## Kolektivni ugovor za radnike HP - Hrvatske pošte

### NN 13/2007 (5.2.2007.), Kolektivni ugovor za radnike HP - Hrvatske pošte

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**565**

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA RADNIKE HP – HRVATSKE POŠTE d.d.

sklopljen između HP – Hrvatske pošte d.d. i
Hrvatskog sindikata pošte
Republičkog sindikata radnika Hrvatske

I. UVODNE ODREDNICE

Članak 1.

Ovim kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor) uređuju se prava i obveze
radnika Hrvatske pošte iz rada i na temelju rada zaposlenih u HP – Hrvatskoj
pošti d.d. (u daljnjem tekstu: Poslodavac), kao i prava i obveze Poslodavca
sukladno Zakonu i drugim propisima.

Članak 2.

Odrednice ovog Ugovora primjenjivat će se na stranke koje ga potpišu.

II. SKLAPANJE UGOVORA O RADU

Članak 3.

Ugovor o radu sklopljen u pisanom obliku mora sadržavati uglavke o:
1. strankama, te njihovu prebivalištu, odnosno sjedištu;
2. mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili glavno mjesto rada, onda napomenu da
se rad obavlja na različitim mjestima;
3. nazivu, naravi ili vrsti rada na kojoj se radnik zapošljava, ili kratak popis
ili opis poslova;
4. danu otpočinjanja rada;
5. očekivanom trajanju ugovora, u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme;
6. trajanju plaćenoga godišnjeg odmora na koji radnik ima pravo, a u slučaju kad
se takav podatak ne može dati u trenutku sklapanja ugovora, odnosno izdavanja
potvrde, načinu određivanja trajanja tog odmora;
7. otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati radnik, odnos­no Poslodavac, a u
slučaju kad se takav podatak ne može dati u trenutku sklapanja ugovora, odnosno
izdavanja potvrde, načinu određivanja otkaznih rokova;
8. osnovnoj plaći, dodacima na plaću te razdobljima isplate primanja na koja
radnik ima pravo;
9. trajanju redovitog radnog dana ili tjedna.
Umjesto uglavaka iz točke 6., 7., 8. i 9. stavka 1. ovog članka u ugovoru se
može uputiti na odgovarajuće zakone, druge propise, Kolektivni Ugovor ili
Pravilnik o radu koji uređuju ta pitanja.

Članak 4.

Svaki radnik sklapa ugovor o radu koji u ime Poslodavca potpisuje predsjednik
Uprave Društva ili osoba koju je on opunomoćio.
Radni odnos zasniva se na vrijeme čije trajanje nije unaprijed određeno (radni
odnos na neodređeno vrijeme).
Iznimno, radni odnos može se zasnovati i na određeno vrijeme u slučajevima i
uvjetima utvrđenim Zakonom i ugovorom.
Radni odnos iz prethodnog stavka ne može trajati dulje od ukupno 12 mjeseci kod
Poslodavca, osim do povratka radnika s rodiljinog dopusta ili dužeg bolovanja.

Članak 5.

Poslodavac može zasnovati radni odnos na neodređeno vrijeme i s osobom koja je
završila školsku izobrazbu radi njezina osposob­ljavanja za samostalno
obavljanje poslova na radnim mjestima u struci, odnosno na radnim mjestima iz
zanimanja za koje se školovala (u nastavku teksta: pripravnik).
Iznimno, pripravnik se može primiti u radni odnos i na određe­no vrijeme radi
obavljanja pripravničkog staža, a radni odnos prestaje istekom roka utvrđenog u
ugovoru o radu.

Članak 6.

Prije postupka zasnivanja radnog odnosa za nova ili slobodna radna mjesta na
neodređeno vrijeme, u okviru organizacijske jedinice mora prethoditi postupak
utvrđivanja ima li unutar organizacijske jedinice radnika koji udovoljavaju
traženim uvjetima i kriterijima, osim za rukovodeća radna mjesta.
O potrebi iz prethodnog stavka Poslodavac je dužan istodobno na primjeren način
obavijestiti radnike.

Članak 7.

Ugovaranje i trajanje pokusnog rada, pripravničkog staža, volonterskog rada i
stručnih ispita uredit će se Pravilnikom o radu.

Članak 8.

Poslodavac može određene poslove povjeriti radnicima da ih obavljaju kod kuće u
sljedećim slučajevima:
– majci s djetetom do 6 godina starosti,
– samohranom roditelju s djetetom do 10 godina starosti,
– invalidu Domovinskog rata,
– invalidu rada.
Rad pod uvjetima iz prethodnog stavka može se obavljati ako postoje svi potrebni
uvjeti za obavljanje poslova radnog mjesta za koje je zasnovan radni odnos.
Odredbe o rasporedu radnog vremena, skraćenom radnom vremenu, prekovremenom
radu, preraspodjeli radnog vremena, noć­nom radu i stanci uredit će se ugovorom
o radu radnika iz stavka 1. ovog članka.

Članak 9.

Poslodavac se obvezuje da neće ustupati poslove iz djelatnosti prijma i isporuke
poštanskih pošiljaka drugim pravnim i fizičkim osobama, ako bi se time
prouzročio višak broja zaposlenih u Društvu.

III. IZMJENE UGOVORA O RADU

Članak 10.

Ugovor o radu može se izmijeniti bez prethodnog otkaza ugovora o radu, osobito u
slučajevima:
– potrebe procesa i organizacije rada uz prethodno pribavljen pristanak radnika
i savjetovanje radničkog vijeća;
– na zahtjev radnika zbog obiteljskih ili drugih opravdanih raz­loga;
– kad se tijekom radnog vijeka radnika smanjuje njegova radna sposobnost zbog
godina starosti, povrede na radu, radne invalidnosti, ratne invalidnosti,
profesionalnih i ostalih bolesti te ostalih razloga koji se utvrđuju posebnim
propisima ili općim aktom.
U slučajevima iz alineje 3. stavka 1. ovog članka Poslodavac je neovisno o
mjestu rada obvezan osigurati povoljnije uvjete rada za tog radnika kao,
primjerice: lakši posao, povoljnija norma, rad sa smanjenim fondom sati, rad na
jednostavnijim poslovima, druge poslove za koje je sposoban i slično, bez
smanjenja bodova, odnos­no plaće koju je ostvarivao u vremenu prije nego što su
nastupile spomenute okolnosti, osim u slučajevima kad je Poslodavac osigurao
radno mjesto u skladu s rješenjem nadležne institucije.
Radniku koji u slučajevima iz stavka 2. ovog članka ne radi puno radno vrijeme
može se osigurati rad na nekim drugim poslovima, najduže do punog radnog
vremena.

Članak 11.

Prije stupanja na rad organizacijska jedinica Poslodavca u kojoj radnik zasniva
radni odnos mora radniku omogućiti upoznavanje s općim aktima Poslodavca kojima
se uređuju prava, obveze i odgovornosti iz radnog odnosa, kao i s Kolektivnim
ugovorom.

Članak 12.

Ako radnik svojim radom ne ostvaruje predviđene rezultate radnog mjesta, može se
pokrenuti postupak otkaza ugovora o radu s ponudom novog ugovora za radno mjesto
koje odgovara njegovoj stručnoj spremi i znanjima.
Ocjenu donosi Povjerenstvo sastavljeno od tri člana, i to dva predstavnika
Poslodavca i jedan sindikata.

IV. RADNO VRIJEME I RASPORED RADNOG VREMENA

Članak 13.

Radno vrijeme iznosi 40 (četrdeset) sati tjedno.
Tjedno radno vrijeme radnika raspoređeno je na 5 (pet) rad­nih dana u tjednu,
osim kad se zbog efikasnosti i kvalitete sustava, tehnologije rada i rada s
korisnicima tjedno radno vrijeme, uz suglasnost radničkog vijeća, raspoređuje na
6 (šest) radnih dana u tjednu.
U slučaju isplata mirovina i ostalih izvanrednih poslova rad poštonoša može se
rasporediti i na 6. radni dan u tjednu. Za rad 6. dana u tjednu poštonoše
ostvaruju pravo na slobodne sate i uvećanje plaće za rad u posebnim uvjetima
sukladno članku 44. ovog Ugovora.
Radno vrijeme radnika u poštanskim uredima koji tijekom 5 radnih dana u tjednu
ne ispune fond od 40 radnih sati može se rasporediti i na 6. radni dan u tjednu
uz prethodnu suglasnost radnič­kog vijeća i uvećanje plaće za rad u posebnim
uvjetima sukladno članku 44. ovog Ugovora.
Popis poštanskih ureda koji rade subotom, radno vrijeme i raspored radnog
vremena određuje Poslodavac uz prethodnu suglas­nost radničkog vijeća.

Članak 14.

Radnik koji radi na radnom mjestu s nepunim radnim vremenom ima prava i obveze
radnika koji radi puno radno vrijeme, a ostvaruje ih u opsegu koji ovisi o
dužini radnog vremena, doprinosu u radu i rezultatima rada, sukladno Kolektivnom
ugovoru.

Članak 15.

Rad radnika u vremenu između 22 (dvadeset dva) sata i 6 (šest) sati idućeg dana
smatra se noćnim radom.
Ako je rad organiziran u smjenama, mora se osigurati izmjena smjena tako da
pojedini radnik radi noću uzastopno najviše jedan tjedan.
Radno vrijeme noću poseban je uvjet rada pri utvrđivanju prava radnika iz radnog
odnosa.
Trudnice, majka s djetetom do 6 godina života, samohrani roditelj s djetetom do
6 godina života, roditelj djeteta s težim smetnjama u razvoju i žena starija od
50 godina života ne može se rasporediti na rad noću, osim uz pisani pristanak
ili na osobni zahtjev te uz suglasnost radničkog vijeća.

Članak 16.

U pojedinoj organizacijskoj jedinici može se izvršiti preraspodjela radnog
vremena ako to zahtijeva priroda posla, organizacija rada, bolje korištenje
sredstava rada, racionalnije korištenje radnog vremena ili izvršenje određenih
poslova i zadataka.
Puno ili nepuno radno vrijeme može se preraspodijeliti u skladu s odrednicama
Zakona o radu tako da tijekom jednog razdoblja traje duže, a tijekom drugog
razdoblja kraće od punog ili nepunog radnog vremena.
Za poslove sezonske naravi preraspodijeljeno radno vrijeme smije biti duže od 52
sata tjedno, ali ne duže od 60 sati tjedno.
Preraspodjela radnog vremena utvrđuje se tako da ukupno rad­no vrijeme radnika,
u prosjeku, ne bude duže od punog radnog vremena u roku od 1 (jedne) godine od
prestanka potrebe za preraspodjelom radnog vremena, a najkasnije do 30. lipnja
iduće godine.
Kod preraspodjele radnog vremena rad duži od punog radnog vremena u tjednu ne
smatra se prekovremenim radom, odnosno posebnim uvjetom rada.

Članak 17.

Odluku o preraspodjeli radnog vremena do 52 sata, kao i preko 52 sata, sukladno
odredbama Zakona, donosi Poslodavac uz prethod­no savjetovanje radničkog vijeća,
a dostavlja se radniku najmanje 8 dana prije preraspodjele.
Radniku na kojeg se odnosi preraspodjela radnog vremena pripadaju sva prava
utvrđena Zakonom, a plaća u razdoblju u kojem će radnik raditi ili neće raditi
isplaćivat će mu se prema odredbama Pravilnika o plaćama.
U odluci o preraspodjeli radnog vremena Poslodavac je dužan točno navesti u
kojem će razdoblju radnik raditi dulje vrijeme, a u kojem kraće od punog ili
nepunog radnog vremena.

Članak 18.

Odluku o prekovremenom radu donosi Poslodavac, s tim da se radniku može izdati
nalog za prekovremeni rad samo u slučajevima i pod uvjetima propisanim Zakonom.
Odluka o prekovremenom radu mora biti pisana i dostavljena radniku najkasnije u
roku od 5 dana nakon početka obavljanja prekovremenog rada.
Vrijeme dulje od 8 sati u tijeku jednog radnog dana, koje radnik provede zbog
potrebe tehnološkog procesa rada, priznaje se suklad­no članku 16. ovog Ugovora.
Trudnica, majka s djetetom do 3 godine starosti, roditelj djeteta s težim
smetnjama u razvoju i samohrani roditelj s djetetom do 6 godina starosti može
raditi prekovremeno samo ako dade pisani pristanak.

Članak 19.

Odluku o pozivanju radnika na izvanredni rad u vrijeme dnev­nog odmora, dane
tjednog odmora, godišnjeg odmora, plaćenog dopusta, državnih blagdana i praznika
donosi ovlaštena osoba Poslodavca (s popisa ovlaštenika) samo u slučajevima kad
se s raspoloživim radnicima ne može osigurati nesmetano odvijanje tehnološkog
procesa, odnosno u slučaju kad bi zbog izostanka izvanrednog rada nastala šteta
za Poslodavca.

Članak 20.

Ako priroda poslova i organizacija rada to omogućuje, Poslodavac može radniku
koji radi s punim radnim vremenom, na njegov pisani zahtjev, odobriti rad kraći
od punog radnog vremena te takav radnik ostvaruje prava sukladno članku 14. ovog
Ugovora.
Kad zbog nemogućnosti nesmetanog odvijanja tehnološkog procesa uvjetovanog
neorganiziranim prijevozom dolazi do prekida rada dužeg od jednog sata u okviru
dnevnog radnog vremena, takav rad se smatra dvokratnim radnim vremenom.

V. ODMORI I DOPUSTI

Članak 21.

Radnik koji radi najmanje 6 (šest) sati dnevno ima svakog radnog dana pravo na
odmor (stanku) od 30 (trideset) minuta neprekidno.
Vrijeme odmora ne može se koristiti u prva dva sata nakon početka radnog vremena
niti zadnja dva sata radnog vremena.
Korištenje stanke uredit će se Pravilnikom o radu, a za radnike koji neposredno
rade s korisnicima usluga i Pravilnikom o radnom vremenu.
Radnici koji rade dulje od 10 sati dnevno imaju pravo na odmor u tijeku rada u
dvostrukom trajanju.
Vrijeme i raspored korištenja odmora (stanke) Poslodavac je dužan istaknuti na
vidljivom mjestu u prostoru za korisnike i u radnom prostoru.

Članak 22.

Radnik ima pravo na odmor između 2 (dva) uzastopna radna dana u trajanju od
najmanje 12 (dvanaest) sati neprekidno.
Iznimno od odredbe stavka 1. radniku se može utvrditi pravo na odmor iz
prethodnog stavka u trajanju od najmanje 10 (deset) sati neprekidno, pod
uvjetima utvrđenim Zakonom.

Članak 23.

Radnik ima pravo na tjedni odmor nedjeljom u trajanju od najmanje 24 (dvadeset
četiri) sata neprekidno, a ako je prijeko potreban rad nedjeljom, mora mu se za
svaki radni tjedan osigurati jedan dan odmora u sljedećem tjednu, po mogućnosti
prema želji radnika.

Članak 24.

Duljina godišnjeg odmora je minimalno 18 (osamnaest) radnih dana i povećava se
primjenom sljedećih kriterija:
1. A. Na temelju grupa složenosti:
1. NKV                                                      1 dan
2. PKV, NSS                                             2 dana
3. SSS, KV                                                3 dana
4. VKV, VŠS                                             4 dana
5. VSS                                                        5 dana
B. Na temelju radnog staža:
– do 5 godina radnog staža                          1 dan
– od 5 do 10 godina radnog staža                2 dana
– od 10 do 15 godina radnog staža              3 dana
– od 15 do 20 godina radnog staža              4 dana
– od 20 do 25 godina radnog staža              5 dana
– od 25 do 30 godina radnog staža              6 dana
– više od 30 godina radnog staža                 7 dana
C. Na temelju otežanih uvjeta rada:
– rad sa strankama                                      1 dan
– rad na otvorenom (dostavljači i radnici
  na peronu)                                                 1 dan
– rad na motociklu                                       2 dana
2. Na temelju posebnih socijalnih uvjeta:
– roditelju djeteta sa smetnjama u psihofizičkom
razvoju ili utvrđenom invalidnošću                 2 dana
– samohranom roditelju                                2 dana
– radniku za svako dijete do                       15 (petnaest)
godina starosti                                              1 dan
– radniku invalidu u skladu sa Zakonom        2 dana
Kriteriji se primjenjuju kumulativno.
U smislu odredbi ovog Ugovora samohranim roditeljem smatra se roditelj:
– vanbračnog djeteta kojem otac nije utvrđen;
– vanbračnog djeteta kojem je otac utvrđen, a majka ostvaruje pravo na dječji
doplatak;
– djeteta razvedenih roditelja, a roditelj kojem je dijete povjereno na čuvanje
i odgoj ostvaruje pravo na dječji doplatak;
– kojem je bračni drug umro ili je proglašen nestalim.
U dane godišnjeg odmora ne ubrajaju se blagdani, neradni dani, subote i
nedjelje.
Radnik, koji se prvi put zapošljava ili koji ima prekid rada između dva radna
odnosa duži od 8 (osam) dana stječe pravo na godišnji odmor nakon 6 (šest)
mjeseci neprekidnog rada.
Ako je radnik zasnovao radni odnos u tijeku kalendarske godine, a nema šest
mjeseci radnog staža neprekidno, ostvaruje pravo na godišnji odmor u toj godini
razmjerno vremenu provedenom na radu u toj godini, ali ne manje od 2 dana za
svaki mjesec proveden na radu.
Radnik koji odlazi u mirovinu prije 1. srpnja ima pravo na puni godišnji odmor.
Godišnji odmor za radnike HP – Hrvatske pošte d.d. iznosi maksimalno 30 radnih
dana.

Članak 25.

Radnik može koristiti godišnji odmor u dva dijela, s tim da se prvi dio mora
koristiti bez prekida u trajanju ne manjem od 12 (dvanaest) radnih dana
neprekidno.
Drugi dio godišnjeg odmora radnik mora iskoristiti najkasnije do 30. lipnja
iduće godine.
Jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo koristiti na dan koji želi, a još
jedan dan, ako za to postoji mogućnost, uz obvezu da o tome najmanje 2 (dva)
dana ranije pisano obavijesti neposrednog rukovoditelja.

Članak 26.

Do kraja kalendarske godine Poslodavac, uz savjetovanje radničkog vijeća,
uzimajući u obzir potrebe organizacije rada i osobne potrebe radnika, donosi
plan odmora za iduću kalendarsku godinu u kojem utvrđuje trajanje godišnjeg
odmora te dan kada će pojedini radnik u tijeku godine početi korištenje
godišnjeg odmora.

Članak 27.

Odluka o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora treba sadržavati sve kriterije
prema kojima je radniku utvrđena dužina godišnjeg odmora i vrijeme u kojem će
radnik koristiti godišnji odmor.
Prigodom utvrđivanja dužine godišnjeg odmora pojedinom radniku uzimaju se u
obzir svi kriteriji koje radnik ispunjava 30 (trideset) dana prije nastupa
godišnjeg odmora.
Iznimno, kod kriterija radnog iskustva uzimaju se u obzir pune godine radnog
staža koje će radnik ispuniti na kraju kalendarske godine za koju se godišnji
odmor utvrđuje.
Odluka o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora mora se uručiti radniku
najkasnije 15 (petnaest) dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.

Članak 28.

Ništavan je sporazum o odricanju prava na godišnji odmor i o isplati naknade
umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 29.

Protiv odluke o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora radnik ima pravo podnijeti
Poslodavcu zahtjev za zaštitu prava u roku od 15 (petnaest) dana od uručenja
odluke.

Članak 30.

Radnik koji je počeo korištenje odmora, koji je prekinut ili nije iskorišten
zbog bolesti ili rodiljnog dopusta, ima ga pravo iskoristiti do 30. lipnja iduće
godine, pod uvjetom da je radio najmanje 6 (šest) mjeseci u godini koja je
prethodila godini u kojoj se vratio na rad.
Radnik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenih odgodom, odnosno
prekidom korištenja godišnjeg odmora koje je nastalo po nalogu Poslodavca.
Troškovima iz stavka 2. ovog članka smatraju se stvarni putni i drugi troškovi
koje je radnik imao u polasku i povratku u mjesto boravišta ili prebivališta do
mjesta u kojem je koristio godišnji odmor u trenutku prekida, kao i dnevnice u
povratku do mjesta boravišta ili prebivališta prema Pravilniku o naknadama na
teret troškova.

Članak 31.

Radnik ima pravo na oslobođenje od obveze rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust)
do ukupno 7 (sedam) radnih dana godišnje, s tim da u pojedinačnim slučajevima
ostvaruje sljedeća prava:
– sklapanje braka                                         4 dana
– sklapanje braka djeteta                              2 dana
– rođenje ili posvojenje djeteta                      4 dana
– smrt roditelja, bračnog druga ili djeteta       5 dana
– smrt roditelja bračnog druga                       3 dana
– smrt brata ili sestre                                     3 dana
–smrt djeda ili bake                                       2 dana
–selidba                                                        3 dana
–elementarna nepogoda                                 5 dana
–teška bolest člana uže obitelji                       4 dana
–za sudjelovanje na kulturnim, sportskim i
  drugim aktivnostima koji su u
interesu
  poslodavca do                                             5 dana
–svečane prisege u HV-u (otac i majka)         1 dan
–i u ostalim slučajevima (npr. smrt unuka,
  snahe,zeta i po pozivu sudskih,
upravnih i
  drugih državnih tijela i dr.) do                       3 dana

Ako u slučajevima iz stavka 1. radnik mora putovati u mjesto udaljeno više od
200 km od mjesta prebivališta ili boravišta, ima pra­vo koristiti 1 (jedan)
dodatni dan uz naknadu plaće za putovanje.
Radnik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj naveden u ovom članku,
neovisno o broju dana plaćenog dopusta koje je tijekom iste godine koristio po
drugim osnovama.
Dobrovoljni davatelji krvi za svako davanje krvi koriste 2 (dva) slobodna dana,
posebno i neovisno od broja dana i vremenu korištenja godišnjeg odmora tijekom
godine.
Pravo korištenja plaćenog dopusta iz ovog članka je strogo namjensko radi
oslobađanja od obveze rada.

Članak 32.

U posebnim slučajevima radniku se može, na njegov zahtjev, odobriti neplaćeni
dopust tijekom kalendarske godine u pravilu do 30 (trideset) dana, i to za
sljedeće:
– njegu bolesnog ili hendikepiranog člana uže obitelji;
– izgradnju ili popravak kuće i popravak stana radi otklanjanja posljedica više
sile;
– liječenje na vlastiti trošak;
– izobrazbu, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizaciju na vlastiti
trošak;
– posjet članovima uže obitelji koji žive u inozemstvu.
Kada to okolnosti dopuštaju, neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog
članka može se odobriti radniku u trajanju i više od 30 (trideset) dana.

VI. ZAŠTITA NA RADU

Članak 33.

Poslodavac je obvezan stalno raditi na unapređenju zaštite na radu,
primjenjivati je, a radnik je dužan pridržavati se propisa iz područja zaštite
na radu.
Poslodavac je obvezan poduzimati mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika,
uključujući mjere za sprečavanje rizika na radu, pružanje informacija i
osposobljavanje radnika za rad na siguran način te brigu za potrebnu
organizaciju i sredstva.
Radi prilagodbe tehničkom napretku Poslodavac je obvezan planirati tehnološki
razvitak proizvodnog ili radnog procesa zamjenjujući ih neopasnim ili manje
opasnim.
Poslodavac je obvezan prigodom uvođenja novih tehnologija informirati radnike,
odnosno njihove povjerenike za zaštitu na radu o tehnološkim karakteristikama i
mogućim utjecajima tih tehnologija na zdravlje i sigurnost radnika.

Članak 34.

Poslodavac preuzima obvezu da, radi osiguranja zaštite radnika tijekom njihova
rada, osigura provedbu sljedećih mjera:
– osiguranje potrebnih uvjeta za nesmetano obavljanje poslova na radnim
mjestima;
– osiguranje uvjeta da se rad u svim radnim i pomoćnim prostorijama može
nesmetano odvijati;
– osiguranje mjera zdravstvene zaštite obveznim zdravstvenim pregledima radnika
u posebnim zdravstvenim institucijama, i to za radnike koji rade na radnim
mjestima s posebno otežanim i poseb­nim uvjetima rada;
– osiguranje mjera zdravstvene zaštite najmanje jednom godiš­nje za radnike koji
rade puno radno vrijeme s korisnicima usluga;
– osiguranje zaštitne opreme i osobnih zaštitnih sredstava;
– osiguranje uvjeta, odnosno mjera za ostvarivanje boljih uvjeta rada radnika
kod kojih postoji povećana opasnost od profesionalnih oboljenja ili nastupa
invalidnosti;
– osiguravanje ispravnosti sredstava za rad sukladno propisima o zaštiti na radu
i kontrolu u određenim vremenskim razdobljima;
– obavještavanje i osposobljavanje radnika za rad na siguran način;
– osiguravanje radnicima, koji zbog svojega zdravstvenog stanja ne mogu
obavljati posao za koji su zasnovali radni odnos, moguć­nosti da se prema
preostaloj radnoj sposobnosti mogu premjestiti na drugo radno mjesto.
Poslodavac će povjereniku zaštite na radu ili sindikalnom povjereniku osigurati
pravo uvida u provedbu mjera iz prethodnog stavka ovog članka.

Članak 35.

U svezi s provedbom mjera zaštite na radu povjerenik radnika zaštite na radu ima
prava i obveze:
– sudjelovati u planiranju i unapređivanju uvjeta rada, uvođenja nove
tehnologije, uvođenja novih supstanci u radni i proizvodni proces;
– biti obaviješten o svim promjenama koje utječu na sigurnost i zdravlje
radnika;
– primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provođenje mjera zaštite na
radu;
– biti na inspekcijskim pregledima i informirati inspektora o svojim zapažanjima
i zapažanjima radnika čiji je povjerenik;
– pozivati inspektora kad ocijeni da su ugroženi životi i zdravlje radnika, a
Poslodavac to propušta ili odbija učiniti;
– školovati se za obavljanje ovih poslova, stalno proširivati i unapređivati
znanje, pratiti i prikupljati informacije od značenja za svoj rad;
– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje;
– svojom aktivnošću poticati ostale radnike na rad na siguran način;
– pristupati mjestima rada radi utvrđivanja uvjeta rada;
– kao i ostalo sukladno posebnom Sporazumu sklopljenom između Poslodavca i
sindikata.

Članak 36.

Otežani uvjeti rada koji se ne mogu otkloniti primjenom propisa i mjera zaštite
na radu utvrđuju se prema sljedećim kriterijima:
– utjecaju okoline – mikroklimatski uvjeti, zračenje, buka, vibracije, kemijske
i biološke štetnosti, rad u povećanoj vlazi;
– opterećenju – fizički napor, prisilni položaj tijela pri radu, psihofizički
napor, opterećenje osjetila, znatniji poremećaj prirod­nog biološkog ritma (rad
u smjenama), rad uz obvezno korištenje osobnih zaštitnih sredstava koja
povećavaju napor ili otežavaju obav­ljanje poslova;
– povećanom riziku od nastanka ozljeda na radu, profesionalnih bolesti, kao i
ugrožavanju zdravlja, života i drugih bolesti u svezi s radom, kao i tehnoloških
akcidenata;
– radu s onečišćujućim i prljavim tvarima.

Članak 37.

Poslodavac ne može ugovoriti i isplatiti novčanu naknadu rad­nicima koji rade u
štetnim i opasnim radnim uvjetima, a kao nadomjestak za propuštenu primjenu
propisa zaštite na radu.

VII. POSEBNA ZAŠTITA INVALIDNIH OSOBA, HENDIKEPIRANIH OSOBA I RADNIKA PRED
MIROVINOM

Članak 38.

Od dana nastanka invalidnosti, odnosno od dana prekvalifikacije ili
dokvalifikacije do ponude drugih poslova radniku – invalidu rada te ratnom
invalidu – pripada plaća radnog mjesta isplaćivana na temelju prethodno
sklopljenog ugovora o radu, osim u slučajevima kad je Poslodavac u mogućnosti
osigurati radno mjesto u skladu s rješenjem mjerodavne institucije, a radnik to
prihvaća.

Članak 39.

Radnik kojem prema propisima iz mirovinskog osiguranja do stjecanja prava na
starosnu mirovinu nedostaje najviše 5 (pet) godina života zadržava do odlaska u
mirovinu plaću radnog mjesta na kojem je u tom trenutku radio, ako je to za
radnika povoljnije.
Pravo iz stavka 1. ovog članka radnik može koristiti najviše 5 (pet) godina.

VIII. PLAĆE

Članak 40.

Radniku za obavljeni rad kod Poslodavca pripada plaća te ostala primanja u
skladu sa Zakonom, ovim Kolektivnim ugovorom, Pravilnikom o radu i odlukama
Poslodavca.
Plaća radnika sastoji se od:
1. osnovne plaće
2. uvećanja za radni staž
3. dodatka za prehranu
4. uvećanja plaće za rad u posebnim uvjetima
5. korekcijskog faktora.

Članak 41.

Osnovna plaća je plaća radnika za rad u punom radnom vremenu, utvrđena
Pravilnikom o plaćama, na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i uvjeta rada
na tom mjestu koji nisu obuhvaćeni člankom 44. ovog Ugovora.
Osnovnu plaću radnika za puno radno vrijeme čini umnožak broja bodova
vrednovanog radnog mjesta utvrđenog Pravilnikom o plaćama i bruto-vrijednosti
boda.
Bruto-vrijednost boda za vrijeme primjene ovog Ugovora iznosi 8,50 kuna.
Najniža osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme iznosi u brutu (neto-plaća
uvećana za porez, prirez i doprinose iz plaće):
– za NKV i NSS              3.400,00 kn
– za PKV                         3.952,00 kn
– za KV                           4.165,00 kn
– za SSS                          4.590,00 kn
– za VKV                        5.100,00 kn
– za VŠS                         5.610,00 kn
– za VSS                         7.650,00 kn
Kod izrade cjenika radnih mjesta primjenjuje se načelo da za isto radno mjesto
bude utvrđena ista vrijednost u bodovima.
Cjenik radnih mjesta utvrđen Pravilnikom o plaćama – pročiš­ćeni tekst (HP
glasnik broj 4/06) smatra se sastavnim dijelom ovog Ugovora.
Jednom godišnje, a najkasnije do 15. travnja, isplatit će se raz­lika plaće
prema prosječnom godišnjem rastu potrošačkih cijena u prethodnoj godini koji
objavljuje Državni zavod za statistiku.
Osnovicu za primjenu prosječnog godišnjeg rasta potrošačkih cijena za isplatu
razlike plaće čini prosječno isplaćena plaća iz članka 40. stavak 2. ovog
Ugovora.
Nakon usvajanja godišnjeg poslovnog izvješća od strane Skupštine Društva, a
najkasnije do 15. lipnja, potpisnici ovog Ugovora pregovarat će o mogućoj
korekciji bruto-vrijednosti boda.

Članak 42.

Osnovna plaća korigirana korekcijskim faktorom iz Pravilnika o plaćama povećava
se za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5%, i to od prvog dana po isteku
mjeseca u kojem je radnik navršio punu godinu radnog staža.
Kao broj navršenih godina radnog staža smatra se ukupan broj godina radnog staža
koje radnik navršava do kraja tekuće kalendarske godine.

Članak 43.

Radnik ima pravo na dodatak za prehranu u visini od 550 kn bruto. Dodatak za
prehranu ne isplaćuje se za dane provedene na službenom putu, bolovanju i
godišnjem odmoru.

Članak 44.

Za sate rada u posebnim uvjetima osnovna plaća uvećava se za sljedeće:
–noćni rad                                 40 %
–prekovremeni rad                    50 %
–rad subotom                            25 %
–rad nedjeljom, neradnim
  danom i blagdanom                  35 %
–dvokratni rad                           25 %
–popodnevni rad (samo za
  radnike koji stalno rade
  u popodnevnoj smjeni)             10 %
–smjenski rad (samo za rad u
  popodnevnoj smjeni)                10 %
–rad na dan Božića                   100 %
–rad na dan Uskrsa                  100 %
–za rad u izvanrednim okolnostima sukladno
  članku 19. ovog Ugovora       100 %
U slučaju ostvarivanja prava po više temelja iz stavka 1. ovog članka, osim na
temelju prekovremenog rada i rada noću, primjenjivat će se postotak koji je
povoljniji za radnika.

Članak 45.

Plaća pripravnika primljenog radi odrađivanja pripravničkog staža obračunava se
u visini 70 % osnovne plaće za najniže radno mjesto u stručnoj spremi.
Plaća pripravnika za određeno radno mjesto obračunava se u visini 70 % osnovne
plaće predviđene Pravilnikom o plaćama za rad­no mjesto na koje se radnik
zapošljava.
Plaća pripravnika uvećava se za dodatak za prehranu i za rad u posebnim
uvjetima.

Članak 46.

Sindikalnom povjereniku, koji je oslobođen obveza na radnom mjestu, pripada
plaća kao i sva prava iz radnog odnosa, odnosno Ugovora o radu i Pravilnika o
plaćama, bez uvećanja plaće za rad u posebnim uvjetima.

IX. NAKNADE PLAĆA

Članak 47.

Za razdoblja u kojima ne radi zbog opravdanih razloga određenih Zakonom, ovim
Kolektivnim ugovorom i drugim propisima radnik ima pravo na naknadu plaće u
visini njegove osnovne plaće s odgovarajućim uvećanjem za radni staž, i to u
slučajevima:
– plaćenog dopusta utvrđenog Pravilnikom o radu;
– blagdana i neradnih dana utvrđenih Zakonom;
– rada u upravljačkim i sindikalnim tijelima, vojne vježbe, vjež­be jedinica
MUP-a, osposobljavanja i sudjelovanja u obrani i civilnoj zaštiti, izobrazbe i
prekvalifikacije te stručne izobrazbe sukladno potrebama Poslodavca;
– zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje radnika;
– sudjelovanja na sportskim susretima radnika Poslodavca, ako je dobio
odobrenje;
– sindikalne izobrazbe;
– kad odbija raditi jer nisu provedene propisane mjere zaštite na radu.

Članak 48.

Za vrijeme godišnjeg odmora radnik ima pravo na naknadu plaće u visini svoje
prosječne mjesečne plaće iz članka 40. i naknada plaće iz članka 47. ovog
Ugovora, isplaćene u prethodna tri mjeseca, odnosno plaće i naknada plaće
tekućeg mjeseca, ako je to za njega povoljnije.

Članak 49.

Za vrijeme spriječenosti za rad zbog bolesti za prvih 7 radnih dana radnik ima
pravo na naknadu plaće u visini od 75 % osnovice obračunate prema propisima o
zdravstvenom osiguranju.
Za vrijeme spriječenosti za rad zbog bolesti od 8 do 42 dana radnik ima pravo na
naknadu plaće u visini od 85 % osnovice obračunate prema propisima o
zdravstvenom osiguranju.
Za cijelo vrijeme spriječenosti za rad zbog bolničkog liječenja ili kućnog
liječenja po uputi specijalista radnik ima pravo na naknadu plaće u visini od 85
% osnovice obračunate prema propisima o zdravstvenom osiguranju.
Za slučaj bolovanja zbog profesionalne bolesti ili ozljede na radu u visini 100
% osnovice obračunate prema propisima o zdravstvenom osiguranju.

X. ROKOVI I RAZDOBLJE ISPLATE PLAĆE I NAKNADA PLAĆE

Članak 50.

Plaće i naknade plaća radnika isplaćuju se jednom mjesečno do 15. u mjesecu za
protekli mjesec.
Isplate plaća i naknada plaće obavljaju se preko tekućeg računa ili štednih
knjižica.

XI. NAKNADE NA TERET RASHODA

Članak 51.

Radnik ima pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora razmjerno radnom
vremenu radnika utvrđenom ugovorom o radu. Invalidi rada i radnici koji sukladno
Zakonu o radu rade sa skraćenim radnim vremenom imaju pravo na puni regres.
Novoprimljeni radnik koji je u potpunosti iskoristio godišnji odmor kod bivšeg
poslodavca nema pravo na regres.
Ako je kod bivšeg poslodavca iskoristio samo dio godišnjeg odmora i nije
iskoristio pravo na regres, pripada mu dio regresa razmjerno dijelu godišnjeg
odmora na koji ima pravo u Društvu.
Regres za korištenje godišnjeg odmora utvrđuje se u visini 2.000 kn neto za puno
radno vrijeme.
Regres se isplaćuje u mjesecu koji prethodi mjesecu korištenja godišnjeg odmora.
Uprava može, uz suglasnost sindikata, odlučiti o promjeni roka isplate regresa.

Članak 52.

Radniku se nadoknađuju troškovi prijevoza od mjesta prebivališta (boravišta) do
mjesta rada i natrag u visini stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne ili
pojedinačne karte (ako ne postoji moguć­nost kupnje mjesečne karte), u mjesnom i
međumjesnom javnom prijevozu, ali ne više od 700 kn mjesečno.
Ako od mjesta prebivališta, odnosno boravišta do mjesta rada radnika i natrag
ili na dijelu te udaljenosti nije organiziran javni prijevoz koji radniku
omogućuje redoviti dolazak na posao i odlazak s posla, radnik ima pravo na
naknadu troškova prijevoza za tu udaljenost, odnosno za dio udaljenosti bez
organiziranog javnog prijevoza, a koja se utvrđuje na osnovi visine cijene
mjesečne karte javnog prijevoza s tog područja za istu udaljenost (u
kilometrima).
Radnicima u središtima pošta bez obzira na način i sredstva kojima se koriste u
prijevozu od mjesta prebivališta (boravišta) do mjesta rada i natrag pripada
pravo na minimalnu naknadu troškova prijevoza u visini cijene javnog prijevoza u
sjedištu središta.
Radnicima koji rade u sjedištu Poslodavca pripada pravo na minimalnu naknadu
troškova prijevoza u visini cijene mjesečnog javnog prijevoza u sjedištu
Poslodavca.
Radnicima u poštanskim središtima na čijem području nije organiziran javni
prijevoz pripada pravo na minimalnu naknadu troškova prijevoza u visini najniže
cijene mjesečnog javnog prijevoza.
Naknada troškova prijevoza iz ovog članka obračunava se i isplaćuje samo za dane
nazočnosti na radu.

Članak 53.

Kad je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji (obavljanje određenih radnih
zadataka, privremeno upućivanje radi zamjene nenazočnog radnika – slanje i
obavljanje redovitih poslova radnog mjesta vozača i pratitelja autolinija),
pripada mu naknada prijevoz­nih troškova i naknada punog iznosa troškova noćenja
najviše do iznosa računa hotela s četiri zvjezdice te dnevnica u visini
utvrđenoj propisima o porezu na dohodak.
Naknada troškova i dnevnica za službeno putovanje u inozemstvo uređuje se
sukladno propisima za korisnike koji se financiraju iz sredstava državnog
proračuna.
Troškovi se nadoknađuju na temelju vjerodostojne dokumentacije (računa,
prijevozne karte i dr.).

Članak 54.

Dnevnice se iznimno isplaăuju i u slučaju kad je mjesto rada udaljeno i manje od
30 km ili 16,20 morskih milja od mjesta prebivaliđta ili boraviđta (slanje na
otoke) ili ako prometne okolnosti ne omoguăuju svakodnevni povratak.
U slučaju privremenog rasporeda na rad u mjesto koje je udaljeno manje od 30 km
ili 16,20 morskih milja od mjesta prebivaliđta ili boraviđta, kad je radniku
omoguăen svakodnevni povratak, a na radu i putu provede viđe od 10 sati, radniku
pripada terenski dodatak u iznosu ¼ dnevnice.

Članak 55.

Kad je radnik privremeno upućen na rad radi zamjene nenazoč­nog radnika izvan
mjesta prebivališta ili mjesta boravišta u mjesto rada udaljeno manje od 30 km,
a omogućen mu je svakodnevni povratak, pripada mu naknada troškova prijevoza u
visini stvarnih troškova prijevoza.
U stvarne troškove prijevoza ne ulaze troškovi na relaciji za koju se radniku
oni mjesečno nadoknađuju na rad i s rada, na temelju članka 52. ovog Ugovora.

Članak 56.

U slučajevima iz članaka 54. i 55. ovog Ugovora, kada nije organiziran javni
prijevoz od mjesta boravišta ili prebivališta do mjesta rada, Poslodavac je
dužan radniku osigurati prijevoz.

Članak 57.

Uporaba privatnog vozila u službene svrhe i naknada troškova po prijeđenom
kilometru određena je Pravilnikom o naknadama radnicima na teret troškova.
Uporaba službenog mopeda u službene svrhe po ugovoru i nak­nada troškova
regulirana je Pravilnikom o naknadama radnicima na teret troškova.
Uporabu privatnog automobila i službenog mopeda za službene svrhe odobrava
Uprava Društva.

Članak 58.

Radniku koji je raspoređen po potrebi posla na rad u drugo mjesto priznaju se
selidbeni troškovi:
– prijevoz radnika, članova obitelji i stvari;
– dnevnica radniku za vrijeme putovanja od mjesta prebivališta do mjesta
preseljenja.

Članak 59.

Poslodavac je dužan kolektivno osigurati radnike od posljedica nesretnog slučaja
za vrijeme obavljanja rada, kao i u slobodno vrijeme, tijekom 24 sata, za trajnu
invalidnost uslijed nezgode na iznos od najviše 80.000,00 kuna, za liječenje u
bolnici od posljedica nezgode na iznos od 40,00 kuna po danu, za smrt uslijed
nezgode 40.000,00 kuna te za smrt uslijed bolesti na 20.000,00 kuna. Preslika
police osiguranja je sastavni dio ovog Ugovora.
Poslodavac je dužan osigurati isplatu radniku za slučaj uzrokovanog prepadom,
orobljavanjem i pljačkom za vrijeme obavljanja poslova radnog mjesta u visini od
najmanje 15.000,00 kn.
Poslodavac je dužan osigurati isplatu radniku za slučaj psećeg ugriza za vrijeme
obavljanja poslova radnog mjesta u visini od najmanje 2.000,00 kuna uz
predočenje medicinske dokumentacije.

Članak 60.

Poslodavac će za Uskrs isplatiti radnicima u obliku poklon-bona iznos u visini
neoporezivog iznosa poklon-bona u skladu s propisima o porezu na dohodak.
Poslodavac će isplatiti radnicima prigodnu isplatu za Božić u visini najmanje
1.000,00 kn neto.

Članak 61.

Kada radnik stekne uvjete za mirovinu, pripada mu pravo na isplatu otpremnine u
visini od najmanje pet prosječnih mjesečnih neto-plaća i naknada plaće isplaćene
u HP-u u prethodnom mjesecu.

Članak 62.

Radnik kojem Poslodavac otkazuje ugovor o radu nakon dvije godine neprekidnog
rada u HP-u, osim u slučaju kad se otkaz daje iz razloga uvjetovanih ponašanjem
radnika, ima pravo na otpremninu u iznosu jedne polovine prosječne mjesečne
plaće radnika ostvarene u tri posljednja mjeseca koja su prethodila prestanku
ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada provedenu u HP-u.

Članak 63.

Za dugogodišnji rad kod Poslodavca radniku pripada pravo na isplatu jubilarne
nagrade, i to:
– za 10 godina                 40 %
– za 15 godina                 50 %
– za 20 godina                 65 %
– za 25 godina                 75 %
– za 30 godina                 90 %
– za 35 godina               120 %
– za 40 godina               150 %
od iznosa jedne prosječne neto-plaće i naknade plaće isplaćene kod Poslodavca u
prethodnom mjesecu.
Jubilarna nagrada isplaćuje se za navršene godine radnog staža u tekućoj godini,
a isplaćuje se u mjesecu kad je navršena puna godina staža.

Članak 64.

Radniku ili njegovoj obitelji isplaćuje se financijska pomoć u visini
neoporezivog iznosa sukladno propisima o porezu na dohodak u slučaju:
1. smrti radnika;
2. smrti člana uže obitelji (bračnog druga, djece ili roditelja);
3. neprekidnog bolovanja dužeg od 180 dana jednom godiš­nje;
4. uništenja ili oštećenja imovine uslijed prirodnih nepogoda ili požara, kada
troškove snosi sam radnik;
5. zdravstvene potrebe (operativne zahvate, liječenje, rehabilitacija nakon
prepada, nabavu lijekova i ortopedskih pomagala) radnika i članova uže obitelji
(bračnog druga i djece), čije plaćanje nije pokriveno osnovnim, dopunskim i
privatnim zdravstvenim osiguranjem, kada troškove snosi sam radnik.
Odluku o dodijeli financijske pomoći iz točke 4. i 5. stavka 1. ovog članka
donosi Uprava u skladu s mogućnostima, a prema kriterijima utvrđenim Pravilnikom
o naknadama radnicima na teret troškova.

Članak 65.

Sredstva za prigodne darove djeci radnika isplaćuju se svakom radniku po djetetu
u visini neoporezivog dijela dara (poklon), sukladno propisima o porezu na
dohodak.
Pravo na darove imaju djeca radnika, djeca umrlih radnika, kao i djeca poginulih
i nestalih radnika u Domovinskom ratu, do15 godina starosti navršenih u tekućoj
godini.

Članak 66.

Novčana pomoć za školovanje djece umrlih radnika isplaćuje se mjesečno djeci
predškolskog uzrasta pa do završetka srednje škole prema sljedećim kriterijima:
–za djecu predškolskog uzrasta (godinu dana
  prije škole)                                                         10 %
– za djecu u osmogodišnjoj školi                           18 %
– za djecu u srednjoj školi                                     26 %
prosječno isplaćene neto-plaće i naknada plaće u HP-u u prethodnoj godini.
Isplata teče od 1. u mjesecu kad je školovanje započeto, odnosno od dana nastupa
smrti radnika.

Članak 67.

Novčana pomoć za školovanje isplaćuje se djeci samohranih roditelja jednom
godišnje, a najkasnije do 15. rujna u tekućoj godini, i to:
–za djecu predškolskog uzrasta (godinu dana
  prije škole)                                                         10 %
– za djecu u osmogodišnjoj školi                           18 %
– za djecu u srednjoj školi                                     26 %
prosječno isplaćene neto-plaće i naknada plaće u HP-u u prethodnoj godini.

Članak 68.

Novčana pomoć djeci, odnosno zakonskim starateljima djece radnika HP-a koji su
poginuli i nestali u Domovinskom ratu i radnika HP-a koji su nasilno izgubili
život za vrijeme obavljanja poslova u HP-u mjesečno se isplaćuje pomoć, i to:
– za djecu predškolskog uzrasta 50 % prosječno isplaćene neto-plaće i naknada
plaće u HP-u u prethodnoj godini;
– za djecu do završenog osmog razreda osnovne škole 70 % prosječno isplaćene
neto-plaće i naknada plaće u HP-u u prethodnoj godini;
– za djecu do završene srednje škole 90 % prosječno isplaćene neto-plaće i
naknada plaće u HP-u u prethodnoj godini.
Isplata teče od 1. u mjesecu kad je školovanje započeto, odnosno od dana nastupa
smrti ili pogibije te saznanju o nestanku radnika.

Članak 69.

Novčana pomoć iz članaka 66., 67. i 68. ovog Ugovora prestaje se isplaćivati
kada nastupe sljedeći slučajevi:
– kada dijete redovito završi srednju školu;
– kada dijete samovoljno ili uz suglasnost staratelja napusti srednju školu;
– kada dijete više od jedanput ponavlja razred.

Članak 70.

Radnik s članovima svoje obitelji ima pravo na korištenje radničkih odmarališta
uz dogovor sindikata i Poslodavca.

Članak 71.

Iz sredstava Poslodavca izdvajaju se sredstva za poboljšanje životnog standarda
radnika za sljedeće:
– redovite liječničke preglede radnika jednom u dvije godine,
– sportske susrete radnika u organizaciji Poslodavca i sindikata i
– rekreacijske potrebe u okviru organizacijskih jedinica Poslodavca, ovisno o
broju radnika organizacijske jedinice.
Program, organizaciju i raspodjelu sredstava za namjene iz stavka 1. utvrđuje
povjerenstvo ugovornih strana najkasnije do 31. siječnja za tekuću godinu.

XII. PLAĆA NA TEMELJU IZUMA I TEHNIČKIH UNAPREĐENJA

Članak 72.

Radniku, autoru izuma ostvarenog na radu ili u svezi s radom, te tehničkog
unapređenja koji je Poslodavac prihvatio primijeniti pripada naknada sukladno
Pravilniku o izumima i tehničkim unapređenjima.
Radniku, autoru izuma koji nije ostvaren na radu ili u svezi s radom, ako je u
svezi s djelatnošću Poslodavca, a autor izuma je prodao pravo njegova korištenja
ne pripada naknada iz stavka 1. ovog članka.

Članak 73.

U slučaju kada korisnost izuma ili tehničkog unapređenja nije moguće utvrditi
mjerljivim pokazateljima, naknada se utvrđuje u jednokratnom iznosu.
Odluku o visini naknade iz stavka 1. ovog članka donosi Poslodavac.

XIII. OTKAZNI ROKOVI KOD OTKAZA UGOVORA O RADU

Članak 74.

U slučaju redovitog otkaza primjenjuje se otkazni rok utvrđen Zakonom.
Za vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo uz naknadu plaće izbivati s rada 8
sati tjedno radi traženja novog zaposlenja.
Ako radnik na zahtjev Poslodavca prestane raditi prije isteka propisanog ili
ugovorenog otkaznog roka, Poslodavac mu je dužan isplatiti naknadu plaće i
priznati sva ostala prava kao da je radio do isteka otkaznog roka.
Odredbe o otkazu primjenjuju se i na slučaj kada Poslodavac otkaže ugovor i
istodobno predlaže radniku sklapanje ugovora o radu pod izmijenjenim uvjetima.
Ako radnik od poslodavca dobije pisano upozorenje pred otkaz ugovora o radu,
poslodavac je dužan upozorenje brisati iz personalne evidencije nakon isteka
roka od 2 godine od donošenja upozorenja.

Članak 75.

Radniku se otkaz ugovora o radu kod Poslodavca s obrazloženim razlozima za
donošenje tog akta mora dostaviti u pisanom obliku s poukom o pravnom lijeku.

XIV. ZBRINJAVANJE VIŠKA RADNIKA

Članak 76.

U slučaju nastupanja okolnosti zbrinjavanja viška radnika Poslodavac će zajedno
s radničkim vijećem sklopiti poseban sporazum o postupku i načinu te kriterijima
za izradu programa zbrinjavanja viška radnika.

Članak 77.

U skladu s odrednicama sporazuma iz članka 76. ovog Ugovora, a u slučaju jednake
radne efikasnosti upotrebljavaju se sljedeći uvjeti za očuvanje zaposlenja:
a) stručna sprema, tj. osposobljenost za rad
– radnik ima potrebnu školsku spremu i najmanje
   jednu godinu uspješnog
osposobljavanja za rad
   koji obavlja                                                            40 bodova
– radnik nema potrebnu školsku spremu, s 10
   godina rada stekao je traženu
osposobljenost
   za obavljanje poslova                                             40 bodova
– radnik ima potrebnu školsku spremu, nema struč­
   ne osposobljenosti za rad                                        20
bodova
– radnik nema potrebnu školsku spremu, a ima
   traženu osposobljenost za obavljanje
poslova          20 bodova
–nema tražene stručne osposobljenosti za rad               0 bodova
b) duže radno iskustvo
– ubraja se do pet godina sa svakom godinom rad­
   nog iskustva                                                                  2 boda
– za više od pet godina maksimalan broj bodova         10 bodova
c) duži radni staž
– do deset godina za svaku godinu                             0,5 bodova
– iznad deset godina po jedan bod, maksimalni
   broj bodova                                                             10 bodova
–radnice s 35 godina mirovinskog staža osiguranja         0 bodova
d) zdravstveno stanje radnika
– slabije zdravstveno stanje kao posljedica nesreće
   na radu kod Poslodavca ili
posljedica profesionalne
   bolesti                                                                       5 bodova
e) socijalno stanje
– u obitelji s dva djeteta do 18 godina starosti, tj. za
   vrijeme školovanja djece                                           5 bodova
– u obitelji s tri ili više djeteta do 18 godina starosti,
   tj. za vrijeme
školovanja djece                                 10 bodova
– nezaposleni bračni drug                                              5 bodova
– radnik, bračni drug, tj. obiteljski član zajedničkog
   kućanstva koji se bavi
obrtom ili ako je osnivač ili
   suosnivač domaćeg ili mješovitog poduzeća ili ako

   samostalno obavlja poljoprivrednu djelatnost            10 bodova

XV. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 78.

U ostvarivanju prava radnika iz radnog odnosa radnik ima pravo zahtijevati
zaštitu prema odredbama zakona i Pravilnika o radu.
Zahtjev za zaštitu prava podnosi se predsjedniku Uprave u roku od 15 dana,
računajući od dana kad je uručena odluka kojom je povrijeđeno njegovo pravo.

Članak 79.

Poslodavac je dužan osigurati radniku rad u okruženju nesmetanom od seksualnog
uznemiravanja bilo koje vrste.
Pod seksualnim uznemiravanjem na radnom mjestu podrazumijeva se nepoželjno i
destruktivno ponašanje seksualne prirode ili drugi oblici ponašanja koji se
temelje na spolu, a koji ugrožavaju dostojanstvo žena i muškaraca na poslu, a
obuhvaćaju neželjeno fizičko (neželjeni dodiri, primoravanje na seksualne
usluge), verbalno (nepoželjni seksualni komentari i aluzije) ili neverbalno
ponašanje (pogledi, pokreti, pornografske slike).

XVI. ODGOVORNOST RADNIKA

Članak 80.

O odgovornosti radnika za izvršavanje radnih obveza, a u svezi sa savjesnim i
stručnim obavljanjem poslova uz upute Poslodavca i odgovornost radnika za štetu
Poslodavcu odlučuje se sukladno zakonu i Pravilniku o radu.

XVII. IZOBRAZBA RADNIKA

Članak 81.

Radnici imaju pravo i dužnost školovati se, osposobljavati i usavršavati na radu
u skladu sa svojim sposobnostima i uvjetima rada iz djelatnosti Poslodavca.
Pravo na izobrazbu radnika regulirano je Pravilnikom o obrazovanju.
Poslodavac je dužan donijeti godišnji plan i program izobrazbe sukladno
Pravilniku i o tome obavijestiti radnike.
Izobrazba za potrebe Poslodavca je obveza radnika te mu za to vrijeme pripadaju
sva prava kao da je radio.
Međusobna prava i obveze između Poslodavca i radnika kojeg je Poslodavac uputio
na izobrazbu uređuju se posebnim ugovorom o međusobnim pravima i obvezama.
Prigodom izobrazbe radnika radnici koje je Poslodavac uputio na izobrazbu imaju
pravo na plaćeni dopust u sljedećim slučajevima:
– za svaki ispit 3 dana
– za diplomski rad 5 dana.
Radnici koje Poslodavac nije uputio na izobrazbu, a školuju se za radna mjesta
predviđena sistematizacijom radnih mjesta Poslodavca, imaju pravo na plaćeni
dopust u sljedećim slučajevima:
– za svaki ispit 1 dan
– za diplomski rad 3 dana.

XVIII. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 82.

Aktivnost sindikalnog povjerenika ne smije biti spriječena ili ometana ako on
djeluje u skladu sa Statutom sindikata, Zakonom i drugim propisima.

Članak 83.

Sindikalni povjerenik ima pravo na 1 i 1/2 (jedan i pol) sat aktivnosti po članu
u radnom vremenu tijekom godine s naknadom plaće.
Pravo na rad u sindikatu za puno radno vrijeme (profesionalni rad) ima po jedan
izvršitelj na svakih 750 članova.
Osim broja sati sindikalne aktivnosti s naknadom plaće, utvrđenih u prethodnom
stavku, Poslodavac je obvezan sindikalnom povjereniku koji sindikalnu aktivnost
ne obavlja puno radno vrijeme omogućiti izostanak s rada s naknadom plaće
prigodom pribivanja sindikalnim sastancima i seminarima, tečajevima,
osposobljavanju, kongresu i konferencijama u zemlji i inozemstvu najduže do 10
(deset) radnih dana u tijeku godine.
Prava iz ovog članka ostvaruje onaj sindikat koji okuplja najmanje 20 % radnika
Društva.

Članak 84.

Sindikalni povjerenik za svoj rad u sindikatu odgovara samo članstvu i tijelima
sindikata.
Sindikalni povjerenik zbog sindikalnih aktivnosti kojima se štite prava i
interesi zaposlenih u skladu sa Statutom sindikata ne može biti pozvan na bilo
kakvu odgovornost ili doveden u nepovoljan položaj.
Za vrijeme trajanja mandata i godinu dana nakon isteka mandata sindikalni
povjerenik se ne može bez svoje suglasnosti i suglasnosti sindikata:
– premjestiti na drugo radno mjesto kod Poslodavca ili u drugo poduzeće;
– utvrditi kao višak zaposlenih.
Povjerenik ima pravo nakon prestanka sindikalne funkcije vratiti se na radno
mjesto u mjesto rada gdje je radio prije odlaska na funkciju.
Sindikalnom povjereniku, kojem je funkcija prestala prije isteka punog mandata,
sindikalni imunitet nakon funkcije traje razmjerno vremenu provedenom na
funkciji, a ne više od 2 (dvije) godine.
Sindikat je obvezan Poslodavca obavijestiti o sindikalnim povjerenicima i o
trajanju mandata svakog povjerenika.
Sindikalnom povjereniku, koji je oslobođen obveza na radnom mjestu, pripada
plaća kao i sva ostala prava na temelju ugovora o radu ili na temelju posebno
sklopljenog Ugovora između poslodavca i sindikata.
Ozljeda sindikalnog povjerenika u vrijeme obavljanja sindikalnih dužnosti, u
redovito radno vrijeme, uključujući i vrijeme službenog putovanja vezanog uz
obavljanje sindikalnih dužnosti smatra se ozljedom na radu.

Članak 85.

Poslodavac sindikatu osigurava sljedeće radne uvjete:
a) radne prostorije veličine najmanje 0,05 m2 po članu sindikata, s tim da
prostor ne može biti manji od 15 m2;
b) potrebna sredstva:
– namještaj,
– jedan telefonski priključak na svakih započetih 500 članova (uz plaćanje
računa),
– potrošni materijal i sitni inventar.
c) slobodu sindikalnog izvješćivanja, podjele tiska, besplatno korištenje
poštanskih usluga;
d) ustezanje članarine i sindikalnih financijskih potpora članovima sindikata.
Prava iz stavka 1. točke a) i b) ostvaruje onaj sindikat koji okuplja najmanje
20 % radnika Društva.

Članak 86.

Poslodavac je obvezan sindikalnom povjereniku i povjereniku radnika zaštite na
radu omogućiti pristup radnim mjestima i podacima potrebnim za obnašanje njegove
dužnosti te mu omogućiti uvid u podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem i
zaštitom prava, ako za to postoji pisana suglasnost radnika.
Uvjeti za rad radničkih vijeća i povjerenstava zaštite na radu definirani su
posebnim sporazumima koji su sastavni dio ovog Ugovora.

XIX. PRAVO RADNIKA NA ŠTRAJK

Članak 87.

Radnici imaju pravo na organizirani štrajk.

Članak 88.

Sindikati se suzdržavaju od štrajka ako se sve odrednice iz ovog Ugovora uredno
ispunjavaju prema svim radnicima na koje se Ugovor odnosi, kao i u svim
pitanjima koja su uređena Ugovorom.
Za sva pitanja koja Ugovorom nisu uređena ili se trebaju urediti posebnim
propisima ili aktima sindikat se ne odriče prava na štrajk.
Obveza socijalnog mira vrijedi do kraja valjanosti Kolektivnog ugovora.
Iznimno od stavaka 1. i 2. ovog članka dopušten je štrajk solidarnosti, odnosno
druge metode sindikalne potpore zahtjevima radnika, uz poštovanje zakonskih
odredbi o radnoj obvezi.

Članak 89.

Za organizaciju i provedbu štrajka sindikat se koristi sindikalnim propisima o
štrajku.
Štrajkom rukovodi štrajkački odbor.
Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.

XX. RJEŠAVANJE SPOROVA IZMEĐU POTPISNIKA UGOVORA

Članak 90.

Za rješavanje sporova između potpisnika Ugovora, koje nije bilo moguće riješiti
međusobnim pregovaranjem, pokreće se postupak mirenja.
Postupak mirenja pokreće se na poticaj jednog od potpisnika Ugovora.

Članak 91.

Mirenje iz prethodnog članka provodi Mirovno vijeće.
Mirovno vijeće čine tri člana:
– jedan predstavnik Poslodavca
– jedan predstavnik sindikata ili njihovih udruga, odnosno udruga više razine i
– jedan član kojeg izaberu stranke u sporu s liste koje utvrđuje
Gospodarsko-socijalno vijeće.
Članovi Mirovnog vijeća sporazumno imenuju predsjednika Vijeća.

Članak 92.

Potpisnici ovog Ugovora mogu prihvatiti ili odbiti pisani prijed­log Mirovnog
vijeća.
Prijedlog koji stranke prihvate ima pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

XXI. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 93.

Ugovor je sklopljen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici ugovornih strana.

Članak 94.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti promjenu ili dopunu Ugovora, i to u
pisanom obliku.
Druga strana je obvezna očitovati se na predložene izmjene ili dopune u roku od
15 (petnaest) dana.

Članak 95.

Svaka strana potpisnica ovog Ugovora može otkazati Ugovor, ali je prije toga
dužna pisano najaviti svoje odstupanje ostalim pot­pisnicima Ugovora, najmanje
tri mjeseca prije otkazivanja ovog Ugovora.

Članak 96.

Ugovor se sklapa na određeno vrijeme do 31. 12. 2010.
Postupak sklapanja novog Ugovora počet će najkasnije tri mjeseca prije isteka
roka valjanosti Ugovora.

Članak 97.

Poslodavac je dužan uskladiti opće akte s odrednicama Ugovora, a najkasnije u
roku od 60 dana nakon potpisivanja Ugovora, ako Zakonom nije propisan kraći rok.

Članak 98.

Poslodavac i sindikat imenuju zajedničko tijelo za tumačenje odrednica Ugovora i
praćenje njihove primjene najkasnije u roku od 30 dana od dana potpisivanja.
Zajedničko tijelo ima četiri člana od kojih po dva člana imenuje svaka ugovorna
strana.
Zajedničko tijelo donosi Poslovnik o svojem radu.

Članak 99.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja Ugovora snose ugovorne strane,
svaka u svojem dijelu, a troškove Mirovnog vijeća i zajedničkog tijela za
tumačenje Ugovora strane dijele proporcionalno.

Članak 100.

Ugovor ima otvorenu klauzulu kojom se dopunjuju odrednice dodatnim ugovorima.

Članak 101.

Ugovor stupa na snagu danom potpisivanja, a primjenjuje se od 1. 1. 2007.
godine.

Članak 102.

Ovaj se Ugovor objavljuje u HP glasniku – službenom glasilu Društva.

|  |  |
| --- | --- |
| Za Hrvatski sindikat pošte                                  **Jadranka Dumbović**, v. r.   Za Republički sindikat radnika   Hrvatske  **Jadranko Vehar**, v. r. | Po ovlaštenju  za Poslodavca:  Predsjednik Uprave  **mr. sc. Andrej Sardelić**, v. r.  Član Uprave  **Jadranko Mijalić, dipl. oec**., v. r.  Član Uprave  **Nenad Puškar, dipl. iur**., v. r.  Član Uprave  **Ante Bilić, dipl. iur**., v. r.  Član Uprave  **Jakov Krešić, dipl. oec**., v. r. |

Kolektivni ugovor, NN 13/2007-565
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)