## Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Evanđeoske (Pentekostne) crkve u Republici Hrvatskoj, Kršćanske adventističke crkve u Republici Hrvatskoj i Saveza baptističkih crkava u Republici Hrvatskoj o pitanjima od zajedničkog interesa

### NN 196/2003 (15.12.2003.), Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Evanđeoske (Pentekostne) crkve u Republici Hrvatskoj, Kršćanske adventističke crkve u Republici Hrvatskoj i Saveza baptističkih crkava u Republici Hrvatskoj o pitanjima od zajedničkog interesa

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

3112

Vlada
Republike Hrvatske, na temelju članka 9. stavka 1. Zakona o pravnom položaju
vjerskih zajednica (»Narodne novine« broj 83/02, u daljnjem tekstu: Zakon)

i

Evanđeoska
(Pentekostna) crkva u Republici Hrvatskoj, Kršćanska adventistička crkva u
Republici Hrvatskoj i Savez baptističkih crkava u Republici Hrvatskoj (u
daljnjem tekstu: Crkve), sklapaju neovisno, samostalno i svaka za sebe

## UGOVOR

### O PITANJIMA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

(u
daljnjem tekstu: ugovorne strane)

– pozivajući se na odredbe Ustava Republike
Hrvatske, te među­narodne konvencije i standarde,

– prepoznajući društveno korisno djelovanje pojedinih Crkava
u vjerskom, kulturnom i obrazovnom području,

– želeći urediti odnose
na području odgoja, obrazovanja i kulture, te dušobrižničku skrb za vjernike u
kaznionicama, zatvorima i odgojnim zavodima, bolničkim zdravstvenim ustanovama
i ustanovama za socijalnu skrb, kao i za vjernike pripadnike oružanih snaga i
policije,

– u namjeri stvaranja i
održavanja boljih uvjeta vjerskog djelova­nja,

– u nastojanju
osiguranja materijalnih uvjeta za vjersko djelova­nje,

– u cilju uzajamne
suradnje za dobrobit svih građana bez obzira na vjersko uvjerenje,

  sporazumjele su se
kako slijedi:

Članak 1.

U ovom Ugovoru u uporabi su sljedeći pojmovi sa
značenjem:

*»Svećenik (pastor, propovjednik)«* je crkveni službenik koji
obavlja bogoslužje.

*»Predsjednik (crkve, saveza)«,* *»biskup«* je visoki
dostojanstvenik u crkvi.

*»Župa* *(crkvena okružja, crkvena općina, mjesna crkva)«*
označava zajednicu vjernika na određenom području.

Ugovorne strane surađivat će u brizi za promicanje
cjelovitog duhovnog i materijalnog razvoja čovjeka i općeg dobra.

Članak
2.

Ugovorne
strane suglasne su da je Evanđeoska (Pentekostna) crkva u Republici Hrvatskoj i
njene mjesne crkve, te u ovom Ugovoru pridružene im Crkva Božja i Savez
Kristovih Pentekostnih crkava s njenim mjesnim crkvama; Kršćanska adventis­tička
crkva u Republici Hrvatskoj i njene mjesne crkve, te u ovom Ugovoru pridružen
joj Reformni pokret adventista sedmog dana s njegovim mjesnim crkvama; Savez
baptističkih crkava u Republici Hrvatskoj i njegove mjesne crkve, te u ovom
Ugovoru pridružene im Kristove crkve imale pravnu osobnost i prije stupanja na
snagu Zakona i to svaka od njih pojedinačno.

Biskup odnosno predsjednik
crkve ili saveza obavještava ministarstvo nadležno za poslove opće uprave radi
upisa svoje crkve i svojih ustrojstvenih oblika u Evidenciju, u skladu sa
Zakonom.

Članak 3.

Uređivanje
unutarnjeg ustrojstva crkava, osnivanje, mije­njanje i ukidanje župa (crkvena
općina, mjesna crkva, crkveno okružje), te drugih pravnih osoba je u
isključivoj nadležnosti pojedine crkve.

Članak
4.

Crkve
odnosno njihova nadležna tijela obavljaju sve vlastite vjerske izbore,
imenovanja i dodjelu službi, prema odredbama svojih propisa.

Izbor i
imenovanje biskupa odnosno predsjednika crkve ili saveza u isključivoj je
nadležnosti pojedine crkve.

Vlada
Republike Hrvatske će na prikladan način biti obavi­ještena nakon izbora
biskupa odnosno predsjednika crkve ili saveza, a prije objavljivanja u javnim
glasilima.

Članak
5.

O
pokrenutom kaznenom postupku protiv svećenika ili drugog vjerskog službenika
pojedine Crkve za kaznena djela za koja se poduzima progon po službenoj
dužnosti Ministarstvo pravo­suđa, uprave i lokalne samouprave će obavijestiti
predsjednika Crkve (u daljnjem tekstu: nadležno tijelo Crkve).

Članak
6.

Crkve
imaju pravo graditi crkve i crkvene zgrade, te povećavati ili preuređivati već
postojeće, prema zakonodavstvu Republike Hrvatske.

Nadležno
tijelo Crkve odluku o potrebi izgradnje crkve ili crkvene zgrade dostavlja
nadležnim tijelima Republike Hrvatske i izabire lokaciju u dogovoru s tim
nadležnim tijelima, a u skladu s provedbenim urbanističkim planom.

Članak
7.

Crkvama
je zajamčena sloboda tiska, tiskanje i širenje knjiga, novina, časopisa, te
druge djelatnosti povezane s njihovim djelovanjem.

U
ustanovama iz članka 10. stavka 1. i 2., članka 19. stavka 1., članka 21.
stavka 1., kao i u oružanim snagama i policiji, te drugim javnim i državnim
ustanovama i tijelima poštivat će se pravo vjernika na izbor prehrane u skladu
s vjerski potrebama.

Članak
8.

Brak
koji se u vjerskom obliku sklopi pred ovlaštenim službenikom Crkve imat će
učinke građanskog braka, ako su ispunjeni uvjeti koje u tom pogledu propisuje
zakon.

Članak
9.

Crkve
mogu slobodno osnivati ustanove koje će osiguravati karitativno djelovanje i
društvenu skrb, u skladu sa zakonom.

Članak
10.

Vjerski
odgoj pripadajuće Crkve (u daljnjem tekstu: vjerski odgoj) u javnim
predškolskim ustanovama izvodi se za djecu čiji roditelj odnosno skrbnik o tome
dade pisanu izjavu ravnatelju predškolske ustanove.

Vjeronauk
pripadajuće Crkve (u daljnjem tekstu: vjeronauk) u javnim osnovnim i srednjim
školama izborni je predmet i obavezan za one učenike koji ga izaberu, te se
izvodi pod istim uvjetima pod kojima se izvodi nastava ostalih obaveznih
predmeta.

O
izboru vjeronauka kao obaveznog predmeta daje se pisana izjava ravnatelju
škole. Za učenike mlađe od petnaest godina pisanu izjavu daje roditelj odnosno
skrbnik, a za učenike od petnaest godina i starije izjavu daju zajednički
roditelj odnosno skrbnik i učenik.

Za
formiranje odgojno-obrazovne skupine za izvođenje nastave vjeronauka u
redovitim prilikama mora biti najmanje sedam (7) učenika.

Ako se
nastava vjeronauka održava izvan škole podliježe istim pedagoškim obavezama kao
i nastava koja se odvija u školi u pogledu planiranja i programiranja, vođenja
pedagoške dokumentacije, vrednovanja postignuća vjeroučenika i nadzora
kvalitete nastave.

Godišnji
plan i program predaje se na početku školske godine ravnatelju škole, a
dokumentacija o ostvarivanju tog programa i postignućima vjeroučenika predaje
se tijekom i na kraju odgojno-obrazovnog razdoblja.

Škole
će obavijestiti nadležno tijelo Crkve o broju prijav­ljenih kandidata za učenje
vjeronauka.

Članak
11.

Vjerski
odgoj u javnim predškolskim ustanovama izvodi se u okviru cjelokupnog odgoja i
prema programu vjerskog odgoja predškolske djece pojedine Crkve.

U
javnim osnovnim i srednjim školama nastava vjeronauka izvodi se u okviru
nastavnog plana i programa s dva (2) školska sata tjedno.

Nastavne
planove i programe vjeronauka za javne osnovne i srednje škole, te program
vjerskog odgoja za javne predškolske ustanove izrađuje i odobrava nadležno
tijelo Crkve, a donosi ih odnosno na njih daje suglasnost ministar nadležan za
predškolski odgoj, osnovno i srednje školstvo, u skladu sa Zakonom.

Vjeronaučni
udžbenici su školski udžbenici koji su u svemu izjednačeni sa školskim
udžbenicima za obavezni predmet, s time da moraju imati odobrenje nadležnog
tijela Crkve, što mora biti navedeno u impresumu udžbenika.

Članak
12.

Vjeronauk
odnosno vjerski odgoj izvode osobe kojima je nadležno tijelo Crkve izdalo
ispravu o mandatu i koje ispunjavaju potrebne uvjete u skladu s važećim
propisima Republike Hrvat­ske (u daljnjem tekstu: vjeroučitelji).

Nadležno
tijelo Crkve ima pravo svojim dekretom opozvati crkveni mandat za izvođenje
vjeronauka odnosno vjerskog odgoja zbog nedostataka s obzirom na ispravnost
poučavanja i s obzirom na osobno ćudoređe.

Članak
13.

Nastavu
vjeronauka u javnim osnovnim i srednjim školama mogu izvoditi vjeroučitelji s
visokom stručnom spremom (VII/I) koja osim teoloških sadržaja obuhvaća i
pedagoško-psihološku i didaktičko-metodičku osposobljenost vjeroučitelja.

U svim
razredima osnovne škole nastavu vjeronauka mogu izvoditi i vjeroučitelji s
višom stručnom spremom (VI) koja osim teoloških sadržaja obuhvaća i
pedagoško-psihološku i didaktičko-
-­metodičku osposobljenost vjeroučitelja.

Vjerski
odgoj u javnim predškolskim ustanovama mogu izvoditi odgojitelji predškolske
djece, pod uvjetom da uz stručnu spremu utvrđenu propisima Republike Hrvatske
za rad u pred­školskoj ustanovi imaju i dovoljnu teološku i pedagoško-psiho­lošku
spremu u vjerskom odgoju.

Kad se
za izvođenje nastave vjeronauka u javnoj osnovnoj ili srednjoj školi odnosno
vjerskog odgoja u javnoj predškolskoj ustanovi ne može osigurati odgovarajuća
osoba u smislu stavka 1., 2. i 3. ovoga članka, nastavu vjeronauka odnosno
vjerski odgoj može izvoditi i druga osoba ako joj nadležno tijelo Crkve izda
ispravu o mandatu.

Vjeroučitelji
su članovi odgojiteljskog vijeća u predškolskim ustanovama, te učiteljskog
odnosno nastavničkog vijeća u osnovnim i srednjim školama, u skladu sa zakonom.

Članak
14.

Nadležno
tijelo Crkve dostavlja ministarstvu nadležnom za predškolski odgoj, osnovno i
srednje školstvo popis crkvenih učilišta na kojima se stječu stručni nazivi, te
izvješćuje o svim promjenama u svezi s tim.

Nadležno
tijelo Crkve u suradnji s ministarstvom nadležnim za predškolski odgoj, osnovno
i srednje školstvo brine se o trajnom stručnom usavršavanju vjeroučitelja, o
kvaliteti nastave vjero­nauka, o pripravničkom stažu i stručnim ispitima
vjerouči­telja te o njihovom napredovanju u zvanje vjeroučitelja mentora i
vjeroučitelja savjetnika.

Nadležno tijelo Crkve će odrediti stručnu osobu za
razmjenu informacija o vjeronauku između Crkve i ministarstva nadležnog za
predškolski odgoj, osnovno i srednje školstvo.

Članak 15.

Crkvene škole s pravom javnosti imat će pravo na
primanje novčane potpore kako je predviđeno zakonodavstvom Republike Hrvatske.

Članak
16.

Kulturna
i umjetnička baština Crkava, te brojni dokumenti pohranjeni u arhivima i
knjižnicama crkava sačinjavaju drago­cjeni dio cjelokupne hrvatske kulturne
baštine. Crkve žele nastaviti služenje društvenoj zajednici i svojom kulturnom
baštinom, omogućujući svima koje zanima da to bogatstvo upoznaju, da se njime
koriste i da ga proučavaju.

Ugovorne
strane će surađivati u popisu i zaštiti baštine iz stavka 1. ovoga članka i
brinuti se da ona bude dostupna građa­nima sukladno propisima o zaštiti i
očuvanju kulturne baštine Republike Hrvatske.

Republika
Hrvatska se obavezuje da će Crkvama dati u vlasništvo, ali ne i u posjed, sve
njihove matične knjige i arhivsko gradivo koje je sada u vlasništvu Republike
Hrvatske, a oduzeto za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, te se
smatraju arhivskim gradivom. Matične knjige i arhivsko gradivo ostaju u posjedu
u ustanovama kulture radi stručne obrade, zaštite i korištenja.

Članak
17.

Dušobrižništvo
vjernika pojedine Crkve, pripadnika oruža­nih snaga i policije, te drugih osoba
stalno zaposlenih u oružanim snagama i policiji, i članova njihovih obitelji,
kao i dušobriž­niš­tvo u kaznionicama, zatvorima i odgojnim zavodima, te bolnič­kim
zdravstvenim ustanovama i ustanovama za socijalnu skrb obavlja svećenik
pojedine Crkve.

Članak
18.

Osobe
zadužene za odnose s vjerskim zajednicama u Ministarstvu obrane i Ministarstvu
unutarnjih poslova, u koordinaciji sa svećenikom, osigurat će prostor i vrijeme
za dušobrižničku skrb.

Članak
19.

Kaznionice,
zatvori i odgojni zavodi osigurat će prostorije prikladne za obavljanje
dušobrižništva.

Dušobrižnik
će dušobrižništvo obavljati u skladu s rasporedom dnevnih aktivnosti
kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda uz prethodni dogovor s upravom o vremenu
i načinu sudjelovanja zatvorenika i odgajanika.

Osobni duhovni razgovor s osobama na izvršavanju
kazne zatvora ili odgojne mjere dušobrižnik obavlja bez nadzora u posebno
uređenoj prostoriji, a iznimno u opravdanim slučajevima, može se dopustiti
duhovni razgovor u zatvorskoj ćeliji.

Osobni
duhovni razgovor s pritvorenicima odvija se po odobrenju nadležnog suda sukladno
članku 115. Zakona o kaznenom postupku.

Članak
20.

Vjerski
obred i dušobrižnički posjet zatvorenicima i odgajanicima ostvaruje se najmanje
jednom tjedno, u skladu s ovim Ugovorom i Pravilnikom o kućnom redu kaznionice,
zatvora i odgojnog zavoda.

Istražni sudac ili predsjednik sudskog vijeća može
zatvoreniku ili odgajaniku privremeno iz opravdanih razloga zabraniti
sudjelovanje u vjerskim obredima ili ga isključiti iz sudjelovanja.

Upravitelj kaznionice, zatvora ili odgojnog zavoda
može, ako je to potrebno radi održavanja sigurnosti i reda, privremeno
isključiti zatvorenika i odgajanika iz sudjelovanja u vjerskom obredu, o čemu
će izvijestiti dušobrižnika.

Osobni duhovni razgovor ne smije se zatvoreniku ili
odgajaniku uskratiti na duže vrijeme od vremena trajanja razloga zbog kojih mu
je zabranjeno pravo sudjelovanja u vjerskim obredima odnosno zbog kojih je
isključen iz sudjelovanja.

Članak 21.

Bolničke
zdravstvene ustanove i ustanove za socijalnu skrb čiji je osnivač Republika
Hrvatska, osigurat će prostoriju prikladnu za obavljanje dušobrižništva u
okviru raspoloživog prostora.

Dušobrižnička
pomoć i održavanje vjerskih obreda ostvaruje se u skladu s Pravilnikom o kućnom
redu ustanove.

Pritužbe
na rad svećenika, ravnatelj ustanove iz stavka 1. ovoga članka će riješiti s
nadležnim tijelom crkve.

Bolničko
osoblje dužno je nadležnom svećeniku žurno priop­ćiti zahtjev bolesnika za
duhovnu pomoć.

Svećenik
može posjećivati bolesnika u svako doba kada to okolnosti zahtijevaju, a
poštujući Pravilnik o kućnom redu ustanove.

Članak
22.

Za
Kršćansku adventističku crkvu biblijski dan odmora u tjednu je subota, u skladu
s kojim se vjerniku pripadniku ove crkve priznaje pravo na izostanak s posla, s
fakulteta i iz škole, te oslobađanje radnih obaveza u vojsci, policiji i
kazneno odgojnim ustanovama, i to od zalaska sunca u petak do zalaska sunca u
subotu.

Na
zahtjev, koji podnosi vjernik, određuje mu se individualni raspored. Vjernik
zaposlenik radne sate nadoknađuje radnim danom, nedjeljom ili blagdanom bez
prava na posebnu naknadu.

Ovaj
članak neće se primjenjivati u slučaju neodloživih potreba, prirodnih nepogoda,
te ratnih i humanitarnih kriza.

Članak
23.

Da bi
Crkve mogle na doličan način nastaviti svoje djelovanje na promicanju općega
dobra, Republika Hrvatska će godišnje dati iz državnog proračuna iznos koji
odgovara:

Evanđeoskoj
(Pentekostnoj) crkvi u Republici Hrvatskoj 168

(Crkvi
Božjoj 30, Evanđeoskoj /Pentekostnoj/ crkvi 98, Kristovim pentekostnim crkvama
40)

Kršćanskoj
adventističkoj crkvi u Republici Hrvatskoj 224

(Kršćanskoj
adventističkoj crkvi 189, Reformnom pokretu 35)

Savezu
baptističkih crkava u Republici Hrvatskoj 171

(Savezu
baptističkih crkava 141, Kristovim crkvama 30)

bruto
osnovica za izračun plaća javnih i državnih službenika i namještenika.

Sredstva
utvrđena prema odredbi ovoga članka daju se za namjene označene u odredbi
članka 17. stavka 2. Zakona.

U
novčani iznos, o kojem se govori u stavku 1. ovoga članka, uključeni su
troškovi za uzdržavanje svećenika i drugih vjerskih službenika, pastoralno
djelovanje i dušobrižničku skrb, troškovi izgradnje i uzdržavanja crkava,
crkvenih zgrada i vjerskih središta, koja nisu u popisu kulturnih dobara, te
doprinos za karitativnu djelatnost Crkava.

Iznos iz stavka 1. ovoga članka dostavljat će se na
račun pojedine Crkve.

Ustanove iz ovoga članka dužne su poštivati zakone
Republike Hrvatske o financijskom poslovanju.

Odredbe ovoga članka počet će se primjenjivati prve
proračunske godine nakon sklapanja ovoga Ugovora.

Članak
24.

Mješovita
povjerenstva sastavljena od jednakog broja predstavnika Vlade Republike
Hrvatske i svake Crkve pojedinačno pripremat će prijedloge za provođenje kako
odredaba ovoga Ugovora, tako i odredaba Zakona o pravnom položaju vjerskih
zajednica i to:

a) za
rješavanje pravnih pitanja

b) za
rješavanje pitanja odgoja i obrazovanja

c) za
očuvanje kulturne i umjetničke baštine Crkava

d) za
rješavanje gospodarskih pitanja.

Povjerenstva
iz ovoga članka će jedanput godišnje izvješta­vati nadležna tijela pojedine
Crkve i Komisiju za odnose s vjerskim zajednicama Vlade Republike Hrvatske o
provođenju ovoga Ugovora.

Članak 25.

Ugovorne strane u međusobnom će dogovoru tražeći
pravedno rješenje, rješavati dvojbe ili teškoće koje bi mogle nastati glede
tumačenja ili primjene odredbi ovoga Ugovora.

Članak 26.

U slučaju da nakon sklapanja ovoga Ugovora uslijede
izmjene u nazivu pojedine Crkve, novonastala izmjena će se regulirati aneksom
ugovora samo s tom Crkvom.

Članak 27.

Ovaj Ugovor sklapa se na neodređeno vrijeme.

U slučaju da jedna od ugovornih strana bude smatrala
da su se bitno promijenile prilike u kojima je sklopljen ovaj Ugovor, započet
će pregovore o njegovoj promjeni sukladno novim okolnostima.

Novonastale okolnosti mogu se regulirati aneksom
ugovora s onom Crkvom na koju se te okolnosti odnose.

Zagreb, 4. srpnja 2003.

ZA EVANĐEOSKU (PENTEKOSTNU)                                                 ZA VLADU

CRKVU U REPUBLICI HRVATSKOJ                            REPUBLIKE HRVATSKE

**dr****.** **Peter****Kuzmi****č,** v. r.                                                                     **Ivica****Ra****č****an****,** v. r.

predsjednik Evanđeoske (Pentekostne)
predsjednik Vlade

crkve u Republici Hrvatskoj                                                            Republike
Hrvatske

if !supportEmptyParas endif

ZA KRŠĆANSKU ADVENTISTIČKU

CRKVU U REPUBLICI HRVATSKOJ

**Miroslav Lorencin,** v. r.

predsjednik Hrvatske konferencije

Kršćanske Adventističke crkve

if !supportEmptyParas endif

ZA SAVEZ BAPTISTIČKIH CRKAVA

U REPUBLICI HRVATSKOJ

**Toma Magda,** v. r.

predsjednik Saveza baptističkih

crkava u Republici Hrvatskoj

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 196/2003-3112