## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-2648/2002 od 29. rujna 2010.

### NN 118/2010 (20.10.2010.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-II-2648/2002 od 29. rujna 2010.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

3099

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica, te suci Mato Arlović, Marko Babić, Snježana Bagić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Davor Krapac, Ivan Matija, Antun Palarić, Aldo Radolović, Duška Šarin, Miroslav Šeparović i Nevenka Šernhorst, odlučujući o prijedlogu za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti drugog propisa s Ustavom i zakonom, na sjednici održanoj 29. rujna 2010., donio je

RJEŠENJE

I. Ne prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom i zakonom Odluke o imenovanju i preimenovanju ulica i trgova na području naselja Bale broj: O.U. 3/3-94 od 14. rujna 1994. godine (»Službeni glasnik Općine Bale« broj 2/94.).

II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama« i »Službenom glasniku Općine Bale«.

Obrazloženje

1. Zajednica hrvatskih udruga u Istri iz Pule, zastupana po predsjedniku predsjedništva prof. dr. Branimiru Crljenku (u daljnjem tekstu: predlagateljica), predložila je pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti Odluke o imenovanju i preimenovanju ulica i trgova na području naselja Bale broj: O.U. 3/3-94 od 14. rujna 1994., koju je donijelo Općinsko vijeće Općine Bale (u daljnjem tekstu: osporena Odluka).

2. Predlagateljica smatra da osporena Odluka nije u suglasnosti s člankom 12. Ustava Republike Hrvatske i člankom 10. Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj (»Narodne novine« broj 51/00. i 56/00. – ispravak, članak 43. stavak 1. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina – 155/02. – ne važi odredba članka 4. stavka 1. točke 1.).

Predlagateljica ističe da, prema njezinom saznanju, osporena Odluka nikad nije prošla kroz Općinsko vijeće niti je formalno donesena, ali je provedena. Izvršenjem navedene Odluke predlagateljica smatra da je povrijeđen članak 12. Ustava koji propisuje da je u Republici Hrvatskoj u službenoj uporabi hrvatski jezik i latinično pismo jer nalazi da se pretežitim talijanskim nazivima ulica izbjegava uporaba hrvatskog jezika. Smatra da osporena Odluka nema dovoljnu zastupljenost zaslužnih ličnosti većinskog naroda u nazivlju ulica te da je u njoj odsutan hrvatski jezik kao službeni jezik Republike Hrvatske, odnosno da se ne poštuju pravila hrvatske gramatike i pravopisa.

3. Tijekom postupka, na temelju članaka 25. i 42. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), prijedlog je dostavljen na odgovor Općinskom vijeću Općine Bale.

U dostavljenom odgovoru ističe se da je osporenu Odluku donijelo Općinsko vijeće na sjednici održanoj 14. rujna 1994. Osporenom odlukom utvrđena su imena, mijenjanjem starih naziva ulica i trgova. Ističe se da je Odluku predlagala Komisija koju je imenovalo Općinsko vijeće te da je nakon postupka raspravljanja Odluka donesena na sjednici Općinskog vijeća jednoglasno. Suglasno odredbi članka 7. osporene Odluke, ta Odluka je objavljena na oglasnoj ploči Općine Bale te u »Službenom glasniku Općine Bale« broj 2/94. od 20. prosinca 1996. Također, u dostavljenom odgovoru navodi se »... da je stvar odluke svake općine ili grada da odabire ličnosti koje obilježavaju mjesto, koja je na određeni način utjecala na razvoj i blagostanje mjesta, kao što je to bila Odluka da su to za Bale Tomaso Bembo, Domenico Cernecca, Pino Budicin i drugi.« Također napominju da se »toponimi«, kao što su: »La Musa«, »Corto Bechera« i drugi iz nazivlja ulica ne mogu prevesti na hrvatski jezik jer su to nazivi koji ne potječu od talijanskog jezika, već su oni »Baljanski« toponimi stari više od 2000 godina.

Prijedlog nije osnovan.

4. Razmatranjem prijedloga predlagateljice i odredbi osporene Odluke, Ustavni sud je utvrdio da navodi predlagateljice ne daju osnove za sumnju u nesuglasnost osporene Odluke s člankom 12. Ustava i člankom 10. Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj.

Članak 12. Ustava glasi:

»Članak 12.

U Republici Hrvatskoj u službenoj je uporabi hrvatski jezik i latinično pismo.

U pojedinim lokalnim jedinicama uz hrvatski jezik i latinično pismo u službenu se uporabu može uvesti i drugi jezik te ćirilično ili koje drugo pismo pod uvjetima propisanima zakonom.«

Članak 10. Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj propisuje:

»Članak 10.

U općinama i gradovima u kojima je u ravnopravnoj službenoj uporabi jezik i pismo nacionalne manjine, dvojezično ili višejezično, istom veličinom slova, ispisuju se:

1. pisani prometni znakovi i druge pisane oznake u prometu,

2. nazivi ulica i trgova,

3. nazivi mjesta i geografskih lokaliteta.

Statutom općine ili grada u kojima je u ravnopravnoj službenoj uporabi jezik i pismo nacionalne manjine, propisat će se da li se prava iz stavka 1. ovoga članka ostvaruju na cijelom području ili samo u pojedinim mjestima, te da li se i kod kojih mjesta koriste tradicionalni nazivi mjesta ili lokaliteta.

Statutom općine ili grada može se propisati da na području, na kojem je u službenoj uporabi jezik i pismo nacionalne manjine, pravne i fizičke osobe koje obavljaju javnu djelatnost mogu ispisivati nazive dvojezično ili višejezično.«

5. Osporenu Odluku donijelo je na svojoj sjednici održanoj 14. rujna 1994. Općinsko Vijeća Općine Bale. Odluka je donesena temeljem članka 9. stavka 1. Zakona o naseljima (»Narodne novine« broj 54/88.) i članka 34. Statuta Općine Bale (»Službeni glasnik Općine Bale« broj 1/93., u daljnjem tekstu: Statut iz 1993.).

Slijedi da je osporena odluka donesena prije nego je na pravnu snagu stupio Zakon o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj.

5.1. U vrijeme donošenja osporene Odluke na pravnoj snazi bio je Zakon o određivanju poslova iz samoupravnog djelokruga jedinica lokalne samouprave i uprave (»Narodne novine« broj 75/93.), koji je u članku 1. propisivao da se tim Zakonom određuju poslovi iz samoupravnog djelokruga jedinica lokalne samouprave i uprave, sukladno Zakonu o lokalnoj samoupravi i upravi (»Narodne novine« broj 90/92.) i Zakonu o Gradu Zagrebu (»Narodne novine« broj 90/92.).

6. U članku 24. stavku 1. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi propisano je da predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave donosi odluke većinom glasova, ukoliko je na sjednici nazočna većina članova predstavničkog tijela.

Iz Izvoda iz zapisnika s 3/94. sjednice Općinskog vijeća Općine Bale, održane 14. rujna 1994., proizlazi da je sjednici na kojoj je donesena osporena Odluka bila nazočna većina članova predstavničkog tijela (11 prisutnih i 8 odsutnih članova) te da je osporena Odluka donesena jednoglasno od svih nazočnih članova vijeća.

Slijedom navedenog, osporena Odluka donesena je u postupku provedenom suglasno odredbi članka 24. stavka 1. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi.

Stoga, proizlazi da je osporenu Odluku Općinsko vijeće općine Bale donijelo u postupku provedenom sukladno članku 24. stavku 1. Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi te u okviru ovlaštenja danog odredbama Zakona o lokalnoj samoupravi i upravi i Zakona o određivanju poslova iz samoupravnog djelokruga jedinica lokalne samouprave i uprave.

7. Nadalje, potrebno je istaknuti da je Statut iz 1993., na temelju kojeg je donesena osporena Odluka, u člancima 7. i 8. propisivao sljedeće:

»Članak 7.

U općini Bale jamči se ravnopravnost hrvatskog književnog i talijanskog književnog jezika u pisanom i govornom obliku osim u mjestima: Čubani, Golaš, Krmed i Pižanovac.

Način ostvarivanja načela dvojezičnosti utvrđuje se ovim Statutom i drugim aktima.

U općini Bale jamči se nepovredivost originalne toponomastike i onomastike.

Članak 8.

Građanima koji upotrebljavaju lokalno narječje – dijalekt osigurava se pravo na kulturne inicijative i aktivnosti, pravo na pismo, poštivanje toponomastike i narodnih običaja.«

7.1. U vrijeme podnošenja prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti osporene odluke Ustavnom sudu, na pravnoj snazi bio je Statut Općine Bale (»Službeni glasnik općine Bale« broj 2/02., 4/03. i 2/06., u daljnjem tekstu: Statut iz 2002.), kojeg je Općinsko vijeće Općine Bale donijelo na sjednici održanoj 10. listopada 2001. godine.

Člancima 13. stavkom 1. i 15. stavkom 2. Statuta iz 2002. bilo je propisano sljedeće:

»Članak 13.

1. U Općini Bale je ravnopravna uporaba hrvatskog jezika i jezika talijanske nacionalne manjine i latinično pismo, osim u mjestima Čubani, Golaš, Krmed i Pižanovac.

(...)

Članak 15.

(...)

2. U Općini se osigurava dvojezično:

(...)

– naziv ulica i trgova

– naziv mjesta i geografskih lokaliteta...«

7.2. Donošenjem i stupanjem na pravnu snagu Statuta Općine Bale (»Službeni glasnik općine Bale« broj 5/09., u daljnjem tekstu: Statut iz 2009.) prestao je važiti Statut iz 2002. (članak 87. Statuta iz 2009.).

Statut iz 2009. sadrži odredbe identičnog sadržaja, osim što se člankom 13. Statuta iz 2009. propisuje da je u Općini Bale »...ravnopravna službena uporaba hrvatskog jezika i jezika talijanske nacionalne manjine...«.

8. Slijedom navedenih utvrđenja, ocjena je Ustavnog suda da osporena Odluka nije nesuglasna s člankom 12. Ustava i člankom 10. Zakona o uporabi jezika i pisama nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj, a na koje predlagateljica ukazuje u svojem prijedlogu.

9. Ispravljanje eventualnih pogrešaka ili propusta koji su u nazivlju ulica i trgova, kao što su gramatičke ili pravopisne nepravilnosti, u nadležnosti je tijela državne uprave, a ne Ustavnog suda Republike Hrvatske.

10. Sukladno navedenom, Ustavni sud utvrdio je da nema osnove za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti i zakonitosti osporene Odluke te je, na temelju članka 43. Ustavnog zakona, riješeno kao u izreci.

11. Odluka o objavi rješenja temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-II-2648/2002

Zagreb, 29. rujna 2010.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica
dr. sc. Jasna Omejec, v. r.

Rješenje, NN 118/2010-3099