## Pomorski zakonik

### NN 17/1994 (7.3.1994.), Pomorski zakonik

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU POMORSKOG ZAKONIKA

Proglašavam Pomorski zakonik, koji je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici dana 27. siječnja 1994.godine.

Broj : PA4-14/1-94.

Zagreb, 2. veljače 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## POMORSKI ZAKONIK

D I O  P R V I

**OPĆE ODREDBE**

Članak 1.

Odredbama ovoga Zakona uređuju se morski i podmorski prostori Republike
Hrvatske, sigurnost plovidbe na unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom
moru Republike Hrvatske; režim pomorskog dobra; osnovni materijalnopravni
odnosi u pogledu plovnih objekata; ugovorni i drugi obvezni odnosi koji
se odnose na brodove; postupci u pogledu upisa plovnih objekata; ograničenja
brodareve odgovornosti; izvršenja i osiguranja na brodovima.

Ako ovim Zakonom nije drugačije određeno, njegove se odredbe primjenjuju
na plovne objekte koji se nalaze ili plove unutrašnjim morskim vodama i
teritorijalnim morem Republike Hrvatske.

Članak 2.

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na brodove primjenjuju se i na brodice
samo ako je to ovim Zakonom izričito predviđeno.

Članak 3.

Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se na ratne brodove samo ako je to
ovim Zakonom izričito predviđeno.

Članak 4.

Na odnose pomorskog prava koji nisu uređeni ovim Zakonom, drugim propisima
donesenima na temelju zakona, odnosno drugim zakonima, primjenjuju se i
običaji.

Članak 5.

Ako ovim Zakonom nije drugačije određeno, pojedini izrazi upotrebljeni
u ovom zakonu imaju ova značenja:

1) pomorska plovidba jest plovidba koja se obavlja na moru i rijekama
hrvatskog Jadranskog slijeva do granice do koje su one plovne s morske
strane,

2) Brod, osim ratnog broda, jest plovni objekt namijenjen za plovidbu
morem čija je duljina veća od 12 m i bruto tonaža veća od 15 ili je ovlašten
prevoziti više od 12 putnika,

3) hrvatski ratni brod jest plovni objekt, uključujući podmornicu, koji
je pod zapovjedništvom pripadnika oružanih snaga Republike Hrvatske, a
čija je posada vojna, odnosno podvrgnuta vojnoj disciplini i koji je dužan
isticati vanjske znakove raspoznavanja ratnih brodova hrvatske državne
pripadnosti kad god je potrebno da svoje svojstvo učini poznatim,

4) strani ratni brod je plovni objekt koji ima stranu državnu pripadnost,
pripada ratnoj mornarici, nosi vanjske znakove raspoznavanja ratnog plovnog
objekta i njegove državne pripadnosti, nalazi se pod komandom vojne osobe
i ima vojnu posadu,

5) putnički brod jest brod koji je ovlašten prevoziti više od 12 putnika,

6) teretni brod jest brod koji nije putnički brod, a čija duljina je
12 metara ili veća, a bruto tonaža 15 ili veća,

7) tehnički plovni objekt jest brod koji je namijenjen za obavljanje
tehničkih radova (bager, dizalica, plutajući dok, platforma za istraživanje
i eksploataciju podmorja i sl.),

8) plutajući objekt je naprava na vodi stalno privezana, usidrena ili
položena na dno koja nije osposobljena za plovidbu (npr. restorani, pristani,
radionice, skladišta, pontonski mostovi, pontonske marine, odobalni nepomični
objekti za iskorištavanje podmorja i dr.),

9) brodica jest plovni objekt namijenjen za plovidbu morem koji nije
brod,

10) tegljač, odnosno potiskivač jest brod koji je namijenjen tegljenju
ili potiskivanju drugih plovnih objekata,

11 )Nuklearni brod je brod opremljen uređajem na nuklearni pogon,

12)Ribarski brod jest brod namijenjen i opremljen za ulov ribe ili drugih
živih bića u moru ili na morskom dnu,

13) Strani ribarski brod je brod koji ima stranu državnu pripadnost,
a namjenjen je i opremom za ulov ribe ili drugih živih bića u moru ili
na morskom dnu,

14) Jahta jest brod ili brodica koji u neprivredne svrhe služi razonodi
športu i rekreaciji,

15) Strana jahta je brod ili brodica koji imaju stranu državnu pripadnost,
a koji u neprivredne svrhe služe razonodi, športu ili rekreaciji i koji
se takvim smatra i prema propisima dotične države,

16) Javni brod jest plovni objekt čiji je vlasnik odnosno brodar država
ili njezino tijelo, a koji nije ratni brod i služi isključivo u neprivredne
svrhe,

17) Strani javni brod je plovni objekt u vlasništvu ili korištenju strane
države, koji nije ratni brod ,a služi isključivo za neprivredne svrhe dotične
države,

18) Strani trgovački brod je brod koji ima stranu državnu pripadnost
, a koristi se za privredne svrhe, kao i drugi strani brod koji nije obuhvaćen
točkom 13),15)

19) tanker za ulje jest brod namijenjen prvenstveno za prijevoz ulja
u razlivenom stanju,

20) tanker za kemikalije jest brod za prijevoz opasnih kemikalija i
štetnih tvari u razlivenom stanju,

21) brod za ukapljene plinove jest brod namijenjen za prijevoz ukapljenih
plinova u razlivenom stanju,

22) znanstveno-istraživački brod jest brod ili drugi plovni objekt opremljen
za znanstvena ili druga istraživanja ili iskorištavanje mora, morskog dna
ili njegova podzemlja,

23) brod u gradnji jest gradnja broda od trenutka pola ganja kobilice
ili sličnog postupka gradnje do trenutka upisa u upisnik brodova,

24) postojeći brod jest brod koji nije u gradnji,

25)sastav stranih ratnih brodova jest više stranih ratnih brodova koji
plove zajedno pod zapovjedništvom jednog zapovjednika,

26) brodar jest fizička ili pravna osoba koja je kao posjednik broda
nositelj plovidbenog pothvata, s tim što se pretpostavlja, dok se ne dokaže
protivno, da je brodar osoba koja je u upisnik brodova upisana kao vlasnik
broda,

27) putnik jest svaka osoba na brodu ili brodici, osim djece ispod jedne
godine života, te osoba zaposlenih na brodu u bilo kojem svojstvu,

28) javni prijevoz je prijevoz osoba i stvari koji je uz jednake uvjete
svakom dostupan i obavlja se na temelju ugovora o prijevozu,

29) međunarodno putovanje jest putovanje brodom ili brodicom prema plovidbenom
planu iz bilo koje hrvatske luke u stranu luku ili obratno,

30) ulje označava sva postojana ugljikova mineralna ulja, kao što su
sirova nafta i njeni derivati, te taloge i otpadna ulja bez obzira nato
prevoze li se kao teret ili kao zalihe goriva i maziva,

31) luka jest vodeni i s vodom izravno povezani kopneni prostor s izgrađenim
i neizgrađenim obalama, lukobranima, uređajima, postrojenjima i drugim
objektima namijenjenim za pristajanje, sidrenje i zaštitu morskih brodova,
ukrcavanje i iskrcavanje stvari i putnika, uskladištavanje i ostala manipuliranja
robom, proizvodnju, oplemenjivanje i doradu robe te ostale privredne djelatnosti
koje su s tim djelatnostima u međusobnoj gospodarskoj, prometnoj ili tehnološkoj
vezi,

32) luka otvorena za međunarodni promet jest luka slobodna za pristup
plovnih objekata svih zastava,

33) sidrište luke je uređeni i obilježeni dio mora namijenjen manevriranju
i sidrenju brodova,

34) crta srednje niske vode jest aritmetička sredina svih niskih voda
tijekom mjeseca ili godine,

35) crta srednje visoke vode jest aritmetička sredina svih visokih voda
tijekom mjeseca ili godine,

36) posebno pravo vučenja jest obračunska jedinica kako ju je definirao
Međunarodni monetarni fond,

37) Ministarstvo označava ministarstvo nadležno za pomorstvo,

38) ministar označava ministra u ministarstvu nadležnom za pomorstvo,

DIO DRUGI

**MORSKI I PODMORSKI PROSTORI REPUBLIKE HRVATSKE**

GLAVA 1.

**OPĆA ODREDBA**

Članak 6

Suverenitet Republike Hrvatske na moru prostire se na unutrašnje morske
vode i teritorijalno more Republike Hrvatske, na zračni prostor iznad njih
te na dno i podzemlje tih morskih prostora.

U svome gospodarskom pojasu i u epikontinentskom pojasu Republika Hrvatska
ostvaruje suverena prava i jurisdikciju radi istraživanja, iskorištavanja,
zaštite očuvanja i unapređivanja prirodnih morskih bogatstava, uključujući
bogatstva na morskome dnu i u morskom podzemlju te radi obavljanja drugilh
gospodarskih djelatnosti.

Republika Hrvatska štiti more od onečišćenja, čuva i unapređuje morski
okoliš.

GLAVA II

**UNUTRAŠNJE MORSKE VODE**

Članak 7.

Unutrašnje morske vode Republike Hrvatske obuhvaćaju:

1) luke i zaljeve na obali kopna i otoka,

2) dijelove mora između crte niske vode na obaii kopna i ravne polazne
crte za mjerenje širine teritorijalnog mora iz članka 19. stavka 2. točke
2) i 3) ovoga Zakona.

Zaljevom iz stavka 1. točke 1) ovoga članka smatra se jasno istaknuta
uvala uvučena u kopno, čija je morska površina jednaka površini ili je
veća od povr-šine polukruga kojemu je duljina promjera jednaka duljini
prave crte koja zatvara ulaz u zaljev.

Morska površina zaljeva mjeri se od niske vode uzduž obale zaljeva i
prave crte koja zatvara ulaz u zaljev.

Luke otvorene za međunarodni promet u Republici Hrvatskoj su: Umag,
Novigrad, Poreč, Rovinj, Pula, Raša, Rijeka, Mali Lošinj, Senj, Maslenica,
Zadar, Šibenik, Pazin, Split, Korčula, Ploče, Metković i Dubrovnik.

Vlada Republike Hrvatske može odrediti i druge luke otvorene za međunarodni
promet.

Članak 8.

Strani trgovački brod smije prolaziti unutrašnjim morskim vodama Republike
Hrvatske radi uplovljenja u luku otvorenu za međunarodni promet ili u luku
u kojoj je brodogradilište u kojemu će biti popravljen, radi isplovljenja
iz takve luke, te radi plovidbe između luka otvorenih za međunarodni promet,
najkraćim uobičajenim putem.

Ministar može odrediti drugi način plovidbe stranih trgovačkih brodova
unutrašnjim morskim vodama ako to zahtijevaju interesi obrane zemlje ili
sigurnost plovidbe.

Članak 9

Kabotažu, tj. prijevoz stvari i putnika iz jedne hrvatske luke u drugu
mogu obavljati samo brodovi hrvatske državne pripadnosti.

Ne smatra se kabotažom, prema stavku 1. ovoga članka, prijevoz osoba
stranom jahtom ako se taj prijevoz obavlja bez naplate.

lznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, Ministarstvo može odobriti:

1) stranom brodu prijevoz praznih kontejnera u njihovoj eksploataciji
između luka Republike Hrvatske uz uvjet uzajamnosti,

2) stranom brodu prijevoz osoba i stvari izmedu luka Republike Hrvatske
ako to zahtijeva gospodarski interes.

Članak 10.

Strani ratni brod, strani javni brod, strani ribarski brod, te strani
znanstvenoistraživački brod smije uploviti u unutrašnje morske vode Republike
Hrvatske radi ulaska u luku otvorenu za međunarodni promet ili u luku u
kojoj je brodogradilište u kojemu će taj brod biti popravljen, ako za to
prethodno dobije odobrenje:

1) za strani ratni brod - Ministarstva obrane,

2) za strani javni brod i znanstvenoistraživački brod-brodove iz stavka
1. ovoga članka - Ministarstva uz prethodnu suglasnost Ministarstva unutarnjih
poslova.

3) za strani ribarski brod - Ministarstva.

Uplovljenje u unutrašnje morske vode Republike Hrvatske i boravak u
hrvatskoj luci ne može se odobriti stranom ratnom nuklearnom brodu, stranom
ratnom brodu koji ima nuklearno naoružanje i stranom ratnom brodu koji
svojim boravkom ugrožava sigurnost Republike Hrvatske.

Članak 11.

U lukama Republike Hrvatske mogu istodobno boraviti najviše tri strana
ratna broda iste državne pripadnosti.

Boravak stranoga ratnog broda u luci Republike Hrvatske ne može trajati
duže od 10 dana.

Iznimno od odredaba stavka 1. i 2. ovoga članka, Vlada Republike Hrvatske
može, ako to zahtijevaju državni interesi, odobriti posjet stranih ratnih
brodova neovisno o uvjetima propisanim tim odredbama.

Za posjeta u unutrašnjim morskim vodama Republike Hrvatske, na stranome
ratnom brodu smije biti ukrcana samo posada radnog broda.

Članak 12.

Strane jahte i strane brodice namijenjene razonodi, športu ili rekreaciji,
mogu ploviti i boraviti u unutrašnjim morskim vodama i u teritorijalnom
moru Republike Hrvatske, osim u zabranjenim zonama iz članka 16. i članka
30. ovoga Zakona, pod uvjetom da odmah nakon uplovljenja u unutrašnje morske
vode Republike Hrvatske, uplove najkraćim putem u najbližu luku otvorenu
za međunarodni promet i obave prijavu dolaska pri lučkoj kapetaniji ili
lučkoj ispostavi.

Potanje propise o plovidbi i boravku stranih jahti i stranih brodica
namijenjenih razonodi, športu ili rekreaciji u unutrašnjim morskim vodama
i o njihovu boravku u terilorijalnom moru Republike Hrvatske donosi ministar.

Članak 13.

Domaće i strane fizičke i pravne osobe mogu obavljati istraživanja,
ispitivanja, fotografiranja i mjerenja mora, morskog dna ili morskog podzemlja
unutrašnjih morskih voda Republike Hrvatske samo uz odobrenje Ministarstva.

Uvjet na temelju kojih se izdaje odobrenje iz. stavka 1. ovoga članka
propisuje ministar.

Domaće i strane fizičke i pravne osobe mogu obavljati arheološka istraživanja
spomenika kulture na morskom dnu ili morskom podzemlju unutrašnjih morskih
voda Republike Hrvatske samo uz odobrenje Ministarstva kulture i prosvjete,
te Ministarstva graditeljstva i zaštite okoliša za sva istraživanja u posebno
zaštićenim dijelovima prirode.

Odobrenje iz stavka 3. ovoga članka izdaje se na temelju uvjeta koje
propisuju ministar kulture i prosvjete, odnosno ministar graditeljstva
i zaštite okoliša uz suglasnost ministra.

O odobrenju iz stavka 3. ovoga članka izvješćuje se Ministarstvo pomorstva,
prometa i veza.

Protiv rješenja ministarstva iz stavka 1. i 3. ovoga članka kojim se
daje ili uskraćuje odobrenje nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti
upravni spor.

Članak 14.

U brodogradilištima Republike Hrvatske može se obavljati popravak, obnavljanje
opreme i strojeva, bojenje, čišćenje i sl. (u daljnjem tekstu popravak)
stranih ratnih brodova nakon prethodno pribavljenog odobrenja Ministarstva
obrane.

Odobrenje za popravak stranoga ratnog broda daje se brodogradilištu
za vrijeme prijeko potrebno za popravak, a najduže do 16 mjeseci. Iznimno
Vlada Republike Hrvatske može, ako to zahtijevaju interesi Republike Hrvatske
odobriti duži popravak.

Protiv rješenja Ministarstva obrane kojim se daje ili uskraćuje odobrenje
nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 15.

Strani ratni brod na popravku može imati samo trećinu posade s osobnim
naoružanjem i pripadajućim jednim kompletom streljiva od uobičajenoga mirnodopskog
sastava.

Strani ratni brod kojemu je odobren popravak dužan je odmah nakon uplovljenja
u hrvatsku luku iskrcati gorivo i mazivo, streljivo i druga ubojita sredstva
na mjesto koje odredi vojni zapovjednik nadležan za luku u kojoj se obavlja
popravak.

Za vrijeme popravka, posada stranoga ratnog broda može boraviti i kretati
se u mjestu u kojemu se obavlja popravak broda. Na traženje zapovjednika
stranoga ratnog broda, Ministarstvo unutarnjih poslova može članovima posade
broda dopustiti kretanje i izvan mjesta u kojemu je brodogradilište.

Na radnike koji sudjeluju u radovima na popravku stranog ratnog broda
i na osobe koje službeno u ime Republike Hrvatske borave na brodu primjenjuju
se propisi Republike Hrvatske.

Propisi iz prethodnih stavaka ovoga članka primjenjuju se i na strani
javni brod na popravku

Članak 16.

Ministar obrane daje suglasnost ministra, može propisati zabranjene
zone u unutrašnjirn morskim vodama Republike Hrvatske.

Strani plovni objekti ne smiju, ploviti zabranjenom zonom u unutrašnjim
morskim vodama.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, Ministarstvo obrane može
odobriti plovidbu stranih plovnih objekata, bez diskriminacije, zabranjenim
zonama u unutrašnjim morskim vodama.

Protiv rješenja Ministarstva kojim se daje ili uskraćuje odobrenje iz
stavka 3. ovoga članka nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni
spor.

Propis o zabranjenim zonama u unutrašnjim morskim vodama donosi ministar
obrane na prijedlog ministra.

Propis o uspostavljanju zabranjene zone u unutrašnjim morskim vodama
objavljuje se u "Oglasu za pomorce".

Članak 17.

Strani plovni objekt koji je zbog više sile ili nevolje na moru prisiljen
skloniti se u unutrašnje morske vode Republike Hrvatske dužan je o tome
odmah obavijestiti najbližu lučku kapetaniju ili lučku ispostavu.

Članak 18.

Ministar u skladu s prostornim planom propisuje uvjete podizanja i održanja
uređaja i naprava na moru i pričvršćenih uz morsko dno radi uzgoja morskih
bića.

Komercijalni uzgoj riba i drugih morskih bića iz stavka 1. ovoga članka
uređuje se posebnim zakonom.

GLAVA III.

**TERITORIJALNO MORE**

Članak 19.

Teritorijalno more Republike Hrvatske je morski pojas širok 12 morskih
milja, računajući od polazne crte u smjeru gospodarskoga pojasa.

Polaznu crtu čine:

1) crte srednje niske vode uzduž obala kopna i otoka, 2) ravne crte
koje zatvaraju ulaze u luke ili zaljeve,

3) ravne crte koje spajaju ove točke na obali kopna i na obali otoka:

a) rt Zarubača - jugoistočni rt otoka Mrkan - južni rt otoka Sv. Andrija
- rt Gruj (otok Mljet),

b) rt Korizmeni (otok Mljet) - otok Glavat - rt Struga (otok Lastovo)
- rt Veljeg mora (otok Lastovo) - jugozapadni rt otoka Kopište - rt Velo
danče (otok Korčula) - rt Proizd - jugozapadni rt otoka Vodnjak - rt Rat
(otok Drvenik mali) - hrid Mulo - hrid Blitvenica - otok Purara - otok
Balun - otok Mrtovac - otok Garmenjak veli - točka na Dugom otoku s koordinatama
43 o 53'12" sjeverne geografske širine i 15 o 10'00" istočne
geografske dužine,

c) rt Veli rat (Dugi otok) - hrid Masarine - rt Margarina (otok Susak)
- pličina Albanež - otok Grunj - hrid Sv. Ivan na pučini - pličina Mramori
- otok Altiež - rt Kastanjija.

Polazne crte su ucrtane u pomorskoj karti "Jadransko more",
koju izdaje Državni hidrografski zavod.

Pri određivanju ravne polazne crte teritorijalnog mora, dijelom obale
smatrat će se i najizbočenije stalne lučke građevine koje su sastavni dijelovi
lučkog sustava.

Članak 20.

Vanjska granica Teritorijalnoga mora jest crta kojoj je svaka točka
udaljena 12 morskih milja od najbliže točke polazne crte.

Članak 21.

Svi strani plovni objekti imaju pravo neškodljivog prolaska teritorijalnim
morem Republike Hrvatske.

Članak 22.

Pod neškodljivim prolaskom plovnog objekta razumijeva se plovidba teritorijalnim
morem Republike Hrvatske bez uplovljenja u neku njenu luku otvorenu za
međunarodni promet, ili plovidba radi uplovljenja u takvu luku, ili u luku
u kojoj je brodogradilište u kojemu će plovni objekt biti popravljen, odnosno
radi isplovljenja iz nje u gospodarski pojas uz uvjet da se ne narušava
mir,red ili sigurnost Republike Hrvatske.

Neškodljivi prolazak strani plovni objekt mora obaviti najkraćim uobičajenim
putem, bez prekida i odgode.

Zaustavljanje i sidrenje stranoga plovnog objekta koji se koristi pravom
neškodljivog prolaska dopušteno je samo ako je prouzročeno događajima koje
nalaže redovita plovidba odnosno viša sila ili nevolja na moru, ili radi
pružanja pomoći ljudima, plovnim objektima ili zrakoplovima u opasnosti
ili u nevolji.

Članak 23.

O namjeri neškodljivog prolaska stranoga ratnog broda teritorijalnim
morem Republike Hrvatske država kojoj taj ratni brod pripada obavijestit
će diplomatskim putem Ministarstvo vanjskih poslova Republike Hrvatske
najkasnije 24 sata prije uplovljenja broda u teritorijalno more Republike
Hrvatske

Članak 24.

Neškodljivim prolaskom ne smatra se prolazak stranoga plovnog objekta
teritorijalnim morem Republike Hrvatske ako taj brod obavlja neku od ovih
djelatnosti:

1) prijeti silom ili uporabljuje silu protiv suvereniteta, teritorijalne
cjelokupnosti i Ustavom Republike Hrvatske utvrđenoga pravnog poretka ili
se ponaša na način kojim se narušavaju načela međunarodnog prava,

2) vježba ili obavlja obuku s oružjem,

3) prikuplja obavijesti ili podatke koji mogu štetiti obrani ili sigurnosti
Republike Hrvatske,

4) vrši propagandnu djelatnost kojom se šteti obrani ili sigurnosti
Republike Hrvatske,

5) polijeće, slijeće ili prihvaća na brod bilo kakav zrakoplov,

6) lansira, spušta ili prihvaća na brod bilo kakav vojni uređaj,

7) ukrcava ili iskrcava robu, novac ili ljude suprotno carinskim, poreznim
ili zdravstvenim propisima ili propisima o kretanju i boravku stranaca
u Hrvatskoj,

8) hotimično ili znatno onečišćuje morski okoliš,

9) obavlja ribolov ili ulov drugih morskih bića

10) obavlja istraživanje, ispitivanje ili mjerenje,

11) obavlja djelatnost radi neovlaštenog uključivanja bilo u koji sustav
komunikacija ili neki drugi sustav ili uređaje Republike Hrvatske,

12) obavlja drugu djelatnost koja nije u izravnoj svezi s prolaskom.

Članak 25.

Ministar može u unutrašnjim morskim vodama i u teritorijalnom moru Republike
Hrvatske odrediti i propisati obvezne plovidbene putove ili sustave odijeljenog
prometa, radi sigurnosti plovidbe za sve ili za neke vrste plovnih objekata.

Plovni putovi i sustavi odijeljenog prometa iz stavka 1. ovoga članka
mogu se utvrditi u posebno zaštićenim dijelovima prirode uz suglasnost
Zavoda za zaštitu prirode Ministarstva graditeljstva i zaštite okoliša.

Plovni putovi i sustavi odijeljenog prometa iz stavka i ovoga članka
ucrtavaju se u pomorsku kartu "Jadransko more" i pravodobno objavljuju
u "Oglasu za pomorce".

Članak 26.

Stranome ribarskom brodu za vrijeme prolaska teritorijalnim morem Republike
Hrvatske zabranjen je ribolov ili ulov drugih morskih bića u moru ili na
morskome dnu.

Strani ribarski brod dužan je ploviti teritorijalnim morem Republike
Hrvatske brzinom ne manjom od šest čvorova, bez zaustavljanja ili sidrenja,
osim ako je to prijeko potrebno zbog više sile ili nevolje na moru te imati
vidljivo istaknute oznake ribarskoga broda.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na strani ribarski
brod koji ima odobrenje za ribolov u teritorijalnom moru Republike Hrvatske
dok se nalazi u području na kojemu je ribolov odobren.

Članak 27.

Teritorijalnim morem Republike Hrvatske ne smiju istodobno prolaziti
više od tri strana ratna broda iste državne pripadnosti.

Članak 28.

Ratni brodovi, tankeri, nuklearni brodovi, i brodovi koji prevoze opasne
kemikalije ili štetne tvari, prilikom plovidbe unutrašnjim morskim vodama
i neškodljiva prolaska teritorijalnim morem Republike Hrvatske, dužni su
ploviti propisanim plovidbenim putovima za te brodove, poštivati sustave
odijeljenoga prometa u područjima gdje su ti putovi ili sustavi odijeljenoga
prometa propisani i udovoljavati drugim propisanim uvjetima glede sigurnosti
plovidbe i suzbijanja onečišćenja morskog okoliša.

Članak 29.

Strana podmornica i drugo podvodno prijevozno sredstvo za vrijeme prolaska
teritorijalnim morem Republike Hrvatske dužno je ploviti morskom površinom
i viti zastavu svoje države.

Članak 30.

Ministar može, kao prijeko potrebnu mjeru sigurnosti, a ministar obrane
radi obavljanja obuke s uporabom oružja, odrediti pojedine zone u teritorijalnome
moru Republike Hrvatske u kojima se privremeno obustavlja prolazak stranih
plovnih objekata.

Naredba o ustanovljenju zone iz stavka 1. ovoga članka s granicama i
drugim potrebnim podacima, objavit će se pravodobno i u "Oglasu za
pomorce".

Članak 31.

Ako se strani ratni brod, ili strani javni brod ne pridržava propisa
o neškodljivom prolasku iz članka 22. do 25. i 27 do 30. ovoga Zakona ili
općeprihvaćenih međunarodnih propisa o sprečavanju sudara na moru, i ako
se taj brod ne odazove pozivu koji mu je upućen da se tim propisima pokori,
hrvatski policijski, ratni ili drugi ovlašteni brod, ili zrakoplov ili
tijelo, zahtijevat će da taj brod odmah isplovi iz teritorijalnoga mora
Republike Hrvatske.

Članak 32.

Domaće i strane fizičke i pravne osobe mogu obavljati znanstvena istraživanja,
ispitivanja, fotografiranja i mjerenja mora, morskog dna ili morskog podzemlja
u teritorijalnome moru Republike Hrvatske samo uz odobrenje i uz stalan
nadzor Ministarstva,a pod uvjetima koje propiše ministar.

Tijekom istraživanja, ispitivanja ili mjerenja iz stavka 1. ovoga članka,na
stranome znanstvenoistraživačkom brodu mora biti najmanje jedan stručnjak
iz znanstvene ustanove kojega odredi Ministarstvo.

Na aktivnosti iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe članka
13. ovoga Zakona.

GLAVA IV

**GOSPODARSKI POJAS**

Članak 33.

Gospodarski pojas Republike Hrvatske obuhvaća morske prostore od vanjske
granice teritorijalnoga mora u smjeru pučine do njegove vanjske granice
dopuštene općim međunarodnim pravom.

Članak 34.

U svojemu gospodarskom pojasu Republika Hrvatska ostvaruje suverena
prava radi:

a) istraživanja i iskorištavanja, očuvanja i gospodarenja živim i neživim
prirodnim bogatstvima,

b) proizvodnje energije korištenjem mora, morskih struja i vjetrova.

Članak 35.

Ovlaštena tijela Republike Hrvatske imaju pravo i dužnost poduzimati
sve potrebne mjere radi ostvarivanja suverenih prava istraživanja, iskorištavanja,
zaštite, očuvanja i gospodarenja živim morskim bogatstvima u gospodarskome
pojasu Republike Hrvatske, uključujući pregled inspekciju, uzapćenje stranoga
broda i sudske postupke o uzapćenju ili zadržavanju stranoga broda i o
izrečenim kaznama odmah se obavještava, diplomatskim putem država zastave
broda.

Članak 36.

U gospodarskom pojasu Republika Hrvatska ima isključivo pravo graditi,
dopuštati i regulirati gradnju, rad i uporabu umjetnih otoka, uređaja i
naprava na moru, morskom dnu i u morskome podzemlju.

Suglasnost za gradnju, rad i uporabu umjetnih otoka, uređaja i naprava
iz stavka 1. ovoga članka daje Ministarstvo.

Članak 37

Pravna ili fizička osoba kojoj je odobrena gradnja umjetnog otoka, uređaja
ili naprave iz članka 36. ovoga Zakona, dužna je:

a) najmanje 30 dana prije započinjanja radova, putem lučke kapetanije
objaviti podatke o mjestu, načinu gradnje i o dimenzijama, veličini, dubini
i izgledu morskog objekta,

b) na mjestu gdje počinje gradnju, a potom i na morskom objektu, postaviti
stalna sredstva signalizacije,

c) ukloniti svaki morski objekt koji se više ne uporabljuje ili je napušten,
ne uzrokujući štetu ribolovu, zaštiti i očuvanju morskog okoliša ili drugim
legitimnim uporabama mora.

Članak 38.

Na prijedlog izvođača radova na istraživanju i iskoriš- tavanju bogatstava
gospodarskog pojasa Republike Hrvatske ministar može, kad je to potrebno,
oko umjetnih otoka uređaja i naprava iz članka 36. ovoga Zakona ustanoviti
sigurnosne zone široke do 500 metara mjereći od svake točke vanjskog ruba
morskog objekta, i u tim zonama zabranili plovidbu.

Uspostavljanje sigurnosne zone, njena širina i režim plovidbe u njoj
objavljuju se pravodobno u "Oglasu za pomorce".

Članak 39.

Umjetni otoci, uređaji i naprave i zone sigurnosti i uokolo njih ne
smije se postavljati na mjestima gdje mogu ometati uporabu priznatih međunarodnih
plovnih putova.

Članak 40.

Na svim umjetnim otocima, uređajima i napravama na gospodarskome pojasu
Republike Hrvatske primjenjuju carinski i poreski propisi, propisi o zdravstvenom
osiguranju, o kretanju i boravku stranaca i kazneni propisi Republike Hrvatske

Članak 41.

Strane fizičke i pravne osobe mogu obavljati znanstvena istraživanja
u gospodarskom pojasu Republike Hrvatske uz odobrenje Ministarstva ako
takva istraživanja služe u miroljubive svrhe i prinose znanstvenom poznavanju
morskog okoliša.

Uvjete na temelju kojih se izdaje odobrenja iz stavka 1. ovoga članka
propisuje ministar.

Iskorištavanje i istraživanje radi iskorištavanja prirodnih bogatstava
na gospodarskom pojasu obavlja se uz odobrenje koje se izdaje po posebnim
propisima.

Članak 42.

Prilikom plovidbe gospodarskim pojasom Republike Hrvatske plovni objekti
su dužni poštivati općeprihvaćene međunarodne propise i standarde i hrvatske
propise o suzbijanju onečišćenja mora s brodova i onečišćenja prouzročenog
potapanjem otpadaka.

Prilikom preleta gospodarskog pojasa Republike Hrvatske zrakoplovi su
dužni poštivati općeprihvaćene međunarodne propise i hrvatske propise o
suzbijanju onečišćenja mora iz zraka ili zrakom.

Potanje propise o suzbijanju onečišćenja morskog okoliša u gospodarskome
pojasu donosi ministar uz suglasnost ministra graditeljstva i zaštite okoliša.

GLAVA V.

**EPIKONTINENTSKI POJAS**Članak 43.

Epikontinentski pojas Republike Hrvatske obuhvaća morsko dno i morsko
podzemlje izvan vanjske granice teritorijalnoga mora Republike Hrvatske
u smjeru pučine do granica epikontinentskog pojasa sa susjednim državama.

Granice epikontinentskog pojasa Republike Hrvatske i Republike Italije
utvrđene su sporazumom između Italije i bivše SFRJ iz 1968. godine.

Dok se postigne sporazum o razgraničenju epikontinentskog pojasa sa
Crnom Gorom, odnosno sa Saveznom Republikom Jugoslavijom (Srbija i Crna
Gora), Republika Hrvatska će uživati suverena prava u tome pojasu do crte
sredine koja se nastavlja na vanjsku granicu teritorijalnog mora u Bokokotorskom
zaljevu u smjeru pučine.

Članak 44.

Nad epikontinentskim pojasom Republika Hrvatska ostvaruje suverena prava
radi njegova istraživanja i radi iskorištavanja prirodnih bogatstava toga
pojasa.

Pod "prirodnim bogatstvima" iz stavka 1. ovoga članka razumijevaju
se rudno i drugo neživo bogatstvo morskog dna i njegova podzemlja te morska
bića koja su u stadiju u kojemu se love, nepokretna na morskome dnu ili
ispod njega, ili se mogu kretati samo u stalnome fizičkom dodiru s morskim
dnom ili samo u morskome podzemlju.

Članak 45.

Zbog ostvarivanja prava iz članka 44. stavka 1. ovoga Zakona ne smiju
se neopravdano sprečavati plovidba, ribarenje, zaštita živih bogatstava
mora, a ni osnovna oceanografska ili druga znanstvena istraživanja javnog
karaktera.

Na istraživanja iz stavka 1. ovoga članka u epikontinentskom pojasu
primjenjuju se odredbe članka 41. ovoga Zakona.

Članak 46.

Iskorištavanje prirodnih bogatstava epikontinentskog pojasa Republike
Hrvatske te podizanje, puštanje u rad i održavanje potrebnih postrojenja
i uređaja za istraživanja i poduzimanje djelatnosti radi iskorištavanja
mogu se obavljati uz uvjete predviđene zakonom i propisima donesenim na
temelju zakona.

Na postrojenja i uređaje iz slavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe
članka 36. do 40. ovoga Zakona.

Ministarstvo odobrava i nadzire polaganje i održavanje podmorskih kabela
i cjevovoda u epikontinentskom pojasu Republike Hrvatske koji prelaze u
područje hrvatskoga teritorijalnog mora, a za podmorske cjevovode koji
se polažu u epikontinentskom pojasu Republike Hrvatske a ne prelaze u područje
teritorijalnog mora Republike Hrvatske daje suglasnost o smjeru polaganja

Protiv rješenja Ministarstva kojim se daje ili uskraćuje odobrenje iz
stavka 3. ovoga članka nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni
spor.

Uvjete na temelju kojih se daje odobrenje iz stavka 3. ovoga članka
propisuje ministar.

GLAVA VI.

**PRAVO PROGONA**Članak 47.

Progon stranoga broda poduzet će se ako nadležno tijelo osnovano sumnja
da je strani brod, njegova brodica ili plovilo, koje radi zajedno s njime,
povrijedio ovaj Zakon, druge propise Republike Hrvatske ili općeprihvaćena
pravila međunarodnoga prava.

Progon stranoga broda može početi samo ako se sumnjivi brod, njegova
brodica ili plovilo, koje radi zajedno sa sumnjivim brodom, nalazi u unutrašnjim
morskim vodama, u teritorijalnome moru, u gospodarskom pojasu ili nad epikontinentskim
pojasom Republike Hrvatske i ako se ne zaustavi nakon vidljivoga ili zvučnog
poziva za zaustavljanje koji mu je upućen s udaljenosti koja omogućuje
da poziv vidi ili čuje.

Progon stranoga broda može se nastaviti u otvorenome moru, u gospodarskom
pojasu ili u vanjskom pojasu strane države ako nije bio prekinut, sve dok
ne uplovi u teritorijalno more svoje ili neke treće države.

Progon mogu obavljati policijski, ratni brodovi ili vojni zrakoplovi
ili drugi brodovi, odnosno zrakoplovi za to ovlašteni. U gospodarskome
pojasu ili nad epikontinentskim pojasom progon stranoga broda može započeti
samo ako su povrijedeni propisi koji se primjenjuju u tim pojasima.

Ako se gonjeni brod za vrijeme progona uhiti, gonitelj će ga predati
kapetaniji koja je nadležna za luku u kojoj se brod nalazio. Ako je brod
samo prolazio hrvatskim unutrašnjim vodama ili teritorijalnim morem, predat
će ga najbližoj kapetaniji. Ako kapetanija kojoj je brod predan nije nadležna
za provođenje postupka protiv broda, ona će obavijestiti tijelo koje je
nadležno za provođenje postupka i postupiti po njegovim uputama.

Odredbe u ovome članku ne odnose se na strane ratne brodove i javne
brodove koji uživaju imunitet.

DIO TREĆI

**POMORSKO DOBRO**

GLAVA I

**OSNOVNE ODREDBE**

Članak 48.

Pomorsko dobro je opće dobro od interesa za Republiku Hrvatsku, ima
njenu osobitu zaštitu, a upotrebljava i/ili koristi se pod uvjetima i na
način opisan zakonom.

Članak 49

Pomorsko dobro čine unutrašnje morske vode i teritorijalno more, njihovo
dno i morsko podzemlje te dio kopna koji je po svojoj prirodi namijenjen
javnoj pomorskoj upotrebi ili je proglašen takvim.

U smislu stavka 1. ovoga članka pomorskim dobrom smatraju se: morska
obala, lukobrani, brodogradilišni navozi, nasipi, sprudovi, hridi, grebeni,
ušća rijeka koja se izlijevaju u more, kanali spojeni s morem te u moru
i pomorskom podzemlju živa i neživa prirodna bogatstva, ribe, rude i dr.

Članak 50.

Morska obala se proteže od crte srednjih niskih voda i obuhvaća pojas
kopna koji je ograničen crtom do koje dopiru najveći valovi za vrijeme
nevremena kao i onaj dio kopna koji po svojoj prirodi ili namjeni služi
korištenju mora za pomorski promet i morski ribolov, te za druge svrhe
koje su u vezi s korištenjem mora, a koji je širok šest metara od crte
koja je vodoravno udaljena od crte srednjih viših visokih voda.

Crtu srednjih viših visokih voda utvrđuje Državni hidrometeorološki
zavod.

Za slučaj da morska obala određena u smislu stavka 1. ovoga članka obuhvaća
područja kopna nejednakih širina, kao pomorsko dobro smatrat će se područje
kopna veće širine.

Iznimno, na prijedlog tijela jedinica lokalne samouprave posredstvom
županijske skupštine, ministar može odrediti da se morskom obalom smatra
širi dio kopna od onog određenog u stavku 1. ovoga članka ako ono po svojoj
prirodi ili namjeni služi ili može služiti općoj upotrebi ili uži dio kopna
ako to zahtijeva postojeće stanje na obali (potporni zidovi, zidovi zgrada
kulturnih, vjerskih i sl.)

Morska obala uključuje i dio kopna nastao nasipavanjem.

U slučaju dvojbe da li određeno dobro predstavlja pomorsko dobro, odluku
donosi ministar koji određuje i granicu takvog pomorskog dobra.

Članak 51.

Na pomorskom dobru ne može se stjecati ni pravo vlasništva ni druga
stvarna prava po bilo kojoj osnovi.

Svakome je dopušteno upotrebljavati i/ili koristiti se pomorskim dobrom
prema njegovoj prirodi i namjeni, a u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Posebna upotreba i/ili gospodarsko korištenje dijela pomorskog dobra
može se odobriti fizičkim i pravnim osobama (koncesija) pod uvjetom da
takvo korištenje nije u suprotnosti s interesom Republike Hrvatske.

Posebna upotreba pomorskog dobra je svaka ona upotreba koja nije opća
upotreba ni gospodarsko korištenje pomorskog dobra.

Članak 52.

Dio pomorskog dobra namijenjen za potrebe obrane, regulaciju rijeka,
vodotoka spojenih s morem i drugih objekata infrastrukture od interesa
za Republiku Hrvatsku, može se odlukom Vlade Republike Hrvatske isključiti
iz opće upotrebe.

Članak 53.

Smatrat će se da je protivno interesu Republike Hrvatske posebna upotreba
i/ili korištenje pomorskog dobra koje bi bilo suprotno posebnim propisima
o zaštiti okoliša.

Članak 54.

Davanjem pomorskog dobra na posebnu upotrebu i/ili korištenje osobama
iz članka 51. stavka 3. ovoga Zakona mogu se druge osobe djelomično ili
potpuno isključiti od upotrebe i/ili korištenja.

Isključenje predviđeno stavkom 1. ovoga članka ne primjenjuje se u slučaju
više sile ili nevolje na moru dok one traju.

Članak 55.

Evidencija o pomorskom dobru vodi se po propisima o evidenciji nekretnina.

Članak 56.

Pomorskim dobrom upravlja, održava ga i zaštićuje Republika Hrvatska
neposredno i/ili putem županija

Upravni i inspekcijski nadzor u provođenju propisa o pomorskom dobru
obavlja Ministarstvo, ako ovim Zakonom nije određeno drugačije.

Inspektor nadzire primjenu odluke i ugovora o koncesiji i o tome obavještava
davatelja.

Članak 57.

Sredstva za održavanje, upravljanje i unapređenje pomorskog dobra čine:

1) naknade od koncesija za upotrebu i/ili korištenje pomorskog dobra
izvan lučkog područja,

2) naknade koje za upotrebu pomorskog dobra plaćaju vlasnici brodica
upisani u upisnik brodica,

3) polovica iznosa odšteta za oštećenje ili uništenje flore i faune
mora uslijed onečišćenja mora.

4) iznosi novčanih kazni za pomorske prekršaje,

5) iznosi dijela naknada od prodaje benzina,

6) iznosi naknade za sigurnost plovidbe koju plaćaju strane jahte i
brodice namijenjene razonodi ili športu,

7) sredstva iz drugih izvora.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka koriste se isključivo za:

1) održavanje, upravljanje, zaštitu i unapređenje pomorskog dobra,

2) održavanje i popravak malih luka,

3) postavljanje i održavanje uređaja za sigurnost plovidbe u malim lukama,

4) pokriće troškova otklanjanja opasnosti i štetnih posljedica uslijed
onečišćenja,

5) nabavku uređaja i opreme za službu sprečavanja onečišćenja mora,

6) izradu znanstvenih i stručnih projekata u cilju očuvanja morskog
okoliša i bogatstava mora,

7) pokriće stvarnih troškova nastalih spašavanjem ljudskih života na
moru,

8) nabavku uređaja i opreme za spašavanje na moru.

Sredstva iz stavka 1. točke 5) i 6) ovoga članka prihod su državnog
proračuna, a ustupaju se lučkim kapetanijama i koriste se isključivo za
namjene predviđene u stavku 2. točki 7. i 8. ovoga članka.

Sredstva iz stavka 1. točke 2), 3), 4) i 7) ovoga članka prihod su županijskog
proračuna, a koristi ih županijska skupština na čijem području su ostvarena
isključivo za namjene predviđene u stavku 2. ovoga članka.

Naknada od koncesija iz članka 62. stavka 1. ovoga Zakona prihod je
državnog proračuna, a ustupa se u cijelosti skupštini županije na čijem
području je ostvarena isključivo za namjene predviđene u stavku 2. ovoga
članka, osim za namjene predviđene u stavku 2. točki 7. i 8. ovoga članka.

Naknada od koncesija iz članka 62. stavka 2. ovoga Zakona prihod je
državnog proračuna, a uplaćuje se na poseban račun i koristi isključivo
za namjene predviđene u stavku 2. ovoga članka, ako za potrebe obnove zemlje,
nije drugačije određeno.

Članak 58.

Vlasnici brodica upisanih u očevidnik brodica plaćaju naknadu za upotrebu
pomorskog dobra u mjestu gdje je brodica upisana u očevidnik brodica.

Naknada iz stavka 1. ovoga članka ne plaća se za brodice državnih tijela.

Visinu naknade odreduje ministar, a naknada se plaća najkasnije do kraja
veljače za tekuću godinu.

GLAVA II.

**KONCESIJE**

Članak 59.

Fizičkim i pravnim osobama može se dati ovlaštenje za posebnu upotrebu
i/ili gospodarsko korištenje pomorskog dobra (koncesija).

Koncesija na pomorskom dobru daje se na način i pod uvjetima određenim
ovim Zakonom.

Koncesija daje ovlašteniku pravo upotrebe i/ili korištenja pomorskog
dobra u opsegu i pod uvjetima određenim u odluci o koncesiji.

Koncesija se ne može prenositi na drugog bez izričitog odobrenja davatelja
koncesije.

Stjecatelj na javnoj dražbi postrojenja podignutih po ovlaštenju na
pomorskom dobru ne može ih upotrebljavati i/ili koristiti bez izričitog
odobrenja davatelja koncesije.

Ako ovlaštenik umre, odnosno pravna osoba prestane postojati, njegovi
nasljednici, odnosno sljednici pravne osobe stupaju na njegovo mjesto,
ali važenje koncesije prestaje ako nasljednici, odnosno pravni sljednici
u roku od šest mjeseci od dana smrti ovlaštenika odnosno prestanka pravne
osobe ne zatraže od davatelja koncesije da im je potvrdi. Ako davatelj
koncesije ne potvrdi koncesiju, primjenjuju se propisi koji veže za oduzimanje
koncesije.

Članak 60.

Odluka o koncesiji sadrži područje pomorskog dobra koje se daje na upotrebu
i/ili korištenje; način, uvjete i vrijeme upotrebe i/ili korištenja pomorskog
dobra, naknadu koja se plaća za koncesiju; ovlaštenja davatelja koncesije;
prava i obveze ovlaštenika koncesije uključujući i obvezu održavanja i
zaštite pomorskog dobra.

Na osnovi odluke o koncesiji davatelj koncesije i ovlaštenik sklapaju
ugovor o koncesiji.

Članak 61.

Koncesija za razdoblje do četiri godine, ako ne uključuje izgradnju
čvrstih objekata koji se teško uklanjaju, izdaje se na zahtjev.

Koncesija na razdoblje do četiri godine, ako uključuje izgradnju čvrstih
objekata koji se teško uklanjaju, kao i koncesija na razdoblje preko četiri
godine, daje se na temelju javnog prikupljanja ponuda.

U slučaju više zahtjeva za koncesiju, prednost ima tražitelj koji nudi
veća jamstva za unosniju i svrsishodniju upotrebu i/ili korištenje pomorskog
dobra i koji predlaže upotrebu i/ili korištenje koje je prema ocjeni davatelja
koncesije od značajnijeg interesa.

Članak 62.

Kao prenijeti posao državne uprave, odluku o koncesiji iz članka 61.
stavka 1. ovoga Zakona daje nadležna skupština županije na temelju mišljenja
općinskog i/ili gradskog poglavarstva, a odluku o koncesiji iz članka 61.
iz stavka 2. ovoga Zakona daje skupština županije uz suglasnost Ministarstva.

Koncesiju na razdoblje 12 godina ili više, ali ne duže od 33 godine,
daje Vlada Republike Hrvatske.

Koncesiju za razdoblje preko 33 godine daje Sabor Republike Hrvatske.

Prethodni postupak za donošenje odluke o koncesiji kao i pripremu nacrta
ugovora iz članka 60. ovoga Zakona, obavlja Županijski ured za pomorstvo.

U slučaju nesuglasja između županije i Ministarstva oko dodjele koncesije,
o koncesiji odlučuje Vlada Republike Hrvatske.

Članak 63.

Davanje koncesije mora biti utemeljeno na nalazu i mišljenju stručnog
tijela kako:

a) bi koncesija odgovarala svim posebnim propisima i gospodarskom značaju
pomorskog dobra,

b) bi koncesija bila usklađena s gospodarskom strategijom i politikom
gospodarskog razvitaka Republike Hrvatske i županije,

c) planirana djelatnost ne bi umanjila ometala ili onemogućila upotrebu
i/ili korištenje tog, odnosno susjednih dijelova pomorskog dobra prema
njihovoj namjeni.

Stručno tijelo za ocjenu predložene koncesije koju daje županijska skupština
uz suglasnost Ministarstva i koju daje Vlada Republike Hrvatske, sastavljeno
od odgovarajućih stručnjaka (prostorni planer, stručnjak za zaštitu okoliša,
stručnjak struke odgovarajuće planirane djelatnosti i pomorsko prometne
struke), imenuje ministar zajedno sa ministrom graditeljstva i zaštite
okoliša.

Stručno tijelo za ocjenu koncesije koju donosi županijska skupština
imenuje župan.

Članak 64.

Za svaku koncesiju na pomorskom dobru plaća se godišnja naknada koja
se određuje odlukom o koncesiji.

Visina koncesijske naknade temelji se na gospodarskoj opravdanosti očekivane
profitabilnosti i/ili upotrebe pomorskog dobra, procijenjenom stupnju ugroženosti
prirode, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi te zaštite interesa i sigurnosti
Republike Hrvatske.

Na koncesije dane tijelima državne uprave i tijelima lokalne samouprave
i uprave, fizičkim ili pravnim osobama u dobrotvorne ili druge svrhe od
interesa Republike Hrvatske ne plaća se naknada.

Članak 65.

Ovlaštenik koncesije može, uz odobrenje davatelja koncesije, osnovati
hipoteku pod uvjetima iz ugovora. o koncesiji na objektima koje je izgradio
na pomorskom dobru.

Članak 66.

Sve koncesije na pomorskom dobru daju se na osnovi prava što ih na njemu
ima Republika Hrvatska.

Ovlaštenik koncesije dužan je osigurati da treće osobe s kojima stupa
u pravne odnose s obzirom na dobivenu koncesiju ne upotrebljavaju i/ili
korisle pomorsko dobro suprotno uvjetima pod kojima mu je dana koncesija.

Ovlaštenik koncesije nema pravo tražiti štetu od Republike Hrvatske
ako je njegovo pravo posebne upotrebe i/ili korištenja pomorskog dobra
ograničeno ranijim pravima trećih osoba ili promjenom dobra prouzročenom
prirodnim događajima. U takvom slučaju može se srazmjerno smanjiti godišnja
naknada.

Članak 67.

Davatelj koncesije može koncesiju u svako doba opozvati u cijelosti
ili djelomično kad to zahtijeva interes Republike Hrvatske koji utvrđuje
Sabor Republike Hrvatske.

Ako ovlaštenik koncesije na osnovi koncesije izgradi građevinu ili izvrši
druga ulaganja na pomorskom dobru u skladu s odlukom i ugovorom o koncesiji,
ima u slučaju opoziva koncesije, u cijelosti pravo na naknadu štete u razmjeru
prema vremenu za koje je prikraćen u vršenju ovlaštenja koncesije.

Ako se koncesija samo djelomićno opozove, ovlaštenik koncesije ima pravo
da je se odrekne u cjelini. Odreknuće će izjaviti davatelju koncesije u
roku od 30 dana od dana kada je primio izjavu davatelja o djelomičnom opozivu.

Članak 68.

Odredbe članka 66. i 67. ovoga Zakona primjenjuju se i u slučaju kad
ovlaštenik ne može iskoristiti koncesiju u cijelosti ili djelomično uslijed
građenja ili radova koji se vrše u interesu Republike Hrvatske.

Članak 69.

Koncesija se može oduzeti:

a) ako ovlaštenik koncesije ne izgradi u određenom roku postrojenje
za koje mu je dana koncesija,

b) ako ovlaštenik koncesije krši odredbe ovoga Zakona koje uređuju pomorsko
dobro ili podzakonske akte donesene radi izvršenja odredaba zakona ili
uvjete koncesije,

c) ako ovlaštenik koncesije ne iskorištava koncesiju ili je iskorištava
za svrhe za koje mu nije dana ili preko mjere određene u koncesiji,

d) ako ovlaštenik koncesije bez odobrenja izvrši na pomorskom dobru
označenom u koncesiji radnje koje nisu predviđene u koncesiji ili su u
suprotnosti s odobrenim projektom,

e) ako ovlaštenik koncesije neuredno plaća naknadu za koncesiju,

f) ako ovlaštenik koncesije ne održava ili nedovoljno održava i zaštićuje
pomorsko dobro s obzirom na način predviđen u odluci o koncesiji.

U slučajevima iz prethodnog stavka pozvat će se ovlaštenik koncesije
da se u određenom roku izjasni o razlozima zbog kojih mu se namjerava oduzeti
koncesija.

Članak 70.

Koncesija prestaje:

a) istekom vremena za koje je dana,

b) odreknućem ovlaštenika koncesije nakon isteka vremena određenog u
odluci o koncesiji,

c) smrću ovlaštenika, odnosno prestankom pravne osobe ako nasljednici,
odnosno pravni sljednici ne zatraže pravodobno potvrdu koncesije,

d) oduzimanjem koncesije od strane davatelja. Odluku o prestanku koncesije
donosi davatelj koncesije

Članak 71.

Kad koncesija prestane u skladu s odredbama članka 69. ili članka 70.
točke a) i b) ovoga Zakona, ovlaštenik koncesije nema pravo na odštetu.

Ako je ovlaštenik koncesije izgradio štogod na pomorskom dobru na osnovi
koncesije, ima pravo uzeti prinove i građevine koje je izgradio ako je
to moguće po prirodi stvari i bez veće štete za pomorsko dobro. Ako to
nije moguće, prinove i građevine smatraju se pripadnošću pomorskog dobra,
ali davatelj koncesije može tražiti od ovlaštenika koncesije da ih o svom
trošku ukloni u cijelosti ili djelomično i vrati pomorsko dobro u prijašnje
stanje.

Ako ovlaštenik koncesije ne udovolji traženju davatelja koncesije da
mu u odredenom roku preda pomorsko dobro na slobodno raspolaganje, odnosno
da ukloni prinove i građevine, odluka će se izvršiti po službenoj dužnosti,
a na trošak ovlaštenika koncesije.

Članak 72.

Za raspravljanje svih pitanja i rješavanje svih sporova u vezi sa davanjem,
izvršavanjem, opozivom, oduzimanjem ili izmjenom odluke o koncesiji na
pomorskom dobru nadležno je Ministarstvo.

Protiv rješenja Ministarstva ne može se uložiti žalba, ali se može pokrenuti
upravni spor.

G L A V A III.

**RED NA POMORSKOM DOBRU**Članak 73.

Nadležno tijelo državne uprave dužno je prije izdavanja odobrenja za
građenje objekta na pomorskom dobru pribaviti suglasnost nadležne lučke
kapetanije.

Gradnjom iz stavka 1. ovoga članka smatra se i proširenje kopna u more
nasipavanjem.

Članak 74.

Odlaganje materijala na morsku obalu ili u more (od iskopa, rušenja
objekata, otpadnog materijala i dr.) dopušteno je samo uz odobrenje tijela
uprave nadležnog za poslove graditeljstva.

Tijelo uprave iz stavka 1. ovoga članka dužno je prije donošenja rješenja
pribaviti suglasnost nadležnog tijela za poslove zaštite okoliša, vodoprivrede
i nadležne lučke kapetanije.

Članak 75.

U more i na morsku obalu zabranjeno je bacati, odlagati ili ispuštati
krute, tekuće ili plinovite tvari kojima se onečišćuje pomorsko dobro.

Koje se tvari ne mogu odlagati ili ispuštati u more, ovisno o njihovim
izvorima, propisuju nadležni ministri posebnim zakonima uz suglasnost ministra.

Svatko tko primijeti da je pomorsko dobro onečišćeno dužan je o tome
obavijestiti najbližu lučku kapetaniju ili njezinu ispostvu, odnosno najbliži
nadležni županijski ured.

Članak 76.

Na pomorskom dobru zabranjeno je poduzimati radnje koje bi mogle dovesti
u opasnost život i zdravlje ljudi, nanijeti štetu plovnim objektima i drugim
objektima ili onečistiti pomorsko dobro.

Članak 77.

Plovni objekti mogu prazniti spremišta otpadnih ulja, talog i druge
otpatke samo na mjestima u luci ili izvan nje gdje postoje uređaji za prihvat
ovih tvari.

Ako lučka kapetanija utvrdi da bi zbog nepražnjenja tih spremišta moglo
doći do onečišćenja mora tijekom plovidbe, naredit će zapovjedniku plovnog
objekta da prije isplovljenja iz luke ta spremišta isprazni.

Ako u slučaju iz stavka 2. ovoga članka plovni objekt ne isprazni spremišta
otpadnih ulja, talog i druge otpatke, lučka kapetanija može zabraniti plovnom
objektu isplovljenje iz luke.

Članak 78.

U slučaju onečišćenja mora, lučka kapetanija je ovlaštena zabraniti
isplovljenje plovnog objekta iz luke, odnosno narediti zadržavanje plovnog
objekta koji je prouzročio onečišćenje u morskim vodama Republike Hrvatske
dok plovni objekt ne podmiri troškove uklanjanja štetnih tvari s pomorskog
dobra i druge štete nastale onečišćenjem ili dok ne položi zadovoljavajuće
jamstvo za pokriće ovih šteta.

Članak 79.

Kad primi obavijest o onečišćenju pomorskog dobra, lučka kapetanija
dužna je odmah izvršiti očevid, utvrditi stanje i uzrok onečišćenja i,
ako je moguće, visinu nastale štete.

Nastalu štetu treba utvrditi, ako je moguće, u nazočnosti počinitelja
onečišćenja, a po potrebi i u nazočnosti vještaka i svjedoka. O obavljenom
očevidu sastavlja se zapisnik lučka kapetanija dužna je o onečišćenju mora
izvijestiti nadležno tijelo županije radi poduzimanja odgovarajućih mjera
za odstranjivanje štetnih tvari s pomorskog dobra.

Članak 80.

Fizička ili pravna osoba koja koristi naprave, uređaje i postrojenja
za prihvat, smještaj i preradu ulja na pomorskom dobru, dužni su prigodom
iskrcavanja, prekrcavanja ili ukrcavanja tih tvari poduzeti mjere za uspješno
sprečavanje ispuštanja ili istjecanja tih ulja, odnosno spriječiti širenje
isteklog ulja na pomorsko dobro.

Cjevovodi i spojnice brodova s uređajima na obali moraju se podvrgavati
redovitom tromjesečnom pregledu stručne komisije koju određuje lučka kepetanija.

Jedan član komisije mora biti predstavnik pravne ili fizičke osobe iz
stavka 1. ovoga članka.

DIO ČETVRTI

**SIGURNOST PLOVIDBE**

GLAVA I.

**ZAJEDNIČKE ODREDBE**

Članak 81.

Sigurnost plovidbe uređena ovim Zakonom odnosi se: 1) na osnovne uvjete
kojima moraju odgovarati: plovni putovi u unutrašnjim morskim vodama i
u teritorijalnom moru Republike Hrvatske, luke, plovni objekti hrvatske
državne pripadnosti kao i oni koji plove unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnim
morem Republike Hrvatske, plutajući objekti, posada na plovnim objektima,
plovidba i peljarenje na moru te

2) na nadzor nad provođenjem odredaba ovog dijela Zakona.

Članak 82.

Fizička ili pravna osoba koja obavlja prijevoz u javnom prometu na moru,
trgovačko društvo ili tijelo koje upravlja lukom i trgovačko društvo koje
se brine o održavanju i obilježavanju plovnih putova dužni su:

1) organizirati nadzor obavljanja poslova koji se odnose na sigurnost
plovidbe,

2) osigurati trajno obavljanje nadzora sigurnosti plovidbe,

3) voditi propisane podatke koji su značajni za sigurnost plovidbe.

Članak 83.

Ministarstvo je dužno provesti istragu o svakoj nesreći koja se dogodi
bilo kojem brodu hrvatske državne pripadnosti, kao i na brodu strane državne
pripadnosti koji pretrpi nesreću u unutrašnjim morskim vodama ili teritorljalnom
moru Republike Hrvatske, ako je nesreća prouzročila smrt ili teže tjelesne
ozljede državljana Hrvatske, veći gubitak ili oštećenje imovine, ili onečišćenje
morskog okoliša.

GLAVA II.

**PLOVNI PUTOVI**

Članak 84.

Plovni put u unutrašnjim morskim vodama i u teritorijalnom moru Republike
Hrvatske jest morski pojas dovoljno dubok i širok za sigurnu plovidbu plovnog
objekta, koji je, prema potrebi, i obilježen.

Objekti sigurnosti plovidbe na plovnim putovima u unutrašnjim morskim
vodama i u teritorijalnom moru Republike Hrvatske jesu: svjetionici, obalna
svjetla, plutače i druge oznake, signalne postaje i radio-postaje, optički,
zvučni, električni, elektronski, radarski i drugi uređaji za sigurnu plovidbu.

Za upotrebu, odnosno korištenje objekata sigurnosti plovidbe na plovnim
putovima plaća se naknada.

Članak 85.

Plovni putovi Republike Hrvatske moraju se uređivati, održavati njihova
plovnost, postavljati na njima objekte za sigurnu plovidbu i osiguravati
njihovo ispravno funkcioniranje. Sve promjene na plovnim putovima i objektima
sigurnosti plovidbe bitne za sigurnost plovidbe moraju se na propisani
način objavljivati u "Oglasima za pomorce".

Članak 86.

Poslove iz članka 84. i 85. ovoga Zakona obavlja trgovačko društvo "Plovput".

Članak 87.

Za postavljanje svjetala i znakova za obilježavanje zapreka na plovnom
putu kao i za istraživanje i iskorištavanje industrijskih i ostalih mineralnih
sirovina, odnosno za izgradnju objekata na plovnom putu, lučka kapetanija
određuje poziciju i karakteristiku svjetala, odnosno znakova te mjere za
sigurnu plovidbu uz prethodno pribavljeno mišljenje od trgovačkog društva
"Plovput".

Članak 88.

Investitor ili vlasnik objekata ili sredstava koji predstavljaju stalne
ili privremene zapreke na plovnom putu (mostovi, kabeli, potonuli objekti
i sl.) dužan je, u roku određenom od nadležne lučke kapetanije, postaviti
i održavati svjetla i znakove za obilježavanje tih zapreka.

Ako osoba iz stavka 1. ovoga članka ne postavi propisano svjetlo ili
drugi znak ili ako postavljeno svjetlo ili drugi znak ne održava u ispravnom
stanju, poduzeće koje se brine o održavanju i obilježavanju plovnog puta,
na zahtjev nadležne lučke kapetanije, a na teret te osobe, postavit će
propisano svjetlo ili drugi znak, odnosno neispravno će svjetlo ili drugi
znak dovesti u ispravno stanje.

Članak 89.

Obalne radio-postaje obavljaju radio-službu koja služi zaštiti ljudskog
života i sigurnosti plovidbe na moru.

U obavljanju radio-službe, sukladno propisima o radio saobračaju iz
stavka 1. ovoga članka obalne radio-postaje dužne su osigurati službu bdjenja
i druge potrebne službe.

Plovni objekti koji moraju imati radio-postaju moraju za vrijeme plovidbe
organizirati službu bdjenja, u skladu s propisima o radio-prometu.

GLAVA III.

**LUKE**

Članak 90.

Luke moraju udovoljavati propisanim uvjetima sigurnosti plovidbe.

Ostala pitanja u svezi s lukama koja nisu uređena ovim Zakonom, uredit
će se posebnim zakonom.

Članak 91.

Luke mogu biti otvorene za javni promet ili za posebne namjene ako je
prije toga utvrđeno da je udovoljeno propisanim uvjetima za sigurnost plovidbe
u luci.

Luke otvorene za javni promet ili za posebne namjene određuju se posebnim
propisom, a uvjete za sigurnost plovidbe u lukama otvorenim za javni promet
ili za posebne namjene donosi Vlada Republike Hrvatske

Članak 92

Tijelo koje upravlja lukom dužno je održavati luku tako da osigurava
sigurnu plovidbu.

Članak 93.

Tijelo koje upravlja lukom otvorenom za javni promet dužno je uz jednake
uvjete omogućiti svakoj fizičkoj i pravnoj osobi korištenje operativnih
obala, lukobrana i drugih objekata u luci prema njihovoj namjeni i u granicama
raspoloživih kapaciteta, ako ovim ili drugim zakonom nije drugačije određeno.

U pogledu korištenja luke otvorene za međunarodni javni promet i plaćanja
lučkih naknada strani su plovni objekti izjednačeni s hrvatskim, uz uvjet
uzajamnosti.

Članak 94.

Strani plovni objekt dužan je pri dolasku u luku predati nadležnoj lučkoj
kapetaniji opću izjavu, zdravstvenu izjavu i izvadak iz popisa posade i
popis putnika.

Pri odlasku iz luke strani je plovni objekt dužan predati izvadak iz
popisa posade i popis putnika samo za one osobe koje su ukrcane ili iskrcane
dok se on nalazio u luci.

Strani plovni objekt koji dolazi iz hrvatske luke ne predaje u drugoj
hrvatskoj luci izvatke iz popisa posade i popisa putnika za one osobe koje
se ne iskrcavaju niti ukrcavaju u toj luci.

Članak 95.

Strani nuklearni brod koji namjerava doći u hrvatsku luku otvorenu za
međunarodni pomorski promet dužan je zatražiti odobrenje za uplovljenje
u luku i pravodobno dostaviti ovjereni prijepis dokumentacije o sigurnosti
nuklearnog postrojenja Ministarstvu radi ocjene može li taj brod preuzročiti
nuklearnu štetu.

Ministarstvo će izdati brodu iz stavka 1. ovoga članka odobrenje za
dolazak u hrvatsku luku ako ustanovi da od tog broda ne prijeti opasnost
od prouzročenja nuklearne štete i ako taj brod, na njegov zahtjev, pribavi
jamstvo do visine svote iz članka 857. ovoga Zakona.

Prije uplovljenja stranoga nuklearnog broda koji je dobio odobrenje
iz stavka 2. ovoga članka, nadležna lučka kapetanija naredit će da ovlašteno
trgovačko društvo, na najprikladnijem mjestu, obavi pregled valjanosti
potvrde o nuklearnoj sigurnosti broda te preglede radi ustanovljenja prijeti
li od tog broda opasnost od prouzročenja nuklearne štete.Kapetanija može,
prema potrebi, obavljati ponovne preglede i za boravka broda u luci.

Članak 96.

Strani brod koji prevozi više od 2.000 tona ulja, a nema potvrdu o osiguranju
ili drugome financijskom jamstvu o imovinskoj odgovornosti za štetu onečišćenjem
uljem predviđenu u članku 846. ovoga Zakona, ne smije ulaziti u luku niti
izlaziti iz luke Republike Hrvatske niti u njima ukrcavati ili iskrcavati
ulje.

Odredba stavka 1. ovoga članka odnosi se i na brod koji prevozi više
od 2.000 tona ulja koje je u vlasništvu strane države, a koji nije pokriven
osiguranjem ili drugim financijskim jamstvom, ako nema potvrdu države u
kojoj upisan da je vlasništvo države i da je njegova odgovnrnost pokrivena
u granicama predviđenima u članku 842 ovoga Zakona.

Članak 97.

Ako u luci ili drugim dijelovima unutrašnjih morskih voda i teritorijalnog
mora nastane požar ili druga nezgoda koja ugrožava sigurnost ljudskog života
ili plovnog objekta, nadležna lučka kapetanija je dužna naredili najbližem
ili drugom brodu da odmah krene na mjesto požara, odnosno nezgode radi
spašavanja ugroženih ljudskih života.

GLAVA IV

**PLOVIDBA I PELJARENJE**

1. Plovidba

Članak 98.

U plovidbi moraju se primjenjivati propisana pravila plovidbe te propisani
signali i oznake koji moraju udovoljiti zahtjevima sigurne i uredne plovidbe.

Članak 99.

Oštećeni, nasukani ili potopljeni plovni objekti koji ometaju ili ugrožavaju
sigurnost plovidbe ili znače opasnost od onečišćenja moraju se po nalogu
nadležne lučke kapetanije ukloniti s plovnog puta.

Predmeti ili tvari koje mogu omesti ili ugroziti sigurnost plovidbe
ne smiju se bacati na plovni put.

Članak 100.

Plovni objekt koji dolazi iz inozemstva ne smije saobračati s drugim
brodovima,tijelima, organizacijama i osobama na obali prije nego što od
nadležne lučke kapetanije dobije odobrenje za slobodan saobračaj s obalom.

Strani plovni objekt dužan je viti zastavu svoje državne pripadnosti
dok se nalazi u teritorijalnom moru ili unutrašnjim morskim vodama Republike
Hrvatske

Članak 101.

Strani plovni objekt u raspremi može boraviti u unutrašnjim morskim
vodama Republike Hrvatske uz uvjete koje odredi ministar.

2. Peljarenje

Članak 102.

Peljarenje je vođenje plovnog objekta od stručnih osoba (peljara) i
davanje stručnih savjeta zapovjedniku plovnog objekta, radi sigurne plovidbe
u lukama, tjesnacima i drugim područjima unutrašnjih morskih voda i teritorijalnog
mora Republike Hrvatske.

Peljarenje može biti lučko i obalno.

Lučko peljarenje je peljarenje plovnog objekta u području luke do određene
granice, a obalno u dijelu unutrašnjih morskih voda i teritorijalnog mora
do granice lučkog peljarenja.

Članak 103.

Poslove peljarenja u unutrašnjim morskim vodama i u teritorijalnom moru
Republike Hrvatske ne mogu bez posebnog odobrenja Ministarstva obavljati
strane pravne osobe.

Odobrenje će se izdati samo ako peljarenje ne može ili ne želi obaviti
domaća pravna osoba.

Protiv rješenja Ministarstva kojim se daje ili uskraćuje odobrenje iz
stavka 1. ovoga članka ne može se uložiti žalba, ali se može pokrenuti
upravni spor.

Članak 104.

Obvezno peljarenje, njegove granice, vrijeme i mjesto ukrcavanja i iskrcavanja
peljara određuje, za lučko peljarenje, lučka kapetanija, a za obalno peljarenje
ministar.

Obveznom peljarenju ne podliježu:

a) hrvatski ratni brodovi, hrvatski javni brodovi, brodovi koji služe
za održavanje plovnih putova i objekata sigurnosti plovidbe na tim putovima,
hrvatski putnički brodovi i trajekti koji plove na redovnoj liniji,

b) brodovi čija je bruto tonaža manja od 500.

Iznimno od odredbe stavka 2.točke b) ovoga članka lučka kapetanija može
za pojedine vrste brodova čija je bruto tonaža manja od 500 odrediti da
podliježu obveznom lučkom peljarenju.

Peljarenje može obavljati samo trgovačko društvo koje za obavljanje
ovih poslova dobije odobrenje Ministarstva.

Uvjete na temelju kojih se izdaje odobrenje za obavljanje peljarenja
propisuje ministar.

Članak 105.

Neobvezno peljarenje traje dok ga ne otkaže peljareni plovni objekt
ili dok on ne uđe u područje obveznog peljarenja, a peljar nije ovlašten
obavljati takvo peljarenje.

Članak 106.

Peljarenjem se može koristiti svaki plovni objekt uz jednake uvjete.

U pogledu korištenja usluga peljarenja i plaćanja naknade za te usluge
strani su plovni objekti izjednačeni s hrvatskim plovnim objektima, uz
uvjet uzajamnosti.

Visinu naknade za usluge peljarenja posebnim propisom donosi ministar.

Članak 107.

Peljarenje plovnog objekta, bez obzira da li je obvezno ili nije, ne
oslobađa zapovjednika broda dužnosti upravljanja plovidbom i manevriranjem
plovnim objektom te odgovornosti koje iz toga nastaju.

Brodar plovnog objekta koji se koristi uslugama peljara odgovara za
radnje i propuste peljara jednako kao i za radnje i propuste člana posade
svog broda.

Članak 108.

Za naknadu štete što je peljar prouzroči brodaru plovnog objekta koji
se koristi uslugama peljarenja odgovara trgovačko društvo u kojem je peljar
zaposlen u trenutku prouzročenja štete, do visine osnovne naknade predviđene
tarifom za obavljenu uslugu peljarenja pomnožene faktorom 300 ako se dokaže
da je šteta nastala krivnjom peljara.

Ugovor o ograničenju odgovornosti trgovačkog društva koje obavlja obvezno
peljarenje, sklopljen protivno odredbi stavka 1. ovoga članka prije prouzročenja
štete brodaru, nema pravni učinak.

Ugovor o ograničenju odgovornosti trgovačkog društva obvezanog na naknadu
štete prouzročene obavljanjem peljarenja koje nije obvezno, a koji je sklopljen
prije prouzročenja štete na svotu manju od svote iz stavka 1. ovoga članka,
nema pravni učinak.

Članak 109.

Ako se prema zakonu može tražiti naknada štete neposredno od peljara
koji je prouzročio štetu, odredba članka 108. stavka 1. ovoga Zakona primjenjuje
se i na peljara, osim ako je peljar štetu prouzročio namjerno.

Odgovornost peljara, zajedno s odgovornošću trgovačkog društva u kojem
je peljar zaposlen, odnosno zajedno s odgovornošću druge pravne osobe čiji
je peljar radnik, ne može prijeći granice odgovornosti iz članka 108. ovoga
Zakona, osim ako se dokaže da je peljar štetu prouzročio namjerno.

GLAVA V.

**BROD**

1. Utvrđivanje sposobnosti broda za plovidbu

Članak 110.

Brod je sposoban za plovidbu u određenim granicama plovidbe i za određenu
namjenu:

1) ako udavoljava odgovarajućim uvjetima propisanim zakonom i tehničkim
pravilima Hrvatskog registra brodova (u daljnjem tekstu: tehnička pravila)
glede:

a) zaštite ljudskog života na moru,

b) zaštite pri radu i smještaja posade i drugih osoba zaposlenih na
brodu,

c) smještaja putnika na brodu,

d) zaštite broda,

e) zaštite tereta na brodu,

f) zaštite okoliša od onečišćenja s broda,

2) ako ima propisani broj stručno osposobljenih članova posade,

3) ako je smještaj i broj ukrcanih putnika na brodu u skladu sa:

- odredbama i uvjetima navedenim u brodskim ispravama, knjigama i odobrenom
tehničkom dokumentacijom broda,

- propisima kojima se uređuju uvjeti za prijevoz putnika,

4) ako je teret na brodu ukrcan, složen, raspoređen i osiguran pravilno
i u skladu s:

- odredbama i uvjetima navedenim u brodskim ispravama, knjigama i odobrenoj
tehničkoj dokumentaciji broda,

- propisima kojima se uređuju uvjeti prijevoza tereta.

Članak 111.

Sposobnost broda za plovidbu prema odredbama članka 110. točke 1) ovoga
Zakona posvjedočuje se obavljanjem tehničkog nadzora. Tehnički nadzor obavlja
Hrvatski registar brodova (u daljnjem tekstu: Registar) u skladu s tehničkim
pravilima.

Sposobnost broda za plovidbu prema odredbama članka 110. točke 2), 3)
i 4) ovoga Zakona provjerava se inspekcijskim nadzorom, redovitim pregledom
isprava, a u slučajevima predviđenim propisima, ako je to potrebno, pregledom
broda ili njegovih pojedinih dijelova.

Registar obavlja pregled sposobnosti broda samoinicijativno u slučajevima
predviđenim propisima ili njegovim pravilima, odnosno na zahtjev inspekcije
ili druge zainteresirane osobe.

Članak 112.

Tehnički nadzor broda sukladno tehničkim pravilima obuhvaća:

1) odobrenje tehničke dokumentacije na temelju koje se brod gradi ili
preinaćuje,

2) tipno odobrenje strojeva, uređaja i opreme namijenjenih za ugradnju
u brod,

3) nadzor nad gradnjom ili preinakom broda,

4) nadzor nad izradbom strojeva, uređaja i opreme namijenjenih za ugradnju
u brod,

5) preglede postojećih brodova,

6) utvrđivanje podobnosti ustrojstava brodara brodova glede sigurnog
rada i zaštite okoliša tijekom korištenja brodova.

Članak 113.

Pregledi postojećih brodova mogu biti: osnovni, redovni i izvanredni.

Članak 114.

Osnovni pregled je obvezan pregled kojem podliježe postojeći brod prije
početka korištenja broda prigodom:

1) upisa u upisnik brodova,

2) izmjene namjene, granica plovidbe ili drugih svojstava broda na koje
se odnose odredbe tehničkih pravila.

Članak 115.

Redovni pregledi su obvezni pregledi kojima podliježe postojeći brod
u vremenskim razmacima propisanim tehničkim pravilima.

Članak 116.

Izvanredni pregled jest obvezan pregled kojem podliježe postojeći brod:

- nakon što pretrpi nezgodu (havariju) ili se pronađu nedostaci koji
mogu utjecati na sposobnost broda za plovidbu,

- prigodom popravaka ili obnove dijelova broda,

- prilikom odgode redovnih pregleda u skladu s odredbama tehničkih pravila,

- kad je brod u raspremi dulje od jedne godine,

- prigodom privremene promjene namjene ili područja plovidbe,

- kad to za određeni brod zahtijeva Registar, kao dodatak redovnim pregledima.

Članak 117.

Pregled broda radi utvrđivanja njegove sposobnosti za obavljanje pokusne
plovidbe je obvezan pregled kojemu podliježe brod prije polaska na pokusnu
plovidbu.

Opseg pregleda treba biti takav da se sa sigurnošću može utvrditi da
brod udovoljava posebnim uvjetima propisanim za obavljanje pokusne plovidbe.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se na brod koji za vrijeme
pokusne plovidbe vije zastavu Republike Hrvatske ili vije zastavu druge
države ako se pokusna plovidba obavlja u unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom
moru Republike Hrvatske.

Članak 118.

Opseg i način obavljanja osnovnog preglede i pregleda radi utvrđivanja
sposobnosti za obavljanje pokusne plovidbe kao i vrst, učestalost, opseg,
način obavljanja i mogućnost odgode redovnih pregleda propisani su tehničkim
pravilima.

Članak 119.

Stanje broda i njegove opreme treba održavati tako da brod u svakom
smislu ostane sposoban za plovidbu bez opasnosti za brod, osobe na brodu,
teret i okoliš.

Članak 120.

Poslije završetka nadzora nad gradnjom ili preinakom broda, ili bilo
kojeg pregleda broda, ne smiju se bez prethodne suglasnosti Registra obavljati
bilo kakve promjene ili preinake konstrukcije broda, strojnog uređaja,
opreme ili drugih dijelova na koje se odnose zahtjevi tehničkih pravila.

Članak 121

Registar može, brod novog tipa, brod koji redovno ne obavlja medunarodna
putovanja, ili brod koji plovi u zaštićenim područjima, a na koji se primjenjuju
odredbe međunarodnih ugovora osloboditi udovoljavanja tim odredbama u slučajevima
i uz uvjete predviđene tim ugovorima, ako utvrdi da je brod sposoban za
plovidbu u uvjetima oslobađanja.

Registar može brod na koji se ne primjenjuju odredbe međunarodnih ugovora
osloboditi udovoljavanju odredbi tehničkih pravila u slučajevima i uz uvjete
predviđene tim pravilima, ako utvrdi da je brod sposoban za plovidbu u
uvjetima oslobađanja.

Članak 122.

Registar može utvrditi sposobnim teretni brod za privremeni prijevoz
putnika u granicama unutrašnjih morskih voda i teritorijalnog mora Republike
Hrvatske, ako utvrdi da je brod sposoban za prijevoz putnika u posebnim
uvjetima.

2. Baždarenje brodova

Članak 123.

Baždarenje broda obavlja se radi utvrdivanja tonaže broda.

Članak 124.

Baždarenje brodova obavlja Registar prema tehničkim pravilima.

Članak 125.

Prema odredbama ovoga Zakona baždarenju podliježu:

1) svaki brod koji se upisuje u hrvatski upisnik brodova,

2) strani brod koji u hrvatskoj luci podliježe plaćanju naknade čija
se visina utvrđuje prema tonaži ako je baždarena prema pravilima čije se
odredbe bitno razlikuju od odredbi tehničkih pravila.

Članak 126.

Baždarenje broda prema odredbama ovoga Zakona obavlja se prije njegova
upisa u upisnik brodova.

Članak 127.

Ponovno baždarenje hrvatskog broda obavlja se:

1) ako su poslije baždarenja broda nastale promjene u rasporedu, konstrukciji,
kapacitetu, uporabi prostora, broju putnika koji je dopušten da se prevozi
brodom, dodijeljenom nadvođu ili dopuštenom gazu broda, zbog kojih se na
brodu mijenja njegova tonaža,

2) ako se posumnja u pravilnost već obavljenog baždarenja,

3) ako se brod unutrašnje plovidbe upisuje u zapisnik pomorskih brodova.

U slučaju ponovnog baždarenja, prema odredbi stavka 1. točke 1. ovoga
članka, Registar odlučuje da li se, ovisno o obavljenim preinakama broda,
ponovno baždarenje mora obaviti u cijelosti ili djelomično.

3. Brodske isprave i knjige

Članak 128.

Brodske isprave koje brodovi moraju imati služe kao dokaz o identitetu,
sposobnosti za plovidbu i ostalim svojstvima broda.

U brodske knjige, koje brodovi moraju voditi, unose se podaci o važnijim
događajima na brodu i obavljenim radnjama na brodu.

Članak 129.

Brodske isprave i knjige propisane ovim Zakonom moraju biti napisane
na hrvatskom jeziku.

Brodske isprave i knjige izdane na temelju odredbi međunarodnih ugovora
moraju uključivati i prijevod na engleskom jeziku, ako se to traži odredbama
tih ugovora.

Članak 130.

Brodske isprave i knjige propisane ovim Zakonom moraju se nalaziti na
brodu i uvijek biti dostupne u svrhu provjere.

Članak 131.

Brodu upisanom u upisnik pomorskih trgovačkih brodica, upisnik pomorskih
ribarskih brodova i upisnik pomorskih javnih brodova izdaje se upisni list.

Upisnim listom dokazuje se hrvatska državna pripadnost broda uz naznaku
da brod ima pravo i dužnost viti zastavu Republike Hrvatske, njegova namjena
i područje plovidbe.

Upisni list sadrži sve upise iz uloška glavne knjige upisnika brodova
u koji je brod upisan.

U slučaju nepodudaranja sadržaja upisnog lista sa sadržajem upisnika
brodova u pogledu upisanih prava na brodu važi ono što je upisano u upisniku
brodova.

Upisni list izdaje lučka kapetanija koja je upisala brod u upisnik.

Članak 132.

Lučka kapetanija koja je izdala upisni list dužna je, po službenoj dužnosti,
upise iz članka 131.ovoga Zakona unijeti u upisni list broda.

Kad se brodu promijeni ime, luka upisa, tonaža, vrsta pogona, znak raspoznavanja,
namjena ili područje plovidbe mora mu se zamijeniti i upisni list.

Članak 133.

Privremeni plovidbeni list izdaje se brodu nabavljenom u inozemstvu
koji još nema upisni list te brodu koji je u inozemstvu, a izgubljen mu
je upisni list.

Brod koji još nije upisan u hrvatski upisnik brodova stječe privremenim
plovidbenim listom hrvatsku državnu pripadnost i pravo i dužnost viti zastavu
Republike Hrvatske.

Privremeni plovidbeni list važi najdulje jednu godinu od njegova izdavanja,
ali njegovo važenje prestaje i prije, i to u trenutku kad brod stigne u
prvu hrvatsku luku.

Privremeni plovidbeni list izdaje diplomatsko ili konzularno predstavništvo
Republike Hrvatske.

Članak 134.

Pored isprava navedenih u članku 131. do 133. ovoga Zakona, brodovi
upisani u hrvatski upisnik brodova moraju imati:

a) isprave i knjige propisane međunarodnim konvencijama koje se odnose
na dotični brod,

b) isprave i knjige koje propisuje ministar ili Registar, a kojima se
dokazuje sposobnost broda za plovidbu ili druga njegova svojstva, odnosno
isprave i knjige o važnijim dogadajima na brodu, ukoliko odnosne isprave
nisu obuhvaćene točkom a) ovog stavka.

Članak 135.

Ministar propisuje oblik isprava i knjiga koje se izdaju na temelju
njegovih propisa ukoliko to nije propisano međunarodnim ugovorom.

Oblik isprava i knjiga koje izdaje Registar propisuje Registar ako nisu
propisani međunarodnim ugovorom.Obrasci isprava i knjiga koje izdaje Registar
objavljuju se u posebnom izdanju Registra.Rokovi valjanosti, mogućnosti
produženja valjanosti i uvjeti pod kojima pojedine isprave gube valjanost
predviđeni su propisima koje donosi ministar, odnosno tehničkim pravilima
Registra.

GLAVA VI.

**PLUTAJUĆI OBJEKT**

1. Utvrđivanje sposobnosti za upotrebu plutajućeg objekta

Članak 136.

Plutajući objekt je sposoban za upotrebu u određenoj odobrenoj lokaciji
i za određenu namjenu pod uvjetom:

1) da zadovoljava odgovarajućim odredbama tehničkih pravila Registra
glede:

a) zaštite ljudskog života na moru,

b) zaštite pri radu i smještaju posade i drugih osoba zaposlenih na
objektu,

c) smještaja drugih osoba na objektu,

d) zaštite objekta,

e) zaštite tereta na objektu,

f) zaštite okoliša od onečišćavanja s objekta,

2) da ima propisani broj stručno osposobljenih članova posade i drugih
osoba zaposlenih na objektu,

3) da je smještaj i broj drugih osoba u skladu s:

- odredbama i uvjetima navedenim u ispravama, knjigama i odobrenom tehničkom
dokumentacijom objekta,

- propisima kojima se uređuju uvjeti boravka drugih osoba na objeku,

4) da je teret na objektu ukrcan, složen i osiguran pravilno i u skladu
s

- odredbama i uvjetima navedenim u ispravama, knjigama i odobrenoj tehničkoj
dokumentaciji objekta,

- propisima kojima se uređuju uvjeti uskladištenja tereta,

5) ako je na podesnom mjestu sigurno privezan, usidren ili položen na
morskom dnu.

Članak 137.

Glede utvrđivanja sposobnosti za upotrebu, tehničkog nadzora i pregledu
plutajućih objekata odgovarajuće se primjenjuju odredbe članka 110. do
122. ovoga Zakona koji se odnose na brod.

2. Baždarenje plutajućih objekata

Članak 138.

Glede baždarenja plutajućeg objekta odgovarajuće se primjenjuju odredbe
članka 123. do 127. ovoga Zakona koje se odnose na brod.

3. Isprave i knjige plutajućeg objekta

Članak 139.

Plutajući objekt mora imati knjige, svjedožbe i isprave kojima se dokazuju
njegova specifična svojstva u skladu s propisima.

Članak 140.

Na isprave i knjige plutajućih objekata odgovarajuće se primjenjuju
odredbe članka 131. do 135. ovoga Zakona.

Članak 141.

Vlasnik plutajućeg objekta mora imati odobrenje za mjesto priveza, odnosno
sidrenje objekta, kao i za njegovo polaganje na morsko dno (lokacija).

Odredbe iz stavka 1. ovoga članka izdaje lučka kapetanija nakon prethodno
pribavljenih mišljenja tijela općinske uprave nadležnih za urbanizam, komunalne
i sanitarne poslove.

Članak 142.

Plutajući objekti upisuju se u knjigu evidencije plutajućih objekata
(očevidnik) koji vodi lučka kapetanija za objekte koji se nalaze na njenom
području.

Zahtjev za upis plutajućeg objekta u knjigu evidencije mora se podnijeti
u roku od 15 dana od dana izvršenoga osnovnog pregleda.

GLAVA VII

**BRODICA**

1. Utvrđivanje sposobnosti brodice za plovidbu

Članak 143.

Brodica je sposobna za plovidbu i određenu namjenu ako je utvrđena njena
sposobnost za plovidbu u pogledu njene konstrukcije, plovnih svojstava,
porivnih i drugih uređaja i opreme.

način utvrđivanja sposobnosti brodice za plovidbu propisuje ministar.

Članak 144.

Utvrđivanje sposobnosti brodice za plovidbu obavlja se pregledom.

Pregled brodice može biti osnovni, redovni i izvanredni.

Pregled brodice obavlja kapetanija, a iznimno, kad se radi o rekonstrukciji
i prenamjeni postojećih brodica, pregled može izvršiti Registar.

Osnovnim pregledom neće se provjeravati konstrukcija, plovna svojstva,
porivni uređaji oprema brodice koji ima ispravu o gradnji brodice izdanu
od Registra, odnosno za brodicu izgrađenu u stranoj zemlji, ako ima ispravu
ovlaštene stručne organizacije iz te zemlje.

Članak 145.

Isprava o sposobnosti brodice za plovidbu koju izdaje strana država
priznaje se uz uvjet uzajamnosti.

Ako brodica koja nije evidentirana na području Republike Hrvatske pripada
stranom državljaninu koji nema boravište u Republici Hrvatskoj, a brodica
nema isprave o sposobnosti za plovidbu, nadležno tijelo zabranit će plovidbu
brodice dok se pregledom brodice ne utvrdi njena sposobnost za plovidbu.

Odredba stavka 2. ovoga članka primjenjuje se i na brodice čije stanje
očito ne odgovara važećoj ispravi o njihovoj sposobnosti za plovidbu.

Nakon pregleda brodice prema odredbi stavak 2. ovoga članka, brodici
se izdaje isprava o sposobnosti za plovidbu.

2. Baždarenja brodice

Članak 146.

Brodica mora biti baždarena. Baždarenje brodica obavlja se prema tehničkim
pravilima Registra.

Ako se popravkom ili preinakom brodice mijenja njena tonaža, ta se brodica
mora ponovno baždariti.

Baždarenje brodice obavlja lučka kapetanija.

GLAVA VIII.

**POSADA BRODA**

1. Zajedničke odredbe

Članak 147.

Posadu broda čine osobe ukrcane za obavljanje poslova na brodu i upisane
u popis posade.

Članak 148.

Za obavljanje poslova kojima se osigurava plovidba brod mora imati odgovarajući
broj članova posade s propisanom stručnom spremom.

Članak 149.

Član posade broda hrvatske trgovačke mornarice koji obavlja poslove
kojima se osigurava plovidba može biti osoba koja ima odgovarajuću životnu
dob te koja je stekla odgovarajuće zvanje i koja za obavljanje poslova
tog zvanja na brodu ima odgovarajuće ovlaštenje te pripravnik za stjecanje
zvanja.

Zvanja članova posade brodova hrvatske trgovačke mornarice stječu se
položenim odgovarajućim ispitom za određeno zvanje.

Osim ovlaštenja za obavljanje poslova odgovarajućeg zvanja iz stavka
2. ovoga članka, članovi posade mogu stjecati i posebna ovlaštenja.

Posebna ovlaštenja iz stavka 3. ovoga članka stječu se s položenim odgovarajućim
ispitom.

Ovlaštenje za obavljanje poslova na brodu može se dati samo osobi koja
je tjelesno i duševno sposobna obavljati posao na brodu te nije ovisna
o opojnim drogama i alkoholu, što se utvrđuje liječničkim pregledom i kontrolira
periodičnim pregledom.

Članak 150.

Član posade mora obavljati poslove na brodu u skladu sa svojim dužnostima
propisanim zakonom i pravilima navigacije na način da ne dovede u opasnost
sigurnost prometa ili ošteti brod ili teret na njemu, ugrozi sigurnost
putnika na brodu ili ostalih članova posade i okoliš od onečišćenja opasnim
kemikalijama i štetnim tvarima (uljem, otpacima tekućih goriva i njihovim
smjesama, otpadnim vodama i drugim otpadnim tvarima te radioaktivnim tvarima
i njihovim otpacima) s broda.

Članak 151.

Član posade za obavljanje straže ne smije napustiti mjesto i prostoriju
u kojoj se obavlja straža bez odobrenja dežurnog časnika.

Časnik straže za trajanja straže ne smije napustiti svoje mjesto na
straži bez odobrenja zapovjednika.

Članak 152.

U predjelima gustog prometa, u uvjetima ograničene vidljivosti i u svima
ostalim opasnim plovidbenim situacijama, kad se upotrebljava uređaj za
automatsko kormilarenje, treba postojati izravna mogućnost da dežurni časnik
i kormilar preuzmu kormilarenje broda.

Prebacivanje od automatskog na ručno kormilarenje i obratno treba obaviti
osobno dežurni časnik straže na mostu.

Članak 153.

Kao član posade na brodu može se ukrcati samo osoba koja ima pomorsku
knjižicu ili odobrenje za ukrcavanje.

Pomorska knjižica jest isprava kojom se dokazuje stručna sprema člana
posade zdravstveno stanje, svojstvo u kojemu je član posade ukrcan na brod
te trajanje zaposlenja na brodu.

Pomorska knjižica i odobrenje za ukrcavanje jesu osobne isprave koje
su izdane.

Pomorska knjižica opskrbljena vizom za putovanje u inozemstvo, izdana
od nadležne lučke kapetanije, služi i kao putna isprava (putovnica) i ovlašćuje
osobu da bude član posade broda koji plovi u inozemstvo, te da putuje u
inozemstvo radi ukrcavanja na brod ili da se nakon iskrcavanja s broda
u inozemstvu vrati u Republiku Hrvatsku.

Članak 154.

Ako član posade broda za trajanja odnosno nakon prestanka zaposlenja
bude iskrcan s broda izvan njegove luke ukrcavanja, brodar mu je dužan
osigurati povratak u luku njegova ukrcavanja, ako to brodar ne učini, povratno
putovanje u luku ukrcaja dužno je osigurati diplomatsko, odnosno konzularno
predstavništvo Republike Hrvatske na teret brodara broda s kojeg je takav
član posade iskrcan.

Članak 155.

Troškove povratnog putovanja člana posade broda snosi brodar.

Brodar ima pravo regresa za napalatu svih troškova povratnoga putovanja
od člana posade broda koji se bez odobrenja iskrcao s broda i time svojom
krivnjom doveo do prestanka zaposlenja ili koji se iskrcao s broda zbog
ozljede ili oboljenja koje je sebi prouzročio namjerno ili grubom nepažnjom.

Troškovi povratnog putovanja člana posade broda obuhvaćaju troškove
za stan, hranu i prijevoz člana posade od trenutka njegova iskrcavanja
s broda do trenutka njegova povratka u luku ukrcavanja, odnosno u mjesto
njegova prebivanja.

Članak 156.

Povratno putovanje smatra se osiguranim i ako je članu posade broda
osiguran odgovarajući posao na brodu koji plovi u luku njegova ukrcavanja.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka članu posade pripada naknada za
posao koji je obavljao na brodu.

Članak 157.

Odredbe članka 153., 154., 155. i 156. ovoga Zakona primjenjuju se i
na strance koji su članovi posade hrvatskog broda.

Članak 158.

U inozemnim lukama član posade broda koji je državljanin Republike Hrvatske
može se, radi zaštite svojih prava i interesa iz radnog odnosa, obraćati
diplomatskim ili konzularnim predstavništvima Republike Hrvatske.

Članak 159.

Član posade broda dužan je odmah obavijestiti zapovjednika broda, odnosno
dežurnog časnika:

1 ) o svakome izvanrednom događaju koji bi mogao ugroziti sigurnost
broda, putnika, drugih osoba ili tereta na brodu te onečistiti okoliš uljem,
opasnim kemikalijama i štetnim tvarima s broda,

2) kad, u plovidbi plovnim putovima unutrašnjih morskih voda i teritorijalnog
mora Republike Hrvatske ustanovi da pojedini svjetionici i svjetla te ostala
pomagala za navigaciju ne rade, odnosno oznake ili plutače nisu na svome
rnjestu

U neispravnostima iz stavka 1. točke 2) ovoga članka zupovjednik broda
bez odgađanja dužan je obavijestit i nadležnu lučku kapetaniju.

U slučaju opasnosti, brodoloma ili druge havarije članovi posade broda
dužni su zalagati se za spašavanje broda, putnika, drugih osoba na brodu
i tereta te za zaštitu okoliša dok zapovjednik broda ne naredi da se brod
napusti.

Članak 160.

Brodar je dužan članu posade nadoknaditi štetu prouzročenu stvarima
namijenjenim za njegovu osobnu upotrebu na brodu koje su mu uništene ili
oštećene pri brodolomu ili drugoj havariji broda.

Član posade koji je zaposlen kod brodara, u slučaju brodoloma, ima pravo
na naknadu za svaki dan stvarnog trajanja nezaposlenosti, u visini plaće
koju mu je trebalo isplatiti prema ugovoru, time da ukupni iznos naknade,
koja mu se ima isplatiti, ne može premašiti iznos dvomjesečne plaće.

U pogledu povratnog putovanja člana posade broda koji je pretrpio brodolom
primjenjuju se odredbe članka 154. do 157. ovoga Zakona.

Članak 161.

Za štetu nastalu zbog tjelesne ozljede ili smrti člana posade broda
odgovara brodar ako ne dokaže da je šteta nastala zbog njegove krivnje.

Za štetu iz stavka 1. ovoga članka nastalu od opasne stvari ili opasne
djelatnosti brodar odgovara prema opčim propisima o odgovornosti za štetu
od opasne stvari ili opasne djelatnosti.

Za štetu iz stavka 1. ovoga članka koju član posade broda pretrpi na
radu ili u vezi s radom na brodu uslijed nepostojanja uvjeta za siguran
rad, brodar odgovara ako ne dokaže da je član posade broda štetu uzrokovao
namjerno ili krajnjom nepažnjom.

Za suđenje u međusobnim sporovima između člana posade broda i brodara,
kao i u međusobnim sporovima između zapovjednika broda i brodara stvarno
su nadležni trgovački sudovi nadležni za pomorske sporove.

2. Zapovjednik broda

Članak 162.

Posadom i svim drugim osobama na brodu zapovijeda zapovjednik broda.

Zapovjednik broda mora biti državljanin Republike Hrvatske.

Zapovjednika broda imenuje i razrješava dužnosti brodara.

U slučaju smrti, spriječenosti ili odsutnosti zapovjednika broda zamjenjuje
sa svim njegovim ovlaštenjima, po rangu najstariji član posade službe palube
koji je državljanin Republike Hrvatske.

Odredba stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na jahtu stranog vlasnika
upisanu u hrvatski upisnik brodova (članak 202. stavak 1. točka 3).

Članak 163.

Zapovjednik broda odgovoran je za sigurnost broda i red na brodu i,
u granicama određenim ovim Zakonom i drugim propisima, vrši javna ovlaštenja
na brodu i zastupa brodara

Ako je zapovjednik strane jahte upisan u hrvatski upisnik brodova strana
fizička osoba ili osoba bez državljanstva, javna ovlaštenja iz stavka 1.
ovoga članka vrši najstariji časnik palube ako je državljanin Republike
Hrvatske ili ima boravište na području Republike Hrvatske.

Članak 164.

Zapovjednik broda dužan je brinuti se o opskrbi broda, o brodskoj administraciji,
o njegovu održavanju, o održavanju i ispravnom stanju trupa broda, strojeva,
uređaja i opreme o sigurnosti brodskih uređaja za ukrcavanje i iskrcavanje
putnika, opasnog i ostalog tereta, o pravilnom ukrcavanju, slaganju, prijevozu
i iskrcavanju tereta, o pravilnom ukrcavanju, smještaju i iskrcavanju putnika
i o izvršavanju svih zadataka u vezi s procesom rada.

Zapovjednik broda dužan je u propisanim rokovima obavljati vježbe s
brodicama i ostalim sredstvima za spašavanje te uređajima za otkrivanje,
sprečavanje i gašenje požara.

Zapovjednik broda dužan je za plovidbe biti na brodu. Zapovjednik broda
dužan je prije polaska na put provjeriti ispravnost broda i količinu zaliha
koja mu omogućuje da obavi određeno putovanje i osigurati da se sve propisane
isprave i knjige te članovi posade nalaze na brodu, a pri prijevozu putnika
- osobito utvrditi jesu li poduzete sve mjere za sigurnost putnika.

Članak 165.

Zapovjednik broda, odnosno časnik palube u smjeni koji upravlja vođenjem
broda dužan je poduzimati sve mjere potrebne za sigurnost broda i plovidbe.

Zapovjednik broda dužan je osobno rukovoditi brodom kad god to zahtijeva
sigurnost broda, a osobito kad brod ulazi u luku, kanal ili rijeku ili
kad izlazi iz njih te za ograničene vidljivosti.

Prisutnost peljara na brodu ne oslobađa zapovjednika broda odgovornosti
za upravljanje brodom.

Članak 166.

Ako nastupe događaji koji brod ili osobe na njemu dovedu u opasnost,
zapovjednik broda dužan je poduzeti sve mjere za spašavanje osoba i otklanjanje
opasnosti za spašavanje osoba i otklanjanje opasnosti za brod i stvari
na brodu te za zaštiti okoliša.

Ako je u slučaju iz stavka 1. ovoga članka potrebno da se žrtvuje brod
ili ošteti teret ili druge stvari na brodu, zapovjednik broda dužan je
žrtvovati ili oštetiti teret, druge stvari ili brodske uređaje ili opremu
koji nisu nužni za plovidbu, ili dijelove broda čije je žrtvovanje ili
oštećenje manje štetno za brodara i osobe zainteresirane za teret na brodu.

Članak 167.

Ako su u slučaju opasnosti za brod sve mjere poduzete za spašavanje
broda ostale bez uspjeha, i ako je propast broda neizbježna, zapovjednik
broda dužan je prije svega poduzeti mjere potrebne za spašavanje putnika
i drugih osoba na brodu, ukloniti brod prije potonuća s plovnog puta na
unutrašnjim morskim vodama, ako je to moguće te narediti da se brod napusti.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka zapovjednik broda dužan je poduzeti
i sve mjere potrebne za spašavanje brodskog dnevnika, a ako okolnosti slučaja
dopuštaju - i mjere za spašavanje drugih brodskih knjiga, brodskih isprava,
pomorskih karata dotičnog putovanja i gotovog novca brodske blagajne.

Zapovjednik broda smije napustiti brod tek pošto je, u granicama stvarne
mogućnosti, poduzeo sve mjere iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

Članak 168.

Ako se na brodu desi događaj koji ugrožava sigurnost broda ili plovidbe,
ili ako se desi izvanredni događaj brodu, putnicima, drugim osobama, teretu
ili stvarima na brodu, ili ako se opazi onečišćenje uljem, opasnim kemikalijama
i štetnim tvarima na plovnom putu, zapovjednik broda dužan je opis tog
događaja, odnosno bilješku o opaženom onečišćenju na plovnom putu odmah
unijeti u brodski dnevnik, a najkasnije u roku od 24 sata.

Zapovjednik broda iz stavka 1. ovoga članka dužan je o događaju iz tog
stavka, odmah nakon dolaska, a najkasnije za 24 sata, podnijeti izvještaj
lučkoj kapetaniji zajedno s izvatkom iz brodskog dnevnika.

Ako se dogadaj iz stavka 1. ovoga članka desio za plovidbe, zapovjednik
je broda dužan izvještaj o događaju, zajedno s izvatkom iz brodskog dnevnika,
podnijeti u roku iz stavka 2. ovoga članka lučkoj kapetaniji u luci u koju
brod najprije uplovi odnosno diplomatskom ili konzularnom predstavništvu
Republike Hrvatske ako se brod nalazi u inozemstvu.

Zapovjednik broda iz stavka 1. ovoga članka mora unijeti u brodski dnevnik
rođenje i smrt osobe na brodu, naznačujući mjesto ili zemljopisnu poziciju
broda i vrijeme rođenja, odnosno smrti te primiti izjavu posljednje volje
i to primanje unijeti u brodski dnevnik, navodeći vrijeme kad je posljednju
izjavu volje primio.

Zapovjednik broda dužan je o činjenici rođenja i smrti te o primanju
izjave posljednje volje sastaviti zapisnik na propisani način i dostaviti
ga nadležnom tijelu u prvoj domaćoj luci u koju stigne, a u inozemstvu
najbližem diplomatskom, odnosno konzularnom predstavništvu Republike Hrvatske.

Članak 169.

Zapovjednik broda dužan je preko radio-telekomunikacija odaslati obavijest
o bilo kojoj neposrednoj opasnosti za sigurnost plovidbe na koju naiđe,
a osobito ako opazi promjene na plovnom putu iz članka 159. stavka 1. točke
2) ovoga Zakona, naiđe na onečišćivanje uljem, opasnim kemikalijama i štetnim
tvarima, opasan led, opasnu oluju ili na bilo koju drugu neposrednu opasnost
za plovidbu, ili na tropsku oluju, na temperaturu zraka ispod ledišta praćenu
vjetrovirna olujne snage koji uzrokuju veliko nagomilavanje leda na nadgrađima,
ili na vjetar snage 10 ili više bofora po Beaufortovoj ljestvici, a za
koji nije bilo primljeno upozorenje o oluji.

Zapovjednik broda dužan je bilješku o danoj obavijesti iz stavka 1.
ovoga članka unijeti u brodski dnevnik.

Članak 170.

Ako se brodu dogodi nezgoda ili se otkrije nedostatak koji utječe na:

1) sigurnost broda ili učinkovitost, odnosno potpunost sredstava za
spašavanje ili druge opreme,

2) cjelovitost broda ili učinkovitost, odnosno potpunost opreme za zaštitu
okoliša od zagađivanja uljem, opasnim kemikalijama i štetnim tekućim tvarima
zapovjednik ili brodar mora što je prije moguće izvijestiti Hrvatski registar
brodova koji će pokrenuti postupak utvrđivanja da li je potreban odgovarajući
pregled broda.

Ako se brod nalazi u luci druge države ugovornice odgovarajuće međunarodne
konvencije, zapovjednik ili brodar će također odmah izvijestiti odgovarajuća
tijela pomorske uprave države luke u kojoj se nalazi.

Zapovjednik ili brodar mora najbržom telekomunikacijskom vezom izvijestiti
pomorsku upravu najbliže obalne države o događajima u svezi s ispuštanjem
ili mogućim ispuštanjem ulja, štetnih tekućih tvari ili štetnih upakiranih
tvari

Članak 171.

U slučaju neposredne opasnosti od rata, zapovjednik broda dužan je poduzeti
sve mjere opreznosti koje se pokažu potrebnima, osobito kako bi sačuvao
brod, posadu, putnike, teret i ostalu imovinu te brodske isprave i knjige.

Ako nastupi ratno stanje između Republike Hrvatske i druge države, zapovjednik
broda dužan je poduzeti potrebne mjere kako bi od neprijatelja sačuvao
brod, ljude, teret i ostalu imovinu te brodske isprave i knjige.

Ako se brod, u slučaju nastupanja ratnog stanja izmedu drugih država
u kojem je Republika Hrvatska neutralna nađe u luci jedne od zaraćenih
država ili je na putu za luku zaraćene države, ili mora proći kroz unutrašnje
morske vode ili teritorijalno more zaraćene države, zapovjednik je broda
dužan zatražiti upute od brodara, a ako to nije moguće od nadležnih hrvatskih
tijela.

Članak 172.

Zapovjednik broda, kao zastupnik brodara, ovlašten je u njegovo ime
i za njegov račun u mjestu izvan sjedišta brodara sklapati ugovore o spašavanju
i pravne poslove potrebne za izvršenje putovanja i u mjestu izvan sjedišta
brodara u kojem nema ovlaštenog predstavnika brodara sklapati ugovore o
pomorskim plovidbenim poslovima, osim brodarskog ugovora na vrijeme za
cijeli brod

Zapovjednik broda ovlašten je kao zastupnik brodara pokretati pred stranim
sudskim i upravnim tijelima postupak radi zaštite brodarovih prava i interesa
u poslovima iz stavka 1. ovoga članka i u tom postupku poduzimati procesne
radnje

Ako brodar ograniči ovlaštenje zapovjednika, to ograničenje nema pravni
učinak prema trećim osobama koje za nj nisu znale niti su prema okolnostima
mogle znati.

Članak 173.

Zapovjednik broda ovlašten je i dužan svim osobama na brodu izdavati
naredbe kojima se osigurava brod i njegova plovidba i održavanje reda na
brodu te nadzirati izvršenje izdanih naredaba.

Radi održavanja reda i sigurnosti na brodu zapovjednik broda može držati
na brodu potrebno vatreno oružje, dok članovi posade broda ne smiju na
brodu imati oružje.

Članak 174.

Zapovjednik broda ima pravo za plovidbe ograničiti slobodu kretanja
na brodu svakoj osobi koja teže ugrozi sigurnost broda, članova posade,
putnika i drugih osoba, stvari na brodu i okoliš onečišćenjem uljem, opasnim
kemikalijama ili štetnim tvarima.

Sloboda kretanja može se ograničiti samo ako je to nužno radi sigurnosti
putnika i drugih osoba i stvari na brodu ili radi zaštite broda, ili zaštite
okoliša, i može za stranog državljanina ili osobu bez državljanstva trajati
najdulje do dolaska broda u prvu luku u koju brod uplovi, a za državljanina
Republike Hrvatske - najkasnije do dolaska broda u prvu hrvatsku luku.

Mjere iz stavka 1. i 2. ovoga članka unose se u brodski dnevnik s obrazloženjem.

Članak 175.

Zapovjednik broda ima pravo člana posade broda koji narušava sigurnost
plovidbe udaljiti s posla, a prema potrebi, iskrcati ga s broda i vratiti
u zemlju (članak 154.).

Članak 176.

Zapovjednik broda ima pravo, u slučaju nužde i dok ona traje, smanjiti
svim osobama na brodu obrok hrane i vode radi racionalnog korištenja postojećih
zaliha hrane i vode na brodu.

Mjere iz stavka 1. ovoga članka unose se u brodski dnevnik s obrazloženjem.

Članak 177.

Ako za putovanja član posade broda, putnik ili druga osoba na brodu
izvrše krivično djelo, zapovjednik broda dužan je poduzeti, prema okolnostima,
mjere potrebne da se spriječi ili ublaži nastupanje štetnih posljedica
tog djela i da se izvršitelj pozove na odgovornost.

Ako postoji opasnost da izvršitelj djelo ponovi ili da pobjegne, zapovjednik
broda naredit će da se izvršitelju krivičnog djela ograniči sloboda kretanja
na brodu ili da se liši slobode; ispitivanjem izvršitelja, svjedoka, očevidaca
i oštećenika utvrde sve okolnosti pod kojima je djelo izvršeno i posljedice
koje su nastupile; o svakom saslušanju sastavi zapisnik; kao dokazi uzmu
na čuvanje predmeti na kojima ili kojima je krivično djelo izvršeno, odnosno
na kojima su tragovi izvršenog djela vidljivi te da se poduzmu druge mjere
radi utvrđivanja okolnosti pod kojima je krivično djelo izvršeno.

Ako se brod nalazi u inozemstvu, zapovjednik broda dužan je o izvršenom
krivičnom djelu podnijeti izvještaj diplomatskom ili konzularnom predstvništvu
Republike Hrvatske u državi u čiju luku brod uplovi. Zapovjednik broda
dužan je s izvršiteljem krivičnog djela postupiti prema uputama diplomatskog
ili konzularnog predstavništva Republike Hrvatske.

Nakon dolaska u hrvatsku luku u koju brod najprije uplovi, zapovjednik
broda dužan je izvršitelja krivičnog djela predati tijelu unutarnjih poslova
u toj luci s pismenim izvješćem o izvršenom krivičnom djelu i zapisnicima
i predmetima iz stavka 2. ovoga članka.

Mjere iz stavka 2. i 4. ovoga članka unose se u brodski dnevnik s obrazloženjem.

Članak 178.

Ako bilo koji član posade broda samovoljno napusti brod u luci, zapovjednik
broda dužan je to napuštanje broda prijaviti lučkoj kapetaniji.

Zapovjednik broda dužan je sastaviti zapisnik i utvrditi koje su stvari
i isprave člana posade koji je samovoljno napustio brod ostale na brodu.
Zapisnik se sastavlja u prisutnosti dvojice svjedoka, a potpisuju ga zapovjednik
broda i svjedoci.

Bilješku o samovoljnom napuštanju broda i o stvarima člana posade koje
su ostale na brodu i njihovoj predaji nadležnom hrvatskom tijelu zapovjednik
broda dužan je unijeti u brodski dnevnik.

Tijelo koje u luci primi osobne stvari i isprave člana posade koji je
samovoljno napustio brod predat će ih njegovoj užoj obitelji ili roditeljima,
a ako njih nema osobi koju odredi nadležno tijelo starateljstva.

Članak 179.

Smatra se da je član posade samovoljno napustio brod ako se nije vratio
na brod do odlaska broda iz luke.

Ako je član posade bio spriječen da se vrati na brod do odlaska broda
iz luke, smatra se da je samovoljno napustio brod ako se u roku od tri
dana, od dana kad je smetnja bila otklonjena, nije prijavio tijelu iz članka
178. stavka 1. ovoga Zakona.

GLAVA IX.

**INSPEKCIJSKI NADZOR**

Članak 180.

Inspekcijski nadzor nad provođenjem odredaba ovog dijela Zakona obavljaju
inspektori sigurnosti plovidbe Ministarstva i lučkih kapetanija.

Poslovi iz nadležnosti inspektora sigurnosti plovidbe jesu: nautički,
brodostrojarski, hidrograđevinski, poslovi radio-službe i poslovi zaštite
mora od onečišćenja s brodova.

Poslove inspekcija sigurnosti plovidbe mogu obavljati i lučki djelatnici
Ministarstva i kapetanije u okviru posebnog ovlaštnja izdatog od ministra.

Članak 181.

Inspekcijski poslovi koji se odnose na obavljanje nadzora nad provođenjem
odredaba ovoga dijela Zakona o sigurnosli plovidbe obuhvaćaju osobito obavljanje
inspekcijskog nadzora nad

1) stranim brodovima u hrvatskim lukama u pogledu zaštite osoba na brodu
i zaštite okoliša,

2) hrvatskim brodovirna i brodicama u pogledu njihove sposobnosti za
plovidbu,

3) provođenjem međunarodnog režima luka u skladu s međunarodnirn obvezama
Republike Hrvatske i nad stanjem svih luka u pogledu operativnih i drugih
obala, lukobrana, potrebnih dubina, uređaja, postrojenja i drugih objekata
namijenjenih za sidrenje, zaštitu brodova kao i za ukrcavanje i iskrcavanje
putnika i stvari,

4) održavanjem i obilježavanjem plovnih putova u teritorijalnom moru
i unutrašnjim morskim vodama i objekata za sigurnost plovidbe na tim plovnim
putovima,

5) obavljanjem radio-službe koja služi sigurnosti plovidbe i zaštiti
ljudskog života na moru te njenim uređajima i opremom kao i održavanjem
sredstava i radom tih službi,

6) izgradnjom objekata koji se grade u teritorijalnom moru i unutrašnjim
morskim vodama ili na njihovim obalama u pogledu njihovog utjecaja na sigurnost
plovidbe,

7) prijevozom osoba i stvari u pogledu zaštite ljudskih života i imovine,

8) zaštitom mora od onečišćenja s plovnih objekata,

9) obavljanjem meteorološke službe na brodovima koja služi sigurnosti
plovidbe.

Odredba stavka 1. točke 3) ovoga članka ne odnosi se na vojne luke.

Članak 182.

U obavljanju inspekcijskog nadzora nad stranim brodom prema odredbi
članka 181. stavka 1. točke 1) ovoga Zakona provjerava se ima li brod važeće
svjedodžbe u skladu s odredbama:

1) Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskog života na moru,

2) Međunarodne konvencije o teretnim linijama,

3) Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja mora s brodova,

4) Međunarodne konvencije o standardima za obuku, izdavanju svjedodžbi
i obavljanju straže pomoraca.

Ako državu čiju zastavu brod vije ne obvezuju konvencije navedene u
prethodnom stavku ovoga članka, inspektor ispituje da li brod u pogledu
konstrukcije, opreme, posade, vrste, količine i smještaja tereta, broja
putnika te sveukupnog opterećenja, može sigurno obaviti namjeravano putovanje.

Pri ispitivanju sigurnosti plovidbe broda iz prethodnog stavka ovoga
članka uzima se u obzir prvenstveno, ali ne isključivo, sadržaj konvencija
navedenih u stavku 1. ovoga članka.

Ako strani brod ima važeće isprave iz stavka 1. ovoga članka, inspekcijski
nadzor ograničava se na provjeru:

1 ) odgovara li položaj teretne linije, odnosno slobodnog boka podacima
iz tih isprava,

2) je li brod ukrcan u skladu s dobivenom teretnom linijom, odnosno
linijom slobodnog boka i je li teret pravilno raspoređen prema uvjetima
navedenima u tim ispravama.

Osim provjere isprava iz stavka 1 ovoga članka provjerava se ima li
strani brod koji ukrcava ili iskrcava teret važeću ispravu kojom se dokazuje
ispravnost brodskih uređaja za ukrcavanje ili iskrcavanje tereta te je
li stanje tih uređaja u skladu s podacima iz te isprave.

Članak 183.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrdi da strani brod nema
važeće isprave iz članka 182. slavka 1 ovoga Zakona, ili da položaj teretne
linije, odnosno slobodnog boka ne odgovara podacima iz tih isprava, ili
da brod nije krcan u skladu s dobivenom teretnom linijom, odnosno linijom
slobodnog boka, ili da teret nije pravilno raspoređen, zabranit će se brodu
da isplovi iz luke sve dok ne bude mogao nastaviti plovidbu bez opasnosti
za ljudske živote na brodu.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrdi da strani brod zbog
nedostataka onečišćuje okoliš uljem opasnim kemikalijama ili štetnim tvarima,
ili da su mu tankovi otpadnih voda puni, ili uređaji neispravni, zabranit
će mu se da isplovi iz luke dok se ti nedostaci na njemu ne otklone.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora prema odredbi članka 182.
stavka 5. ovoga Zakona utvrdi da strani brod nema važeću ispravu kojom
se dokazuje ispravnost brodskih uređaja za ukrcavanje i iskrcavanje tereta,
ili ako se utvrdi da stanje tih uređaja nije u skladu s podacima iz te
isprave, zabranit će se ukrcavanje i iskrcavanje tereta uređajima broda.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrde nedostaci iz stavka
1., 2. i 3. ovoga članka, o utvrđenom stanju i poduzetim mjerama izvijestit
će se putem diplomatskih, odnosno konzularnih tijela nadležno tijelo čiju
zastavu brod vije i Međunarodna pomorska organizacija.

Odredbe prethodnih stavaka ovoga članka analogno se primjenjuju i na
brodove čije države odnosne konvencije ne obvezuju.

Članak 184.

Ako se iz opravdanih razloga posumnja da stanje stranog broda bitno
ne odgovara podacima navedenima u ispravama iz članka 182. stavka 1. i
2. ovoga Zakona, ili da je strani brod ukrcao veći broj putnika od dopuštenog,
ili da nema minimalan broj stručno osposobljenih članova posade, i da očito
brod u takvu stanju, odnosno s tolikim brojem putnika ili takvim stanjem
posade ne bi bio sposoban nastaviti plovidbu bez opasnosti za ljudske živote
na brodu, zabranit će mu se da isplovi iz luke dok ne bude mogao nastaviti
plovidbu bez opasnosti za ljudske živote na njemu.

Članak 185.

U obavljanju inspekcijskog nadzora nad sposobnošću brodova za plovidbu
prema odredbi članka 181. stavka 1. točke 2) ovoga Zakona provjerava se:

1) ima li brod važeće propisane brodske isprave i knjige,

2) jesu li na brodu od dana izdavanja, odnosno potvrđivanja brodskih
isprava izdanih na temelju tehničkog nadzora broda nastale takve bitne
promjene zbog kojih je očito da brod u takvu stanju nije sposoban ploviti
bez opasnosti za osobe, teret na njemu i okoliš,

3) udovoljava li brod uvjetima određenima u članku 110. točki 2), 3)
i 4) ovoga Zakona,

4) je li na bokovima broda obilježena propisana oznaka teretne linije,
odnosno linija slobodnog boka,

5) uvježbanost posade u rukovanju brodicama i ostalim sredstvima za
spašavanje i uređajima za otkrivanje, sprečavanje i gašenje požara.

Inspekcijski nadzor obuhvaća i provjeru ima li brod važeći registar
teretnog uređaja te odgovara li stanje uređaja za ukrcavanje i iskrcavanje
tereta podacima iz registra teretnog uređaja.

Članak 186.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora prema odredbi članka 185.
stavka 1. ovoga Zakona utvrde nedostaci broda u pogledu njegove sposobnosli
za plovidbu, naredit će se zapovjedniku broda da u određenom roku otkloni
utvrđene nedostatke.Ako se utvrđeni nedostaci ne otklone u određenom roku,
ili ako su utvrđeni nedostaci takve naravi da ugrožavaju sigurnost broda,
osoba i tereta na njemu te okoliša, ili ako su mu tankovi otpadnih voda
puni zabranit će se brodu daljnja plovidba dok se navedeni nedostaci ne
otklone i oduzet će mu se isprava o sposobnosti za plovidbu.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora utvrdi da prema odredbi članka
185. stavka 2. ovoga Zakona brod nema važeći registar teretnog uređaja
ili ako stanje tih uređaja nije u skladu s registrom teretnog uređaja,
zabranit će mu se da obavlja ukrcavanje, iskrcavanje ili prekrcavanje tereta
vlastitim uređajima za obavljanje tih radnji.

Članak 187.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora prema odredbi članka 181.
stavka 1. točke 3) ovoga Zakona utvrdi da se u lukama otvorenima za međunarodni
promet ne provodi režim koji je u skladu s međunarodnim obvezama Republike
Hrvatske ili da je stanje luka takvo da predstavlja opasnost za sigurnost
plovnih objekata, naredit će se trgovačkom društvu ili tijelu koje iskorištava
luku da radi otklanjanja utvrđenih nedostataka, u određenom roku, poduzme
odgovarajuće mjere ili obavi potrebne radove.

Ako mjere i radovi naredeni prema stavku 1. ovoga članka ne budu izvršeni
u određenom roku, inspektor sigurnosti plovidbe može:

1 ) zabraniti pristajanje plovnih objekata određene veličine uz dio
operativne ili druge obale za koji je utvrđen nedostatak dok ne bude omogućeno
sigurno pristajanje takvih plovnih objekata,

2) zabraniti upotrebu operativne ili druge obale ili njenog dijela,
kao i sidrišta koje neposredno ugrožava sigurnost plovnih objekata, osoba
i stvari prigodom ukrcavanja, iskrcavanja ili prekrcavanja, ili ako prijeti
opasnost da se zbog neispravnog uređaja onečisti okoliš.

3) zabraniti promet u luci i sidrištu sve dok je sigurnost plovidbe
neposredno ugrožena zbog neodržavanja lučkih objekata u ispravnom stanju
ili potrebnih dubina.

Članak 188.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora prema odredbi članka 181.
stavka 1. točke 4) ovoga Zakona utvrdi da je stanje plovnog puta ili objekta
za sigurnost plovidbe na plovnom putu takvo da ugrožava sigurnost plovidbe,
naredit će se:

1) trgovačkom društvu koje se brine o održavanju i obilježavanju plovnih
putova da privremeno obilježi smetnje na plovnom putu, odnosno da je ukloni
i da postavi ili aktivira signalne oznake i svjetla ako su uklonjena ili
neispravna,

2) privremena zabrana plovidbe ako na plovnom putu nisu poduzele mjere
za sigurnu plovidbu.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora iz stavka 1. ovoga članka
utvrde i drugi nedostaci na plovnom putu koji mogu ugrozili sigurnost plovidbe
nalazi o tome s prijedlozima mjera dostavit će se Ministarstvu i trgovačkom
društvu koje se brine o održavanju i obilježavariju plovnih putova radi
poduzimanja odgovarajućih mjera.

Članak 189.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora prema odredbi članka 181.stavka
1. točka 5. ovoga Zakona utvrdi da održavanje radio-postaja i obavljanje
radio-službe nije u skladu s propisima, naredit će se da se utvrdeni nedostaci
otklone u određenom roku, odnosno da se zabrani rad radio-postaje.

Ako se u obavljanju inspekcijskog nadzora iz stavka 1. ovoga članka
utvrde takvi nedostaci koji mogu ugroziti sigurnost plovidbe, izvještaj
o utvrđenim nedostacima s prijedlozima za njihovo otklanjanje dostavit
će se Ministarstvu.

Članak 190.

Ako inspektor sigurnosti plovidbe utvrdi da se izgradnja objekata koji
se grade na unutrašnjim morskim vodama i u teritorijalnom moru, odnosno
na njihovim obalama izvodi na način koji ugrožava sigurnost plovidbe, naredit
će izvoditelju radova privremenu obustavu daljnjih radova, a po potrebi
uklanjanje materijala koji ugrožava sigurnost plovidbe.

Pod objektima koji ugrožavaju sigurnost plovidbe smatraju se i objekti
za čiju izgradnju nije izdana suglasnost lučke kapetanije

Članak 191.

Ako inspektor sigurnosti plovidbe utvrdi da član posade nema ovlaštenja
za obavljanje određenih poslova ili nema valjane isprave o ukrcaju, naredit
će da se u određenom roku otkloni utvrđeni nedostatak.

Ako član posade iz stavka 1. ovoga članka ne otkloni utvrđeni nedostatak,
inspektor sigurnosti plovidbe naredit će zapovjedniku broda da iskrca tog
člana posade.

Ako inspektor sigurnosti plovidbe utvrdi da je član posade, peljar ili
voditelj brodice u tolikoj mjeri umoran, bolestan ili u takvom psihofizičkom
stanju da je nesposoban za obavljanje poslova u vezi sa sigurnošću plovidbe,
naredit će zapovjedniku da ga smijeni s dužnosti.

Članak 192.

Ako inspektor sigurnosti plovidbe utvrdi da je brod ukrcao veći broj
osoba ili veću količinu tereta nego što je dozvoljeno, ili da je teret
smješten tako da ugrožava sigurnost broda ili osoba na njemu, naredit će
da se iskrcaju prekobrojne osobe, odnosno da se iskrca količina tereta
iznad dozvoljene granice, odnosno da se teret smjesti na propisani način.

Ako zapovjednik broda ne izvrši naređenja iz stavka 1. ovoga članka,
inspektor sigurnosti plovidbe zabranit će brodu isplovljenje, odnosno zabranit
će njegovu daljnju plovidbu.

DIO PETI

**DRŽAVNA PRIPADNOST, IDENTIFIKACIJA, UPIS I
BRISANJE BRODA**

GLAVA I

**DRŽAVNA PRIPADNOST BRODA I IDENTIFIKACIJA BRODA**

Članak 193.

Hrvatsku državnu pripadnost stječe brod upisom u odgovarajući upisnik
brodova, odnosno izdavanjem privremenoga plovidbenog lista.

Članak 194.

Brod koji je stekao hrvatsku državnu pripadnost ima pravo i dužnost
viti zastavu Republike Hrvatske.

Pravo i dužnost viti zastavu iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se
na brod bez posade

Brodice upisane u evidenciju (očevidnik) brodica na području Republike
Hrvatske dužne su izvan granica unutrašnjih morskih voda i teritorijalnog
mora Republike Hrvatske viti zastavku Republike Hrvatske.

Članak 195.

Zastava Republike Hrvatske jest znak hrvatske državne pripadnosti broda.

Članak 196.

Zastava Republike Hrvatske na brodu ima oblik zastave Republike Hrvatske
s tim da je odnos njezine širine prema duljini 1 : 1,5

Članak 197.

Brod koji je upisan u hrvatski upisnik brodova, osim tehničkog plovnog
objekta i plutajućeg objekta te broda kojem je izdan privremeni plovidbeni
list, mora imati ime.

Tehnički plovni objekt i plutajući objekt, upisani u hrvatski upisnik
brodova ili kojima je izdan privremeni plovidbeni list, moraju imati oznaku,
a pored oznake mogu imati i ime.

Dva broda ne mogu imati isto ime, a dva tehnička plovna objekta i dva
plutajuća objekta i dvije brodice istu oznaku.

Rješenja o određivanju imena i oznaka brodova te pozivnih znakova brodova
donosi Ministarstvo.

Članak 198.

Brod mora nositi ime luke upisa.

Luka upisa jest luka na čijem je području sjedište lučke kapetanije
Ministarstva (u daljnjem tekstu: lučka kapetanija) koja vodi upisnik u
koji je brod upisan.

Članak 199.

Brod i brodica koji imaju radio-uređaj moraju imati pozivni znak prema
propisima o međunarodnom radio-saobračaju.

Članak 200.

Hrvatsku državnu pripadnost stječe brodica upisom u odgovarajući očevidnik
brodica.

GLAVA II.

**UPIS I BRISANJE BRODOVA**

Članak 201.

U upisnik brodova mora se upisati brod koji je u cjelini u vlasništvu
fizičkih ili pravnih osoba državljana Republike Hrvatske s prebivalištem,
odnosno sjedištem u Republici Hrvatskoj.

Članak 202.

U upisnik brodova može biti upisan:

1) brod koji je u cjelini ili dijelom u vlasništvu strane fizičke ili
pravne osobe ili osobe bez državljanstva ili državljanina Republike Hrvatske
s prebivalištem u inozemstvu ako je brodar tog broda hrvatska fizička ili
pravna osoba s prebivalištem, odnosno sjedištem u Republici Hrvatskoj,
uz uvjet da se sa zahtjevom hrvatskog brodara za upis tog broda u upisnik
brodova suglasi njegov vlasnik,

2) brod koji je u cjelini ili dijelom u vlasništvu strane fizičke ili
pravne osobe uz uvjet da Republika Hrvatska obavlja nadzor nad upravnim,
gospodarskim i tehničkim pitanjima nad brodom i ako taj upis dopusti Ministarstvo,

3) jahta koja je u cjelini ili dijelom u vlasništvu strane fizičke ili
pravne osobe, ili osobe bez državljanstva ili državljanina Republike Hrvatske
koji nema prebivalište u Republici Hrvatskoj ako jahta pretežno boravi
u moru Republike Hrvatske.

Rješenje kojim se odbija upis broda iz stavka 1. točke 2) ovoga članka
ne mora sadržavati razloge iz kojih je upis odbijen.

Članak 203.

U upisnik brodova u gradnji može se, na zahtjev vlasnika broda, upisati
brod koji se gradi u hrvatskom brodogradilištu.

Članak 204

Ako postoje uvjeti iz članka 201. i 202. stavak 1. točka 3) ovoga Zakona,
vlasnik brodice može zatražiti da se brodica upiše u upisnik brodova bez
obzira da li udovoljava kriterijima po članku 5. stavku 1. točka 2) ovoga
Zakona i tada se na njega u pogledu stvarnih prava primjenjuju odredbe
ovoga Zakona koje se odnose na brodove.

U slučaju upisa brodice u upisnik brodova prema članku 202. stavku 1.
točki 3.) ovoga Zakona, vlasnik brodice dužan je ovlastiti hrvatsku pravnu
ili fizičku osobu s prebivalištem u Republici Hrvatskoj da ga za odsutnosti
iz Republike Hrvatske zastupa pred nadležnim hrvatskim tijelima.

Članak 205.

Ne može se upisati u hrvatski upisnik brodova brod koji je upisan u
inozemni upisnik brodova.

Članak 206.

Brod se briše iz upisnika brodova:

1) ako je propao ili se pretpostavlja da je propao,

2) ako više ne udovoljava uvjetima iz članka 201. i 202. ovoga Zakona,

3) ako se trajno povuče iz plovidbe,

4) ako se upiše u drugi hrvatski upisnik brodova

Pretpostavlja se da je brod propao ako su od primitka posljednje vijesti
o brodu protekla tri mjeseca. U tom slučaju pretpostavlja se da je brod
propao onog dana kad su primljene posljednje raspoložive vijesti o njemu.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju
i na brisanje broda u gradnji iz upisnika brodova u gradnji.

Članak 207.

Brisanje broda iz hrvatskog upisnika brodova ne može se obaviti ako
se tome protivi vjerovnik koji ima tražbinu za koju postoji privilegij
na brodu.

Ako je osnovana hipoteka na brodu, za brisanje broda iz upisnika brodova
potreban je pristanak hipotekarnih vjerovnika.

U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka nadležna lučka kapetanija
može dopustiti brisanje broda iz upisnika brodova i bez pristanka hipotekarnog
vjerovnika, odnosno unatoč protivljenju vjerovnika za čije tražbine postoji
pomorski privilegij ako u sud bude položena svota u novcu u visini tražbina
spomenutih vjerovnika, odnosno ako bude dano osiguranje za koje sud, nakon
što sasluša vjerovnike, nađe da je dostatno.

Odredbe ovoga članka primjenjuju se i na brodove u gradnji.

Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na brisanje iz upisnika brodova
broda iz članka 206. stavka 1. točke 1) i 4) ovoga Zakona.

Članak 208.

Odredbe članka 207. ovoga Zakona ne primjenjuju se na prijenos prava
vlasništva broda napuštanjem u korist osiguratelja.

Članak 209.

Upisnici brodova jesu javne knjige.

Svatko ima pravo razmatrati i prepisivati glavnu knjigu upisnika, zbirku
isprava, imenik vlasnika brodova i imenik brodova.

Lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova dužna je, uz naplatu određene
naknade, osobi koja to zahtijeva, izdati potvrdu o stanju upisa u upisniku
brodova ili upisniku brodova u gradnji te prijepis isprava koje se čuvaju
u zbirci isprava, ako upisi u upisnik upućuju na te isprave.

Potvrde i prijepisi isprava iz stavka 3. ovoga članka imaju dokaznu
snagu javnih isprava.

Tko se u pravnom prometu, postupajući savjesno, pouzda u podatke upisane
u upisnik brodova, ne snosi pravne posljedice koje iz toga proisteknu.

Članak 210.

Za pomorske brodove postoje ovi upisnici brodova:

- upisnik trgovačkih brodova,

- upisnik ribarskih brodova,

- upisnik javnih brodova.

Za brodove u gradnji postoji upisnik brodova u gradnji.

Članak 211.

Upisnici brodova (u daljnjem tekstu: upisnici brodova), upisnici brodova
u gradnji (u daljnjem tekstu: upisnici brodova u gradnji) sastoje se od
glavne knjige i zbine isprava.

Članak 212.

Glavna kniiga upisnika brodova i upisnika brodova u gradnji sastoji
se od uložaka.

Uložak ima list A, list B i list C.

Iznimno, uložak glavne knjige upisnika javnih brodova imaju samo list
A i list B.

Svaki brod upisuje se u poseban uložak.

Članak 213.

U list A glavne knjige uloška upisnika brodova i upisnika brodova u
gradnji upisuju se podaci o identitetu broda, odnosno broda u gradnji i
njihove osnovne tehničke značajke.

Članak 214.

U list B uloška glavne knjige upisnika brodova i upisnika brodova u
gradnji upisuje se tvrtka, odosno naziv i sjedište pravne osobe, odnosno
ime i prebivalište fizičke osobe koja je vlasnik broda i osobna ograničenja
vlasnika u vezi sa slobodnim raspolaganjem brodom ili brodom u gradnji.

U list B iz stavka 1. ovoga članka upisuju se i tvrtka, odnosno naziv
i sjedište brodara ako je brod u potpunom ili djelomičnom vlasništvu strane
pravne ili fizičke osobe, a upis je obavljen na temelju članka 202. stavka
1. točke 1.) ovoga Zakona. U ostalim slučajevima ti se podaci o brodaru
mogu upisati radi evidentiranja postojanja brodara broda koji nije vlasnik
broda.

U list B upisnika brodova u gradnji mogu se, radi evidentiranja, upisati
i tvrtka, odnosno naziv i sjedište, odnosno osobno ime i prebivalište brodara
i naručitelja.

Članak 215.

U list C uloška glavne knjige upisnika brodova upisuju se stvarna prava
kojima je brod ili dio broda opterećen te prava stečena na tim pravima,
zakup broda, brodarski ugovor na vrijeme za cijeli brod, pravo preče kupnje
te druga ograničenja raspolaganja brodom kojima je podvrgnut vlasnik opterećenog
broda, zabrane opterećivanja i otuđivanja te sve zabilježbe za koje nije
izričito određeno da se upisuju u drugi list uloška.

U list C uloška glavne knjige upisnika brodova u gradnji upisuju se
za brod u gradnji podaci iz stavka 1. ovoga članka

GLAVA III

**UPIS I BRISANJE BRODICA**

Članak 216.

Brodica se upisuje u evidenciju brodica (očevidnik) koju vodi lučka
kapetanija, odnosno lučka ispostava na čijem je području prebivalište,
odnosno sjedište fizičke ili pravne osobe vlasnika brodice.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka brodica se može upisati u
očevidnik brodica lučke kapetanije, odnosno lučke ispostave na čijem se
području brodica stalno ili pretežno zadržava ili plovi.

Članak 217.

U očevidnik brodica upisuje se brodica koja je u cjelini u vlasništvu
fizičke ili pravne osobe s prebivalištem, odnosno sjedištem u Republici
Hrvatskoj.

U očevidnik brodica može se upisati brodica koja je u cjelini ili dijelom
u vlasništvu strane fizičke ili pravne osobe, osobe bez državljanstva ili
državljanina Republike Hrvatske koji nema prebivalište u Republici Hrvatskoj
ako brodica pretežno boravi u moru Republike Hrvatske.

Članak 218.

U očevidnik brodica ne može se upisati brodica koja je upisana u upisnik
brodica strane države.

Članak 219.

Očevidnik brodica je javna knjiga, a izvod iz očevidnika brodica ima
dokaznu snagu javne isprave.

Članak 220.

Brodica upisana u očevidnik brodica mora imati oznaku, a može imati
i ime.

Članak 221.

Brodica se briše iz očevidnika brodica:

1) ako propadne ili se pretpostavlja da je propala ili bude uništena,

2) ako više ne udovoljava uvjetima iz članka 216. ovoga Zakona,

3) ako se trajno povuče iz plovidbe,

4) ako postane pripadnost broda ili drugog plovnog objekta ili se preinakom
skrati na manje od tri metra,

5) ako se upiše u drugi hrvatski očevidnik brodica

Smatra se da je brodica propala ako je od primitka posljednje vijesti
o brodici proteklo 3 mjeseca. U tom slučaju smatra se da je brodica propala
sljedećeg dana nakon dobivene posljednje vijesti o njoj.

Vlasnik brodice dužan je u roku od 15 dana od dana nastanka okolnosti
navedene u stavku 1. ovoga članka podnijeti zahtjev lučkoj kapetaniji za
brisanje brodice iz očevidnika brodica.

Članak 222.

Odredbe ove glave Zakona ne odnose se na

1) brodice koje su pripadnost broda ili drugog plovnog objekta,

2) sportske veslačke brodice,

3) brodice kraće od tri metra

Odredba stavka 1. točke 3.) ovoga članka ne odnosi se na brodice posebne
konstrukcije i porivnog uređaja koji joj omogućuje da klizi po vodi (gliser
i sl.) kao i na brodice kojimu se obavlja gospodarska djelatnost.

DIO ŠESTI

**STVARNA PRAVA**

GLAVA I.

**PRAVO VLASNIŠTVA**

Članak 223.

Brod i brod u gradnji jesu pokretne stvari.

Članak 224.

Na brodu, brodu u gradnji mogu postojati stvarna prava, a napose pravo
vlasništva, pomorska hipoteka i pomorski privilegiji.

Brod, brod u gradnji i jahta mogu biti u suvlasništvu. Ako između suvlasnika
nije drugačije ugovoreno, suvlasništvo se dijeli na jednake idealne dijelove.

Na sva stvarna prava u pogledu broda koja nisu uređena ovim Zakonom
na odgovarajući se način primjenjuju opći propisi o stvarnim pravima.

Članak 225.

Na stjecanje, prijenos, ograničenje i prestanak prava iz članka 224.
ovoga Zakona primjenjuju se odredbe članka 226. do 233. i 206., 207. i
208. ovoga Zakona.

Članak 226.

Brod, brod u gradnji i jahta koji imaju hrvatsku državnu pripadnost
mogu biti u vlasništvu domaće ili strane fizičke ili pravne osobe.

Brod i jahta koji su u vlasništvu strane fizičke ili pravne osobe mogu
imati hrvatsku državnu pripadnost, uz uvjete određene u članku 202. ovoga
Zakona.

Članak 227.

Pravo vlasništva nad brodom u gradnji obuhvaća stvari koje su u brod
u gradnji ugrađene.

Ako u upisnik broda u gradnji nije što drugo upisano, pravo vlasništva
nad brodom u gradnji obuhvaća i stvari koje se nalaze u brodogradilištu,
a nisu ugrađene u brod u gradnji, ako su prema svojoj izradi određene isključivo
za ugrađivanje u određeni brod ili za njegov pripadak, ili ako su na vidljiv
način obilježene ili izdvojene za ugrađivanje u brod.

Članak 228.

Kad se pravo vlasništva i druga stvarna prava na brodu stječu na temelju
pravnog posla, za valjanost pravnog posla potreban je pisani oblik.

Pravni posao koji nije sklopljen u pisanom obliku nema pravni učinak.

Članak 229.

Pravo vlasništva i druga stvarna prava na brodu mogu se steći, prenijeti,
ograničiti i ukinuti jedino upisom u upisnik brodova.

Za postanak pomorskog privilegija i pravne učinke koji iz tog prava
slijede prema trećim osobama nije potreban upis u upisnik brodova.

Pravni učinak upisa prava iz stavka 1. uvoga članka u odnosu prema drugim
upisima ovisi o redu prvenstva koji taj upis ima prema članku 280. ovoga
Zakona

Članak 230.

Odredbe članka 228. stavka 1. ovoga Zakona ne odnose se na sljedeće
slučajeve:

1) prijelaz prava vlastništva broda na osiguratelja prihvaćanjem izjave
osiguranika o napuštanju broda ili isplatom naknade iz osiguranja prema
članku 722. stavku 3. ovoga Zakona,

2) stjecanjem prava iz članka 228. ovoga Zakonu nasljeđivanjem, dosjelošću
i javnom sudskom prodajom.

3) stjecanje i prestanak prava iz članka 228. ovoga Zakona na potonulim
brodovima, ako su ta prava stečena, odnosno prestala zbog propusta da se
brod izvadi u vrijeme određeno u članku 807. stavka 2. ovoga Zakona,

4) proglašenjem broda pomorskim plijenom, odnosno ratnim plijenom na
moru.

Članak 231.

Odredbe članka 228., 229. i 230. ovoga Zakona primjenjuju se i na brodove
u gradnji koji se grade u hrvatskim brodogradilištima od trenutka njihova
upisa u upisnik brodova u gradnji kao i na brodice koje su, na zahtjev
njihovih vlasnika, upisane u upisnik brodova.

Članak 232.

Pripadak broda jesu sve stvari koje po svojoj namjeni trajno služe njegovoj
upotrebi i kad su privremeno od njega odvojene.

Pripadak jesu i one stvari koje su upisane u brodski inventar.

Članak 233.

Prijenos ili otuđenje broda obuhvaća i pripadak broda.

Prijenos ili otuđenje broda ne obuhvaća one stvari pripatka u pogledu
kojih je, uz pristanak vlasnika broda, upisano zabilježbom u upisnik brodova
da pripadaju drugoj fizičkoj ili pravnoj osobi.

GLAVA II.

**ZALOŽNA PRAVA**

1. Hipoteka na brodu

Članak 234.

Hipoteka na brodu jest pravo prema kojem je vjerovnik ovlašten namiriti
se iz prodajne cijene broda ostvarene sudskom prodajom.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, kada se iz vršenje hipoteke
na brodu provodi u inozemstvu uz primjenu postupovnih odredaba stranog
prava koje ne poznaje sudsku prodaju, vjerovnik je ovlašten namiriti se
iz prodajne cijene broda ostvarene nadmetanjem na javnoj dražbi.

Ugovor o hipoteci na brodu može sadržati i ovlaštenje vjerovnika da,
ako dug ne bude isplaćen, namiri svoju dospjelu nepodmirenu tražbinu iskorištavanjern
broda.

Hipoteka na brodu ne prestaje promjenom vlasnika broda osim ako ovim
Zakonom nije drugačije određeno.

Članak 235.

Hipoteka na brodu može nastati ugovorom (ugovorna hipoteka) ili presudom
suda (sudska hipoteka).

Članak 236.

Na hipoteci na brodu može se, na temelju ugovora, osnovati podhipoteka
u korist treće osobe uz uvjete iz članka 234. ovoga Zakona.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, hipotekarni dužnik mora namiriti
svoj dug hipotekarnom vjerovniku samo uz pristanak podhipotekarnog vjerovnika
ili ako dužnu svotu položi u sud. Ako hipotekarski dužnik tako ne postupi,
hipoteka na brodu ostaje na snazi za tražbine podhipotekarnog vjerovnika.

Hipotekarni vjerovnik može sklopiti ugovor iz članka 234. stavak 3.
ovoga Zakona nakon zaključenja ugovora o hipoteci na brodu samo uz pismeno
odobrenje podhipotekarnog vjerovnika.

Ugovor zaključen protivno odredbi stavka 3. ovoga članka je ništavan.

Članak 237.

Hipoteka na brod prostire se i na pripadak broda osim u slučaju kad
je u upisniku broda zabilježeno da je pripadak u smislu članka 233. stavak
2. ovoga Zakona u vlasništvu druge fizičke ili pravne osobe.

Članak 238.

Hipoteka na brod prostire se i na ove uzgrednosti broda:

1 ) tražbine po osnovi naknade štete za još nepopravljena materijalna
oštećenja koja je brod pretrpio,

2) tražbine po osnovi zajedničke havarije, ako se ona odnose na još
nepopravljena materijalna oštećenja broda.

Članak 239.

Hipoteka na brod ne prostire se na vozarinu, prevozninu, tegljarinu
i zakupninu ni na nagrade za obavljeno spašavanje na moru, ako nije drugačije
ugovoreno.

Hipoteka na brod ne prostire se na iskorištavanje i upotrebu broda ako
drugačije nije ugovoreno.

Članak 240.

Hipoteka na brod prostire se i na naknadu iz osiguranja broda koja pripada
vlasniku broda ako nije drugačije ugovoreno.

Hipoteka na naknadu iz osiguranja prestaje ako osiguratelj isplati naknadu
prije nego što ga hipotekarni vjerovnik obavijesti o postojanju hipoteke
na brodu.

Ako je osiguratelj bio obaviješten o hipoteci na naknadu iz osiguranja,
ne smije je isplatiti osiguraniku bez pristanka hipotekarnog vjerovnika.

Članak 241.

Hipoteka u korist glavnice postoji i za troškove upisa hipoteke, parničnog
i ovršnog postupka.

Trogodišnji zaostaci kamata koji vjerovniku pripadaju na temelju ugovora
ili zakona imaju podjednako prvenstvo kao i glavnica.

Članak 242.

Kad brod pretrpi takva oštećenja ili je njegovo stanje takvo da hipoteka
ne daje dostatnu sigurnost za namirenje tražbine, hipotekarni vjerovnik
može zahtijevati isplatu tražbina i prije dospjelosti ako mu dužnik za
razliku nastalu tim smanjenjem sigurnosti ne ponudi osiguranje na drugi
način.

Članak 243.

Brod opterećen hipotekom može biti trajno povučen iz plovidbe samo uz
prethodni pristanak hipotekarnih vjerovnika.

Ako nema pristanka hipotekarnog vjerovnika prema odredbi stavka 1. ovoga
članka, hipotekarni dužnik ima pravo zahtijevati od suda da se brod proda
nadmetanjem na javnoj dražbi.

Članak 244.

Odredbe ovoga Zakona o hipoteci na brodu primjerajuju se i na hipoteku
na brod u gradnji koji je upisan u upisnik brodova u gradnji.

Članak 245.

Hipoteka na brod prestaje:

1 ) brisanjem hipoteke,

2) prodajom broda u ovršnom ili stečajnom postupku, 3) proglašenjem
broda pomorskim plijenom, odnosno ratnim plijenom na moru.

Ako u slučaju iz stavka 1. točke 3. ovoga članka brod bude oslobođen,
hipoteka se ponovno uspostavlja.

Članak 246.

Prava i njihov red prvenstva stečena upisom hipoteke ne prestaju brisanjem
broda iz upisnika brodova iz razloga što je brod propao ili se pretpostavlja
da je brod propao, ili je trajno povučen iz plovidbe (članak 206. stavak
1. točke 1.) i 3.)

Članak 247.

Hipoteka na brod može se za jednu istu tražbinu upisati nepodijeljeno
na dva ili više brodova ili brodova u gradnji ili na dvije ili više hipotekarnih
tražbina (zajednička hipoteka).

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka vjerovnik je ovlašten tražiti namirenje
cijele tražbine iz svakog pojedinog broda na kojem postoji hipoteka.

Članak 248.

Hipoteka na brodu može biti upisana u domaćoj ili stranoj valuti. Hipotekarni
vjerovnik ima pravo slobodno raspolagati sredstvima u onoj valuti koja
se ostvari sudskom prodajom broda, odnosno nadmetanjem na javnoj dražbi
u smislu članka 234. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 249.

Hipoteka upisana u strani upisnik na brodu koji stekne hrvatsku državnu
pripadnost, koja je navedena u ispravi o brisanju broda iz stranog upisnika,
može se upisati u hrvatski upisnik brodova kao predbilježba hipoteke na
brod, s time da će se tom pravu priznati red prvenstva prema trenutku koji
je bio mjerodavan za utvrđivanje njegova reda prvenstva u stranom upisniku.

Hipotekarni vjerovnik u čiju je korist upisana takva predbilježba dužan
je predbilježbu opavdati u roku od 60 dana od dana dostave obavijestu o
upisu.

2. Privilegiji na brodu

Članak 250.

Pomorski privilegiji postoje za:

1) sudske troškove učinjene u zajedničkom interesu svih vjerovnika u
postupku ovrhe ili osiguranja kako bi se sačuvao brod ili kako bi se provela
prodaja te troškove čuvanja i nadzora od ulaska broda u posljednju luku,
lučke naknade i naknade za usluge službe sigurnosti plovidbe; troškove
peljarenja; tražbine s osnove doprinosa za socijalno osiguranje; tražbine
nadležnog tijela za naređeno i izvršeno vađenje ili uklanjanje podrtine,

2) tražbine s osnove plaća zapovjednika i ostalih članova posade broda,

3) tražbine s osnove nagrade za spašavanje na moru te doprinosa broda
u zajedničku havariju,

4) tražbine s osnova naknade šteta zbog sudara brodova ili drugih nezgoda
plovidbe te naknade štete napravama luka, dokova i plovnih putova; tražbine
s osnove naknade štete zbog tjelesnih ozljeda putnika i članova posade;
tražbine s osnove naknade štete zbog gubitka ili oštećenja tereta i prtljage,

5) tražbine iz ugovora ili poslova što ih je zapovjednik, izvan sjedišta
brodara, na temelju svog zakonskog ovlaštenja, sklopio, odnosno obavio
za stvarne potrebe da se brod očuva ili da se nastavi putovanje, bez obzira
na to je li zapovjednik istodobno i vlasnik ili suvlasnik broda.

Pomorski privilegij u korist glavnice postoji i za kamate.

Članak 251.

Pomorski privilegiji prostiru se i na pripadak broda.

Članak 252.

Pomorski privilegiji prostiru se i na vozarinu, odnosno prevozninu i
na tegljarinu te tražbine koje se duguju s osnove nagrade za obavljeno
spašavanje onog putovanja tijekom kojeg je nastala tražbina osigurana pomorskim
privilegijem.

Članak 253.

Odredbe o privilegijima na brodu ne odnose se na tražbine s osnove naknade
nuklearne štete.

Članak 254.

Privilegiji na brodu ne prestaju promjenom vlasnika broda ako ovim Zakonom
nije drugačije određeno.

Članak 255.

Privilegiji na brodu ne odnose se na tražbine koje se vlasniku broda
duguju s osnove ugovora o osiguranju.

Članak 256.

Prema odredbama ovoga Zakona koje se odnose na privilegije na brodu
(članak 250. do 264) smatraju se vozarinom, odnosno prevozninom broda ona
vozarina, odnosno prevoznina koju naručitelj prijevoza, odnosno putnik
duguje brodaru.

Privilegiji na brodu u korist osoba iz članka 250. stavka 1. točke 2.)
ovoga Zakona koji se duguju za sva putovanja za trajanja istog zaposlenja
na istom brodu terete svote vozarine, odnosno prevoznine i tegljarine iz
članka 252. ovoga Zakona.

Privilegiji na brodu za tražbine iz članka 250. stavka 1. točke 3) i
5) ovoga Zakona te za tražbine zbog sudara i drugih nezgoda plovidbe, i
naknade štete napravama luka, dokova i plovnih putova iz članka 250. stavka
1. točke 4) ovoga Zakona prostiru se samo na tražbine koje se duguju s
osnove nagrade za obavljeno spašavanje, a koje su nastale poslije nastanka
tih tražbina.

Članak 257.

Tražbine osigurane privilegijima na brodu koje se odnose na jedno isto
putovanje broda namiruju se po prvenstvenom redu navedenom u članku 250.
stavku 1. ovoga Zakona, a tražbine iz članka 250. stavka 1. točke 2) ovoga
Zakona imaju isti red prvenstva kao i tražbine iz posljednjeg putovanja.

Ako se tražbine koje su navedene u pojedinim točkama članka 250. stavka
1. ovoga Zakona ne mogu u potpunosti namiriti, namiruju se razmjerno. Pri
tražbinama navedenim u članku 250. stavku 1. točki 3) i 5) ovoga Zakona,
u svakoj od tih točaka, kasnije nastala tražbina ima prednost pred prijašnjom.

Smatra se da su tražbine vezane za isti događaj nastale istodobno.

Članak 258

Tražbine osigurane privilegijem na brodu nastale za posljednjeg putovanja
broda imaju prednost pred tražbinama prijašnjeg putovanja.

Privilegiji na brodu u korist osoba navedenih u članku 250. stavku 1.
točki 2) ovoga Zakona, nastali iz jednog istog zaposlenja koji se odnosi
na više putovanja, imaju isti prvenstveni red kao i tražbine iz posljednjeg
putovanja.

Članak 259.

Privilegij na vozarinu, odnosno prevozninu i tegljarinu može se ostvarivati
sve dok se vozarina, odnosno prevoznina i tegljarina duguju ili dok se
njihova svota još nalazi kod osobe koja ih drži u ime i za račun dužnika.

Privilegij za tražbine koje se drrguju s osnove nagrade za obavljeno
spašavanje može se ostvarivati sve dok se ta tražbina duguje ili dok se
svota isplaćena za tu tražbinu još nalazi kod osobe koja ih drži u ime
i za račun dužnika.

Članak 260

Privilegiji na brodu prestaju:

1) utrnućem tražbine osigurane privilegijem,

2) protekom jedne godine, a kod pomorskih privilegija iz članka 250.
stavak 1. točka 5) ovoga Zakona protekom šest mjeseci,

3) prodajom broda u ovršnom ili stečajnom postupku, 4) osnivanjem fonda
ograničene odgovornosti za traž- bine osigurane privilegijem na brodu koje
su podvrgnute ograničenju odgovornosti.

Pomorski privilegiji prestaju proglašenjem broda pomorskim plijenom,
odnosno ratnim plijenom na moru. Ako brod bude oslobođen, pomorski privilegiji,
koji prema stavku 1. točki 2) ovoga članka nisu prestali prije nego što
je brod zaplijenjen, ponovno će se uspostaviti.

Članak 261.

Rok iz članka 260. stavka 1. točke 2) ovoga Zakona računa se

- kod privilegija na brodu za tražbine iz spašavanja od dana kad su
radovi na spašavanju završeni,

- kod privilegija na brodu u slučaju sudara brodova ili druge nezgode
plovidbe te za tražbine zbog tjelesnih ozljeda - od dana kad je šteta nanesena,

- kod privilegija na brodu zbog gubitka ili oštećenja tereta ili prtljage
- od dana kad je teret ili prtljaga predana ili je trebala biti predana,

- kod privilegija na brodu za popravke i nabave i druge tražbine predviđene
u članku 250. stavku 1. točki 5) ovoga Zakona - od dana kad je tražbina
nastala,

- u svim ostalim slučajevima - od dana dospjelosti tražbine.

Rok iz članka 260. stavka 1. točka 2.) ovoga Zakona prestaje teći podnošenjem
tužbe za ostvarivanje tražbine osigurane privilegijem na brodu. Rok prestaje
teći podnošenjem tužbe samo ako se provede zaustavljanje broda ili ako
se zabilježba podnesene tužbe upiše u upisnik brodova u koji je brod upisan.

Kad presuda na temelju podnesene tužbe koja je bila predmetom zabilježbe
postane ovršna, privilegij na brodu prestaje u roku od 60 dana od dana
ovršnosti presude, ako vjerovnik u tom roku ne zatraži prodaju broda ili
ako sud, na njegov zahtjev, ne provede zaustavljanje broda. Vjerovnik ima
pravo u tom roku tražiti od suda da se njegov privilegij na brodu upiše
u upisnik brodova s prvenstvenim redom prema trenutku kad je zabilježba
tužbe za ostvarivanje privilegija na brodu upisana u upisnik brodova.

Članak 262.

1)Odredbe ovoga Zakona o privilegijama na brodu primjenjuju se i kad
brod iskorištava osoba koja nije vlasnik broda, osim ako je brod vlasniku
oduzet nedopuštenom radnjom. a vjerovnik koji ima privilegij za tražbinu
nije savjestan.

Članak 263.

Prestankom privilegija na brodu ne prestaje i tražbina koja je bila
osigurana privilegijem.

Ustupanjem tražbine osigurane privilegijem na brodu prenosi se i privilegij
na brodu.

Članak 264.

Privilegij na brodu ne prestaje brisanjem broda iz upisnika brodova.

Članak 265.

Odredbe članka 250. do 264. ovoga Zakona ne odnose se na brodove upisane
u upisnik javnih brodova.

Članak 266.

Odredbe ovoga Zakona o privilegijima na brodu primjenjuju se i na brodice,
jahte i brodove u gradnji koji se nalaze u plutajućem stanju.

GLAVA III.

**POSTUPAK ZA UPISIVANJE U UPISNIKE BRODOVA**

1. Zajedničke odredbe

Članak 267.

Odredbe ovoga Zakona o postupku upisivanja brodova u upisnike brodova
odnose se i na brodove u gradnji ako ovim Zakonom nije drugačije određeno.

Članak 268.

Upisi u upisnik brodova obavljaju se na temelju rješenja nadležne lučke
kapetanije.

Rješenje o upisu u list A uloška glavne knjige upisnika brodova donosi
lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova u koji je brod upisan.

Rješenje o prvom upisu broda, rješenja o upisu u list B i list C uloška
glavne knjige upisnika brodova i rješenje o brisanju broda donosi lučka
kapetanija koja vodi upisnik brodova.

Rješenje o prijenosu upisa broda iz jednoga hrvatskog upisnika brodova
u drugi hrvatski upisnik brodova donosi lučka kapetariija koja vodi upisnik
brodova u koji se brod ima upisati.

Postupak upisivanja iz stavka 2 ovoga članka provodi se prema odredbama
Zakona o općem upravnom postupku.

Članak 269.

U upisnik brodova mogu se upisati samo: stvarna prava, zakup broda i
brodarski ugovor na vrijeme za cijeli brod i pravo preče kupnje.

Članak 270.

Upis u upisnik brodova sadrži tekst rješenja o upisu. Ako se prema stanju
upisa u upisniku brodova rješenje o upisku ne može provesti, upis se može
provesti samo na temelju novog rješenja kojim se prijašnje rješenje ispravlja
ili preinačuje.

Članak 271.

Upisi na temelju ovoga Zakona jesu:

1) prvi upis u upisnik brodova - kojim se u hrvatski upisnik brodova
upisuje brod koji do tada nije bio upisan u hrvatski upisnik brodova,

2) upis u list A - kojim se list A uloška glavne knjige upisnika brodova
upisuju podaci o identifikaciji broda i njegovim tehničkim značajkama,

3) uknjižba - kojom se upisivanje, prijenos, ograničenje ili prestanak
prava postiže bez posebnog opravdanja (bezuvjetno upisivanje prava ili
bezuvjetno brisanje),

4) predbilježba - kojom se upisivanje, prijenos, ograničenje ili prestanak
prava postiže uz uvjet naknadnog opravdanja (uvjetno upisivanje prava ili
uvjetno brisanje).

5) zabilježba - kojima se evidentiraju osobni odnosi važni za raspolaganje
imovinom ili druge činjenice za čiju zabilježbu zakon veže određen pravne
učinke,

6) prijenos upisa broda - kojim se brod iz jednoga hrvatskog upisnika
brodova upisuje u drugi hrvatski upisnik brodova,

7) brisanje broda - kojim se brod briše iz hrvatskog upisnika brodova.

Članak 272.

Pravo vlasništva i ostala stvarna prava na brodu mogu se upisati na
brod u cjelini ili na udio u brodu određen s obzirom na cjelinu, ali ne
na pojedine sastavne dijelove broda.

Hipoteka na brod ne može se upisati na udio u brodu s obzirom na cjelinu,
ako je pravo vlasništva na brodu upisano u korist jedne osobe, a ni na
dio onog udjela u brodu za koji je u upisnik brodova upisan jedan suvlasnik.

Upis prijenosa tražbine osigurane hipotekom na brodu i stjecanja podhipotekarnog
prava dopušteni su u pogledu cijele tražbine te njenog dijela određenog
razmjerno ili brojčano.

Članak 273.

Za određene stvari koje su pripadak broda može se, uz pristanak vlasnika
broda, zabilježiti u upisnik broda da su u vlasništvu druge fizičke ili
pravne osobe.

Članak 274.

Upis hipoteke na brodu mora sadržavati najmanje

1) novčanu svotu tražbine koja se osigurava hipotekom,

2) visinu kamata, ako se uz tražbinu moraju platiti,

3) tvrtku, odnosno naziv i sjedište, odnosno osobno ime i prebivalište
hipotekarnog vjerovnika.

Članak 275.

Ako se hipotekom na brodu osigurava tražbina koja bi mogla nastati zbog
odobrenog kredita, zbog preuzetog jamčenja ili naknade štete, u ispravi,
na temelju koje se obavljaju upisi, mora se navesti najviša svota koju
kredit ili odgovornost smije dostići.

Članak 276.

Upisi su dopušteni samo protiv osoba u čiju je korist, u vrijeme podnošenja
prijedloga u upisnik brodova, upisano ili se istodobno upisuje pravo vlasništva,
odnosno ono pravo u pogledkz kojega se obavlja upis.

Članak 277.

Ako je više osoba uzastopce steklo pravo na upis kakva prava na brodu
ili na pravu upisanom na brodu, a to svoje pravo nisu upisali, posljednji
stjecatelj može, ako dokaže tko su mu prethodnici, zahtijevati izvršenje
upisa toga prava neposredno u svoju korist.

Ako je na koju osobu prenijeta tražbina osigurana hipotekom koja je
upisana u upisnik brodova, a tražbina bude podmirena, dužnik može, ako
dokaže prijenos, zahtijevati brisanje upisa bez prethodnog izvršenog prijenosa.

Članak 278.

Ako vjerovnik koji ima pravo zatražiti upis hipoteke na brodu ili podhipotekarnog
prava na upisanom hipotekarnom pravu svog dužnika taj upis ne zatraži,
može i jamac zatražiti upis tih prava u korist vjerovnika.

Svaki suvlasnik može za sebe i u ime ostalih suvlasnika zatražiti upis
zajedničkih prava koja se ne mogu podijeliti u razmjeru prema cjelini.

Članak 279.

Upisi u upisnik brodova, na temelju rješenja suda o nasljedstvu i legatu,
upisuju se na temelju pravomoćnog rješenja nadležnoga ostavinskog suda.

2. Prvenstveni red

Članak 280.

Za prvenstveni red upisa mjerodavno je vrijeme kad je prijedlog upisa
stigao lučkoj kapetaniji koja vodi upisnik brodova u koji se obavlja upis.

Upisi obavljeni na temelju prijedloga koji su stigli u isto vrijeme
imaju isti red prvenstva, ako drugim zakonom nije drugačije određeno.

Članak 281.

Uknjižbom ili predbilježbom ustupanja prvenstva može se promijeniti
prvenstveni red prava koja su uknjižena na brodu.Za tu promjenu potreban
je pristanak ovlaštenika prava koji ustupa svoj red prvenstva i čije pravo
stupa nazad te ovlaštenika prava koje stupa na njegovo mjesto naprijed.
Ako je pravo koje stupa nazad hipotekarno pravo, potreban je i pristanak
vlasnika broda, a ako je pravo koje stupa nazad opterećeno pravom treće
osobe potreban je i pristanak te osobe. Tom se promjenom ne dira u opseg
i prvenstveni red ostalih upisanih prava.

Članak 282.

Pravo koje stupa naprijed stječe bez ograničenja red prvenstva prava
koje stupa nazad, ako su ta prava u upisniku brodova upisana neposredno
jedno iza drugog ili ako mu prvenstvo daju i svi ovlaštenici čija su prava
upisana između njih.

Članak 283.

Ako se ustupanje prvenstva obavlja između prava koja nisu upisana neposredno
jedno iza drugog, bez pristanka ovlaštenika čija su prava upisana između
njih, pravo koje stupa naprijed stječe red prvenstva prava koje stupa nazad
samo u opsegu i sadržaju tog prava.

Ako je pravo koje stupa nazad uvjetno ili s određenim rokom, pravo koje
stupa naprijed u postupku izvršenja provedenom prije nastupanja tog uvjeta
ili roka može se namiriti samo u onoj svoti koja tom pravu pripada prema
njegovu prvotnome prvenstvenom redu.

Ako kupac na javnoj prodaji mora pravo koje stupa nazad preuzeti prema
njegovu prijašnjem prvenstvenom redu bez uračunavanja u kupovnu cijenu,
pri razdiobi kupovne cijene pravo koje stupa naprijed uzet će se u obzir
po svojemn prvotnom prvenstvenom redu.

Članak 284.

Pravo koje stupa nazad ima i na svojemu prvotnom mjestu prednost pred
pravom koje stupa naprijed, ako nije drugačije ugovoreno između hipotekarnih
vjerovnika koji mijenjaju mjesta hipoteke.

Članak 285.

Ako ustupanjem prvenstva više prava stupaju na mjesto drugog i ustupanje
bude uknjiženo istodobno, pravo koje je plije ustupanja imalo prvenstvo
u prvenstvenom redu ima prvenstvo i na novom mjestu, ako nije drugačije
ugovoreno između hipotekarnih vjerovnika koji mijenjaju mjesta hipoteke.

Članak 286.

Naknadne promjene koje se tiču postojanja ili opsega prava koje ustupanjem
prvenstva stupa nazad ne utječu na prvenstveni red prava koje stupa naprijed,
ako nije druga čije ugovoreno između hipotekarnih vjerovnika koji mijenjaju
mjesta hipoteke.

3. Prijave i prijedlozi

Članak 287.

Rješenje o upisu broda u upisnik brodova donosi se na temelju prijave
ili prijedloga ovlaštene stranke, odnosno zahtjeva nadležnog tijela, ako
u ovom Zakonu nije drugačije određeno.

Prijave i prijedlozi, odnosno zahtjevi iz stavka 1. ovoga članka podnose
se lučkoj kapetaniji koja vodi upisnik brodova u koji je brod upisan ili
treba biti upisan.

Članak 288.

Prijave i prijedlozi za upis broda u upisnik brodova podnose se u dovoljnom
broju primjeraka lučkoj kapetaniji koja vodi upisnik brodova, i to za tu
lučku kapetaniju i za stranke kojima se rješenje o upisu broda mora dostaviti.

Ako prijava ili prijedlog nije podnesen u dovoljnom broju primjeraka,
lučka kapetanija iz stavka 1. ovoga članka pozvat će podnositelja da to
učini u određenom roku. Ako podnositelj ne postupi prema ovom nalogu, taj
će organ odrediti da se podnesak prepiše na trošak podnositelja.

Članak 289.

Kad je podnesak vezan za rok, određen u odredbama ovoga Zakona o postupku
za upisivanje brodova, podnesak je predan u roku samo ako prije proteka
roka stigne lučkoj kapetaniji kod koje se vodi upisnik brodova.

Rokovi određeni u odredbama ovoga Zakona o postupku upisivanja u upisnik
brodova, osim rokova za opravdanje predbilježbe (članak 346. i 348.) i
roka za podnošenje izvorne isprave (članak 310.) ili prijevoda (članak
311.), ne mogu se produljiti.

Zbog propuštanja rokova određenih ovim Zakonom u postupku upisivanja
u upisnik brodova nema mjesta povratu u prijašnje stanje.

Članak 290.

Za prvi upis broda čiji je upis u upisnik brodova obvezan (članak 201.),
za upis promjena koje se upisuju u list A uloška glavne knjige upisnika
brodova ili za upis promjena zbog kojih se brod briše iz upisnika brodova
podnosi se pismena prijava.

Za ostale upise podnosi se pismeni prijedlog.

Članak 291.

U prijavi ili prijedlogu za upis broda u upisnik brodova treba navesti
tijelo kojem se prijedlog, odnosno prijava podnosi, osobno ime i prebivalište,
odnosno naziv i sjedište podnositelja prijedloga, odnosno prijave i onih
osoba kojima treba dostaviti rješenje o upisu te ime, odnosno oznaku broda
na koji se upis odnosi.

U prijedlogu, odnosno prijavi treba točno navesti što se mora upisati
u upisnik.

Prijedlog za uknjižbu sadrži prešutno i prijedlog za predbilježbu, ako
predlagatelj predbilježbe to nije izričito isključio.

Jednim prijedlogom može se tražiti više upisa na temelju jedne isprave
te upis jednog istog prava u više uložaka ili upis više prava u jedan uložak.

Članak 292.

Prijava za upis brodova u upisnik brodova mora sadržati sve podatke
koji se upisuju u upisnik brodova. Uz prijavu moraju se priložiti isprave
kojima se dokazuju podaci koji se upisuju u upisnik brodova.

Članak 293.

Prijedlogu koji podnosi zakonski zastupnik neke osobe za upis stjecanja,
prijenosa, ograničenja ili prestanka upisanih prava na brodovima mora se
priložiti odobrenje nadležnog tijela starateljstva, kad je takvo odobrenje
potrebno.

Članak 294.

Upis u list A uloška glavne knjige upisnika brodova, uknjižbe i predbilježbe
mogu se dopustiti samo na temelju isprava sastavljenih u obliku propisanom
za njihovu valjanost.

Nazivi, odnosno vlastita imena osoba koje sudjeluju u pravnom poslu
navedenom u ispravi na temelju koje se obavlja upis moraju biti točno navedena.U
toj ispravi mora biti navedeno i mjesto gdje je isprava sastavljena i datum
kad je sastavljena.

U ispravama o stjecanju, prijenosu, ograničenju i prestanku prava iz
članka 228. ovoga Zakona mora biti navedena i valjana pravna osnova.

Isprave na temelju kojih se obavlja upis u upisnik brodova ne smiju
imati takvih vidljivih nedostataka koji slabe njihovu vjerodostojnost,
a ako se sastoje od više listova, oni moraju biti ušiveni tako da se ni
jedan list ne može umetnuti.

Članak 295.

Isprave na temelju kojih se obavljaju upisi u list B i list C uloška
glavne knjige upisnika brodova moraju se priložiti u izvorniku, a ostale
isprave mogu se priložiti i u ovjerenom prijepisu.

Od svake isprave iz stavka 1. ovoga članka prilaže se i po jedan neovjereni
prijepis ili fotokopija za zbirku isprava. Voditelj upisnika brodova potvrdit
će da se taj prijepis ili fotokopija slaže s izvornikom.

Ako se izvornik isprave nalazi u službenim spisima ili na čuvanju kod
lučke kapetanije koja vodi upisnik brodova ili ako je priložen uz već podneseni
prijedlog, odnosno prijavu, dovoljno je podnijeti prijepis ili fotokopiju
u dva primjena i navesti gdje se izvornik nalazi.

Ako se izvornik isprave ne može odmah podnijeti zato što se nalazi kod
drugog tijela ili suda, treba to u prijedlogu, odnosno prijavi navesti
i priložiti prijepis ili fotokopiju, opskrbljenu potvrdom tijela uprave
ili suda da se prijepis, odnosno fotokopija slaže s izvornikom i jedan
neovjereni prijepis ili fotokopiju isprave.

Članak 296.

Uz isprave sastavljene na stranom jeziku mora se priložiti ovjereni
prijevod na hrvatskom jeziku.

4. Provođenje upisa

a) Zajedničke odredbe

Članak 297.

U upravnom postupku upisivanja u upisnik brodova, koji se provodi pred
lučkom kapetanijom koja vodi upisnik brodova, na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe Zakona o općem upravnom postupku, ako ovim Zakonom
nije drugačije određeno.

Članak 298.

U postupku upisivanja u upisnik brodova stranke su osobe koje traže
upis i sve druge osobe čija su prava u upisnik brodova upisana.

Članak 299.

Sporazum stranaka o nadležnosti suda nema pravni učinak.

Članak 300.

U postupku upisivanja u upisnik brodova lučka kapetanija koja vodi upisnik
brodova donosi odluke u obliku rješenja.

Članak 301.

Saslušanje stranaka i ostalih sudionika u postupku upisivanja u upisnik
brodova može se obavljati usmeno ili pismenom izjavom. Kad se mora saslušati
više osoba, pojedine od njih mogu se saslušati i u odsutnosti ostalih.

Članak 302.

O usmenim radnjama poduzetim u tijeku postupka upisivanja u upisnik
brodova sastavlja se zapisnik.

O manje važnim izjavama ili obavijestima može se umjesto zapisnika staviti
samo službena bilješka na spisu.

Članak 303.

U postupku upisivanja u upisnik brodova svaka stranka snosi svoje troškove.

Članak 304.

Za odlučivanje lučke kapetanije koja vodi upisnik brodova o prijavi
ili prijedlogu mjerodavan je trenutak kad je prijava ili prijedlog stigao
tom tijelu.

Članak 305.

Prijavu ili prijedlog kojim se traži upis u upisnik brodova lučka kapetanija
koja vodi upisnik brodova upisuje u dnevnik upisnika brodova, naznačujući
na njemu dan, sat i minutu kad mu je prijava ili prijedlog stigao. Ta je
lučka kapetanija dužna u ulošku upisnika brodova u koji je brod upisan,
ako je uložak već otvoren, evidentirati da je podnesena prijava ili prijedlog
za upis, naznačujući olovkom broj pod kojim je podnesak upisan u dnevnik
upisnika brodova.

Ako uložak još nije otvoren, čim stigne prijava ili prijedlog za prvi
upis broda u upisnik, otvara se uložak u koji se olovkom naznačuje broj
pod kojim je podnesak upisan u dnevnik upisnika brodova, ime, odnosno oznaka
broda te brojevi svih daljnjih prijava ili prijedloga koji stignu dok se
ne obavi upis broda ili dok rješenje o odbijanju upisa broda u upisnik
ne postane konačno.

Uložak za prvi upis broda u upisnik brodova neće se otvarati ako je
prijava ili prijedlog potpuno nerazumljiv ili neodređen.

Članak 306.

Kad stigne prijedlog kojim se traži uknjižba, predbilježba ili zabilježba
na brodu koji je već upisan u upisnik brodova, lučka kapetanija koja vodi
upisnik brodova utvrđuje ima li prema stanju upisa u upisniku brodova u
koji je taj brod upisan smetnji za provođenje traženog upisa.

Članak 307.

Prijedlog za prijenos upisa broda u upisnik brodova koji vodi druga
lučka kapetanija podnosi se lučkoj kapetaniji kod koje je brod upisan.

Uz prijedlog moraju se priložiti isprave kojima se dokazuje da postoje
pretpostavke za prijenos upisa broda iz stavka 1. ovoga članka.

Kad lučka kapetanija u čiji je upisnik brodova brod upisan, primi prijavu
ili prijedlog za prijenos upisa broda, zabilježit će traženje prijenosa
u upisnik brodova u koji je brod upisan. Kad donese rješenje o upisu broda
sa svim podacima iz upisnika brodova u novi upisnik brodova, rješenje o
tome dostavit će lučkoj kapetaniji u čiji se upisnik brodova upis prenosi
lučka kapetanija iz čijeg se upisnika brodova brod briše provest će upis
brisanja broda iz upisnika brodova i lučkoj kapetaniji u čiji se upisnik
brodova upisuje poslat će zbirnu isprava koja se odnosi na brod koji je
brisan iz njegova upisnika brodova.

Ako je podnesen prijedlog za prijenos broda iz jednog upisnika u drugi,
koji se vodi kod iste lučke kapetanije, ta će lučka kapetanija postupiti
prema odredbama stavka 3. ovoga članka.

Članak 308.

Lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova će na temelju prijedloga
ili prijave i njezinih priloga dopustiti upis u upisnik brodova:

1) kad iz upisnika brodova u pogledu broda ili prava na brodu ne proizlazi
nikakva smetnja traženom upisu, odnosno kod prijave ili prijedloga za prvi
upis broda u upisnik brodova, ako je udovoljeno uvjetima iz članka 201.
i 202. ovoga Zakona,

2) kad nema osnovane sumnje u to da je predlagatelj ovlašten da podnese
prijedlog i da su sudionici na čija se prava upis odnosi sposobni raspolagati
tim pravima;

3) kad je traženje prema sadržaju podnesenih isprava osnovano,

4) kad isprave imaju oblik koji se zahtijeva za dozvolu uknjižbe, predbilježbe
ili zabilježbe.

Pri upisu u upisnik brodova koje dopušta druga lučka kapetanija, a ne
lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova iz članka 268. ovoga Zakona,
lučka kapetanija iz članka 268. ovoga Zakona ograničit će se na odlučivanje
o tome je li upis dopušten s obzirom na stanje upisnika, a u pogledu ostalih
pretpostavki za upis - odlučivanje pripada lučkoj kapetaniji koja upis
dopušta.

Članak 309.

Osim slučajeva predviđenih u članku 330. 350. i 374. ovoga Zakona lučka
kapetanija koja vodi upisnik će na svaku prijavu ili prijedlog odlučiti
o samoj stvari, bez saslušanja stranaka i u pravilu, bez donošenja prethodne
odluke (članak 310., 311., 393. i 394). lučka kapetanija je dužna u rješenju
izričito navesti prihvaća li se prijedlog ili se odbija.

Ako se prijedlog prihvaća samo djelomično, naredit će se upis u dijelu
u kojem je prijedlog prihvaćen, a odbiti dio prijedloga koji se ne uvažava.

Ako se prijedlog u cijelosti ili djelomično odbija, u rješenju će se
navesti razlozi zbog kojih se prijedlog odbija.

Članak 310.

Lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova donosi rješenje o upisu u
upisnik brodova na temelju izvornih isprava.

Ako iz prijave ili prijedloga i priloženih prijepisa isprava proizlazi
da bi se traženju moglo udovoljiti da je izvorna isprava bila podnesena
lučka kapetanija će, da se za, odnosno pravo sačuva prvenstveni red, odrediti
zabilježbu prijave ili prijedloga u zapisnik brodova uz napomenu "dok
stigne izvornik".

Istodobno će lučka kapetanija koja vodi zapisnik brodova predlagatelju
odrediti primjeren rok u kojem mora podnijeti izvornu prijavu, ako je tijelo,
kod kojeg se ona nalazi, već po službenoj dužnosti nije dužan poslati.Ako
drugo tijelo ili sud izvornu ispravu naknadno dostavi, ili isprava bude
u određenom roku podnesena, rješavat će se o prijedlogu u samoj stvari.

Ako izvorna isprava u određenom ili produljenom roku ne bude podnesena,
odbacit će se prijedlog i, po službenoj dužnosti, odrediti brisanje zabilježbe.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka lučka kapetanija koja vodi
upisnik brodova može, kad ocijeni da za to postoje opravdani razlozi, dopustiti
upis u upisnik brodova na osnovi potvrde o brisanju broda iz stranog upisnika
brodova poslane telefaksom s time da se odredi rok za dostavu izvorne isprave.

Ako iz prijedloga i priloženih isprava proizlazi da se traženju ne bi
moglo udovoljiti i kad bi izvorna isprava bila priložena, lučka kapetanija
će prijedlog odbiti.

Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju i na prijave
za prvi upis broda ili broda u gradnji.

Članak 311.

Ako prijavi ili prijedlogu nije priložen prijevod isprave koja je sastavljena
na stranom jeziku, a iz podneska ne proizlazi da traženje treba odbiti,
lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova će, da se sačuva prvenstveni
red, odnosnog prava, odrediti zabilježbu prijedloga, odnosno prijave u
upisniku uz napomenu "dok stigne prijevod". Lučka kapetanija
koja vodi upisnik će istodobno odrediti predlagatelju primjeren rok u kojem
mora podnijeti prijevod. Ako prijevod bude predan u određenom ili produljenom
roku, rješavat će se o prijedlogu u samoj stvari u protivnom prijava ili
prijedlog odbaciti i, po službenoj dužnosti, odrediti brisanje zabilježbe.

Članak 312.

Lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova ne može odobriti da se u
upisnik brodova upiše više ili što drugo što stranka nije tražila, iako
bi, prema podnesenim ispravama, bila ovlaštena tražiti više ili što drugo.

Ako je predložena samo predbilježba, ne može se odrediti uknjižba, iako
postoje pretpostavke za uknjižbu.

Članak 313.

Ako iz isprava proizlazi da je stjecatelju knjižnog prava dano odobrenje
za uknjižbu, ali da su mu istodobno nametnuta ograničenja u vezi s raspolaganjem
stečenim pravom ili da su mu nametnute obveze u pogledu kojih je ugovorena
istodobno uknjižba u korist određenih ovlaštenika traženi se upis neće
moći dopustiti ako istodobno ne bude predložena i uknjižba ili - prema
tome kakva je isprava-bar predbilježba ugovorenih ograničenja ili obveza.

Prijedlog za istodobni upis međusobnih prava i obveza može podnijeti
bilo koja stranka.

Članak 314.

Rješenje kojim se dopušta upis u upisnik brodova mora sadržati :

1) naznaku uloška u kojem se upis mora obaviti i ime broda na koji se
upis odnosi,

2) naziv i sjedište, odnosno ime i prebivalište osobe u čiju će se korist
upis obaviti, brod ili pravo na brodu na kojem će se upis obaviti, naznaku
isprava na temelju kojih se upis dopušta, vrstu upisa koji će se obaviti
i bitni sadržaj prava koje se upisuje, i to riječima koje trebaju biti
upisane u upisnik brodova.

Ako se sadržaj prava koje se upisuje ne može ukratko izraziti, može
se obaviti pozivanje na točno označena mjesta u ispravama na temelju kojih
je određen upis, i to s učinkom kao da su ta mjesta upisana u glavnu knjigu.

Rješenje kojim se određuje upis broda u upisnik brodova mora sadržavati
sve podatke koji se moraju upisati u list A, i to riječima kojima su ti
podaci navedeni u prethodnom rješenju lučke kapetanije koja vodi upisnik
brodova.

Članak 315.

Kad rješenje o upisu u upisnik brodova donese druga lučka kapetanija
koja vodi upisnik brodova, a ne lučka kapetanija nadležna prema odredbi
članka 268. ovoga Zakona, dostavit će svoje rješenje lučkoj kapetaniji
kod koje se vodi upisnik brodova u koji je brod upisan, radi provođenja
postupka prema članku 305. i 306. ovoga Zakona.

Ta će lučka kapetanija postupiti prema odredbama članka 306. stavka
2. i članka 308. stavka 2. ovoga Zakona i donijet će ili rješenje kojim
se određuje izvršenje upise ili rješenje kojim se odbija izvršenje dopuštenog
upisa, a svoje rješenje dostavit će lučkoj kapetaniji koja je donijela
rješenje kojim se upis dopušta i lučkoj kapetaniji kod koje se vodi upisnik
brodova u koji je brod upisan, sa svim predmetnim spisima, radi izvršenja
upisa i radi dostave rješenja osobama navedenim u rješenju.

Članak 316.

Ako lučka kapetanija iz članka 268. ovoga Zakona odbija prijedlog za
uknjižbu ili predbilježbu ili za prvi upis broda u upisnik brodova, ili
odbije prijedlog za zabilježbu prvenstvenog reda, ili odbije izvršenje
dopuštenog upisa (članak 315.), lučka kapetanija će rješenjem odrediti
upis zabilježbe odbijanja tih zahtjeva. Na isti način postupit će lučka
kapetanija iako je bio odbijen prijedlog za odobrenje prodaje radi naplate
tražbina za koje založno pravo nije uknjiženo.

Zabilježba se neće upisati:

1) ako se iz prijedloga i iz njegovih priloga ne može utvrditi o kojem
je brodu ili pravu za koje se zahtijeva upis riječ, ili ako brod ili pravo
nisu upisani u naznaćeni upisnik brodova, ili ako u vezi s prijavom ili
prijedlogom za prvi upis nije otvoren uložak za upis,

2) ako pravo vlasništva, odnosno koje drugo pravo na brodu nisu upisani
u korist osobe protiv koje se prema sa držaju isprave može provesti uknjižba
ili predbilježba.

Upis zabilježbe naznačuje se na rješenju.

Članak 317.

Ako koji od prijedloga navedenih u članku 316. ovoga Zakona odbije druga
lučka kapetanija, a ne lučka kapetanija iz članka 268. ovoga Zakona, ta
će lučka kapetanija, po službenoj dužnosti, zamoliti lučku kapetaniju iz
članka 268. ovoga Zakona da odredi upis zabilježbe odbijanja prijedloga.

Članak 318.

Kad lučka kapetanija iz članka 268. ovoga Zakona utvrdi da je rješenje
kojim se odbija upis iz članka 316. i 317. ovoga Zakona postalo pravomoćno
zato što žalba nije podnesena, donijet će, po službenoj dužnosti, rješenje
o brisanju zabilježbe odbijanja upisa i o tome obavijestiti stranke.

Članak 319.

Rješenje o upisu, zajedno sa svim ispravama koje su priložene prijavi
ili prijedlogu za upis, lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova radi
izvršenja upisa i postupanja prema članku 329. i 332. ovoga Zakona, dostavlja
osobama navedenim u tom rješenju.

Članak 320.

Rješenje o upisu provodi lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova
u koji je brod upisan, a ako je riječ o prvom upisu - lučka kapetanija
koja vodi upisnik brodova u koji brod treba upisati.

Članak 321.

Svaki upis, osim upisa u list A o tehničkim podacima, mora sadržavati:

1) datum kad je prijedlog primljen i broj dnevnika upisnika brodova,

2) naziv isprave koja je osnova za upis, mjesto gdje je isprava sastavljena
i datum kad je sastavljena,

3) naziv lučke kapetanije, broj i datum njegova rješenja kojim je dopustio
upis,

4) vrstu upisa (članak 271.) i bitni sadržaj prava, odnosno činjenice
koja se upisuje,

5) naziv i sjedište, odnosno ime i prebivalište osoba u čiju se korist
obavlja upis.

Ako lučkoj kapetaniji istodobno stigne više prijedloga koji se odnose
na isti brod, kod svakog upisa obavljenog u vezi s tim prijedlozima zabilježit
će se brojevi ostalih prijedloga s naznakom da su stigli istodobno.

Članak 322.

Kad lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova done- se rješenje kojim
se određuje upis broda u upisnik brodova, obavit će istodobno upis broda
u list A i list B upisnika brodova. Nakon upisa ta će lučka kapetanija
postupiti prema odredbama članka 329. i 332. ovoga Zakona.

Kad lučka kapetanija iz stavka 1. ovoga članka donese rješenje kojim
se odbija zahtjev za upis broda u upisnik brodova i odredi upis zabilježbe
odbijanja zahtjeva, obavit će se upis zabilježbe u list A uloška otvorenog
u skladu sa člankom 305. stavkom 2. ovoga Zakona.

Članak 323.

Rješenje o odbijanju prijave ili prijedloga za upis broda u upisnik
brodova zabilježit će se u list A uloška otvorenog u vezi s podnesenom
prijavom ili prijedlogom.

Zabilježba iz stavka 1. ovoga članka neće se upisati ako u povodu prijave
ili prijedloga ne bude otvoren novi uložak (članak 305. stavak 3).

Članak 324.

U svakom rješenju naznačit će se kome se rješenje ima dostaviti i kome
će lučka kapetanija dostaviti koju od isprava (članak 332. stavak 2).

Članak 325.

Rješenja o prijedlozima i prijavama za upis u upisnik brodova dostavit
će se podnositelju prijave, odnosno prijedloga i osobi na čijem se pravu
vlasništva broda stječe koje pravo ili čija se prava prenose, ograničavaju,
opterećuju ili ukidaju te osobi protiv koje je obavljen upis zabilježbe
u upisnik brodova.

Rješenje kojim se dopušta potpuno ili djelomično brisanje kakva upisa
dostavit će se i svim osobama u čiju korist na upisanom pravu postoje daljnje
uknjižbe ili predbilježbe.

Rješenje o uknjižbi ili predbilježbi, kojima se na upisanim pravima
trećih osoba upisuje hipotekarno pravo ili ustupanje prava, dostavit će
se i vlasniku broda.

Rješenje kojim se dopušta upis na prijedlog punomoćnika protiv stranke
koja je punomoć izdala dostavit će se stranci osobno, ako punomoć ne odgovara
odredbi članka 335. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 326.

Dostava iz članka 325. ovoga Zakona obavlja se prema odredbama Zakona
o parničnom postupku o dostavi osobno strankama.

Ako se stranci moraju vratiti izvornici isprava koji su priloženi (članak
332.), ti se izvornici vraćaju stranci koja ih je priložila, ako stranka
nije drugačije odredila.

Članak 327.

Valjanost upisa ne može se pobijati zato što dostava nije obavljena
uredno ili nije uopće obavljena.

Osoba koja iz izvršenog upisa izvodi za sebe kakvo pravo ili oslobođenje
od obveze nije dužna dokazivati da je dostava obavljena.

Članak 328.

Lučka kapetanija koja je obavila upis brisanja broda iz upisnika brodova
izdat će stranci, na njezin zahtjev, potvrdu o brisanju. U potvrdi o brisanju
navest će razlog brisanja i rješenje na temelju kojeg je brisanje provedeno.

Članak 329.

Na izvorniku isprave na temelju koje je upis obavljen lučka kapetanija
koja vodi upisnik brodova stavlja potvrdu o obavljenom upisu.

U potvrdi iz stavka 1. ovoga članka navodi se rješenje kojim je upis
bio određen i uložak u koji je upis obavljen.

Ako je upis bio obavljen na temelju više isprava koje su medu sobom
u vezi, potvrda se stavlja na onu ispravu iz koje pravo upisanog neposredno
proizlazi (članak 277. i 278.)

Članak 330.

U upisniku se ne smije ništa brisati ni na drugi način što dodavati
ili mijenjati.

Svi upisi u upisniku brodova moraju se upisivati tintom.

Ako je pri upisivanju bila učinjena pogreška i ona se uoči još za upisivanja,
ispravit će se bez naloga lučke kapetanije. Pogreška učinjena pri upisivanju
mora se precrtati tako da ostane čitljiva.

Pogreška koja se učini nakon obavljenog upisa može se ispraviti samo
po nalogu nadležnog tijela iz članka 268. ovoga Zakona, koji će, ako bi
pogreška imala kakvu pravnu posljedicu, saslušati sudionike. Pokretanje
tog postupka zabilježit će se na listu na kojem je obavljen pogrešan upis.
Ta zabilježba ima takav učinak da kasniji upisi ne sprečavaju ispravljanje
pogreške. Kad rješenje u vezi s ispravkom pogreške postane pravomoćno,
zabilježba se briše po službenoj dužnosti.

Ispravci pogrešnih upisa moraju imati datum, potpis voditelja upisnika
brodova i pečat lučke kapetanije kod koje se ti upisnici brodova vode.

Članak 331.

Rješenje o brisanju broda iz upisnika brodova te zabi lježba odbijanja
zahtjeva za brisanje broda iz upisnika brodova upisuju se u list A upisnika
brodova.

Nakon što rješenje o brisanju broda iz upisnika brodova postane konačno,
odnosno pravomoćno, lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova preko svake
stranice uloška glavne knjige upisnika brodova povlači crvenom tintom dvije
unakrsne crte i jednu vodoravnu crtu na svakoj stranici ispod svih upisa,
s tim što se pojedini upisi ne precrtavaju.

Lučka kapetanija iz stavka 2. ovoga članka postupit će prema odredbama
iz toga stavka nakon što rješenje o odbijanju prijedloga ili prijave za
prvi upis broda u upisnik brodova (članak 316. stavak 1.) postane konačno,
odnosno pavomoćno.

Članak 332.

Nakon obavljenog upisa lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova vratit
će stranci izvornike isprava, odnosno ovjerene prijepise isprava ako je
prijavi ili prijedlogu priložen neovjeren prijepis tih isprava. U protivnom,
izvornici isprava, odnosno njihovi ovjereni prijepisi zadržat će se u zbirci
isprava, a lučka kapetanija će obavijestiti stranku da u određenom roku
može te isprave uzeti ako podne se ovjerene prijepise. Lučka kapetanija
može i sama napraviti te prijepise uz naplatu propisanih taksa.

Ako lučka kapetanija iz stavka 1. ovoga članka upis obavlja na temelju
rješenja suda, postupit će s ispravama prema tom rješenju (članak 324.).

U pogledu prijepisa potrebnih za zbirku isprava postupit će se prema
stavku 1. ovoga članka.

b) Posebne odredbe

Prvi upis u upisnik brodova

Članak 333.

Prvi upis u upisnik brodova u gradnji dopustit će lučka kapetanija koja
vodi upisnik brodova u gradnji u koji se brod u gradnji treba upisati ako
su uz prijavu, odnosno prijedlog za prvi upis priložene ove isprave:

1) isprava kojom se dokazuje pravo vlasništva na brodu u gradnji,

2) potvrda brodogradilišta o tehničkim podacima koji se upisuju na list
A upisnika brodova u gradnji, mjestu i početku gradnje,

3) izjava vlasnika broda u gradnji o imenu broda u gradnji, ili, ako
brod nema imena, izjava brodogradilišta o oznaci broda u gradnji.

Članak 334.

Prvi upis broda u upisnik brodova dopustit će lučka kapetanija koja
vodi upisnik brodova u gradnji ako su uz prijavu za prvi upis broda, priložene
ove isprave:

1) isprava kojom se dokazuje pravo vlasništva na brodu,

2) izvadak iz sudskog upisnika, odnosno druga isprava kojom se dokazuje
da je vlasnik hrvatski državljanin ili hrvatska pravna osoba, odnosno da
je udovoljeno uvjetima za upis broda u upisnik brodova,

3) rješenje o određivanju imena, odnosno oznake broda i luke upisa za
brod,

4) svjedodžba o baždarenju,

5) potvrda o tehničkim podacima broda radi njegova upisa u upisnik brodova
koju izdaje Hrvatski registar brodova,

6) isprava kojom se određuje pozivni znak broda prema Međunarodnome
signalnom kodeksu, ako brod takav znak mora imati,

7) isprave kojima se dokazuju drugi podaci koji se unose u list A uloška
glavne knjige upisnika brodova,

8) potvrda organa koji vodi strani upisnik brodova da je brod brisan
iz tog upisnika, ako se taj brod prenosi iz stranog upisnika u hrvatski
upisnik brodova.

Ako je vlasnik broda strani državljanin ili strana pravna osoba, uz
prijavu se moraju priložiti isprave kojima se dokazuje pravo da brod bude
upisan u hrvatski upisnik brodova te podaci u ispravama iz stavka 1. ovoga
članka.

Uknjižba

Članak 335.

Ako ovim ili drugim zakonom nije drugačije određeno, uknjižba (članak
271. točka 3) može se dopustiti samo na temelju javnih isprava ili privatnih
isprava na kojima je potpise osoba čije pravo treba ograničiti, opteretiti
ili prenijeti na drugu osobu ovjerilo tijelo nadležno za ovjeravanje potpisa.

Na temelju privatne isprave koju je izdao punomoćnik uknjižba protiv
vlastodavca može se dopustiti samo ako punomoć koju je taj izdao glasi
na određeni posao ili na određenu vrstu poslova, a od dana izdavanja punomoći
do dana traženja uknjižbe nije proteklo više od jedne godine.

Ovjera potpisa na privatnoj ispravi nije potrebna ako se na ispravi
nalazi odobrenje tijela nadležnog za zaštitu prava i interesa osobe čije
pravo treba ograničiti, opteretiti ili prenijeti na drugu osobu.

Članak 336.

Privatna isprava, na temelju koje se može dopustiti uknjižba, mora zadržavati,
pored podataka iz članka 294. ovoga Zakona, još i:

1) točnu oznaku broda ili prava u pogledu kojega se uknjižba provodi,

2) izričitu izjavu osobe čije se pravo ograničava, opterećuje, ukida
ili prenosi na drugu osobu da dopušta uknjižbu.

Odredba stavka 1. točke 2. ovoga članka ne odnosi se na isprave o stjecanju
prava vlasništva na domaćem ili stranom brodu ako se traži prvi upis broda
u hrvatski upisnik brodova.

Članak 337.

Javne isprave na temelju kojih se dopušta uknjižba jesu:

1) isprave o pravnim poslovima koje je sastavio sud u granicama svojih
ovlaštenja, ako sadrže podatke propisane u članku 294. ovoga Zakona,

2) isprave koje su u propisanom obliku izdali sudovi ili organi uprave,
u granicama svojih nadležnosti, kojima zakon priznaje svojstvo sudske izvršne
isprave ili na temelju kojih se prema posebnim propisima može obaviti upis
u javne knjige.

Uknjižbe na temelju odluke stranog suda mogu se obaviti ako je ta odluka
priznata u posebnom za to propisanom postupku.

Predbilježbe

Članak 338.

Kad podnesena isprava udovoljava općim uvjetima za upis, ali ne udovoljava
svim posebnim uvjetima za uknjižbu propisanim u članku 335. do 337. ovoga
Zakona, lučka kapetanija, kod koje se vodi upisnik brodova, dopustit će
predbilježbu (članak 271. točka 4.)

Članak 339.

Predbilježba hipoteke na brodu dopuštena je samo ako su tražbine i pravna
osnova hipotekarnog prava učinjene vjerojatnim.

Članak 340.

Kad se u hrvatski upisnik brodova upisuje brod koji je bio upisan u
strani upisnik brodova, a iz isprave se o brisanju broda iz stranog upisnika
brodova vidi da je brod opterećen hipotekom na brodu (članak 249.), upisat
će se, po službenoj dužnosti, predbilježa hipotekarnog prava s redom prvenstva
koji ima prema trenutku što je bio mjerodavan za utvrđivanje reda prvenstva
u stranom upisniku brodova, ako u trenutku upisa nije udovoljeno uvjetima
za uknjižbu hipoteke na brodu određene ovim Zakonom.

Članak 341.

Predbilježba prava zakupa, brodarskog ugovora na vrijeme za cijeli brod
i prava preče kupnje dopuštena je samo ako su postojanje prava i pristanka
na upis učinjeni vjerojatnim.

Članak 342.

Predbilježba se dopušta i na temelju ovih isprava:

1) nepravomoćnih sudskih odluka kojima se zahtjev za utvrđivanje, stjecanje,
ograničenje ili prestanak upisnog prava prihvaća ili odbija,

2) sudskih odluka kojima se predbilježba dopušta u po stupku osiguranja
prema propisima izvršnog postupka,

3) zahtjeva suda, tijela uprave ili organizacije u obavljanju poslova
javnih ovlaštenja koja su joj zakonom povjerena, kad su oni po zakonu ovlašteni
da po službenoj dužnosti odrede da se određene tražbine osiguraju hipotekom
na brodu.

Članak 343.

Ako kod suda bude položen iznos duga osiguranog hipotekom na brodu,
za koji, prema pravnim pravilima imovinskog prava, postoji opravdan razlog
da se vjerovniku dug ne može platiti, predbilježba će se dopustiti na temelju
potvrde suda da je ta svota položena i to:

1) ako je iznos duga kod suda položio dužnik ili osoba koja za dug odgovara,
dopustit će se predbilježba brisanja hipoteke na brodu,

2) ako je iznos duga kod suda položila treća osoba kojoj je prema pravnim
pravilima imovinskog prava vjerovnik dužan ustupiti svoju tražbinu, dopustit
će se predbilježba ustupanja tražbine osigurane hipotekom na brodu.

Članak 344.

Predbilježbom se stječu, prenose, ograničavaju ili prekidaju upisana
prava, uz uvjet da predbilježba bude naknadno opravdana, i to u opsegu
u kojem bude opravdana.

Članak 345.

Predbilježba se može opravdati na temelju:

1) isprave kojom se može dopustiti uknjižba, a koju je izdala osoba
protiv koje je predbilježba upisana,

2) potvrde da je sudska odluka iz članka 342. točke 1) ovoga Zakona
postala pravomoćna i izvršna,

3) konačne odluke nadležnog tijela o postojanju tražbine iz članka 342.
točke 3) ovoga Zakona, radi čijeg je osiguranja predbilježba upisana,

4) pravomoćne i izvršne odluke suda u parnici protiv osobe protiv koje
je predbilježba upisana.

Članak 346.

Ako se predbilježba opravdava podnošenjem isprave sposobne za uknjižbu
(članak 345. točka 1.), opravdanje treba da se izvrši u roku od 15 dana
od dana dostave rješenja o predbilježbi.

Ako se predbilježba opravdava na temelju pravomoćne i izvršne odluke
suda (članak 345. točka 4.), parnica se mora pokrenuti u roku od 15 dana
od dana dostave rješenja o predbilježbi.

Rok u kojem se predbilježba mora opravdati navodi se u odluci o predbilježbi.

Rok za opravdanje predbilježbe lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova
može, na prijedlog stranke, produljiti, ako za to postoje opravdani razlozi.
Prijedlog se podnosi lučkoj kapetaniji koja vodi upisnik brodova.

Članak 347.

Ako se predbilježba opravdava podnošenjem isprava navedenih u članku
345. točki 1.) do 3) ovoga Zakona, prijedlog za opravdanje predbilježbe
podnosi se lučkoj kapetaniji koja vodi upisnik brodova.

Ako se predbilježba opravdava odlukom suda u parnici (članak 345. točka
4.), tražitelj predbilježbe dužan je pokrenuti parnicu kod nadležnog suda
i o tome obavijestiti lučku kapetaniju koja vodi upisnik brodova.

Članak 348.

Rok u kojem se mora pokrenuti parnica za opravdanje predbilježbe navest
će se u odluci o predbilježbi.

Rok za pokretanje parnice sud može, na prijedlog stranke, produljiti,
ako za to postoje važni razlozi.

Članak 349.

Ako u vrijeme podnošenja prijedloga za predbilježbu već teče parnica
o postojanju prava čija se predbilježba traži, pokretanje posebne parnice
za opravdanje predbilježbe nije potrebno ako se, prema odredbama Zakona
o parničnom postupku, u postojećoj parnici još može istaći i zahtjev za
opravdanje predbilježbe.

Članak 350.

Ako opravdanje predbilježbe izostane, osoba protiv koje je predbilježba
bila dopuštena može predložiti da se ona briše.

Ako iz spisa ne proizlazi da je tužba za opravdanje predbilježbe podnesena
na vrijeme ili da rok za opravdanje još teče onog dana kad je prijedlog
za brisanje podnesen, lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova će u kratkom
roku odrediti ročište na kojem predlagatelj predbilježbe mora dokazati
da rok za opravdanje još teče ili da je tužba podnesena na vrijeme.

Ako lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova utvrdi da je rok protekao,
odnosno da parnica nije pokrenuta na vrijeme, dopustit će se brisanje predbilježbe.

Smatrat će se da je tužba za opravdanje predbilježbe podnesena na vrijeme,
iako je protekao rok određen za njezino podnošenje, ako bude podnesena
prije podnošenja prijedloga za brisanje predbilježbe ili bar istog dana
kad je taj prijedlog podnesen.

Članak 351.

Ako tužiteljev zahtjev za opravdanje predbilježbe bude prihvaćen u parnici
kojom se predbilježba opravdava (članak 346. i 349.), na prijedlog bilo
koje od stranaka, zabilježit će se opravdanje predbilježbe u upisnik brodova
prema sadržaju pravomoćne presude.

Ako u parnici iz stavka 1. ovoga članka zahtjev za opravdanje predbilježbe
bude pravomoćno odbijen, na prijedlog bilo koje od stranaka, predbilježba
će se brisati.

Članak 352.

Ako je predbilježba brisana zato što tužba za opravdanje predbilježbe
nije podnesena na vrijeme, može se predložiti nova predbilježba, ali ona
ima pravni učinak tek od trenutka podnošenja novog prijedloga.

Vlasnik broda ili ovlaštenik upisanog prava može tužbom zahtijevati
da se utvrdi nepostojanje predbilježenog prava. Presuda kojom se taj zahtjev
prihvaća zabilježit će se na prijedlog stranke u upisnik brodova, i time
se sprečava ponovna dozvola predbilježbe.

Članak 353.

Ako predbilježba bude brisana iz drugih razloga, a ne iz razloga navedenih
u članku 352. ovoga Zakona, lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova
će, po službenoj dužnosti, odbiti svaki novi prijedlog za predbilježbu
istog prava na temelju iste isprave. Ako lučka kapetanija koja vodi upisnik
brodova propusti to učiniti i nova predbilježba bude upisana, ta će se
predbilježba brisati čim protivnik prijavi da je predbilježba već jednom
bila brisana.

Članak 354.

Ako je predbilježeno pravo vlasništva broda, daljnji se upisi mogu dopustiti
ne samo protiv uknjiženog nego i protiv predbitježenog vlasnika broda,
ali pravni učinak tih upisa ovisi o tome hoće li predbilježba biti opravdana
ili neopravdana.

Ako predbilježba bude opravdana, istodobno s upisom opravdanja predbilježbe
brisat će se, po službenoj dužnosti, svi upisi koji su protiv uknjiženog
vlasnika broda bili obavljeni poslije trenutka podnošenja prijedloga na
temelju kojega je predbilježba prava vlasništva bila obavljena.

Ako predbilježba prava vlasništva bude brisana, brisat će se istodobno,
po službenoj dužnosti, i svi upisi koji su bili obavljeni s obzirom na
tu predbilježbu.

Odredbe ovoga članka primijenit će se i kad je protiv hipotekarnog vjerovnika
obavljena predbilježba prijenosa njegove tražbine na drugu osobu.

Članak 355.

Ako je brisanje kakva prava predbilježeno, u pogledu tog prava mogu
se dopustiti daljnji upisi (npr. podhipotekarnih prava ili ustupa), ali
pravni učinak tih upisa ovisi o tome hoće li predbilježba brisanja biti
opravdana ili neopravdana.

Ako predbilježba brisanja bude opravdana, istodobno s upisom opravdanja
brisat će se, po službenoj dužnosti, i svi upisi koji su u pogledu brisanog
prava u međuvremenu bili dopušteni.

Članak 356.

Ako na tražbini osiguranoj hipotekom na brodu, u vrijeme kad se zahtijeva
njeno brisanje, još postoje podhipotekarna prava, brisanje te tražbine
može se dopustiti samo uz napomenu da će pravni učinak brisanja u pogledu
podhipotekarnih prava nastupiti tek kad ona budu brisana.

Čim bude uknjiženo brisanje tražbine osigurane hipotekom na brodu, daljnji
se upisi na hipoteku ne mogu više dopustiti, a ako brisanje hipotekarnog
prava bude samo predbilježeno, daljnji upisi na to pravo mogu se dopustiti,
ali samo s pravnim učinkom iz članka 344. ovoga Zakona.

Zabilježba

Članak 357.

Zabilježba osobnih odnosa, osobito u pogledu ograničenja prava raspolagati
imovinom, ima pravnu posljedicu da se nitko u čiju je korist upisano kakvo
pravo u upisnik brodova ne može pozivati na to da mu ti odnosi nisu bili
poznati (npr. maloljetnost, produljenje roditeljskog prava ili starateljstva,
otvaranje stečaja itd.).

Zabilježbu osobnih odnosa i brisanje takve zabilježbe određuje lučka
kapetanija koja vodi upisnik brodova na temelju isprava kojima se dokazuju
ti odnosi, a na prijedlog stranaka, njihovih zakonskih zastupnika ili nadležnih
organa.

Članak 358.

Zabilježba drugih činjenica, osim onih koje su navedene u članku 357.
ovoga Zakona, može se dopustiti samo kad je zabilježba zakonom dopuštena
i ima učinak koji je zakonom određen (npr. prvenstveni red, zajednička
hipoteka na brodu, otkaz tražbine osigurane hipotekom na brodu, tužba za
ostvarivanje pomorskog privilegija, zabilježba spora itd.).

Članak 359

Vlasnik broda može zahtijevati upis zabilježbe prvenstvenog reda za
namjeravarao otuđenje broda ili opterećenje hipotekom. Pravni je učinak
zabilježbe da se prvenstveni red prava stečenih tim otuđenjem ili opterećenjem
računa od trenutka podnošenja prijedloga za upis zabilježbe, ako se upis
navedenih prava zatraži za važenja zabilježbe (članak 361.).

Hipotekarni vjerovnik može, s pravnim učinkom navedenim u stavku 1.ovoga
članka, zahtijevati upis zabilježbe prvenstvenog reda za namjeravano ustupanje
ili namjeravano brisanje svoje tražbine.

Zabilježbe iz ovoga članka mogu se dopustiti samo ako bi prema stanju
upisa u upisnik brodova, bila dopuštena uknjižba prava koje se mora upisati,
odnosno brisanje upisanog prava i ako je potpis predlagatelja na prijedlogu
ovjerilo tijelo nadležno za ovjeru potpisa.

Članak 360.

Rješenje kojim se prihvaća prijedlog za upis zabilježbe iz članka 359.,
ovoga Zakona izdaje se samo u jednom primjenu (otpravku). Kad obavi upis
zabilježbe u upisnik brodova, tijelo koje vodi upisnik brodova mora na
tom primjenu potvrditi da je zabilježba obavljena.

Članak 361.

Ako je zabilježba prvenstvenog reda dopuštena za namjeravano opterećenje
broda hipotekom na brodu, zabilježba gubi učinak protekom roka od jedne
godine, a u ostalim slučajevima navedenim u članku 359. ovoga Zakona

- protekom roka od 60 dana od dana kad je bila dopuštena.

U rješenju kojim se dopušta zabilježba navest će se datum kad prestaje
učinak te zabilježbe.

Članak 362.

Prijedlog za upis prava ili upis brisanja s redom prvenstva koji je
zabilježbom osiguran (članak 359.) mora se podnijeti u rokovima određenim
u članku 346. ovoga Zakona i uz prijedlog priložiti primjerak rješenja
kojim je zabilježba dopuštena.

Isprava na temelju koje se upisuje ili briše pravo za koje je zabilježen
red prvenstva može biti sastavljena i poslije podnošenja prijedloga za
upis zabilježbe

U rješenju kojim se, na prijedlog podnesen prema stavku 1. ovoga članka,
dopušta uknjižba ili predbilježba sud će naznačiti da dopušteni upis ima
onaj red prvenstva koji je stečen zabilježbom. Tijelo koje obavi upis dopuštene
uknjižbe, odnosno predbilježbe potvrdit će na primjenu rješenja kojim je
zabilježba prvenstvenog reda dopuštena da je upis obavljen.

Upis sa zabilježenim redom prvenstva dopustit će se i ako su brod ili
tražbina osigurani hipotekom na brodu preneseni na treću osobu ili su opterećeni
pošto je prijedlog za zabilježbu prvenstvenog reda bio podnesen.

Ako vlasnik broda ili hipotekarni vjerovnik padnu pod stečaj prije nego
što bude podnesen prijedlog za upis, upis će se dopustiti samo ako je isprava
o pravnom poslu bila već sastavljena prije dana otvaranja stečaja i ako
je dan sastavljanja isprave dokazan ovjerom tijela nadležnog za ovjeru
potpisa. Ako isprava ne odgovara tim uvjetima, cijenit će se, prema propisima
o stečaju, je li upis dopušten.

Članak 363.

Ako se dopusti uknjižba prijenosa prava vlasništva ili otuđenja broda,
odnosno ustupanja ili brisanja tražbine s prvenstvenim redom stečenim zabilježbom
(članak 359. stavak 1.), lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova će,
na prijedlog stranke u čiju je korist uknjižba upisana, narediti brisanje
upisa koji su u pogledu tog broda ili tražbine obavljeni poslije podnošenja
prijedloga za zabilježbu.Prijedlog za brisanje tih upisa mora se podnijeti
u roku od 15 dana od dana kad je uknjižba sa zabilježenim redom prvenstva
postala pravomoćna.

Članak 364.

Ako prijedlog za upis ne bude podnesen prije proteka roka poslije kojeg
prestaje učinak zabilježbe (članak 361.) ili ako iznos tražbine, u pogledu
koje je zabilježba prvenstvenog reda obavljena, do kraja tog roka ne bude
iscrpljen, lučka kapetaniji koja vodi upisnik brodova će po službenoj dužnosti,
narediti brisanje zabilježbe prvenstvenog reda.

Prije proteka roka iz članka 361. ovoga Zakona brisanje zabilježbe može
se dopustiti samo ako je uz prijedlog za brisanje zabilježbe podnesen primjerak
rješenja kojim je dopuštena zabilježba. Kad obavi upis brisanja, lučka
kapetanija koja vodi upisnik brodova potvrdit će na tom primjerku rješenja
da je brisanje obavljeno.

Članak 365.

Lučka kapetanija nadležna prema članku 268. ovoga Zakona dopustit će,
na zahtjev vjerovnika, zabilježbu sudskog otkaza hipotekarne tražbine i
zabilježbu hipotekarne tužbe ako je onaj protiv koga je otkaz ili tužba
podnesena upisan kao vlasnik broda i ako se dokaže da je hipotekarna tužba
podnesena

Zabilježbu hipotekarne tužbe može dopustiti i parnični sud.

Zabilježba iz stavka 1. ovoga članka ima posljedicu da otkaz ili tužba
djeluje protiv kasnijeg vlasnika broda, a osobito da se, na temelju pravomoćne
presude donesene u parnici o zabilježenoj tužbi ili obavljene sudske nagodbe
zaključene u toj parnici, može voditi izvršenje na založe nom brodu neposredno
protiv svakoga kasnijeg vlasnika broda.

Članak 366.

Zabilježba tužbe za ostvarivanje pomorskog privilegija briše se po službenoj
dužnosti ako, u roku od 60 dana od dana izvršnosti presude donesene na
temelju tužbe koja je bila predmet zabilježbe, vjerovnik tražbine osigurane
pomorskim privilegijem ne zatraži prodaju broda ili upis hipoteke na brodu
ili ako se, na njegov zahtjev, u tom roku ne provede zaustavljanje broda
(članak 261. stavak 2.).

Ako iz spisa ne proizlazi da je u zakonskom roku zatražena prodaja broda
ili upis hipoteke na brodu ili da je provedeno zaustavljanje broda, sud
će postupiti prema članku 350. stavku 2. i 3. ovoga Zakona.

Članak 367.

Osoba koja je pokrenula parnicu da bi osporila uknjiž- bu za koju utvrdi
da su njome povrijeđena njezina upisana prava i traži povrat u prijašnje
stanje u upisniku može kod parničnog suda ili kod suda nadležnog prema
članku 268. ovoga Zakona zahtijevati zabilježbu tog spora u upisniku brodova
istodobno s podnošenjem tužbe ili kasnije.

Zabilježba spora iz stavka 1. ovoga članka ima posljedicu da presuda
donesena u tom sporu djeluje i protiv osoba koje su stekle upisana prava
poslije trenutka kad je prijedlog za zabilježbu spora stigao organu koji
vodi upisnik brodova.

Članak 368.

U parnici pokrenutoj tužbom za brisanje uknjižbe protiv osoba koje su
neposredno uknjižbom, čije se brisanje traži tužbom, stekle prava ili su
oslobođene tereta, ili kad se tužba temelji na odnosima koji postoje neposredno
između tužitelja i tuženika, o zastari tužbenog zahtjeva prosuđivat će
se prema propisima i pravnim pravilima imovinskog prava o zastari.

Članak 369.

Osoba koja želi osporiti uknjižbu protiv trećih osoba, o čijem je odobrenju
bila propisno obaviještena, dužna je, u roku u kojem se može podnijeti
žalba protiv odobrenja te uknjižbe, predložiti tijelu iz članka 268. ovoga
Zakona upis zabilježbe da je uknjižba sporna, a najkasnije u roku od 60
dana od dana proteka roka za žalbu podnijeti tužbu za brisanje uknjižbe
protiv svih osoba koje su osporavanom uknjižbom stekle kakvo upisno pravo
ili su na kakvu upisanom pravu postigle daljnje uknjižbe ili predbilježbe.

Poslije proteka roka iz stavka 1. ovoga članka protiv trećih osoba koje
su prije zabilježbe spora na upisanom pravu stekle daljnja upisana prava
može se brisovnom tužbom osporavati uknjižba samo ako te osobe nisu bile
u dobroj vjeri u pogledu valjanosti osporavane uknjižbe.

Članak 370.

Ako tužitelj nije bio propisno obaviješten o odobrenju uknjižbe koju
osporava, pravo na podnošenje tužbe za njezino brisanje protiv trećih osoba
koje su na upisanom pravu stekle daljnja upisana prava u dobroj vjeri prestaje
u roku od tri godine od trenutka kad je prijedlog za pobijanu uknjižbu
stigao lučkoj kapetaniji koja vodi upisnik brodova.

Članak 371.

Ako tužitelj povuče tužbu ili se prema zakonu smatra da je tužba povučena,
ili ako tužba bude pravomoćnom odlukom odbačena ili tužbeni zahtjev odbijen,
ili ako u slučaju iz članka 369. ovoga Zakona tužba ne bude podnesena u
propisanom roku, lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova će, na prijedlog
protivne strane, narediti brisanje zabilježbe spora.

Ako pravomoćnom presudom bude potpuno ili djelomično prihvaćen zahtjev
za brisanje osporene uknjižbe, ili ako stranke o brisanju uknjižbe sklope
sudsku nagodbu, lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova će, na prijedlog
stranke, dopustiti upis brisanja osporene uknjižbe prema sadržaju presude,
odnosno sudske nagodbe, pa će istodobno narediti brisanje zabilježbe spora
te svih uknjižbi i predbilježbi za koje je, u pogledu brisanog prava, prijedlog
za upis stigao lučkoj kapetaniji koja vodi upisnik brodova, pošto je toj
lučkoj kapetaniji stigao prijedlog za zabilježbu spora.

Članak 372.

Osoba koja tvrdi da je do uknjižbe došlo zbog krivičnog djela može,
radi postizanja pravnog učinka iz članka 367. ovoga Zakona u odnosu prema
kasnijim upisima, zatražiti od lučke kapetanije iz članka 268. ovoga Zakona
da dopusti zabilježbu da je uknjižba sporna. Ta je osoba dužna uz prijedlog
podnijeti potvrdu nadležnog tijela o pokretanju krivičnog postupka.

Ako se zabilježba spora predlaže radi postizanja učinka i protiv trećih
osoba koje su stekle upisana prava u dobroj vjeri prije zabilježbe spora,
prijedlog za zabilježbu mora se podnijeti lučkoj kapetaniji iz članka 268.
ovoga Zakona u roku u kojem je stranka ovlaštena na podnošenje žalbe protiv
dopuštene uknjižbe.

Članak 373.

Ako sud u krivičnom postupku odluči da se briše uknjižba zajedno s upisanim
pravima koja su stečena prije zabilježbe iz članka 372. ovoga Zakona, lučka
kapetanija iz članka 268. naredit će brisanje uknjižbe prema odredbama
članka 371. stavka 2. ovoga. Zakona, ako stranka, protiv koje je osporena
uknjižba obavljena uz prijedlog za brisanje uknjižbe, priloži odluku suda
donesenu o tome krivičnom postupku, s potvrdom o njezinoj pravomoćnosti.

Ako sud u krivičnom postupku utvrdi krivičnu odgovornost optuženika,
ili oštećenika s njegovim zahtjevom za brisanje uknjižbe uputi na parnicu,
oštećenik ima pravo podnijeti tužbu za brisanje uknjižbe i upisanih prava
iz stavka 1. ovoga članka u roku od 60 dana od dana kad je odluka suda
o upučivanju na parnicu postala pravomoćna.

Ako sud u krivičnom postupku ne donese odluku o tome da je optuženik
krivično odgovoran i ako ovlaštena osoba u roku iz stavka 2. ovoga članka
ne podnese tužbu, lučka kapetanija iz članka 268. ovoga Zakona dopustit
će brisanje zabilježbe spora na prijedlog osobe koja ima pravni interes
da se osporena uknjižba održi na snazi.

Članak 374.

Kad se traži brisanje zabilježbe spora zato što tužba za brisanje nije
podignuta u rokovima određenim u članku 369. i 372. ovoga Zakona, lučka
kapetanija iz članka 268. ovoga Zakona postupit će prema odredbama članka
350. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.

Članak 375

Ako vlasnik broda ili vjerovnik, na čijem je brodu, odnosno tražbini
upisano kakvo pravo, podnese tužbu da se to pravo u cijelosti ili djelomično
briše zato što je zastarjelo, lučka kapetanija iz članka 268. ovoga Zakona
dopustit će, na prijedlog tužitelja, zabilježbu spora u upisniku brodova.

Članak 376.

Ako se pokrene parnica kojom se traži da se utvrdi da je dosjelošću
stečeno određeno stvarno pravo, sud iz članka 268. ovoga Zakona dopustit
će, na prijedlog tužitelja, za bilježbu spora u upisniku brodova.

Članak 377.

Zabilježba spora u slučaju tužbe za brisanje zbog za stare (članak 375.)
ili u slučaju tužbe za utvrđivanje stjecanja stvarnog prava zbog dosjelosti
(članak 376.) nema učinka protiv trećih osoba koje su, pouzdavajući se
u upisnik brodova, postigle određene uknjižbe prije trenutka kad je prijedlog
za zabilježbu spora stigao lučkoj kapetaniji koja vodi upisnik brodova.
Ako je pravomoćnom presudom utvrđeno da je tužitelj dosjelošću stekao određeno
stvarno pravo, pravo stečeno dosjelošću ima prvenstveni red prije svih
upisa kojr su provedeni poslije zabilježbe spora, a sva prava upisana poslije
zabilježbe spora koja su s tim u protuslovlju brisat će se na prijedlog
stranke.

U postupku brisanja na odgovarajući se način primje njuju odredbe članka
371. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 378.

Sud koji je proveo prodaju broda naredit će, po službenoj dužnosti,
da se rješenje o dosudi prodanog broda zabilježi u upisnik brodova.

Zabilježba iz stavka 1. ovoga članka ima učinak da se upisana prava
protiv dosadašnjeg vlasnika broda mogu steći daljnjim upisima samo ako
rješenje o dosudi bude pravomoćno ukinuto.

Ako rješenje o dosudi nije pobijano ili ako je pobijanje pravomoćno
odbijeno, na prijedlog zainteresirane osobe, brisat će se svi upisi obavljeni
poslije zabilježbe tog rješenja protiv dosadašnjeg vlasnika broda te svi
daljnji upisi koji su obavljeni u odnosu prema njihovim pravima.

Članak 379.

Prijedlozi za upis ili brisanje zabilježbi o kojima odlučuje tijelo
iz članka 268. ovoga Zakona moraju se podnijeti lučkoj kapetaniji koja
vodi upisnik brodova, ako nije drugačije određeno.

Upisivanje zajedničkih hipoteka na brodu

Članak 380.

Kod zajedničkih hipoteka (članak 247.) koja se zasnivaju upisom u više
uložaka jedan od uložaka označuje se kao glavni, a ostali kao sporedni.
U prijedlogu za upis mora se navesti koji se uložak označuje kao glavni,
a koji kao sporedni; a ako u prijedlogu to nije navedeno, smatrat će se
da se kao glavni uložak mora označiti onaj koji je u prijedlogu za upis
naveden na prvom mjestu.

Ako se zatraži da se hipoteka na brodu koja već postoji proširi za istu
tražbinu i na druge uloške, s prvotno opterećenim uloškom postupit će se
kao s glavnim uloškom.

U glavnom ulošku zabilježbom se upućuje na sporedne uloške, a u svakome
sporednom ulošku - na glavni uložak.

Članak 381.

Ako vjerovnik, radi osiguranja svoje tražbine, zatraži upis hipoteke
na brodu u određeni uložak upisnika brodova, dužan je prijaviti postojanje
hipoteke na brodu koja je za tu tražbinu već upisana u kakvu drugom ulošku,
da bi se moglo zabilježiti zajednička hipoteka na brodu.

Vjerovnik je odgovoran za štetu prouzročenu time što je propustio prijaviti
postojanje hipoteke na brodu.

Ako zabilježba zajedničke hipoteke na brodu ne bude upisana, hipotekarni
dužnik može predložiti da se ta zabilježba obavi i zatraži da mu vjerovnik
nadoknadi troškove, ako je zabilježba izostala njegovom krivnjom.

Ako tijelo iz članka 268. ovoga Zakona, dopuštajući uknjižbu ili predbilježbu
hipoteke na brodu, utvrdi da je za istu tražbinu hipoteka na brodu već
upisana, u njegovu ili kakvom drugom upisniku brodova, odredit će, po službenoj
dužnosti, da je uložak u koji je hipoteka već upisana glavni uložak. Tijelo
iz članka 268. dužno je o tome obavijestiti lučku kapetaniju kod koje se
vodi upisnik brodova u koji je hipoteka na brodu već upisana.

Članak 382.

Prijedlog za upis zajedničke hipoteke na brodu u više upisnika brodova
koji se vode kod raznih lučkih kapetanija može se podnijeti ili istodobno
svim lučkim kapetanijama koje vode te upisnike brodova ili samo jednom
od tih tijela.

Ako se prijedlog za upis hipoteke podnosi istodobno svim lučkim kapetanijama
u čije se upisnike brodova mora upisati, u prijedlogu se moru navesti koji
se uložak označuje kao glavni, a koji kao sporedni.

Ako se prijedlog za upis hipoteke na brodu podnosi samo jednoj lučkoj
kapetaniji, prijedlog se podnosi onoj lučkoj kapetaniji kod koje predlagatelj
upisa želi da se vodi glavni uložak i naznačuje red prema kojem se prijedlog
mora uputiti ostalim lučkim kapetanijama.

Članak 383.

Ako pri prvotnom ili kasnijem upisu zajedničke hipoteke na brodu sudjeluje
više tijela iz članka 268. ovoga Zakona, svatko će od njih samostalno odlučiti
o prijedlogu za uknjižbu ili predbilježbu hipotekarnog prava u upisnik
brodova za koji je on nadležan. Svatko će od tijela svoje rješenje o tome
dostaviti i tijelu kod kojeg se vodi glavni uložak.

Žalba protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka podnosi se tijelu koje
je to rješenje donijelo.

Ako uknjižba ili predbilježba koja je upisana u kakav sporedni uložak
bude u povodu žalbe brisana, o brisanju se, radi zabilježbe, obavještava
lučku kapetaniju koja vodi glavni uložak.

Članak 384.

Prvenstveni red kod zajedničke hipoteke na brodu od- ređuje se samostalno
za svaki uložak, i mjerodavan je trenutak kad je prijedlog za dozvolu upisa
zajedničke hipoteke stigao pojedinoj lučkoj kapetaniji u čiji se upisnik
hipotekarno pravo upisuje.

Članak 385.

Svi prijedlozi u pogledu promjene hipotekarnog prava za tražbine za
koje je upisana zajednička hipoteka na brodu u više uložaka podnose se
lučkoj kapetaniji koja vodi glavni uložak. O tim se prijedlozima odlučuje
prema stanju upisa u glavnom ulošku.

Prijedlog podnesen drugoj lučkoj kapetaniji, a ne kapetaniji iz stavka
1. ovoga članka vratit će se podnositelju s uputom da se prijedlog mora
podnijeti lučkoj kapetaniji koja vodi glavni uložak.

Članak 386.

Sve promjene koje se na zajedničkoj hipoteci moraju učiniti prijenosom,
ograničenjem brisanjem ili na drugi način, upisuju se samo u glavni uložak.

Upis promjena u glavnom ulošku ima pravni učinak kao da je obavljen
u svim već postojećim ili budućim sporednim ulošcima.

Djelomično ili potpuno brisanje zajedničke hipoteke koja se odnosi na
sve brodove ili na sve tražbine (podhipoteka) koje su predmet zajedničke
hipoteke zabilježuje se u sve sporedne uloške, a brisanje zajedničke hipoteke
zabilježuje se samo u sporedni uložak u kojem je taj brod, odnosno tražbina
upisana.

Članak 387.

Ako hipotekarno pravo na brodu, odnosno na tražbini osiguranoj hipotekom
na brodu upisano u glavnom ulošku bude brisano, u tom se ulošku brišu i
svi daljnji upisi i prenose u jedan od sporednih uložaka koji se vode kod
iste lučke kapetanije. Ako zajednička hipoteka još postoji, s tim se uloškom
postupa kao s glavnim uloškom.

Ako u upisnicima brodova iste lučke kapetanije nema sporednog uloška,
lučka kapetanija nadležna za dotadašnji glavni uložak odredit će, ako to
nije odredio hipotekarni vjerovnik, s kojim će se sporednirn uloškom ubuduće
postupati kao s glavnim uloškom, pa će, po službenoj dužnosti, poslati
lučkoj kapetaniji koja vodi novi glavni uložak ovjerene prijepise postoječih
upisa u glavnoj knjizi te ovjerene prijepise isprava koje se na te upise
odnose.

Pretvaranje sporednog uloška u glavni uložak saopćava se lučkim kapetanijama
kod kojih se vode svi sporedni ulošci i, po službenoj dužnosti, zabilježuje
u svaki još postojeći sporedni uložak.

Članak 388.

Lučkoj kapetaniji na koju prijeđe vođenje glavnog uloška dostavljaju
se oni prijedlozi o kojima ne može više rješavati dotadašnja lučka kapetanija
zato što je zajednička hipoteka u njegovu upisniku brodova već brisana,
i o tome se obavještavaju stranke koje su podnijele prijedloge.

Međusobni prvenstveni red prijedloga iz stavka 1. ovoga članka određuje
se prema trenutku kad su oni stigli tijelu koji je vodio dosadašnji glavni
uložak

Članak 389.

Za opravdanje predbilježbe kojom je zajednička hipoteka za istu tražbinu
predbilježena kod raznih tijela potrebna je samo jedna tužba za opravdanje.

Za tužbu za opravdanje predbilježbe nadležan je, pored suda općemjesne
nadležnosti hipotekarnog dužnika, lučka kapetanija nadležna prema članku
268. ovoga Zako na u pogledu jednog od upisnika u kojem je predbilježba
dopuštena.

Članak 390.

U izvacima iz uložaka koji se s obzirom na zajedničku hipoteku vode
kao sporedni ulošci upućuje se na glavni uložak, uz napomenu da su promjene
koje su učinjene na zajedničkoj hipoteci upisane samo u glavnom ulošku.

Prijenos broda iz jednog upisnika brodova u drugi upisnik brodova

Članak 391.

Lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova dopustit će prijenos upisa
broda iz jednog upisnika brodova u drugi upisnik brodova na temelju isprave
kojom se dokazuje da će brod promijeniti luku upisa i da će se upisati
u luci koja se nalazi na području lučke kapetanije koja vodi upisnik brodova
u koji je brod upisan.

Brisanje broda iz upisnika brodova

Članak 392.

Lučka kapetanija koja vodi upisnik brodova donijet će rješenje o brisanju
broda iz upisnika brodova:

1) ako utvrdi da je brod propao ili se pretpostavlja da je propao,

2) zbog otuđenja broda iz vlasništva fizičke ili pravne osobe stranoj
osobi,

3) zbog izjave vlasnika broda kojom se opoziva suglasnost vlasnika za
upis u hrvatski upisnik brodova, odnosno presude suda da je takva izjava
vlasnika broda pravovaljana,

4) zbog izjave vlasnika broda da brod trajno povlači iz plovidbe,

5) zbog prestanka postojanja uvjeta za upis u upisnik brodova prema
odredbi članka 202. stavka 1. točke 1) ovoga Zakona,

6) zbog rješenja Ministarstva kojim se brodu upisanom u upisnik na temelju
članka 202. stavka 1. točke 2) ovoga Zakona oduzima pravo na upis u upisnik
brodova.

O rješenju iz stavka 1. ovoga članka lučka kapetanija obavijestit će
Ministarstvo.

Članak 393.

U rješenju o brisanju broda iz upisnika brodova treba, prema članku
207. ovoga Zakona, utvrditi da se tom brisanju ne protive vjerovnici privilegiranih
tražbina, odnosno da vjerovnici hipotekarnih tražbina pristaju na brisanje,
osim ako se brisanje obavlja na temelju odredaba članka 206. stavak 1.
točke t ) i 4) ovoga Zakona.

Članak 394.

Podnesak kojim se vjerovnici koji imaju pomorski privilegij na brodu
protive upisu brisanja broda iz upisnika brodova podnosi lučkoj kapetaniji
kod koje je brod upisan u upisnik brodova. Ta će lučka kapetanija odlučiti
o podnesku o protivljenju.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka brisanje broda iz upisnika brodova
može se odrediti tek pošto postane konačno rješenje lučke kapetanije kojim
se protivljenje odbija.

Članak 395

Ako se brod koji je bio brisan iz upisnika brodova zato što je propao
ili se pretpostavljalo da je propao, ili zato što je trajno povučen iz
plovidbe, ili zato što je bio proglašen pomorskim plijenom, odnosno ratnim
plijenom na moru, ponovno upisuje u upisnik brodova, lučka kapetanija koja
vodi upisnik brodova donijet će rješenje o ponovnom upisu broda sa svim
onim podacima i upisanim pravima iz upis nika s kojima je prije bio upisan,
a koji su važili u trenutku brisanja broda, i o tome obavijestiti vlasnika
broda i sve os tale osobe u čiju je korist bilo upisano kakvo pravo na
brodu.

5. Pravni lijekovi

Članak 396.

Protiv rješenja lučke kapetanije, koja vodi upisnik brodova o prijedlogu
za upis u upisnik brodova, dopuštena je žalba.

Stranke mogu u žalbi iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze
samo ako se oni odnose na bitne povrede pravila postupka.

Žalba se podnosi tijelu koje je donijelo rješenje u prvom stupnju u
dovoljnom broju primjeraka za tijelo drugog stupnja i za stranke koje sudjeluju
u postupku.

Članak 397.

Rok za podnošenje žalbe, kad je rješenje dostavljeno u Republici Hrvatskoj,
jest 30 dana, a kad je rješenje dostavljeno u inozemstvo - 60 dana.

Članak 398.

Nepravodobnu, nepotpunu i nedopuštenu žalbu tijelo prvog stupnja, koje
vodi upisnik brodova (lučka kapetanija) će odbaciti.

Ako tijelo prvog stupnja ne odbaci žalbu, primjerak žalbe dostavit će
strankama kojima je dostavljeno rješenje koje se pobija.

Tijelo prvog stupnja ne može svoje rješenje ni preinačiti ni ukinuti.

Žalbu podnesenu neposredno tijelu drugog stupnja (Ministarstvu) to će
tijelo uputiti nadležnome tijelu prvog stupnja i smatrat će se da je žalba
podnesena na dan kad je stigla nadležnome tijelu prvog stupnja.

Članak 399.

Ako je žalba podnesena protiv rješenja kojim se dopušta uknjižba ili
predbilježba ili prvi upis broda u upisnik brodova, tijelo će odrediti
zabilježbu žalbe u upisnik brodova.

Ako žalba bude odbijena, tijelo će odrediti brisanje zabilježbe.

Zabilježbu i brisanje zabilježbe iz stavka 1. i 2 ovoga članka tijelo
će odrediti po službenoj dužnosti.

Članak 400.

Ako tijelo drugog stupnja odbije žalbu protiv rješenja kojim je prijedlog
za upis odbijen, tijelo prvog stupnja će po službenoj dužnosti, odrediti
da se briše zabilježba tog rješenja u upisniku brodova i o tome obavijestiti
stranke.

Članak 401.

Ako tijelo drugog stupnja preinači rješenje tijela prvog stupnja i prihvati
jedan od prijedloga iz članka 316. ovoga Zakona koje je tijelo prvog stupnja
odbilo, dopušteni upis obavit će se u upisnik brodova. U tom se slučaju
smatra da je upis obavljen u trenutku kad je prijedlog za upis bio podnesen.

Članak 402.

Ako tijelo drugog stupnja preinači rješenje tijela prvog stupnja kojim
se dopušta brisanje upisa i prijedlog za brisanje upisa odbije, uspostavit
će se brisana uknjižba, odnosno predbilježba.

Ako tijelo drugog stupnja preinači rješenje tijela prvog stupnja kojim
je prihvačen koji od prijedloga iz članka 316. ovoga Zakona, pa taj prijedlog
odbije, brisat će se obavljena uknjižba i predbilježba.

Članak 403.

Rješenje tijela drugog stupnja kojim se određuje upis u upisnik brodova
tijelo prvog stupnja će provesti.

Članak 404.

Protiv rješenja tijela drugog stupnja u postupku upisa može se pokrenuti
upravni spor.

DIO SEDMI

**BRODAR**

1. Odgovornost brodara

Članak 405.

Za obveze koje nastaju u vezi s plovidbom i iskorištavanjem broda odgovara
brodar, ako ovim Zakonom nije drugačije odredeno

Članak 406.

Brodar (što za potrebe ovog dijela uključuje vlasnika broda, naručitelja
prijevoza u brodarskom ugovoru i poslovođu pomorskog broda) i spašavatelj
kako je definiran u ovom članku, mogu ograničiti svoju odgovornost u skladu
s odredbama ovoga dijela Zakona.

Spašavatelj je osoba koja pruža usluge u neposrednoj vezi s radnjama
spašavanja ili pružanja pomoći. Radnje spašavanja i pružanja pomoći obuhvaćaju
i radnje predvidene u članku 408. stavku 1. točki d) ovoga Zakona.

Ako se neka tražbina iz članka 408. ovoga Zakona upravi protiv neke
osobe za čija djela, propuste ili greške odgovara brodar ili spašavatelj,
ta osoba je ovlaštena koristiti se ograničenjem odgovornosti prema ovom
dijelu Zakona.

Osiguratelj odgovornosti za tražbine koje podliježu ograničenju u skladu
s odredbama ovoga Zakona ovlašten je koristiti se povlasticama ovoga dijela
Zakona u istoj mjeri kao i sam osiguranik.

Pozivanje na ograničenje odgovornosti ne znači i priznanje te odgovornosti.

Članak 407.

Zapovjednik, ostali članovi posade i druge osobe koje rade za brodara,
ako su odgovorni za tražbine iz članka 408. ovoga Zakona, mogu ograničiti
svoju odgovornost prema članku 410. do 416. ovoga Zakona.

Članak 408.

Uz rezervu primjene članka 409. i 410. ovoga Zakona sljedeće tražbine,
bez obzira na temelj odgovornosti podvrgnute su ograničenju odgovornosti:

a) tražbine zbog smrti ili tjelesne ozljede ili zbog gubitka ili oštećenja
imovine (uključujući i štetu na lučkim postrojenjima, bazenima, prilaznim
plovnim putevima i oznakama za plovidbu), do kojih je došlo na brodu ili
u neposrednoj vezi s korištenjem broda ili radnjama spašavanja (pružanja
pomoći), kao i na dalje štete koje iz toga proizlaze,

b) tražbine zbog svake štete koja proizlazi iz zakašnjenja u prijevozu
morem, tereta, putnika ili njihove prtljage,

c) tražbine zbog drugih šteta koje proizlaze iz povrede izvanugovornih
prava, koje su nastale u neposrednoj vezi s iskorištavanjem broda ili radnjama
spašavanja i pružanja pomoći,

d) tražbine druge osobe, a ne osobe koja odgovara, zbog mjera poduzetih
radi sprečavanja ili smanjenja štete za koju osoba koja odgovara može ograničiti
svoju odgovornost u skladu s ovim dijelom Zakona, i zbog daljnjih šteta
prouzročenih tim mjerama.

Tražbine navedene u stavku 1. ovoga članka podliježu ograničenju odgovornosti
čak i ako je podignuta tužba, na temelju ugovora ili izvan ugovora, na
osnovu regresa ili jamstva. Međutim, tražbine navedene u stavku 1. točka
d) ne podliježu ograničenju odgovornosti u opsegu u kojem se ona odnose
na naknadu na temelju ugovora s osobom koja odgovara.

Članak 409.

Ovaj dio ne primjenjuje se na:

a) tražbine iz naslova spašavanja i pružanja pomoći ili doprinosa u
zajedničkoj havariji,

b) tražbine zbog šteta predviđenih odredbama Glave V dijela IX. ovoga
Zakona,

c) tražbine podvrgnute nekoj međunarodnoj konvenciji ili nacionalnom
pravu koje uređuje ili zabranjuje ograničenje odgovornosti za nuklearne
štete,

d) tražbine predviđene odredbama Glave VI. dijela IX. ovoga Zakona,

e) tražbine službenika brodara ili spašavatelja čiji su zadaci vezani
za službu broda ili za radnje spašavanja i pružanja pomoći, uključujući
tražbine njihovih nasljednika, pravnih sljednika ili drugih osoba koje
imaju temelja za takve tražbine.

Članak 410.

Brodar gubi pravo na ograničenje odgovornosti iz članka 408. ovoga Zakona
ako se dokaže da je šteta nastala zbog radnje ili propusta koji je brodar
učinio, bilo u namjeri da prouzroči štetu, bilo iz krajnje nepažnje, znajući
da će šteta vjerojatno nastupiti.

Brodar ne može ograničiti svoju odgovornost za štete nastale smrću ili
tjelesnom ozljedom osoba koje brodar zapošljava.

Članak 411.

Granice odgovornosti za tražbine, osim onih navedenih u članku 412.
ovoga Zakona, koje su proizašle iz jednog istog dogadaja, obračunavaju
se na sljedeći način:

a) u odnosu na tražbine zbog smrti ili tjelesnih ozljeda, (i) 333.000
obračunskih jedinica Posebnih prava vučenja za brod s tonažom koja ne prekoračuje
500 tona

(ii) za brod s tonažom koja prekoračuje 500 tona, obračunava se sljedeći
iznos kao pridodatak iznosu u podstavku (i):

- za svaku tonu od 501 do 3.000 tona - 500 obračun skih jedinica Posebnih
prava vučenja,

- za svaku tonu od 3.001 do 30.000 tona - 333 obračunske jedinice Posebnih
prava vučenja,

- za svaku tonu od 30.001 do 70.000 tona - 250 obračunskih jedinica
Posebnih prava vučenja, i

- za svaku tonu koja prekoračuje 70.000 tona -167 obračunskih jedinica
Posebnih prava vučenja,

b) u pogledu ostalih tražbina:

(i) 167.000 obračunskih jedinica Posebnih prava vučenja za brod s tonažom
koja ne prekoračuje 500 tona,

(ii) za brod s tonažom koja prekoračuje 500 tona obračunava se sljedeći
iznos kao pridodatak iznosu u podstavku (i):

- za svaku tonu od 501 do 30.000 tona - 167 obračunskih jedinica Posebnih
prava vučenja

- za svaku tonu od 30.000 do 70.000 tona - 125 obračunskih jedinica
Posebnih prava vučenja, i

- za svaku tonu koja prekoračuje 70.000 tona - 83 obračunske jedinice
Posebnih prava vučenja.

Kada je iznos koji se obračunava u skladu sa stavkom 1. točkom a) nedostatan
za potpuno namirenje tražbina koje se spominju u tom stavku, svota koja
se obračunava u skladu sa stavkom 1. točki b) na raspolaganju je za naknadu
neisplaćenog ostatka tražbina u stavku 1. točki a) i takav neisplačeni
ostatak konkurira, razmjerno, s tražbinama koje se spominju u stavku 1.
točki b) ovoga članka.

Ograničenje odgovornosti za svakog spašavatelja koji ne obavlja radnje
spašavanja s nekog broda ili za svakog spašavatelja, koji djeluje isključivo
na brodu kojemu ili u odnosu na koga pruža usluge spašavanja, obračunavaju
se prema tonaži od 1.500 tona.

Za svrhe ovog dijela Zakona tonaža broda je bruto tonaža koja se izračunava
prema pravilima o baždarenju što su sadržana u dodatku 1. Međunarodne konvencije
o baždarenju brodova, 1969.

Članak 412.

U slučaju tražbina zbog smrti ili tjelesnih ozljeda putnika na brodu,
koje su nastale iz istog događaja granica odgovornosti brodara je iznos
od 46.666 obračunskih jedinica Posebnih prava vučenja pomnoženih brojem
putnika koje je brod ovlašten prevoziti na temelju plovidbenog lista, ali
najviše do 25 milijuna Posebnih prava vučenja.

U smislu ovoga članka "tražbine zbog smrti ili tjelesnih ozljeda
putnika na brodu" znači svaku tražbinu koju istakne osoba koja se
prevozi brodom ili za njezin račun;

a) na temelju ugovora o prijevozu putnika, ili

b) koja uz pristanak brodara prati neko vozilo ili žive životinje na
temelju ugovora o prijevozu robe.

Članak 413.

Iznosi navedeni u članku 411. i 412. ovoga Zakona preračunavaju se u
domaću valutu prema tečaju Narodne banke Hrvatske na dan osnivanja fonda,
a plaćaju se ili se pruža odgovarajuče jamstvo.

Članak 414.

Granice odgovornosti određene prema članku 411. ovoga Zakona primjenjuju
se na ukupnost svih tražbina koje su nastale iz istog događaja:

a) prema osobi ili osobama koje se spominju u članku 406. stavku 1.
ovoga Zakona i prema svakoj osobi za čija djela, propuste ili greške ona
ili one odgovaraju, ili

b) prema vlasniku broda koji pruža usluge spašavanja (ili pomaganja)
s tog broda i prema spašavatelju ili spašavateljima koji djeluju s tog
broda i prema svakoj osobi za čija djela, propuste ili greške, on ili oni
odgovaraju, ili

c) prema spašavatelju ili spašavateljima koji ne djeluju s broda ili
koji djeluju samo na brodu kojemu su ili s obzirom na kojega su pružene
usluge spašavanja (ili pomaganja) i prema svakoj osobi za čija djela, propuste
ili greške on ili oni odgovaraju.

Granice odgovornosti utvrđene u članku 412. ovekga Zakona primjenjuju
se na ukupnost svih tražbina koje mogu nastati iz istog događaja prema
osobi ili osobazna koje se spominju u članku 406. stavku 1. ovoga Zakona
u odnosu na brod naveden u članku 412. ovoga Zakona prema svakoj osobi
za čija djela, propuste ili greške ona ili one odgovara.

Članak 415.

Brodar se može pozvati na ograničenje odgovornosti čak i ako nije osnovan
fond ograničenja odgovornosti prema članku 416. ovoga Zakona

Ako se brodar poziva na ograničenje odgovornosti, a fond ograničenja
nije osnovan, odgovarajuće se primjenju ju odredbe članka 417. ovoga Zakona.

Članak 416.

Svaka osoba koja bi mogla odgovarati u sporu može osnovati fond.

Fond se osniva u visini iznosa preračunatih prema članku 411. i 412.
ovoga Zakona kako se primjenjuju na tražbine za koje ta osoba može odgovarati,
uvećanih za kamate koje teku od dana događaja iz kojega je nastala odgovornost
do dana osnivanja fonda.

Svaki tako osnovan fond na raspolaganju je samo za isplate tražbina
radi kojih se može pozvati na ograničenje odgovornosti.

Fond se može osnovati bilo polaganjem svote, ili pružanjem jamstva.

Fond koji osnuje jedna od osoba koje se sponminju u članku 414. stavku
1. točki a), b) ili c) ili stavku 2 ovoga Zakona, ili njezin osiguratelj,
smatra se da je osnovan od svih osoba koje se spominju u stavku 1. točka
a), b) ili c) ili stavku 2. ovoga Zakona.

Članak 417.

S iznimkom odredaba članka 414. stavka 1., 2 i 3 i članka 412. ovoga
Zakona fond se dijeli između vjerovnika razmjerno iznosu njihovih priznatih
tražbina prema fondu.

Ako je prije diobe fonda osoba koja odgovara, ili njezin osiguratelj
namirila neto tražbinu prema fondu, ta osoba se subrogira do iznosa koji
je uplatila, u prava koja bi tako namirena osoba mogla koristiti prema
ovom dijelu Zakona.

Pravo subrogacije iz stavka 2. ovoga članka mogu također koristiti i
druge osobe, osim gore spomenutih, za svaki iznos naknade koju isplate,
ali samo taliko koliko je takva subrogacija dozvoljena.

Ako osoba koja odgovara, ili druga osoba, utvrdi da bi kasnije morala
platiti u cjelini ili dijelom na ime naknade svotu za koju je mogla koristitl
pravo subrogacije prema stavku 2. i 3 ovoga članka da se ova svota platila
prije diobe fonda, sud može narediti da se privremeno izdvoji dovoljan
iznos kako bi se omogučilo toj osobi da kasnije ostvari svoja prava prema
fondu.

Članak 418.

Ako je fond ograničenja osnovan u skladu s člankom 416. ovoga Zakona,
bilo koja osoba koja je istakla tražbinu prema fondu ne može ostvariti
prava u odnosu na takvu tražbinu prema ostaloj imovini osobe u čije je
ime fond osnovan.

Nakon osnivanja fonda ograničenja u skladu s člankom 416. ovoga Zakona,
svaki brod ili druga imovina koja pripada osobi za čiju je korist fond
osnovan, a koja je zaustavljena ili zaplijenjena radi tražbina koje se
mogu namiriti iz fonda, ili bilo koje dano jamstvo, mora se osloboditi,
a ako je fond osnovan u inozemstvu onda domaći sud može osloboditi takvu
imovinu, odnosno jamstvo ako ocijeni da su interesi vjerovnika primjereno
zaštićeni.

Takvo se oslobađanje uvijek naređuje ako je fond ograničenja osnovan:

a) u luci u kojoj je događaj nastao, ili - ako je nastao izvan luke
- u sljedećoj (prvoj) usputnoj luci, ili

b) u luci iskrcaja za tražbine zbog smrti ili tjelesnih ozljeda, ili

c) u luci iskrcaja za tražbine ovog oštećenja, ili

d) u državi u kojoj je zaustavljanje izvršeno.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se samo ako vjerovnik
može istaći tražbine prema fondu ograničenja kod suda koji upravlja tim
fondom, a iz tog fonda se stvarno može podmiriti takva tražbina.

Članak 419.

Odredbe članka 406. do 447 ovog dijela Zakona odnose se i na brodice,
s time da se za potrebu tih odredbi brodica smatra brodom veličine 500
brutto tona.

Ovaj dio Zakona ne primjenjuje se na a) lebdjelice i b) ploveće platforme
koje se koriste za istraživanja i iskorištavanje prirodnih bogatstava morskoga
dna i podzemlja.

Članak 420.

Odredbe članka 406. do 476. ovoga dijela Zakona odnose se i na ratne
brodove, s tim da se kapacitet ratnog broda određuje istisninom, jedna
tona iz članka 411. ovoga Zakona odgovara dvjema tonama istisnine.

2. Postupak ograničenja brodareve odgovornosti

Članak 421.

Izvanparnični postupak ograničenja odgovornosti brodara provodi sudac
pojedinac stvarno nadležnog suda.

Ako ovim Zakonom nije drugačije određeno u postupku iz stavka 1. ovoga
članka na odgovarajući se način primjenjuju odredbe Zakona o parničnom
postupku.

Ako je brod ili brodica, na koji se odnosi događaj u povodu kojega se
vodi postupak ograničenja odgovornosti brodara, upisan u hrvatski upisnik
brodova, odnosno evidenciju brodica, mjesno je nadležan sud na čijem se
području vodi upisnik brodova u koji je brod upisan, odnosno evidencija
brodica u koju je brodica upisana.

Ako je brod ili brodica na koje se odnosi događaj u povodu kojega se
vodi postupak ograničenja odgovornosti brodara strane državne pripadnosti,
mjesno je nadležan sud na čijem je području brod zaustavljen, a ako nije
bilo zaustavljanja broda - sud na čijem su području položena sredstva za
osnivanje fonda ograničene odgovornosti.

U postupku ograničenja odgovornosti brodara nije dopušten sporazum o
mjesnoj nadležnosti.

Članak 422.

Postupak ograničenja odgovornosti brodara pokreće se na prijedlog osobe
koja je, prema odredbama ovoga Zakona, ovlaštena ograničiti svoju odgovornost.

Prijedlog za pokretanje postupka ograničenja odgovornosti brodara pored
općih podataka, koji trebaju biti navedeni u svakom podnesku, mora sadržavati
i:

1) opis događaja iz kojeg je nastala tražbina za koju se predlaže ograničenje
odgovornosti,

2) osnovu i svotu ograničene odgovornosti,

3) ako je predlagatelj spreman osnovati fond ograničene odgovornosti,
način na koji je predlagatelj spreman osnovati fond ograničene odgovornosti
(polaganjem gotovine ili davanjem odgovarajućeg drugog jamstva) te posebice
način osiguranja realne vrijednosti fonda (oročavanjem sredstava kod pouzdane
banke, itd),

4) popis poznatih vjerovnika, uz naznaku njihova sjedišta, odnosno boravišta,

5) podatke o vrsti i vjerojatnoj visini tražbina poznatih vjerovnika.

Prijedlogu za pokretanje postupka ograničenja odgovornosti brodara moraju
se priložiti isprave kojima se dokazuje tonaža broda prema odredbi članka
411. stavka 4.ovoga Zakona.

Članak 423.

Ako sud utvrdi da nije udovoljeno uvjetima propisanim ovim Zakonom,
koji dopuštaju predlagatelju da se koristi ograničenjem svoje odgovornosti,
donijet će rješenje o odbijanju podnesenog zahtjeva.

Ako sud utvrdi da se sredstvima predloženog fonda ograničene odgovornosti
neće moći raspolagati slobodno u korist vjerovnika, odbacit će zahtjev
za osnivanje fonda, ali će nastaviti postupak ograničenja odgovornosti,
kao da se predlagatelj pozvao na ograničenje odgovornosti bez namjere osnivanja
fonda, pod uvjetom da je udovoljeno uvjetima propisanim ovim Zakonom koji
dopuštaju predlagatelju da se koristi ograničenjem svoje odgovornosti

Članak 424.

Ako sud utvrdi da je zahtjev koji je iznesen u prijedlogu za pokretenje
postupka ograničenja odgovornosti brodara u skladu s odredbame ovoga Zakona
o uvjetima ograničenja odgovornosti donijet če rješenje kojim se odobrava
ograničenje odgovornosti.

Ako sud utvrdi da će sredstvima predloženog fonda ograničenja odgovornosti
moći slobodno raspolagati u korist vjerovnika donijet će rješenje kojim
se odobrava osnivanje fonda ograničene odgovornosti.

U rješenju iz stavka 2. ovoga članka sud će pozvati predlagatelja da
u roku od 15 dana od dostave tog rješenja podnese sudu dokaze o tome da
je stavio na slobodno raspolaganje suda sredstva odobrena za osnivanje
fonda ograničene odgovornosti i da je unaprijed položio određenu svotu
potrebnu za namirenje troškova koji će nastati tijekom ili u povodu postupka.

Ako predlagatelj ne postupi prema odredbi stavka 3. ovoga članka, sud
će donijeti rješenje kojim se ukida rješenje o osnivanju fonda ograničene
odgovornosti.

Sud će u rješenju upozoriti predlagatelja na posljedice koje nastaju
zbog toga što nije postupio prema odredbi stavka 4. ovoga članka.

Članak 425.

Rješenje o ograničenju odgovornosti predlagatelja sud je dužan donijeti
bez odlaganja.

Fond ograničene odgovornosti smatra se osnovanim onog dana kada predlagatelj
podnese sudu dokaze o tome da je postupio prema odredbama članka 424. stavka
3. ovoga Zakona.

Rješenje o osnivanju fonda ograničene odgovornosti kojim se utvrđuje
da je fond ograničene odgovornosti osnovan, sud je dužan donijeti u roku
od 24 sata od primitka dokaza iz stavka 2. ovoga članka.

Rješenja o ograničenju odgovornosti i rješenje o osnivanju fonda objavljuje
se u "Narodnim novinama" -na oglasnoj ploči suda, a prema potrebi
i na drugi prikladan način.

Rješenje se dostavlja predlagatelju i svim vjerovnicima na čije se tražbine
odnosi ograničenje odgovornosti, a čije je sjedište, odnosno boravište
poznato sudu.

Članak 426.

Rješenje o ograničenju odgovornosti brodara, odnosno o osnivanju fonda
ograničene odgovornosti sadrži:

1) ime brodara, njegovu luku upisa i državnu pripadnost, odnosno oznaku
i mjesto upisa brodice,

2) tvrtku, odnosno naziv i sjedište, odnosno vlastito ime i prebivalište
i državnu pripadnost predlagatelja,

3) događaj na koji se odnosi ograničena odgovornost brodara,

4) svotu ograničenja odgovornosti, a rješenje o osnivanju fonda i datum
osnivanja fonda,

5) poziv vjerovnicima da tražbine za koje se ograničava odgovornost,
odnosno tražbine koje se prema odredbama ovoga Zakona namiruju iz fonda
ograničene odgovornosti prijave sudu u roku od 30 dana od dana objave rješenja
o ograničenju odgovornosti, odnosno o osnivanju fonda u "Narodnim
novinama", bez obzira na to da li o tim tražbinama već teče parnica,
odnosno je li o njihovu postojanju donesena pravomoćna odluka, uz upozorenje
na posljedice propuštanja iz članka 436. ovoga Zakona,

6) mjesto i vrijeme održavanja ročišta za ispitivanje tražbina.

Članak 427.

Ako se protiv kakve osobe koja na temelju odredaba ovoga Zakona može
ograničiti svoju odgovornost (članak 406. i 407.), a na koju se odnosi
osnovani fond ograničene odgovornosti u vrijeme osnivanja fonda, provodi
izvršni postupak ili postupak osiguranja tražbina koje se, prema odredbama
ovoga Zakona, namiruju iz osnovanog fonda, ograničene odgovornosti, izvršni
će sud, na zahtjev te osobe, rješenjem obustaviti izvršni postupak, odnosno
postupak osiguranja i ukinuti sve provedene radnje u tom postupku.

Stranka na čiji je prijedlog sud obustavio izvršni postupak, odnosno
postupak osiguranja snosi svoje troškove obustavljenog postupka, a dužna
je na zahtjev protivne stranke, nadoknaditi joj njezine troškove.

Nakon osnivanja fonda ograničene odgovornosti ne može se više tražiti
pokretanje redovnoga izvršnog postupka, odnosno postupka osiguranja tražbina
koje se prema odredbama ovoga Zakona, namiruje iz osnovanog fonda ograničene
odgovornosti.

Ako je doneseno rješenje o ograničenju odgovornosti, a fond ograničenja
nije osnovan, sud će u izvršnom postupku, odnosno postupku osiguranja dopustiti
izvršenje, odnosno osiguranje samo do svote ograničenja odgovornosti, ako
osoba koja se poziva na ograničenje odgovornosti sudu podnese rješenje
o ograničenju odgovornosti i dokaz da je ono bilo objavljeno u skladu s
ovim Zakonom.

Članak 428

Vjerovnici koji imaju tražbine u stranoj valuti svoje tražbine prijavljuju
u dinarskoj protuvrijednosti tih tražbina obračunatih prema srednjem tečaju
Narodne banke Hrvatske za odgovarajuću stranu valutu na dan osnivanja fonda
ograničene odgovornosti.

Na pravodobno prijavljene tražbine (članak 426. točka 5.) teče zakonska
zatezna kamata od dana osnivanja fonda ograničene odgovornosti, a na ostale
tražbine od dana njihova prijavljivanja.

Ispitivanje prijavljenih tražbina obavlja se na ročištu za ispitivanje
tražbina.

Pravo sudjelovanja na ročištu u svojstvu stranke imaju predlagatelj
i svi vjerovnici koji svoje tražbine prijave do zaključenja ročišta za
ispitivanje tražbina.

Izostanak stranaka s ročišta ne sprečava sud da ročište održi.

Na ročištu će sud pozvati prisutne stranke da se izjasne o prijavljenim
tražbinama i o osnovi ograničenja odgovornosti predlagatelja.

Članak 429.

Ne smatra se da vjerovnik prijavom tražbine priznaje pravo predlagatelja
da prijavljenu tražbinu namiri iz osnovanog fonda ograničene odgovornosti.

Vjerovnik ne može osporavati tražbinu drugog vjerovnika tvrdeći da se
ona ne može namiriti iz osnovanog fonda ograničene odgovornosti, jer je
događaj, iz kojeg je tražbina nastala, prouzročio brodar bilo u namjeri
da prouzroči štetu bilo iz krajnje nepažnje znajući da će šteta vjerojatno
nastupiti (članak 410.).

Smatra se da predlagatelj osnivanja fonda ograničene odgovornosti i
vjerovnici priznaju da prijavljena tražbina postoji i da se može namiriti
iz osnovanog fonda ograničene odgovornosti ako to podneskom ili usmeno
na ročištu ne ospore do zaključenja ročišta za ispitivanje tražbina.

Članak 430.

Ako vjerovnik ospori da je njegova tražbina podvrgnuta ograničenju odgovornosti
predlagatelja, a predlagatelj se s tim osporavanjem ne složi, sud će rješenjem
uputiti vjerovnika da u roku od 30 dana od dana dostave rješenja podnese
protiv predlagatelja tužbu za utvrđivanje da se vjerovnikova tražbina ne
namiruje iz fonda ograničene odgovornosti.

Ako vjerovnik u roku iz stavka 1. ovoga članka ne postupi po rješenju
suda, odnosno ako podnesenu tužbu povuče, smatrat će se da se odrekao svog
osporavanja da je njegova tražbina podvrgnuta ograničenju odgovornosti
predlagatelja.

Članak 431.

Ako vjerovnik ospori drugom vjerovniku postojanje ili visinu njegove
tražbine ili pravo da se njegova tražbina namiri iz fonda ograničene odgovornosti,
sud će rješenjem uputiti vjerovnika, čija je tražbina osporena, da u roku
od 30 dana od dana dostave rješenja podnese protiv predlagatelja i svih
vjerovnika, koji su osporili njegovu tražbinu ili visinu te tražbine tužbu
za utvrđivanje postojanja i visine njegove tražbine, odnosno prava namirenja
iz fonda ograničene odgovornosti.

Ako vjerovnici ospore drugom vjerovniku njegovu tražbinu koja je utvrđena
pravomoćnom odlukom suda ili drugoga nadležnog tijela donesenom u postupku
protiv predlagatelja, sud će rješenjem uputiti vjerovnika, odnosno vjerovnike
koji osporavaju takvu tražbinu da u roku od 30 dana od dana dostave rješenja
podnesu tužbu za utvrđivanje da tražbina ne postoji.

Ako vjerovnici koje sud uputi na parnicu u roku iz stavka 1. i 2. ovoga
članka ne postupe po rješenju suda, odnosno ako podnesenu tužbu povuku
smatrat će se da u slučaju iz stavka 1. ovoga članka tražbina nije ni prijavljena,
a u slučaju iz stavka 2. ovoga članka da tražbina nije bila ni osporena.

Članak 432.

Ako predlagatelj ospori postojanje ili visinu vjerovnikove tražbine,
sud će rješenjem uputiti vjerovnika da u roku od 30 dana od dana dostave
rješenja podnese protiv predlagatelja tužbu radi utvrđivanja postojanja
i visine njegove tražbine.

Predlagatelj ne može osporavati vjerovnikovu tražbinu, ako su postojanje
i visina te tražbine pravomoćno utvrđeni u postupku između predlagatelja
i vjerovnika ili uparnici koja se vodila prema odredbi članka 431. stavka
1. ovoga Zakona.

Ako vjerovnik koga sud uputi na parnicu ne postupi po rješenju suda
u roku iz stavka 1. ovoga članka, odnosno ako podnesenu tužbu povuče, smatrat
će se da tražbinu nije ni prijavio.

Članak 433.

Žalba protiv rješenja o upućivanju na parnicu iz članka 429., 431. i
432. ovoga Zakona ne odgađa izvršenje tih rješenja.

Tužbe iz članka 430., 431. i 432. ovoga Zakona mogu se odnositi samo
na tražbine koje su bile predmet rasprave na ročištu za ispitivanje tražbina.

O podnošenju tužbi iz stavka 2. ovoga članka osoba upućena na parnicu
dužna je obavijestiti sud u roku od tri dana od dana podnošenja tužbe.

Pravomoćne presude donesene u parnicama iz članka 430., 431. i 432.
ovoga Zakona imaju pravni učinak prema svim sudionicima u postupku ograničenja
odgovornosti brodara.

Članak 434.

Za suđenje u sporovima iz članka 430., 431. i 432. ovoga Zakona mjesno
je nadležan isključivo sud na čijem se području nalazi sud koji provodi
postupak ograničenja odgovornosti brodara.

Članak 435.

Ako predlagatelj učini vjerojatnim da bi iz fonda ograničene odgovornosti
kakvu tražbinu trebalo namiriti u inozemstvu, sud može, na njegov prijedlog,
odrediti da se iz fonda izdvoji svota koja bi bila potrebna za namirenje
te tražbine u razmjeru prema ostalim prijavljenim tražbinama i prema fondu
ograničene odgovornosti.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka može se podnijeti do održavanja
prvog ročišta za diobu osnovanog fonda ograničene odgovornosti.

Svota izdvojena prema odredbi stavka 1. ovoga članka čuva se u posebnom
depozitu deset godina od dana kad rješenje o konačnoj diobi osnovanog fonda
ograničene odgovornosti postane pravomoćno.

Sud može i prije proteka roka iz stavka 3. ovoga članka odrediti da
se izdvojena svota u cijelosti ili djelomično vrati u opći depozit fonda
ograničene odgovornosti ako bi se prema okolnostima moglo zaključiti da
su otpale pretpostavke za izdvajanje te svote (stavak 1.).

Nakon proteka roka iz stavka 3. ovoga članka sud će izdvojenu svotu
vratiti u opći depozit fonda ograničene odgovornosti.

Članak 436.

Radi ispitivanja tražbina prijavljenih nakon zaključenja ročišta za
ispitivanje tražbina, sud će zakazati novo ročište za ispitivanje tražbina.

Vjerovnici čije se tražbine ispituju na novom ročištu prema odredbi
stavka 1. ovoga članka ne mogu osporavati prije priznate tražbine.

Vjerovnici mogu svoje tražbine prijavljivati do zaključenja prvog ročišta
za diobu fonda ograničene odgovornosti.

Tražbine prijavljene nakon zaključenja prvog ročišta za diobu fonda
ograničene odgovornosti neće se utvrđivati.

Vjerovnici koji svoje tražbine prijave nakon proteka roka iz članka
426. točke 5) ovoga Zakona dužni su predlagatelju i ostalim strankama u
postupku, na njihov zahljev nadoknaditi troškove postupka uzrokovane naknadnom
prijavom. Sud može pozvati te vjerovnike da u određenom roku polože svotu
koja će biti potrebna za namirenje tih troškova.

Članak 437.

Nakon provedenog postupka za ispitivanje prijavljenih tražbina sud će
rješenjem utvrditi koje tražbine priznaju i u kojoj visini, uzimajući u
obzir i pismene podneske stranaka.

Članak 438.

Dioba fonda ograničene odgovornosti provodi se nakon pravomoćnosti rješenja
donesenog prema članku 437. ovoga Zakona.

Sud može, na prijedlog vjerovnika, obaviti i privremenu djelomičnu diobu
fonda ograničene odgovornosti radi prethodne isplate utvrđenih tražbina
ako vjerovnik koji to predlaže učini vjerojatnim da se parnica iz članka
430., 431. i 432. ovoga Zakona neće završiti u roku od šest mjeseci.

Dioba fonda iz stavka 2. ovoga članka obuhvaća dio fonda ograničene
odgovornosti koji ostaje pošto se iz cjelokupnog fonda izdvoje sredstva
za eventualno namirenje tražbina koje su još sporne, u svoti u kojoj bi
te tražbine trebalo namiriti da je njihovo postojanje utvrđeno u visini
u kojoj su prijavljena.

Dioba sredstava fonda ograničene odgovornosti izdvojenih prema odredbama
članka 435. stavka 1, 2 i 3. ovoga Zakona provodi se pošto se pravomoćno
završi postupak za ispitivanje spornih tražbina na koja se izdvojene svote
odnose, uzimajući u obzir već obavljenu diobu prema od redbama stavka 1.,
2. i 3. ovoga članka.

Članak 439.

Radi provođenja diobe fonda ograničene odgovornosti sud izrađuje nacrt
te diobe.

Nakon izrade nacrta diobe fonda ograničene odgovornosti sud zakazuje
ročište za raspravljanje o tom nacrtu, na koje poziva predlagatelja i vjerovnike
čije su tražbine utvrđene i za koje je ustanovljeno da se namiruju iz fonda
ograničene odgovornosti te vjerovnike čije su tražbine osporene.

Uz poziv na ročište strankama se dostavlja i primjerak nacrta diobe.

Članak 440.

Ako je radi izrade nacrta o diobi osnovanog fonda ograničene odgovornosti
potrebno osigurati stručnu osobu, a sud takvu osobu nema, sud može pripreme
za izradu nacrta o diobi povjeriti posebnom stručnjaku izvan suda.

Na stručnjake iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe Zakona
o parničnom postupku koje se odnose na vještake.

Članak 441.

Pravo sudjelovanja na ročištu u svojstvu stranke imaju predlagatelj
i vjerovnici iz članka 439. ovoga Zakona.

Izostanak stranaka s ročišta ne sprečava sud da ročište održi.

Na ročištu sud poziva prisutne stranke da se izjasne o nacrtu diobe
fonda ograničene odgovornosti i da istakne svoje prigovore na nacrt.

Odluku o diobi osnovanog fonda ograničene odgovornosti sud donosi na
temelju rezultata postupka, vodeći računa i o pismenim podnescima stranaka.

Članak 442.

Sud je dužan u roku od tri dana od dana kad rješenje o diobi fonda ograničene
odgovornosti, protiv kojeg nije uložen pravni lijek, postane pravomoćno,
odnosno od dana kad sud drugog stupnja dostavi pravomoćno rješenje sudu
prvog stupnja, izdati nalog za isplatu tražbina vjerovnicima na koje se
odnosi rješenje o diobi.

Članak 443

Prijava tražbina u postupku ograničenja odgovornosti brodara ima u pogledu
prekida zastarijevanja isti učinak kao i podnošenje tužbe u parničnom postupku.

U pogledu tražbina koje su osporene u postupku ispitivanja tražbina
smatra se da je zastarijevanje prekinuto počev od dana prijave tražbina
do proteka roka za podnošenje tužbe prema odredbama članka 431. i 432.
ovoga Zakona, odnosno do dana kad presuda kojom se utvrđuje da se vjerovnikova
tražbina ne namiruje iz fonda ograničene odgovornosti postane pravomoćna.

Zastarijevanje tražbina, koje se na temelju rješenja o diobi fonda ograničene
odgovornosti namiruju iz fonda, počinje ponovno teći kad rješenje o diobi
postane pravomoćno.

Članak 444.

Sud će u korist vjerovnika, kojima ni u roku od mjesec dana od izdavanja
naloga za isplatu (članak 442.) ne bude mogao isplatiti njihove tražbine,
iz sredstava fonda ograničene odgovornosti, osnovati poseban depozit prema
pravilima o osnivanju sudskog depozita.

Sredstva sudskog depozita bit će oročena kod banke uz odgovarajuću kamatu
na rok koji bi trebao odgovarati vremenu prije isteka kojega, po ocjeni
suda, neće biti ispunjeni uvjeti za isplatu tražbina vjerovnicima.

Članak 445.

U postupku ograničenja odgovornosti brodara svaka stranka snosi svoje
troškove, ako ovim Zakonom nije drugačije određeno.

Članak 446.

Rok za žalbu protiv rješenja donesenih u postupku ograničenja odgovornosti
brodara jest osam dana od dana dostave rješenja.

Članak 447.

U postupku ograničenja odgovornosti brodara stranke i državni odvjetnik
mogu protiv rješenja suda kojim je postupak pred sudom pravomoćno završen,
izjavljivati sve pravne lijekove koji se mogu izjaviti protiv presuda donesenih
u parničnom postupku.

DIO OSMI

**UGOVORI**

GLAVA I.

**UGOVOR O GRADNJI BRODA**

Članak 448.

Ugovor o gradnji broda je ugovor kojim se brodograditelj obvezuje prema
projektu i tehničkoj dokumentaciji sagraditi novi brod u određenom roku,
a naručitelj se obvezuje za izgrađeni brod platiti ugovorenu cijenu.

Ugovor o preinaci i popravku broda je ugovor kojim se brodopopravljač
obvezuje da će preinačiti ili popraviti postojeći brod u određenom roku,
a naručitelj se obvezuje platiti naknadu brodopopravljaču za ugovoreni
popravak ili preinaku.

Članak 449.

Odredbe članka 449. i 458. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
i na ugovor o popravku ili preinaci broda, osim na dokovanje broda, ako
se dokovanje obavlja kao samostalan posao primjenom tarife.

Ako se dokovanje obavlja na temelju samostalnog ugovora onda se na dokovanje
primjenjuju odredbe Zakona koje reguliraju druge plovidbene poslove (članak
656.-660.).

Članak 450.

Ugovor o gradnji broda te izmjene i dopune tog ugovora moraju biti sastavljeni
u pismenom obliku.

Ugovor o gradnji broda i njegove izmjene i dopune koje su sastavljeni
protivno odredbi stavka 1. ovoga članka nemaju pravni učinak.

Članak 451.

Ako ugovorom o gradnji broda nije drugačije predvideno, smatra se da
brod u gradnji pripada brodograditelju.

Članak 452.

Brodograditelj je dužan obaviti gradnju prema ugovoru o gradnji broda
i pravilima struke te na način da se brodu mogu izdati isprave o sposobnosti
za plovidbu predviđene ovim Zakonom, a i druge isprave predviđene ugovorom
o gradnji broda.

Ako se brod nakon završetka gradnje upisuje u strani upisnik brodova,
brodograditelj je dužan obaviti gradnju prema ugovoru o gradnji broda i
pravilima struke te na način da se brodu mogu izdati isprave predviđene
ugovorom o gradnji broda.

Članak 453.

Naručitelj ima pravo nadzora nad izvršenjem gradnje broda, i u tu svrhu
može odrediti jednog ili više inspektora gradnje. Imenovanje i smjenjivanje
inspektora gradnje naručitelj mora pismeno saopćiti brodograditelju.

Troškove u vezi s radom inspektora gradnje snosi naručitelj.

Brodograditelj je dužan omogućiti inspektorima gradnje obavljanje nadzora
u tijeku gradnje.

Ako inspektor gradnje ustanovi da izvođenje nekih radova nije u skladu
s odredbama članka 452. ovoga Zakona, dužan je brodograditelju odmah staviti
pismene primjedbe

Ako brodograditelj ne prihvati primjedbe inspektora gradnje, mora o
tome, bez odgode, pismeno obavijestiti naručitelja i zahtijevati postupak
koji je za takav slučaj predviđen u ugovoru.

Ako u ugovoru nije ništa predviđeno o postupku prema stavku 5. ovoga
članka ili ako stranke ne prihvate rezultate postupka iz tog stavka, spor
rješava sud.

Odredbama stavka 1. do 5. ovoga članka ne dira se u pravo i dužnost
Hrvatskog registra brodova da, na zahtjev stranaka, obavlja nadzor nad
gradnjom broda na temelju odredaba ovoga Zakona o utvrđivanju sposobnosti
broda za plovidbu.

Članak 454.

Pri izradi i nabavi dijelova ili pripadaka broda što ih je brodograditelj
naručio ili nabavio od osoba koje je odredio naručitelj brodograditelj
odgovara za nedostatke, obavljenih radova ili nabavljenih dijelova ili
pripadaka ako ne dokaže da te nedostatke nije mogao uočiti upotrebom dužne
pažnje.

Članak 455.

Brodograditelj ne odgovara za nedostatke gradnje broda ako dokaže da
je do njih došlo zato što je pri izvođenju određenih radova postupio na
zahtjev naručitelja i upozorio ga na mogućnost nastanka štetnih posljedica
koje je mogao predvidjeti upotrebom dužne pažnje.

Kad naručitelj daje materijal za gradnju broda, brodograditelj je dužan
pregledati materijal i ako ustanovi nedostatke, mora o tome, bez odgode,
obavijestiti naručitelja.

Ako brodograditelj ne postupi prema odredbi stavka 2. ovoga članka,
odgovara za štetne posljedice nastale zbog nedostatka u materijalu.

Brodograditelj ne odgovara prema stavku 3. ovoga članka ako je naručitelj,
unatoč upozorenju da materijal ima nedostatke, zahtijevao da brodograditelj
takav materijal ugradi u brod.

Ako brodograditelj nije istovremeno i projektant brodograditelj odgovara
za one nedostatke u gradnji broda koje je izveo u skladu s projektom, a
mogao ih je otkriti upotrebom dužne pažnje.

Brodograditelj ne odgovara prema stavku 5. ovoga članka ako je naručitelj,
unatoč upozorenju, zahtijevao da se radovi izvedu prema projektu.

Članak 456.

Brodograditelj i brodopopravljač koji drže brod u gradnji ili na popravku
u brodogradilišnoj luci imaju pravo zadržati brod, dok im ne budu isplaćene
tražbine u skladu s ugovorom o gradnji ili popravci broda.

Članak 457.

Brodograditelj je dužan u primjerenom roku, na svoj trošak i rizik,
otkloniti nedostatke za koje je odgovoran prema odredbama članka 452.,
453. i 455. ovoga Zakona.

Ako se nedostaci ne mogu otkloniti, naručitelj može zahtijevati odgovarajuće
sniženje cijene.

Ako je nedostatak koji se ne može otkloniti bitan, naručitelj ima pravo
raskinuti ugovor.

Odredbama stavka 1. do 3. ovoga članka ne dira se u naručiteljevo pravo
na naknadu štete.

Okolnost da naručitelj u toku gradnje broda nije prigovorio projektu
koji je izgradio brodograditelj, upotrijebljenom materijalu i načinu izvođenja
radova ne oslobađa brodograditelja obveze iz stavka 1. do 4. ovoga članka.

Članak 458.

Brodograditelj odgovara za skrivene nedostatke koji se otkriju u tijeku
jedne godine, računajući od dana predaje broda naručitelju, uz uvjet da
ga naručitelj pismeno obavijesti o tim nedostacima čim ih otkrije.

Članak 459.

Obveze brodograditelja iz članka 458. ovoga Zakona zastaruju za jednu
godinu, računajući od dana kad je brodograditelj na temelju članka 458.
ovoga Zakona obaviješten o nedostacima broda.

Odredbe ugovora o gradnji broda zaključene protivno odredbi stavka 1.
ovoga članka nemaju pravni učinak.

GLAVA II.

**UGOVORI O ISKORIŠTAVANJU BRODOVA**

1. zajedničke odredbe

Članak 460.

Ugovori o iskorištavanju brodova jesu ugovori o plovidbenom poslu i
ugovor o zakupu broda.

Članak 461.

Ugovori o plovidbenom poslu jesu: ugovor o prijevozu stvari morem, ugovor
o prijevozu putnika morem, ugovor o tegljenju, odnosno potiskivanju morem
te ugovori koji se odnose na druge plovidbene poslove.

Članak 462.

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na pojedine ugovore o plovidbenom
poslu na odgovarajući se način primjenjuju i na ostale ugovore o plovidbenom
poslu, a ako ovim Zakonom nije drugačije određeno.

Članak 463.

Izrazi upotrijebljeni u ovoj glavi Zakona imaju ova značenja

1) naručitelj je ugovorna strana koja od brodara naručuje prijevoz stvari,
osoba, tegljenje, odnosno potiskivanje i obavljanje drugoga plovidbenog
posla,

2) krcatelj je naručitelj ili od njega određena osoba koja na temelju
ugovora o prijevozu stvari predaje stvari brodaru radi prijevoza,

3) primatelj je osoba ovlaštena da primi stvari od brodara.

4) korisnik prijevoza jest osoba koja prema brodaru ima određena prava
prema ugovoru o prijevozu stvari (naručitelj, krcatelj, primatelj),

5) stojnice su redovno vrijeme određeno za ukrcavanje, odnosno iskrcavanje
tereta,

6) prekostojnice su vrijeme za koje se, preko vremena određenog stojnicama,
produljuje ukrcavanje,odnosno iskrcavanje tereta.

Članak 464.

Odredbe ove glave Zakona (članak 460.-687.) primjenjuju se i na:

1) ratne brodove,

2) brodice.

Iznimno od odredbe stavka 1. točke 1) ovoga članka na ugovore o iskorištavanju
ratnih brodova ne primjenjuju se:

1) odredbe o brodarskom ugovoru na vrijeme za cijeli brod (članak 468.,
469., 595. i 597., a od članka 465. i 467.odredbe koje se odnose na ovaj
ugovor),

2) odredbe o pravu naručitelja da sklopi s trećom osobom ugovor o prijevozu
stvari (članak 470),

3) odredbe o prijevozu putnika i prtljage (članak 611. do 646.), osim
odredaba koje se odnose na odgovornost brodara za smrt i tjelesne ozljede
putnika (članak 625 i 633, a od članka 626., 627., 628., 632., 637., 638.,
640., 641., 644. i 645.odredbe koje se odnose na tu odgovornost) i odredbe
članka 623. ovoga Zakona,

4) odredbe o zakupu broda (članak 671. do 685.),

5) odredbe članka 478. i 590. ovoga Zakona

2. Ugovori o plovidbenom poslu

a) Prijevoz stvari

Zajedničke odredbe o prijevozu stvari

Članak 465.

Ugovorom o prijevozu stvari brodar se obvezuje prevesti stvari brodom,
a naručitelj prijevoza - platiti vozarinu.

Članak 466.

Ugovorom o prijevozu stvari brodom može se ugovoriti prijevoz stvari
cijelim brodom, razmjernim dijelom broda ili određenim brodskim prostorom
(brodski ugovor), a i prijevoz pojedinih stvari (vozarski ugovor)

Brodarski se ugovor može sklopiti za jedno ili više putovanja (brodarski
ugovor na putovanje) ili za određeno vrijeme (Brodarski ugovor na vrijeme).

Članak 467.

Brodarski ugovor za više putovanja ili brodarski ugovor na vrijeme za
cijeli brod mora se sastaviti u pisanom obliku.

Ugovori iz stavka 1. ovoga članka koji nisu sastavljeni u pisanom obliku
nemaju pravni učinak.

Kod ugovora o prijevozu stvari koji nisu spomenuti u stavku 1. ovoga
članka svaka stranka ima pravo zahtijevati da se o sklopljenom ugovoru
o prijevozu stvari sastavi pisana isprava.

Ako stranka od koje se traži sastavljanje pisane isprave ne udovolji
tom zahtjevu, druga stranka ima pravo odustati od ugovora ako se ugovor
nije počeo izvršavati.

Odredbom stavka 4. ovoga članka ne dira se u pravo na naknadu štete
stranke koja je zahtijevala sastavljanje pisane isprave.

Članak 468.

Kod brodarskog ugovora na vrijeme za cijeli brod zapovjednik je broda
dužan izvršiti nalog naručitelja u granicama ugovora i prema namjeni broda.

Kod brodarskog ugovora na vrijeme za cijeli brod brodar ne odgovara
naručitelju za obveze što ih je zapovjednik broda preuzeo u izvršenju posebnih
naloga naručitelja.

Članak 469.

Kod brodarskog ugovora na vrijeme za cijeli brod naručitelj ne može
odrediti putovanje koje bi izložilo brod ili posadu broda opasnosti koja
se u vrijeme sklapanja ugovora nije mogla predvidjeti, a ni putovanje za
koje se ne može očekivati da se obavi bez znatnijeg prekoračenja vremena
za koje je ugovor sklopljen.

Članak 470.

Naručitelj iz brodarskog ugovora može ugovoriti s trećom osobom ugovor
o prijevozu stvari brodom na koji se odnosi brodarski ugovor.

Za obveze koje proistječu iz ugovora sklopljenog prema odredbi stavka
1. ovoga članka odgovara i brodar trećim osobama prema propisima čija se
primjena ne može sporazumom stranaka isključiti i prema uvjetima uobičajenim
za takvu vrstu prijevoza.

Ako se u slučaju iz stavka 2. ovoga članka povećaju obveze brodara,
naručitelj odgovara brodaru za te povećane obveze.

Ako je trećoj osobi s kojom je bio sklopljen ugovor iz stavka 1. ovoga
članka bio poznat brodarski ugovor, brodar odgovara toj osobi samo u granicama
brodarskog ugovora i pravnih propisa čija se primjena ne može isključiti
sporazumom stranaka.

Članak 471.

Naručitelj prijevoza koji je ovlastio drugu osobu da kao krcatelj preda
brodaru teret na prijevoz odgovara brodaru za djela i propuste krcatelja
u okviru ugovora o prijevozu.

Članak 472.

Ugovor o prijevozu stvari prestaje važiti kad je njegovo izvršenje trajno
onemogućeno djelovanjem više sile.

Ako je zbog djelovanja više sile izvršenje ugovora o prijevozu stvari
onemogućeno za dulje vrijeme ili je neizvjesno koliko će to djelovanje
trajati, svaka strana ima pravo odustati od ugovora.

Strana koja nije kriva za smetnju može u slučaju iz stavka 2. ovoga
članka odustati od ugovora ako je smetnja trajala predugo ili se pretpostavlja
da će trajati predugo.

Svaka strana ima pravo odustati od ugovora i kad bi mogla biti ugrožena
sigurnost broda, posade ili tereta zbog djelovanja više sile ili druge
okolnosti koja se ne može otkloniti ili spriječiti i koja se na vrijeme
sklapanja ugovora ni je mogla predvidjeti, a koja bi imala trajati dulje
vrijeme ili je neizvjesno koliko će trajati.

Članak 473.

U slučaju prestanka važenja ugovora ili odustajanja od ugovora o prijevoza
stvari prema članku 472. ovoga Zakona brodar ima pravo na naknadu troškova
u vezi s iskrcavanjem, a ako je razlog za prestanak važenja ugovora ili
za odustajanje od ugovora nastao poslije odlaska broda iz luke ukrcavanja,
brodar ima pravo i na naknadu vozarine u razmjeru prema korisno prevaljenom
putu.

Osim prava brodara na naknadu prema odredbi stavka 1. ovoga članka ugovorne
strane nemaju, jedna prema drugoj, pravo na bilo kakvu drugu naknadu

Članak 474.

Ako je izvršenje ugovora o prijevozu stvari onemogućeno samo na kraće
vrijeme, ugovorne strane nemaju pravo odustati od ugovora.

Članak 475.

Kod brodarskog ugovora cijelim brodom naručitelj može odustati od ugovora
do svršetka ukrcavanja, odnosno do svršetka prekostojnica ako ukrcavanje
nije do tada završeno, uz uvjet da plati polovicu ugovorene vozarine, naknadu
za nastale prekostojnice i druge troškove što ih je imao brodar, a koji
nisu uračunati u vozarinu.

Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i ako je ugovoren prijevoz
razmjernim dijelom broda, određenim brodskim prostorom, ili prijevoz pojedinih
stvari, ako svi naručitelji odustanu od ugovora.

U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka naručitelj odnosno naručitelji
mogu odustati od ugovora i nakon završetka ukrcavanja ili proteka prekostojnica,
pa i u tijeku putovanja, ako plate cijelu ugovorenu vozarinu, naknadu za
prekostojnice i druge troškove što ih je imao brodar, a koji nisu uračunati
u vozarinu.

Kad je ugovoren prijevoz razmjernim dijelom broda, određenim brodskim
prostorom, ili prijevoz pojedinih stvari, svaki naručitelj može odustati
od ugovora prije početka ukrcavanja ako plati cijelu ugovorenu vozarinu,
naknadu za prekostojnice i druge troškove što ih je imao brodar, a koji
nisu uračunati u vozarinu.

Članak 476.

Svaki naručitelj može odustati od ugovora u slučaju članka 475. stavka
4. ovoga Zakona i poslije započetog ukrcavanja ako udovolji obvezama određenim
u odredbama tog članka, a uz uvjet da se teret može iskrcati bez opasnosti
za sigurnost broda i ostalog tereta, da zbog iskrcavanja ne nastane veće
zakašnjenje u odlasku broda ili poremećaj u redu plovidbe, da se time ne
nanosi šteta ostalim naručiteljima i da protiv iskrcavanja ne postoje drugi
važni razlozi.

Ako brodar iz razloga navedenih u stavku 1. ovoga članka ne prihvati
odustajanje od ugovora, dužan je o tome odmah obavijestiti naručitelja.

Članak 477.

Kad je u slučajevima odustajanja od ugovora izdana teretnica, naručitelj
može odustati od ugovora ako vrati brodaru sve primjene teretnice ili mu
dade osiguranje za štetu koja bi brodaru mogla nastati zato što mu nisu
vračeni svi primjerci teretnice.

Brod

Članak 478.

Brodar je dužan teret prevesti brodom koji je izričito ugovoren ili
koji ima ugovorena svojstva.

Ako stranke nisu izričito ugovorile određeni brod, odnosno svojstva
broda prema stavku 1. ovoga članka, brodar je dužan prevesti teret brodom
koji ima uobičajena svojstva za izvršenje ugovorenog prijevoza.

Članak 479.

Brodar broda dužan je pravodobno, do početka putovanja, uložiti pažnju
urednog brodara kako bi brod osposobio za plovidbu, primjereno ga opremio,
popunio posadom, opskrbio potrebnim zalihama i pripremio tako da se teret
može ukrcati, složiti, čuvati, prevesti i iskrcati u stanju kako je primljen
na prijevoz.

Odredbe ugovora protivne odredbama stavka 1. ovoga članka nemaju pravni
učinak.

Članak 480.

Brodski prostor koji obićno ne služi za smještaj tereta može se za to
upotrijebiti samo na temelju izričitog sporazuma ugovornih strana, ako
takav sporazum ne bi bio protivan propisima.

Članak 481.

Brodar može s pristankom naručitelja zamijeniti ugovoreni brod drugim
brodom.

Ako se prijevoz obavlja na temelju vozarskog ugovora pristanak naručitelja
za zamjenu broda nije potreban.

Članak 482.

Brodar odgovara za točnost podataka o nosivosti broda navedenih u brodarskom
ugovoru ako je odstupanje veće od 5%.

Članak 483.

Ako je ugovoren prijevoz cijelim brodom ili određenim brodskim prostorom
pa ugovoreni prostor nije potpuno iskorišten, brodar ne može raspolagati
tim prostorom bez pristanka naručitelja.

Ukrcavanje tereta

Članak 484.

Brodar je dužan postaviti brod za ukrcavanje tereta u ugovorenoj luci.

Članak 485.

Ako brod iz razloga za koje naručitelj ne odgovara ne može doći u ugovorenu
luku, naručitelj prijevoza ima pravo, imajući na umu svrhu ugovora, odrediti
prvu prikladnu luku za preuzimanje tereta do kojeg brod može sigurno doći
radi ukrcavanja.

Članak 486.

Mjesto ukrcavanja tereta u luci dužan je priskrbiti naručitelj.

U linijskoj plovidbi mjesto ukrcavanja u luci priskrbljuje brodar.

Članak 487.

Brodar je dužan postaviti brod na mjesto ukrcavenja koje, prema članku
486. ovoga Zakona odredi naručitelj, ako to može učiniti bez opasnosti
za brod i ako se ukrcavanje tereta može na tom mjestu obaviti bez opasnosti
za brod.

Ako mjesto ukrcavanja ne odgovara uvjetima iz stavka 1. ovoga članka,
brodar je dužan postaviti brod što bliže tom mjestu, ako to može učiniti
bez opasnosti za brod i ako se ukrcavanje tereta na mjestu na kojem je
brod postavljen može obaviti bez opasnosti za brod.

Članak 488.

Brod može primiti teret na sidrištu ako je tako ugovoreno ili mjesnim
običajima predviđeno, a mora primiti teret na sidrištu ako ukrcavanje tereta
na sidrištu odredi nadležno lučko tijelo.

Članak 489.

Ako naručitelj ili druga osoba ima pravo na temelju ugovora odrediti
luku ukrcavanja, a zapovjednik broda ne primi takav nalog u ugovorenom
ili primjerenom roku, ili primljeni nalog ne može izvršiti, zapovjednik
broda dužan je postupiti na način koji smatra najboljim, vodeći računa
i o interesima korisnika prijevoza.

Članak 490.

Kad brod prema ugovoru mora stići u određenu luku do određenog roka,
smatra se da je stigao na vrijeme kad je stigao u luku, odnosno na njezino
sidrište.

Članak 491.

Zapovjednik broda dužan je obavijestiti krcatelja pismeno da je brod
spreman za ukrcavanje (pismo spremnosti).

Pismo spremnosti dostavlja se krcatelju na njegovu adresu u tijeku radnog
vremena.

Ako zapovjedniku broda nije poznata adresa krcatelja ili ako se pismo
spremnosti ne može uručiti na njegovu adresu, zapovjednik broda dužan je
zatražiti upute od naručitelja, s tim da se pravni učinci predaje pisma
spremnosti računaju od trenutka kad bi pismo spremnosti bilo predano da
nije bilo navedenih smetnji.

Članak 492.

Pismo spremnosti ne predaje se ako brod plovi u linijskoj plovidbi.

Pri prijevozu brodom u linijskoj plovidbi teret se ukrcava čim brod
na određenom mjestu bude spreman za ukrcavanje.

Članak 493.

Zapovjednik broda može predati pismo spremnosti ako je brod spreman
za ukrcavanje, a nalazi se na mjestu u luci prema članku 484., 485., 487.
i 488. ovoga Zakona ako je dobio prethodna odobrenja za promet s kopnom
i za ukrcavanje i ako su obavljene druge radnje koje omogućuju ukrcavanje
tereta u brod.

Pismo spremnosti može se predati i ako brod nije bio doveden na mjesto
iz stavka 1. ovoga članka ako je u tome bio spriječen razlozima koji padaju
na teret naručitelja.

Članak 494.

Brodar preuzima teret ispod vitla.

Članak 495.

Zapovjednik broda dužan je krcatelju koji sam krca teret na brod dati
upute o načinu slaganja tereta da bi se izbjegla oštećenja tereta koja
mogu nastati zbog toga što se teret prevozi brodom.

Krcatelj se pri ukrcavanju tereta mora držati uputa zapovjednika broda
koja se odnose na raspored tereta u brodu i ostale okolnosti u vezi sa
sigurnošću osoba, broda, njegovih uređaja i opreme te drugog tereta u brodu
i sprečavanje onećišćenja okoliša.

Članak 496.

Teret se ne može smjestiti na palubu broda bez suglasnosti krcatelja,
ako nije riječ o teretu koji se obično smješta na palubu.

Članak 497.

Količina tereta koja se predaje na prijevoz može se odrediti brojem
komada, težinom ili obujmom.

U slučaju sumnje količina tereta određuje se mjerom koja je uobičajena
u luci ukrcavanja.

Članak 498.

Umjesto ugovorenog tereta može se predati na prijevoz drugi teret, ako
se time ne mijenjaju uvjeti prijevoza na štetu brodara ili ako zbog toga
ne bi došlo do zadržavanja broda ili ako ne bi bila ugrožena sigurnost
broda i drugog tereta te ako naručitelj dade brodaru, na njegov zahtjev,
osiguranje za tražbine koje bi mogle nastati zbog zamjene tereta.

Ako je ugovoreni teret već bio ukrcan, troškove u vezi s njegovim iskrcavanjem
i ukrcavanjem drugog tereta snosi naručitelj.

Članak 499.

Naručitelj, odnosno krcatelj dužan je brodaru dati upute za manipulaciju
teretom ako se teret ne nalazi u redovnome trgovačkom prometu i ako bi
zapovjednik bio dužan poduzeti posebne mjere pri slaganju tereta.

Članak 500.

Ako je riječ o opasnom teretu, naručitelj, odnosno krcatelj dužan je
obavijestiti brodara, i bez njegova zahtjeva, o naravi opasnosti i naznačiti
koje zaštitne mjere treba poduzeti.

Ako obavijest o opasnom teretu koji se prevozi nije naznačena u teretnici
ili u pismenoj ispravi o ugovoru o prijevozu, teret dokazivanja da je brodar
znao za opasnost skopčanu s prijevozom tog tereta pada na korisnika prijevoza.

Članak 501.

Brodar ne smije primiti na prijevoz teret čiji je uvoz, provoz ili izvoz
zabranjen ili se krijumčari.

Brodar nije dužan primiti na prijevoz teret koji je po svojoj naravi
opasan, ako mu opasno svojstvo tereta u vrijeme sklapanja ugovora nije
bilo niti moralo biti poznato.

Brodar nije dužan primiti na prijevoz teret koji, s obzirom na svoje
stanje i na stanje ambalaže, predstavlja opasnost za osobe, brod i okoliš
te drugi teret s kojim tijekom prijevoza dolazi ili može doći u dodir.

Članak 502.

Naručitelj je odgovoran brodaru za nanesenu štetu osobama, brodu, teretu,
okolišu te za sve druge štete i troškove prouzročene manjkavim stanjem
ambalaže.

Članak 503.

Naručitelj je odgovoran brodaru za nanesenu štetu osobama, brodu, teretu,
okolišu te za sve druge štete i troškove prouzročene prirodnim svojstvima
i stanjem tereta ako brodaru ta svojstva i stanje tereta nisu bili niti
morali biti poznati.

Članak 504.

Odredbe članka 486., 490., 491. i 494. ovoga Zakona primjenjuju se ako
običajima luke nije drugačije određeno.

Vrijeme ukrcavanja

Članak 505.

Brodar je dužan preuzimati teret na prijevoz tijekom radnog vremena
luke.

Radno vrijeme luke određuje, u skladu sa zakonom, tijelo koje upravlja
lukom.

Članak 506.

Stojnice počinju teći početkom prijepodnevnoga radnog vremena, odnosno
poslijepodnevnoga radnog vremena, uz uvjet da je pismo spremnosti predano
najkasnije dva sata prije proteka prijepodnevnoga, odnosno poslijepodnevnoga
radnog vremena.

Trajanje stojnica određuje se prema običajima luke. Stojnice se određuju
prema radnim danima i dijelovima radnog dana, pri čemu se kao jedan radni
dan računaju 24 tekuća sata.

U radne dane ne računaju se nedjelje, državni i drugi praznici kad se
u luci ne radi, a ni vrijeme kad se, zbog vremenskih neprilika ili smetnji
na strani broda, nije moglo ukrcavati.

Članak 507.

Nakon proteka stojnica počinju teći prekostojnice.

Prekostojnice se računaju prema tekućim danima i dijelovima dana bez
prekida.

Prekostojnice se ne računaju za vrijeme u koje se nije moglo raditi
zbog smetnji na strani broda.

Članak 508.

Brodar ima pravo na posebnu naknadu za prekostojnice.

Visina naknade za prekostojnice određuje se prema visini naknade za
prekostojnice kod drugih sličnih brodova u istoj luci u isto vrijeme, a
ako to nije moguće, visina naknade određuje se prema visini naknade za
prekostojnice drugih sličnih brodova u najbližoj luci u isto vrijeme.

Naknada za prekostojnice plaća se svakog dana unaprijed za cijeli dan;
ali ako je ukrcavanje obavljeno prije proteka dana za koje je naknada unaprijed
plaćena, brodar je dužan vratiti razmjerni dio naknade.

Članak 509.

Ako se naknada za prekostojnice ne plati o dospjelosti, brod može odmah
otputovati s ukrcanim dijelom tereta.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka brodar zadržava pravo na punu vozarinu,
naknadu za prekostojnice i druge tražbine koje mu pripadaju prema ugovoru.

Članak 510.

Kad brod može otploviti i s ukrcanim dijelom tereta zato što prekostojnice
nisu plaćene o dospjelosti (članak 510.) brodar ima pravo odustati od ugovora
i iskrcati teret ako ukrcani dio tereta ne daje zadovoljavajuće jamstvo
za tražbine brodara iz ugovora o prijevozu.

Pri iskrcavanju tereta brodar je dužan postupiti s pažnjom urednog brodara,
uzimajući u obzir okolnosti slučaja.

U slučaju odustajanja od ugovora i iskrcaja tereta brodar zadržava pravo
na punu vozarinu, na naknadu za nastale prekostojnice i na naknadu troškova
iskrcavanja koji nisu uračunati u vozarinu te na druge tražbine koje mu
pripadaju prema ugovoru.

Članak 511.

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na stojnice i prekostojnice ne primjenjuju
se na prijevoz brodovima linijske plovidbe.

Pri prijevozu brodovima linijske plovidbe krcatelj je dužan predavati
teret onom brzinom kojom ga brod može preuzimati.

Članak 512.

Brod linijske plovidbe nije dužan čekati na ukrcavanje preko vremena
određenog za odlazak broda koji je predviđen redom plovidbe, ako smetnja
za ukrcavanje ne padana stranu broda.

Članak 513.

Krcatelj je dužan zapovjedniku broda na vrijeme predati carinske i druge
isprave potrebne za ukrcaj, prijevoz i iskrcaj tereta

Ako te isprave nisu predane za vrijeme trajanja stojnica, odnosno prekostojnica,
a pri prijevozu brodom linijske plovidbe do vremena odredenog za odlazak
broda, zapovjednik broda ima pravo iskrcati teret.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka brodar zadržava pravo na punu vozarinu
i na naknadu za nastale prekostojnice, odnosno na naknadu štete za zadržavanje
broda linijske plovidbe i na naknadu svake druge štete

Članak 514.

Odredbe članka 505. stavka 1. i članka 506., 507., 508., 511. i 512.
ovoga Zakona primjenjuju se ako običajima luke nije drugačije određeno.

Prijevozne isprave

Članak 515.

Poslije završnog ukrcavanja brodar je dužan krcatelju, na njegov zahtjev,
izdati teretnicu.

Članak 516.

Ako je teret predan brodaru prije ukrcaja, krcatelj može zahtijevati
da mu brodar izda potvrdu o preuzimanju tereta ili teretnicu koja sadrži
uočljivu napomenu "primljeno za ukrcaj" (teretnica za ukrcaj).

Brodar koji je izdao teretnicu za ukrcaj može, umjesto da izda teretnicu,
stavljanjem napomene "ukrcano" na teretnicu za ukrcaj da je ukrcavanje
obavljeno.

Članak 517.

Ako je brodar izdao teretnicu za ukrcaj, krcatelj je dužan pri primitku
teretnice vratiti brodaru teretnicu za ukrcaj.

Ako je prije izdavanja teretnice bila izdana potvrda o pkreuzimanju
tereta; krcatelj je dužan pri primitku teretnice tu potvrdu vratiti brodaru.

Članak 518.

Ako je teret koji je kao predmet prijevoza morao biti ukrcan u razne
brodove, ili kad su u pitanju različite vrste robe, ili je teret podijeljen
u razne partije, brodar i krcatelj imaju pravo zahtijevati da se za svaki
upotrijebljeni brod ili za svaku vrstu robe ili za svaku partiju tereta
izda posebna teretnica.

Ako se teret krca na brod u rasutom stanju, krcatelj ima pravo zahtijevati
da se za određene količine tereta izda posebna teretnica.

Članak 519.

Sporazum stranaka sklopljen protivno odredbama članka 515. i članka
516. stavka 1. ovoga Zakona nema pravni učinak.

Članak 520.

Teretnica može glasiti na ime, po naredbi, ili na donosioca.

Ako u teretnici koja glasi po naredbi nije imenovana osoba prema čijem
je nalogu brodar dužan predati teretnicu, teret se predaje po naredbi krcatelja.

Članak 521.

Teretnica na ime prenosi se ustupanjem, teretnica po naredbi - indosamentom,
a teretnica na donosioca predajom.

Na oblik i učinak indosamenta na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
mjenićnog prava, osim odredaba o regresu.

Članak 522.

Brodar je dužan izdati krcatelju, na njegov zahtjev, više primjeraka
teretnica, naznačujući na svakom primjenu broj izdanih primjeraka.

Članak 523.

Svaka strana može zahtijevati da se za njezine potrebe sastavi više
prijepisa teretnice.

Na svakom prijepisu teretnice mora biti navedeno da je riječ o prijepisu.

Krcatelj mora brodaru, na njegov zahtjev, potpisati prijepis teretnice.

Članak 524.

Teretnica sadrži :

1) tvrtku, odnosno naziv i sjedište, odnosno ime i prebivalište brodara
koji izdaje teretnicu,

2) ime, odnosno druge podatke o identitetu broda,

3) tvrtku, odnosno naziv i sjedište, odnosno ime i prebivalište krcatelja,

4) tvrtku, odnosno naziv i sjedište, odnosno ime i prebivalište primatelja
ili oznaku "po naredbi" ili "na donosioca",

5) luku odredišta ili vrijeme kad će se, odnosno mjesto gdje će se takva
luka odrediti,

6) količinu tereta prema broju komada, težini, obujmu ili drugoj jedinici
mjere, prema vrsti tereta,

7) vrstu tereta i oznake koje se na njemu nalaze,

8) stanje tereta ili omota prema vanjskom izgledu,

9) odredbe o vozarini,

10) mjesto i dan ukrcaja tereta i izdavanja teretnice.

Teretnica može sadržati i druge podatke te uvjete prijevoza.

Članak 525.

Podatke iz članka 524. ovoga Zakona mora sadržati i teretnica za ukrcaj,
osim podataka o identitetu broda i o mjestu i danu ukrcaja.

Brodar je dužan, kad na teretnicu za ukrcaj stavi napomenu "ukrcano",
u nju unijeti podatke o identitetu broda i o danu ukrcaja tereta.

Članak 526.

Teretnicu vlastoručno potpisuje brodar ili njegov punomoćnik.

Članak 527.

Teretnicu sastavlja brodar na temelju pismenih podataka krcatelja.

Članak 528.

Ako postoji opravdana sumnja da podaci što ih je naveo krcatelj o vrsti
tereta, ili oznakama koje se na njemu nalaze, ili količini tereta prema
broju komada, težini, obujmu ili drugoj jedinici mjere nisu točni ili potpuni,
a ako nema razumne mogućnosti da se točnost tih podataka provjeri pri ukrcavanju
ili ako su oznake na teretu nejasne ili nedovoljno trajne, brodar može
u teretnicu unijeti primjedbe s obrazloženjem.

Članak 529.

Potpis krcatelja na teretnici ili prijepisu teretnice (članak 526.)
ne znači da je krcatelj prihvatio brodareve primjedbe unesene u teretnicu
prema odredbama članka 528. ovoga Zakona.

Članak 530.

Kad brodar nije unio u teretnicu primjedbe prema odredbama članka 528.
ovoga Zakona, smatra se, za odnose između njega i trećega zakonitog i savjesnog
imatelja teretnice, da je brodar preuzeo teret onako kako je naznačen u
teretnici.

Kad brodar unese u teretnicu primjedbe prema odredbama članka 528. ovoga
Zakona, pretpostavlja se da je teret preuzeo onako kako ga je predao primatelju
dok zakoniti imatelj teretnice ne dokaže suprotno.

Članak 531.

Pismeni uvjeti ugovora o prijevozu i opći uvjeti brodara obvezuju ovlaštenog
imatelja teretnice koji nije naručitelj prijevoza ni krcatelj samo ako
se teretnica izričito poziva na te uvjete.

Usmeni uvjeti ugovora o prijevozu koji nisu uneseni u teretnicu ne obvezuju
ovlaštenog imatelja teretnice koji nije naručitelj prijevoza ni krcatelj,
pa i kad se teretnica izričito poziva na te uvjete.

Ako se teretnica samo općenito poziva na uvjete ugovora o prijevozu
i opće uvjete brodara, imatelja teretnice iz stavka 1. ovoga članka ne
obvezuju one odredbe ugovora o prijevozu i općih uvjeta brodara koji su
teži od uvjeta uobićajenih za takve vrste prijevoza.

Putovanje

Članak 532.

Brodar je dužan obaviti putovanje u ugovorenom roku. Ako vrijeme putovanja
nije ugovoreno, brodar je dužan obaviti putovanje u primjerenom roku.

Članak 533.

Brodar je dužan obaviti putovanje ugovorenim putom. Ako put nije ugovorom
određen, brodar je dužan obaviti putovanje uobičajenim putom.

Članak 534.

Kad je brod iz bilo kojih razloga spriječen započeti ili nastaviti započeto
putovanje, a smetnja bi mogla trajati dulje vrijeme ili je njezino trajanje
neizvjesno, zapovjednik broda dužan je tražiti uputu od naručitelja ili
osobe ovlaštene da raspolaže teretom.

Ako zapovjednik broda ne može postupiti prema odredbi stavka 1. ovoga
članka ili izvršiti primljenu uputu, dužan je, prema okolnostima slučaja,
prekrcati teret, vratiti se s teretom u polaznu luku ili postupiti na drugi
način, vodeći pri tom računa o interesima brodara i korisnika prijevoza.

Kad je u slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka ugovor o prijevozu
prestao važiti prema samom zakonu ili na temelju odustajanja, u pogledu
prava i obveza ugovornih strana nastalih zbog mjera što ih je poduzeo zapovjednik
broda na odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovoga Zakona koje uređuju
odnose ugovornih strana za slučaj prestanka ugovora (članak 473.).

Ako ugovor nije prestao važiti ili ako se upute naručitelja ne mogu
izvršiti, štetne posljedice snosi strana koja je kriva za nastalu smetnju,
odnosno na čijoj se strani nalazi razlog za smetnju. Ako se razlog za smetnju
nalazi na obje strane, svaka strana snosi svoju štetu.

Ako su obje strane krive za smetnju, štetu snose razmjerno svojoj krivnji.

Članak 535.

Naručitelj, odnosno zakoniti imatelj teretnice može odustati od ugovora
nakon započetog putovanja uz uvjete navedene u članku 475. stavku 3. i
članku 476. i 477. ovoga Zakona.

Članak 536.

Brodar koji ne izvrši nalog dobiven od korisnika prijevoza, kad je to
na temelju odredaba ovoga Zakona dužan učiniti, odgovara korisniku prijevoza
za svaku štetu koja je zbog toga nastala.

Brodar je dužan nadoknaditi štetu primatelju koji je zakoniti imatelj
teretnice ako izvrši nalog naručitelja iako mu nisu vraćeni svi primjerci
teretnice.

Visina naknade štete iz stavka 1. i 2. ovoga članka ne može prijeći
svotu koju bi brodar bio dužan platiti ako odgovara za potpuni gubitak
tereta.

Članak 537.

Brodarova dužnost da nadoknadi štetu na temelju odredaba članka 536.
stavka 2. ovoga Zakona ne dira u njegovo pravo regresa prema korisniku
prijevoza.

Predaja tereta primatelju

Članak 538.

Brodar je dužan predati teret primatelju u luci odredišta.

Članak 539.

Za odredišnu luku i predaju tereta primatelju primjenjuju se odredbe
članka 485. do 489. i članka 491. do 494. ovoga Zakona.

Članak 540.

Brodar je dužan predati teret ovlaštenom imatelju teretnice, a ako ta
isprava nije izdana - osobi ovlaštenoj na temelju ugovora o prijevozu.

Članak 541.

Ako za teret koji se prevozi nije izdana prijevozna isprava, primatelj
ima pravo tražiti od brodara kad brod stigne u luku odredišta da mu preda
teret, uz uvjet da udovolji obvezama koje ga terete na temelju ugovora.

Brodar je dužan postupiti po zahtjevu primatelja iz stavka 1. ovoga
članka ako iz naručiteljeva naloga o raspolaganju teretom, koji je brodar
dužan izvršiti, ne proizlazi drugačije.

Članak 542.

Ovlašteni imatelj teretnice ima pravo, čim teret stigne u luku odredišta,
uz uvjet da udovolji svim obvezama koje proizlaze iz teretnice, zahtijevati
da mu brodar preda teret.

Pri preuzimanju tereta ovlašteni imatelj teretnice dužan je teretnicu
vratiti brodaru.

Kad je u luci odredišta teret predan podnositelju jednog od više primjeraka
teretnice, ostali primjerci teretnice ne obvezuju više brodara.

Članak 543.

Ako za teret koji se prevozi nije izdana prijevozna isprava, primatelj
ima pravo zahtijevati od brodara da mu preda teret prije nego što brod
stigne u luku odredišta, ako ga je na to u ugovoru s brodarom ovlastio
naručitelj.

Zakoniti imatelj teretnice ima pravo zahtijevati da mu se teret preda
prije dolaska broda na odredište, uz uvjete navedene u članku 475. stavku
3. i članku 476. i 477. ovoga Zakona.

Članak 544.

Brodar ima pravo zahtijevati od osobe kojoj predaje teret da mu izda
potvrdu da je teret primila.

Članak 545

Ako se teret označen u jednoj prijevoznoj ispravi predaje u dijelovima,
brodar može zahtijevati da mu se primitak dijela tereta potvrdi na samoj
ispravi ili posebnom potvrdom.

Članak 546.

Ako za teret koji se prevozi nije izdana prijevozna isprava, naručitelj
ima pravo narediti brodaru da teret preda u luci odredišta drugoj osobi,
a ne onoj koja je navedena u ugovoru.

naručitelj gubi pravo iz stavka 1. ovoga članka kad na temelju odredaba
ovoga Zakona primatelj stekne pravo zahtijevati i zahtijeva predaju tereta
od brodara.

Članak 547.

Odredbe članka 505. do 508. i članka 514. ovoga Zakona primjenjuje se
i na vrijeme iskrcavanje.

Članak 548.

Ako se naknada za prekostojnice ne plati o dospjelosti, zapovjednik
broda može, radi osiguranja naknade za prekostojnice i drugih tražbina
iz ugovora o prijevozu, na trošak i rizik primatelja ili druge osobe ovlaštene
da raspolaže teretom, iskrcati teret i čuvati ga sam ili ga dati na čuvanje
javnom skladištu ili drugoj prikladnoj osobi.

Članak 549.

Ako primatelj tereta ne stavi pismeni prigovor zbog oštećenja ili manjka
tereta odmah pri preuzimanju, pretpostavlja se, dok primatelj ne dokaže
suprotno, da mu je teret predan onako kako je naznačen u teretnici ili
ako prijevozna isprava nije izdana - onako kako je primljen na prijevoz.

Članak 550.

Ako oštećenje ili manjak nisu vidljivi, primatelj može staviti pismeni
prigovor iz članka 549. ovoga Zakona u roku od tri dana od dana preuzimanja
tereta.

Prigovor iz članka 549. ovoga Zakona i stavka 1. ovoga članka mora bići
dovoljno određen.

Ako primatelj stavi pismeni prigovor u rokovima iz stavka 1. ovoga članka
i članka 549. ovoga Zakona pretpostavlja se, dok brodar ne dokaže protivno,
da su navodi prigovora istiniti.

Ako su brodar i primatelj pri iskrcavanju i predaji tereta zajednički
pismeno utvrdili da postoji oštećenje ili manjak tereta, nije potrebno
stavljanje prigovora

Sporazum stranaka sklopljen protivno odredbama stavka 1. do 4. ovoga
članka i članka 549. ovoga Zakona koji je na štetu korisnika prijevoza
nema pravni učinak.

Brodar i primatelj dužni su, u granicama mogućnosti, međusobno olakšati
utvrđivanje stanja tereta i količine pri njegovu preuzimanju.

Članak 551.

Pri utvrđivanju količine manjka predanog tereta uzima se u obzir i uobičajeni
rastur tijekom prijevoza.

U slučaju gubitka tereta rastur se ne uzima u obzir. Rastur iz stavka
1. ovoga članka računa se prema običajima mjesta luke iskrcaja.

Članak 552.

Štetu prouzročenu zakašnjenjem u predaji tereta, koja ne predstavlja
manjak ili oštećenje tereta, mora dokazati primatelj.

Članak 553.

Ako se primatelj tereta ne javi, ili ako se ne može pronaći, ili ako
neće ili ne može preuzeti teret, odnosno ako se prije predaje tereta javi
više zakonitih imatelja teretnice, brodar je dužan tražiti uputu od krcatelja,
odnosno od naručitelja.

Članak 554.

Ako brodar, koji je prema članku 553. ovoga Zakona tražio uputu od krcatelja,
odnosno naručitelja, ne primi na vrijeme tu uputu ili primljenu uputu ne
može izvršiti, on može postupiti prema članku 548. ovoga Zakona, a o poduzetim
mjerama mora obavijestiti sve korisnike prijevoza koji su mu poznati.

Ako je riječ o prijevozu brodom linijske plovidbe ili o prijevozu na
temelju vozarskog ugovora, brodar je dužan o smetnjama za predaju tereta
obavijestiti odmah sve korisnike prijevoza koji su mu poznati, ali nije
dužan čekati uputu, već može odmah poduzeti mjere iz članka 548. ovoga
Zakona.

Članak 555.

Ako brodar preda teret na čuvanje javnom skladištu ili drugoj osobi,
odgovara samo za njihov izbor.

Članak 556.

Ako teret koji prema članku 548. i 554. ovoga Zakona brodar čuva ili
ga je predao na čuvanje nije preuzet u roku od 30 dana od dana preuzimanja
na čuvanje, odnosno od dana predaje tereta na čuvanje u luci odredišta,
i ako nisu plaćeni vozarina i ostale tražbine koje proistječu iz ugovora
o prijevozu, brodar može prodati teret ili dio tereta, ako je to potrebno
za podmirenje tih tražbina.

Brodar može prodati teret i prije proteka roka iz stavka 1. ovoga članka
ako se prodajom ne bi mogla postići svota dovoljna za pokriće tražbina
brodara i troškova čuvanja, ili ako je riječ o robi u kvaru ili o pokvarljivoj
robi.

Prodaja tereta obavlja se javnom dražbom ako nije riječ o pokvarljivoj
robi, robi u kvaru ili o robi koja ima burzovnu cijenu.

Pri prodaji pokvarljive robe ili robe u kvaru brodar mora postupati
s dužnom pažnjom.

Članak 557.

Svotu postignutu prodajom tereta prema članku 556. ovoga Zakona brodar
je dužan, nakon odbitka svoje tražbine u vezi s prijevozom tog tereta i
nakon odbitka troškova čuvanja i prodaje tereta, položiti u sud nadležan
prema mjestu prodaje u korist osobe ovlaštene da raspolaže teretom i o
tome bez odgode obavijestiti korisnike prijevoza koji su mu poznati.

Članak 558.

Brodar koji je, u slučaju prijevoza brodom linijske plovidbe, spriječen,
krivnjom korisnika prijevoza, iskrcati teret u luci odredišta do vremena
određenog redom pIovidbe za odlazak broda iz te luke, može ga iskrcati
u drugoj obližnjoj luci, zadržavajući pravo na veću vozarinu te na naknadu
štete koja iz tog nastane.

Ako iskrcavanje u luci odredišta nije spriječeno krivnjom korisnika
prijevoza, brodar je dužan snositi troškove dopreme do te luke, a ako je
do smetnje za iskrcavanje došlo njegovom krivnjom - i nadoknaditi štetu
za zakašnjenje.

Odgovornost brodara za štete na stvarima i za zakašnjenje

Članak 559.

Brodar odgovara za svako oštećenje, manjak ili gubitak tereta koji primi
na prijevoz od preuzimanja pa do predaje te za štetu koja nastane zbog
zakašnjenja u predaji tereta.

Članak 560.

Zakašnjenje u predaji tereta postoji ako teret nije predan primatelju
u ugovorenom roku, ili kad taj rok nije ugovoren, ako teret nije predan
primatelju u primjerenom roku.

Članak 561.

Brodar ne odgovara za oštećenje, manjak ili gubitak tereta ili za zakašnjenje
u predaji tereta ako dokaže da oštećenje, manjak, gubitak ili zakašnjenje
potječu iz uzroka koji se nisu mogli spriječiti niti otkloniti pažnjom
urednog brodara.

Članak 562.

Za radnje i propuste zapovjednika broda, drugih članova posade broda
i ostalih osoba koje rade za brodara, u okviru obavljanja njihovih dužnosti,
brodar odgovara kao i za svoje radnje i propuste.

Brodar broda ne odgovara za oštećenje, manjak ili gubitak tereta te
zakašnjenje u predaji tereta koji su prouzročeni radnjama ili propustima
osoba iz stavka 1. ovoga članka u plovidbi i rukovanju brodom.

Članak 563.

Za štetu koja je teretu na brodu preuzročena požarom, brodar broda odgovara
samo ako se dokaže da je požar skrivio osobnom radnjom ili propustom.

Članak 564.

Brodar ne odgovara za štetu na teretu nastalu zbog nesposobnosti broda
za plovidbu ako dokaže da je uložio pažnju urednog brodara (članak 479.).

Članak 565.

Brodar broda ne odgovara za štetu na teretu za koju dokaže da je nastala
zbog:

1 ) više sile, pomorske nezgode, ratnih događaja, međunarodnih zločina
na moru, nemira i pobune,

2) sanitarnih ograničenja ili drugih mjera i radnji državnih tijela,

3) radnji ili propusta krcatelja ili osoba ovlaštenih da raspolažu teretom
ili osoba koje za njih rade,

4) obustave rada, odnosno štrajka, masovnog isključenja radnika s posla
ili bilo kojih drugih smetnji koje potpuno ili djelomično sprečavaju rad,

5) spašavanja ili pokušaja spašavanja ljudi i imovine na moru,

s) skretanja broda u slučajevima iz točke 1. ovog stavka ili zbog drugih
opravdanih razloga,

7) prirodnog gubitka u težini ili obujmu tereta ili oštećenja, ili gubitaka
koji nastaju zbog vlastite mane, skrivene mane ili posebne naravi tereta,

8) nedovoljnog pakiranja ili nejasnih ili nedovoljno trajnih oznaka
na teretu,

9) skrivenih mana koje se ne mogu dužnom pažnjom otkriti.

Unatoč brodarevu dokazu iz stavka 1. ovoga članka brodar će za štetu
biti odgovoran ako korisnik prijevoza dokaže da je šteta prouzročena osobnom
krivnjom brodara ili krivnjom osoba za čije je radnje i propuste odgovoran
brodar, a koji se ne odnose na plovidbu i rukovanje brodom.

Članak 566.

Zapovjednik broda može, ako se to ne protivi važećim propisima, opasni
teret u svako doba i bilo gdje iskrcati, učiniti ga bezopasnim ili ga baciti
ako brodar o toj opasnosti nije bio obaviješten prije ukrcavanja.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka brodar zadržava pravo na punu vozarinu
i ne odgovara za štetu.

Članak 567.

Ako je brodar primio na prijevoz opasan teret, znajući za opasnost koju
teret predstavlja, može ga iskrcati ili učiniti bezopasnim ako bude ugrožena
sigurnost broda, osoba ili drugog tereta na brodu te okoliša.

Ako na temelju stavka 1. ovoga članka brodar iskrca teret prije dolaska
na odredište, ima pravo na vozarinu prema korisno prevaljenom putu, a ostale
štete uzrokova ne ukrcajem opasnog tereta i postupkom brodara snosi svaka
stranka za sebe.

Članak 568.

Brodar ne odgovara za štetu nastalu zbog oštećenja, manjka ili gubitka
tereta ili zakašnjenja u predaji tereta ako je krcatelj neispravno naznačio
vrstu ili vrijednost tereta, znajući da je naznaka neispravna.

Članak 569.

Naručitelj odgovara brodaru za naknadu štete koja mu je prouzročena
zato što su naručitelj, odnosno krcatelj dali netočne ili nepotpune podatke
o količini, vrsti i oznakama tereta.

Članak 570.

Naručitelj odgovara brodaru za štetu koja mu je prouzročena ukrcajem
ili prijevozom stvari čiji je uvoz, izvoz ili provoz zabranjen, ili se
krijumčare, ako u vrijeme ukrcavanja ta svojstva brodaru nisu bila niti
su morala biti poznata.

Članak 571.

Osoba koja bez znanja brodara ukrca stvari odgovara brodaru za štetu
koja mu je ukrcajem tih stvari prouzročena.

Članak 572.

Brodar može, prema svojoj ocjeni, u svako doba i bilo gdje iskrcati,
a ako je riječ o ugrožavanju osoba, broda, tereta na brodu i okoliša, i
baciti teret koji je bez njegova znanja ukrcan te teret koji je neispravno
ili nepotpuno naznačen.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka brodar zadržava pravo na punu vozarinu
i naknadu štete, a ne odgovara za štetu koja je nastala njegovim postupkom.

Članak 573.

Teret čiji je uvoz, izvoz ili provoz zabranjen zapovjednik broda može
vratiti u luku ukrcaja ili ga bilo gdje iskrcati ako se za takav postupak
zapovjednika ukaže potreba, a u slučaju nužde i baciti ga.

Ako u slučaju iz stavka 1. ovoga članka svojstva tereta brodaru nisu
bila niti morala biti poznata, brodar zadržava pravo na punu vozarinu,
a ne odgovara za štetu koja je nastala takvim postupkom.

Ako je brodar znao ili morao znati za svojstva tereta iz stavka 1. ovoga
članka, zadržava pravo na vozarinu prema korisno prevaljenom putu, a ostale
štete snosi svaka stranka za sebe.

Članak 574.

Ako je do zabrane uvoza, izvoza ili provoza robe došlo za putovanja
brodom, u pogledu postupanja zapovjednika s tom robom primjenjuje se odredba
članka 573. stavka 1. ovoga Zakona.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka brodar zadržava pravo na punu vozarinu
i naknadu štete, a ne odgovara za štetu koja je nastala takvim postupkom.

Članak 575.

Brodar ne odgovara za naknadu štete za oštećenje, manjak ili gubitak
tereta, a ni za zakašnjenje u predaji tereta za iznos veći od 666,67 obračunskih
jedinica Posebnih prava vučenja po koletu ili jedinici oštećenoga, manjkajućeg
ili izgubljenog tereta ili tereta predanoga sa zakašnjenjem, odnosno 2
obračunske jedinice Posebnih prava vučenja po kilogramki bruto težine oštećenoga,
manjkajućeg ili izgubljenog tereta, s time da se primjenjuje iznos koji
je viši.

Pod jedinicom tereta, prema stavku 1. ovoga članka. razumijeva se koleto
ili komad, a kod tereta u rasutom stanju - metarska tona ili kubični metar,
odnosno druga mjera prema tome na temelju koje je jedinice mjere vozarina
ugovorena. Ako vozarina nije ugovorena po jedinici mjere, za rasuti teret
pod jedinicom mjere razumijeva se jedinica mjere na temelju koje se uobičajeno
ugovara vozarina u mjestu ukrcaja.

Ako se teret prevozi kontejnerima, paletama ili drugim sličnim napravama,
pod jedinicom tereta prema stavku 1. ovoga članka, smatra se:

1 ) koleto ili jedinica tereta navedena u teretnici - ako je u teretnici
navedeno koleto ili jedinica tereta sadržana u kontejneru, paleti ili drugoj
sličnoj napravi,

2) kontejner, paleta ili druga slična naprava kojom se prevozi teret
ako u teretnici nije navedeno koleto ili jedinica tereta.

Članak 576.

Naručitelj, odnosno krcatelj može, u sporazumu s brodarom, povisiti
granicu brodarove odgovornosti iz članka 575. ovoga Zakona, naznačujući
tako povišenu vrijednost robe po jedinici tereta.

Ako je izdana prijevozna isprava sporazum stranaka o povišenju brodarove
odgovornosti, koji nije naveden u toj ispravi, nema pravni učinak u korist
primatelja koji nije naručitelj ni krcatelj.

Članak 577.

Predmnijeva se da vrijednost tereta odgovara svoti koju strane sporazumno
utvrde na temelju članka 576. ovoga Zakona, dok brodar ne dokaže protivno.

Članak 578.

Brodar gubi pravo na ograničenje odgovornosti prema članku 575. i 576.
ovoga Zakona ako se dokaže da je šteta nastala zbog radnje ili propusta
koji je brodar učinio, bilo u namjeri da prouzroči štetu bilo iz krajnje
nepažnje znajući da će šteta vjerojatno nastupiti.

Članak 579.

Brodar odgovara za vrijednost izgubljene stvari ili njezina dijela i
za smanjenje vrijednosti oštećene stvari.

Za stvari predane sa zakašnjenjem brodar odgovara i za štetu prouzročenu
zakašnjenjem

Iznimno od odredaba stavka 1. i 2. ovoga članka brodar koji na temelju
članka 578. ovoga Zakona ne može ograničiti svoju odgovornost odgovara
za svaku štetu prouzročenu gubitkom, manjkom ili oštećenjem stvari ili
zakašnjenjem u predaji stvari.

Članak 580.

Visina štete za gubitak stvari određuje se prema prometnoj vrijednosti
druge stvari iste količine i svojstva u luci odredišta na dan kad je brod
stigao u tu luku ili ako nije stigao - kad je morao stići.

Ako se visina štete za gubitak stvari ne može odrediti prema odredbi
stavka 1. ovoga članka, ona se određuje prema prometnoj vrijednosti stvari
u luci ukrcaja u vrijeme odlaska broda, povećanoj za troškove preuzročene
prijevozom.

Visina štete za oštećene stvari određuje se u visini razlike izmedu
prometne vrijednosti te stvari u neoštećenom stanju i prometne vrijednosti
te stvari u oštećenom stanju.

Visinu štete za izgubljene, odnosno oštećene stvari koja se ne može
ođrediti prema odredbama stavka 1. i 2. ovoga članka utvrđuje sud.

Od svote koju brodar mora platiti na ime naknade štete zbog oštećenja,
manjka ili gubitka stvari odbijaju se troškovi ušteđeni zato što stvari
nisu stigle na odredište, odnosno što su stigle u oštećenom stanju.

Članak 581.

Odredbe članka 575., 579. i 580. ovoga Zakona primjenjuju se i kad zapovjednik
broda, drugi član posade broda ili druge osobe koje rade za brodara odgovaraju
prema općim propisima za naknadu štete preuzročene manjkom, gubitkom ili
oštećenjem stvari, ako se dokaže da je šteta prouzročena na radu ili u
vezi s radom, odnosno u obavljanju službe ili u vezi sa službom.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka gube pravo na ograničenje odgovornosti
ako se dokaže da je šteta nastala zbog radnje ili propusta koji su učinile,
bilo u namjeri da prouzroče štetu bilo iz krajnje nepažnje znajući da će
šteta vjerojatno nastupiti.

Članak 582.

Ukupna svota naknade štete od brodara i osoba iz članka 581. stavka
1. ovoga Zakona ne može premašiti svotu predviđenu u članku 575. ovoga
Zakona.

Odredbom stavka 1. ovoga članka ne dira se u odredbu članka 581. stavka
2. ovoga Zakona.

Članak 583.

Osobe iz članka 581. stavka 1. ovoga Zakona odgovaraju do svote predviđene
u članku 575. ovoga Zakona i kad je brodar na temelju članka 576. ovoga
Zakona povisio granicu svoje odgovornosti.

Članak 584.

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na odgovornost brodara ne mogu se
ugovorom mijenjati na štetu korisnika prijevoza.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka odredbe ovoga Zakona o odgovornosti
brodara mogu se ugovorom mijenjati u korist brodara u slučaju:

1) oštećenja, manjka ili gubitka tereta nastalog prije početka ukrcavanja
ili nakon iskrcaja,

2) štete zbog zakašnjenja.

Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na odgovornost brodara brodar može
ugovorom mijenjati u svoju korist i u slučaju:

1) prijevoza živih životinja,

2) prijevoza tereta koji je na temelju suglasnosti krcatelja smješten
na palubi.

Članak 585.

Odredbe ugovora koje su protivne članku 584. ovoga Zakona nemaju pravni
učinak.

Članak 586.

Odredbe ovoga Zakona o odgovornosti brodara primjenjuju se na sve ugovorne
i izvanugovorne zahtjeve koji su na bilo kojoj osnovi postavljeni protiv
brodara za oštećenje, manjak ili gubitak tereta.

Članak 587.

Odredbama ovoga Zakona o odgovornosti brodara ne dira se u odredbe ovoga
Zakona o zajedničkim havarijama.

Vozarina

Članak 588.

Visina vozarine određuje se ugovorom.

Ako visina vozarine nije određena ugovorom, ona se određuje prema prosječnom
vozarinskom stavu prema kojem se za odgovarajuću vrstu tereta ugovarala
vozarina u vrijeme ukrcavanja tog tereta u luci ukrcavanja.

Članak 589.

Ako se ukrca više tereta nego što je ugovoreno, vozarina se razmjerno
povećava.

Ako se umjesto ugovorenog tereta ukrca drugi teret čija je vozarina
veća od ugovorene, plaća se vozarina za stvarno ukrcani teret.

Ako se ukrca manje od onoga što je ugovoreno ili se ne ukrca ništa,
vozarina se plaća za cijelu ugovorenu količinu tereta.

Ako je ukrcano manje tereta nego što je ugovoreno, a vozarina je za
ukrcani teret veća od ugovorene vozarine, plaća se cijela ugovorena vozarina
i razlika između ugovorene i veće vozarine za ukrcani dio tereta.

Odredbom stavka 3. ovoga članka ne dira se u odredbe članka 475. ovoga
Zakona.

Članak 590.

Ako se ukrca samo dio tereta određenog brodarskim ugovorom, a brodar
je raspolagao neiskorištenim dijelom brodskog prostora, ugovorena se vozarina
razmjerno snižava.

Ako je brodar raspolagao neiskorištenim dijelom brodskog prostora, protivno
izričitoj zabrani naručitelja, brodar odgovara naručitelju za naknadu štete.

Članak 591.

Vozarina ugovorena brodarskim ugovorom na putovanje ostaje nepromijenjena,
bez obzira na trajanje putovanja, ako vozarina nije ugovorena po jedinici
vremena.

Ako se na zahtjev naručitelja ili u interesu korisnika prijevoza putovanje
produlji dalje od ugovorenog odredišta, vozarina se razmjerno povećava.

Članak 592.

Ako je brodarskim ugovorom na putovanje vozarina određena po jedinici
vremena, a vrijeme otkad se vozarina mora platiti nije utvrđeno, ono počinje
teći od dana kad je dana obavijest o spremnosti broda, i to od podne -
ako je obavijest dana prije podne, a od ponoći - ako je obavijest dana
poslije podne.

Ako je po nalogu krcatelja ukrcavanje počelo prije vremena određenog
u stavku 1. ovog članka ili je brod otplovio bez tereta, vrijeme otkad
se vozarina mora platiti računa se od početka ukrcavanja, odnosno od odlaska
broda.

Vrijeme za koje se plaća vozarina završava se iskrcajem tereta, a ako
je brod stigao bez tereta, to se vrijeme završava kad se brod usidri ili
priveže u luci u kojoj se završava putovanje, pri čemu se posljednji dan
putovanja računa kao čitav dan.

Članak 593.

Ako je brodarskim ugovorom na putovanje određena vozarina po jedinici
vremena, pa tijekom putovanja nastane smetnja u izvršavanju ugovora na
strani brodara bez krivnje naručitelja, odnosno krcatelja, vozarina se
ne plaća za trajanje smetnje.

Članak 594.

Vozarinu određenu brodarskim ugovorom na vrijeme plaća naručitelj u
jednakim mjesečnim svotama unaprijed, ali brodaru pripada vozarina samo
za vrijeme dok je izvršavao ugovor.

Za trajanja smetnje u iskorištavanju broda u toku važenja brodarskog
ugovora na vrijeme vozarina se plaća samo kad je smetnja na strani naručitelja
ili zbog izvršenja njegova naloga.

Brodar može odustati od ugovora i kad vozarina nije plaćena o dospjelosti.

Članak 595.

Kod brodarskog ugovora na vrijeme za cijeli brod naručitelj je dužan,
pored plaćanja vozarine, opskrbljivati brod na svoj trošak pogonskim gorivom
i mazivom i vodom potrebnom za pogonske strojeve broda i druge strojne
uređaje broda te platiti lučke i plovidbene naknade.

Članak 596.

Rok plaćanja vozarine na temelju brodarskog ugovora na vrijeme počinje
teći kao kod brodarskog ugovora na putovanje u kojem je vozarina određena
po jedinici vremena (članak 592.).

Za vrijeme za koje se nakon proteka brodarskog ugovora na vrijeme brod
nalazi za putovanju za račun naručitelja, bez krivnje brodara, plaća se
dvostruka vozarina.

Članak 597.

Nagrada koju brod dobije za spašavanje u toku brodarskog ugovora na
vrijeme za prijevoz cijelim brodom dijeli se, nakon odbitka troškova spašavanja
i dijela koji pripada posadi broda, na jednake dijelove između brodara
i naručitelja.

Članak 598.

Za teret ukrcan bez pristanka brodara i za teret neispravno ili nepotpuno
označen plaća se vozarina po najvišem vozarinskom stavku, prema kojemu
se za odgovarajuću vrstu tereta ugovarala vozarina u vrijeme ukrcaja tog
tereta za isti ili približni put, ako je tako određena vozarina veća od
ugovorene.

Članak 599.

Vozarina se plaća samo za teret koji je prevezen i u luci odredišta
stavljen primatelju na raspolaganje.

Pored slučajeva predviđenih u članku 475., 476., 509., 510., 566., 572.,
573. i 574. ovoga Zakona, a iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
vozarina se plaća i za teret koji nije prevezen i stavljen primatelju na
raspolaganje ako je nedolazak tereta na odredište preuzročio naručitelj
prijevoza ili krcatelj ili osoba ovlaštena da raspolaže teretom, odnosno
osobe za koje oni odgovaraju, ili ako razlog iz kojega teret nije stigao
u luku odredišta pada na stranu tereta, a brodar za taj razlog nije odgovoran.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka za teret ko ji je prevezen
samo dijelom puta brodar, pored slučajeva iz članka 473., 567., 573. i
600. ovoga Zakona, ima pravo na vozarinu razmjerno korisno prevaljenom
putu i kad nije odgovoran za prekid putovanja.

Članak 600.

U slučaju brodoloma ili druge plovidbene nezgode te u slučaju zapljene
ili zadržavanja broda ili tereta zbog ratnih dogadaja. međunarodnih zločina
na moru, nemira ili pobune, za spašeni teret brodaru pripada vozarina razmjerno
korisno prevaljenom putu.

Članak 601.

Ako se prijevoz obavlja bez izdavanja prijevozne isprave, primatelj
je dužan platiti vozarinu i druge tražbine u vezi s prijevozom tereta čim
preuzme teret, ako između naručitelja i brodara nije drugačije ugovoreno.

Članak 602.

Ako se preuzimanje tereta obavlja na temelju teretnice, primatelj je
dužan platiti samo tražbine navedene u teretnici ili koja su nastala nakon
njezina izdavanja.

Članak 603.

Ako primatelj ne izvrši svoje obveze iz članka 601. do 603. ovoga Zakona
brodar ima pravo zadržati i prodati teret prema odredbama članka 555. do
557. ovoga Zakona.

Prava iz stavka 1. ovoga članka brodar ima i kad teret predaje osobi
koja nije primatelj.

Članak 604.

Brodar koji je predao teret primatelju nema pravo potraživati od naručitelja
svote što ih je propustio naplatiti od primatelja primjenom odredbe članka
603. ovoga Zakona.

Ako je brodar prodajom tereta uspio naplatiti svoju tražbinu samo djelomično,
ima pravo, uz uvjete iz stavka 1. ovoga članka, zahtijevati od naručitelja
isplatu nenamirenog dijela tražbine.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se ako brodar dokaže da
mu upotrebom dužne pažnje nije bilo moguće postupiti prema odredbama članka
603. ovoga Zakona.

Privilegiji na stvarima ukrcanim na brodu

Članak 605.

Privilegiji na stvarima ukrcanim na brodu postoje za: 1) sudske troškove
učinjene u zajedničkom interesu svih vjerovnika u postupku izvršenja ili
osiguranja radi toga da se sačuvaju stvari ili da se provede prodaja te
troškove čuvanja i nadzora tih stvari od ulaska broda u posljednju luku,

2) tražbine po osnovi nagrade za spašavanje i doprinosa iz zajedničkih
havarija koje terete stvari,

3) tražbine iz ugovora o prijevozu, uključujući i troškove uskladištenja
ukrcanih stvari.

Privilegiji u korist glavnice postoje i za kamate.

Članak 606.

Privilegiji na ukrcanim stvarima ne prestaju promjenom vlasnika stvari,
ako ovim Zakonom nije drugačije određeno.

Članak 607.

Red prvenstva tražbina osiguranih privilegijama na ukrcanim stvarima
određuje se prema redu prvenstva iz članka 605. stavka 1. ovoga Zakona.

Ako se tražbine iz članka 605. stavka 1. točke 1) i 3) ovoga Zakona
ne mogu u potpunosti namiriti, namiruju se razmjerno svojim svotama.

Ako se tražbine iz članka 605. stavka 1. točke 2) ovoga Zakona ne mogu
u potpunosti namiriti, kasnije nastala tražbina ima prednost pred prijašnjim.

Smatrat će se da su tražbine vezane uz isti događaj nastale istodobno.

Članak 608.

Izvršavanjem prava zadržavanja od brodara, prema članku 603. ovoga Zakona,
ne dira se u red prvenstva tražbina osiguranih privilegijima na stvarima
ukrcanim na brod.

Članak 609.

Prestankom privilegija na ukrcanim stvarima ne prestaje i tražbina koja
je bila osigurana tim pravom.

Ustupom tražbine osigurane privilegijem prenosi se i privilegij na ukrcanim
stvarima.

Članak 610.

Privilegiji na ukrcanim stvarima prestaju:

1) prestankom tražbine osigurane privilegijem,

2) prodajom stvari u izvršnom ili stečajnom postupku, 3) ako vjerovnik
ne zatraži izdavanje privremene mjere kod nadležnog suda u roku od 15 dana
od dana kad su stvari iskrcane,

4) ako su i prije proteka roka iz točke 3) ovoga članka iskrcane stvari
na zakonit način prešle u ruke trećih osoba koje ih ne drže u ime dužnika,

5) proglašenjem stvari pomorskim plijenom ili ratnim plijenom na moru.

b) Prijevoz putnika i prtljage

Članak 611.

Za primjenu odredaba ove glave Zakona o prijevozu putnika i njihove
prtljage pojedini upotrijebljeni izrazi imaju ovo značenje:

1) brodar je osoba koja sklapa ugovor o prijevozu ili u čije se ime
taj ugovor sklapa, bilo da on sam stvarno obavlja prijevoz bilo da ga obavlja
preko stvarnog brodara,

2) stvarni brodar jest osoba različita od brodara bilo da je vlasnik
broda, naručitelj, bilo osoba koja iskorištava brod koji stvarno obavlja
prijevoz u cijelosti ili samo dio prijevoza,

3) putnik je osoba koja se prevozi brodom na temelju ugovora o prijevozu
ili koja prati vozilo ili žive životinje koje se prevoze na temelju ugovora
o prijevozu stvari,

4) prtljaga je svaka stvar uklučujući i vozilo koje se prevozi na temelju
ugovora o prijevozu, osim:

a) stvari i vozila koja se prevoze na temelju ugovora o zakupu, na temelju
teretnice ili ugovora koji se u prvom redu odnosi na prijevoz stvari, i

b) živih životinja,

5) ručna prtljaga jest prtljaga koju putnik ima u svojoj kabini ili
koju on čuva ili nadzire, uključujući i prtljagu koja se nalazi u vozilu
ili na vozilu,

6) šteta zbog zakašnjenja jest materijalna šteta koja je prouzročena
zato što prtljaga nije uručena putniku u razumnom roku, računajući od dana
dolaska broda na kojemu se prtljaga prevozila ili je trebalo da se prevozi,
ali ne obuhvaća zakašnjenje uzrokovano obustavom rada, štrajkom ili sličnim
događajima.

Članak 612.

Ugovorom o prijevozu putnika brodar se obvezuje naručitelju da će prevesti
jednog ili više putnika, a naručitelj da će platiti prevozninu.

Članak 613.

Visina prevoznine određuje se ugovorom.

Članak 614.

Brodar je dužan izdati putniku, na njegov zahtjev, putnu kartu.

Putna karta može glasiti na ime ili na donositelja.

Članak 615.

Predmnijeva se da sadržaj putne karte odgovara sklopljenom ugovoru,
dok se ne dokaže protivno.

Nepostojanje, neispravnost ili gubitak putne karte ne utječu na postojanje,
valjanost i na sadržaj ugovora o prijevozu.

Članak 616.

Prigovor protiv sadržaja putne karte na donositelja može se staviti
samo pri njezinu izdavanju.

Članak 617.

Putna karta koja glasi na ime ne može se prenijeti na drugu osobu bez
pristanka brodara.

Putna karte koja glasi na donositelja ne može se, nakon što je putnik
započeo putovanje, prenijeti na drugu osobu bez pristanka brodara.

Članak 618.

Putnik koji se ukrca bez putne karte što ju je morao nabaviti prije
ukrcaja, dužan je odmah se javiti zapovjedniku ili drugome ovlaštenom članu
posade broda.

Putnika bez putne karte iz stavka 1. ovoga članka zapovjednik broda
može iz opravdanih razloga iskrcati.

Putnik bez putne karte plaća prevozninu od luke ukrcaja do luke iskrcaja,
a ako se nije na vrijeme javio zapovjedniku ili drugome ovlaštenom članu
posade broda, dužan je platiti dvostruku prevozninu za prijeđeni put.

Lukom ukrcaja putnika smatra se polazna luka broda, ako se ne može utvrditi
da se putnik ukrcao na kojoj drugoj luci.

Članak 619.

Putnik može odustati od ugovora ako brod ne zspočne putovanje u granicama
unutrašnjih morskih voda Republike Hrvatske - jedan sat poslije vremena
koje je određeno ugovorom ili redom plovidbe, a izvan tih granica - dvanaest
sati poslije vremena koje je određeno ugovorom ili redom plovidbe.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka putnik ima pravo na povrat prevoznine.

Ako je do zakašnjenja početka putovanja broda došlo namjerno ili krajnjom
nepažnjom brodara, odnosno osoba koje rade za brodara, brodar je dužan
putniku nadoknaditi štetu.

Članak 620.

Prevoznina se ne vraća ako putnik ne dođe na brod do odlaska broda ili
ako za puta izostane od putovanja.

Članak 621.

Brodar je dužan vratiti prevozninu putniku čija karta glasi na ime ako
putnik odustane od putovanja u plovidbi u granicama unutrašnjih morskih
voda Republike Hrvatske šest sati prije početka putovanja, a u plovidbi
izvan tih granica - tri dana prije početka putovanja.

U slučaju odustajanja od putovanja prema stavku 1. ovoga članka brodar
ima pravo zadržati najviše do 10% svote prevoznine.

Članak 622.

Ako je putna karta izdana na donositelja, brodar je dužan, ako drugačije
ne proizlazi iz putne karte, vratiti prevozninu putniku, uz uvjet da je
odustao od putovanja jedan sat prije početka putovanja.

U slučaju odustajanja od putovanja prema stavku 1. ovoga članka brodar
ima pravo zadržati najviše do 10% svote prevoznine.

Članak 623.

Ako je tijekom putovanja došlo do prekida putovanja iz razloga koji
ne padaju na stranu putnika, a prekid traje više od 12 sati u granicama
unutrašnjih morskih voda Republike Hrvatske, a tri dana na putovanjima
izvan tih granica, putnik ima pravo:

1) zahtijevati da ga brodar svojim ili drugim prikladnim prijevoznim
sredstvom, zajedno s prtljagom, preveze do mjesta odredišta,

2) zahtijevati da ga brodar, zajedno s prtljagom, u primjerenom roku
vrati u polaznu luku i da mu vrati prevozninu,

3) odustati od ugovora i tražiti da mu brodar vrati prevozninu,

Ako je do prekida putovanja došlo namjerno ili krajnjom nepažnjom brodara,
odnosno osoba koje rade za brodara, brodar je dužan nadoknaditi putniku
štetu.

Članak 624.

Putnik koji traži vraćanje prevoznine (članak 623. stavak 1. točka 2)
i 3) ili naknadu štete (članak 623. stavak 2.) dužan je, u plovidbi u granicama
unutrašnjih morskih voda Republike Hrvatske najkasnije u roku od tri dana,
a u plovidbi izvan tih granica najkasnije u roku od sedam dana od dana
kad je putovanje završeno, zahtijevati od brodara pisanim putem vraćanje
prevoznine, odnosno naknadu štete ili u tim rokovima podnijeti tužbu sudu.

Pisani zahtjev za povratak u mjesto polaska, odnosno za nastavljanje
putovanja (članak 623. stavak 1. točka 1) i 2) putnik je dužan dostaviti
brodaru u roku od 24 sata poslije proteka rokova predviđenih u članku 623.
u stavku 1. ovoga Zakona.

Putnik koji ne postupi prema odredbama stavka 1. i 2. ovoga članka gubi
pravo tražiti od brodara naknadu štete, povrat prevoznine, odnosno nastavljanje
putovanja ili vraćanje u polaznu luku.

Članak 625.

Odredbe ovoga Zakona o odgovornosti brodara za smrt ili tjelesne ozljede
putnika primjenjuju se i kad se prijevoz obavlja besplatno.

Članak 626.

Brodar odgovara za štetu nastalu zbog smrti ili tjelesne ozljede putnika,
za oštećenje, manjak ili gubitak prtljage ako se događaj koji je preuzročio
štetu dogodio za prijevoza te za zakašnjenje u predaji prtljage putniku
ako se šteta, odnosno zakašnjenje može pripisati krivnji brodara ili osoba
koje rade za brodara.

Osoba koja traži naknadu štete iz stavka 1. ovoga članka mora dokazati
da se događaj koji je prouzročio štetu dogodio u tijeku prijevoza te visinu
štete.

Članak 627.

Brodar odgovara za štetu iz članka 626. ovoga Zakona što je svojom krivnjom
prouzroče osobe koje rade za brodara za obavljanja njihovih dužnosti.

Članak 628.

Krivnja brodara pretpostavlja se dok se ne dokaže protivno, ako su smrt
ili tjelesna ozljeda putnika ili oštećenje, manjak ili gubitak ručne prtljage
te zakašnjenje u njezinoj predaji putniku nastali neposredno ili posredno
zbog brodoloma, sudara, nasukanja, eksplozije, požara ili mana broda.

Krivnja brodara za štetu zbog oštećenja, manjka ili gubitka ostale prtljage
te zbog zakašnjenja u predaji te prtljage putniku pretpostavlja se dok
se ne dokaže protivno, bez obzira na narav događaja koji je tu štetu prouzročio.

Članak 629.

Brodar odgovara putniku prema odredbi članka 628. stavka 2. ovoga Zakona
za štetu zbog oštećenja, manjka ili gubitka stvari od vrijednosti te za
zakašnjenje u predaji tih stvari putniku (novac, vrijednosni papir, zlato,
srebro, dragulji, nakit, umjetnički predmeti) jedino ako ih je primio na
čuvanje.

Za stvari iz stavka 1. ovoga članka koje su primljene na čuvanje brodar
je dužan izdati pismenu potvrdu.

Članak 630.

Za prtljagu primljenu na čuvanje brodar je dužan, na zahtjev putnika,
izdati prtljažnicu.

Prtljažnica mora sadržavati vrstu i broj koleta.

Predmnijeva se da su podaci u prtljažnici istiniti dok se ne dokaže
protivno.

Članak 631.

Ako prtljaga nakon završetka putovanja ne bude preuzeta ili odnesena
s broda, brodar ju je dužan, na trošak i rizik putnika, sam čuvati ili
predati na čuvanje prikladnom čuvaru.

Članak 632.

Ako brodar dokaže da su smrt ili tjelesna ozljeda putnika, oštećenje,
manjak ili gubitak prtljage ili zakašnjenje u predaji prtljage putniku
u cijelosti ili djelomično prouzročeni krivnjom putnika ili njegovim ponašanjem
koje se ne može smatrati normalnim, sud će isključiti, odnosno ublažiti
brodarovu odgovornost.

Članak 633.

Odgovornost brodara u slučaju smrti ili tjelesne ozljede putnika ograničava
se, u svim slučajevima, na 46.666 obračunskih jedinica Posebnih prava vučenja
po putniku i putovanju.

Ako se naknada štete dosuđuje u obliku rente kapitalizirana svota rente
ne može premašiti svotu iz stavka 1. ovoga članka.

Svota iz stavka 1. ovoga članka služi za namirenje svih vjerovnika čije
se tražbine temelje na događajima nastalim tijekom jednoga putovanja.

Članak 634.

Odgovornost brodara za štetu nanesenu prtljazi zbog njezina oštećenja,
manjka ili gubitka ili zakašnjenja u predaji prtljage putniku ograničava
se u svim slučajevima:

1 ) za ručnu prtljagu - 833 obračunskih jedinica Posebnih prava vučenja
po putniku i putovanju,

2) za vozila, uključujući i prtljagu koja se prevozi u vozilu ili na
njemu na - 3.333 obračunskih jedinica Posebnih prava vučenja po vozilu
i putovanju,

3) za ostalu prtljagu, osim prtljage iz stavka 1. točke 1. i 2. ovoga
članka -1.200 obračunskih jedinica Posebnih prava vučenja po putniku i
putovanju.

Odredba stavka 1. točke 3. ovoga članka ne primjenjuje se na odgovornost
brodara i na naknadu štete za stvari od vrijednosti (članak 629.).

Članak 635.

Brodar i putnik mogu ugovoriti da će brodar odgovarati prema odredbama
članka 634.ovoga Zakona tek nakon odbitka franšize ne veće od 117 obračunskih
jedinica Posebnih prava vučenja u slučaju štete prouzročene vozilu i ne
veće od 13 obračunskih jedinica Posebnih prava vučenja po putniku u slučaju
štete prouzročene drugoj prtljazi zbog njezina oštećenja, manjka, gubitka
ili zakašnjenja u predaji putniku.

Svota franšize odbija se od visine odštete koja pripada putniku.

Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na stvari od vrijednosti.

Članak 636.

Brodar gubi pravo da se koristi ograničenjem odgovornosti iz članka
633., 634. i 635. ovoga Zakona ako se dokaže da je šteta nastala zbog radnje
ili propusta koji je brodar učinio, bilo u namjeri da uzrokuje štetu bilo
iz krajnje nepažnje znajuči da bi šteta vjerojatno mogla nastupiti.

Članak 637.

Brodar i putnik mogu izričito i pismeno ugovoriti veću svotu ograničenja
odgovornosti od svota navedenih u članku 633., 634. i 635. ovoga Zakona.

Članak 638.

Kamate i troškovi postupka dosuđeni putniku u parnici za naknadu štete
zbog smrti ili tjelesne ozljede putnika, oštećenja, manjka ili gubitka
prtljage te zbog zakašnjenja u predaji prtljage putniku isplaćuju se u
punoj svoti, i to pored svote koju je brodar dužan platiti prema odredbama
članka 633., 634., 635. i 637. ovoga Zakona.

Članak 639.

Ako je tužba podnesena protiv osoba koje rade za brodara za štete predviđene
odredbama ovoga Zakona o prijevozu putnika i prtljage, te se osobe, ako
su radile u okviru poslova koje obavljaju na brodu, mogu koristiti isključenjem
ili ograničenjem odgovornosti na koje se može pozvati brodar na temelju
odredaba ovoga Zakona.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka koje rade za brodara ili stvarnog brodara
ne mogu se pozivati na ograničenje odgovornosti iz članka 633., 634. i
635. ovoga Zakona ako se dokaže da je šteta nastala zbog radnje ili propusta
koji su te osobe učinile, bilo u namjeri da prouzroče štetu bilo iz krajnje
nepažnje znajući da bi šteta vjerojatno mogla nastupiti.

Granice odgovornosti koje brodar i putnik ugovore na temelju odredbe
članka 637. ovoga Zakona ne odnose se na osobe navedene u stavku 1. ovoga
članka.

Članak 640.

Prijevoz putnika i ručne prtljage obuhvaća vrijeme za koje se putnik
nalazi na brodu, vrijeme za koje se obavljaju radnje ukrcavanja i iskrcavanja
putnika te vrijeme za koje se obavlja prijevoz putnika vodenim putem od
obale do broda i obratno, ako je cijena tog sporednog prijevoza uračunata
u cijenu putne karte, ili ako brodar stavi putniku na raspolaganje brod
koji se iskorištava za taj prijevoz. Prijevoz putnika ne obuhvaća vrijeme
za koje se putnik nalazi u putničkoj lučkoj stanici ili na kakvom drugom
lučkom uređaju na obali.

Pored vremena iz stavka 1. ovoga članka prijevoz ručne prtljage obuhvaća
i vrijeme između trenutka otkad je brodar prtljagu na kopnu ili brodu primio
na čuvanje do trenutka kad ju je predao putniku.

Članak 641.

Kad postoji osnova za primjenu granica odgovornosti iz članka 633.,
634., 635. i 637. ovoga Zakona te granice odgovornosti važe za ukupnu svotu
odštete koja se može postići u okviru svih ugovornih i izvanugovornih tužbi
podnesenih po osnovi odgovornosti zbog smrti ili tjelesne ozljede putnika
ili oštećenja, manjka ili gubitka prtljage ili zakašnjenja u predaji prtljage
putniku.

Pri prijevozu koji je obavio stvarni brodar ukupna svota odštete koja
se može ostvariti od brodara ili stvarnog brodara te od osoba koje za njih
rade, a koje su obavljale svoju službenu dužnost, ne može biti veća od
najveće svote odštete koja se može tražiti bilo od brodara bilo od stvarnog
brodara, s tim što nijedna od tih osoba ne odgovara preko granice koja
se na nju može primijeniti.

U svim slučajevima kad se osobe koje rade za brodara ili za stvarnog
brodara mogu, prema odredbama članka 639. ovoga Zakona, pozvati na ograničenje
odgovornosti iz članka 633., 634. i 635. ovoga Zakona, ukupna svota odštete
koja se može dobiti od brodara, ili eventualno od stvarnog brodara i osoba
koje rade za njih ne može prijeći to ograničenje.

Članak 642.

Putnik je dužan uputiti pisani prigovor brodaru ili njegovu punomoćniku:

1) ako je prtljazi nanesena vidljiva šteta,

a) kad je u pitanju ručna prtljaga - prije ili u trenutku njezina iskrcaja,

b) kad je u pitanju ostala prtljaga - prije ili u trenutku, njezina
izdavanja,

2) ako šteta nanesena prtljazi nije vidljiva ili u slučaju gubitka prtljage
-15 dana od dana iskrcaja ili izdavanja ili od dana kad je prtljaga trebalo
da bude izdana.

Ako putnik ne postupi prema odredbama stavka 1. ovoga članka. pretpostavlja
se, dok se ne dokaže protivno, da je prtljagu primio u ispravnom stanju.

Pisani ugovor nije potreban ako je stanje prtljage utvrđeno u prisutnosti
obiju strana u trenutku njezina preuzimanja.

Članak 643.

Putnik može izjaviti da smatra da je prtljaga izgubljena ako mu nije
predana u roku od 30 dana od dana završetka putovanja.

Putnik ima pravo, pri davanju izjave prema stavku 1. ovoga članka, zahtijevati
od brodara da ga obavijesti o pronalasku prtljage, ako se ona pronađe u
roku od jedne godine od dana isplate naknade štete za gubitak prtljage.

U roku od 30 dana od dana primitka obavijesti o pronalaženju prtljage
putnik može zahtijevati da mu se prtljaga uz plaćanje troškova prijevoza
preda u mjestu koje on odredi.

Putnik koji preuzme pronađenu prtljagu dužan je brodaru vratiti svotu
koja mu je plaćena na ime naknade štete za gubitak prtljage, uz odbitak
vozarine koja mu je bila vraćena, ali zadržava pravo na naknadu štete za
zakašnjenje u predaji prtljage.

Ako putnik nije postavio zahtjev prema stavku 2. i 3. ovoga članka,
brodar ima pravo slobodno raspolagati prtljagom.

Članak 644.

Svaka ugovorna odredba, sklopljena prije nastupanja slučaja koji je
prouzročio smrt ili tjelesnu ozljedu putnika ili oštećenje, manjak ili
gubitak njegove prtljage ili zakašnjenje u predaji prtljage putniku, sa
svrhom da se brodar oslobodi odgovornosti prema putniku ili da se odredi
niža svota ograničenja odgovornosti od svote odredene odredbama ovoga Zakona,
osim svote ograničenja iz članka 635.ovoga Zakona, ili radi toga da se
prenese na drugog teret dokazivanja koji pada na brodara, ništava je.

Članak 645.

Odredbe članka 626., 627., 628., 629. i 632. ovoga Zakona primjenjuju
se na sve ugovorne i izvanugovorne zahtjeve koji su po bilo kojoj osnovi
postavljeni prema brodaru za štetu prouzročenu smrću ili tjelesnom ozljedom
putnika, za oštećenje, manjak ili gubitak prtljage te za štetu zbog za
kašnjenja u predaji prtljage putniku.

Članak 646.

Brodar ima pravo zadržati i prodati prtljagu koja mu je predana na prijevoz
i stvari od vrijednosti što ih je primio na čuvanje za namirenje svojih
tražbina u vezi s prijevozom putnika, prtljage i čuvanjem stvari od vrijednosti

c) Tegljenje i potiskivanje

Članak 647

Ugovorom o tegljenju obvezuje se brodar tegljača da svojim brodom tegli
ili potiskuje drugi brod ili objekt do određenog mjesta, ili za određeno
vrijeme, ili za izvođenje određenog zadatka, a brodar tegljenog, odnosno
potiskivanog broda obvezuje se da za to plati tegljarinu.

Visina tegljarine određuje se ugovorom.

Članak 648.

Smatra se, ako nije drugačije ugovoreno, da tegljenjem upravlja zapovjednik
tegljenog broda.

Članak 649.

Prema ovom Zakonu :

1) tegljenje počinje:

- kad se tegljač po nalogu zapovjednika tegljenog broda stavi u položaj
da može obavljati tegljenje, ili kad tegljač po naredbi zapovjednika tegljenog
broda primi ili preda uže za tegljenje, ili kad počne potiskivanje tegljenog
broda ili obavljanje bilo kojega drugog manevra potrebnog za tegljenje
- ovisno o tome što je ranije nastupilo,

2) tegljenje se završava:

- kad se izvrši konačni nalog zapovjednika tegljenog broda da se otpusti
uže za tegljenje ili kad prestane potiskivanje ili bilo koji manevar potreban
za tegljenje - ovisno o tome što je kasnije nastupilo.

Članak 650.

Ako tegljač tegli plovni objekt koji nema posadu, brodar tegljača mora
se primjenom uobičajenih mjera brinuti za održavanje sposobnosti za plovidbu
tegljenog objekta u stanju u kojemu ga je primio na tegljenje.

Brodar tegljača mora se brinuti za očuvanje tereta na tegljenom objektu
ako izričito preuzme takvu obvezu.

Brodar tegljača može ugovoriti prijevoz tereta tegljenjem svojim ili
tuđim brodom. U slučaju sumnje predmnijeva se da je sklopljen ugovor o
tegljenju.

Brodar tegljača koji se na temelju stavka 2. i 3. ovoga članka brine
o teretu odgovara za štetu na teretu prema odredbama ovoga Zakona koje
se odnose na odgovornost brodara za prijevoz stvari.

Članak 651.

Za naknadu štete koja nastane sudarom brodova koji plove u teglju ili
između njih i trećih brodova, primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o naknadi
štete zbog sudara brodova.

Članak 652

Ako tegljeni brod dođe u opasnost zbog okolnosti za koje brodar tegljača
prema ugovoru o tegljenju nije odgovoran, pa tegljač sudjeluje u spašavanju,
brodar tegljača u slučaju uspješnog spašavanja ima pravo na nagradu za
spašavanje.

Brodar tegljača nema pravo na nagradu za spašavanje ako iz ugovora proistječe
da je tegljarinom obuhvaćena i nagrada za spašavanje.

Ako je tegljarina ugovorena samo za slučaj uspješno obavljenog tegljenja,
brodar tegljača ima pravo na tegljarinu i kad tegljenje nije uspješno obavljeno
ako dokaže da je za neuspjeh tegljenja kriv brodar tegljenog broda.

Ako tegljarina nije ugovorena samo za slučaj uspješno obavljenog tegljenja,
brodar tegljača nema pravo na tegljarinu ako brodar tegljenog broda dokaže
da je za neuspjeh tegljenja kriv brodar tegljača.

Članak 653.

Odredbe ovoga Zakona o zajedničkoj havariji primjenjuju se i na odnose
tegljača i tegljenog broda.

Članak 654.

Tegljenje koje počinje i završava se u hrvatskim lukama ili u unutrašnjim
morskim vodama i teritorijalnom moru Republike Hrvatske (kabotažno tegljenje)
ne mogu obavljati strani brodovi bez odobrenja ministra.

Članak 655.

Odredbe članka 647. stavka 2. i članka 650. do 654. ovoga Zakona primjenjuju
se i na potiskivanje.

d) Drugi plovidbeni poslovi

Članak 656.

Odredbe članka 657. do 660. ovoga Zakona primjenjuju se na ugovore koje
sklapaju naručitelj posla i brodar, a kojim se brodar obvezuje da će brodom
obaviti kakav posao koji se ne odnosi na prijevoz putnika, prtljage, stvari
ili tegljenje, a naručitelj posla obvezuje se da će platiti naknadu.

Ugovor iz stavka 1. ovoga članka može se sklopiti i na vrijeme.

Članak 657.

Ako nije drugačije ugovoreno, brodar odgovara za sposobnost broda za
plovidbu prema odredbama članka 479. ovoga Zakona.

Članak 658.

Brodar odgovara za radnje i propuste osoba koje u izvršenju ugovora
rade za brodara kao za vlastite radnje i propuste, ako među strankama nije
drugačije ugovoreno.

Odredbom stavka 1. ovoga članka ne dira se u odredbu članka 657. ovoga
Zakona.

Brodar i osobe koje rade za brodara odgovaraju za smrt i tjelesne ozljede
naručiteljevih osoba koje se nalaze na brodu u okviru izvršenja ugovora,
prema odredbama ovoga Zakona o odgovornosti za smrt i tjelesne ozljede
članova posade.

Članak 659.

Odredbe članak 469. ovoga Zakona primjenjuju se i na ugovore iz članka
656. ovoga Zakona.

Članak 660.

Odredbe ovoga Zakona o vozarini za prijevoz stvari na odgovarajući se
način primjenjuju i na ugovore iz članka 656. ovoga Zakona.

e) Prijevoz u kojem sudjeluje više vozara

Članak 661.

Ugovorom o prijevozu stvari, putnika i prtljage morem može se predvidjeti
da će brodar obaviti prijevoz djelomično svojim brodom, a djelomično brodovima
drugih brodara (izravan prijevoz).

Brodar koji je na temelju ugovora o izravnom prijevozu stvari primio
teret izdaje teretnicu za cijeli ugovoreni put (izravna teretnica).

Brodar koji je ugovorio izravni prijevoz putnika izdaje putniku putnu
kartu za cijeli ugovoreni put (izravna putna karta).

Brodar koji je na temelju ugovora o izravnom prijevozu putnika preuzeo
od putnika prtljagu na prijevoz izdaje prtljažnicu za cijeli ugovoreni
put (izravna prtljažnica).

Svaki daljnji brodar stupa u ugovor o izravnom prijevozu stvari ili
prtljage ako primi teret ili prtljagu i izravnu prijevoznu ispravu.

Svaki daljnji brodar stupa u ugovor o izravnom prijevozu putnika ako
primi na prijevoz putnika s izravnom putnom kartom.

Članak 662.

Brodar koji je sklopio ugovor o izravnom prijevozu, brodar koji je izdao
izravnu prijevoznu ispravu, brodar koji je predao teret primatelju i brodar
za čijeg se prijevoza desio događaj iz kojeg proistječe zahtjev za naknadu
štete zbog oštećenja, manjka ili gubitka tereta odgovaraju solidarno ovlaštenoj
osobi za tu tražbinu.

Za štetu prouzročenu zakašnjenjem u prijevozu stvari korisniku prijevoza
odgovara brodar koji je sklopio ugovor o prijevozu i brodar koji je predao
teret primatelju.

Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i na izravni prijevoz
prtljage.

Članak 663.

Brodar koji je podmirio tražbinu prema odredbi članka 662. ovoga Zakona
ima pravo regresa prema brodaru za čijeg se prijevoza desio događaj iz
kojeg je proistekla tražbina.

Ako se ne može utvrditi brodar za čijeg se prijevoza desio događaj iz
stavka 1. ovoga članka, svota podmirene tražbine pada na teret brodara
koji su sudjelovali u izravnom prijevozu, razmjerno udjelu svakog od njih
u ugovorenoj vozarini, osim brodara koji dokažu da se događaj nije desio
na dijelovima puta na kojima su oni obavljali prijevoz.

Ako brodar koji je podmirio tražbinu ne može bez svoje krivnje ostvariti
regresni zahtjev prema brodaru za čijeg se prijevoza desio događaj, svota
podmirene tražbine pada na teret svih brodara koji su sudjelovali u izravnom
prijevozu razmjerno udjelu svakog od njih u ugovorenoj vozarini.

Članak 664.

Brodar koji sudjeluje u izravnom prijevozu i koji pri preuzimanju tereta
nije stavio na izravnu prijevoznu ispravu primjedbe u skladu s člankom
528. ovoga Zakona mora prema drugim brodarima koji sudjeluju u tom prijevozu
dokazati da je daljnjem brodaru ili primatelju predao teret onako kako
ga je primio od prethodnog brodara, odnosno krcatelja.

Brodaru koji sudjeluje u izravnom prijevozu, a koji je u izravnu prijevoznu
ispravu unio primjedbe u skladu s člankom 528. ovoga Zakona, drugi brodari
moraju dokazati da su od krcatelja, odnosno od prethodnog brodara primili
teret onako kako je navedeno u izravnoj prijevoznoj ispravi.

Članak 665.

Brodar koji je ugovorio izravni prijevoz putnika odgovara za cijeli
ugovoreni put.

Svaki daljnji brodar koji sudjeluje u izvršenju izravnog prijevoza putnika
odgovara putniku samo za štetu nanesenu na dijelu puta na kojem je on obavljao
prijevoz.

Za oštećenje, manjak ili gubitak ručne prtljage odgovara brodar na čijem
je dijelu puta nastala šteta na ručnoj prtljazi. Pisani prigovor predviđen
u odredbi članka 642. stavka 1. ovoga Zakona putnik mora podnijeti brodaru
na čijem je dijelu puta nastala šteta na ručnoj prtljazi, i to najkasnije
pri iskrcaju putnika iz broda tog brodara.

Za štetu uzrokovanu smrću ili tjelesnom ozljedom putnika brodari iz
stavka 1. i 2. ovoga članka odgovaraju solidarno.

Članak 666.

Ako brodar koji je sklopio ugovor o izravnom prijevozu putnika podmiri
tražbinu putnika za koje odgovara i drugi brodar na temelju članka 665.
stavka 2. ovoga Zakona, ima pravo regresa prema tom brodaru.

Članak 667.

Svaki poseban sporazum kojim brodar preuzima obveze koje nisu predviđene
ovim Zakonom ili kojim se odriče prava koja ima prema ovom Zakonu ima pravni
učinak prema stvarnom brodaru ako je on na to dao izričiti pristanak u
pisanom obliku.

Članak 668.

Brodar koji je cijeli prijevoz ili jedan njegov dio povjerio stvarnom
brodaru odgovoran je za prijevoz u cijelosti.

Odredbe ovoga Zakona o izravnom prijevozu putnika (članak 665. i 666.)
odnose se na stvarnog brodara kome je povjeren prijevoz prema odredbi stavka
1. ovoga članka.

Članak 669.

Ugovorom o prijevozu stvari i putnika može se predvidjeti da će brodar
koji je sklopio ugovor o prijevozu pribaviti usluge drugih brodara ili
vozara.

Ako se brodar obveže u skladu sa stavkom 1. ovoga članka, dužan je pažnjom
urednog brodara pronaći odgovarajućeg brodara ili vozara, i odgovara putniku,
odnosno naručitelju za svoj izbor.

Članak 670.

Ako se na temelju članka 669. ovoga Zakona prijevoz mora obaviti i vozilima
kopnenog i zračnog prometa odredbe ovoga Zakona primjenjuju se samo na
prijevoz obavljen brodovima.

3. Zakup

Članak 671.

Ugovorom o zakupu broda, prema ovom Zakonu, zakupodavatelj daje zakupoprimatelju
brod na upotrebu, uz plaćanje zakupnine. radi obavljanja plovidbene djelatnosti.

Članak 672.

Ugovor o zakupu broda mora biti sklopljen u pisanom obliku.

Ugovor o zakupu broda koji nije sklopljen u pisanom obliku nema pravni
učinak.

Članak 673.

Zakupodavatelj je dužan predati zakupoprimatelju brod u takvu stanju
da se može iskorištavati prema ugovorenoj ili uobičajenoj namjeni.

Brod se, ako nije drugačije ugovoreno, predaje bez posade.

Članak 674.

Troškove pogona broda snosi zakupoprimalelj.

Zakupoprimatelj je dužan održavati brod za trajanja ugovora i nakon
proteka ugovora vratiti brod u stanju i mjestu u kojem ga je primio.

Zakupoprimatelj ne odgovara za redovno trošenje broda.

Zakupoprimatelj ne snosi troškove popravka broda potrebnog za uklanjanje
skrivenih mana broda koje su postojale u vrijeme kad mu je brod predan
na upotrebu niti snosi štetu za gubitak broda zbog djelovanja više sile.

Članak 675.

Za štetu nastalu zbog mana koje čine brod nesposobnim ili smanjuju njegovu
sposobnost za ugovoreno ili uobičajeno iskorištavanje, a postojale su u
vrijeme predaje broda zakupoprimatelju, odgovara zakupodavatelj, ako ne
dokaže da te mane nije mogao otkriti pažnjom urednog brodara.

Članak 676.

Ako se brod daje u zakup, posada je dužna izvršavati naloge zakupoprimatelja
ako je to u ugovoru o zakupu predviđeno.

Zakupoprimatelj ima pravo mijenjati posadu.

Članek 677.

U slučaju sumnje je li sklopljen ugovor o zakupu broda ili brodarski
ugovor smatra se da je sklopljen brodarski ugovor.

Članak 678.

Zakupnina se plaća mjesečno unaprijed, računajući od dana kad počne
teći.

Zakupnina ne pripada zakupodavatelju dok je zakupoprimatelj spriječen
upotrebljavati brod krivnjom zakupodavatelja ili zbog skrivene mane broda
koja je postojala u trenutku predaje broda zakupoprimatelju.

Članak 679.

Ako zakupoprimatelj ne plati zakupninu o dospjelosti, zakupodavatelj
može odmah tražiti naplatu zakupnine ugovorene za cijelo vrijeme trajanja
ugovora o zakupu broda ili može odustati od ugovora.

Odredbom stavka 1. ovoga članka ne dira se u pravo zakupodavatelja na
naknadu štete.

Članak 680.

Ugovor o zakupu broda može se sklopiti na određeno ili na neodređeno
vrijeme, za jedno ili za više putovanja

Članak 681.

Ugovor o zakupu broda sklopljen na određeno vrijeme može se produljiti
samo pisanim sporazumom.

Ugovor o zakupu broda sklopljen na neodređeno vrijeme može se otkazati
pisano, i to najkasnije tri mjeseca unaprijed.

Članak 682.

Ugovor o zakupu broda prestaje u slučaju propasti broda, njegove trajne
nesposobnosti za iskorištavanje i u slučaju više sile koja onemogučuje
iskorištavanje broda za vrijeme zakupa.

Ako popravci broda koje snosi zakupodavatelj traju predugo, ili se predviđa
da će trajati predugo, zakupoprimatelj može odustati od ugovora.

Članak 683.

Ako zakupoprimatelj ne vrati zakupodavatelju brod nakon proteka ugovora
o zakupu, dužan je za prekoračeno vrijeme platiti naknadu u visini dvostruke
zakupnine.

Ako je zakupoprimatelj kriv za zakašnjenje u vračanju broda, odgovara
zakupodavatelju i za svaku štetu iznad svote određene u stavku 1. ovoga
članka

Članak 684.

Nagrada za spašavanje koje je obavljeno zakupljenim brodom za trajanja
ugovora o zakupu broda pripada zakupoprimatelju.

Članak 685.

Zakupoprimatelj može dati brod u podzakup samo na temelju pismenog pristanka
zakupodavatelja.

4. Zastara

Članak 686.

Tražbine iz ugovora o iskorištavanju brodova, osim tražbina iz ugovora
o prijevozu putnika i prtljage, zastarijevaju nakon proteka jedne godine.

Tražbine iz ugovora o prijevozu putnika i prtljage zastarijevaju nakon
proteka dviju godina.

Stranke mogu, pošto je nastala tražbina, pisano ugovoriti rok zastare
koji je dulji od roka odredenog u stavku 1. ovoga članka.

Ugovor iz stavka 3. ovoga članka koji nije sklopljen u pisanom obliku
nema pravni učinak.

Vrijeme zastare počinje teći:

1) kod ugovora o prijevozu stvari:

- u slučaju naknade štete zbog oštećenja, manjka ili gubitka tereta
- od dana kad je teret predan odnosno od dana kad je trebalo da bude predan
na odredištu.

- u slučaju naknade štete zbog zakašnjenja - od dana kad je teret predan,

- u slučaju neudovoljavanja drugim ugovornim obvezama - od dana kad
je obvezi trebalo udovoljiti,

2) kod ugovora o prijevozu putnika:

- u slučaju tjelesne ozljede - od dana iskrcaja putnika.

- u slučaju smrti putnika koja je nastala u tijeku prijevoza - od dana
kad je brod stigao ili trebalo da stigne u luku u kojoj se putnik namjeravao
iskrcati,

- u slučaju tjelesne ozljede putnika koja se dogodila u tijeku prijevoza,
a zbog koje je nastupila smrt putnika poslije njegova iskrcaja s broda
- od dana smrti putnika, a ako se tužba zbog naknade štete zbog smrti ili
tjelesne ozljede putnika ne podnose u roku od tri godine od dana iskrcaja
gubi se pravo na naknadu štete,

3) kod ugovora o prijevozu prtljage:

- predane na prijevoz - od dana kad je prtljaga predana ili kad je trebalo
da bude predana u luci u kojoj se putnik iskrcao ili se namjeravao iskrcati,

- ručne prtljage - od dana iskrcaja putnika, odnosno u slučaju smrti
putnika koja je nastupila u tijeku prijevoza

- od dana kad je brod stigao ili je trebao stići u luku u kojoj se putnik
namjeravao iskrcati,

4) kod ugovora o tegljenju - od dana kad je tegljenje završeno, osim
kod tražbina za tegljarinu kod kojih rok počinje teći od dana dospjelosti
tegljarine,

5) kod ugovora o zakupu broda - od dana kad je ugovor prestao važiti,
osim kod tražbina za zakupninu kod kojih rok počinje teći od dana dospjelosti
zakupnine,

6) kod regresnih zahtjeva - od dana kad je obavljena radnja koja daje
pravo na regres.

GLAVA III.

**UGOVOR O POMORSKOJ AGENCIJI**

Članak 687.

Ugovorom o pomorskoj agenciji, pomorski agent se obvezuje, na temelju
opće ili posebne punomoći, u ime i za račun nalagodavatelja, obavljati
pomorske agencijske poslove te poslove pomaganja, posredovanja i zastupanja,
a nalogodavatelj se obvezuje pomorskom agentu nadoknaditi troškove i platiti
nagradu

Članak 688.

Pomorski agencijski poslovi jesu posebice oni koji se odnose na plovidbu,
brodove i njihovo iskorištavanje, a osobito na: prihvaćanje i otpremanje
brodova, posredova nje pri sklapanju ugovora o iskorištavanju brodova kupoprodaji,
gradnji i popravku brodova, osiguranju brodova, tereta i interesa, opskrbi
zalihama, popunjavanju posadom te na brigu o posadi i putnicima

Članak 689.

Ugovorom o pomorskoj agenčiji na temelju opće punomoći pomorski se agent
obvezuje u ime i za račun nalogodavca obavljati sve poslove ili sve poslove
određene vrste iz njegove djelatnosti.

Ugovor o pomorskoj agenciji na temelju opće punomoći mora biti sklopljen
u pisanom obliku.

Ugovor koji nije sklopljen u pisanom obliku ne proizvodi pravne učinke.

U slučaju sumnje o granicama opće punomoći smatrat će se da se ona odnosi
na poslove prihvačanja i otpremanja brodova

Ako se pomorski agent isključivo bavi posredovanjem, odnosno zastupanjem
pri sklapanju ugovora o iskorištavanju brodova, smatrat će se, u slučaju
sumnje o granicama opće punomoći, da se ona odnosi na posredovanje pri
sklapanju tih ugovora, osim ugovora o zakupu i ugovora o prijevozu na vrijeme
za cijeli brod.

Članak 690.

Ako nalogodavatelj ograniči ovlaštenja pomorskom agentu koja se odnose
na uobičajene poslove pomorskog agencijskog posla, to ograničenje nema
pravni učinak prema trećim osobama koje nisu za nj znale niti su prema
okolnostima za nj morale znati.

Članak 691.

Pomorski je agent obvezan i ovlašten upotrebom dužne pažnje dobrog privrednika,
u granicama danog ovlaštenja, obavljati poslove koji su potrebni ili uobičajeni
za izvršenje dobivenog naloga.

Članak 692.

Pomorski agent može, na temelju izričitog ovlaštenja ugovornih strana,
potpisati u ime i za račun obiju ugovornih strana ugovor o iskorištavanju
brodova.

Članak 693.

Ako pomorski agent izričilo ne navede da nastupa u svojstvu agenta,
smatra se u odnosu na osobu koja je u dobroj vjeri da radi u svoje ime.

Članak 694.

Pomorski agent ima pravo na predujam za naknadu troškova i nagradu

Ako naknada troškova i nagrada agentu nisu plaćene, agent ima pravo
pridržaja na imovini nalogodavatelja.

Članak 695

Pomorski agent ima pravo na naknadu troškova i na ngaradu za posredovanje
i sklapanje ugovora na temelju činjenice da je ugovor sklopljen.

Članak 696.

Uvjete za obavljanje djelatnosti pomorskog agenta donosi ministar.

GLAVA IV.

**UGOVOR O POMORSKOM OSIGURANJU**

1. zajedničke odredbe

Članak 697.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na:

1) osiguranje broda, njegovih strojeva, uređaja, opreme i zaliha te
robe i drugih stvari koje se prevoze brodom ili se na njemu nalaze,

2) osiguranje vozarine, prevoznine. troškova osiguranja, troškova opskrbe
broda, zajedničke havarije, nagrada za spašavanje, očekivanog dobitka,
provizija, osobnih dohodaka posade, založnih i ostalih prava i materijalnih
koristi koje postoje ili se opravdano mogu očekivati u vezi s plovidbom
ili prijevozom robe brodom, a mogu se procijeniti u novcu,

3) osiguranje odgovornosti za štete nanesene trećim osobama u vezi s
iskorištavanjem broda i drugih stvari navedenih u točki 1. ovog stava koje
su vlasništvo fizičkih ili građanskih pravnih osoba.

Odredbe ove glave Zakonom primjenjuju se i na osiguranje brodova u gradnji
i stvari namijenjenih njihovoj izgradnji, na osiguranje kontejnera, na
platforme za istraživanje i eksploataciju podmorja, na osiguranje stvari
koje se prije ili poslije prijevoza brodom prevoze drugim prijevoznim sradstvima
ili se prije, u tijeku ili poslije takva prijevoza nalaze u skladlštima,
stovarištima ili drugim mjestima te na druga slična osiguranja ako su sklopljena
prema policama ili uvjetima uobičajenim za plovidbena osiguranja

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se i na reosiguranja, ako je predmet
reosiguranja ugovor o osiguranju navedeo u ovom članku.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se i na osiguranje brodica.

Pod trećim osobama, prema ovoj glavi Zakona, razumijevaju se osobe koje
nisu subjekti ugovora o osiguranju.

Članak 698.

Osiguranik može biti samo osoba koja ima ili može očekivati da će imati
opravdan materijalni interes da ne nastupi osigurani slučaj.

Osiguranik može tražiti naknadu za nastalu štetu koja je pokrivena osiguranjem
samo ako je imao interes na osiguranom predmetu u trenutku nastupanja osiguranog
slučaja ili ako ga je stekao nakon toga.

Članak 699.

Ugovaratelj osiguranja može sklopiti ugovor o osiguranju za svoj račun,
za račun treće određene osobe ili za račun neodređene osobe ("za račun
koga se tiče").

Ako se iz ugovora o osiguranju ne vidi da je osiguranje sklopljeno za
račun neodređene osobe, smatrat će se da je sklopljeno za račun ugovaratelja
osiguranja ili treće određene osobe.

Pri sklapanju osiguranja ugovaratelj osiguranja nije dužan navesti sklapa
li osiguranje za svoj račun ili za račun treće određene osobe.

Ne smatra se ugovarateljem osiguranja osoba koja je ugovor o osiguranju
sklopila izričito u ime i za račun svog vlastodavca.

Članak 700.

Osiguranje sklopljeno za račun treće osobe bez njezina naloga pravovaljano
je ako ta treća osoba (osiguranik) da de naknadno pristanak na sklopljeno
osiguranje.

Pristanak na sklopljeno osiguranje, prema stavku 1.ovoga članka, može
se dati i poslije nastanka štete pokrive ne osiguranjem.

Podnošenje odštetnog zahtjeva smatrat će se pristankom treće osobe na
sklopljeno osiguranje

Članak 701.

Osiguranje za račun neodređene osobe smatra se da je sklopljeno za račun
osobe koja u trenutku nastupanja osiguranog slučaja ima interes na osiguranom
predmetu, odnosno koja, prema članku 698. stavku 2. ovoga Zakona, može
tražiti naknadu za nastalu štetu.

Osiguranje sklopljeno za račun neodređene osobe pravovaljano je ako
se osoba koja ima interes na osiguranom predmetu u trenutku nastupanja
osiguranog slučaja ili koja može tražiti naknadu za nastalu štetu, prema
članku 698. stavku 2. ovoga Zakona, nalazi ili dođe u posjed police i ako
ta osoba pristane na već sklopljeno osiguranje

Članak 702.

Ako ugovaratelj osiguranja ili njegov punomoćnik pri sklapanju osiguranja
ne prijave sve okolnosti koje su znali ili morali znati, a koje su značajne
za ocjenu težine rizika. ili ako ih netočno prijave, osiguratelj ima pravo
tražiti od ugovaratelja osiguranja da naknadno plati razliku između premije
koja odgovara stvarnoj težini rizika i ranije plaćene premije.

Kod osiguranja za račun treće određene osobe smatra se da je ugovaratelj
osiguranja morao znati okolnosti koje su bile poznate osiguraniku, a koje
je on mogao pravovremeno javiti ugovaratelju osiguranja.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se na okolnosti koje su
općepoznate ili za koje je osiguratelj znao ili se opravdano moglo pretpostaviti
da ih zna.

Osiguratelj gubi pravo iz stavka 1. ovoga članka ako ne zatraži plaćanje
dopunske premije od ugovaratelja osiguranja u roku od tri mjeseca poslije
svršetka osiguranja, od nosno ako je nastupio osigurani slučaj - najkasnije
do potpune isplate naknade iz osiguranja.

Članak 703.

Ako ugovaratelj osiguranja ili njegov punomoćnik namjerno ili iz krajnje
nepažnje ne prijave osiguratelju pri sklapanju osiguranja sve okolnosti
koje su znali ili morali znati, a koje bi bitno utjecale na donošenje odluke
o sklapanju i uvjetima osiguranja ili ako ih netočno prijave, osiguratelj
ima pravo tražiti poništenje tako sklopljenog osiguranja ako nije zatražio
od ugovaratelja osiguranja da naknadno plati razliku u premiji prema članku
702. ovoga Zakona.

Ako je osiguratelj po tako sklopljenom ugovoru nadok nadio štetu nesavjesnom
osiguraniku, ima pravo tražiti da mu osiguranik vrati primljenu naknadu
štete.

Na slučajeve iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju
i odredbe članka 702. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.

Osiguratelj ima pravo naplatiti i zadržati premiju i po red poništenja
ugovora o osiguranju prema odredbama ovoga članka.

Članak 704.

Osiguratelj je obvezan ugovaratelju osiguranja, na njegov zahtjev, predati
uredno izdanu i potpisanu policu osiguranja.

Ako se na zahtjev ugovaratelja osiguranja preda polica osiguranja koja
je izdana u dva ili više izvornih primjeraka, na svakom takvom primjenu
treba navesti u koliko je izvornika polica izdana.

Polica treba da sadrži sve odredbe iz sklopljenog ugovora o osiguranju
kojim se utvrđuje obveza osiguratelja na naknadu štete iz osiguranja.

Ako je polica izdana i predana ugovaratelju osiguranja, osiguratelj
nije dužan izvršiti svoje obveze iz sklopljenog osiguranja prije njezina
podnošenja. odnosno ako osiguranik učini vjerojatnim da je polica izgubljena
ili uništena - prije nego što dobije od osiguranika odgovarajuće osiguranje.

Osiguratelj se oslobađa svoje obveze iz osiguranja ako savjesno obavi
isplatu imaocu police, a ako je polica izdana u više izvortlih primjeraka
- podnositelju jednog od izvornih primjeraka koji učini vjerojatnim svoje
pravo na naknadu osiguranja po toj polici.

Članak 705.

Osiguranik može prenijeti svoja prava iz osiguranja, prije nastanka
štete, samo na osobu koja može biti osiguranik prema članku 698. stavku
1. ovoga Zakona.

Ako je polica izdana, prijenos prava iz osiguranja obavlja se indosiranjem
police ili na drugi odgovarajući način.

Osiguratelj može novom osiguraniku staviti iste prigovore iz sklopljenog
osiguranja koje je imao i prema prvobitnom osiguraniku.

Iznimno od odredbe stavka 3 ovoga članka osiguratelj ne može novome
savjesnom osiguraniku staviti prigovor kojim se pobija sadržaj police koju
je izdao, osim ako je u pitanju očita pogreška koju je novi osiguranik
mogao primijetiti.

Ustupanje prava na osiguranom predmetu drugoj osobi ne povlaći za sobom
i prijenos prava iz osiguranja ako o tome nema izrićitog ili prešutnog
sporazuma između osiguranika i stjecatelja prava.

Osiguranik ne može prenijeti svoje pravo iz osiguranja prema stavku
1. ovoga članka ako je mogućnost takva prijenosa izričito iskljućena u
ugovoru o osiguranju.

Članak 706.

Osigurani predmet treba biti označen u ugovoru o osiguranju i u polici,
ako je izdana, na način koji omogučuje utvrđivanje njegova identiteta.

Ako se osigurani predmet nedovoljno ili pogrešno označi tako da se ne
može ni posredno utvrditi je li bio izložen osiguranom riziku i oštećen,
osiguratelj nije obvezan nadoknaditi nastalu štetu.

Članak 707.

Vrijednost osiguranog predmeta koja je dogovorno utvrđena u ugovoru
o osiguranju ili u polici osiguranja (ugovorna vrijednost) obvezna je za
osiguratelja i osiguranika.

Osiguratelj može osporiti ugovorenu vrijednost samo u slučaju prijevare
ili ako je u pitanju očita pogreška.

Članak 708.

Ako nije drugačije ugovoreno, uzet će se da je osigurana vrijednost
stvarna vrijednost osiguranog predmeta na poćetku osiguranja.

Kao stvarna vrijednost osiguranog predmeta uzima se njegova tržišna
vrijednost na početku osiguranja

Stvarna vrijednost osiguranog predmeta ne mora biti označena u ugovoru
ili polici.

Članak 709.

Osiguratelj je obvezan za štetu pokrivenu osiguranjem dati naknadu samo
do svote navedene u ugovoru o osiguranju (u daljnjem tekstu: osigurana
svota) na koju je osiguranje sklopljeno, ako ovim Zakonom ili ugovorom
nije drugačije određeno.

Ako nije drugačije izričito ugovoreno, osigurana svota ne predstavlja
ujedno i ugovorenu vrijednost osiguranog predmeta.

Članak 710.

Ako je osigurana svota veća od ugovorene, odnosno stvatne vrijednosti
osiguranog predmeta, pri likvidaciji štete užet će se u obzir samo ugovorena,
odnosno stvarna vrijednost osiguranog predmeta.

Članak 711.

Ako je osigurana svota manja od ugovorene, odnosno stvarne vrijednosti
osiguranog predmeta, osiguratelj je obvezan nadoknaditi nastalu štetu samo
razmjerno odnosu između osigurane svote i ugovorene, odnosno stvarne vrijednosti
osiguranog predmeta.

Članak 712.

Ako je isti predmet osiguran od istih rizika, za isto vrijeme i u korist
istog osiguranika kod dva ili više osiguratelja, a ukupne osigurane svote
prelaze ugovorenu, odnosno stvarnu vrijednost tog predmeta, osiguranik
može tražiti djelomićnu ili potpunu naknadu štete iz osiguranja od osiguratelja
po svom izboru, s tim da ukupno dobivene naknade ne mogu prijeći svotu
štete koja se može pokriti osiguranjem.

Osiguratelji koji su u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka na zahtjev
osiguranika isplatili naknadu štete imaju pravo regresa prema ostalim osigurateljima
razmjerno njihovim obvezama iz ugovora o osiguranju.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka osiguratelji koji prema odredbama
ugovora o osiguranju ili zakonu koji se na njihov ugovor o osiguranju primjenjuje
nisu dužni kod dvostrukog osiguranja nadoknaditi razmjeran dio štete koju
su platili ostali osiguratelji nemaju pravo regresa prema tim osigurateljima
za štete koje su neposredno nadoknadili osiguraniku.

Osiguratelji imaju pravo na punu premiju za sklopljeno osiguranje, neovisno
o tome je li do slučaja iz stavka 1. ovoga članka došlo slučajno ili namjerno,
ako nije drugačije ugovoreno.

Pri podnošenju odštetnog zahtjeva jednom osiguratelju osiguranik je
dužan obavijestiti ga o svima ostalim ugovorima kojima je isti predmet
osiguran od istih rizika i za isto vrijeme u njegovu korist.

Članak 713.

Ugovaratelj osiguranja obvezan je osiguratelju platiti premiju neposredno
poslije sklapanja ugovora o osigura nju, ako nije drugačije ugovoreno.

Osiguratelj nije obvezan izdanu policu predati ugova ratelju osiguranja
prije nego što ugovaratelj osiguranja plati dužnu premiju.

Pri likvidaciji štete osiguratelj može od naknade iz osiguranja odbiti
svotu premije koja se još duguje.

Neplaćanje premije u roku ne oslobađa osiguratelja njegove obveze iz
ugovora o osiguranju i ne daje mu pravo da raskine ugovor o osiguranju,
ako nije drugačije ugovoreno.

Ako se ugovor o osiguranju sklopi s tim da se premija osiguranja naknadno
odredi, visina premije utvrđuje se u primjerenoj visini, razmjerno težini
rizika.

Ugovaratelj osiguranja dužan je osiguratelju platiti premiju za sklopljeno
osiguranje i kad je osigurani predmet prestao biti izložen osiguranim rizicima
prije sklapanja ugovora o osiguranju uz uvjet da osiguratelj za to nije
znao pri sklapanju ugovora o osiguranju.

Članak 714.

Osiguratelj je obvezan ugovaratelju osiguranja vratiti naplaćenu premiju
ako osigurani predmet nije bio izložen osiguranim rizicima ili ako je ugovor
o osiguranju poništen a da ugovaratelj osiguranja i osiguranik za to nisu
krivi.

Ako je izdana polica osiguranja, osiguratelj je dužan vratiti premiju
ovlaštenom imaocu police.

Pri povratu premije osiguratelj može zadržati dio premije u uobičajenoj
ili ugovorenoj visini za pokriće svojih troškova u vezi sa sklopljenim
osiguranjem.

Članak 715.

Kod osiguranja na odredeno putovanje, ako je zbog postupka osiguranika
ili po njegovu pristanku došlo do znatnijeg odstupanja od osiguranog putovanja,
(promjena putovanja, skretanje s puta, neopravdano zakašnjenje i sl.) osiguratelj
nije obvezan nadoknaditi štetu nastalu poslije tog odstupanja.

Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i kad je šteta nastala
pošto se brod vratio na predviđeni put.

Od odredbe stavka 1. ovoga članka izuzimaju se slučajevi odstupanja
obavljeni u interesu osiguratelja ili radi spašavanja imovine i života
na moru i unutrašnjim vodama i pružanja liječnićke pomoći te slučajevi
kad odstupanja nisu imala znatnijeg utjecaja na nastanak i veličinu štete.

Članak 716.

Kod osiguranja na određeno vrijeme osiguranje počinje teči u 0 sati
prvog i završava se u 24 sata posljednjeg dana predviđenog u ugovoru o
osiguranju.

Vrijeme iz stavka 1. ovoga članka računa se prema službenom vremenu
mjesta u kojem je izdana polica, a ako nema police - prema službenom vremenu
mjesta u kojem je sklopljen ugovor o osiguranju.

Članak 717.

Ako u ugovoru o osiguranju nije drugačije određeno, plovidbenim osiguranjem
pokrivaju se rizici kojima je izložen osigurani predmet za plovidbe, i
to: plovidbena nezgoda, elementarna nepogoda, eksplozija, požar i razbojništvo.

Ugovorom o osiguranju mogu se pokriti i drugi rizici kojima je osigurani
predmet izložen za trajanja osiguranja, kao što su krađa i neisporuka,
manipulativni rizici, kopneni transportni rizici, ratni i politički rizici
itd

Članak 718.

Promjena rizika poslije sklopljenog ugovora o osiguranju do koje dolazi
neovisno o volji osiguranika ne utječe na važenje osiguranja i obveza stranaka.

Ako je zbog postupka osiguranika ili po njegovu pristanku došlo do znatnog
pogoršanja rizika, osiguratelj nije obvezan nadoknaditi štetu koja se može
pripisati takvoj promjeni rizika.

Ako je zbog postupka osiguranika ili po njegovu pristanku došlo do poboljšanja
rizika, osiguratelj nije obvezan vratiti osiguraniku razmjeran dio već
naplaćene premije, odnosno razmjerno smanjiti već ugovorenu premiju.

Članak 719.

Ako nije drugačije ugovoreno, osiguranjem su pokrivene štete nastale
zbog osiguranih rizika:

1) potpuni gubitak osiguranog predmeta,

2) djelomični gubitak i oštećenje osiguranog predmeta,

3) osiguranikovi troškovi spašavanja i troškovi neposredno prouzročeni
nastupanjem osiguranog slučaja,

4) zajedničke havarije,

5) nagrade za spašavanje,

6) troškovi utvrđivanja i likvidacije štete pokrivene osiguranjem.

Osiguranjem nije pokrivena odgovornost osiguranika za štete nanesene
trećim osobama, ako ugovorom o osiguranju nije drugačije određeno.

Članak 720.

Osiguranjem se mogu pokriti i štete nastale prije sklapanja ugovora
o osiguranju, uz uvjet da u trenutku sklapanja ugovora ugovaratelj osiguranja
i osiguranik nisu znali niti morali znati da je već nastupio osigurani
slučaj ili ako su u trenutku sklapanja ugovora obje ugovorne strane znale
za nastupanje osiguranog slučaja - da nisu znale za opseg štete.

Članak 721.

Iz osiguranja su isključene štete nastale posredno ili neposredno zbog
namjernog postupka osiguranika.

Ako u ugovoru o osiguranju nije drugačije određeno, iz osiguranja su
isključene i štete nastale posredno ili neposredno zbog:

1) krajnje nepažnje osiguranika,

2) namjernog postupka ili krajnje nepažnje osoba za čije postupke, prema
samom zakonu, odgovara osiguranik,

3) nastupanja ratnih i političkih rizika.

Odredbe stavka 2. ovoga članka ne primjenjuju se na štete nastale zbog
namjernog postupka ili krajnje napažnje posade broda, a ni na štete nastale
zbog radnji i propusta osiguranika - zapovjednika ili drugog člana posade
broda ili pilota u plovidbi i rukovanju brodom.

Članak 722.

Kao potpuni gubitak osiguranog predmeta, prema ovom Zakonu, uzima se
potonuće bez mogućnosti vađenja, uništenje, nestanak i trajno oduzimanje
cijeloga osiguranog predmeta te takvo njegovo oštećenje koje se ne može
popraviti i zbog kojega osigurani predmet prestaje biti stvar određene
vrste.

U slučaju potpunog gubitka osiguranog predmeta iz osiguranja se nadoknađuje
šteta u visini njegove stvarne vrijednosti, odnosno ako je vrijednost ugovorena
- u visini ugovorene vrijednosti, ali ne iznad osigurane svote.

Isplatom naknade iz stavka 2. ovoga članka na osiguratelja prelaze sva
prava koja osiguranik ima na osiguranom predmetu ako ih se osiguratelj
tom prilikom ne odrekne.

Ako je osigurani predmet bio podosiguran, prava na osigurani predmet
prelaze na osiguratelja prema stavku 3 ovoga članka samo razmjerno odnosu
između osigurane svote i ugovoreile, odnosno stvarne vrijednosti osiguranog
predmeta.

Članak 723.

Osiguranik ima pravo tražiti naknadu iz osiguranja kao da je nastao
potpuni gubitak prema članku 722. ovoga

Zakona, ako je potpuni gubitak osiguranog predmeta neizbježan ili ako
troškovi potrebni za popravak oštećenoga osiguranog predilketa i troškovi
spašavanja prelaze njegovu ugovorenu ili stvarnu vrijednost.

Osiguranik ima pravo također tražiti naknadu kao za potpuni gubitak
ako zbog osiguranog rizika ne može u neprekidnom trajanju od dvanaest mjeseci
slobodno upotrebljavati cijeli osigurani predmet i njime raspolagati.

Kada osiguranik odluči tražiti naknadu iz osiguranja prema stavku 1.
i 2. ovoga članka, dužan je osiguratelju podnijeti obrazloženi pisani zahtjev
za isplatu naknade. Osiguranik gubi pravo na takav zahtjev ako to ne učini
u roku od dva mjeseca od dana kada je spoznao okolnosti na kojima temelji
svoje pravo, a u slučaju iz stavka 2. ovoga članka odmah po isteku roka
određenog u tom stavku.

Zahtjev osiguranika prema odredbi stavka 3 ovoga članka treba biti bez
uvjeta i odnositi se na cijeli osigurani predmet.

Ako osiguratelj prihvati zahtjev osiguranika podnesen prema odredbi
stavka 3. ovoga članka ili ako ga ne ospori u roku od petnaest dana od
dana primitka zahtjeva, šteta se nadoknađuje prema odredbi članka 722.
stavka 2., 3. i 4. ovoga Zakona.

Ako osiguratelj ospori zahtjev podnesen prema odredbi stavka 4. ovoga
članka i dođe do spora između osiguratelja i osiguranika, sud će cijeniti
je li udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga članka prema okolnostima koje
su postojale na dan kad je osiguranik podnio zahtjev, odnosno uvjetima
iz stavka 2. ovoga članka prema okolnostima na dan isteka roka određenog
u tom stavku.

Članak 724.

Predmnijeva se da je brod nestao ako su od primitka posljednje vijesti
o brodu protekla tri mjeseca. U tom slučaju uzima se da je potpuni gubitak
broda nastupio na dan koji se odnosi na posljednje raspoložive vijesti
o njemu.

Ako su zajedno s brodom osigurani i stanoviti troškovi prema članku
739. stavku 2. ovoga Zakona, od naknade za potpuni gubitak odbijaju se
osigurani troškovi što ih je osiguranik uštedio zbog gubitka broda.

Članak 725.

U slučaju oštećenja osiguranog predmeta ili gubitka jednoga njegova
sastavnog dijela iz osiguranja se nadoknađuje šteta u visini troškova nužnih
za popravak i dovođenje osiguranog predmeta u prvobitno stanje, ali ne
iznad osigurane svote.

Ako je osigurani predmet podosiguran, troškovi popravka prema stavku
1. ovoga članka nadoknađuju se razmjerno odnosu između osigurane svote
i njegove ugovorene, odnosno stvarne vrijednosti.

Ako se osigurani predmet ne može popraviti i dovesti u prvobitno stanje
te u slučaju gubitka stanovite količine odnosrio dijela osiguranog predmeta
(djelomičan gubitak), iz osiguranja se nadoknađuje šteta u postotku gkzbitka
vrijednosti osiguranog predmeta primijenjenog na osiguranu svotu.

Ako je osigurani predmet nadosiguran, postotak gubitka vrijednosti prema
stavku 3. ovoga članka primjenjuje se na njegovu ugovorenu, odnosno stvarnu
vrijednost.

Članak 726.

U slučaju zajedničke havarije nastale u vezi s osiguranim rizicima iz
osiguranja se nadoknađuju gubici i oštećenja osiguranog predmeta i troškovi
osiguranika u vezi s osiguraikim predmetom koji su priznati u pravovaljanoj
diobnoj osnovi te doprinosi u zajedničku havariju koji su za osigurani
predmet određeni u takvoj diobnoj osnovi

Pri utvrđivanju visine naknade iz stavka 1 ovoga članka na odgovarajući
se način primjenjuju odredbe članka 725. i 728. ovoga Zakona, neovisno
o vrijednosti osiguranog predmeta utvrđene u pravovaljanjoj diobnoj osnovi.

Isplatom naknade za gubitke, oštećenja i troškove prema stavku 1. ovoga
članka na osiguratelja prelazi pravo osiguranika na doprinos iz zajedničke
havarije, ali samo do svote isplaćene naknade povećane za odgovarajuću
svotu kamate i provizije koji su priznati u pravovaljanjoj diobnoj osnovi.

Članak 727.

Iz osiguranja se nadoknađuju nagrade za spašavanje osiguranog predmeta
od opasnosti pokrivenih osiguranjem koje je osiguranik dužan platiti te
troškovi postupka utvrđivanja nagrade.

Ako je osigurani predmet podosiguran, na naknadu iz stavka i ovoga članka
primjenjuju se odredbe članka 711 ovoga Zakona, neovisno o vrijednosti
koja je služila kao osnova za određivalkje visine nagrade za spašavanje.

Članak 728.

Izvanredni troškovi osiguranika radi izbjegavanja šteta od neposredne
opasnosti ili smanjenja već nastalih šteta (osiguranikovi troškovi spašavanja)
nadoknađuju se iz osiguranja ako su učinjeni razurrrrio ili u suglašnosti
s osigurateljem, i ako su u pitanju štete pokrivene osiguranjem.

Troškovi iz stavka 1. ovoga članka, bez obzira na koristan rezultat,
nadoknađuju se iz osiguranja i kad zajedno s naknadom štete premašuju osiguranu
svotu, ali sama naknada za te troškove ne može biti veća od osigurane svote.

Troškovi osiguranika nastali neposredno zbog nastupanja osiguranog slučaja
nadoknađuju se iz osiguranja samo do osigurane svote.

Ako je osigurani predmet podosiguran, troškovi spašavanja te troškovi
nastali neposredno zbog nastupanja osiguranog slučaja nadoknađuju se razmjerno
odnosu između osigurane svote i ugovorene, odnosno stvarne vrijednosti
tog predmeta.

Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka troškovi spašavanja koji su
učinjeni na zahtjev osiguratelja unatoč opravdanom protivljenju osiguranika
nadoknađuju se u potpunosti bez obzira na odredbe o podosiguranju.

Članak 729.

Troškovi osiguranika koji su bili potrebni za utvrđivanje i likvidaciju
šteta pokrivenih osiguranjem nadoknađuju se iz osiguranja u potpunosti
i u slučaju podosiguranja.

Članak 730.

Osiguratelj je obvezan nadoknaditi uzastopne štete na stale za istog
osiguranja i kad ukupna visina naknade za pokrivene štete prelazi osiguranu
svotu.

Ako poslije djelomičnog gubitka ili oštećenja za istog osiguranja dođe
do potpunog gubitka osiguranog predmeta, osiguratelj je obvezan, pored
naknade za potpuni gubitak, nadoknaditi još samo troškove pokrivene osiguranjem
koje je osiguranik imao u vezi s djelomičnim gubitkom i oštećenjem.

Članak 731.

Ako nije udovoljeno posebno ugovorenim uvjetima koji su bili bitni za
odluku o pružanju pokrića uopće, osiguratelj može tražiti poništaj ugovora
o osiguranju.

Ako nije udovoljeno posebno ugovorenim uvjetima koji su bili značajni
samo za težinu pojedinih rizika i veličinu šteta, osiguratelj može od naknade
iz osiguranja odbiti dio štete koji je vjerovatno nastao zbog neudovoljavanja
tim uvjetima.

Članak 732.

Osiguranik je dužan za vrijeme trajanja osiguranja voditi brigu o osiguranom
predmetu pažnjom dobrog privrednika i ne poduzimati ništa što bi onemogućilo
ostvarivanje prava na naknadu štete od osobe odgovorne za štetu.

U slučaju ostvarenja osiguranog rizika osiguranik je dužan:

1) poduzeti, po mogućnosti u suglasnosti s osigurateljem, sve razumne
mjere potrebne da se izbjegne, odnosno smanji šteta,

2) obavijestiti o nastaloj šteti osiguratelja ili njegova ovlaštenog
predstavnika čim sazna za štetu,

3) osigurati pravo na naknadu štete od osobe odgovorne za štetu.

Ako osiguranik, za trajanja osiguranja, namjerno ili iz krajnje nepažnje
ne vodi brigu o osiguranom predmetu ili ne izvrši svoju dužnost iz stavka
2. točke 1. ovoga članka, osiguratelj nije obvezan nadoknaditi štetu koja
je zbog toga nastala.

Ako osiguranik, za trajanja osiguranja, namjerno ili iz krajnje nepažnje
onemogući ostvarenje prava na naknadu štete od osobe odgovorne za štetu
ili ne izvrši svoje dužnosti iz stavka 2. točke 2) i 3) ovoga članka, osiguratelj
može od naknade iz osiguranja odbiti svotu u visini štete koju je zbog
toga pretrpio.

Članak 733.

Pri podnošenju odštetnog zahtjeva osiguranik treba, na zahtjev osiguratelja,
dati podatke i dostaviti raspoloživu dokumentaciju i ostala dokazna sredstva
koja su potrebna za utvrđivanje naravi, uzroka i visine štete te ostalih
okolnosti na temelju kojih se može utvrditi ili bar učiniti vjerojatnim
njegovo pravo na naknadu iz osiguranja.

Ako osiguranik namjerno ili iz krajnje nepažnje propusti pravodobno
utvrditi štetu na ugovoreni ili, ako o tome nema ugovorenih odredaba, na
uobičajeni način, osiguratelj je obvezan nadoknaditi štetu samo ako osiguranik
podnese vjerodostojne dokaze o naravi, uzrocima i visini štete te o okolnostima
bitnim za utvrđivanje da je šteta pokrivena osiguranjem.

Članak 734.

Osiguratelj je dužan naknadu iz osiguranja platiti u roku od mjesec
dana pošto mu osiguranik dostavi odštetni zahtjev u skladu s člankom 733.
ovoga Zakona, sa svim podacima i dokumentacijom kojima se utvrđuje njegova
obveza iz ugovora o osiguranju.

Članak 735.

Ako su u ugovoru o osiguranju koji je sklopljen s više osiguratelja
označeni njihovi posebni udjeli, svaki osiguratelj dužan je nadoknaditi
štetu samo razmjerno svom udjelu.

Članak 736.

lsplatom naknade iz osiguranja sva prava osiguranika prema trećim osobama,
nastala u vezi sa štetom za koju je isplaćena naknada, prelaze na osiguratelja,
ali najviše do isplaćene svote.

Ako je osigurani predmet bio podosiguran, prava osiguranika iz stavka
1. ovoga članka prelaze na osiguratelja samo razmjerno odnosu između osigurane
svote i ugovorene, odnosno stvarne vrijednosti osiguranog predmeta.

Osiguranik je dužan osiguratelju, na njegov zahtjev, dati punu pomoć
u ostvarivanju prava pr-ema trećim osobama i izdati mu uredno popunjenu
i potpisanu ispravu o ustupanju svojih prava.

Članak 737.

Tražbine iz ugovora o osiguranju zastarijevaju za pet godina.

Rok iz stavka 1. ovoga članka počinje teći:

1) od dana kad su utvrđeni doprinos i nagrada koje treba platiti osiguranik
- za tražbinu naknade za doprinos u zajedničku havariju i za nagradu za
spašavanje

2) od dana kad osiguranik dobije zahtjev treće osobe za naknadu štete
- za tražbinu naknade za štete nanesene trećim osobama,

3) od prvog dana poslije proteka kalendarske godine u kojoj je nastala
tražbina - za ostale tražbine

Članak 738.

Odredbe članka 698., članka 705. stavka 1., članka 712 stavka 5. i članka
721. stavka 1. ovoga Zakona ne mogu se mijenjati ni izričitim odredbama
ugovora o osiguranju.

2. Osiguranje broda

Članak 739.

Osiguranje broda obuhvaća trup broda, njegove strojeve, uređaje i opremu,
redovne zalihe goriva, maziva i ostalog brodskog materijala te zalihe hrane
i pića potrebne za posadu broda.

Izvanredne zalihe goriva, maziva i ostalog materijala te zalihe hrane
i pića koje ne služe za redovrie potrebe posade broda te troškovi opremanja
i osiguranja broda obuhvaćeni su osiguranjem broda samo ako je to izričito
ugovoreno

Članak 740.

Osiguranje broda na određeno putovanje počinje od početka ukrcavanja
tereta u polaznoj luci navedeno u ugovoru o osiguranju i traje dok se ne
završi iskrcavanje tereta u odredišnoj luci navedenom u tom ugovoru, ali
ne dulje od 21 dana nakon dolaska broda u tu luku.

Ako se prije završetka iskrcavanja tereta prema odredbi stavka 1. ovoga
članka počne s ukrcavanjem tereta u od redišnoj luci za novo putovanje,
osiguranje prestaje kad počne ukrcavanje novog tereta.

Ako se u polaznoj luci teret ne ukrcava, osiguranje počinje kad brod
digne sidro ili se odveže u toj luci radi polaska na osigurano putovanje.

Ako se u odredišnoj luci teret ne iskrcava, osiguranje prestaje kad
se brod usidri ili priveže u toj luci.

Ako se putovanje prekine prije odredišne luke, osiguranje prestaje u
mjestu u kojemu je putovanje prekinuto, pri čemu se na odgovarajući način
primjenjkrju odredbe stavka 1, 2. i 4. ovoga članka.

Brod je osiguran i za neodgodivih popravaka oštećenja pokrivenih osiguranjem
koji se izvode bez neopravdanog zadržavanja u usputnoj luci neposredno
nakon završetka osiguranog putovanja, ako se brodom za to vrijeme ne mo
že koristiti u privredne ili druge svrhe.

Članak 741.

Ako se osiguranje broda na vrijeme završava dok se brod nalazi na putovanju,
osiguranje se produljuje do prve odredišne luke, ako se osiguranik nije
toga odrekao prije proteka osiguranog vremena.

U pogledu završetka putovanja u prvoj odredišnoj luci na odgovarajući
se način primjenjuju odredbe članka 740. ovoga Zakona.

Osiguranje se produljuje i za trajanja neodgodivih popravaka oštećenja
pokrivenih osiguranjem koji su zapoćeti u tijeku trajanja ili neposredno
poslije proteka osiguranja, a izvode se bez neopravdanog zadržavanja ako
se brodom za to vrijeme ne može koristiti u privredne svrhe.

U slučaju produljenja osiguranja prema odredbi stavka i ovoga članka
osiguratelj ima pravo na dopunsku premiju razmjerno vremenu za koje je
osiguranje produljeno.

Članak 742.

Iz osiguranja broda isključene su štete nastale posredno ili neposredno
zbog mane ili nesposobnosti broda za plovidbu ako je osiguranik za njih
znao ili mogao saznati pozornošću urednog brodara i spriječiti nastanak
štete.

Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se na štete nastale zbog
mane ili nesposobnosti za plovidbu za koje je osiguratelj bio obaviješten
ili saznao na drugi način pri sklapanju ugovora o osiguranju.

Pod nesposobnošću broda za plovidbu prema ovom članku razumijeva se
njegova opća nesposobnost te nesposobnost za određeno putovanje i prijevoz
koje brod obavlja, bilo zbog tehničkih nedostataka bilo zbog njegove nedovoljne
ckpremljenosti, neodgovarajuće posade, prekomjernog ili nepravilnog ukrcavanja
tereta, ukrcaja putnika izrrad dopuštenog broja bilo iz drugih razloga.

Pri osiguranju broda na vrijeme iz osiguranja su isključene štete nastale
posredno ili neposredno zbog rizika ostvarenih izvan granice plovidbe predviđene
u ugovoru o osiguranju

Članak 743

Ako se oštećeni brod popravi ili izgubljeni dijelovi trupa broda, strojeva,
uređaja, opreme ili zaliha zamijene, iz osiguranja se nadoknađuje šteta
u visini stvarnih troškova nužnih za popravak broda ili zamjenu dijelova,
ali ne i šteta zbog gubitka vrijednosti broda do kojeg je došlo unatoč
obavljenim popravcima i zamjeni dijelova.

Ako se zbog popravka broda ili zamjene dijelova znatno poveća stvarna
vrijednost broda, od naknade iz osiguranja odbija se povečani dio vrijednosti
koji je na taj način nastao.

Ako se oštećeni brod ne popravi ili izgubljeni dijelovi ne zamijene
u tijeku trajanja osiguranja ili neposredno poslije toga, a osiguranik
traži da se šteta nadoknadi prije nego što se obavi popravak, odnosno zamjena,
iz osiguranja se nadoknađuje šteta u postotku gubitka vrijednosti broda
primijenjenog na osiguranu svotu, ali ne iznad procijenjenih troškova popravka
broda, odnosno zamjene dijelova broda.

3. Osiguranje robe

Članak 744.

Jednom ugovorenom vrijednosti, a ako vrijednost nije ugovorena - jednom
osiguranom svotom, mogu se osigurati, pored vrijednosti robe u polaznom
mjestu, još i troškovi osiguranja, vozarine, carine i ostali troškovi u
vezi s prijevozom i isporukom robe te očekivani dobitak, pri čemu nije
potrebno u ugovoru izričito navesti sve te troškove i očekivani dobitak,
koji su pokriveni istim ugovorom o osiguranju

Članak 745.

Osiguranje robe na određeno putovanje počinje od početka ukrcavanja
na prvo prijevozno sredstvo u mjestu predviđenom u ugovoru o osiguranju
radi izvršenja osiguranog putovanja i traje dok se roba ne iskrca s posljednjeg
prijevoznog sredstva u odredištu predviđenom u ugovoru o osiguranju.

Ako se putovanje prekine u kakvu usputnom mjestu, osiguranje prestaje
iskrcanjem robe s posljednjega prije voznog sredstva u tom mjestu.

Odredbama ovoga članka ne dira se u odredbe članka 715. ovoga Zakona
u pogledu odstupanja od osiguranog putovanja.

Članak 746.

Iz osiguranja su isključene štete nastale zbog mane ili prirodnih svojstava
robe, ako nije drugačije ugovoreno.

Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i na slučaj kad je do
štete došlo zakašnjenjem prijevoznog sredstva nastalim zbog osiguranog
rizika.

Članak 747.

U slučaju potpunog gubitka robe iz osiguranja se nadoknađuje vrijednost
robe u polaznom mjestu i vrijednost ostalih interesa obuhvaćenih istom
ugovornom vrijednosti, odnosno istom osiguranom svotom prema članku 744.
ovoga Zakona.

Ako je osiguranik zbog potpunog gubitka robe ili iz drugih razloga uštedio
stanovite troškove koji su bili osigu rani zajedno s vrijednošću robe u
polaznom mjestu, od naknade za potpuni gubitak odbijaju se tako ušteđeni
troškovi.

Članak 748.

Pri osiguranju robe postotak gubitka vrijednosti prema odredbi članka
725. stavka 3. ovoga Zakona utvrđuje se uspoređivanjem vrijednosti robe
u zdravom i oštećenom sta nju u mjestu u kojem se osigurano putovanje završava.

Ako se oštećena roba prije dolaska na odredište proda, u sporazumu s
osigurateljem radi izbjegavanja veće štete, iz osiguranja se nadoknađuje
razlika između ćiste svote dobivene prodajom i osigurane svote, ili, ako
je roba nadosigurana - razlika između ćiste svote dobivene prodajom i ugovorene,
odnosno stvarne vrijednosti.

Članak 749.

Ako se zbog nastupanja osiguranog slučaja roba iskrca s broda prije
odredišta, iz osiguranja se, prema odredbi članka 728. stavka 3. ovoga
Zakona, nadoknađuju, pored troškova iskrcavanja, još i troškovi uskladištenja
te višak troškova daljnjeg otpremanja robe do odredišta koji padaju na
teret osiguranika.

Članak 750.

Pored slučajeva iz članka 723. stavka 1. ovoga Zakona osiguranik ima
pravo tražiti naknadu iz osiguranja kao da je nastao potpuni gubitak osigurane
robe prema odredbi članka 722. ovoga Zakona još i:

1) kad je brod u tijeku putovanja postao nesposoban za plovidbu zbog
ostvarenja osiguranog rizika, a roba se nije mogla otpremiti do odredišta
u roku od šest mjeseci poslije toga ili ako bi troškovi otpremanja robe,
koji padaju na teret osiguranika, bili veći od ugovorene, odnosno stvarne
vrijednosti osiguranih interesa na robi,

2) kad je roba, zbog oštećenja, izgubila četiri petine svoje vrijednosti,
a ne može se popraviti i dovesti u prijašnje stanje,

3) kad izdaci za spašavanje i troškovi popravka i otpreme oštećene robe
do odredišta, koji treba da se obave i koji padaju na teret osiguranika,
prelaze ugovorenu, odnosno stvarnu vrijednost osiguranih interesa na robi.

Članak 751.

Ako se veći broj pošiljaka koje se uzastopce otpremaju osigurava jednim
ugovorom samo u općim crtama (opći ugovor o osiguranju). ugovaratelj osiguranja
dužan je sve takve pošiljke naknadno prijaviti osiguratelju kad se otpreme,
sa svim podacima potrebnim za konačno utvrđivanje obveza stranaka, u skladu
s općim ugovorom o osiguranju.

Ako općim ugovorom o osiguranju nije utvrđena širina pokrića koje se
daje ili vrijednost na koju se pojedine pošiljke osiguravaju, ugovaratelj
osiguranja dužan je svoj zahtjev u tom pogledu prijaviti osiguratelju,
po mogućnosti prije početka putovanja.

Ako ugovaratelj osiguranja na udovolji za pojedine pošiljke svojoj dužnosti
iz stavka 2 ovoga članka prije nastanka štete ili ako štete nema - prije
svršetka osiguranog putovanja, smatra se da su te pošiljke osigurane protiv
rizika iz članka 717. stavlca 1. ovoga Zakona na stvarnu vrijednost prema
članku 708. ovoga Zakona povećanu za svotu vozarine koja pada na teret
osiguranika i troškova osiguranja.

Ako ugovaratelj osiguranja namjerno ili iz krajnje nepažnje ne izvrši
svoju dužnost iz stavka 1. ovoga članka, osiguratelj ima pravo raskinuti
opći ugovor o osiguranju i odbiti isplatu naknade za štete nastale kod
neprijavljenih pošiljaka.

Osiguratelj ima pravo na premiju osiguranja i za neprijavljene pošiljke
ako su bile makar i kratko vrijeme izložene rizicima prema općem ugovoru
o osiguranju, pa i u slučaju raskida ugovora prema stavku 4. ovoga članka.

Osiguratelj je obvezan, na zahtjev ugovaratelja osiguranja, predati
policu prema članku 704. ovoga Zakona za svaku prijavljenu pošiljku

4. Osiguranje vozarine

Članak 752

Osiguranjem vozarine pokriva se bruto svota vozarine, ako nije drugačije
ugovoreno.

Članak 753.

U slučaju potpunog gubitka vozarine zbog potpunog gubitka robe za koju
je vozarina plaćena ili treba da se plati šteta se nadoknađuje prema odredbi
članka 722. stavka 2. ovoga Zakona, s tim da na osiguratelja vozarine ne
prelaze prava koja osiguranik ima na robi.

Članak 754.

Ako je osigurana vozarina koja je plaćena ili treba da se plati za određenu
robu, naknada za štetu zbog osiguranih rizika, ako se ne može utvrditi
na drugi način, utvrđuje se u istom razmjeru kao i naknada za štetu na
robi na koju se vozarina odnosi.

Članak 755.

Ako ovim Zakonom nije drugačije određeno, na osiguranje vozarine za
prijevoz određene robe na odgovarajući se način primjenjuju odredbe koje
se odnose na osiguranje robe, a na osiguranje druge vozarine - odredbe
koje se odnose na osiguranje broda.

5. Osiguranje odgovornosti

Članak 756.

Pri osiguranju odgovornosti osiguranika za štete nanesene trećim osobanla
iz osiguranja se nadoknađuju svote koje je osiguranik obvezan platiti tim
osobama u vezi sa svojom odgovornošću pokrivenom osiguranjem te troškovi
potrebni za utvrđivanje visine njegove obveze.

U slučaju osiguranja iz stavka 1. ovoga članka oštecenik može zahtijevati
neposredno od osiguratelja naknadu štete koju je pretrpio dogadajem za
koji odgovara osiguranik, ali najviše do iznosa osigurateljeve obveze.

Iz osiguranja se nadoknađuju i troškovi mjera poduzetih na zahtjev osiguratelja
i njegovih predstavnika ili u sporazumu s njima, radi zaštite od neopravdanih
ili pretjeranih zahtjeva trećih osoba te troškovi razumnih mjera što ih
je osiguraraik poduzeo u istu svrtlu bez suglasnosti osigura telja ili
njegovih predstavnika ako se takva suglasnost nije mogla pravovremeno dobiti.

Ako je u ugovoru o osiguranju predviđena svota na koju je odgovornost
osigurana, naknada iz stavka 1. ovoga članka daje se samo do osigurane
svote.

Članak 757

Ako je odgovornost brodara pokrivena. istim ugovorom kojim je osiguran
brod, naknada iz osiguranja odgovornosti prema članku 748. ovoga Zakona
daje se neovisno o visini naknade ostalih šteta pokrivenih osiguranjem
broda.

Ako u ugovoru nije predviđena posebna svota za osiguranje odgovornosti
brodara, smatrat će se da je njegova odgovornost osigurana na istu svotu
na koju je osiguran i brod.

Članak 758.

U slučaju sudara izmedu dva broda istog osiguranika primjenjuju se odredbe
o osiguranju odgovornosti brodara kao da brodovi pripadaju raznim osobama

Odredba stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje
i kad osigurani brod nanese štetu drugim sredstvima, odnosno imovini istog
osiguranika.

6. Razna osiguranja

Članak 759.

U slučaju potpunog gubitka očekivanog dobitka zbog potpunog gubitka
robe šteta se nadoknađuje prema odredbi članka 722. stavka 2 ovoga Zakona,
s tim da na osigura telja očekivanog dobitka ne prelaze prava koja osiguranik
ima na robi.

Na osiguranje oćekivanog dobitka u vezi s prijevozom robe na odgovarajući
se način primjenjuju odredbe koje se odnose na osiguranje robe.

Članak 760.

Troškovi osiguranja mogu se osigkrrati jednom ugovorenom vrijednosti,
a ako vrijednost nije ugovorena - jednom osiguranom svotom zajedno s predmetom
za čije su osiguranje plaćeni ili treba da se plate, pri čemu nije potrebno
da se u ugovoru o osiguranju izričito navedu ti troškovi.

DIO DEVETI

**PLOVIDBENE NEZGODE**

GLAVA I

**SUDAR BRODOVA**

Članak 761.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na svaki plovni objekt bez obzira
na njegovu namjenu, uključujući i brodicu te hidroavion na vodi.

Članak 762

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na odgovornost za štetu

1) koju su brod, osobe na brodu ili stvari na brodu pretrpjeli zbog
sudara brodova,

2) koju jedan brod prouzroči drugom brodu zbog obavljanja manevra ili
propuštanja da obavi manevar ili zbog nepridržavanja propisa o sigurnosti
plovidbe, iako do sudara između brodova nije došlo,

3) koju prouzroči usidreni brod ili se nanese usidrenom brodu,

4) koju prouzroče jedan drugome brodovi koji plove u sastavu istog teglja,
odnosno u istome potiskivanom sastavu.

Za odgovornost za štetu koja je pri sudaru brodova prouzročena radioaktivnim
svojstvima, ili istodobnim radioaktivnim i toksičkim svojstvima, ili eksplozivnim
ili dru gim opasnim svojstvima nuklearnog goriva, ili radioaktivnim svojstvima
proizvoda ili otpadaka. primjenjuju se odredbe članka 850. do 866. ovoga
Zakona.

Članak 763.

Za štete u slučajevima navedenim u članku 762. ovoga Zakona odgovara
brod, odnosno brodovi za koje se dokaže da je njihovom krivnjom šteta prouzročena.

Pod odgovornošću broda razumijeva se odgovornost vlasnika broda i brodara.

Članak 764.

Odgovornost brodara prema odredbama ove glave Zakona postoji i kad je
šteta preuzročena radnjom ili propuštanjem radnje od peljara, bez obzira
na to je li peljarenje bilo obvezno.

Članak 765.

Ako je šteta preuzročena krivnjom dvaju ili više brodova, svaki brod
odgovara razmjerno svojoj krivnji.

Ako se opseg krivnje ne može ustanoviti, odgovornost brodova za štetu
dijeli se na jednake dijelove.

Članak 766.

Pri šteti preuzročenoj sudarom brodova nadoknađuje se i izmakli dobitak,
bez obzira na stupanj krivnje.

Članak 767.

Ako je sudarom brodova prouzročena smrt ili tjelesna ozljeda osobe,
za štetu nastalu smrću ili tjelesnom ozljedom odgovaraju solidarno brodovi
čijom je krivnjom došlo do sudara.

Članak 768.

Brod koji je u slučajevima iz članka 767. ovoga Zakona platio na ime
naknade štete više nego što iznosi naknada razmjerna njegovoj krivnji ima
pravo zahtijevati od drugog broda da mu od isplaćene svote namiri onoliko
koliko bi na taj brod otpalo na ime naknade štete određene razmjerno njegovoj
krivnji.

Brod koji, iz razloga koji ne ovise o njemu, ne može naplatiti od drugog
broda ili drugih brodova svotu na koju ima pravo prema stavku 1. ovoga
članka može naplatu te svote zahtijevati od ostalih brodova čijom je krivnjom
nastala šteta razmjerno krivnji svakog od tih brodova.

Članak 769.

Ako je šteta prouzročena slučajem ili višom silom ili ako se ne može
ustanoviti uzrok zbog kojeg je nastao sudar brodova, štetu snosi oštećenik.

Članak 770.

Zapovjednik broda dužan je brodu s kojim se sudario brod kojim on zapovijeda,
ako je moguće, priopčiti ime posljednje luke iz koje je isplovio i ime
luke u koju plovi.

Vlasnik broda i brodar ne odgovaraju za naknadu štete preuzročenu od
zapovjednika broda neizvršenjem obveze iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 771.

Tražbina naknade štete preuzročene sudarom broda zastarijeva za dvije
godine od dana sudara.

Regresni zahtjev (članak 768.) zastarijeva za jednu godinu

Stranke mogu, pošto je nastala tražbina, pisano ugovoriti zastarni rok
koji je dulji od roka navedenog u stavku 1. i 2. ovoga članka.

Zastara izstavka 2. ovoga članka počinje teći:

1) od dana pravomoćnosti sudske presude kojom se utvrđuje svota solidarne
odgovornosti,

2) od dana plaćanja, ako nije pokrenut sudski postupak,

3) od dana kad je vjerovnik saznao za plaćevnu nesposobnost svojeg dužnika,
s tim da zastarni rok ne može biti dulji od dvije godine od dana plaćanja,
odnosno od dana pravomoćnosti sudske presude - pri zahtjevu za raspodjelu
dijela plaćevno nesposobnog dužnika (članak 768. stavak 2.).

Članak 772.

Odredbama ove glave Zakona ne dira se u odredbe ovoga Zakona o ograničenju
odgovornosti brodara, a ni u prava i obveze koje proizlaze iz ugovora o
iskorištavanju brodova ili kakva drugog ugovora.

Članak 773.

Odredbe ove glave Zakona, osim odredbe članka 770. stavka 1. ovoga Zakona,
primjenjuju se i na ratne brodove.

GLAVA II.

**SPAŠAVANJE**

Članak 774.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na spašava nje osoba, brodova
i stvari s tih brodova.

Pod spašavanjem, prema ovom Zakonu, razumijeva se i pružanje pomoći.

Članak 775.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na sve plovne objekte, bez obzira
na njihovu namjenu uključujući brodice i zrakoplove koji spašavaju ili
su predmetom spašavanja na vodi.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se i na ratne brodove.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka odredbe članka 796. do 799.
i članka 800. stavka 2. ovoga Zakona ne primjenjuju se na ratne brodove.

Članak 776.

Zapovjednik broda koji na bilo koji način dozna da se osobe, uključujući
i neprijatelje u slučaju oružanog sukoba, nalaze u životnoj opasnosti na
moru dužan im je odmah krenuti u pomoć najvećom brzinom obavještavajući
ih o tome.Ako je to moguće, i poduzeti njihovo spašavanje.

Zapovjednik broda u opasnosti ima pravo poslije sav jetovanja sa zapovjednicima
koji su odgovorili na njegov poziv za pomoć, ako je savjetovanje moguće
obaviti, izabra ti jedan od tih brodova ili više njih za koje smatra da
su naj prikladniji pružiti mu pomoć.

Zapovjednik ili zapovjednici brodova izabranih da pruže pomoć brodu
u opasnosti dužni su prihvatiti izbor i odmah, najvećom brzinom, krenuti
u pomoć osobama koje su u životnoj opasnosti.

Zapovjednik broda dužan je spašavati osobe koje su u životnoj opasnosti
iako se one tome protive ili ako se spašavanju osoba protivi zapovjednik
broda na kojem se te osobe nalaze.

Članak 777

Iznimno od odredbi članka 776. ovoga Zakona, zapovjednik broda nije
dužan krenuti u pomoć i poduzeti spašavanje osoba u životnoj opasnosti:

1) ako bi poduzimanje tog spašavanja predstavljalo ozbiljnu opasnost
za brod kojim on zapovijeda i za osobe na tom brodu,

2) ako opravdano smatra da, prema posebnim okolnostima slučaja, poduzimanje
spašavanja osoba u opasnosti ne bi bilo uspješno,

3) ako dozna da je drugi brod izabran da ide u pomoć i da je izabrani
brod taj izbor prihvatio,

4) ako od zapovjednika broda u opasnosti, ili neposredno od osoba koje
su bile u životnoj opasnosti, ili od zapovjednika drugog broda koji je
stigao do tih osoba bude obaviješten da pomoć više nije potrebna.

Članak 778.

U slučaju sudara brodova zapovjednik broda dužan je, ako to može učiniti
bez ozbiljne opasnosti za brod kojim zapovijeda i za osobe na njemu, pored
prvenstvenog spašavanja osoba, poduzeti spašavanje drugog broda s kojim
se sudario brod kojim on zapovijeda.

Članak 779.

Zapovjednik broda mora u brodski dnevnik unijeti razloge zbog kojih
nije krenuo u pomoć osobama u opasnosti i poduzeo njihovo spašavanje (članak
777.) te razloge zbog kojih nije poduzeo spašavanje broda uakon sudara
(članak 778.)

Članak 780.

Vlasnik broda ili brodar ne odgovara za štetu koja nastane zato što
je zapovjednik broda povrijedio dužnosti određene u članku 776. i 778.
ovoga Zakona.

Članak 781.

Spašavanje hrvatskog ratnog broda i osoba na njemu neće se poduzeti
u slučaju izričite zabrane zapovjednika tog broda.

Članak 782.

Odredbe članka 776. i 778. ovoga Zakona odnose se i na ratne brodove.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ministar obrane propisat
će u kojim slučajevima zapovjednik hrvatskog ratnog broda nije dužan obavljati
spašavanje kao što je to određeno u članku 776. i 779. ovoga Zakona.

Članak 783.

Za spašavanje osoba ne pripada nagrada.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ako je u spašavanju sudjelovalo
više spašavatelja od kojih su neki spasili osobe, a neki brod ili stvari
s broda, spašavatelju koji je spasio samo osobe pripada pravični dio nagrade
za spašavanje priznate spašavatelju broda i stvari s broda.

Članak 784 .

Odredbe ovoga Zakona primjenjivat će se na spašavanje broda i stvari
s broda, osim ako se ugovorom o spašavanju ne predviđa drugačije.

Zapovjednik broda ili brodar broda u opasnosti imaju pravo zaključiti
ugovor o spašavanju u ime vlasnika stvari na brodu.

Stranke ugovorom ne mogu isključiti ili umanjiti svoje obveze glede
zaštite morskog okoliša utvrđene u članku 786. niti isključiti odredbe
članka 787 ovoga Zakona.

Članak 785.

Za svako spašavanje bruda ili stvari s broda koje je dalo koristan rezultat
spašavatelju pripada pravična nagrada.

Visina nagrade ne može iznositi više od vrijednosti spašenog broda,
odnosno spašenih stvari.

Članak 786.

Spašavatelj je dužan pri obavljanju spašavanja i pri sprečavanju ili
smanjenju štete na morskom okolišu primijeniti dužnu pažnju, zatražiti
pomoć drugih spašavatelja ako to okolnosti nalažu i prihvati pomoć drugih
spašavatelja kada ga zapovjednik broda ili brodar broda u opasnosti, odnosno
vlasnik stvari s broda razborito zatraži da tako učini.

Zapovjednik broda, brodar, odnosno vlasnik stvari s broda u opasnosti
dužni su surađivati sa spašavateljem tijekom spašavanja, primijeniti dužnu
pažnju pri sprečavanju ili smanjenju štete na morskom okolišu, a kada brod
ili stvari s broda budu dopremljeni u sigurnost - prihvatiti brigu o njima
ako ih spašavatelj to razborito zatraži.

Članak 787.

Sud može, na zahtjev stranke, poništiti ili izmijeniti ugovor o spašavanju
broda ili stvari s broda:

1) ako je ugovor sklopljen u trenutku i pod utjecajem opasnosti i ako
utvrdi da ugovorne odredbe nisu pravične,

2) ako utvrdi da je stranka na sklapanje ugovora bila navedena prijevarom
ili namjernim prikrivanjem činjenica,

3) ako utvrdi da je ugovorena nagrada prema učinjenoj usluzi pretjerano
visoka ili pretjerano niska.

Članak 788.

Ako stranke nisu sklopile ugovor o spašavanju broda ili stvari s broda,
ili ako su takav ugovor sklopile, ali nisu ugovorile visinu nagrade za
spašavanje, o visini nagrade, u slučaju spora, odlučuje sud.

Sud utvrđuje visinu nagrade za spašavanje uzimajući u obzir:

1) spašenu vrijednost broda i stvari s broda,

2) vještinu i napore spašavatelja u sprečavanju ili smanjenju štete
na morskom okolišu,

3) stupanj uspjeha što ga je spašavatelj postigao,

4) prirodu i stupanj opasnosti,

5) vještinu i napore spašavatelja u spašavanju osoba, broda i stvari
s broda,

6) utrošeno vrijeme, uložene troškove i gubitke spašavatelja,

7) rizik odgovornosti i druge rizike kojima su se izložili spašavatelji
ili njihova oprema,

8) brzinu kojom su usluge pružene,

9) dostupnost i upotrebu brodova i druge opreme namijenjene operacijama
spašavanja,

10) stanje spremnosti i djelotvornosti opreme spašavatelja te njenu
vrijednost.

Odredbe stavka 2 ovoga članka primjenjuje se i kad sud na temelju članka
787. ovoga Zakona mijenja visinu ugovorene nagrade.

Članak 789.

Ako je spašavatelj obavio spašavanje broda koji je sam ili svojim teretom
prijeti štetom na morskom okolišu, pa prema odredbi članka 788 stavka 2.
ovoga Zakona nije uspio zaslužiti nagradu za spašavanje barem u visini
posebne naknade u skladu s ovim člankom, imat će pravo na posebnu naknadu
od vlasnika toga broda u visini svojih uloženih troškova.

Ako je spašavatelj, uz uvjete utvrdene u stavku 1 ovoga članka, svojim
djelovanjenk spriječio ili smanjio štetu na morskom okolišu, posebna naknada
koju vlasnik broda ima platiti takvom spašavatelju može se povećati do
30% od troškova koje je spašavatelj uložio.Međutim, ako to smatra pravičnim
i opravdanim te primjenjujući odredbu članka 788 stavka 2 ovoga Zakona,
sud može dodatno povećati takvu posebnu naknadu do najviše 100% od troškova
koje je spašavatelj uložio.

Troškovi spašavatelja, u smislu stavka 1. i 2. ovoga članka, znače gotovinske
izdatke koje je spašavatelj razborito uložio pri spašavanju i pravičan
omjer za opremu i osoblje koji su stvarno i razborito bili uključeni u
spašavanje, prirnjenjujući mjerila utvrdena u članku 788. stavku 2. točkama
8), 9) i 10) ovoga Zakona.

Ukupna posebna naknada po ovom članku platit će se jedino onda i u onom
omjeru za koliko je ta naknada veća od nagrade za spašavanje koja spašavatelju
pripada na osnovi odredbe članka 788. ovoga Zakona.

Ako je spašavatelj svojom krivnjom propustio spriječiti ili smanjiti
štetu na morskom okolišu, sud ga može dijelom ili u cijelosti lišiti posebne
naknade iz ovoga članka.

Odredbama ovoga članka ne isključuje se niti utječe na moguću regresnu
tražbinu vlasnika broda iz kojeg je proistekla opasnost za morski okoliš.

Članak 790.

Ako ima više spašavatelja, a spašavatelji se nisu sporazumjeli o razmjeru
u kojem se između njih treba podijeliti nagrada za spašavanje broda ili
stvari s broda, o tom razmjeru odlućuje sud primjenjujući odredbe članka
788 ovoga Zakona.

Ako ima više spašavatelja, svaki od njih može ostvarivati zahtjev za
nagradu i samostalno.

Članak 791.

Sud može smanjiti nagradu ili odlučiti da spašavatelju ne pripada nagrada
za spašavanje broda ili stvari s broda ako su spašavatelji svojom krivnjom
izazvali potrebu spašavanja ili ako su pri spašavanju izvršili krađu, utaju
ili prijevarnu radnju.

Članak 792.

Spašavatelj koji se upustio u spašavanje broda ili stvari s broda protiv
izričite i razborite zabrane od zapovjednika broda vlasnika broda ili brodara
spašavanog broda, odnosno osobe ovlaštene raspolagati stvarima na spašavanom
brodu, nema pravo na nagradu.

Članak 793.

Ako se spašavanje broda i stvari s broda obavlja na temelju ugovora
o spašavanju koji je sklopio zapovjednik broda ili brodar broda u opasnosti,
nagradu za spašavanje dužan je platiti brodar spašenog broda, ako ugovorom
nije drugačije predviđeno.

Ako je sklopljen ugovor o spašavanju, vlasnik spašenih stvari ili osoba
koja ima pravo raspolagati tim stvarima odgovara solidarno s osobom obveznom
na plaćanje nagrade za spašavanje broda samo za dio nagrade koji se odnosi
na te stvari.

Ako ugovor o spašavanju nije bio sklopljen, nagradu za spašeni brod
dužan je plaliti brodar spašenog broda, a nagradu za spašene stvari - vlasnik
ili osoba koja ima pravo raspolagati tim stvarirna.

Članak 794.

Na zahtjev spašavatelja. osoba koja plaća nagradu za spašavanje prema
odredbama članka 793. ovoga Zakona dužna je pružiti odgovarajuće jamstvo
za dažbinu spašavatelja, uključujući moguće kamate i troškove postupka.

Uz osobnu obvezu iz stavka 1. ovoga članka, vlasnik i brodar spašenog
broda dužni su na vrijeme poduzeti sve razumne mjere kako bi vlasnici ili
osobe ovlaštene raspolagati stvarima na spašenom brodu pružili odgovarajuće
jamstvo za svoja dugovanja spašavatelju, uključujući moguće kamate i troškove
postupka.

Bez suglasnosti spašavatelja spašeni brod i stvari s broda ne smiju
se otpremiti iz luke ili mjesta na koje su dospjeli neposredno po dovršetku
spašavanja, sve dok se ne pruži odgovarajuće jamstvo za tražbine spašavatelja
prema njima.

Članak 795.

Iznos utvrđen pravomoćnom odlukom o visini nagrade za spašavanje ili
o posebnoj naknadi (članak 789.) spašavatelj ima pravo potraživati izravno
od osiguratelja broda i stvari s broda, odnosno od osiguratelja odgovornosti
broda, ako je takav osiguratelj dao jamstvo glede tih iznosa.

Članak 796.

Svota nagrade za spašavanje koja preostane nakon odbitka svote štete
nanesene brodu spašavatelju pri spašavanju i troškova preuzročnih spašavanjem
predstavlja čistu nagradu.

Određeni dio čiste nagrade pripada posadi broda spašavatelja.

Članak 797

Spašavatelj se ne može odreći dijela nagrade koji čini udio članova
posade u toj nagradi bez pristanka članova posade broda spašavatelja.

Članak 798.

Svaki član posade broda spašavatelja može, nakon proteka roka od jedne
godine od dana kad je spašavanje okončano, tužbom prema brodaru spašenog
broda ostvariti nagradu za spašavanje u dijelu koji predstavlja njegov
udio u toj nagradi, ako brodar spašavatelj nije podnio u tom roku tužbu
za isplatu nagrade za spašavanje.

Članak 799.

Odredbe ove glave Zakona koje se odnose na nagradu za spašavanje primjenjuju
se i u slučaju spašavanja između brodova istog vlasnika broda ili brodara.

Članak 800.

Tražbine za isplatu nagrade za spašavanje zastarijevaju nakon proteka
dvije godine od dana kad je spašavanje okonćano.

Tražbine članova posade navedena u članku 798. ovoga Zakona zastarijevaju
nakon proteka jedne godine.

Nakon što je nastala tražbina stranke mogu pisano ugovoriti rokove zastare
koji su dulji od rokova navedenih u stavku 1. i 2. ovoga članka.

GLAVA III.

**VAĐENJE POTONULIH STVARI**Članak 801.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na vađenje brodova, brodica,
drugih plovnih objekata, zrakoplova, ili novih dijelova i tereta i drugih
stvari (u daljnjem tekstu: potonule stvari) potonulih u unutrašnjim morskim
vodama i teritorijalnom moru Republike Hrvatske.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se i na nasukane brodove i brodice,
ukoliko se ne radi o njihovu spašavanju.

Članak 802.

Na vađenje stvari potonulih za vrijeme spašavanja ili dok je trajala
opasnost u kojoj se brod nalazio neposredno prije započetog spašavanja
primjenjuju se odredbe ovoga Zakona koje se odnose na spašavanje.

Članak 803.

Izuzimajući odredbe članka 804. i 805. ovoga Zakona, potonulu stvar
može vaditi domaća ili strana osoba koja je vlasnik stvari ili ima pravo
raspolaganja tom stvari (ovlaštena osoba).

Potonula stvar može se vaditi na osnovi dozvole nadležne lučke kapetanije.

U zahtjev kojim se traži dozvola za vađenje potonule stvari mora se
navesti naziv potonule stvari, mjesto gdje ona leži, način i sredstva potrebna
za vađenje, dokaz o pravu vlasništva i vrijeme predviđeno za početak i
završetak radova na njenu vađenju.

U odobrenju za vađenje potonule stvari kapetanija iz stavka 2. ovoga
članka određuje uvjete sigurnosti i rok početka i završetka radova.

Odobrenje za vađenje potonule stvari koja je od vojnog značenja kapetanija
može izdati samo uz suglasnost Ministarstva obrane.

Odobrenje za vađenje stvari koje imaju ili se može pretpostaviti da
imaju svojstvo spomenika kulture izdaje Zavod za zaštitu spomenika kulture
Ministarstva kulture i prosvjete.

O početku, prekidu, nastavljanju ili napuštanju radova na vađenju ili
uklanjanju potonule stvari ili nasukanog broda, ovlaštena osoba dužna je,
bez odlaganja obavijestiti kapetaniju koja je izdala odobrenje.

Članak 804 .

Ako potonula stvar leži na takvu mjestu da predstavlja opasnost za plovidbu
ili iskorištavanje prirodnih bogatstava morskih voda i teritorijalnog mora
i onečišćuje ili more onečistiti morski okoliš, teritorijalno nadležna
kapetanija će narediti ovlaštenoj osobi da u primjerenom roku izvadi ili
ukloni potonulu stvar.

Ako ovlaštena osoba ne postupi po rješenju iz stavka 1. ovoga članka,
kapetanija će na trošak i rizik ovlaštene osobe, a posredstvom hrvatske
pravne ili fizičke osobe kojoj je to poslovna djelatnost, potonulu stvar
izvaditi ili ukloniti s plovnog puta.

Ako potonula stvar predstavlja neposrednu opasnost ili smetnju za plovidbu,
kapetanija može i bez donošenja prethodnog rješenja iz stavka 1. ovoga
članka riješiti da se na trošak i rizik ovlaštene osobe, a posredstvom
hrvatske pravne ili fizičke osobe kojoj je to poslovna djelatnost, izvadi
ili ukloni potonula stvar.

Žalba protiv rješenja iz stavka 2. i 3. ovoga članka ne zadržava izvršenje
rješenja, a podnosi se Ministarstvu u roku od 15 dana od dana njegova primitka.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka kojim se naređuje vađenje, uklanjanje
ili uništenje potonule stvari koja je u vlasništvu strane osobe dostavlja
se Ministarstvo vanjskih poslova.

Članak 805.

Ako potonula stvar predstavlja neposrednu smetnju ili opasnost za plovidbu,
a teritorijalno nadležnoj lučkoj kapetaniji nije poznata osoba ovlaštena
za vađenje potonule stvari (članak 803. stavak 1 ) ili kad joj je ta soba
poznata, ali ona ne namjerava vaditi potonulu stvar, ili kad bez opravdanog
razloga prekine ili napusti zapoćeto vađenje, vađenje potonule stvari može
poduzeti hrvatska pravna ili f izička osoba kojoj je to poslovna djelatnost.

Smatra se da poznata ovlaštena osoba ne namjerava poduzeti vađenje potonule
stvari, odnosno da je prekinula ili napustila vađenje ako u roku od 90
dana od dana kad je stvar potonula ne podnese izjavu da namjerava vaditi
potonulu stvar ili ako u roku od 90 dana od dobivanja dozvole kapetanije
ne započne vađenje, odnosno ako ne nastavi radove na vađenju potonule stvari
koje je prekinula ili napustila bez opravdana razloga.

Smatra se da nepoznata ovlaštena osoba ne namjerava vaditi potonulu
stvar ako u roku od 90 dana ne podnese zahtjev za vađenje i dokaze o svojem
pravu na vadenje putonule stvari.

Članak 806.

Pravna ili fizička osoba koja je započela vaditi potoraulu stvar na
temelju odredbe članka 804. stavka 1 ovoga Za kona ne smije bez opravdanog
razloga prekinuti ili napezstiti te radove ako bi njihovo prekidanje ili
napuštanje moglo prouzročiti štetu ovlaštenoj osobi.

Članak 807

Troškovi vađenja potonule stvari iz članka 805. stavka 1. ovoga Zakona
kao i troškovi njenog daljnjeg čuvanja platit će se iz sredstava koja se
osiguravaju u državnom proračunu.

Ako ovlaštena osoba postane poznata, dužna je naknaditi državnom proračunu
troškove vađenja i čuvanja stvari iz članka 805. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 808

Ako su za vađenje potonule stvari potrebna osobita nautička i tehnička
sredstva i osobita stručnost, domaća ili strana ovlaštena osoba koja ne
raspolaže tim sredstvima, odnosno stručnošću može svoju potonulu stvar
vaditi samo uz pomoć domaće fizičke ili pravne osobe kojoj je to poslovna
djelatnost.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka stranoj ovlaštenoj osobi može
se dopustiti da vadi potonulu stvar uz pomoć druge strane osobe koja udovoljava
uvjetima iz stavka 1. ovoga članka

Potonule stvari koje imaju ili se može pretpostaviti da imaju svojstvo
spomenika kulture može vaditi domaća ili strana fizička ili pravna osoba
koja ima za to odobrenje Mi nistarstva kulture i prosvjete.

Protiv rješenja Ministarstva kulture i prosvjete kojim se daje ili uskračuje
odobrenje ne može se uložiti žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 809.

Vlasnik koji ne izvadi svoju potonulu stvar u roku od deset godina od
dana kad je potonula gubi pravo vlasništva, a potonula stvar postaje vlasništvo
Republike Hrvatske.

Ako se ne može utvrditi kad je stvar potonula, predmnijeva se da su
brod, drugi plovni objekt, zrakoplov ili njihovi dijelovi, teret i druge
stvari koje su se na njima nalazile potonuli sutradan nakon dobivanja posljednje
vijesti o brodu, plovnom objektu ili zrakoplovu, a ostali predmeti onog
dana kad je utvrđeno mjesto gdje je predmet potonuo.

Članak 810.

Izvoditelj radova koji poduzme vađenje potonule stvari na temelju odluke
nadležnog tijela (članak 804. i 805) ili na temelju ugovora sklopljenog
s ovlaštenom osobom - ako tim ugovorom nije predviđeno drugačije - odgovara
za štetu koju preuzroči svojim radom ukoliko ne dokaže da se šteta nije
mogla izbjeći primjenom dužne pažnje.

Za štetu preuzročenu vađenjem potonulih stvari osim slučajeva navedenih
u sttvku 1. ovoga članka izvoditelj radova odgovara, ako ne dokaže da je
štetu skrivila ovlaštena osoba ili osoba za koju ona odgovara.

Članak 811.

Izvoditelj radova ima pravo na naknadu za vađenje potonule stvari, osim
ako je vađenje poduzeo protiv izričite zabrane ovlaštene osobe.

Ako stranke drugačije ne ugovore, naknada za vađenje potonule stvari
ne može prekoračiti svotu vrijednosti izvadene stvari.

Ograničenje iz stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na naknadu za vađenje,
odnosno uklanjanje ili uništenje potonule stvari koje je obavljeno po naredbi
nadležnog tijela (članak 803. stavak 2.) te za stvari koje imaju ili se
može pretpostaviti da imaju svojstvo spomenika kulture.

Članak 812.

Izvoditelj radova, ako nije drugačije ugovoreno, ima pravo zaloga na
izvađenoj potonuloj stvari za osiguranje naknade za vađenje i čuvanje stvari,
pa je može zadržati dok mu ovlaštena osoba ne podmiri te tražbine osim
za stvari za koje se utvrdi da imaju svojstvo spomenika kulture.

Članak 813.

žbina naknade za vađenje, uklanjanje ili uništenje potonule stvari zastarijeva
za tri godine od dana, kad je obavljeno vađenje, uklanjanje ili uništenje
potonule stvari.

GLAVA IV.

**ZAJEDNIČKE HAVARIJE**

1. zajedničke odredbe

Članak 814.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na naknadu šteta koju iz čina
zajedničke havarije pretrpe sudionici plovidbenog pothvata.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se i na brodice ako je to između
stranaka izričito ugovoreno.

Članak 815.

Pojedini izrazi upotrijebljeni u ovoj glavi Zakona imaju ovo značenje:

1) čin zajedničke hevarije jest svaki namjeran i razložan izvanredan
trošak i svaka namjerna i razložna šteta učinjeni, odnosno preuzročeni
od zapovjednika broda ili druge osobe koja ga zamjenjuje, poduzet radi
spašavanja imovinskih vrijednosti sudionika u istome pomorskom pothvatu
od stvarne opasnosti koja im zajednički prijeti,

2) sudionik plovidbenogpothvata jest vlasnik, odnosno brudar broda i
osoba koja je ovlaštena raspolagati teretom ukrcanim na brod,

3) plovidbeni pothvat jest putovanje broda od početka ukrcavanja do
svršetka iskrcavanja tereta svakoga pojedinog sudionika pothvata,

4) dužnička masa jest imovina prema čijoj se vrijednos ti na temelju
odredaba ovoga Zakona pridonosi naknadi štete ili troškova koji su preuzročeni
činom zajedničke havarije,

5) vjerovnička masa jest šteta ili troškovi prouzročeni činom zajedničke
havarije koji se na temelju odredaba ovoga Zakona nadoknađuju iz dužničke
mase,

6) luka završetka zajedničkog pothvata jest luka u kojoj je iskrcan
posljednji dio tereta koji se nalazio na brodu u trenutku čina zajedničke
havarije.

Članak 816.

Štetu i trošak koji predstavljaju zajedničku havariju snose, na temelju
odredaba ovoga Zakona, svi sudionici pothvata, razmjerno vrijednosti imovine
koja ulazi u dužničku masu (članak 820. točka 1.).

Članak 817.

Ako odredbama ovoga Zakona ili ugovorom stranaka nije drugačije određeno,
kao zajednička havarija priznaju se žrtve, štete i troškovi koji su neposredno
ili neminovno posljedica čina zajedničke havarije, a koji se po općeprihvaćenim
međunarodnim pomorskim običajima smatraju zajedničkim havarijama.

Članak 818.

Svaki trošak koji prema svojoj naravi nije trošak zajedničke havarije,
ali je učinjen umjesto kakva drugog troška, koji bi, da je bio učinjen,
bio priznat kao zajednička havarija, smatrat će se zajedničkom havarijom,
i tako će biti priznat, bez obzira na eventualne uštede, ali samo do svote
ušteđenog troška zajedniče havarije.

2. Doprinos u zajedničku havariju

Članak 819.

Dužnost doprinosa u zajedničku havariju postoji i kad je šteta ili trošak
prouzročen krivnjom jednog od sudionika plovidbenog pothvata.

Odredbom stavka 1. ovoga članka ne dira se u prava sudionika plovidbenog
pothvata koji je pridonio u zajedničku havariju prema osobama koje su svojom
krivnjom preuzročile štetu ili trošak.

Članak 820.

Ako ovini Zakonom nije drugačije određeno:

1) dužničku masu sačinjava činom zajedničke havarije spašena imovina,
vrijednost žrtvovane imovine i smanjena vrijednost oštećene imovine,

2) vjerovničku masu sačinjava činom zajedničke havarije žrtvovana vrijednost
i smanjena vrijednost oštećene imovine te troškovi koji se smatraju zajedničkom
havarijom, uključujući i troškove likvidacije zajedničke havarije.

Članak 821.

Iznimno od odredbe članka 820. ovoga Zakona ne ulaze:

1) u dužničku masu - predmeti za osobnu upotrebu posade i prtljaga putnika
za koju nije izdana prtljažnica ili teretnica,

2) u vjerovničku masu - gubitak ili šteta na izbaćenom teretu koji nije
bio smješten u brodu u skladu s priznatim običajima, teret ukrcan bez znanja
brodara te teret koji je namjerno pogrešno naznačen.

Ako je spašen teret koji je ukrcan bez znanja brodara ili namjerno pogrešno
opisan, taj teret ulazi u dužničku masu.

Članak 822.

Vrijednost imovine koja ulazi u vjerovničku i dužničku masu, osim troškova,
određuje se prema vrijednosti u vrijeme i u luci gdje se završava zajednički
pothvat, ako ovim Zakonom nije drugačije određeno.

Troškovi se utvrđuju prema visini u kojoj su stvarno učinjeni.

Članak 823.

Troškovi popravka broda, koji ulaze u vjerovničku masu, nisu podložni
odbicima prema načelu "novo za staro" kad se stari materijal
ili dijelovi zamjenjuju novim, osim ako je brod star više od 15 godina,
u kojem se slučaju odbija jedna trečina. Odbici se određuju prema starosti
broda, računajući od 31. prosinca godine u kojoj je gradnja broda završena
pa do dana čina zajedničke havarije, osim za izolacijske naprave, brodice
za spašavanje i slične brodice, uređaje i opremu veze i navigacije, strojeve
i kotlove, za koje se odbici određuju prema starosti pojedinih dijelova
na koje se odbici odnose.

Odbici se računaju samo od cijene novog materijala ili dijelova pošto
su obrađeni i pripremljeni za ugrađivanje u brod, odnosno postavljanje
na brod.

Nikakav odbitak ne vrši se za namirnice, zalihe, sidra i sidrene lance.

Takse i troškovi doka i navoza te troškovi pomicanja broda priznaju
se u cijelosti

Troškovi čišćenja, bojenja i premaza dna broda ne priznaju se u zajedničku
havariju, osim ako je dno bilo bojeno ili premazano u tijeku jedne godine
prije čina zajedničke havarije, u kojem se slučaju priznaje polovica tih
troškova.

Nikakvi oblici prema načelu "novo za staro" ne vrše se pri
privremenim popravcima.

Članak 824.

Ako je riječ o potpunom gubitku broda, svots koja ulazi u vjerovničku
masu određuje se prema procijenjenoj vrijednosti broda u neoštećenom stanju
uz odbitak procijenjene visine troškova popravka štete koja ne ulazi u
zajedničku havariju te eventualne svote dobivene od prodaje podrtine.

Članak 825.

Vrijednost oštećenog tereta, koja ulazi u zajedničku havariju, određuje
se na temelju vrijednosti tereta u vrijeme iskrcaja utvrđene na temelju
trgovačke fakture ispostavljene primatelju ili, ako takve fakture nema,
na temelju ukrcajne vrijednosti. U vrijednost tereta u vrijeme ukrcaja
uključuju se troškovi osiguranja i vozarina, osim ako rizik za gubitak
vozarine ne snose osobe koje imaju interes na teretu.

Ako je tako oštećeni teret bio prodan, šteta se određuje prema razlici
između neto-iznosa dobivenog od prodaje i neto-vrijednosti tereta u zdravom
stanju na posljednji dan iskrcavanja u luci odredišta ili na dan završetka
pothvata, ako se pothvat završio u drugoj luci.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka određuje se prema tako prijavljenoj
vrijednosti šteta ili gubitak prouzročen teretu čija je vrijednost netoćno
prijavljena pri ukrcavanju s nižom vrijednošću od vrijednosti iz stavka
1. ovoga članka.

Članak 826.

Ako su žrtvovane stvari naknadno spašene, njihova se vrijednost određuje
na temelju tržišne cijene na dan spašavanja u mjestu u kojem su spašene,
a od te vrijednosti odbijaju se nužni i korisni troškovi spašavanja.

Odredba članka 825. stavka 2 ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuje
i na teret iz stavka 1 ovoga članka.

Članak 827.

U vjerovničku masu priznaje se provizija od 2 % na izdatke zajedničke
havarije, osim onih za osobne dohotke i izdržavanje posade te pogonskog
goriva, maziva i zaliha, koji nisu nadoknađeni u tijeku putovanja. Ako
svote potrebne za te izdatke nisu pribavljene ni od jednog sudionika u
plovidbenom pothvatu, već su pribavljene prodajom tereta, trošak prouzročen
pribavljanjem potrebnih svota ili gubitak pretrpljen od osobe koja je ovlsštena
raspolagati teretom prodanim u tu svrhu ulazi u vjerovničku masu.

Članak 828.

Na svote koje ulaze u vjerovničku masu priznaju se kamate od 7% godišnje
do dana likvidacije zajedničke havarije.

Od dana likvidacije zajedničke havarije vjerovnik ima pravo računati
kamate prema propisima.

Članak 829.

Vrijednost koja ulazi u dužničku masu jest

1) za brod - neto-vrijednost na završetku plovidbenog pothvata, s tim
što se pri određivanju te vrijednosti ne uzima u obzir nepovoljniji utjecaj
ugovora o zakupu ili brodarskog ugovora na vrijeme koje važi u pogledu
tog broda,

2) za teret - vrijednost prema odredbi članka 825. stavka 1. ovoga Zakona,
s tim da se od tako utvrđene vrijednosti odbija svaki gubitak ili šteta
nastali na teretu prije ili poslije iskrcaja.

3) za vozarinu i prevozninu - visina vozarine ili prevoznine, s tim
da se od te svote odbijaju svi troškovi, uključujući i osobne dohotke posade
koji ne bi bili podneseni za vozarinu, odnosno prevozninu da su brod i
teret bili potpuno izgubljeni u trenutku čina zajedničke havarije, a nisu
bili priznati kao zajednička havarija,

4) za vjerovničku masu - svota utvrđena prema odredbama članka 823.
do 826. ovog Zakona.

Od vrijednosti iz stavka 1. ovoga članka odbijaju se dodatni izdaci
koji su nastali u vezi s vrijednostima koje ulaze u dužničku masu poslije
čina zajedničke havarije, osim izdataka koji su priznati kao zajednička
havarija.

Kad se teret proda prije odredišta, on pridonoši u zajedničku havariju
sa stvarnom neto-svotom dobivenom od njegove prodaje. Toj se svoti dodaje
svota priznata kao zajednička havarija

Članak 830.

Svota koja se priznaje kao zajednička havarija za štetu ili gubitak
broda, ili njegovih dijelova, preuzročenih činom zajedničke havarije, jest:

1) kad je riječ o popravku ili zamjeni dijelova - stvarni razumni trošak
popravka ili zamjene, odnosno gubitaka uz odbitak prema odredbi ćlsnka
824. ovoga Zakona,

2) kad je riječ o popravku ili zamjeni dijelova - razumno smanjenje
vrijednosti koje proizlazi iz takve štete ili gubitka, ali koje ne prelazi
procijenjene troškove popravka.

Kad brod potpuno propadne, ili kad troškovi popravka prelaze vrijednost
broda poslije njegova popravka, svota koja se priznaje kao zajednička havarija
jest razlika između procijenjene vrijednosti broda u zdravom stanju, odbivši
od te vrijednosti troškove popravka koji se ne priznaju u zajedničku havariju,
i procijenjene vrijednosti broda u oštećenom stanju. Ta se vrijednost može
odbiti prema neto-svoti dobivenoj od prodaje, ako je brod prodan.

Članak 831.

Brodar ima pravo zadržati teret koji na temelju članka 820. ovoga Zakona
ulazi u dužničku masu dok ne dobije jamstvo da će mu dužnik isplatiti svoj
dio doprinosa koji ga tereti u zajedničkoj havariji

Brodar je dužan zadržati teret ili pribaviti odgovarajuće jamstvo i
za tražbine drugih sudionika u plovidbenom pothvatu i u zaštiti tih interesa,
dužan je postupiti s dužnom pažnjom

Ako brodar ne postupi prema odredbi stavka 2. ovoga članka, dužan je
isplatiti dio doprinosa za koji vjerovnik iz zajedničke havarije dokaže
da ga nije mogao naplatiti od osobe koja je ovlaštena raspolagati teretom.

Odredbama stavka 1., 2., 3. ovoga članka ne dira se u pravo brodara
i ostalih sudionika u plovidbenom pothvatu da se za isplaćenu svotu namire
od osobe koja je ovlaštena raspolageti teretom kojoj je teret predan bez
dobivanja jamstva.

Članak 832.

Vjerovnik iz zajedničke havarije koji ne dobije jamstvo da će njegova
tražbina biti namirena ima pravo zaustaviti brod i teret da bi naplatio
svoju tražbinu.

3. Zastara

Članak 833.

Tražbina za isplatu doprinosa iz zajedničke havarije zastarijeva nakon
proteka jedne godine od dana kad je brod stigao u luku završetka zajedničkog
pothvata u tijeku kojega je nastupio dogadaj na kojem se temelji zahtjev
za doprinos iz zajedničke havarije.

Zastarijevanje zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka ne teće od dana kada
je imenovan likvidator do dana kada je konaćna diobna osnova sastavljena.

GLAVA V.

**IZVANUGOVORNA ODGOVORNOST VLASNIKA BRODA I BRODARA**

1. zajedničke odredbe

Članak 834.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na štetu koju iz izvanugovornog
odnosa preuzroči brod osobama i stvarima izvan broda te okolišu.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka odredbe ove glave Zakona ne
primjenjuju se na sudar brodova i nuklearne štete.

Članak 835.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na brodice i svaki drugi plovni
objekt, bez obzira na veličinu i namjenu kojoj služi te na hidroavion na
vodi.

Odrebe ove glave Zakona primjenjuju se i na ratne brodove, osim odredaba
članka 839. do 849. ovoga Zakona.

2. Odgovornost za smrt i tjelesne ozljede

Članak 836.

Za smrt i tjelesne ozljede kupača i drugih osoba u moru koje prouzroči
brod odgovara vlasnik broda i brodar te osoba koja u trenutku događaja
upravlja brodom:

1) ako je smrt ili tjelesna ozljeda preuzročena u području koje je proglašeno
kupalištem ili u kojem je zabranjena plovidba - ako se ne dokaže da je
oštećenik prouzročio štetu svojom namjerom ili grubom nepažnjom,

2) ako je smrt ili tjelesna ozljeda prouzročena u morskom pojasu do
150 metara od obale, a taj pojas ne ide u područje navedeno u točki 1.,
3 i 4. ovog stavka - ako se ne dokaže da je smrt ili tjelesna ozljeda prouzročena
višom silom, namjerom ili grubom nepažnjom usmrćene, odnosno ozlijeđene
osobe,

3) ako je smrt ili tjelesna ozljeda uzrokovana u lukama. na prilazima
luka, na uobičajenim plovnim putovima, na području koje se isključivo koristi
za sportsku i sličnu plovidbu (kao što su veslačke i jedriličarske regate,
skijanje i sl.) i na području udaljenom više od 150 metara od obale, a
nije riječ o području iz točke 4. ovoga stavka - ako se dokaže da je brod
kriv za smrt, odnosno tjelesnu ozljedu osobe,

4) ako je smrt ili tjelesna ozljeda prouzročena na području u kojemu
su zabranjeni pojedini načini ili sredstva plovidbe (npr. glisiranje, skijanje;
prekoračenje brzine), a smrt je, odnosno tjelesna ozljeda nastupila za
obavljanja zabranjenog načina ili zabranjenim sredstvima plovidbe ako se
ne dokaže da je oštećenik preuzročio štetu svojom namjerom ili grubom nepažnjom

Uvjete pod kojima se može proširiti ili suziti morski pojas određen
u stavku 1. točki 2. ovoga članka propisuje ministar.

Odluku o proširenju ili suženju morskog pojasa donosi Ministarstvo

Vlasnik broda i brodar nisu odgovorni u skladu sa stavkom 1. ovoga olanka
ako im je brod protupravno oduzet.

U slučaju iz stavka 3. ovoga članka odgovorna je pored osobe koja je
u trenutku događaja upravljala brodom, i osoba koja je protupravno oduzela
brod.

3. Odgovornost za oštećenje stvari i onečišćenje okoliša

Članak 837.

Brod odgovara za štetu koju nanese operativnim obalama, lukobranima,
lučkim uređajima i postrojenjima, plutajućim objektima (balisažnim oznakama,
plutačama za vez, podvodnim kabelima, cjevovodima i sl.) te drugim objektima
u luci ili na moru.

Brod ne odgovara za štetu iz stavka 1. ovoga članka u mjeri u kojoj
je šteta prouzročena krivnjom trgovačkog društva ili tijela koje upravlja
lukom ili stanjem obale, lukobrana, uređaja i postrojenja.

Pod odgovornošću broda prema stavku 1. ovoga član ka razumijeva se odgovornost
vlasnika broda, odnosno brodara.

Članak 838.

Izuzimajući štete iz članka 840. ovoga Zakona, odredbe članka 837. ovoga
Zakona primjenjuju se i na štete koje pro uzroči brod izlijevanjem ili
izbacivanjem tvari opasnih i štetnih za okoliš (ulja, otpadnih tekućih
goriva i njihovih smjesa, otpadnih voda, drugih otpadnih tvari i drugih
sličnih predmeta).

4. Odgovornost za onečišćenje od broda izlijevanjem ulja koje se prevozi
kao teret

Članak 839.

U smislu odredaba ovoga dijela ove glave Zakona

1) brod označuje svaki brod ili plovilo bilo koje vrste konstruirano
ili prilagođeno za prijevoz ulja u rasutom sta nju kao teret, s tim da
se brod sposoban za prijevoz ulja ili drugih tereta smatra brodom samo
ako stvarno prevoz ulje u rasutom stanju kao teret i za vrijeme bilo kojeg
putovanja koje slijedi nakon takvoga prijevoza, osim ako se dokaže da na
njemu nema ostataka od toga prijevoza ulja kao rasutoga tereta,

2) ulje označuje sva postojana ugljikova mineralna ulja kao što su sirova
nafta, gorivo ulje, teško dizelsko ulje i ulje za podmazivanje, bez obzira
da li se prevozi kao teret ili kao njegovo pogonsko gorivo,

3) šteta preuzročena onečišćenjem oznaćuje svaki gubitak ili štetu nastalu
uslijed zagađivanja izvan broda zbog otjecanja ili izbacivanja s broda
ma gdje se to otjecanje ili izbacivanje dogodilo, ako je iznos naknade
za oštećenje okoliša ograničen na troškove stvarno poduzetih razumnih mjera
ili onih koje će biti poduzete za ponovno uspostavljanje stanja prije nastale
štete,

4) nezgoda označuje svaki događaj ili skup događaja istoga porijekla
koji preuzroči štetu uslijed zagađivanja ili stvori tešku i neposrednu
prijetnju nastanku takve štete.

Članak 840.

Za štetu koju prouzroči brod koji prevozi ulje kao rasuti teret izlijevanjem
ili izbacivanjem tog ulja odgovara vlasnik broda ako ne dokaže da je izlijevanje,
odnosno izbacivanje ulja:

a) posljedica rata, neprijateljstva, građanskog rata, pobune ili prirodne
pojave izvanrednog, neizbježnog ili neotklonjivog karaktera,

b) proistjeće u potpunosti iz činjenice što je treća osoba svjesno djelovala
ili propustila djelovati u namjeri da nanese štetu, ili

c) u potpunosti proistjeće iz krajnje nepažnje ili druge štetne radnje
bilo koje države ili drugog tijela odgovornog za održavanje svjetionika
ili drugih sredstava za pomoć plovidbi u obavljanju te funkcije.

Ako vlasnik broda dokaže da je šteta nastala u potpunosti ili djelomično
zato što je osoba koja je pretrpjela tu štetu djelovala ili propustila
djelovati u namjeri da prouzroči štetu, ili iz krajnje nepažnje te osobe,
on može biti u potpunosti ili djelomićno oslobođen svoje odgovornosti prema
spomenutoj osobi.

Zahtjev za naknadu štete zbog onečišćenja ne može se podnijeti protiv
vlasnika broda osim na temelju ovoga Zakona.

Uz rezervu stavka 5. ovoga članka, zahtjev za naknadu štete zbog onečišćenja,
bilo da se temelji na ovome Zakonu ili ne, ne može se podnijeti protiv:

a) osoba u službi vlasnika ili njegovih punomoćnika ili članova posade,

b) peljara ili bilo koje druge osobe koja je, bez svojstva člana posade,
obavljala usluge za brod,

c) naručitelja ugovora o prijevozu (bilo kako opisanog, uključivši i
zakupoprimca), upravitelja ili brodara,

d) osobe koja spašava uz pristanak vlasnika ili po uputama nadležne
javne vlasti,

e) osobe koja poduzima zaštitne mjere,

f) svih osoba u službi vlasnika ili njegovih punomočnika spomenutih
u točki c), d) i e), osim ako se dokaže da je šteta nastala zbog radnje
ili propusta koji su navedene osobe učinile, bilo u namjeri da preuzroči
štetu bilo iz krajnje nepažnje znajući da bi šteta vjerojatno mogla nastupiti.

Nijednom odredbom ovoga Zakona ne dira se u preva vlasnika na regres.

Članak 841.

Ako je do izlijevanja ili izbacivanja ulja došlo iz dva ili više brodova,
a nije moguće utvrditi iz kojeg je broda koji dio štete preuzročen, vlasnici
tih brodova za tu štetu odgovaraju solidarno.

Odredbom stavka 1. ovoga članka ne dira se u odredbe članka 840 ovoga
Zakona

Članak 842.

Vlasnik broda za štete iz članka 840. ovoga Zakona mo že ograničiti
svoju odgovornost do svota navedenih u stavku 2. ovoga članka osnivanjem
fonda ograničene odgovornosti za štete preuzročene izlijevanjem ili izbacivanjem
ulja.

Vlasnik broda za štete iz članka 840 ovoga Zakona može ograničiti svoju
odgovornost na ukupni iznos po događaju od 133 obračunskih jedinica Posebnih
prava vučenja po toni broda, s tim da ukupni iznos ni u kojem slučaju ne
može prijeći 14 milijuna obračunskih jedinica Posebnih prava vučenja.

Vlasnik broda gubi pravo na ograničenje odgovornosti prema odredbama
stavka 1. i 2. ovoga članka ako se dokaže da je šteta nastala zbog radnje
ili propusta koji je vlasnik broda učinio, bilo u namjeri da prouzroči
štetu bilo iz krajnje nepažnje znajući da će šteta vjerojatno nastupiti.

Članak 843.

Iz fonda ograničene odgovornosti iz članka 842. ovoga Zakona vlasnik
broda može nadoknaditi troškove što ih je dobrovoljno podnio radi razumnog
izbjegavanja ili smanjenja onečišćenja.

Članak 844.

Za utvrđivanje tonaže broda prema članku 842. ovoga Zakona primjenjuju
se odredbe članka 411. ovoga Zakona

Članak 845.

Fond ograničene odgovornosti iz članka 842. ovoga Zakona može osnovati
i osiguratelj ili druga osoba koja je izdala financijsko jamstvo prema
članku 846. ovoga Zakona.

Osnivanje fonda prema stavku 1. ovoga članka ima isti pravni učinak
kao i osnivanje fonda od strane vlasnika broda.

Fond iz stavka 1. ovoga članka može biti osnovan i ako, na osnovi odredbe
članka 842. stavak 3. ovoga Zakona vlas nik broda nije ovlašten na ograničenje
odgovornosti ali se time ne diraju prava oštećenika prema vlasniku broda.

Članak 846.

Brod koji kao teret prevozi više od 2.000 tona ulja mora imati osiguranje
ili drugo financijsko jamstvo, kao što je bankovno jamstvo ili potvrda
izdana od jednog od međunarodnih fondova za naknadu štete, do visine granice
odgovornosti predviđene člankom 842. ovoga Zakona za pokriće odgovornosti
za štetu od onečišćenja uljem.

Osiguranje ili drugo financijsko jamstvo iz stavka 1.ovoga članka mora
biti bezuvjetno i neopozivo.

Valjanost osiguranja ili drugoga financijskog jamstva ne može prestati
prije proteka roka od tri mjeseca, računajući od dana kad je Ministarstvu
javljeno da će osiguranje ili drugo financijsko jamstvo izgubiti valjanost
ako se, istodobno, jedno osiguranje ili financijsko jamstvo ne zamijeni
drugim.

Članak 847.

Tužba za naknadu štete prouzročenu onečišćenjem može se podnijeti neposredno
protiv osiguratelja ili druge osobe koja je pružila financijsko jamstvo
prema članku 846. ovoga Zakona.

Osiguratelj ili jamac može istaći protiv tužitelja sve prigovore koje
bi mogao istaći vlasnik broda, osim prigovora stečaja ili likvidacije.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka osiguratelj ili jamac može
istaći prigovor da je šteta onečišćenjem preuzročena namjernom radnjom
vlasnika broda.

Osiguratelj ili jamac ima pravo zahtijevati od vlasnika broda da se
pridruži postupku kao umješač.

Članak 848.

Za razdiobu fonda ograničene odgovornosti koji je osnovan u Republici
Hrvatskoj isključivo su nadležni hrvatski sudovi.

Članak 849.

Pravo na naknadu štete prema odredbama članka 840. do 848 ovoga Zakona
zastarijeva u roku od tri godine od dana kad je šteta nastala.

Pravo na naknadu štete prema odredbama članka 840. do 848. ovoga Zakona
utrnjuje ako se tužba ne podnese u roku od šest godina od dana nastanka
događaja koji je preuzročio štetu.

Kad je događaj nastao u više navrata, rok od šest godina iz stavka 2
ovoga članka počinje teći od dana kad je događaj započeo.

GLAVA VI.

ODGOVORNOST PODUZETNIKA NUKLEARNOG BRODA

Članak 850.

Pojedini izrazi upotrijebljeni u ovoj glavi Zakona imaju ova znaćenja:

1) poduzetnik nuklearnog broda jest osoba koju je država ovlastila da
iskorištava nuklearni brod ili država koja sama iskorištava nuklearni brod,

2) nuklearna šteta jest šteta koja preuzroči gubitak života ili svaku
tjelesnu ozljedu čovjeka, odnosno gubitak ili oštećenje stvari koji,nastaju
iz radioaktivnih svojstava s otrovnim, ekspolozivnim ili drugim pogibeljnim
svojstvima nuklearnog goriva ili radioaktivnih proizvoda i otpadaka,

3) nuklearna nezgoda jest svaki događaj ili niz događaja koji imaju
isto porijeklo koje je prouzročilo nuklearnu štetu

Članak 851.

Za nuklearnu štetu isključivo odgovara poduzetnik nuklearnog broda.

Članak 852.

Ako su nuklearnu štetu i nenuklearnu štetu zajedno prouzročile nuklearne
nezgode ili nuklearna nezgoda i jedan ili više drugih događaja, pri čemu
nije moguće razumno razlučiti nuklearnu od druge štete, smatra se da je
sva šteta nuklearna šteta prouzročena jedino nuklearnom nezgodom.

Članak 853.

Odredbe ove glave ne primjenjuju se na odgovornost poduzetnika nuklearnog
broda za nuklearnu štetu preuzročenu tom nuklearnom brodu, njegovoj opremi,
gorivu ili zalihama.

Članak 854.

Poduzetnik nuklearnog broda ne odgovara za nuklearnu štetu koja je neposredno
preuzročena ratom, neprijateljstvima, građanskim ratom ili ustankom.

Članak 855.

Ako poduzetnik nuklearnog broda dokaže da je oštečenik namjerno preuzročio
nuklearnu štetu u cijelosti ili djelomićno, sud može potpuno ili djelomično
osloboditi poduzetnika nuklearnog broda njegove odgovornosti prema takvu
oštećeniku.

Članak 856.

Poduzetnik nuklearnog broda, koji je na temelju odredaba ove glave Zakona
nadoknadio nuklearnu štetu, ima pravo regresa:

1) prema osobi koja je namjerno izazvala nuklearnu nezgodu,

2) prema osobi koja je podigla podrtinu nuklearnog broda bez odobrenja
poduzetnika nuklearnog broda ili države čiju zastavu brod vije ili države
u čijim se vodama podrtina nalazi, a šteta je posljedica takva podizanja,

3) ako je regres izričito predviđen pisanim ugovorom s osobom prema
kojoj se ističe regresni zahtjev.

Članak 857.

Poduzetnik nuklearnog broda odgovara za naknadu nuklearne štete prouzročenu
nuklearnom nezgodom najviše do 100 milijuna obračunskih jedinica Posebnih
prava vučenja za svaku pojedinu nuklearnu nezgodu.

Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se i kad je do nuklearne
nezgode došlo osobnom krivnjom poduzetnika nuklearnog broda.

Kad država čiju zastavu strani nuklearni brod vije propisuje višu granicu
odgovornosti poduzetnika nuklearnog broda od granice iz stavka 1. ovoga
članka, poduzetnik nuklearnog broda odgovara do te više granice.

Troškovi postupka u parnici za naknadu nuklearne štete i kamate isplaćuju
se u punoj svoti, i to pored svote koju je poduzetnik nuklearnog broda
dužan platiti prma odredbi stavka 1. ili 3. ovoga članka.

Članak 858.

Poduzetnik nuklearnog broda mora održavati na snazi osiguranje ili drugo
financijsko jamstvo koje pokriva njegovu odgovornost za nuklearnu štetu
do visine svote iz članka 857. ovoga Zakona.

Članak 859.

Kad su za nuklearnu štetu odgovorni dva ili više poduzetnika nuklearnih
brodova i kad se šteta koja se svakom od poduzetnika može pripisati ne
može razumno razlučiti, tada poduzetnici nuklearnih brodova za takvu štetu
odgovaraju solidarno.

U slučaju solidarne odgovornosti poduzetnika nuklearnih brodova iz stavka
1. ovoga članke svaki poduzetnik nuklearnog broda ima pravo tražiti doprinos
od drugih poduzetnika u razmjeru s krivnjom svakoga od njih. Kad su okolnosti
takve da se razmjer krivnje ne može odrediti, ukupna odgovornost dijeli
se na jednake dijelove.

Članak 860.

U slučaju nuklearne nezgode kad je nuklearna šteta nastala od više nuklearnih
brodova istog poduzetnika takav poduzetnik odgovara za svaki brod do granice
iz članka 843. ovoga Zakona.

Članak 861.

Osoba koja pretrpi nuklearnu štetu ima pravo neposredno zahtijevati
naknadu štete od osiguratelja poduzetnika nuklearnog broda ili osobe koja
je pružila financijsko jamstvo za pokriće odgovornosti poduzetnika nuklearnog
broda.

Članak 862.

Pravo na naknadu štete prema odredbama ove glave Zakona prestaje ako
se tužba ne podnese u roku od deset godina, računajući od dana nuklearne
nezgode.

Ako je nuklearna šteta preuzročena nuklearnim gorivom, radioaktivnim
proizvodima ili otpacima koji su bili ukradeni, izgubljeni, bačeni s broda
ili napušteni, rok iz stavka 1 ovoga članka računa se od dana nuklearne
nezgode koja je preuzročila nuklearnu štetu. ali taj rok ne može ni u kojem
slučaju biti dulji od 20 godina od dana krađe, gubitka, bacanja s broda
ili napuštanja nuklearnog goriva, radioaktivnih proizvoda ili otpadaka.

Članak 863.

Pravo na naknadu štete prema odredbama ove glave Zakona zastarijeva
u roku od tri godine od dana kad je osoba koja postavlja zahtjev za naknadu
nuklearne štete saznala ili morala saznati za tu štetu i za osobu koja
je za štetu odgovorna.

Odredbom stavka 1. ovoga članka ne dira se u rok iz članka 862. ovoga
Zakona.

Članak 864.

Svote osiguranja ili drugoga financijskog jamstva iz članka 857. ovoga
Zakone mogu se upotrijebiti samo za naknadu nuklearne štete.

Članak 865.

Na postupak u pogledu osnivanja fonda ograničene odgovornosti poduzetnika
nuklearnog broda u vezi sa člankom 857. ovoga Zakona te na njegovu diobu
među vjerovnicima na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 421.
do 447. ovoga Zakona.

Članak 866.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na nuklearni brod od trenutka
njegova porinuća. U vrijeme između porinuća i stjecanja driavne pripadnosti
broda smatra se da nuklearni brod iskorištava vlasnik broda i da vije zastavu
dreve u kojoj je izgrađen.

Vlasnik nuklearnog broda iz stavka 1. ovoga članka smatra se prema ovoj
glavi Zakona poduzetnikom nuklearnog broda, ali nema pravo na ograničenje
odgovornosti iz članka 857. ovoga Zakona.

DIO DESETI

**POSTUPAK IZVRŠENJA I OSIGURANJA NA BRODU I
TERETU NA BRODU**

GLAVA I.

**ZAJEDNIČKE ODREDBE**

Članak 867.

Odredbama ovog dijela Zakona uređuje se postupak izvršenja i osiguranja
na brodu i teretu na brodu koji se nalazi u unutrašnjim morskim vodama
i teritorijalnom moru Republike Hrvatske.

Odredbe ovog dijela Zakona o određivanju izvršenja i osiguranja primjenjuju
se i na brod koji se ne nalazi na unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom
moru Republike Hrvatske, a upisan je u hrvatski upisnik brodova. U slučajevima
predviđenim ovim Zakonom odredbe ovog dijela Zakona primjenjuju se i na
brod koji se ne nalazi na unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom moru
Republike Hrvatske i koji nije upisan u hrvatski upisnik brodova.

Izvršenje i osiguranje na plovnom objektu koji se u smislu odredaba
članka 5. ovoga Zakona ne smatra brodom provodi se prema propisima opčeg
izvršnog postupka

Ako odredbama ovoga Zakona o postupku izvršenja osiguranja nije drugačije
određeno, na taj će se postupak na odgovarajući način primjenjivati odredbe
ovoga Zakona o postupku izvršenja.

Ako odredbama ovoga Zakona o postupku izvršenjža i osiguranja na brodu
i teretu nije drugačije određeno, u tim će se postupcima na odgovarajući
način primjenjivati propisi općeg izvršnog postupka o postnpkrr izvršenja
i osiguranja.U postupku izvršenja na brodu radi naplate novčane tražbine
na odgovarajući će se način osobito primjenjivati propisi općeg izvršnog
postupka o izvršenju na nekretnini radi naplate novčanih tražbina, a u
postupku izvršenja radi predaje broda propisi općeg izvršnog postupka o
predaji pokretne stvari.

Izvršenje i osiguranje na brodu i teretu na brodu određuju i provode
trgovački sudovi nadležni za pomorske sporove.

Članak 868.

Odredbe ovog dijela Zakona primjenjuju se i na postupak izvršenja i
osiguranja na udjelima na brodu te na postupak izvršenja i osiguranja na
brodu u gradnji

Članak 869.

Ne mogu biti predmet izvršenja ili osiguranja:

1) ratni i s njima izjednačeni brodovi, javni brodovi

2) strani brodovi u neškodljivom prolasku teritorijal nim morem Republike
Hrvatske,

3) strani brodovi koji se zadržavaju na unutrašnjim morskim vodama Republike
Hrvatske zbog više sile ili zbog potrebe plovidbe, dok viša sila ili potreba
plovidbe traje.

Brodovi iz stavka 1. točke 2) i 3) ovoga članka mogu biti predmet izvršenja
ili osiguranja ako se postupak provodi radi izvršenja ili osiguranja tražbina
koje su nastale za prolaska i zadržavanja broda na području Republike Hrvatske.

Članak 870.

Za odlučivanje o prijedlogu za izvršenje na brodu upisanom u upisnik
brodova, odnosno brodu u gradnji upisanom u upisnik brodova u gradnji mjesno
je nadležan sud na čijem se području vodi upisnik brodova, odnosno upisnik
brodova u gradnji u koji je brod, odnosno brod u gradnji upisan.

Ako se u slučaju iz stavka 1. ovoga članka izvršenje treba provesti
odgovarajućim upisom u upisnik brodova ili brodova u gradnji, izvršenje
će provesti tijelo koje vodi upisnik brodova ili brodova u gradnji. Ako
u slučaju iz stavka 1. ovoga članka izvršenje ne treba provesti odgovarajućim
upisom u upisnik brodova ili brodova u gradnji, mjesno je nadležan za provedbu
izvršenja sud na čijem se području nalazio brod, odnosno brod u gradnji
u vrijeme podnošenja prijedloga za izvršenje

Članak 871.

Za odlučivanje o prijedlogu za izvršenje i za provedbu izvršenja na
stranom brodu i na domaćem brodu, odnosno brodu u gradnji koji nije upisan
u upisnik brodova, odnosno u upisnik brodova u gradnji mjesno je nadležan
sud na čijem se području nalazi brod, odnosno brod u gradnji u vrijeme
podnošenja prijedloga za izvršenje.

Članak 872. .

Ako se u vrijeme podnošenja prijedloga za izvršenje koje se ne provodi
upisom u upisnik brodova ne zna da li se brod nalazi na teritorijalnom
moru ili unutrašnjim morskim vodama Republike Hrvatske, vjerovnik može
predložiti da sud na čijem se području vodi upisnik u koji je brod upisan,
ili, ako brod nije upisan u hrvatski upisnik brodova, bilo koji stvarno
nadležni sud u Republici Hrvatskoj, donese rješenje o izvršenju. Vjerovnik
može u tom slučaju podnjeti rješenje o izvršenju svakom stvarno nadležnom
sudu na području kojega se nađe brod radi provedbe i ivršenja.

Članak 873.

Za odlučivanje o prijedlogu za osigurnje osnivanjem ili predbilježbom
sudske hipoteke na brodu, odnosno brodu u gradnji upisanom u upisnik brodova,
odnosno u upisnik brodva u gradnji mjesno je nadležan sud na čijem se području
vodi upisnik brodova, odnosno zapisnik brodova u gradnji u koji je brod,
odnosno brod u gradnji upisan

Za provođenje osiguranja oszaivanjem ili predbilježbom sudske hipoteke
na brodu iz stavka 1. ovoga članka nadležno je tijelo koje vodi upisnik
brodova u koji je brod, odnosno brod u gradnji upisan.

Članak 874

Za odlučivanje o prijedlogu za osiguranje novčane tražbine i zasnivanjem
sudske hipoteke na brodu ili brodu u gradnji na temelju sporazuma stranaka
mjesno je nadležan sud na čijem se području nalazi upisnik broda u koji
je brod upisan, odnosno upisnik broda u gradnji u koji je brod u zadnji
upisan.

Određeno osiguranje provest će tijelo koje vodi upisnik brodova, odnosno
brodova u gradnji.

Ako brod ili brod u gradnji nije upisan u upisnik brodova ili brodova
u gradnji, za odlućivanje o prijedlogu za osiguranje novčane tražbine zasnivanjem
sudske hipoteke na brodu ili brodu u gradnji na temelju sporazuma stranaka
i za provedbu osiguraraja nadležan je sud na čijem se području u vrijeme
podnošenja prijedloga za osiguranje brod, odnosno brod u gradnji nalazi.

Članak 875.

Ako se privremena mjera treba provesti upisom u upisnik brodova ili
brodova u gradnji, prije pokretanja parnićnog ili drugog sudskog postupka
za odlućivanje o prijedlo gu za osiguranje privremenom mjerom mjesno je
nadležan sud na čijem se području vodi upisnik brodova u koji je brod,
odnosno brod u gradnji upisan. Određenu privremenu mjeru provest će tijelo
koje vodi upisnik brodova, odnosno upisnik brodova u gradnji.

Ako je u slučaju iz stavka 1. ovoga članka parnićni ili drugi sudski
postupak pokrenut, za odlućivanje o prijedlogu za osiguranje privremenom
mjerom nadležan je sud pred kojim je postupak pokrenut. Određenu privremenu
mjeru provest će tijelo koje vodi upisnik brodova, odnosno brodova u gradnji.

Ako se privremena mjera ne treba provesti upisom u upisnik brodova,
prije pokretanja pžarnićnog ili drugog sudskog postupka za odlučivanje
o prijedlogu za određivanje privremene mjere na brodu mjesno je nadležan
sud na čijem se području nalazi brod u vrijeme podnošenja prijedloga za
odredivanje privremene mjere. Ako se brod, koji je upisan u hrvatski upisnik
brodova, ne nalazi u teritorijalnom moru ili unutrašnjim morskim vodama
Republike Hrvatske, mjesno je nadležan za odredivanje privremene mjere
sud na području kojega se vodi upisnik brodova u koji je brod upisan.

Ako se privremena mjera ne treba provesti upisom u upisnik brodova,
nakon pokretanja parnićnog ili drugog sudskog postupka privremenu mjeru
može odrediti i sud pred kojim se postupak vodi.

U slučajevima iz stavka 3 i 4 ovoga članka za provedbu određene privremene
mjere mjesno je nadležan sud na čijem se području nalazi brod u vrijeme
provedbe te mjere.

Ako se u vrijeme podnošenja prijedloga na određivanje, privremene mjere,
koju ne treba provesti u upisnik brodova, ne zna da li se brod nalazi na
teritorijalnom moru ili unutrašnjim morskim vodama Republike Hrvatske,
vjerovnik može predložiti da sud na čijem se području vodi upisnik u koji
je brod upisan, ili, ako brod nije upisan u hrvatski upisnik brodova, bilo
koji stvarno nadležni sud u Republici Hrvatskoj, donese rješenje o određivanju
privremene mjere. Vjerovnik može u tom slučaju podnijeti rješenje u određivanju
privremene mjere svakorn stvarno nadležni sud na čijem se području nađe
brod, s prijedlogom da taj sud provede izvršenje.

Članak 876

Za izvršenje, odnosno za osiguranje na teretu koji se nalazi na brodu
na kojemu se provodi izvršenje ili osiguranje mjesno je nadležan isključivo
sud koji provodi izvršenje, odnosno osiguranje na brodu

Članak 877.

Za odlućivanje o prijedlogu za izvršenje stranih sudskih odluka i za
provedbu tog izvršenja mjera nadležnost suda određuje se primjenom pravila
o mjesnoj nadležnosti suda za izvršenje na temelju odluka hrvatskih sudova

Odredbe članka 873. ovoga Zakona primjenjuju se i u slučaju kad se osiguranje
zasnivanjem sudske hipoteke na brodu traži na temelju strane sudske odluke.

GLAVA II

**IZVRŠENJE RADI NAMIRENJA NOVČANE TRAŽBINE NA BRODU**

1. ograničenje izvršenja

Članak 878.

Odredbe općeg izvršnog postupka o ograničenju iz vršenja ne primjenjuju
se ako se izvršenje provodi radi ostvarenja tražbine osigurane založnim
pravom na brodu.

Odredbe općeg izvršnog postupka o ograničenju izvršenja ne primjenjuje
se na izvršenje prodajom broda ni ako se izvršenje traži radi namirenja
tražbina koje proizlaze iz

1) štete preuzročene sudarom broda na kojem se pro vodi izvršenje ili
štete preuzročene brodom na koji drugi način,

2) smrti ili tjelesne ozljede preuzročene brodom na kojem se provodi
izvršenje ili koje su nastale zbog iskorišta vanja tog broda,

3) spašavanja,

4) ugovora o iskorištavanju broda koji je predmet iz vršenja,

5) zajedničke havarije,

6) peljarenja,

7) opskrbe broda koji je predmet izvršenja radi njegrjvžk održavanja
ili iskorištavanla,

8) gradnje, preinake, popravka, opreme ili dokovanjžr broda koji je
predmet izvršenja,

9) prava posade broda po osnovi rada,

10) izdataka koje učini zapovjednik, krcatelj, naručitelj ili agent
za račun broda, odnosno vlasnika broda ili brodara, a u vezi s brodom

Članak 879.

Nije dopuštena prodaja broda koji je iskljućivi ili pretežni izvor prihoda
dužnika koji je fizička osoba ako bi njome bilo ugroženo uzdržavanje dužnika
i osoba koje je dužnik prema Zakonu dužan uzdržavati.

Postoje li pri odlućivanju okolnosti iz stavka 1. ovoga članka sud će,
uzimajući u obzir osobito godine života dužnika, njegovo zdravstveno stanje
i radnu sposobnost te broj i dob osoba koje je dužnik dužan uzdržavati,
ocijeniti je li moguće da dužnik zaposlenjem ili na drugi način ostvari
prihode potrebne za uzdržavanje.

Nije dopušlena prodaja broda koji na temelju ugovora o doživolnom uzdržavanju
nakon smrti vlasnika prelazi u vlasništvo davatelja uzdržavanja ako je
pravo na uzdržavanje upisano u upisnik brodova prije prava na temelju kojega
vjerovnik traži prodaju broda

Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se u postupku prodaje stranih
brodova, uz uvjet uzajamnosti.

Članak 880.

Odredbe članka 879. ovoga Zakona ne primjenjuju se ako se izvršenje
prodajom provodi radi namirenja tražbina osiguranih založnim pravom.

Odredba članka 879. stavka 1. ovoga Zakona ne primjenjuje se na prodaju
brodova ni ako se prodaja traži radi namirenja tražbina iz članka 878.
stavka 2. ovoga Zakona.

2. Prijedlog za prodaju

Članak 881.

Prijedlog za prodaju broda mora posebno sadržavati:

1) ime, odnosno naziv, zanimanje, boravište, odnosno sjedište i državljanstvo,
odnosno državnu pripadnost vjerovnika,

2) ime, odnosno naziv, zanimanje, boravište, odnosno sjedište i državljanstvo,
odnosno državnu pripadnost dužnika,

3) ime i oznaku broda, vrstu broda, luku upisa i državnu pripadnost
broda,

4) upisnik brodova u koji je hrvatski brod upisan,

5) mjesto gdje se brod nalazi,

6) valutu i visinu tražbine za koju se traži prodaja,

7) naznaku isprava na temelju kojih se traži izvršenje,

8) popis poznatih založnih vjerovnika,

9) izjavu je li u odnosu prema brodu na kojemu se traži izvršenje dopušteno
kakvo sredstvo osiguranja,

10) po mogućnosti količinu i vrstu tereta na brodu i broj članova posade.

Članak 882.

Uz prijedlog iz članka 881. ovoga Zakona vjerovnik treba priložiti:

1 ) ispravu na temelju koje se traži izvršenje (izvršna isprava), u
izvorniku ili u ovjerenom prijepisu (npr. izvadak iz upisnika brodova),

2) ipravu kojom se dokazuje postojanje hipoteke na brodu i tereta te
prava preće kupnje koji su upisani u upisnik brodova te podatke o poznatim
privilegijama na brodu koji je predmet izvršenja.

Ako se izvršenje provodi na hrvatskom brodu, uz prijedlog treba priložiti
izvadak iz upisnika brodova kojim se dokazuje vlasništvo dužnika na brodu,
ili, ako brod nije upisan u upisnik brodova - isprava kojom se dokazuje
da se brod koji je predmet izvršenja nalazi u posjedu jednog ili više dužnika.

Ako je strani brod na kojemu se traži izvršenje u vrijeme podnošenja
prijedloga za prodaju već zaustavljen, uz prijedlog za izvršenje treba
priložiti i ovjeren prijepis i pri jevod isprave na hrvatskom jeziku, u
skladu s Ustavom Republike Hrvatske i zakonom, kojom se po pravu zemlje
državne pripadnosti broda dokazuje vlasništvo i državna pripadnost broda.

Ako strani brod na kojemu se traži izvršenje u vrijeme podnošenja prijedloga
za prodaju još nije zaustavljen, vjerovnik mora učiniti vjerojatnim da
je brod vlaništvo dužnika.

Kad strani brod na kojem se provodi izvršenje prodajom bude zaustavljen,
sud će pozvati vjerovnika da u roku od tri dana podnese isprave navedene
u stavku 3 ovoga članka.

Ako vjerovnik ne postupi prema odredbi stavka 5. ovoga članka, sud će
rješenjem obustaviti izvršni postupak

3. Rješenje o izvršenju prodajom

Članak 883.

Rješenje o izvršenju prodajom broda sud dostavlja prema odredbama Zakona
o parnićnom postupku o osobnoj dostavi strankama i svim osobama u čiju
korist, prema podacima iz spisa, postoji kakvo založno pravo, pravo na
namirenje ili pravo preće kupnje u pogledu broda koji je predmet izvršenja.

Pored dostave rješenja iz stavka 1. ovoga članka sud posebno obavještava
osobe u čiju je korist upisano pravo preće kupnje da se u postupku prodaje
neće moći pozivati na svoje pravo preće kupnje.

Ako je boravište dužnika nepoznato ili ako se dužnik nalazi u inozemstvu,
sud će dužniku po službenoj dužnosti postaviti za privremenog zastupnika
zapovjednika broda, kojem će dostaviti rješenje o izvršenju prodajom broda.Ako
je zapovjednik napustio brod, sud će za privremenog zastupnika dužnika
postaviti drugu odgovarajuću osobu za obavljanje te dužnosti.

Članak 884.

Kad donese rješenje o prodaji broda koji je upisan u upisnik brodova,
sud će po službenoj dužnosti odrediti da se to rješenje zabilježi u upisnik
brodova.

Kad donese rješenje o prodaji broda koji nije upisan u upisnik brodova,
sud će po službenoj dužnosti odrediti da se obavi popis broda.

Učinak zabilježbe iz stavka 1. ovoga članka, odnosno popisa iz stavka
2. ovoga članka sastoji se u tome da se prodaja radi namirenja tražbine
vjerovnika može provesti protiv svake osobe koja kasnije stekne pravo vlasništva
nad brodom koji je predmet prodaje (pravo na namirenje) i da vjerovnik
u čiju je korist ta zabiježba, odnosno popis učinjen ima prvenstvo u pogledu
namirenja svoje izvršne tražbine i sporednih tražbina prema svakoj drugoj
osobi koja kasnije stekne kakvo založno pravo na brodu ili koja ostvari
pravo na namirenje.

Za prvenstveni red prava na namirenje koje pripada vjerovniku odlućujući
je trenutak kad je tijelu koje vodi upisnik brodova podnesen prijedlog
za izvršenje prodajom bi-oda.

Ako predmet izvršenja nije upisan u upisnik brodova, red prvenstva određuje
se prema trenutku kad zamolnica za provodenje popisa stigne sudu nadležnom
za provođenje izvršenja, odnosno ako je taj sud nadležan za donošenje rješenja
o izvršenju prodajom - prema trenutku kad tom sudu stigne prijedlog za
prodaju broda.

Članak 885

Ako je u kakvu prijašnjem postupku obavljen popis broda koji je predmet
prodaje, a taj brod nije upisan u upisnik brodova, u zapisnik o prijašnjem
popisu zabilježit će se rješenje o izvršenju prodajom

Članak 886.

Nakon zabilježbe rješenja o izvršenju prodajom, odnosno sastavljanja
popisa, pa dok se postupak prodaje ne obustavi, ne nkože se provesti poseban
postupak prodaje u korist drugih iz.vršnih tražbina u pogledu istog broda.

Vjerovnici, u čiju korist, u t.ijeku postupka prodaje iz stavka 1. ovoga
članka do pravomoćnosti rješenja o dosudi broda. bude doneseno rješenje
o izvršenju prodajom, prislupaju pokrenutom postupku i dužni su ga preuzeti
u stanju u kojem se nalazio u trenutku njihova pristupanja.

O pristupanju novih vjerovnika sud će obavijestiti sve osobe iz članka
883. ovoga Zakona.

4. Provedba izvršenja

Članak 887.

Kad donese, odnosno kad primi rješenje o izvršenju, izvršni sud će bez
odgode:

1) odrediti zaustavljanje broda (članak 974.) i u tu svrhu pozvati teritorijalno
nadležnu lučku kapetaniju da brodu oduzme upisni list, odnosno brodsku
svjedodžbu, popis posade i isprave o sposobnosti broda za plovidbu, a stranom
brodu - isprave koje odgovaraju tim hrvatskim ispravama,

2) prema potrebi odrediti čuvanje broda,

3) obaviti popis broda i njegovih pripadaka čija se vrijednost posebno
utvrđuje prema odredbi članka 912. ovoga Zakona,

4) sastaviti popis posade i putnika koji ostaju na brodu i popisati
vrstu i količinu tereta koji se nalaze na brodu.

Članak 888.

Sud može čuvanje broda povjeriti zapovjedniku broda, kome će u tu svrhu
odobriti da zadrži potreban broj članova posade, a može narediti da se
posada broda zajedno sa zapovjednikom iskrca te da se postave drugi čuvari.

Pri odlućivanju hoće li brod povjeriti na čuvanje zapovjedniku broda
ili drugoj osobi sud će, vodeći računa o prijedlozima vjerovnika, uzeti
u obzir sigurnost broda, troškove čuvanja te druge važne okolnosti

Članak 889.

Sud može, na prijedlog stranaka, zapovjednika broda ili čuvara broda
narediti da se brod premjesti u drugo mjesto ako nađe da bi to bilo potrebno
radi sigurnosti broda ili da bi bilo korisno iz drugih važnih razloga osobito
radi smanjenja troškova čuvanja i održavanja broda.

Mjesto u koje se brod premjesti, u skladu s odredbom stavka 1 ovoga
članka, ne mora se nalaziti na području suda koji provodi izvršenje

Članak 890.

Ako se osoba ovlaštena da raspolaže teretom koji se nalazi na brodu
na kojem se provodi izvršenje ne prijavi sudu u roku od tri dana od zaustavljanja
broda, sud će po službenoj dužnosti toj osobi postaviti privremenog zastupnika.

Dok se teret nalazi na brodu, brigu o čuvanju tereta vodi zapovjednik
broda, odnosno osoba koju sud postavi za čuvara broda.

Na prijedlog osobe ovlaštene da raspolaže teretom ili njezina privremenog
zastupnika, dužnika ili zapovjednika broda, a ako postoje opravdani razlozi,
i na prijedlog čuvara broda, sud će dopustiti da se teret iskrca i da se
smjesti na čuvanje u javno slsladište ili na drugo prikladno mjesto

Sud će osobi ovlašlenoj da raspolaže teretorn, odnosrlo njezinu privremenom
zastupniku dopustiti slobodno raspolaganje teretom ako se tome ne protivi
brodar, zapovjednik broda ili drugi zastupnik brodara

Ako se zapovjednik broda po nalogu suda ili dobro voljno iskrca, to
ne utjeće na njegova ovlaštenja da zastupa brodara, odnosno poduzetnika
prema teretu koji se na brodu nalazio u,trenutku zaustavljanja.

Odredbama stavka 1. do 5. ovoga članka ne dira se u prava i dužnosti
stranaka koje proizlaze iz ugovora o prijevozu stvari.

Članak 891.

Putnici i njihova prtljaga moraju se iskrcati s broda na kojem se provodi
izvršenje.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka sud će, na prijedlog dužnika,
dopustiti putnicima da s prtljagom ostanu na brodu ako se tome ne protivi
vjerovnik ili čuvar broda i ako dužnik predujmi troškove uzdržavanja putnika

Odredbama stavka 1. i 2. ovoga članka ne dira se u prava i dužnosti
slranaka koji proizlaze iz ugovora o prijevozu.

Članak 892.

Troškove provođenja izvršenja, čuvanja i održavanja broda prethodno
snosi vjerovnik.

Sud može odrediti da vjerovnik predujmi potrebnu svotu za namirenje
troškova provedbe izvršenja.

Ako vjerovnik u roku koji mu odredi sud ne položi predujam, sud će rješenjem
obustaviti izvršni postupak.

Članak 893.

Ako za to postoje posebno opravdani razlozi, sud može na prijedlog zainteresirane
osobe nakon što sasluša stranke i poznate vjerovnike koji na brodu imaju
kakav stvarnopravni teret, dopustiti da brod u tijeku postupka izvršenja
poduzme jedno ili više putovanja:

Sud neće dopustiti putovanje iz stavka 1. ovoga članka ako nije sklopljen
ugovor o osiguranju broda, uz uvjete koje sud šmatra prikladnim, i ako
predlagać putovanja ne dade odgovarajuće osiguranje raspoloživo i prenosivo
u korist vjerovnika za štetu koja bi za njih iz toga mogla proisteći.

Radi saslušanja stranaka i ostalih vjerovnika, prema odredbi stavka
1. ovoga članka, sud će zakazati ročište ili će ovlaštenim osobama pisano
priopćiti prijedlog i uvjete uz koje se traži dozvola za poduzimanje putovanja,
uz poziv da se o prijedlogu izjasne u roku od tri dana od dana dostave
poziva.

Ako koja od pozvanih osoba ne dođe na ročište, odnosno ako se u roku
iz stavka 3. ovoga članka ne izjasni o prijedlogu, smatrat će se da pristaje
na to da se predloženo putovanje poduzme.

Osoba na čiji je prijedlog putovanje dopušteno dužna je, na zahtjev
suda, predujmiti troškove putovanja. Ako to ne učini u roku koji sud odredi,
putovanje se neće poduzeti

5. Utvrđivanje vrijednosti broda te popis i procjena pripadaka

Članak 894.

Kad rješenje o izvršenju prodajom broda postane pravomoćno, izvršni
sud će utvrditi vrijednost broda i njegovih pripadaka.

Posebno se popisuju i procjenjuju samo oni pripaci koji se redovno ne
nalaze na brodovima slićnoga tipa kojem pripada brod koji je predmet izvršenja,
a koji su veće vrijednosti, odnosno dijelovi koji su privremeno odvojeni
od broda.

Vrijednost broda utvrđuje se u visini njegove tržišne cijene na dan
prodaje

Pri utvrdivanju vrijednosti broda treba navesti koju vrijednost ima
brod koji je predmet izvršenja ako ostanu na snazi stvarnopravni tereti,
a koju vrijednost ima bez tih prava i tereta te posebno vrijednost stvarnopravnih
tereta.

Ako je vrijednost broda koji je predmet izvršenja bila utvrdena u prijašnjem
izvršnom ili stećajnom postupku, a od tada nije nastupila važnija promjena,
sud može kao vrijednost broda uzeti vrijednost utvrdenu u tom prijašnjem
postupku. Prije donošenja te odluke sud će o tome saslušati stranke.

Naprijedlog jedne od stranaka koji mora biti podnesen najkansije osam
dana prije ročišta za prodaju, na ročištu za prodaju sud može zaključkom
ponovno utvrditi vrijednost broda ako stranka učini vjerojatnim da se ta
vrijednost znatno izmijenila od dana prethodnog utvrđivanja vrijednosti
do dana prodaje.

Članak 895.

O ročištu za popis i utvrđivanje vrijednosti broda sud obavještava stranke.

Ročište za popis i utvrđivanje vrijednosti broda održava se, u pravilu,
na mjestu gdje se brod nalazi.

Radi utvrđivanja vrijednosti broda sud će imenovati jednog ili više
vještaka.

Rješenjem kojim utvrđuje vrijednost broda sud donosi po slobodnoj ocjeni,
uzimajući u obzir nalaz i mišljenje vještaka i ostale podatke iznesene
tijekom postupka.

Protiv rješenja o imenovanju vještaka iz stavka 3. ovoga članka nije
dopuštena žalba.

Protiv rješenja o utvrdivanju vrijednosti broda koji je predmet izvršenja
žalbu može izjaviti, osim stranaka, i svaka osoba koja ima pravo da se
namiri iz cijene ostvarene prodajom broda.

6. Uvjeti prodaje

Članak 896.

Kad rješenje o utvrđivanju vrijednosti broda koji je predmet izvršenja
postane pravomoćno, sud će pozvati vjerovnika da u odredenom roku podnese
nacrt uvjeta prodaje, ako vjerovnik nije to već učinio.

Ako vjerovnik u roku iz stavka 1. ovoga članka ne podnese nacrt uvjeta
prodaje, smatrat će se da pristaje da se prodaja obavi uz uvjete određene
ovim Zakonom.

Ako uvjeti prodaje koje predloži vjerovnik odgovaraju odredbama ovoga
Zakona o uvjetima prodaje, izvršni sud odobrit će ih bez prethodne rasprave.

Ako vjerovnik predloži uvjete prodaje koji odstupaju od odredaba ovoga
Zakona, sud će odrediti ročište za utvrdivanje uvjeta prodaje.

Na ročište iz stavka 4. ovoga članka sud će pozvati stranke i sve one
osobe u čiju korist, prema podacima iz spisa koji se nalaze kod suda, postoje
kakvi stvarnopravni tereti na brodu koji je predmet izvršenja.

Osobama kojima se poziv vjerovatno neće moći dostaviti sud će postaviti
privremenog zastupnika, kome će dostaviti poziv za ročište.

Članak 897.

Na ročištu za raspravljanje o predloženim uvjetima prodaje sve pozvane
osobe mogu dati prijedloge za izmjenu predloženih uvjeta.

Sud će na temelju rezultata raspravljanja utvrditi uvjete prodaje u
okviru odredaba ovoga Zakona.

Ako se na ročištu za utvrđivanje uvjeta prodaje predloži obustava ili
odgoda prodaje, raspravljanju o uvjetima prodaje može se pristupiti tek
nakon što prijedlog bude odbijen.

Sud će odlućiti hoće li se s donošenjem odluke o uvjetima prodaje prićekati
dok rješenje o odbijanju prijedloga iz stavka 3. ovoga članka ne postane
pravomoćno

Članak 898.

Uvjeti prodaje moraju sadržati

1) naziv, odnosno ime, sjedište, odnosno boravište i državljanstvo vjerovnika,

2) naziv, odnosno ime, sjedište, odnosno boravište i državljanstvo dužnika,

3) ime ili oznaku, vrstu, luku upisa i državnu pripadnost broda, bruto
i neto tonažu broda, odnosno istisninu, nosivost, granice plovidbe, podatke
važne za utvrđivanje stanja i upotrebljivosti broda, kao što su namjena.
godina gradnje, materijal od kojega je brod izgrađen, vrstu i snagu pogonskih
strojnih uređaja i uređaja za posebnu namjenu, za brodove u gradnji navodi
se i stupanj izgradenosti te popis i vrijednost neugrađenog materijala
koji će biti obuhvaćen prodajom,

4) naznaku stvarnopravnih tereta što ih je kupac dužan preuzeti bez
uračunavanja u kupovninu,

5) utvrđenu vrijednost broda,

6) naznaku najniže prihvatljive ponude,

7) odredbe o načinu davanja i o visini jamstva koje treba da daju ponuđaći,

8) odredbe o načinu isplate kupovnine,

9) naznaku vremena kad rizici i koristi prelaze na kupca,

10) odredbe o vremenu i uvjetima uz koje će se brod predati kupcu, posebno
ako teret do pravomoćnosti rješenja o dosudi ne bude iskrcan s broda, i
upisati njegovo pravo vlasništva u upisnik brodova,

11) prema potrebi odredbe o prodaji suvlasnićkog dijela broda.

Članak 899.

Na usmenoj javnoj dražbi mogu sudjelovati samo osobe koje polože jamčevinu.

Ako sud, na prijedlog stranaka, ne odredi drugačije, jamčevina koju
ponuditelji moraju položiti čini deseti dio utvrđene vrijednosti broda
koji je predmet izvršenja.

Jamčevina se polaže u gotovom novcu, vrijednosnim papirima ili drugim
imovinskim vrijednostima koji su raspoloživi i slobodno prenosivi.

Od polaganja jamćevine oslobođeni su vjerovnik koji je predložio izvršenje
i založni vjerovnici ako njihove tražbine dostižu svotu jamćevine i ako
bi se, s obzirom na njihov red prvenstva i utvrđenu vrijednost broda, ta
svota mogla namiriti iz cijene ostvarene prodajom.

Od polaganja jamćevine kao ponuđaći olobođeni su Republika Hrvatska,
jedinice lokalne samouprave i njihova tijela.

Članak 900

Jamćevina koju je dao ponuditelj ćija je ponezda prihvaćena ostaje kod
suda dok ponuditelj ne udovolji svim obvezama prema uvjetima prodaje ili
dok rješenje suda o uskraćivanju dosude broda ne postane pravomoćno.

Ostalim ponuditeljima vratit će se položena jamćevina poslije zaključenja
roćišta zu prodaju.

Jamćevina najboljeg ponuditelja služi kao zalog za sve obveze koje nastanu
protiv njega iz postupka prodaje.

Članak 901.

Ako sud, na prijedlog stranaka i uz pristanak ovlaštenika ne odredi
drugačije, kupac preuzima dosudeni brod slobodan od svih stvarnopravnih
tereta.

Članak 902.

Najniža je prihvatljiva ponuda, u pravilu, najmanje jedna polovica utvrdene
vrijednosti broda.

Na prijedlog vjerovnika čija je tražbina osigurana založnim pravom ili
dužnika, ako na to pristane vjerovnik koji je predložio izvršenje,sud može
kao najnižu prihvattljivu ponudu odrediti i veću svotu

Članak 903.

Ako se na prijedlog stranaka ne odredi drugačije, kupac je dužan u roku
od petnaest dana od dana dosude dokazati da je položio sudu kupovninu za
dosuđeni brod koji je predmet izvršenja.

Od polaganja. kupovnine ili njezina dijela u gotovom novcu kupac se
oslobada ako vjerovnici čije su tražbine osigurane zalogom na brodu pristanu
da kupac preuzme te dugove.

Ako je kupac udovoljio svim obvezazna iz uvjeta prodaje, gotovi novac
položen sudu kao jamstvo može se upotrijebiti kao dio kupovnine.

Članak 904.

Rizik za prodani brod koji je predmet izvršenja prelazi na kupca onog
dana kad mu je brod pravomoćno dosuden. Od tog dana kupac snosi i sve terete
vazane za pravo vlasništva na brodu.

Kupcu se predale dosuđeni brod zajedno s prodanim pripacima i njegovir
pravo vlasništva upisuje se nakon što udovolji svim uvjetima prodaje

7. ročište za prodaju

Članak 905.

Prodaja broda obavlja se na ročištu za prodaju usmenom javnom dražbom.

Članak 906.

Kad sud utvrdi vrijednost broda koji je predmet izvršenja i odredi uvjete
prodaje, zakazat će ogiasom ročište za prodaju tako da od dana prve objave
oglasa do dana ročišta za prodaju protekne najmanje 15, a najviše 30 dana.

Ročište za prodaju ne smije se održati prije nego što rješenje o izvršenju
prodajom i rješenje o utvrdivanju uvjeta prodaje postanu pravomoćni.

Članak 907

Oglas o prodaji sadrži osobito:

1) naznaku broda i pripadaka koji će se izložiti prodaji i vrijednost
broda koji je predmet izvršenja,

2) naziv, odnosno inke, sjedište, odnosno boravište i državljanstvo
stranaka,

3) vrijeme i mjesto održavanja ročišta za prodaju,

4) naznaku najniže prihvatljive ponude i stvote jamčevine,

5) priopćenje da se uvjeti prodaje i isprave koje se odnose na brod,
koji je predmet izvršenja, mogu razgledati kod izvršnog suda,

6) poziv založnim vjerovnicima čija prava nisu upisana u upisnik brodova
da najkasnije na ročištu za prodaju prijave svoje tražbine, s upozorenjem
da će se njihova prava u postupku uzeti u obzir samo ako proizlaze iz izvršnih
spisa,

7) poziv da svaka osoba koja na brodu, koji je predmet izvršenja, ima
kakvo pravo, zbog kojega prodaja ne bi bila dopuštena, prijaviti svoje
pravo sudu najkasnije na ročištu za prodaju prije poćetka usmene javne
dražbe, s upozorenjem da se to pravo u pogledu broda na kojem se provodi
izvršenje na štetu savjesnog kupca neće više moći ostvariti,

8) priopćenje da će se osobi koja na brodu koji je predmet izvršenja
ima takvo pravo ili teret dostavljati obavijesti o daljnjem tijeku postupka
samo ako boravi u Republici Hrvatskoj ili ako u Republici Hrvatskoj ima
svog punomoćnika, odnosno punomoćnika za primanje pismena

Članak 908.

Sud će oglas o prodaji dostaviti strankama i svim osobama koje, prema
spisima koji se nalaze kod suda, imaju na brodu kakav stvarnopravni teret
ili pravo preće kupnje.

Sud će ujedno pozvati vjerovnike koji na brodu imaju zalogoin osigurane
tražbine da se najkasnije pet dana prije ročišta za prodaju izjasne traže
li da se njihove tražbine isplate u gotovom novcu ili pristaju da kupac
preuzme dug, tako da se od duga oslobodi dotadašnji dužnik, a ako se u
određenom roku ne izjasne, smatra se da traže da im se tražbine isplate
u gotovom novcu.

Ako je na brodu uknjižena kakva kreditna ili kaucijska hipoteka, vjerovnici
će se pozvati da najkasnije prije poćetka prodaje prijave iznose svojih
tražbina iz pravnilk odnosa osiguranih tim založnim pravima.

Oglas o prodaji dostavlja se prema odredbama Zakona o parnićnom postupku
o dostavi osobno strankama.

Osobi kojoj se oglas o prodaji vjerovatno neće moći dostaviti na vrijeme
ili je pokušaj dostave ostao bez uspjeha, sud će postaviti privremenog
zastupnika kome će dostaviti oglas o prodaji

Članak 909.

Sud će oglas o prodaji objaviti u "Narodnim novinama", na
oglasnoj ploći suda, na oglasnoj ploči teritorijalno nadležne lučke kapetanije
te na drugi prikladan način.

Stranke mogu zahtijevati da se oglas o prodaji objavi na njihov trošak
na drugi način koji oni predlože

Članak 910.

Ako se prodaja provodi na domaćem brodu, sud će Udrediti da se ročište
za prodaju zabilježi u upisnik brodova u koji je brod upisan.

Članak 911

Dužnik je dužan u vrijerne između objave i održavanja roćišta za prodzaju
omogućiti osobama koje su zainteresirane da sudjeluju u prodaji da razgledaju
brod koji je predmet izvršenja te isprave koja se na njega odnose

Sud će zakljućkom odrediti kad se brod može razgleda ti, uzimajući u
obzir potrebe nesmetanog poslovanja broda

Članak 912.

Ročište za prodaju jest javno i drži se, u pravilu, u zgradi suda.

Sud može odrediti da se ročište za prodaju održi na mjestu gdje se nalazi
brod koji je predmet izvršenja

Sud će na ročištu za prodaju staviti sudionicima na uvid uvjete prodaje
i ostale isprave koje se odnose na postupak prodaje.

Ako ročištu za prodaju prisustvuje samo jedan ponuditelj, sud će zaključkom
odlućiti hoće li se ročište odgoditi ili će se održati

Članak 913

Kad utvrdi da nema smetnji za održavanje ročišta za prodaju, sud će
iznijeti uvjete prodaje, podatke o tražbinama vjerovnika koji imaju pravo
namirenja iz postignute kupovnine, izjave vjerovnika koji imaju na brodu
zalogom osiguranu tražbinu o načinu namirenja ili o preuzimanju njihovih
tražbina, o tražbinama osiguranim kreditnim ili kaucijskim hipotekama i
o drugim okolnostima koje su značajne za provođenje ročišta za prodaju

Zastupnici ponuditelja moraju dokazati svoje ovlaštenje na zastupanje
na tom ročištu javnom ispravom ili javno ovjerenom punomoći.

Članak 914.

Sud može odrediti da se prodaja i plaćanje kupovnine postignute prodajom
stranog broda obavlja u stranim sredstvima plaćanja, u skladu sa posebnim
zakonom.

Odredba stavka 1. ovoga članka može se primijeniti i kad se prodaja
provodi radi namirenja tražbina stranih vjerovnika na hrvatskom brodu i
kad na javnoj dražbi kao ponuditelji sudjeluju strane fizičke ili pravne
osobe.

Sud, na zahtjev stranoga hipotekarnog vjerovnika u skladu s posebnim
zakonom, mora dopustiti prodaju broda za strana sredstva plaćanja ako je
hipotekarna tražbina upisana u stranim sredstvima plaćanja.

Članak 915.

Ponuditelj je vezan za svoju ponudu sve dok se ne stavi veća ponuda
(članak 916.).

Članak 916.

Sud će pozvati prisutne stranke da stavljaju ponude tek nakon što protekne
pola sata od vremena koje je određeno za poćetak ročišta za prodaju.

Usmena javna dražba nastavit će se sve dok se stavljaju veće ponude.

Ako to traži koji ponuditelj, sud može, radi stavljanja veće ponude,
dopustiti kratak rok za razmišljanje.

Usmena javna dražba zakljućit će se ako ni poslije drugog poziva u roku
od pet minuta nije stavljena veća ponuda. Na to će sud osobito upozoriti
prisutne.

Prije zakljućenja prodaje sud će još jednom objaviti posljednju ponudu,
a zatim će proglasiti da je prodaja zaključena.

Članak 917.

Kad sud zaključi prodaju, pozvat će prisutne da odmah na ročištu za
prodaju istaknu prigovore protiv dosude.

Prigovor protiv dosude najboljem ponuditelju može se temeljiti samo
na ovim razlozima:

1) da od dana objave do dana održavanja ročišta za prodaju nije prošlo
15 dana (članak 906.),

2) da oglas o ročištu za prodaju nije bio pravilno sastavljen ili objavljen,

3) da o ročištu za prodaju nisu bile obaviještene sve osobe koje je
sud bio dužan obavijestiti,

4) da je postupak prodaje nastavljen iako je bilo doneseno rješenje
o obustavi postupka,

5) da su pri usmenoj javnoj dražbi povrijeđene odredbe ovoga Zakona
o dražbi,

6) da uvjeti uz koje je stavljena najbolja poikuda nisu u skladel s
utvrđenim uvjetima prodaje,

7) da najbolji ponuditelj, odnosno njegov zastupnik ni su sposobni za
sudjelovanje u prodaji broda,

8) da najviša ponuda nije dovoljna da se njome potpuno namiri zalogom
osigurana tražbina sa sporednim traž binama vjerovnika koji podposi prigovor,
a njegovoj tražbini pripada prvenstvo pred tražbinom vjerovnika koji je
predložio izvršenje.

Članak 918.

O nedostacima navedenim u članku 917. stavku 2. točki 4), 6) i 7) ovoga
Zakona sud vodi računa po službenoj dužnosti. O ostalim nedostacima sud
će odlučivati samo ako budu pravovremeno istaknuti u podnesenim prigovorima

Činjenice na kojima se temelje prigovori sud će istražiti i utvrditi
po službenoj dužnosti.

Članak 919.

O podnesenim prigovorima sud će odlučiti, u pravilu, na ročištu za prodaju.

Kad u povodu uvažavanja podnesenih prigovora uskrati dosudu, sud će,
nakon što sasluša prisutne koje je bio dužan obavijestiti o ročištu za
prodaju, odlućiti o tome hoće li prodaju odmah nastaviti ili će odrediti
novo ročište za prodaju.

Ako odlući da se prodaja odmah nastavi, ponuditelji koji su sudjelovali
u prodaji vezani su svojim prijašnjim ponudama ako one zbog većih ponuda
nisu izgubile valjanost.

Ako se o prigovorima ne odlući na samom ročištu, sud će svoje rješenje
o prigovorima dostaviti najboljem ponuditelju, strankama i svim osobama
koje protiv donesene odluke imaju pravo podnijeti žalbu.

Članak 920.

Ako prigovori ne budu podneseni i ako se ne ustanovi da ima nedostataka
iz članka 917. stavka 2. točke 4), 6) i 7), ovoga Zakona, sud će već na
ročištu za prodaju donijeti rješenje o dosudi broda koji je predmet izvršenja
najboljem ponuditelju za čiju ponudu nađe da je prihvatljiva. To će rješenje
sud objaviti na ročištu i dostaviti osobama iz članka 927. stavka 1. ovoga
Zakona i svima ostalim sudionicima u prodaji.

Hješenje o dosudi objavit će se u roku od osam dana na oglasnoj ploči
suda i zabilježiti u upisniku brodova. Posljedica te zabilježbe jest da
kasniji upisi u upisniku brodova stvaraju prava protiv dosadašnjeg vlasnika
broda samo ako rješenje o dosudi bude ukinuto. U objavljenom će se rješenju
navesti najviša ponuđena cijena i rok za prijavu natponude, uz naznaku
njezine najmanje svote.

Svaka osoba koju je sud bio dužan obavijestiti o ročištu za prodaju
može tražiti da se rješenje iz stavka 2. ovoga članka objavi o njezinu
trošku u "Narodnim novinama" ili na drugi način

Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka žalba nije dopuštena

Članak 921.

Brod koji je predmet izvršenja ne smije se dosuditi ako na ročištu za
prodaju nije stavljena ponuda koja dostiže najnižu prihvatljivu ponudu
(članak 902).

Sud će rješenjem uskratiti dosudu ako nađe da su podneseni prigovori
opravdani, ako utvrdi da postoji kakav nedostatak na koji pazi po službenoj
dužnosti ili ako ustanovi da je prodaja održana prije pravomoćnosti rješenja
o izvršenju prodajom i rješenja o utvrđivanju uvjeta prodaje.

Rješenje o uskraćivanju dosude zabilježit će se u upisnik brodova

Ako viši sud, rješavajući o žalbi protiv rješenja iz stavka 1. i 2.
ovoga članka, donese rješenje o dosudi, zabilježba dosude djelovat će otkad
je bilo zabilježeno da je dosuda uskraćena (stavak 1. i 2).

Članak 922.

Rješenje o dosudi može se pobijati žalbom iz razloga navedenih u članku
917. stavku 2 i članku 921. stavku 1. ovoga Zakona te zbog toga što rješenje
o dosudi nije u skladu sa sadržajem sudskih spisa na kojima se temelji

Osoba kojoj je sud dosudio brod koji je predmet izvršenja može pobijati
rješenje iz razloga što je sud bio dužan uskratiti dosudu, odnosno donijeti
rješenje o dosudi uz druge uvjete, a ne uz one koji su navedeni u rješenju
o dosudi.

Rješenje kojim se dosuda uskračuje može se pobijati zato što nije u
skladu sa sadržajem sudskih spisa na kojima se temelji, odnosno što nije
postojao zakonski razlog za uskraćivanje dosude.

Osoba koja je na ročištu za prodaju prigovorila dosudi nema pravo žalbe
protiv rješenja o uskraćivanju dosude.

8. Novo ročište za prodaju

Članak 923.

Ako je dosuda pravomoćno uskraćena zato što nije stavljena najniža prihvatljiva
ponuda, sud će odrediti novo ročište za prodaju, ako to predloži vjerovnik
koji je predložio izvršenje u roku od osam dana od dana bezuspješno održanog
ročišta.

Prije nego što odredi novo ročište za prodaju, sud može odrediti novo
utvrđivanje vrijednosti broda koji je predmet izvršenja i zakazati ročište
radi raspravljanja o izmjeni uvjeta prodaje.

Od prvog do drugog ročišta za prodaju mora proći najmanje 30 dana.

Ako vjerovnik koji je predložio izvršenje ne predloži novo ročište za
prodaju u roku iz stavka 1. ovoga članka sud će rješenjem obustaviti izvršni
postupak.

Članak 924.

Ako sud uskrati dosudu iz drugog razloga, a ne iz razloga navedenog
u članku 923. ovoga Zakona, i ako nema nedostataka koji čine nedopustivim
nastavak postupka, sud će po službenoj dužnosti odrediti novo ročište za
prodaju.

Na novom ročištu za prodaju prodaja će se obavljati na temelju prije
utvrđenih uvjeta.

9. Pravomoćnost rješenja o dosudi

Članak 925.

Kad rješenje o uskraćivanju dosude postane pravomoćno, sud će najboljem
ponuditelju vratiti položenu jamćevinu.

Članak 926.

Kad rješenje o dosudi broda postane pravomoćno, sud će, na prijedlog
kupca ili ovlaštenika terete ili njegova privremenog zastupnika, odrediti
da se iz broda iskrca teret, odnosno na prijedlog kupca - osobe i njihove
stvari.

Troškove iskrcavanja tereta prema odredbi stavka 1. ovoga članka predujmljuje,
na zahtjev suda, osoba koja traži iskrcavanje, ako iz uvjeta prodaje ne
proizlazi što drugo.

Ako se osoba koja je bila brodar prije nego što je brod prodan ili njegov
zastupnik protivi da se teret preda u slobodno raspolaganje njegovu ovlašteniku,
sud će odrediti da se teret, na trošak brodara, preda na čuvanje u javno
skladište ili na drugo prikladno mjesto

Odredbama stavka 1. do 3 ovoga članka ne dira se u prava i dužnosti
stranaka koji proizlazi iz ugovora o prijevozu stvari.

Protiv rješenja kojim se određuje iskrcavanje tereta, osoba i njihovih
stvari te smještaj tereta u javno skladište ili na drugo prikladno mjesto
žalba nije dopuštena

Članak 927.

Vlasnici pripadaka broda koji nisu bili obuhvaćen, prodajom ovlašteni
su da poslije pravomoćnosti rješenja o dosudi broda na svoj trošak i rizik
iznesu te pripatke.

Članak 928.

Prava koja je kupac stekao na temelju pravomoćne do sude broda koji
je predmet izvršenja ne mogu še pobijati zato što je poslije pravomoćnosti
rješenja o dosudi bila uki nuta ili preinaćena izvršna isprava na kojoj
je bilo uteme ljeno rješenje o izvršenju prodajom broda

10. Ponovna prodaja

Članak 929.

Ako kupac ne dokaže da je isplatio kupovninu u roku iz članka 903. stavka
1. ovoga Zakona, sud će, na prijedlog ovlaštene osobe, oglasiti nevažećim
pravomoćno rješenje o dosudi i odrediti ponovnu prodaju na trošak i rizik
kupca.

Prijedlog za ponovnu prodaju mogu staviti stranke, vjerovnici čije su
tražbine osigurane hipotekom na brodu koji je predmet izvršenja i vjerovnici
za čije privilegije na brodu ne postoji izvršna isprava.

Predlagatelj je dužan predložiti ponovnu prodaju najkasnije u roku od
deset dana od dana proteka roka iz član ka 903. stavka 1. ovoga Zakona.
Ako u tom roku nitko ne predloži ponovnu prodaju, sud će rješenjem obustaviti
iz vršni postupak i osloboditi brod koji je predmet izvršenja.

Ponovna se prodaja obavlja prema odredbama koje va že za prvu prodaju
i prema uvjetima koji su bili utvrđeni.

Sud može, na prijedlog ovlaštenih osoba, odrediti da se pri ponovnoj
prodaji uvaže i takve ponude koje su niže od polovice vrijednosti broda
utvrđene za prvu prodaju.

Ponovna prodaja neće se održati ako kupac koji je za kasnio s plaćanjem
kupovnine prije proteka roka za žalbu protiv dozvole ponovne prodaje dokaže
da je isplatio zaostalu kupovninu s kamatama i svotom potrebnom za nakna
du do tada nastale štete.

Članak 930.

Ako se na ponovnoj prodaji postigne cijena koja je niža od cijene postignute
na prethodnoj prodaji, kupac koji je zakasnio s plaćanjem kupovnine odgovara
jamstvom, položenim dijelom kupovnine i ostalom svojom imovinom za nastalu
razliku, troškove ponovne prodaje i za svaku štetu uzrokovanu njegovim
zakašnjenjem.

Izvršni će sud, po službenoj dužnosti, utvrditi iznos razlike u postignutoj
cijeni te visinu troškova iz stavka 1. ovoga članka.

Na temelju pravomoćnog rješenja iz stavka 2. ovogž: članka sud će provesti
izvršenja na položenoj jamćevini, dijelu isplaćene kupovnine, a prema potrebi,
i na ostalim sredstvima, odnosno imovini kupca. Izvršenje će se provesti
na zahtjev jedne od osoba koje su u pogledu namirenja svojih tražbina upućene
na kupovninu.

Izvršenje se provodi u korist diobne mase. Toj masi pri pada i razlika
između cijene postignute na ponovnoj i pri jašnjoj prodaji.

Kupac koji je zakasnio s plaćanjem nema pravo na svotu za koju kupovnina
postignuta na ponovnoj prodaji prelazi kupovninu postignutu na prijašnjoj
prodaji.

11. Obustava postupka

Članak 931.

Pored razloga za obustavu izvršenja prema općim propisima izvršnog postupka
i ostalih razloga predviđenih ovim Zakonom postupak prodaje obustavit će
se i:

1) ako treća osoba najkasnije osam dana prije dana ročišta za prodaju,
dajući primjereno osiguranje, izjavi da je voljna preuzeti brod koji je
predmet izvršenja za cijenu koja utvrđenu vrijednost broda prelazi najmanje
za jednu ćetvrtinu i ako izjavi da će snositi sve troškove koje bi inaće
morao snositi dužnik,

2) ako to zahtijeva založni vjerovnik koji najkasnije do poćetka dražbe
na ročištu za prodaju otkupi tražbine zbog kojih je dopuštena prodaja i
nadoknadi troškove koje bi inaće morao snositi dužnik,

3) ako vjerovnik do poćetka prodaje odustane od postupka za prodaju,
u takvu se slučaju ne može zbog iste tražbine predložiti nastavljanje postupka
prodaje prije proteka roka od šest mjeseci od dana obustave postupka prodaje,

4) ako dužnik prije početka prodaje preda sudu svote potrebne za potpuno
namirenje izvršnih tražbina i dotadašnjih troškova postupka svih vjerovnika
koji su predložili izvršenje,

5) ako ni na drugom ročištu za prodaju (članak 943. stavak 1. i članak
944.) ne bude stavljena najniža prihvatljiva ponuda.

Članak 932. .

Ako sud prihvati prijedlog za obustavu prodaje iz članka 931. točke
1. ovoga Zakona, sud će odgoditi postupak prodaje.

Ako predlagatelj iz članka 931. točke 1. ovoga Zakona ne predloži odgovarajuće
osiguranje u određenom roku, sud će odgođeni postupak nastaviti po službenoj
dužnosti.

Osiguranje koje je predlagatelj položio pripada, u slučaju nastavljanja
postupka iz stavka 2. ovoga članka, diobnoj masi.

U pogledu naplate cijene za koju je predlagatelj pristao da preuzme
brod koji je predmet izvršenja na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
članka 930. stavka 2., 3. i 4. ovoga Zakona.

Kad predlagatelj isplati svote iz članka 931. točke 1. ovoga Zakona,
sud će obustaviti postupak prodaje.

Članak 933.

O odgodi i obustavi postupka prodaje sud će obavijestiti sve qsobe navedene
u članku 908. stavku 1. ovoga Zakona.

Sud će istodobno upozoriti vjerovnika koji je predložio izvršenje na
pravo koje mu pripada prema odredbi članka 920. ovoga Zakona.

Kad protekne rok od 15 dana od dana pravomoćnosti rješenja o obustavi
postupka, sud će odrediti da se brišu sve zabilježbe u upisniku brodova,
odnosno u popisu koje se odnose na postupak prodaje.

Članak 934.

Vjerovnik u čiju je korist u upisniku brodova zabilježena dozvola prodaje
može u roku od 15 dana od dana pravomoćnosti rješenja o obustavi postupka,
predložiti izvršnom sudu da se prema prvenstvenom redu navedene zabilježbe
u korist njegove izvršne tražbine i sporednilh tražbina uknjiži hipoteka
na brodu koji je predmet izvršenja

Okolnost što je dužnik u meduvrernenu otuđio ili opteretio brod koji
je predmet izvršenja ne smeta takvu knjiženju hipoteke

Prijedlog prema odredbi stavka 1. ovoga članka ne mo že se uvažiti ako
je postupak prodaje bio obustavljen zatci što izvršenje nije bilo uopće
dopustivo, što je izvršna isprava pravomoćno ukinuta ili proglašena bez
učinika, što je tražbina radi koje se vodi izvršenje namireno ili je praivomoćno
utvrđeno da tražbina ne pripada vjerovnku.

12. Razdioba kupovnine

Članak 935.

Kad kupovina bude isplaćena i rješenje o dosudi po stane pravomoćno,
sud će odrediti roćište za raspravu o razdiobi kupovnine.

Na ročište će sud pozvati osobe navedene u članku 908 stavku 1. ovoga
Zakona, a kupca će obavijestiti da na tom ročištu može sudjelovati.

U pozivu na ročište iz stavka 1. ovoga članlca sud će upozoriti vjerovnika
da će se tražbina vjerovnika koji ne dođu na ročište uzeti u obzir prema
stanju koje proizlazi iz upisnika brodova i izvršnih spisa i da najkasnije
na ročištu za razdiobu kupovnine mogu drugim osobama osporiti postojanje
njihovih tražbina, njihovu visinu i red po kojem se te tražbine mogu namiriti.

Zaključak o zakazivanju ročišta objavljuje se na oglasnoj ploči suda.

Članak 936.

Na ročištu će se raspravljati o tražbinama koje bi u razdiobi kupovnine
trebalo uvažiti te o redu njihova namirenja.

Dužnik je dužan dati sudu sva objašnjenja potrebna radi utvrđivanja
pravilnosti prvenstvenog reda tražbina koje bi trebalo namiriti iz kupovnine.

Vjerovnik čije bi tražbine pri razdiobi kupovnine mog le doći na red
kad bi osporena tražbina otpala može naj kasnije na ročištu za razdiobu
kupovnine prigovoriti prijavljenim tražbinama, odnosno tražbinama koje
proizlaze iz izvršnih spisa. Prigovor se može odnositi na postojanje tražbina,
visinu i prvenstveni red namirenja

Dužnik ima pravo prigovora samo u vezi s onim tražbinama za koje tvrdi
da u pogledu njih nema nikave osnove za namirenje.

Tražbine koje ne bi mogle biti namirene iz kupovnine ni kad bi osporena
tražbina s povoljnijim prvenstvenink redom otpala neće se uzeti u raspravljanje.

Članak 937.

Diobnu masu čine

1 ) kupovnina,

2) jamčevina što ju je položio kupac koji je zakasnio s plaćanjem kupovnine,
dio kupovnine što ju je položio i druge svote koje je nadoknadio,

3) plodovi i prihodi dobiveni od broda koji je predmet izvršenja koje
je kupac dužarl vratiti,

4) prihodi od putovanja koje je obavljeno za postupka prodaje,

5) svote iz stavka 2. i 3. ovoga članka.

Kupovnina što se odnosi na brod koji je predmet iz vršenja, uzgrednosti
broda koji je predmet izvršenja, vozarina, odnosno prevoznina čine posebne
diobne mase ovisno o tome na koju se od tih vrijednosti odnose privilegiji
ili hipoteke vjerovnika koji su predložili izvršenje.

Vozarina, prevoznina i svote koje se odnose na uzgrednosti broda koje
su plaćene do zakljućenja ročišta za raspravu o razdiobi kupovnine podijelit
će se zajedno s kupovninom postignutom prodajom broda koji je predmet izvršenja.

Članak 938.

Iz diobne mase vjerovnici se podmiruju prema ovom redu prvenstva:

1) vjerovnici čije su tražbine osigurane pomorskim privilegijem,

2) vjerovnici čije su tražbine osigurane hipotekom na brodu,

3) ostali vjerovnici.

Za utvrđivanje prvenstvenog reda namirenja vjerovnika iz stavka 1. točke
t ) i 2) ovoga članka unutar pojedinog isplatnog, reda važe odredbe ovoga
Zakona o pomorskim privilegijima i hipoteci na brodu.

Izvršavanjem prava zadržaja broda iz članka 456. ovoga Zakona ne dira
se u red prvenstva tražbina osiguranih pomorskim privilegijima.

Troškovi nastali u tijeku postupka prodaje broda namiruju se prije razdiobe
kupovnine, pa i prije tražbina osiguranih pomorskim privilegijima.

Članak 939.

Red prvenstva koji pripada glavnici pripada i kamatama te glavnice koje
nisu zaostale za vrijeme dulje od tri godine od dosude te parnićnim i izvršnim
troškovima koji su nastali radi ostvarenja kojeg od tih zahtjeva.

Plaćanja koja se ponavljaju, a nisu zaostala za vrijeme duije od tri
godine prije dosude imaju isti prvenstveni red kao i pravo koje je osnova
tim plaćanjima.

Ako diobna masa ne dostigne za namirenje vjerovnika, troškovi i sporedne
tražbine podmiruju se prije glavnice.

Članak 940.

Ako diobna masa nedostaje za namirenje vjerovnika istoga isplatnog reda
(članak 938. stavak 1. i 2.) njihove tražbine, zajedno s troškovima i sporednim
tražbinama namirit će se u razmjeru prema cjelokupnoj svoti tih tražbina.

Članak 941.

Višak diobne mase koji ostane nakon što se namire sve tražbine navedene
u članku 938. ovoga Zakona sud dodjeljuje dužniku.

Članak 942.

Ako sud, na prijedlog i uz pristanak sudionika, ne odredi što drugo,
plaćanja koja se ponavljaju namirit će se tako da će se prije svega isplatiti
svote zaostale od dana dosude, a zatim će se uložiti na kamate toliko glavnice
koliko je potrebno da se njezinim kamatama namire plaćanja koja dospijevaju
poslije dana dosude.

Glavnicu koja će postati slobodna zbog prestanka prava na plaćanje sud
će dodijeliti, ako je to moguće, već unaprijed onim ovlaštenicima čije
tražbine nisu potpuno namirene iz diobne mase, i to prema prvenstvenom
redu njihovih tražbina; a ako takvih ovlaštenika nema - dužniku.

Članak 943.

Tražbine koje ovise o raskidnom uvjetu namiruje se isplatom u gotovom
novcu samo ako vjerovnik dade osiguranje da će u slučaju nastupanja uvjeta
vratiki ono što je primio.

Ako vjerovnik ne položi osiguranje u roku od 15 dana od dana dostave
rješenja o namirenju, svota potrebna za namirenje njegove tražbine predat
će se banci kao štedni ulog

Kad postane sigurno da uvjet neće nastekpiti, vjerovniku će se isplatiti
njegova tražbina.

Ako raskidni uvjet nastupi, postupit će se sa svotom koju je vjerovnik
vratio ili koja je predana banci tako da će se isplatiti onim vjerovnicima
čije tražbine nisu potpuno namirene iz svote dobivene prodajom; a ako takvih
vjerovnika nema, ta će se svota predati dužniku.

Članak 944.

Ako je isplata tražbina vezana za koji odgodivi uvjet, tražbine će se
namiriti tako da će se odgovarajuća svota izdvojiti i predati banci kao
štedni ulog koji će se iSplatiti vjerovniku kad uvjet nastupi.

Ako uvjet ne nastupi, uložene svote isplaćuju se onim vjerovnicima čije
tražbine nisu potpuno namirene iz svote dobivene prodajom; a ako takvih
vjerovnika nema, ta će se svota predati dužniku.

Članak 945.

Ako je u pogledu stvarnopravnih lereta na brodu koji je predmet izvršenja
upisana u upisnik brodova zabilježba spora ili zabilježba da je podnesena
tužba radi brisanja tog prava, tražbine, odnosno naknade za to pravo namiruju
se na način kao i tražbine koje ovise o raskidnom uvjetu.

Kad je u upisniku brodova predbilježen stvarnopravni teret na brodu
koji je predmet izvršenja, a korisnik tog prava dokaže da je u tijeku postupak
za opravdanje predbilježbe ili da još nije protekao rok za pokretanje tog
postupka. tražbina, odnosno naknada za to pravo namiruje se kao i tražbina
uz odgodivi uvjet.

Članak 946.

Tražbine koje su osigurane zajedničkom hipotekom namiruju se iz diobne
mase u gotovom novcu.

Ako se u postupku prodaje prodaju svi brodovi koji ne djeljivo jamče
za tražbine, diobna masa svakog pojedinog broda pridonijet će namirenju
tražbina osiguranih zajednićkom hipotekom samo za onu svotu koja, prema
tim tražbinama sa sporednim pristojbama i troškovima, stoji u is tom razmjeru
u kojemu stoji ostatak diobne mase svakog pojedinog broda koji je predmet
izvršenja prema zbroju os tataka svih diobnih masa. Taj se ostatak dobiva
nakon od bitka svote tražbina kojima pripada prvenstveni red pred tražbinama
osiguranim zajedničkom hipotekom.

Ako vjerovnik čija je tražbina osigurana zajedničkon hipotekom traži
namirenje u drugom razmjeru, vjerovnic čije tražbine po redu prvenstva
dolaze poslije tražbina to vjerovnika, a koji zbog toga dobivaju manje
nego što bi dobili kad bi se vjerovnik namirio prema stavku 2. ovog članka,
mo tražiti da im se iz pojedinih diobnih masa isplati svota koja bi, kad
bi se razdioba obavljala prema stavku 2. ovoga članka, pripala tražbini
osiguranoj zajedničkom hipotekom, ako je to potrebno da se pokrije manjak.

Ako se u postupku prodaje ne prodaju svi brodovi koji nedjeljivo jamće,
radi utvrđivanja naknade koja pripad vjerovnicima koji dolaze poslije vjerovnika
čije su tražbin osigurane zajedničkom hipotekom, uzet će se kao račukska
podloga, umjesto pojedinih diobnih masa, vrijedno pojedinih brodova opterećenih
zajedničkom hipotekom Zahtjev tih vjerovnika na naknadu uknjižuje se u
njihovu korist na neprodanim brodovima, i to s onim redom prvenstva koji
pripada potpuno ili djelomićno namirenoj tražbini vjerovnika koji je bio
osiguran zajedničkom hipotekom. Tu zajedničku hipoteku na neprodanim brodovima
sud će po službenoj dužnosti brisati

Članak 947

Korisnici služnosti koje kupac ne preuzima namiruju se tako da im se
za njihovo pravo daje naknada iz svote dobivene prodajom.

Ako se korisnici služnosti ne sporazumiju s vjerovnicima koji po redu
namirenja dolaze poslije njih o svoti naknade iz stavka 1. ovoga članka,
visinu naknade određuje sud uzimajući osobito u obzir vrijeme za koje bi
služnost još mogla trajati, njezinu vrijednost, korist za korisnika služnosti
i godine života korisnika.

Kupac i korisnici služnosti i vjerovnici koji po redu namirenja dolaze
poslije njih mogu se sporazumjeti da kupac preuzme služnost i da se određena
svota naknade za preuzimanje služnosti odbije od kupovnine.

Članak 948.

Tražbina založnog vjerovnika koja nije dospjela do donošenja rješenja
o namirenju isplatit će se i prije proteka dospjelosti zajedno sa svotom
ugovorenih kamata obračunatih do dana donošenja rješenja o razdiobi kupovnine.

Ako za takvu tražbinu nisu određene kamate, odbit će se svota koja odgovara
zakonskim kamatama od dana donošenja rješenja o namirenju do dana dospjelosti
tražbine.

Članak 949.

Ako se ne zna tko je sadašnji vjerovnik hipotekarne tražbine koje bi
po svojem redu prvenstva bile pokrivene diobnom masonk ili mu se ne zna
boravište, sud će svotu koja se odnosi na tu tražbinu položiti u banku
kao štedni ulog, a u rješenju o razdiobi kupovnine odredit će kome će ta
svota pripasti ako je vjerovnik ne podigne.

Ako vjerovnik u čiju je korist položena svota iz stavka 1. ovoga članka
tu svotu ne podigne u roku od tri godine od dana kada je bila položena
u banku, svaki vjerovnik kome bi ta svota ili njezin dio imala pripasti
može tražiti da mu se isplati svota koja odgovara njegovoj tražbini. Ako
takvih vjerovnika nema, isplatu može tražiti dužnik.

Članak 950.

Ako založni vjerovnici koji traže namirenje iz kupovnine ne mogu biti
u cijelosti namireni, sud će, na prijedlog nekog od njih ili vjerovnika
koji je predložio izvršenje, osobama na čija se dugovanja prostiru pomorski
privilegiji ili hipoteka na brodu narediti da dugovane svote, ako je potrebno
da se namire, predlagatelj i oni koji imaju povoljniji prverlstveni red
namirenja u određenom roku polože u sud.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka podnosi se u tijeku izvršnog postupka
najkasnije na ročištu za razdiobu kupovnine.

Naredbe dužnikovim dužnicima izdane na temelju stavka 1. ovoga članka
uzrokuju da svaka isplata koju bi oni obavili dužniku ili trećoj osobi
protivno odluci suda prema založnim vjerovnicima nema pravni učinak.

Ako u roku koji sud odredi te svote ne budu položene, sud će, na prijedlog
vjerovnika na kog se isplata odnosi, postupati prema odredbama o izvršenju
na novčanim tražbinama, s tim da će odrediti kojem založnom vjerovniku
pripadaju pojedine tražbine i u kojoj svoti.

13. Prodaja udjela broda

Članak 951.

Ako se izvršenje prodajom provodi prodajom udjela broda, odredbe ovoga
Zakona o prodaji primjenjivat će se uz ova odstupanja

1) zaustavljanje broda može se dopustiti samo ako se izvršenje traži
na udjelima koji prelaze polovicu ukupne vrijednosti broda na kojem se
provodi izvršenje, odnosno ako vjerovnik koji je predložio izvršenje učini
vjerojatnim da postoji opasnost da bi se bez toga osujetilo ili znatno
otežalo naplaćivanje tražbine,

2) ako se izvršenje provodi na više od polovice udjela broda koji je
predmet izvršenja, vjerovnik koji je predložio izvršenje može zahtijevati
da se proda cijeli brod, s tim što će se njegova tražbina isplatiti samo
iz dijela kupovnine koji se odnosi na dio dužnika,

3) svaki suvlasnik broda koji je predmet izvršenja ovlašten je prije
početka ročišta za prodaju namiriti tražbinu vjerovnika koji je predložio
izvršenje zajedno sa sporednim tražbinama i tako stupiti na njegovo mjesto,

4) uz jednake uvjete suvlasnici imaju prednost u dosudi broda koji je
predmet izvršenja pred ostalim sudionicima dražbe,

5) ako više suvlasnika nudi iste uvjete kupnje, sud će dio izložen prodaji
dodijeliti suvlasnicima u jednakim udjelima.

14. Rješenje o razdiobi kupovnine

Članak 952.

O namirenju vjerovnika i drugih osoba koje polažu pravo na namirenje
sud odlučuje rješenjem nakon održanog ročišta za razdiobu kupovnine, uzimajući
u obzir stanje koje proizlazi iz upisnika brodova, spisa izvršnog po stupka
i rezultata ročišta za razdiobu kupovnine.

U rješenju o razdiobi kupovnine sud će odlučiti o prigovorima koje su
pojedini vjerovnici i ostali sudionici istakli u tijeku postupka, ako se
prigovor odnosi na kakvo pravno pitanje.

Ako odluka o prigovoru ovisi o utvrđivanju spornih činjenica, sud će
uputiti sudionika koji je prigovorio da u roku od 15 dana pokrene parnicu,
odnosno upravni postupak radi utvrđivanja osnovanosti prigovora. Ako prigovaratelj
ne postupi po nalogu suda, smatrat će se kao da prigovor nije bio ni stavljen.

Sud će odgoditi donošenje odluke o namirenju onog vjerovnika o čijoj
se tražbini vodi parnica, odnosno upravni postupak, a svotu diobne mase
koja se odnosi na osporenu tražbinu položit će u banku kao štedni ulog.

Rješenje o razdiobi kupovnine sud će dostaviti svim osobama koje se
moraju pozvati na ročište o razdiobi (članak 835. stavak 2.).

Odredbom stavka 3. ovoga članka ne dira se u pravo osobe koja je osporila
određenu tražbinu, a nije u roku pokrenula parnicu, da nakon završetka
postupka prodaje pokrene parnicu protiv osobe čiju je tražbinu osporila.

Članak 953.

Odluka dorlesena u sporu o prigovorima iznesenim u postupku razdiobe
kupovnine djeluje prema svim vjerovnicima i ovlaštenicima kojih se razdioba
tiče te prema dužniku.

Članak 954.

Kad rješenje o razdiobi kupovnine postane pravomoćno, sud će narediti
da se u upisniku brodova brišu sva upisana prava i tereti na prodanom brodu,
osim onih koji ostaju i poslije prodaje.

Članak 955.

Kad rješenje o razdiobi kupovnine postane pravomočno, sud će predati
pojedinim vjerovnicima svote koje im se irnaju isplatili u gotovom novcu,
ako u pogledu njih ne teće parnica, odnosno upravni postupak ili ako je
bez uspjeha bi otekao rok određen za podnošenje tužbe,odnosno za pokretanje
upravnog postupka.

U pogledu svota koje se po nalogu suda imaju položiti u banku kao štedni
ulog sud će izdati potrebne naredbe, ako o tome osobe kojima su te svote
ili njihove kamate namijenjene sporazumno ne odrede drugačije.

Ako se rješenje o razdiobi kupovnine ne može provesti zato što je u
tijeku kakva parnica ili upravni postupak, svota koja se odnosi na taj
dio rješenja o razdiobi položit će se u banku kao štedni ulog do pravomoćnosti
odluke o razdiobi.

GLAVA III.

**IZVRŠENJE RADI PREDAJE BRODA**

Članak 956.

U postupku izvršenja radi predaje broda koji je upisan u domaći upisnik
brodova na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 884., 890.
i 891. ovoga Zakona.

Prijedlog za donošenje rješenja o izvršenju predajom broda mora sadržati
podatke iz članka 881 ovoga Zakona, osim podataka iz točke 6. tog članka.

Na izvršenje radi predaje broda na odgovarajući se način primjenjuju
propisi općeg izvršnog postupka o izvrše nju radi predaje pokretnih stvari,
ako u ovom Zakonu nema posebnih odredaba.

Članak 957.

Izvršenje radi predaje broda koji se nalazi kod dužnika provodi se tako
da službena osoba oduzima brod od dužnika i predaje ga, uz potvrdu, vjerovniku.

Izvršenje predajom provodi se prema odredbi stavka 1. ovoga članka i
kad se brod nalazi kod treće osobe koja pristaje na brod preda službenoj
osobi.

Ako treća osoba ne pristaje da brod preda službenoj osobi, vjerovnik
može predložiti izvršnom sudu da na nj prenese tražbinu dužnika prema trećoj
osobi na predaju broda.

Članak 958.

O izvršenoj predaji broda sud će obavijestiti vjerovnike čije su tražbine
osigurane hipotekama na brodu te one vjerovnike o kojima postoje podaci
u spisima izvršnog postupka.

Članak 959.

Ako se izvršenje predajom broda provodi na brodu strane državne pripadnosti,
sud će, umjesto postupanja prema odredbanka članka 884. ovoga Zakona, poduzeti
što je potrebno da se strano tijelo koje vodi upisnik u koji je upisan
strani brod na kojem se provodi izvršenje obavijesti o pokretanju postupka
radi predaje broda, ako međunarodnim ugovorom nije drugačije predvideno.

GLAVA IV.

**OSIGURANJE**

1. Osnivanje sudske hipoteke

Članak 960.

Radi osiguranja novćanih tražbina ika temelju izvršne isprave vjerovnik
može predložiti sudu osnivanje sudskc hipot.eke na brodu dužnika

Članak 961.

Usnivanje sudske hipoteke iz članka 960 ovoga Zakona na brodovirna upisanim
u upisnik brodova obavlja se uknjižbom.

Osnivanje sudske hipoteke iz članka 960 ovoga Zakona na brodovima koji
nisu upisani u upisnik brodova obavlja se popisom broda.

Osnivanje sudske hipoteke popisom iz stavka 2 ovoga članka upisuje se
u privremeni plovidbeni list.

Članak 962.

U upisniku brodova u koji se upisuje sudska hipoteka mora se nazznaćiti
izvršnost tražbine u čiju se korist sudska hipoteka upisuje.

Ako je za tražbinu već uknjižena sudska hipoteka ili je sudska hipoteka
samo predbilježena, sud će odrediti da se izvršnost tražbine zabilježi
u upisnik brodova

Za brodove koji nisu upisani u upisnik brodova izvršnost tražbine upisuje
se u popis broda.

U pogledu učinka obavljene uknjižbe, odnosno zabilježbe ili popisa broda
važe odredbe članka 884 stavka 1 ovoga Zakona

Članak 963.

Odredbe članka 884. ovoga Zakona o podnošenju prijedloga za provođenje
postupka prodaje na odgovarajući se način primjenjuju i na postupak osnivanja
sudske hipoteke.

Članak 964.

Za brodove koji nisu upisani u upisnik brodova sud može narediti da
se izvršnost tražbine, pored upisa u popis broda prema odredbi članka 962.
stavka 3 ovoga Zakoni; upiše i u privremeni plovidbeni list.

Članak 965.

Popis broda može se provesti samo ako je brod u pusjedu ili suposjedu
dužnika.

to izvršnom sudu nije poznato, niti se podnešenim ispravama učini vjerojatnim,
sud će prije nego što rlarec: popis, saslušati o tome dužnika.

Članak 966.

O naredenom popisu sud će obavijestiti dužnika, i: naznaku mjesta i
vremena popisa.

Popis broda obavlja se na licu mjesta, tako da se u zapisnik unosi opis
predmeta popisa.

Ako se pri popisu nađe isprava na kojoj se temelji dil nikovo pravo
vlasništva, ili se ono njome dokazuje, sud i na ispravi naznačiti da je
popis obavljen. Kad sudska hip teka na brodir koji je predmet izvršenja
prestane. sud će 1; prijedlogu zabilježiti na toj ispravi da je sudska
hipoteka prestala.

O obavljenom popisu sud će obavijestiti stranke.

Članak 967.

Dok se ne utvrdi da je provedeni popis broda nepravilan, osiguranje
na istom brodu u korist druge tražbine tog ili drugog vjerovnika za koje
se kasnije traži osniva sudske hipoteke na istom brodu neće se provoditi
nad popisom. nego će se to kasnije osiguranje provesti sarnci bilježbom
u postojećem zapisniku o popisu broda

Članak 968

Žalba protiv rješenja kojim se dopušta osiguranje osnivanjem sudske
hipoteke ne zadržava izvršenje rješenja

2. Predbilježba sudske hipoteke

Članak 969.

Osiguranje novčanih tražbina prelhodnom mjerom predbilježbe sudske hipoteke
vjerovnik može traiili na temelju domaće sudske odluke koja još nije poslužila
pravo moćna ili izvršna, odnosno na temelju sudske nagodbe kojoj nije protekao
rok za dobrovoljno izvršenje činidbe, ako učini vjerojatnom opasnost da
bi se bez toga osiguranja sprijećilo ili znatno otežalo ostvarenje njegove
tražbine.

Članak 970.

Osiguranje iz članka 969. ovoga Zakona na brodovima upisanim u upisnik
brodova obavlja se predbilježbom u upisnik brodova u koji je brod upisan.

Osiguranje iz. elanka 969. ovoga Zakona na brodovima koji nisu upisani
u upisnik brodova obavlja se popisom broda

Članak 971.

U rješenju u kojemu se odreduje prethodna mjera iz članka 969. ovoga
Zakona naznaćuje se. pored ostalog, svota tražbine koja se osigurava s
kamatama i troškovima te vrijeme trajanja tog osiguranja.

Ako vrijeme iz stavka 1. ovoga članka protekne prije nego što odluka,
odnosno sudska nagodba na temelju koje je određena prethodna mjera postane
izvršna, sud će, na prijedlog vjerovnika, produljiti vrijeme trajanja osiguranja,
uz uvjet da se nisu izmijenile okolnosti pod kojima je prettkodna rnjera
bila određena.

Sud će obustaviti postupak i ukinuti provedene radnje ako u roku od
15 dana od dana proteka vremena za koje je prethodna mjera bila određena
ne bude udovoljeno uvjetima za izvršenje radi namirenja vjerovnikove tražbine
ili za osiguranje uknjižbom sudske hipoteke (članak 960).

I prije proteka vremena iz stavka 3. ovoga članka za koje je osiguranje
odredeno sud će obustavili postupak i ukinuti provedene radnje:

1 ) ako dužnik položi sudu svotu tražbine koja se osigurava s kamatama
i troškovima,

2) ako dužnik učini vjerojatnim da je tražbina u vrijeme donošenja rješenja
iz stavka 1. ovoga članka već bila naplaćena ili dovoljno osigurana,

3) ako je pravomoćno utvrđeno da tražbina nije nastala ili da je prestala,

4) ako predlagać osiguranja u roku od 15 dana od dana izvršnosti odluke,
odnosno sudske nagodbe na temelju koje je prethodna mjera bila određena
ne predloži osiguranje uknjižbom sudske hipoteke (članak 960 ), odnosno
izvršenje prodajom broda radi namirenja svoje tražbine

Članak 972.

U postupku osiguranja prethodnom mjerom predbilježbe sudske hipoteke
na odgovarajući će se način primjenjivati odredbe članka 961. stavka 3.,
članka 962 stavka 4. i članka 963. do 968. ovoga Zakona o osiguranju osnivanjem
sudske hipoteke.

2a. Zasnivanje sudske hipoteke na brodu na temelju sporazuma stranaka

Članak 973.

Propisi općeg izvršnog postupka o osiguranju zasnivanjern sudske hipoteke
na nekretnini i na pokretnim stvarima na lernelju sporazuma stranaka na
odgovarajući se način primjenjkiju i na zasnivanje založnog prava na brodu.
brodu u gradnji, pripacima broda i teretkr na brodu na temelju sporazuma
stranaka, ako odredbama ovoga Zakona nije što drugo predviđeno.

U postupku iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuju se odredbe o ograničenju
izvršenja ako se prodaja predmeta izvršenja provodi radi namirenja lražbine
osigurane sud skom hipotekom zasnovanom u tom postupku.

3. Privremene mjere

Članak 974.

Prije pokretanja ili tijekom parnićnog, izvršnog ili kip ravnog postupka
sud može, radi osiguranja vjerovnikove noveane tražbine, na prijedlog vjerovnika,
odrediti svžuik mjeru kojom se postiže svrha takova osiguranja, a osobito
zabranu otuđenrja ili drugog raspolaganja brodom, čuvanje broda i zaustavljanje
broda, uz uvjete utvrđene propisima općeg izvršnog pustupka, ako odredbama
ovoga Zakona nije drugačije predviđeno.

Privremene mjere radi osiguranja vjerovnikove nenovćane tražbine sud
može odrediti uz uvjete utvrđene propisi ma općeg izvršnog postupka, ako
odredbama ovoga Zakona nije drugačije predviđeno.

Članak 975

Privremena mjera zaustavljanja broda provodi se na temelju zabrane odlaska
broda iz luke

Članak 976.

Privremeno zaustavljanje broda može se odrediti samo za tražbine iz
članka 878. stavka 1. i 2. ovoga Zakona.

Odredbe o ograničavanju privremenog zaustavljanja broda samo za tražbine
iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se na strane brodove samo ako između
države čiju zastavu strani brod vije i Republike Hrvatske postoji uza jamnost.

Članak 977.

Može biti zaustavljen svaki brod na kojem postoji pravo vlasništva na
brodu, odnosno koji je u vlasništvu istih osoba ili dužnika, ili koji je
za tražbine za koje se traži zaustavljanje opterećen pomorskim privilegijem
ili hipotekom na brodu ili drugim založnim pravom stranog prava te za druge
tražbine navedene u članku 878. stavku 2 ovoga Za kona koje se odnose na
taj brod.

Ako je dužnik zakupac broda ili naručitelj - koji prema pravu koje se
primjenjuje u ugovornom odlukomizmeđu njega i vlasnika broda ili brodara
sam odgovara trećim osobama - može se zaustaviti taj brod ili bilo koji
drugi brod koji je u vlasništvu zakupca ili naručitelja

Odredba stavka 2. ovoga članka primjenjuje se i u svim drugim slučajevima
kad brodar ili naručitelj koji je osobni dužnik, a nije i vlasnik broda,
sam odgovara na tražbine za koje se traži zaustavljanje broda.

Prema zahtjevu koji se odnosi na vlasništvo, suvlasništvo i založno
pravo na brodu može se zaustaviti samo onaj brod na koji se zahtjev odnosi.

Članak 978.

Ako se privremene mjere odreduju radi osiguranja novčanih tražbina,
sud će osloboditi brod zaustavljanja ili čuvanja ako budu dana osiguranja
ili druge imovinske vrijednosti dovoljne za pokriće ukupnih lražbina za
koja se traži zaustavljanje, ukljućujući i tražbine po osnovi troškova
postupka i kamata, uz uvjet da su ta osiguranja, odnos no druge imovinske
vrijednosti raspoloživi i prenosivi u korist vjerovnika.

Ako je rijeć o tražbinama za koja dužnik može ograranićiti svoju odgovornost,
visina osiguranja ili drugih imovinskih vrijednosti iz stavka 1 ovoga članka
ne mora biti veća od svote ograničene odgovornosti

Kad jedan od sudova na području Republike Hrvatske na temelju odredbe
stavka 1. ovoga članka oslobodi brod od zaustavljanja, nijedan drugi sud
na području Republike Hrvatske ne može odrediti zaustavljanje ni tog ni
bilo kojega drugog broda za istu tražbinu i za istog vjerovnika, uz uvjet
da su dana osiguranja, ili druge imovinske vrijednosti još raspoloživi
ili prenosivi u korist vjerovnika

Članak 979.

Sud neće odrediti zaustavljanje broda, a već određeno zaustavljanje
ukinut će ako dužnik dokaže da je u nekoj drugoj državi već dao primjereno
osiguranje ili drugu imovinsku vrijednost za istu tražbinu, ili za istog
vjerovnika, uz uvjet

1 ) da osiguranje ili druga imovinska vrijednost odgovara uvjetima iz
članka 978. stavka 1. ovoga Zakona,

2) da država na čijem je području osiguranje ili druga imovinska korist
dana postupa na jednak način prema osiguranjima i drugim imovinskim vrijednostima
koji su položeni na području Republike Hrvatske.

Članak 980.

Davanje osiguranja ili druge imovinske vrijednosti ne znači priznanje
odgovornosti te tražbine za koje je osiguranje, odnosno druga imovinska
vrijednost dana niti odricanje od mogućnosti ograničenja odgovornosti.

Članak 981.

U rješenju kojim određuje privremenu mjeru sud će odrediti vrijeme njezina
trajanja.

Ako se privremena mjera odredi prije pokretanja parnićnog, izvršnog
ili upravnog postupka vjerovnik je dužan dokazati, u roku od 15 dana, da
je pokrenuo parnićni, izvršni, odnosno upravni postupak.

Ako vjerovnik u roku iz stavka 2. ovoga članka ne dokaže da je pokrenuo
parnićni, izvršni, odnosno upravni postupak, sud će na prijedlog dužnika
ukinuti privremenu mjeru.

Ako vrijeme iz stavka 1. ovoga članka protekne prije nego što bude udovoljeno
uvjetima za izvršenje ili osiguranje uknjižbom ili predbilježbom založnog
prava, sud će, na prijedlog vjerovnika, produljiti vrijeme njezina trajanja,
uz uvjet da se nisu izmijenile okolnosti pod kojima je ta mjera određena,

Ako vrijeme iz stavka 1. ovoga članka protekne a ne udovolji se uvjetima
iz stavka 4. ovoga članka za produljenje određene privremene mjere, sud
će, na prijedlog dužnika, obustaviti postupak osiguranja i ukinuti izvršene
radnje.

Članak 982.

Postupak osiguranja obustavit će se i određena privremena mjera ukinuti
ako se udovolji kojoj od pretpostavaka iz članka 971. stavka 4. točke 1)
do 3) ovoga Zakona.

Članak 983.

Troškove održavanja broda i uzdržavanja posade za vrijeme zaustavljanja
snosi vlasnik broda ili brodar.

Ako sredstva za uzdržavanje posade nisu dovoljna, sud će vjerovniku
narediti da predujmi potrebnu svotu za uzdržavanje posade.

Troškove čuvanja broda predujmljuje vjerovnik.

Odredbe stavka 1. i 3. ovoga članka ne diraju u obvezu konaćnog snošenja
tih troškova.

Članak 984.

Privremenom mjerom zaustavljanja broda ne dira se u prava i dužnosti
stranaka koje proizlaze iz ugovora o prijevozu stvari ili putnika.

Članak 985.

Kad sud odredi privremenu mjeru na brodu, bez odgode će se na odgovarajući
način primijeniti odredbe članka 887. ovoga Zakona prema naravi mjere koju
je odredio.

Članak 986.

Kad sud odredi privremenu mjeru zabrane otuđenja ili raspolaganja brodom,
naredit će istovremeno da se ta mje ra zabilježi u upisnik brodova u koji
je brod upisan.

Kad sud pravomoćno ukine privremenu mjeru iz stavka 1. ovoga članka,
odnosno kad ona prestane po zakonu, sud će narediti da se obavi brisanje
zabilježbe iz stavka 1 ovoga članka.

Članak 987.

Kad odredi privremenu mjeru prema brodu pod stranom zastavom, sud će,
na prijedlog vjerovnika i na njegov trošak, obavijestiti nadležno inozemno
tijelo o toj mjeri i njenom ukidanju.

Članak 988.

Radi osiguranja novćanih tražbina te radi osiguranja nenovćanih tražbina
vjerovnika protiv osobe koja je ovlaštena da raspolaže teretom koji se
nalazi na brodu, sud može dopustiti privremenu mjeru koja se sastoji u
tome što će se odrediti iskrcaj tereta s broda i njegovo čuvanje u javnom
skladištu ili drugom prikladnom mjestu, ako vjerovnik plati brodaru cijelu
ugovorenu vozarinu koja mu još nije plaćena i nadoknadi mu sve troškove
koje je imao, a koji nisu ukljućeni u vozarinu.

Ako se predaja tereta na temelju odredbe stavka t. ovoga članka traži
u luci u kojoj se teret prema ugovoru o prijevozu nije morao predati, sud
će dopustiti privremenu mjeru iž stavka 1. ovoga članka samo uz uvjet da
se teret može iskrcati bez opasnosti za sigurnost broda i ostalog tereta,
da zbog iskrcaja ne nastane veće zadržavanje u dolasku broda ili poremećaj
u redu plovidbe, da se time ne nanosi šteta ostalim osobama koje su ovlaštene
da raspolažu teretom te da iskrcaj nije protivan drugim važnim razlozima.

DIO JEDANAESTI

**O MJERODAVNOM PRAVU I O NADLEŽNOSTI SUDOVA
REPUBLIKE HRVATSKE**

GLAVA I.

**ZAJEDNIČKA ODREDBA**

Članak 989.

Odredbe ovoga dijela Zakona primjenjuju se na sve od nose iz pomorske
plovidbe.

GLAVA II

**O MJERODAVNOM PRAVU I O ISKLJUČIVOJ NADLEŽNOSTI SUDOVA REPUBLIKE
HRVATSKE ZA ODNOSE S MEĐUNARODNIM OBILJEŽlEM (ELEMENTOM)**

Članak 990.

Odredbe ove glave Zakona primjenjuju se na svaki plovni objekt koji
je brod prema hrvatskom pravu te na svaki plovni objekt koji je brod prema
pravu države čiju državnu pripadnost ima.

Članak 991.

Prema pravu države čiju državnu pripadnost brod ima ocjenjuju se:

1) dužnosti i prava zapovjednika u upravljanju brodom i u zasnivanju
prava i obveza za vlasnika broda ili brodara,

2) stvarna prava na brodu,

3) pravne posljedice događaja na brodu na koje se mora primijeniti zakon
mjesta gdje je događaj nastao.

Odredba stavka 1. točke 3. ovoga članka primjenjuje se na događaje koji
su nastali na stranim brodovima na području Republike Hrvatske, uz uvjet
da i država čiju pripadnost ima brod postupa na isti način s brodovima
koji imaju hrvatsku državnu pripadnost.

Članak 992.

Na pravo vlasništva i na stvarna prava na brodu u gradnji, a koji se
gradi u Republici Hrvatskoj primjenjuje se hrvatsko pravo.

Članak 993.

Za radne odnose članova posade brodova mjerodavno je pravo državne pripadnosti
broda.

Članak 994.

Na ograničenje odgovornosti brodara ili druge fizičke ili pravne osobe
koja je prema ovom Zakonu s njim izjednačena primjenjuje se pravo države
čiju državnu pripadnost brod ima.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka primjenjuje se ovaj Zakon
ako su njegove odredbe o ograničenju odgovornosti strože od propisa države
čiju državnu pripadnost brod ima.

Članak 995.

Na ugovore o plovidbenim odnosima primjenjuje se pravo koje su stranke
izabrale.

Članak 996.

Iznimno od odredbe članka 995. ovoga Zakona primjenjuje se na ugovore
o iskorištavanju brodova ovaj Zekon:

1) na odgovornost brodara za oštećenje, manjak ili gubitak tereta, predviđenu
odredbama ovoga Zakona, čija se primjena ne može iskljućiti sporazumom
stranaka, ako se luka ukrcaja ili odredište nalazi u Republici Hrvatskoj,

2) ako bi putnik primjenom drugog prava bio stavljen u nepovoljniji
položaj nego prema odredbama ovog Zakona.

Sporazum sklopljeni protivno odredbama stavka 1. ovoga članka nema pravni
učinak.

Članak 997.

Ako se pravo čiju su primjenu stranke izabrale za ugovor o iskorištavanju
brodova ne može primijeniti na cijeli ugovor ili na koji od odnosa koji
proistjeću iz ugovora ili ako stranke nisu izrićito odredile pravo koje
se mora primijeniti, a njihova se namjera o primjeni određenog prava ne
može utvrditi ni iz okolnosti slučaja, na ugovor ili na ugovorni odnos
primjenjuje se pravo koje je s njim u najbližoj vezi.

Ako se ne može utvrditi koje je pravo u najbližoj vezi s ugovorima o
iskorištavanju brodova, primjenjuju se:

1) pravo mjesta gdje je ugovor sklopljen - za ocjenu glavnih prava i
obveza ugovornih strana,

2) pravo države čiji je državljanin ili čiju državnu pripadnost ima
brodar - ako je ugovor o prijevozu putnika ili stvari skloptjen na temelju
unaprijed utvrđenih općih uvjeta brodara,

3) odredbe ovoga Zakona - na ugovor o tegljenju.

Na način izvršenja sporednih prava i obveza ugovornih strana (način
krcanja i predaje tereta, računanje vremena za stojnice i prekostojnice,
način plaćanja vozarine i sl.) primjenjuje se, u slučaju iz stavka 2. ovoga
članka, pravo mjesta gdje su pojedine radnje obavljene, odnosno gdje su
morale biti obavljene.

Članak 998.

Ako se pravo čiju su primjenu stranke ugovora o spašavanju broda izabrale
ne može primijeniti na cijeli ugovor ili na koji od odnosa koji proistjeću
iz tog ugovora ili ako stranke nisu izričito izabrale pravo koje će se
primijeniti, a njihova se namjera o primjeni određenog prava ne može utvrditi
ni iz okolnosti slučaja, na ugovor ili na ugovorni odnos primjenjuje se
pravo koje je s njim u najbližoj vezi.

Ako se ne može utvrditi koje je pravo u najbližoj vezi s ugovorom o
spašavanju, primjenjuje se pravo države luke ili pristaništa gdje je spašavanje
završeno, odnosno pravo prve luke u koju je spašeni brod stigao poslije
završenog spašavanja.

U svim drugim slučajevima primjenjuju se odredbe ovoga Zakona.

Članak 999.

Iznimno od odredaba članka 998. ovoga Zakona primjenjuju se:

1) odredbe ovoga Zakona - ako su se spašavale osobe bez istovremenog
spašavanja broda ili stvari na brodu, ako su sve te osobe državljani Republike
Hrvatske ili hrvatske pravne osobe ili ako je brod koji je spašavao ili
brod koji je spašavan, a ako je bilo više brodova, jedan od njih, hrvatski
ratni brod ili hrvatski javni brod,

2) odredbe članka 652. stavka 1. i 2, članka 787. do 792. i članka 796.
i članka 799. ovoga Zakona,

3) odredbe zakona koji regulira zastaru tražbina i odredbe ovoga Zakona
o rokovima zastare (članak 800.),

4) pravo države čiju driavnu pripadnost ima brod spasitelj - na podjelu
nagrade za spašavanje između vlasnika broda ili brodara broda spašavatelja
i posade tog broda.

Sporazum sklopljen protivno odredbama stavka t ovoga članka nema pravnog
učinka.

Članak 1000.

Na naknadu štete zbog sudara brodova primjenjuju se:

1) pravo države u čijem se obalom moru ili na čijim se unutarnjim vodama
dogodio sudar,

2) odredbe ovoga Zakona - ako se sudar dogodio na otvorenome moru.

Iznimno od odredaba stavka 1. ovoga članka na naknadu štete zbog sudara
brodova primjenjuju se:

1) ako svi brodovi između kojih se sudar dogodio imaju istu državnu
pripadnost - pravo te države,

2) ako brodovi između kojih se sudar dogodio imaju različitu državnu
pripadnost, a pravo je svih tih država isto - pravo tih država.

Članak 1001.

Iznimno od odredaba članka 1000. ovoga Zakona koje za naknadu štete
od sudara brodova upućuju na primjenu stranog prava primjenjuju se:

1) odredbe ovoga Zakona - ako su sve zainteresirane osobe državljeni
Republike Hrvatske ili hrvatske pravne osobe ili ako je jedan od brodova
između kojih je došlo do sudara hrvatski ratni brod ili hrvatski javni
brod,

2)odredbe članka 762. stavka 2., članka 763. stavka 1. i članka 764. do 769. ovoga Zakona,

3)odredbe zakona koji regulira zastaru tražbina i odredbe ovoga Zakona o rokovima zastare
(članak 771.).

Sporazum sklopljen protivno odredbama stavka 1. ovoga članka nema pravni učinak.

Članak 1002.

U slučaju zajedničke havarije, ako se pravo koje su stranke izabrale ne može primijeniti na cijeli ugovor ili na koji od odnosa
koji proistječu iz ugovora ili ako stranke nisu izričito izabrale pravo koje se mora primijeniti, a njihova se namjera o primjeni
određenog prava ne može utvrditi ni iz okolnosti slučaja, primjenjuje se pravo luke
u kojem je iskrcan posljednji dio tereta koji se nalazio na brodu u času izvršenja
čina zajedničke havarije.

Ako su sve stranke u slučaju zajedničke havarije državljani Republike Hrvatske ili hrvatske pravne osobe
u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka primijenit će se hrvatsko pravo.

Članak 1003.

Na odnose iz ugovora o g radnji, preinaci ili o popravku brodova primjenjuje se pravo
mjesta brodogradilišta ako stranke za te ugovore
ili za dio tih ugovora nisu izabrale pravo koje će se primijeniti ili
ako se u cijelosti ili djelomično izabrano pravo ne može primijeniti.

Članak 1004.

Na ugovor o pomorskom osiguranju i odnose koji iz njega proistječu primjenjuje se pravokoje su izabrale ugovorne stranke. Ako
stranke nisu ugovorile mjerodavno pravo, primijenit će se pravo sjedišta osiguratelja.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, na odnose iz ugovora o pomorskom osiguranju primjenjuje se
hrvatsko pravo ako su sve zainteresirane osobe u tom ugovoru državljani Republike Hrvatske s redovnim boravištem u Republici Hrvatskoj, a riječ je o osiguranim predmetima
koji su izloženi pokrivenim rizicima isključivo na području Republike Hrvatske.

Članak 1005.

Oblik pravnog čina u plovidbenom odnosu ocjenjuje se prema pravu mjesta gdje je čin izvršen, odnosno gdje je morao biti zvršen ili prema pravu koje je mjerodavno za plovidbeni odnos u cijelosti.

Članak 1006.

Odredbe ovoga Zakona o vađenju potonulih stvari na odgovarajući se način primjenjuju i na vađ+enje stvari potonulih izvan obalnog mora i unutarnjih voda
Republike Hrvatske ako na stvari postoji pravo vlasništva hrvatske pravne osobe ili državljanina Republike Hrvatske,
a stvari vadi hrvatsko trgovačko društvo, druga hrvatska pravna osoba ili državljanin Republike Hrvatske.

Članak 1007.

Ako u ovom Zakonu nema odredaba o pravu mjerodavnom za koji odnos iz ovoga dijela Zakona, na te se odnose na odgovarajući
način primjenjuju odredbe i načela ovoga Zakona, odredbe i načela drugih zakona
koji uređuju odnose s međunarodnim obilježjem, načela pravnog poretka Republike Hrvatske i
općeprihvaćena načela međunarodnoga privatnog prava.

Članak 1008.

Ne primjenjuje se strano pravo koje bi bilo mjerodavno prema odredbama ovoga Zakona
ako bi njegova primjena bila postignuta isključivo radi izbjegavanja primjene prava Republike
Hrvatske.

Članak 1009.

Hrvatski sud isključivo je nadležan za suđenje

1 ) u sporovima o nagradi za spašavanje hrvatskih ratnih brodova i hrvatskih
javnih brodova, o naknadi štete nastale zbog sudara brodova od kojih je
jedan hrvatski ratni brod ili hrvatski javni brod,

2) u sporovima iz članka 430., 431. i 432. ovoga Zakona koji nastanu
u tijeku i u vezi s provođenjem postupka ograničenja odgovornosti brodara
koji provodi hn,atski sud (članak 434),

3) u sporovima koji nastanu u tijeku i u vezi sa sudskim izvršnim postupkom
koji hrvatski sud provodi na brodovima (članak 870. do 873).

DIO DVANAESTI

**POMORSKI PREKRŠAJI**

GLAVAI.

**ZAJEDNIČKE ODREDBE**

Članak 1010.

Pomorski prekršej je povreda propisa kojima se uređuju odnosi u unutrašnjim
morskim vodama i teritorijalnom moru, njihovim obalama, lukama i brodovima
u vezi sa sigurnošću plovidbe i zaštite ljudskih života i okoliša te s
pro metom na moru.

Postupak o pomorskim prekršajima vodi se po propisima o prekršajima.

Članak 1011.

Komisija za prekršaje lučke kapetanije vodi postupak zbog pomorskih
prekršaja.

Komisija za prekršaje iz stavka 1 ovoga članka može se osnovati i za
podrućje dviju ili više lučkih kapetanija

Članak 1012.

Protiv rješenja komisije za prekršaje lueke kapetanije može se izjaviti
žalba komisiji za prekršaje Ministarstva

Članak 1013

Komisija za prekršaje sastoji se od predsjedrlika i dva člana Predsjedniku
i članovima komisije određuju se zamjenici.

Predsjednik komisije za prekršaje i njegov zamjenik kao i članovi komsije
i njihovi zamjenici imenuju se iz redo va stručnih radnika lučke kapetanije,
odnosno Ministarstva ili iz dnkgih tijela i brodarskih trgovačkih društava

Predsjednik, članovi komisije i njihovi zamjenici ime nuju se na dvije
godine i mogu biti ponovno imenovani, a mogu se razriješiti dužnosti i
prije isteka mandata.

Komisiju za prekršaje kapetanije imenuje lučki kapetan, a komisiju za
prekršaje Ministarstva imenuje ministar.

Komisiju za prekršaje iz članka 1011. stavka 2 ovoga Zakona imenuju
sporazumno lučki kapetani.

GLAVA II

**PREKRŠAJI**

Članak 1014

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti Od 800 do 2.500 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj strana pravna osoba:

1) ako strani trgovački brod uplovi u unutrašnje morske vode hez namjere
da uplovi u luku otvorenu za međunarodni pomorski promet Republike Hrvatske
ili u luku ukojoj je brodogradilište radi njegova popravka (članak 8.),

2) ako strana jahta plovi bez odobrenja unutrašnjim morskim vodama Republike
Hrvatske, a propustila je uplo viti u luku radi dobivanja takvog odobrenja
(članak 12),

3) ako strani trgovački brod u plovidbi unutrašnjm morskim vodama radi
uplovljenja u luku Republike Hrvat ske ot.vorenik za medunarodni promet
ili isplovijenja iz te luke, ili u plovidbi između luka Republike Hrvatske
otvorenih za međunarodni promet, ne plovi u te svrhe propisanim plovnim
putem (članak 8. stavak 2 ),

4) ako strani brod preveze stvari ili osobe u unutrašnjim morskim vodama
ili teritorijalnom moru Republike Hrvatske bez dozvole nadležnog tijela
(članak 9. stavak 3. točka 2.),

5) ako strani brod neovlašteno uplovi u unutrašnje morske vode Republike
Hrvatske (članak 10.),

6) ako strani brod uplovi u zabranjenu zonu u unutrašnjim morskim vodama
Republike Hrvatske bez odobrenja nadležnog tijela (elanak 16. stavak 3
),

7) ako se strani brod zbog više sile ili nevolje na moru sklonio u unutrašnje
morske vode Republike Hrvatske, a o tome nije obavijestio lučku kapetaniju,
odnosno lučku ispostavu (članak 1 7.),

8) ako strani brod plovi zonom sigurnosti uokolo postrojenja i uređaja
za istraživanje i iskorištavanje prirodnih i drugih bogatstava gospodarskog
ili epikontinentskog pojasa Republike Hrvatske kroz koju je plovidba zabranjena
(članak 38.),

9) ako strani ribarski brod za vrijeme prolaska unutrašnjim morskim
vodama ili teritorijalnim morem Republike Hrvatske ribari ili ako lovinu,
ribarski alat i opremu koja služi za ribolov, odnosno ulov drugih morskih
bića u moru ili na morskom dnu ne drži u brodskim skladištima ili ih ne
drži zapećaćenima, ili ne plovi propisanim plovnim putem, ili u prolasku
plovi brzinom manjom od šest čvorova, ili se za vrijeme prolaska zaustavlja
i sidri u unutrašnjim morskim vodama ili u teritorijalnom moru Republike
Hrvatske, a to zaustavljanje i sidrenje nije uzrokovano višom silom, odnosno
nevoljom na moru, ili nema na brodu vidljivo istaknute oznake ribarskog
broda (člank 26. stavak 2. i 3.),

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od eoo do 2.000 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj odgovorna osoba u stranoj pravnoj osobi za radnju
iz stavka 1. točka 1 ) do 9) ovoga članka

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 800 do 2.000 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj iz stavka t. točke 1) do 9) ovoga članka zapovjednik
stranog broda ili druga osoba koja ga zamjenjuje na tom brodu.

Članak 1015.

Novčanom kaznom u dinarskoj protksvrijednosti od 800 do 2.500 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj pravna osoba ako bc-od koji koristi uplovi u
zabrdnjenu zonu u unutrašnjim morskim vodama, ili plovi kroz zabranjenu
zonu u unutrašnjim morskim vodama protivno propisanim uvjetima (članak
16).

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 800 do 1.200 DEM kaznit
c:e se za pomorski prekršaj za radnje iz stavka t. ovoga članka odgovorna
osoba u pravnoj osobi

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 800 do 1.200 DEM kazekit
će se za pomorski prekršaj za radnje iz stavka 1. ovoga članka zapovjednik
broda ili druga osoba koja ga zamjenjuje na tom brodu

Članak 1016.

Novćanom kaznorn u dinarskoj protuvrijednosli od 6.50 do 2.500 DEM kaznit.
će se za prekršaj pojedinac koji obavlja djelatnost sredstvima u privatnom
vlasništvu koji učini radnju iz članka 1035 stavka 1. točke 1 ovoga Zakona

Članak 1017

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 1.000 do 15.000 DEM
kaznit će se za pomorski prekršaj pravna osoba

1) ako pomorsko dobro upotrebljava ili gospodarski koristi bez odobrenja
(članak 51 stavak 3 ),

2) ako na pomorskom dobru gradi, nadograđuje ili kostruira građevinski
objekt ili proširuje kopno nasipavanjem bez odobrenja nadležnog tijela
(članak 7:3 ),

3) ako u more ili na morsku obalu odlaže materijal bez odobrenja nadležnog
tijela (članak 74.),

4) ako u slučaju više sile ili nevolje na moru, dok one traju, zabrani
drugim osobama pristup na pomorsko dobro (članak 54. stavak 2.),

5) ako i pored zabrane naredi ili dopusti brodu isplovljenje iz luke
iako nije položeno jamstvo za naknadu štele prouzročene onečišćenjem mora
(članak 78 ).

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 500 do 5.000 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj iz stavlka 1. ovoga članka fizička osoba i odgovorna
osoba u pravnoj osobi

Članak 1018.

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 500 do 2.000 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj pravna osoba:

1) ako prilikom iskrcavanja, prekrcavanja ili ukrcavanja mineralnih
i drugih ulja ne poduzme mjere za uspješno sprečavanje ispuštanja i istjecanja
ulja, odnosno na propisani način ne sprijeći širenje isteklog ulja u more
(članku 80. stavak 1.),

2) ako na pomorskom dobru poduzme radnje koje bi mogle dovesti u opaselost
život i zdravlje ljudi, nanijeti šte tu brodovima ili drugim objektima
ili se može onečistiti po morsko dobro (članak 76.),

3) ako baca u more krute ili ispušta tekuće ili plinovile tvari kojima
se onečišćuje pomorsko dobro (članak 75 sta vak 1.);

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 6.50 do 1.200 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj iz stavka 1 ovoga članka i odgovorna osoba u
pravnoj osobi

Članak 1019.

Novčanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 200 do 950 DEM kaznit će se za pomorski
prekršaj zapovjednik broda ili osoba koja ga zamjenjuje:

1. ako po nalogu lučke
   kapetanije ne isplovi u pomoć brodu na kojem je izbio požar
   ili na kojem je nastala neka druga nezgoda (članak 97.),- ako i pored zabrane lučke
     kapetanije isplovi iz luke iako nije položeno jamstvo za
     naknadu štete počinjenje onečišćenjem
     (članak 78).

Novčanom kaznom iz stavka
1. ovoga članka kaznit će se zapovjednik broda ili
osoba koja ga zamjenjuje ako počini pomorski prekršaj
iz članka 1017. točke 1., 3. i 4. ovoga Zakona.

Članak 1020.

Novčanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 120 do 400 DEM kaznit će se za pomorski
prekršaj iz članka 1021. i članka 1019. točke
1) ovoga Zakona vlasnik ili voditelj brodice.

Članak 1021.
Novčanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 400 do 2.000 DEM kaznit će se
za pomorski prekršaj građanin
koji ne obavijesti najbližu lučku kapetaniju ili njenu
ispostavu, odnosno nadležno tijelo županije da je onečišćeno
pomorsko dobro (članak 75. stavak 3.).

Novčanom kaznom iz stavka
1. ovoga članka kaznit će se za pomorski prekršaj
i građanin koji počini prekršaj iz članka
1017. točke 1), 2) i 3) ovoga Zakona.

Članak 1022

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 300 do 2500 DEM kaznit
će se zapovjednik broda ili osoba koja ga zamjenjuje, a koja, protivno
odredbi članka 778. ovoga Zakona, ne poduzme spašavanje broda s kojim se
sudario brod kojim on zapovijeda.

Članak 1023

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 300 do 2.500 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj trgovačko društvo ili druga pravna osoba:

1) ako ne podnese zahtjev za ponovno baždarenje hrvatskog broda prije
završetka radova na preinaci kojima se mijenja bruto ili neto tonaža broda
ili ne podnese takav zahtjev nakon dolaska broda u prvu hrvatsku luku ako
se radovi na preinaci broda izvode u inozemstvu, a brod nije baždaren u
inozemstvu prema odredbama ovoga Zakona (članak 127.),

2) ako stavi u plovidbu ili drii u plovidbi brod bez ma koje od brodskih
isprava i knjiga propisanih ovim Zakonom ili pravilnikom donesenim na osnovi
ovoga Zakona (članak 130, do 145.),

3) ako kao zapovjednika broda ukrca osobu koja nema pomorsku knjižicu
(članak 153. stavak 1.),

4) ako brod nema ime i ne nosi ime luke upise ili ako tehnički plovni
objekt i plutajući objekt nemaju oznaku i ne nose ime luke upisa ili ako
te oznake nosi iako nije na to ovlašten (članak 197. i 198.),

5) ako vadi potonulu stvar iako nije ovlaštena 2a njezino vađenje (članak
eo3)

6) ako ne poduzme ili ne poduzme u određenom roku odgovarajuće mjere
ili obavi potrebne radove koje je svojim rješenjem naredila inspekcija
sigurnosti plovidbe (članak 187., 188., 189. i članak 190)

Za radnje iz stavka 1. točke 1 ) do 5) ovoga članka kaznit će se za
pomorski prekršaj i odgovorna osoba u trgovačkom dk-uštvu ili drugoj pravnoj
osobi novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 300 do 1.200 DEM.

Članak 1024

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 300 do 2.500 DEM kaznom
zatvora do 60 dana kaznit će se za pomor-ski prekršaj zapovjednik stranoga
nuklearnoga broda ili osoba koja ga zamjenjuje ako brod bez dozvole uplovi
u luku .

Članak 1025

Novćanom kaznom u dinarskoj protikvrijednosti od 300 do 2.500 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj zapovjednik stranoga broda ili osoba koja ga
zarnjenjuje

1) ako se peljarenje obavlja u unutrašnjim morskim vo dama i teritorijalnom
moru Republike Hrvatske (članak 103.),

2) ako brod, bez odobrenja nadležnoga tijela, obavlja tegljenje, koje
počinje i završava u hrvatskim lukama bez prist.ajanja u stranim lukama
(članak 645.).

Članak 1026

Novćanam kaznom u dinarskoj prot.uvrijednosti od 300 do 2.500 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj:

1) zapovjednik stranoga broda ili osoba koja ga zamjenjuje, koja brodom
prevozi više od 2000 tona ulja ako brod nema potvrdu o osiguranju ili drugome
financijskome jamstvu o imovinskoj odgovornosti za štetu prouzročenu onečišćenjem
uljem kad uđe u luku ili izađe iz luke Republike Hrvatske ili u njima ukrcava
ili iskrcava ulje (članak 96.).

1) ako ne poduzme ili ne poduzme u određenom roku odgovarajuće mjere
koje mu rješenjem naredi inspektor sigurnosti plovidbe (članak 183. i 184.).

2) zapovjednik hrvatskog broda ili osoba koja ga zamjenjuje,

a) ako brod koji ima brodsku radio-stanicu ne organizira neprekidnu
službu bdijenja, u skladu s propisima o radio-prometu (članak 89.),

b) ako otplovi iz luke brodom koji nema određen broj članova posade
s propisanom strućnom spremom (članak 148.),

c) ako osobno ne rukovodi brodom kada to zahtijeva sigekrnost broda,
a osobito kada brod ulazi u luku, kanal ili rijeku ili kad izlazi iz njih
te u svim drugim slučajevima kad to zahtijeva sigurnost broda i plovidbe
(članak 165. stavak 2.),

d) ako u slučaju neposredne opasnosti od rata ili nastupanja ratnoga
stanja između Republike Hrvatske i druge države ne poduzme u pogledu broda,
osoba i tereta na brodu sve mjere koje se pokažu potrebnima (članak 171.
stavak 1. i 2.),

e) ako se u slučaju nastupanja ratnoga stanja između drugih država,
u kojem je Republika Hrvatska neutralna, brod nađe u luci jedne od zaraćenih
država ili na putu za luku zaraćene države ili mora proći kroz unutrašnje
morske vode i teritorijalno more zaraćene države ne zatraži uputu od brodara,
a ako to nije moguće - od nadležnih hrvatskih tijela (članak 171. stavak
3 ),

f) ako za putovanja broda prema članu posade, putniku ili drugoj osobi
na brodu koja je izvršila krivično djelo, ne poduzme mjere potrebne da
se sprijeći ili ublaži nastu panje štetnih posljedica tog djela i izvršitelj
pozove na odgovornost (članak 177. stavak 1., 2. i 4.),

g) ako o neispravnostima iz članka 159. stavka 1. točke 2) ne obavijesti
nadležnu lučku kapetaniju (članak 159. stavak 2: )

h) ako ne poduzme ili ne poduzme u odredenom roku odgovarajuće mjere
koje mu rješenjem naredi inspektor si gurnost.i plovidbe (članak 186, 191.
i 192 ).

Članak 1027

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 300 do 2.500 DEM kaznit
će se za pomorski prekršaj člana posade broda ili član posade brodice koji
povredom svoje dužnosti propisane ovim Zakonom, ne postupi prema pravilu.

Članak 1028.

Novčanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 300 do 2.500 DEM kaznit će se za pomorski
prekršaj zapovjednik broda, odnosno zapovijednik stranog
broda ili osoba koja ga zamjenjuje ako brod koji dolazi iz inozemstva
saobraća s drugim brodovima, fizičkim i pravnim osobama
na kopnu prije nego što od nadležnih tijela u luci dobije
odobrenje za slobodan promet s obalom (članak 100.).

Članak 1029.

Novčanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 300 do 2.500 DEM kaznit će se za pomorski
prekršaj zapovjednik broda ili osoba koja ga zamjenjuje:

1. ako brod plovi izvan određenih
   granica plovidbe ili protivno određenoj namjeni ili ako brodom
   poduzme putovanje za koje brod nije oglašen sposobnim (članak
   110.), - ako protivno odredbama članaka
     122. ovoga Zakona brodom koji nije putnički prevozi putnike.- ako na brod protivno odredbama
       članka 110. stavka 1. točke 3) ovoga Zakona ukrca
       veći broj putnika od određenog broja,- ako ukrca i rasporedi teret
         na brodu protivno odredbi članka 110. stavka 1. točke
         4) ovoga Zakona,- ako na brodu nema bilo koje
           od brodskih isprava i knjiga iz članka 128. do uključivo
           135. ovoga Zakona ili pravilnika donesenih na temelju ovoga Zakona
           i/ili ako se u brodske knjige ne unose podaci u skladu s člankom
           128. stavkom 2 oboga Zakona,- ako na zahtjev ovraštenih
             tijela ne pokaže brodske isprave i knjige (članak
             130.).- ako u propisanim rokovima
               ne obavlja vježbe s čamcima, ostalim sredstvima za
               spašavanje i uređajima za otkrivanje, sprečavanje
               i gašenje požara (članak 164. stavak 2.).- ako na brodu ne održava
                 u ispravnom stanju strojeve, uređaje i opremu ili ako se ne
                 brine o sigurnosti brodskih uređaja za ukrcavanje i iskrcavanje
                 putnika, opasnog i ostalog tereta te o pravilnom ukrcavanju, smještaj
                 i iskrcavanju putnika (članak 164. stavak 1.),- ako za vrijeme plovidbe nije
                   na brodu (članak 164. stavak 3.).

Članak 1030.

Novčanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 300 do 2.000 DEM kaznit će se za pomorski
prekršaj zapovjednik broda ili osoba koja ga zamjenjuje:

1. ako primi za člana
   posade broda osobu koja nema pomorsku knjižicu ili dozvolu
   za ukrcavanje (članak 153. stavak 1.),- ako tada kad su ostale bez
     uspjeha sve mjere poduzete za spašavanje broda u opasnosti
     i ako je propast broda neizbježna ne poduzme sve potrebne
     mjere za spašavanje brodskog dnevnika, a ako okolnosti slučaja
     to dopuštaju - i mjere za spašavanje drugih brodskih
     knjiga, brodskih isprava, pomorske karte dotičnog putovanja
     i gotovog novca brodske blagajne (članak 167.),- ako o događaju koji se
       za putovanja desi na brodu, a koji ugrožava sigurnost broda,
       broda u teglju ili potiskivanju ili sigurnost plovidbe, ili o
       izvanrednom događaju koji se desio na brodu, brodu u teglju
       ili potiskivanju, putnicima, drugim osobama ili stvarima na brodu
       ili brodu u teglju ili potiskivanju - ne podnose izvještaj
       zajedno s izvatkom iz brodskog dnevnika nadležnom tijelu
       u zemlji ili inozemstvu (članak 168. stavak 1., 2 i 3.),- ako ne obavijesti Hrvatski
         registar brodova ili odgovarajuća tijela pomorske uprave
         o nezgodama ili nedostacima iz članka 170. stavka 1. točke
         1) i 2),- ako o činjenici rođenja
           i smrti te o primanju izjave posljednje volje ne sastavi zapisnik
           na propisani način i nedostavi ga nadležnom tijelu
           u prvoj domaćoj luci, a u inozemstvu - najbližem diplomatskom,
           odnosno konzularnom predstavništvu Republike Hrvatske (članak
           168. stavak 5.),- ako radio-komunikacijama ne
             odašalje obavijest o bilo kojoj neposrednoj opasnosti za
             sigurnost plovidbe na koju naiđe (članak 169.),- ako o krivičnom djelu
               učinjenom na brodu, dok se brod nalazi u inozemstvu, ne
               podnese izvještaj diplomatskom ili konzularnom predstavništvu
               Republike Hrvatske u zemlji u čiju prvu luku, nakon izvršenog
               krivičnog djela, brod uplovi ili ako s izvršiteljem
               krivičnog djela ne postupi prema uputama toga diplomatskoga
               ili konzularnoga predstavništva (članak 177. stavak
               3.),- ako samovoljno napuštanje
                 broda od člana posade-državljanina Republike Hrvatske
                 u inozemstvu ne prijavi tijelu iz članka 178. ovoga Zakona,- ako u brodski dnevnik ne unese
                   u određenom roku i na određeni način opis događaja,
                   radnji i poduzetnih mjera koje je dužan unijeti u brodski
                   dnevnik (članak 168. stavak 2. i 4. članak 169.
                   stavak 2., članak 174. stavak 3., članak 176. stavak
                   2., članak 177. stavak 5. i članak 178. stavak 3.),- ako ne unese u brodski dnevnik
                     razloge iz kojih nije krenuo u pomoć osobama u opasnosti
                     i poduzeo njihovo spašavanje ili razloge iz kojih nije poduzeo
                     spašavanje broda i stvari s broda (članak 779.),- ako brodu s kojim se sudario
                       brod kojim zapovijeda, iako je to mogao, ne saopći ime posljednje
                       luke iz koje je isplovio i ime luke u koju plovi (članak
                       770.),

Članak 1031.

Novčanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 300 do 2.000 DEM kaznit će se za pomorski
prekršaj član posade broda ako predmete ili tvari
koje mogu ometati ili ugroziti sigurnost plovidbe ili znače
opasnost od onečišćenja baci na plovni put (članak
99. stavak 2.),

Članak 1032.

Kaznit će se za pomorski
prekršaj pojedinac:

1. novčanom kaznom u dinarskoj
   protuvrijednosti od 300 do 2.500 DEM:- koji je naručitelj
     broda - ako izvrši radnju iz članka 1037. stavka 1.
     točke 3) ovoga Zakona,- koji je vlasnik broda - ako
       izvrši radnju iz članka 1023. stavka 1. točke
       5) ovoga Zakona,- koji izvrši radnju iz
         članka 1023. stavka 1. točke 2) ovoga Zakona, - novčanom kaznom u dinarskoj
           protuvrijednosti od 300 do 2.500 DEM:- koji je vlasnik broda - ako
             izvrši radnju iz članka 1023. točke 1), 3)
             i 4) ovoga Zakona,- ako izvrši radnju iz
               članka 1018. ovoga Zakona.

Članak 1033.

Pored kazne za pomorski prekršaj
iz članka 1026. točke 2a), članka 1027.,
članka 1022. ovoga Zakona članu posade broda ili
brodice mogu se kao zaštitna mjera oduzeti sva ili pojedina
ovlaštenja za obavljane poslova određenoga broja zvanja
na bilo kojem brodu - u trajanju do dvije godine.

Članak 1034

Uz kaznu propisanu za pornorski prekršaj iz članka 1014 točke 9) stranoj
pravnoj osobi izreći će se zaštitna mjera oduzimanja broda, lovine i ribarskog
alata i opreme koja služi za ribolov, odnosno ulov morskih bića na morskome
dnu, i to:

al ako je istim brodom već bio učinjen isti prekršaj za koji je nadležno
tijelo u Republici Hrvatskoj izreklo kaznu ili ako je zapovjednik broda
u posljednjih pet godina bio kažnjen za isti prekršaj,

b) ako ribolov ili ulov dnkgih živih bića u moru ili na morskome dnu
obavlja ribarskim alatom i opremom za ribolov, odnosno za ulov drugih živih
bića u moru i na morskome dnu čija je uporaba zabranjena ili ograničena
hrvatskim propisima,

c) ako ribolov ili ulov drugih živih bića u moru ili na morskome dnu
obavlja u ribolovnom rezervatu ili ako lovi vrste ribe ili drugih živih
bića u moru ili na morskome dnu ktkd je ulov tih vrsta zabranjen,

d) ako zapovjednik broda ili član posade broda ne posluša naređenje
tijela Republike Hrvatske ovlaštenog za zaustavljanje broda, pruži aktivan
otpor tijelima koja obavljaju pregled broda ili nekim drugim postupkom
preuzroči opasnost po život ljudi ifi imovine.

Članak 1035

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 650 do 19.000 DEM kaznit
će se za prekršaj pravna osoba:

1) ako istražuje ili iskorištava prirodna ili druga bogatstva gospodarskog
ili epikontinentskog pojasa Republike Hrvatske na način koji neopravdano
sprečava plovidbu, ribarenje, zaštitu bogatstava mora ili osnovna oceanografska
ili druga znanstvena istraživanja koja imaju javni karakter (članak 45
stavak 1.),

2) ako protivno uvjetima predviđenim ovim zakonikom ili propisom donesenim
na temelju ovoga Zakona istražuje ili iskorištava prirodna i druga bogatstva
u gospodarskom ili u epikontinentskom pojasu Republike Hrvatske (članak
46.),

3) ako postrojenja ili uređaje postavljene u gospodarskom ili u epikontinentskom
pojasu Republike Hrvatske, radi istraživanja ili iskorištavanja prirodnih
i drugih bogatstava tih pojaseva, stalno ne obilježi odredenim svjetlosnim
i drugim znacima ili ako ta postrojenja i uređaje ne ukloni kad se prestanu
uporabljati ili iskorištvati u svrhe za koje su izgrađeni, i!i ako o njima
pravodobno ne objavi potrebne podatke (članak 37.),

4) ako pri istraživanju ili iskorištavanju prirodnih i drugih bogatstava
u gospodarskom ili u epikontinentskom pojasu Republike Hrvatske i u zonama
sigurnosti utvrđenima oko postrojenja i uređaja za istraživanje ili iskorištavanje
prirodnih i drugih bogatstava u tim prostorima ne poduzme odgovarajuće
mjere za zaštitu mora, odnosno morskog dna i morskog okoliša od štetnih
otpadaka (članak 42.),

5) ako postrojenja ili uređaje za istraživanje ili iskorištavanje prirodnih
i drugih bogatstava u gospodarskom ili u epikontinentskom pojasu Republike
Hrvatske postavi na mjestima na kojima bi oni mogli sprećavati korištenje
pri znatih medunarodnih plovnih putova (članak 39.).

Za radnje iz stavka t. ovoga članka kaznit će se za prekršaj i odgovorna
osoba u pravnoj osobi novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 650
do 1.200 DEM.

Članak 1036.

Novćanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 650 do 19.000 DEM kaznit
će se za prekršaj trgovačko društvo ili druga pravna osoba:

1) ako ne organizira kontrolu obavljanja poslova radi osiguranja sigurnosti
plovidbe (članak 82. točka 1 ),

2) ako ne osigura trajno obavljanje kontrole radi osigu ranja sigurnosti
plovidbe (članak 82 točka 2.),

3) ako po nalogu nadtežnog tijela oštećeni, nasukani ili potopljeni
plovni objekt koji ometa ili ugrožava sigurnost plovidbe ili znači opasnost
od onečišćenja ne ukloni s plovnog puta (članak 99. stavak 1.).

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba u
trgovačkom društvu ili drugoj pravnoj osobi novćanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 300 dn 1.200 DEM

Članak 1037.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 500 do 15.000 DEM kaznit
će se za prekršaj trgovačko društvo ili druga pravna osoba:

1) ako ne vodi propisane podatke koji su znaćajni za si gurnost plovidbe
(članak 82. točka 3.),

2) ako ne održava luku u stanju koje osigurava sigurnu plovidbu (članak
92.),

3) ako ne podnese na odobrenje tehničku dokumentaci ju na temelju koje
se brod gradi ili preinaćuje (članak 112 )

Za radnje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se za prekršaj i odgovorna
osoba u trgovačkom društvu ili drugoj pravnoj osobi novćanom kaznom u dinarskoj
protuvrijednosti od 300 do 1.200 DEM.

DIO TRINAESTI

**OVLAŠTENJA, PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE**

Članak 1038.

Ako je nakon stupanja na snagu Zakona o pomorskom i vodnom dobru, lukama
i pristaništima ("Narodne novine", br. 19/74., 39/75., 17/77.
i 18/81.) postojalo pravo vlasništva ili drugo stvarno pravo na pomorskom
dobru osobe koja je to pravo stekla na osnovi valjanog naslova i načina
stjecanja i to pravo postoji i na dan stupanja na snagu ovoga Zakonika,
nadležni javni pravobranitelj će pokrenuti postupak za izvlaštenje (eksproprijaciju)
vlasništva na određenom objektu, time da bivši vlasnik stječe pravo koristiti
objekt na osnovi koncesije bez plaćanja naknade za razdoblje dok iznos
utvrđene naknade za koncesiju za korištenje pomorskog dobra ne dosegne
iznos naknade za oduzeto vlasništvo na objektu.

Odredba prethodnog stavka neće se primijeniti na objekte koji su od
kulturnog, humanitarnog, vjerskog, povijesnog ili drugog javnog znaćaja.
Dio pomorskog dobra na kojem se nalaze takvi objekti iskljućit će se odlukom
Vlade Republike Hrvatske iz opće upotrebe kao pomorsko dobro i to u mjeri
koja najmanje ograničuje opću upotrebu sus jednih dijelova pomorskog dobra.

Ako vlasnik određenog pomorskog dobra ili nositelj drugog stvarnog prava
na pomorskom dobru ne može dokazati valjan naslov i način stjecanja, nadležni
javni pravobranitelj će putem redovitog sudskog postupka zatražiti da se
to dobro utvrdi kao pomorsko dobro.Ova osoba nema pravo na naknadu šlete
a prinove i građevine koje je izgradila može uklonili ako je to po prirodi
stvari moguće bez štete za pomorsko dno.

Članak 1039.

Nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, županijslii ured za pomorstvo
na čijern se području nalazi pomorsko dobro objavit će tri puta u službenim
glasnicima i u važnijim dnevnim listovima te oglasom u opčinama na području
kojeg se nalazi pomorsko dobro poziv svim korisnicima po morskog dobra
koji su to pravo stekli po Zakonu o pomorskom i vodnom dobru, lukama i
pristaništima ("Narodnc novine, br. 19/74., 39/75., 17/77. i 18/81.)
da odluku o davanju na korištenje pomorskog dohra prijave u roku od šest
mjeseci računajući od dana trećeg oglasa u "Narodnim no vinama".

Odluka o davanju na korištenje pomorskog dobra koja se pravodobno ne
prijavi, prestaje tražiti.

Ovlaštenik koji prijavi odluku u smislu stavka 1. ovoga članka dužan
je pružiti dokaz o dobivenom pravu korištenja pomorskog dobra, njegovom
opsegu i pravnom naslovu stjecanja. Ako ovlaštenik ne pruži valjan dokaz,
smatrat će se da nije stekao pravo koristiti pomorsko dobro.

Davatelj koncesije za pomorsko dobro zamijenit će odluku o davanju na
korištenje pomorskog dobra odlukom i ugovorom o koncesiji u skladu s ovim
Zakonom.

Članak 1040.

Odluka o korištenju pomorskog dobra izdana prije stupanja na snagu ovoga
Zakona kojom se vrijeđaju odredbe posebnih propisa o zaštiti okoliša prestat
će važiti nakon proteka dvije godine, prema programu kojeg će u roku od
godinu dana od stupanja na snagu ovoga Zakona izraditi Ministarstvo. Građevine
izgrađene na temelju takve odluke uklonit će se s pomorskog dobra na trošak
prihoda ostvarenih iz naknada za koncesije.

Članak 1041.

Vlada Republike Hrvatske, pored ovlaštenja za donošenje propisa po odredbama
ovoga Zakona, u roku od godinu dana od dana st.upanja na snagu ovoga Zakona,
treba propisati :

1) uvjete za dolazak i boravak stranih jahti i brodica namijenjenih
razonodi ili športu u trnutrašnjim morskim vodama i teritorijatnom moru
Republike Hrvatske,

2) pristup, prolazak i boravak stranih ratnih i znanstvenoistraživačkih
brodnva u unutrašnjim morskim vodama i u teritorijalnom moru Republike
Hrvatske,

3) uvjete kojima moraju udovoljavati luke,

4) određuje luke, odnosno dio luke namijenjene za međunarodni promet
ili iskljućivo za vojne potrebe te njihove granice

Članak 1042

Sabor Republike Hrvatske donosi odluku o proglaše nju gospodarskog pojasa
Republike Hr-vatske.

Odredbe članka 33. do članka 42 ovoga Zakona primjenjivat će se kad
Sabor Republike Hrvatske donese odluku iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 1043.

Ministar u ministarstvu nadležnom za pomorstvo pored ovlaštenja za donošenje
propisa predviđenih u ovom Zakonu, u roku od tri godine od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona, donosi propise:

1) o najmanjem broju članova posade za sigurnu plovidbu koji moraju
imati putnički brodovi trgovačke mornarice Republike Hrvatske,

2) o isticanju i vijanju zastave trgovačke mornarice Republike Hrvatske
i isticanju znakova na brodovima trgovačke mornarice Republike Hrvatske,

3) o oznakama na plovnim putovima u unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom
moru Republike Hrvatske,

4) o stručnoj spremi, zvanjima, uvjetima i načinu stjecanja zvanja i
ovlaštenjima članova posade brodova trgovačke mornarice Republike Hrvatske,

5) o posebnim ovlaštenjima članova posade brodova trgovačke mornarice
Republike Hrvatske i ispitnom programu za stjecanje posebnih ovlaštenja,

6) o izbjegavanju sudara na moru,

7) o upisu brodova u određene upisnike, s podacima koji se unose u list
A glavne knjige upisnika brodova, zbirkama isprava, pomoćnim knjigama koje
se vode uz upisnike brodova i obrascima tih isprava i knjiga,

8) o ispravama i knjigama koje moraju imati brodovi trgovačke mornarice
Republike Hrvatske, uvjetima i načinu izdavanja, sadržaju i obrascima te
načinu vođenja tih isprava,

9) o određivanju imena, oznaka i znakova raspoznavanja brodova te o
vođenju evidencije o imenima brodova,

10) o pomorskim knjižicama i odobrenjima za ukrcanje,

11) o obavljanju pokusne vožnje,

12) o ispitivanju nesreće brodova,

13) o kategoriji plovidbe pomorskih brodova,

14) o obveznom peljarenju na određenim područjima unutrašnjih morskih
voda i teritorijalnog mora Republike Hrvatske,

15) o zabrani plovidbe Pelješkim i Koločepskim kanalom i dijelovima
Srednjeg kanala, Murterskog mora i Žirjanskog kanala,

16) o uvjetima koje mora ispunjavati trgovačko društvo koje obavlja
poslove peljarenja,

17) o stručnoj spremi, ovlaštenjima i drugim uvjetima i obvezama koje
mora ispunjavati peljar,

18) o oznaci legitimacije peljara,

19) o načinu obilježavanja peljarskih brodova i brodica i o pozivnim
znakovima za peljarenje,

20) o visini naknade za usluge peljarenja,

21) o stručnoj spremi, ispitu i ostalim uvjetima koje mora ispunjavati
inspektor sigurnosti plovidbe,

22) o načinu upisa brodica u evidenciju brodica, obrascu evidencije
brodica, uvjetima i načinu utvrđivanja sposobnosti brodica za plovidbu
te načinu određivanja imena i oznaka brodica,

23) o polaganju stručnog ispita i izdavanju ovlaštenja članovima posade
brodova trgovačke mornarice,

24) o načinu postavljanja i obilježavanja pontonskih mostova te uvjetima
plovidbe kroz otvore tih mostova,

25) o postupku u slučaju rođenja ili smrti, nalaska napuštenog novorođenog
djeteta, prima izjave posljednje volje i postupka s imovinom umrlih osoba
na brodu,

26) o plovidbi u prolazu u Šibensku luku, u Pašmanskom tjesnacu, prolazu
Mali Ždrelac i Vela Vrata te predjelu rta Marlera,

27) o plovidbi rijekom Neretvom i Zrmanjom,

28) o nadležnosti lučkih kapetanija za izdavanje pomorskih knjižica,

29) o nadležnosti lučkih kapetanija za upis brodova,

30) o najmanjem broju stručnih radnika na plutajućim objektima na moru,

31) o uvjetima i načinu održavanja reda u lukama i na ostalim dijelovima
unutrašnjih morskih voda i teritorijalnog mora Republike Hrvatske te granice
plovidbe brodova i brodica izvan luka,

32) o vrstama morskih plaža i uvjetima koje moraju zadovoljavati,

33) o kriterijima za određivanje visine lučkih naknada,

34) o obavljanju meteorološke službe na pomorskim brodovima,

35) o plovidbi teritorijalnim morem i unutrašnjim morskim vodama Republike
Hrvatske,

36) o obavljanju poslova i održavanju straže članova posade na pomorskim
brodovima trgovačke mornarice Republike Hrvatske,

37) o sigurnosti plovidbe i zaštiti Ijudskih života na moru,

38) o obavljanju podvodnih aktivnosti u unutrašnjim morskim vodama i
teritorijalnom moru Republike Hrvatske.

39) o visini naknade za izdavanje odobrenja stranom plovnom objektu
za obavljanje kabotaže u unutrašnjim morskim vodama i teritorijalnom moru
Republike Hrvatske,

40) o uvjetima i načinu pod kojima će se obavljati ukrcavanje i iskrcavanje
opasnih tvari, rasutog i ostalih tereta u lukama te način sprečavanja širenja
isteklih ulja,

41) o uvjetima za obavljanje djelatnosti pomorskog agenta,

42) o uvjetima pod kojima strane fizičke i pravne osobe mogu obavljati
istraživanja, ispitivanja, fotografiranja i mjerenja mora, morskog dna
ili morskog podzemlja unutrašnjih morskih voda i teritorijalnog mora Republike
Hrvatske.

43) o uvjetima pod kojima strane fizičke i pravne osobe mogu obavljati
znanstvena istraživanja u gospodarskom pojasu Republike Hrvatske,

44) Naredbu o visini naknade za sigurnost plovidbe koju plaćaju strane
jahte i brodice namijenjeni razonodi ili športu.

Članak 1044

Ministar u ministarstvu nadležnom za pomorstvo donosi u suglasnosti
s ministrom obrane u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona propise:

1) o korištenju plovnih putova stranih ratnih brodova, stranih tankera,
stranih nuklearnih brodova i drugih stranih brodova koji prevoze nuklearne
ili druge opasne ili štetne tvari pri neškodljivom prolasku kroz teritorijalno
more Republike Hrvatske.

Ministar u ministarstvu nadležnom za pomorstvo donosi, u suglasnosti
s ministrom obrane, ministrom unutarnjih poslova, ministrom poljoprivrede
i šumarstva te ministrom zdravstva:

1) propise.o rukovanju opasnim tvarima u lukama i pristaništima.

Ministar graditeljstva i zaštite okoliša u suglasnosti s ministrom donosi:

1) propis o uvjetima odlaganja otpadnih tvari u more

Članak 1045.

U roku od dvije godine stupanja na snagu ovoga Zakona uz suglasnost
ministra u ministarstvu nadležnom za pomorstvo:

1) Ministar zdravstva donijet će:

a) Pravilnik o utvrđivanju uvjeta zdravstvene sposobnosti članova posade
pomorskih brodova,

b) Pravilnik o minimalnoj opremi i sadržaju brodske ljekarne.

2) Ministar unutranjih poslova izdat će:

a) Naredbu o ustanovljavanju zabranjenih zona u hrvatskim unutrašnjim
morskim vodama

Vlada Republike Hrvatske donosi plan intervencija kod iznenadnih onečišćenja
mora u Republici Hrvatskoj.

Članak 1046.

Ministar u ministarstvu nadležnom za pomorstvo utvrdit će u propisima
iz članka 1043., 1044. i 1045. pomorske prekršaje i propisati novćane kazne
za te prekršaje.

Članak 1047.

Brodice koje su ovlaštene za prijevoz više od 12 putnika, a koje su
bile upisane u upisnik ćamaca prije stupanja na snagu ovoga Zakona moraju
se upiasti u upisnik brodova u roku od 3 godine od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Članak 1048.

Do donošenja akata iz članka 1041., 1043., 1044. i 1045. ovoga Zakona,
ukoliko nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona, za pomorsku plovidbu
ostaju na snazi sljedeći akti:

1) Uredba o uvjetima kojima moraju udovoljavati luke, odnosno pristaništa
za međunarodni promet i plovni putovi na kojjma važi međunarodni režim
ili međudržavni režim plovidbe ("Narodne novine", br. 53/91.),

2) Uredba o dolasku i boravka stranih jahti i brodica namijenjenih razonodi
ili športu u obalnom moru, rijekama i jezerima Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br.

31/92.),

3) Uredba o pristupu, prolasku i boravku stranih ratnih i znanstvenoistraživačkih
brodova u obalnom moru ("Narodne novine", br. 52/91.),

4) Odluka o određivanju luka i pristaništa na.mijenjenih za međunarodni
promet ("Narodne novine", br. 53/91.),

5) Pravilnik o najmanjem broju članova posade za sigurnu plovidbu koji
moraju imati pomorski brodovi trgovačke mornarice Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br. 34/92.),

6) Pravilnik o isticanju i vijanju zastave trgovačke mornarice Republike
Hrvatske i isticanju znakova na brodovima trgovačke mornarice Republike
Hrvatske ("Narodne novine", br.16/92.),

7) Pravilnik o oznakama na plovnim putovima u obalnom moru ("Narodne
novine", br. 53/91.),

8) Pravilnik o zvanjima, uvjetima za stjecanje zvanja i ovlaštenjima
članova posade trgovačke mornarice ("Narodne novine", br. 53/91.),

9) Pravilnik o posebnim ovlaštenjima članova posade pomorskih brodova
i ispitnom programu za stjecanje posebnih ovlaštenja ("Narodne novine",
br. 53/91.),

10) Pravilnik o izbjegavanju sudara na moru ("Narodne novine",
br. 53/91.),

11) Pravilnik o upisu brodova u određene upisnike, podacima koji se
unose u list A glavne knjige upisnika brodova, zbinama isprava, pomoćnim
knjigama koje se vode uz upisnike brodova i obrascima tih isprava i knjiga
("Narodne novine", br. 53/91.),

12) Pravilnik o sadržaju, obrascima i načinu vodenja brodskih isprava
i knjiga brodova trgovačke mornarice ("Narodne novine", br. 53/91.),

13) Pravilnik o određivanju imena, oznaka i znakova raspoznavanja brodova
te o vođenju evidencije o imenima brodova ("Narodne novine",
br. 53/91.),

14) Pravilnik o pomorskim knjižicama, brodarskim knjižicama i dozvolama
za ukrcanje ("Narodne novine", br. 53/91.),

15) Pravilnik o obavljanju pokusne vožnje brodova ("Narodne novine",
br. 53/91.),

16) Pravilnik o ispitivanju nesreće brodova ("Narodne novine",
br. 53/91.),

17) Pravilnik o stručnoj spremi i drugim uvjetima koje mora ispunjavati
peljar pomorskog peljarenja ("Narodne novine", br. 31/74.),

18) Pravilnik,o oznaci i legitimaciji peljara pomorskog peljarenja ("Narodne
novine", br. 31/74 ),

19) Pravilnik o stručnom ispitu za inspektora sigurnosti plovidbe,("Narodne
novine", br. 2/el.),

20) Pravilnik o čamcima ("Narodne novine", br. 39/91. i 76/92.)

21) Pravilnik o polaganju strućnog ispita i izdavanju ovlaštenja članovima
posade brodova trgovačke mornarice ("Narodne novine", br. 1 1/84.),

22) Pravilnik o načinu postavljanja i obilježavanja pontonskih mostova
te uvjetima plovidbe kroz otvore tih mostova ("2arodne novine",
br. 41/80., 10/89., 18/90.),

23) Pravilnik o postupku u slučaju rođenja ili smrti, nalaska napuštenog
novorodenog djeteta, prijema izjave posljednje volje i postupka s imovinom
umrlih osoba na brodu ("Narodne novine", br 41/80 ),

24) Pravilnik o najmanjem broju i vrsti uređaja i opreme koju moraju
imati plutajući objekti na moru i na unutrašnjim vodama ("Narodne
novine", br. 11/70.);

25) Pravilnik o najmanjem broju strućnih radnika na plutajućim objektima
na moru i unutrašnjim vodama ("Narodne novine", br 11/70., 15/70.),

26) Pravilnik o održavanju reda u lukama i pristaništima te na ostalim
dijelovima obalnog mora i unutrašnjim plovnim putovima ("Narodne novine",
br. 23/75., 31/84., 10/89., 1 8/90.),

27) Pravilnik o rukovanju opasnim tvarima u lukama i pristaništima ("Narodne
novine 2/82., 55/85.),

28) Pravilnik o osnivanju i vođenju kata.stra pomorskog dobra ("Narodne
novine", br. 1/76.),

29) Naredba o kategorijama plovidbe pomorskih brodova ("Narodne
novine", br. 53/91,),

30) Naredba o obveznoj pilotaži na određenim podrućjima obalnog mora
("Narodne novine", br. 53/91.),

31) Naredba o zabrani plovidbe Pelješkim i Koločepskim kanalom i dijelovima
Srednjeg kanala, Murterskog mora i Žirjanskog kanala ("Narodne novine",
br. 53/91.),

32) Naredba o načinu obilježavanja peljarskih brodova i brodica i o
pozivnim znakovima za peljarenje ("Narodne novine", br. 31/74.,
18/90.),

33) Naredba o plovidbi u prolazu u Šibensku luku, u Pašmanskom tjesnacu,
prolazu Mali Ždrelac i Vela Vrata te predjelu rta Marlera ("Narodne
novine", br. 47/79., 10/89., 1 8/90 ),

34) Naredba o plovidbi rijekom Nerelvom, Zrnkanjom i Savom ("Narodne
novine", br. 25/80., 2I/85., 10/89., 18/90.),

35) Naredba o nadležnosti lučkih kapetanija, odnosno kapetanija pristaništa
za izdavanje pomorskih knjižica, odnosno brodarskih knjižica ("Narodne
novine", br. 31/84.),

36) Naredba o nadležnosti lučkih kapet.anija, odnosno kapetanija pristaništa
za upis brodova ("Narodne novine", br. 43/81.),

37) Naredba o korištenju plovnih putova stranih rat.nih brodova, stranih
tankera, stranih nuklearnih brodova i drugih stranih brodova koji prevoze
nuklearne ili druge opasne i štetne stvari pri neškodljivom prolasku kroz
teritorijalno more ("Narodne novine", br. 53/91.),

38) Naredba o ustanovljavanju zabranjenih zona u hrvatskim unutrašnjim
morskim vodama ("Narodne novine", br. 53/91.),

39) Uputstvo o načinu vođenja evidencije plutajućih objekata, o obrascima
za vođenje te evidencije i o obrascu svjedodžbe sigurnosti plutajućih objekata
("Narodne novine", br. 12/70.).

Članak 1049.

Isprave i knjige koje je na temelju obavljenog tehničkog nadzora prije
stupanja na snagu ovoga Zakona izdao brodovima u ime Republike Hrvatske
hrvatski registar brodova ostaju na snazi najkasnije do isteka roka njihovog
važenja.

Članak 1050

Do dana početka primjene Zakona o trgovačkim društvima ("Narodne
novine",br.111/93.) odredbe ovoga Zakona o trgovačkim društvima odnose
se na poduzeća osnovana prema odredbama Zakona o poduzećima ("Narodne
novine", br. 53/91. i 58/93.).

Članak 1051

Odredbe ovoga Zakona od članka 267. do članka 404 počet će se primjenjivati
godinu dana od stupanju na snagu ovoga Zakona.

Do početka primjene odredbe iz stavka 1. ovoga članka primjenjivat će
se odredbe članka 239. do članka 377. Zakona o pomorskoj i unutrašnjoj
plovidbi.

Članak 1052

Odredbe članka 1018. do članka 1022. Zakona o pomorskoj i unutrašnjoj
plovidbi primjenjivat će se do stupanja na snagu Krivićnog zakonika Republike
Hrvatske.

Članak 1053.

Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti:

1) Zakon o obalnom moru i epikontinentalnom pojasu ("Narodne novine",
br. 53/91.),

2) Zakon o pomorskom i vodnom dobru, lukama i pristaništima ("Narodne
novine", br. 19/74., 39/75., 17/77., 18/81.) u dijelu u kojem se odnosi
na pomorsko dobro i osim članka 67., 68., 69., 71., 73., 76., 77.,79. koji
će prestati važiti donošenjem odgovarajućih pravnih akata iz članka 1043.
ovoga Zakona,

3) Zakon o pomorskoj i unutrašnjoj plovidbi ("Narodne novine",
br. 53/91.) u dijelu u kojem se odnosi na pomorsku plovidbu,

4) Zakon o peljarenju ("Narodne novine", br. 15/74) osim članka
4. stavak 2. i 3., članka 6., članka 7., članka 8., članka 9. članka 10.,
članka 11., članka 12., članka 13, članka 14, članka 15, članka 16., članka
17 i članka 18. koji prestaju važiti donošenjem odgovarajućih pravnih akata
iz članka 1043 ovoga Zakona. Pravne i fizičke osobe koje su obavljale pomorsko
peljarenje do stupanja na snagu ovoga Zakona mogu nastaviti obavljati te
poslove do donošenja odgovarajućih podzakonskih akata iz članka 1043. ovoga
Zakona,

5) Zakon o sigurnosti plovidbe na moru i unutrašnjim vodama ("Narodne
novine", br 55/90 - pročišćeni tekst) Osim članka 13., članka 17.,
članka 18., članka 19., članka

20., članka 21., članka 22., članka 23., članka 24., članka 40. stavak
2., 3., 4. i 5., članka 42., članka 43., članka 44., članka 45., članka
46., članka 51 stavak 3 i 4, članka 53., članka 54., članka 55., članka
56., članka 57., članka 58., članka 59., koji prestaju važiti donošenjem
odgovoarajućih akata iz članka 1043. ovoga Zakona,

6) Zakon o utvrdivanju sposobnosti za plovidbu plutajućih objekata na
moru i unulrašnjim vodama ("Narodne novine", br 18/69.), osim
članka 15., članka 16., članka 17. i članka 18. koji prestaju važiti donošenjem
odgovarajućih akata iz članka 1043 ovoga Zakona,

7) članka 12. Zakona o određivanju poslova iz samoupravnog djeloknrga
jedinica lokalne samouprave i uprave ("Narodne novine", br. 75/93
)

Ostale odredbe zakona navedenih u stavku 1 točki 2. do 7. ovoga članka
prestat će važiti donošenjem odgovarajućih podzakonskilk akata u skladu
s člankom 1043. ovoga Zakona.

Članak 1054.

Odredbe članka 48. do 80. ovoga Zakona počet će se primjenjivati kad
stupi na snagu Zakon o morskim lukama.

Članak 1055.

Na odnose nastale prije stupanja na snagu ovoga Zakona, primjenjuju
se propisi koji su bili na snazi u vrijeme nastanka tih odnosa, ako ovim
Zakonom nije drugačije predviđeno.

Članak 1056.

Ovaj Zakon stupa na snagu u roku od 15 dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa : 342-01/93-01/04

Zagreb, 27. siječnja 1994.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v.r.**

Odluka, NN 17/1994-313
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)