## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-729/2001 od 6. lipnja 2001.

### NN 55/2001 (15.6.2001.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-729/2001 od 6. lipnja 2001.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

883

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Smi­ljko Sokol, predsjednik
Suda, te suci Marijan Hra­njski, Petar Klarić, Mario Kos, Jurica Malčić, Ivan
Matija, Ivan Mrko­njić, Jasna Omejec, Že­ljko Potoč­njak, Agata Račan, Emilija
Rajić, Vice Vukojević i Milan Vuković, odlučujući u povodu zahtjeva
tridesetpetero zastupnika Hrvatskog sabora, na sjednici Suda održanoj 6. lip­nja
2001. godine, donio je

## ODLUKU

I. Odbija se zahtjev za ocjenu ustavnosti postupka donoše­nja Promjene
Ustava Republike Hrvatske, prihvaćene na sjednici Zastupničkog doma Hrvatskog
sabora 28. ožujka 2001. godine (»Narodne novine«, broj 28/01).

II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazlože­nje

```

1. Zahtjevom tridesetpetero zastupnika Zastupničkog doma, sada Hrvatskog
sabora, pokrenut je, teme­ljem odredbe članka 34. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99), postupak pred ovim
Sudom radi ocjene postupka donoše­nja Promjene Ustava Republike Hrvatske,
prihva­ćene na sjednici Zastupničkog doma Hrvatskog sabora dana 28. ožujka
2001. godine. Zahtjev je dostav­ljen Sudu dana 4. trav­nja 2001. godine; u
skladu s odredbom članka 42. stavka 1. navedenog Ustavnog zakona smatra se da
je postupak pokrenut tog dana.

2. Zahtjevom se, u skladu s
već zauzetim i objav­ljenim staja­liš­tima ovog Suda, ne traži ocjena sadržaja
ustavne Promjene, ne­go ocjena postupka ­njezina donoše­nja.

Pritom se, u pogledu Odluke o
pristupa­nju Promjeni Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 21/01),
iznosi stajalište da »Zastupnički dom odlučuje da li će pristupiti promjeni
Ustava uz prethodno miš­lje­nje Županijskog doma.« Obrazlažući ovo stajalište,
podnosite­lji zahtjeva pozvali su se na odredbe članka 144. stavka 1., članka
70. stavka 2. i članka 5. stavka 2. Ustava (»Narodne novine«, broj 124/00 –
pročišćeni tekst).

Prema članku 144. stavku 1.
Ustava, Zastupnički dom, uz prethodno miš­lje­nje Županijskog doma, odlučivao
je da li će pristupiti promjeni Ustava većinom glasova svih zastupnika. Prema
članku 70. stavku 2. Ustava, Hrvatski sabor sastojao se od Zastupničkog doma i
Županijskog doma. Prema članku 5. stavku 2., svatko je dužan držati se Ustava i
zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske.

3. U pogledu osporenog
postupka donoše­nja Promjene Ustava Republike Hrvatske iznosi se stajalište da
je »ponovno grubo povrijeđena tada važeća ustavnopravna procedura, odnosno tada
važeća odredba čl. 145. Ustava«.

Riječ je o odredbi koja je glasila: »O promjeni Ustava odlučuje, uz
prethodno miš­lje­nje Županijskog doma, Zastupnički dom dvotrećinskom većinom
glasova svih zastupnika.« Da­lje se iznosi »da je u ovom slučaju nasi­lje nad
ustavnopravnom procedurom i ignorancija cijelog Županijskog doma Hrvatskog
sabora išla do te mjere da Županijskom domu uopće nije data niti mogućnost da
raspravi i dade prethodno miš­lje­nje o Prijedlogu promjene Ustava Republike
Hrvatske.«

4. Ovaj je navod u zahtjevu pobliže opisan na s­ljedeći način:

»Naime, Zastupnički dom Hrvatskog sabora na sjednici održanoj u petak
23. ožujka 2001. godine utvrdio je Nacrt promjene Ustava Republike Hrvatske. U
ponedje­ljak 26. ožujka 2001. godine u popodnevnim satima zastupnici
Županijskog doma zaprimili su u svojim pretincima Prijedlog promjene Ustava
Republike Hrvatske koji je predsjedniku Zastupničkog doma Hrvatskog sabora
podnio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Zastupničkog doma Hrvatskog
sabora.

Već iduće­g dana, dakle 27. ožujka 2001. godine – jer to ranije ni po
prirodi stvari nije bilo moguće – Županijski dom odmah uvrštava ovaj Prijedlog
promjena Ustava RH u dnevni red kako bi ga kroz dan dva mogao raspraviti i
iskoristiti svoje ustavno pravo na dava­nje miš­lje­nja i podnoše­nja
amandmana.

Međutim, na opće čuđe­nje i jednim besprimjernim nasi­ljem u modernoj
parlamentarnoj praksi u Europi i svijetu sutradan, 28. ožujka 2001. godine
većina u Zastupničkom domu, kao da Županijski dom uopće ne postoji, kao da ne
postoji Ustav RH, kao da ne postoje određeni univerzalni demokratski standardi
i dostig­nuća, kao da je Ustav neki sasvim marginalni, nižerazredni pravni akt,
pokazuje svu svoju goropadnost i donosi odnosno izglasava predložene Promjene
Ustava Republike Hrvatske.«

5. Zahtjev je dana 5. trav­nja 2001. godine poslan na odgovor, u skladu
s odredbom članka 40. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske.

Odgovor Hrvatskog sabora Sud je primio 24. svib­nja 2001. godine. U
odgovoru je podrobno iznijet postupak donoše­nja osporenih Promjena Ustava s
odgovarajućom dokumentacijom. Dio odgovora Sudu nalazi se u predmetu
U-II-603/2001, u kojem je Sud odbacio zahtjev zastupnika Županijskog doma i
prijedlog skupine zastupnika Zastupničkog doma Hrvatskog sabora za proglaše­nje
ništavom Odluke o pristupa­nju promjeni Ustava Republike Hrvatske, što ju je
donio Zastupnički dom Hrvatskog sabora dana 14. ožujka 2001. To je rješe­nje
objav­ljeno u »Narodnim novinama«, broj 26/01.

*Zahtjev nije osnovan.*

6. Što se tiče Odluke o pristupa­nju promjeni Ustava, na teme­lju
odgovora, kao i ­njemu priložene dokumentacije, te dokumentacije u predmetu
U-II-603/2001, vid­ljivo je da je:

– dana 27. ve­ljače 2001.
upućen predsjednici Županijskog doma Hrvatskog sabora Prijedlog odluke da se
pristupi promjeni Ustava Republike Hrvatske s prijedlogom za utvrđiva­nje
Nacrta promjena Ustava Republike Hrvatske, koji je u Županijskom domu prim­ljen
28. ve­ljače 2001.;

– s danom 5. ožujka 2001.
predsjednica Županijskog doma uputila zastupnicima tog Doma poziv za sjednicu
na dan 13. ožujka 2001. godine, u kojem je pod prvom točkom dnevnog reda bilo
navedeno: »1. Prijedlog odluke da se pristupi promjeni Ustava Republike
Hrvatske s prijedlogom za utvrđiva­nje Nacrta pro­mjene Ustava Republike
Hrvatske – predlagate­lji: zastupnici u Zastupničkom domu Hrvatskoga sabora«;

– dana 13. ožujka 2001. Županijski dom na sjednici, »prigodom utvrđiva­nja
dnevnog reda iz dnevnog reda izostavio točku: Prijedlog odluke da se pristupi
promjeni Ustava Republike Hrvat­ske s Prijedlogom za utvrđiva­nje Nacrta
promjene Ustava Repub­like Hrvatske iz razloga navedenih u raspravi o dnevnom
redu.« (citat iz odgovora Zastupničkog doma Ustavnom sudu od 26. ožujka 2001.);

– dana 14. ožujka 2001. donijeta u Zastupničkom domu osporena Odluka.

Iz iznijetog slijeda, prema ocjeni ovog Suda, proizlazi da je od
Županijskog doma prethodno miš­lje­nje traženo te da je taj Dom imao priliku
svoje miš­lje­nje dati.

7. Da­lj­nje je stajalište ovog Suda da ovisi o vo­lji samog Županijskog
doma hoće li spomenute prijedloge staviti na dnevni red ili neće.

8. Ako bi se za polazište u razmatra­nju uzelo stajalište podnosite­lja
zahtjeva da Zastupnički dom nije mogao odlučivati bez prethodnog miš­ljenja
Županijskog doma, iz tog bi stajališta slijedio zak­ljučak da je Županijski dom
morao, dakle bio dužan, na dnevnom redu zadržati raspravu koja bi rezultirala ­nje­govim
prethodnim miš­lje­njem, pozitivnim ili ne­gativnim. U protivnom bi Županijski
dom propušta­njem dava­nja svog miš­lje­nja, mogao posve onemogućiti
zakonodavni rad Zastupničkog doma, što bi značilo da je Županijski dom imao
pravo apsolutnog veta na odluke Zastupničkog doma, a on to pravo nije imao. Ovo
stajalište Sud je zauzeo u rješe­nju broj: U-I-1631/2000., objav­ljenom u
»Narodnim novinama«, broj 27/01.

9. Nasuprot takvom stajalištu
podnosite­lja zahtjeva, stajalište je ovog Suda da je Županijski dom imao pravo
pojedine točke uvrstiti ili ne uvrstiti u svoj dnevni red. Položaj
Županijskog  doma u slučajevima
predviđenim Ustavom, u kojima je davao svoje prethodno miš­lje­nje, može se
štititi samo u smislu da se prethodno miš­lje­nje od ­nje­ga moralo tražiti.
Ako je tijelo koje daje prethodno miš­ljenje imalo priliku da miš­lje­nje dade
– bilo pozitivno bilo ne­gativno – o pita­nju o kojem je u konkretnom slučaju
bila riječ, time je ­nje­govo pravo bilo iscrp­ljeno.

10. Što se tiče Promjene
Ustava, iz odgovora Sudu i priložene dokumentacije proizlazi da je dana 23.
ožujka 2001. presjednici Županijskog doma bio poslan i istog dana bio prim­ljen,
Prijedlog promjene Ustava Republike Hrvatske. Taj je Prijedlog istovremeno bio
dostav­ljen zastupnicima Zastupničkog doma Hrvatskog sabora i predsjednici
Županijskog doma Hrvatskog sabora radi dava­nja prethodnog miš­lje­nja. S
obzirom na to da je sjednica Županijskog doma Hrvatskog sabora bila sazvana za
27. ožujka 2001. godine, Županijski dom imao je mogućnost dati prethodno miš­lje­nje
na Prijedlog promjene Ustava Republike Hrvatske.

Iz odgovora Hrvatskog sabora,
a također i iz zahtjeva kojim je pred Sudom pokrenut postupak, proizlazi da su
zastupnici Županijskog doma Hrvatskog sabora dobili materijal za tu sjednicu u
pretince 26. ožujka 2001. godine.

Na sjednici Županijskog doma,
održanoj 27. ožujka 2001. s početkom u 10 sati, predsjednica Županijskog doma
predložila je stav­lja­nje Prijedloga promjene Ustava Republike Hrvatske na
dnevni red i taj je prijedlog, na kraju sjednice, sa 34 glasa »za« i 6 glasova
»protiv« prihvaćen, no cjelodnevna rasprava vodila se je o raspisiva­nju
referenduma o s­ljedećim referendumskim pita­njima »1. Podržavate li najnoviji
prijedlog za promjenu Ustava Republike Hrvatske? i 2. Smatrate li da u Ustavu
Republike Hrvatske treba zadržati odredbu po kojoj svi hrvatski držav­ljani s
navršenih 18 godina imaju opće i jednako
biračko pravo?

S tim u vezi, u odgovoru Hrvatskog sabora Sudu kaže se: »Či­njenica je
da Županijski dom Hrvatskog sabora nije raspravio o Prijedlogu promjene Ustava
Republike Hrvatske iako je bio uvršten u dnevni red, već je raspravio i
izglasao da Zastupničkom domu podnese Prijedlog odluke o raspisiva­nju
referenduma o promjeni Ustava s referendumskim pita­njima koja upućuju na to da
se Županijski dom ne slaže sa sadržajem Prijedloga promjene Ustava Republike
Hrvatske. Ta se či­njenica može tumačiti na način da je takvim postupa­njem
Županijski dom Hrvatskoga sabora iskazao ne­gativno miš­lje­nje o rečenoj
Promjeni Ustava.

Va­lja imati u vidu da prethodno miš­lje­nje Županijskog doma Hrvatskoga
sabora Zastupnički dom Hrvatskoga sabora ne obve­zu­je, jer je Zastupnički dom
dužan miš­lje­nje saslušati ali ga nije dužan prihvatiti.«

11. Ustavne Promjene donijete su na sjednici Zastupničkog doma Hrvatskog
sabora 28. ožujka 2001.

Stajalište je ovog Suda da se je u razdob­lju od primitka pisanog
materijala u Županijskom domu (tj. od 23. ožujka 2001. godine) do izglasava­nja
Promjena Ustava u Zastupničkom domu (tj. 28. ožujka 2001. godine) moglo
raspraviti i sročiti prethodno miš­lje­nje o predloženim ustavnim promjenama,
dakle da je Županijski dom imao mogućnost dati svoje prethodno miš­lje­nje, a
či­njenica što ga nije dao ne može postupak Promjene Ustava učiniti neustavnim.

12. Sud zak­ljučno ponav­lja svoje već zauzeto stajalište da u okvir ­nje­govih
ovlasti ne ulazi ocjena sadržaja ustavnih odredaba, taj je sadržaj stvar isk­ljučivo
i samo tijela koje Ustav donosi. Naime, za Ustavni sud ne postoji ni pravna ni
faktična mogućnost ocje­njivati materijalnu suglasnost ustavnih odredaba ni s
jednim višim pravnim aktom, budući da je Ustav teme­ljni i najviši akt države.
Stoga je bespredmetno govoriti o bilo čijoj nadležnosti za odlučiva­nje o
»ustavnosti Ustava«, uk­ljučujući i Ustavni sud. U konkretnom predmetu to
znači: predmetom ustavnosudske ocjene ne može biti pita­nje je li sadržajno – a
ne samo u pogledu postupka ­njezina donoše­nja – suglasna Ustavu promjena
Ustava u pravcu pretvara­nja parlamenta iz dvodomnog u jednodomni.

13. Ova se odluka teme­lji na odredbama članka 51. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske.

Broj: U-I-729/2001
Zagreb, 6. lip­nja 2001.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Suda
**dr. sc. Smi­ljko Sokol,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Odluka, NN 55/2001-882