu koji je sudjelovao u
istoj dok se ne okončaju nužne radnje u istraž­nom postupku.
Lučka kapetanija će u slučaju iz stavka 2. ovog članka vlasniku izdati rješenje
o zabrani isplovljenja pomorskog objekta.
U slučaju da je pomorski objekt potonuo nakon pomorske nesreće lučka kapetanija
može za potrebe istrage uzroka nesreće naložiti vlasniku, odnosno kompaniji
vađenje plovila o njegovom trošku ili uzimanje uzoraka s potonulog pomorskog
objekta, radi obavljanja očevida.

Članak 27.

Strane koje su sudjelovale u pomorskoj nesreći, ili uzbuni zbog pogibli, na koje
se odnose odredbe ovog Pravilnika, moraju poduzeti sve što je u njihovoj moći s
ciljem da se:
(f) sačuvaju brodske isprave, zapise i knjige, te sve podatke iz navigacijskih
karata, dnevnika, elektronskih, magnetskih i videozapisa, uključujući i podatke
iz VDR-a i drugih elektroničkih uređaja, koje se odnose na razdoblje prije,
tijekom i poslije nesreće.
(g) spriječe bilo koje izmjene tih podataka (dopisivanje ili zapisivanje preko
postojećih podataka, precrtavanje, brisanje i sl.);
(h) spriječe bilo koje radnje s bilo kojom opremom koja može biti u vezi s
istragom pomorske nesreće;
(i) žurno prikupe i sačuvaju svi dokazi za potrebe istrage pomorske nesreće.

Članak 28.

Tijekom obavljanja istrage pomorske nesreće inspektor saslušava osobe koje imaju
relevantna saznanja o pomorskoj nesreći i neposredni su njeni učesnici i o tome
sastavlja zapisnik.
Upute za provođenje saslušanja i sadržaj zapisnika o saslušanju definirani su u
Priručniku za istraživanje pomorske nesreće.
U slučajevima kada osoba iz stavka 1. ovog članka nije dostup­na inspektor može
zatražiti njegovo pismeno očitovanje.

Članak 29.

U postupku istraživanja pomorske nesreće inspektor će obaviti detaljni
inspekcijski pregled pomorskog objekta i sastaviti zapisnik.
Inspekcijski zapisnik sadržavat će rezultate inspekcijskog pregle­da, utvrđene
nedostatke, te pojedinosti o svakoj poduzetoj mjeri.

Članak 30.

Ukoliko utvrđeni nedostaci po svojoj prirodi ugrožavaju sigurnost plovidbe,
zdravlje ljudi i pomorski okoliš, inspektor će donijeti rješenje o zabrani
isplovljenja.
Ukoliko se utvrđeni nedostaci ne mogu otkloniti u luci gdje je izrečena mjera
zabrane isplovljenja, inspektor će dopustiti pomorskom objektu da isplovi do
najbližeg raspoloživog brodogradilišta ili druge odgovarajuće luke po izboru
zapovjednika/voditelja brodice, a uz suglasnost inspektora, gdje će utvrđeni
nedostaci biti otklonjeni.
U slučaju iz stavka 2. ovog članka inspektor će nadležnoj pomorskoj upravi
dostaviti inspekcijski zapisnik.
Inspektor će obaviti naknadni pregled na plovilu u svrhu provjere otklanjanja
nedostataka.

Članak 31.

Tijekom istraživanja pomorske nesreće inspektor će prikupiti najmanje podatke
navedene u Priručniku za istraživanje pomorske nesreće.
U slučajevima požara/eksplozije, sudara, nasukanja, potonuća i onečišćenja kao
posljedice pomorske nesreće, inspektor će prikupiti dodatne podatke navedene u
Priručniku za istraživanje pomorske nesreće.

Članak 32.

Inspektor nakon utvrđivanja činjeničnog stanja sastavlja izvješ­će o pomorskoj
nesreći.
Izvješće o pomorskoj nesreći mora sadržavati ako je moguće:
1. sažetak činjeničnog stanja pomorske nesreće sa podacima o poginulima,
povrijeđenima, ili onečišćenju kao posljedici,
2. podatke o državnoj pripadnosti plovila, vlasniku, kompaniji i priznatoj
organizaciji koja je izdala brodske svjedodžbe,
3. dimenzije plovila, podatke o glavnim motorima plovila koja su sudjelovala u
pomorskoj nesreći, te podatke o posadama i njihovim radnim postupcima, kao i
vrijeme provedeno na tom brodu,
4. detaljan opis okolnosti nesreće,
5. moguće uzroke nesreće uz prijedlog mjera radi prevencije budućih pomorskih
nesreća.
Izvješće iz stavka 1 ovog članka inspektor dostavlja Ministarstvu i, ako je
primjenjivo, Povjerenstvu i priznatoj organizaciji.

Članak 33.

Kada inspektor utvrdi osnovanu sumnju da je vrlo ozbiljnu ili ozbiljnu nesreću
prouzročio ljudski faktor pokrenut će prekršajni postupak i podnijeti kaznenu
prijavu nadležnom tijelu protiv odgovornih osoba.
Za pomorske nesreće osim nesreća iz stavka 1. ovog članka ins­pektor može nakon
obavljene istrage pokrenuti prekršajni postupak kada utvrdi osnovanu sumnju da
je uzrok nesreće ljudski faktor.

III. INFORMACIJSKI SUSTAV O POMORSKIM NESREĆAMA

Članak 34.

Podaci o pomorskim nesrećama i nezgodama upisuju se u bazu podataka pomorskih
nesreća i nezgoda koju u elektroničkom obliku vodi Ministarstvo.

IV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 35.

Ministar će u roku od 3 mjeseca od dana stupanja na snagu ovog Pravilnika
utvrditi visinu naknade za članove povjerenstva iz članka 11. stavak 7. ovog
pravilnika.
Ministar će u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Pravilnika
donijeti Priručnik o istraživanju pomorske nesreće iz članka 12. stavak 2. ovog
pravilnika.

Članak 36.

Odredbe članka 14. stavak 1., članka 18., stavaka 3. i 4. i članka 21., stupaju
na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Članak 37.

Na dan stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o ispitivanju
nezgode brodova (»Narodne novine«, br. 53/91).

Članak 38.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana od objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-01/06-02/53
Urbroj: 530-04-07-3
Zagreb, 8. siječnja 2007.

Ministar
**Božidar Kalmeta**, v. r.

DODATAK I.

(u svezi članka 18., stavak 1.)

Oblik
i sadržaj izvješća pomorske sigurnosne istrage

**Predgovor**U izvješću pomorske sigurnosne istrage neće se navoditi pretpostavke o mogućoj
krivnji, niti će izvješće biti sastavljeno na način da može poslužiti u svrhu
utvrđivanja bilo kakve pravne odgovornosti. U ovom izvješću zabranjeno je
identificiranje svjedoka.
 **1. Sažetak**Ovaj dio sadrži osnovne činjenice pomorske nesreće; što, kada, gdje i kako se
dogodila nesreća; i navodi je li bilo poginulih, ozlijeđenih, oštećenja broda,
tereta, ili onečišćenja okoliša, kao posljedice nesreće.
 **2. Činjenice**Ovaj dio izvješća sadrži istinite činjenice utvrđene od strane istražitelja, i
to najmanje sljedeće podatke:
2.1 Specifičnosti broda:
– Zastava/registar
– Identifikacija
– Glavne karakteristike
– Vlasnik /Kompanija
– Konstrukcijski detalji
– Najmanji broj članova posade
– Dozvoljeni teret
2.2 Podaci o putovanju
– Luke boravka
– Vrsta putovanja
– Podaci o teretu
– Posada
2.3 Podaci o pomorskoj nesreći:
– Vrsta pomorske nesreće
– Datum i vrijeme
– Lokacija pomorske nesreće ili nezgode
– Vanjski i unutarnji okoliš
– Operacije broda i dio putovanja
– Mjesto na brodu
– Podaci o ljudskim postupcima
– Posljedice (za ljude, brod, teret, okoliš, ostalo)
2.4 Pomoć sa obale i spremnost za djelovanje u nuždi:
– Tko je sudjelovao
– Korištena sredstva
– Brzina djelovanja
– Poduzete mjere
– Postignuti rezultat.
Osim što daje potrebne podatke i druge informacije, ovaj dio izvješća sadrži i
rezultate bitnih pregleda ili testiranja, sigurnosnih mjera izvršenih u smislu
sprečavanja budućih pomorskih nesreća.
 **3. Rekonstrukcija pomorske nesreće**Ovaj dio rekonstruira pomorsku nesreću kroz sve segmente nesreće, u kronološkom
tijeku događaja koji su prethodili nesreći i nastupili tijekom pomorske nesreće,
te umiješanost svih bitnih faktora – osoba, okoliša, opreme, vanjskih
intervencija.
Vrijeme koje je potrebno za rekonstrukciju pomorske nesreće ovisi o događajima
koji su prethodili i doprinijeli pomorskoj nesreći ili nezgodi.
 **4. Analiza**Ovaj dio sadrži detaljnije obrađene elemente nesreće, te daje analizu svakog
događaja, dokumentiranu rezultatima testiranja i ispitivanja obavljenih tijekom
vođenja istrage, sa predloženim mjerama za sprečavanje budućih pomorskih
nesreća.
Sljedeći dijelovi izvješća trebali bi obuhvatiti probleme poput:
– slučajnih događaja u svezi s okolišem,
– ljudski faktor, događaje u korelaciji s opasnim tvarima, utjecaj okoliša,
pogreške na opremi, vanjski utjecaji.
 **5. Zaključci**U ovom dijelu izvješća navedeni su odlučujući faktori koji su doprinijeli
pomorskoj nesreći (neispravnost ili nedostatak opreme, propusti u postupcima,
neodgovarajući materijali i sl.), koji se moraju ispraviti radi unapređenja i
razvoja sigurnosti, te zbog prevencije budućih nesreća.

**6. Sigurnosne preporuke**Ovaj dio izvješća treba sadržavati, kada je to moguće, sigurnosne preporuke na
temelju analiza i zaključaka nakon istrage o nesreći, povezanih sa propisima,
postupcima, inspekcijskom nadzoru, upravljanjem, zdravljem i zaštitom na radu,
održavanjem i popravcima, uvježbavanjem, pomoći s obale i spremnosti za nuždu.
Sigurnosne preporuke namijenjene su onima koji su direktno uključeni i imaju
mogućnost primjene preporuka, a to su vlasnici brodova, kompanije, priznate
organizacije, pomorske vlasti, VTS, jedinice za nuždu i prvu pomoć, IMO i EU,
sve u svrhu prevencije novih pomorskih nesreća.

**7. Dodaci**Kada je to moguće, sljedeće informacije prilažu se izvješću u pisanom ili u
elektroničkom obliku:
– fotografije, filmovi, audiosnimci, pomorske karte, crteži, skice,
– primjenjivi standardi,
– tehnički izrazi i kratice,
– posebne studije,
– ostale informacije.

Pravilnik, NN 9/2007-385
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)