## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-IIIA-686/2004 od 11. srpnja 2005.

### NN 90/2005 (25.7.2005.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-IIIA-686/2004 od 11. srpnja 2005.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**1812**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću
za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Željko Potočnjak,
predsjednik Vijeća, te suci Ivan Matija, Ivan Mrkonjić,
Agata Račan, Nevenka Šernhorst
i Milan Vuković, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj
tužbi E. L. i B. L., oboje iz K., na sjednici održanoj 11. srpnja 2005. godine,
jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Velikoj Gorici dužan je
donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem: Gž-87/05 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest
mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon dana objave ove odluke u
»Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99.,
29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), određuje se primjerena naknada
podnositeljima ustavne tužbe, zbog povrede ustavnog prava iz članka 29. stavka
1. Ustava Republike Hrvatske i to:

– E. L. iz K., S. R. 16, u iznosu od 9.200,00
kn,

– B. L. iz K., S. R. 16, u iznosu od 9.200,00
kn.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit
će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri mjeseca od dana podnošenja
zahtjeva podnositeljice Ministarstvu financija Republike Hrvatske za njezinu
isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim
novinama«.

```
Obrazloženje
```

```

```

1. Podnositelji ustavne tužbe podnijeli su 1.
ožujka 2004. godine ustavnu tužbu, na temelju odredbe članka 63. Ustavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02.
i 42/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), u postupku koji
se vodi kod Općinskog suda u Jastrebarskom, poslovni broj: P-226/04, radi
naknade štete.

Zbog nedonošenja
sudske odluke u razumnom roku podnositelji nalaze povrijeđenim ustavno pravo iz
članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske.

U ustavnoj tužbi podnositelji ukratko navode
kronologiju činjenica koje su se zbile u predmetnoj pravnoj stvari ukazujući na
dugotrajnost i neučinkovitost suđenja u konkretnom parničnom predmetu.

ČINJENICE VAŽNE ZA
USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

2. Ustavni sud je u postupku pokrenutom ustavnom
tužbom podnositelja, primjenom članka 63. Ustavnog zakona, uvidom u spis
Općinskog suda u Jastrebarskom, broj: P-226/04. utvrdio činjenice koje su
pravno relevantne za odlučivanje o povredi ustavnog prava podnositeljice,
zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Dana 4. rujna 1985. godine podnositelji su
Općinskom sudu u Karlovcu podnijeli tužbu protiv tuženika i to: Općine Karlovac,
kao prvotuženika, SIZ-a za Stambeno komunalnu oblast
na području Općine Karlovac, kao drugotuženika te
Komiteta za stambeno komunalne poslove i urbanizam Općine Karlovac, kao treće
tuženika, radi naknade štete.

U razdoblju do 5. studenoga 1997. godine ukupno
je održano devetnaest ročišta (deset pred Općinskim sudom u Karlovcu, a devet
pred Općinskim sudom u Jastrebarskom).

Dana 2. srpnja 1986. godine proveden je očevid
na licu mjesta.

Rješenjem Općinskog suda u Karlovcu, broj:
P-1474/85 od 27. rujna 1990. predmet je ustupljen Općinskom sudu u
Jastrebarskom na rješavanje.

Dana 11. lipnja 1997. godine Općinski sud u
Jastrebarskom, rješenjem, broj: P-136/91 odredio je prekid postupka i pozvao
(ispravkom citiranog rješenja od 19. lipnja 1997. godine) podnositelje da
označe pravnog slijednika bivše Općine Karlovac.

Protiv rješenja o prekidu podnositelji su 23.
lipnja 1997. godine izjavili žalbu koja je odlukom Županijskog suda u Zagrebu,
broj: Gž-5338/97 od 21. travnja 1998. godine usvojena
te je predmet vraćen na ponovni postupak.

Prvostupanjski sud održao je ročište 13. veljače
2001. godine a rješenjem od 2. travnja 2001. godine odredio izvođenje dokaza
građevinskim vještačenjem.

Dana 27. lipnja 2001. godine održano je ročište na
kojem je glavna rasprava zaključena te je sud donio odluku kojom tužbeni
zahtjev podnositelja u cijelosti usvaja kao osnovan.

Tuženik, Grad Karlovac, je 19. listopada 2001.
godine protiv prvostupanjske odluke izjavio žalbu koju je Županijski sud u
Velikoj Gorici odlukom, broj: Gž-2955/02 od 7.
travnja 2004. godine, usvojio te prvostupanjsku odluku ukinuo i predmet vratio
na ponovni postupak.

U ponovnom postupku prvostupanjski sud održao je
ročište 6. listopada 2004. godine te 15. studenoga 2004. godine, kada je glavnu
raspravu zaključio i donio odluku kojom u cijelosti usvaja tužbeni zahtjev
podnositelja.

Protiv navedene odluke tuženik je 24. prosinca
2004. godine izjavio žalbu te je predmet 12. siječnja 2005. godine dostavljen
Županijskom sudu u Velikoj Gorici na odlučivanje i vodi se pod brojem: Gž-87/05.

OČITOVANJE OPĆINSKOG
SUDA U JASTREBARSKOM

3. Na temelju članka 69. stavka 2. Ustavnog
zakona, Ustavni sud je zatražio od Općinskog suda u Jastrebarskom da se izjasni
o navodima ustavne tužbe.

U očitovanju od 23. rujna 2004. godine, Općinski
sud u Jastrebarskom ukratko navodi kronologiju postupanja u predmetu.

PRAVO VAŽNO ZA
USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

4. Odredbom članka 29. stavka 1. Ustava
Republike Hrvatske, propisano je:

»Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni
neovisni i nepristrani sud (...) u razumnom roku odluči o njegovim pravima i
obvezama (...).«

Odredbama članka 63. Ustavnog zakona propisano
je:

»(1) Ustavni sud će pokrenuti postupak po
ustavnoj tužbi i prije no što je iscrpljen pravni put, u slučaju kad o pravima
i obvezama stranke (...) nije u razumnom roku odlučio sud (...).

(2) U odluci kojom usvaja ustavnu tužbu zbog nedonošenja akta u razumnom roku iz stavka 1. ovoga članka,
Ustavni sud će nadležnom sudu odrediti rok za donošenje akta kojim će taj sud
meritorno odlučiti o pravima i obvezama (...) podnositelja. Rok za donošenje
akta počinje teći idućeg dana od dana objave odluke Ustavnog suda u »Narodnim
novinama«.

(3) U odluci iz stavka 2. ovoga članka Ustavni
sud će odrediti primjerenu naknadu koja pripada podnositelju zbog povrede
njegova ustavnog prava koju je sud učinio kada o pravima i obvezama
podnositelja (...) nije odlučio u razumnom roku. Naknada se isplaćuje iz
državnog proračuna u roku od tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva stranke za
njezinu isplatu.«

*Ustavna
tužba je osnovana.*

5. Povredu ustavnog prava na donošenje sudske
odluke u razumnom roku Ustavni sud razmatra u svjetlu osobitih okolnosti svakog
pojedinog slučaja.

Razmatranjem razloga ustavne tužbe podnositelja
i preslike predmetnog spisa Općinskog suda u Jastrebarskom, Ustavni sud utvrdio
je da su se u konkretnom slučaju ostvarile pretpostavke za njegovo postupanje u
smislu odredbe članka 63. Ustavnog zakona.

Svoju odluku Ustavni sud obrazlaže sljedećim
utvrđenjima:

5.1. DULJINA SUDSKOG
POSTUPKA

Prvostupanjski parnični postupak započeo je 4.
rujna 1985. godine, tužbom podnositelja protiv tuženika i to Općine Karlovca,
kao prvotuženika, SIZ-a za Stambeno komunalnu oblast
na području Općine Karlovac, kao drugotuženika te
Komiteta za stambeno komunalne poslove i urbanizam Općine Karlovac, kao trećetuženika, radi naknade štete.

Zakon o potvrđivanju Konvencije za zaštitu
ljudskih prava i temeljnih sloboda i Protokola broj 1, 4, 6, 7, 11, 12 i 13 uz
Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine« –
Međunarodni ugovori, broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak i
14/02., u daljnjem tekstu: Zakon o potvrđivanju Konvencije) u Republici
Hrvatskoj stupio je na snagu 5. studenoga 1997. godine.

Od dana stupanja na snagu Zakona o potvrđivanju
Konvencije, odredbe Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda
Vijeća Europe (u daljnjem tekstu: Europska konvencija) čine, na temelju članka
134. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 56/90.), dio unutarnjeg
pravnog poretka Republike Hrvatske. Dio unutarnjeg pravnog poretka Republike
Hrvatske od tog dana čini i odredba članka 6. stavka 1. Europske konvencije pod
nazivom »Pravo na pošteno suđenje« koja, između ostaloga, propisuje:

»Radi utvrđivanja svojih prava i obveza
građanske naravi (...) svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i
nepristrani sud (...) u razumnom roku ispita njegov slučaj«.

Sukladno navedenom, konvencijsko pravo na
donošenje sudske odluke u razumnom roku čini dio unutarnjeg pravnog poretka
Republike Hrvatske od dana stupanja na snagu Zakona o potvrđivanju Konvencije
(5. studenoga 1997. godine). S druge strane, pravo na donošenje sudske odluke u
razumnom roku utvrđeno je ustavnim pravom u Republici Hrvatskoj 9. studenoga
2000. godine, izmjenama članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, broj 113/2000.).

Iz navedenih razloga ispitivanje razumnosti
trajanja sudskih postupaka prije 5. studenoga 1997. godine u pravilu ne bi
moglo biti predmetom ustavnosudskih postupaka temeljenih na članku 63. Ustavnog
zakona, jer u dotadašnjem pravnom poretku Republike Hrvatske takvo pravo nije
postojalo ni kao konvencijsko ni kao ustavno pravo.

Slijedom navedenog, u ovom konkretnom slučaju,
Ustavni sud je ocijenio da se pravno relevantnim razdobljem, s aspekta povrede
prava na razumnu duljinu trajanja sudskog postupka, smatra razdoblje od 5.
studenoga 1997. godine (to jest, od dana stupanja na snagu Zakona o
potvrđivanju Konvencije) do 1. ožujka 2004. godine odnosno do dana kada su
podnositelji podnijeli ustavnu tužbu, što ukupno čini razdoblje od (6) godina,
tri (3) mjeseca i dvadeset šest (26) dana.

5.2. POSTUPANJE
NADLEŽNOG SUDA

Ustavni sud je utvrdio da se u razmatranom,
pravno relevantnom razdoblju, u ovom konkretnom slučaju, postupak vodio pred
Općinskim sudom u Jastrebarskom u trajanju od tri (3) godine i jedan (1) dan, a
zatim je postupak po žalbi tuženika protiv prvostupanjske presude pred
Županijskim sudom u Velikoj Gorici trajao dvije (2) godine, tri (3) mjeseca i
devetnaest (19) dana, nakon čega je predmet 6. svibnja 2004. godine vraćen
prvostupanjskom sudu na ponovni postupak.

U ponovnom postupku Općinski sud u Jastrebarskom
je 15. studenoga 2004. godine zaključio glavnu raspravu i donio odluku kojom usvaja
tužbeni zahtjev no predmet je, po žalbi tuženika, dostavljen nadležnom
drugostupanjskom sudu na odlučivanje.

Također, želi se ukazati i na dugo trajanje
parničnog postupka i prije 1997. godine. Naime, prvostupanjski postupak najprije
je započeo pred Općinskim sudom u Karlovcu da bi isti, rješenjem, broj:
P-1474/85 od 27. studenoga 1990. godine (dakle nakon pet (5) godina, dva (2)
mjeseca i dvadeset tri (23) dana) bio ustupljen Općinskom sudu u Jastrebarskom
gdje se postupak do 5. studenoga 1995. godine, vodio preko šest godina.

5.3. PONAŠANJE
PODNOSITELJA USTAVNE TUŽBE(TUŽITELJA U SUDSKOM POSTUPKU)

Podnositelji ustavne tužbe, kao tužitelji u
sudskom postupku, prema utvrđenju Ustavnog suda, nisu pridonijeli duljini
trajanja sudskog postupka. Štoviše, u više navrata požurivali su rad
prvostupanjskog suda te su 7. siječnja 2004. godine Ministarstvu pravosuđa
podnijeli predstavku zbog duljine rješavanja predmetnog postupka.

5.4. SLOŽENOST SUDSKOG
PREDMETA

U konkretnom postupku radi se o relativno
složenoj parničnoj stvari, ali Ustavni sud ocjenjuje da unatoč tomu sudski
postupak traje nerazumno dugo, pri čemu je osobito važna činjenica potpune
neaktivnosti Općinskog suda u Jastrebarskom u trajanju od preko dvije (2)
godine i šest (6) mjeseci (od 26. lipnja 1998. godine do 13. veljače 2001.
godine).

5.5. DRUGE OKOLNOSTI OD
UTJECAJA NA DULJINUSUDSKOG POSTUPKA

Ustavni sud utvrđuje da se pozivanje na
organizacijske ili kadrovske probleme suda ne bi moglo smatrati opravdanim
razlogom za neučinkovito i nerazumno dugo vođenje konkretnog parničnog
postupka.

6. Ustavni sud utvrđuje da vođenje konkretnog
parničnog postupka u trajanju od dvadeset godina, unatoč relativnoj složenosti
predmeta i činjenice da su tijekom postupka donijete tri sudske odluke, ne
udovoljava zahtjevu suđenja u razumnom roku. Stoga, Ustavni sud utvrđuje da je
podnositeljima povrijeđeno ustavno pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i
nepristrani sud u razumnom roku odluči o njihovim pravima ili obvezama,
zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.

7. Imajući u vidu sve navedene činjenice i
okolnosti, u smislu odredbe članka 63. stavka 2. Ustavnog zakona, donesena je
odluka kao pod točkama I. i II. izreke ove odluke.

8. Sukladno odredbi članka 63. stavka 3. Ustavnog
zakona, odlučeno je kao u točkama III. i IV. izreke ove odluke.

Visinu naknade, zbog povrede ustavnog prava na
donošenje sudske odluke u razumnom roku, Ustavni sud u pravilu određuje za
razmatrano, pravno relevantno razdoblje, uz iznimnu mogućnost uvažavanja
nerazumno dugog razdoblja potpune neaktivnosti suda i prije 5. studenoga 1997.
godine, što ovisi o osobitim okolnostima svakog pojedinog slučaja.

Pri utvrđivanju visine naknade, na temelju
članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona, Ustavni sud uzima u obzir sve okolnosti
slučaja, imajući pri tom u vidu i vrstu postupka o kojem se radi, napose s
obzirom na njegovu hitnost, ali uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i
socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

9. Odluka o objavi (točka V. izreke) temelji se
na odredbi članka 29. Ustavnog zakona.

10. Predsjednik Županijskog suda u Velikoj
Gorici dužan je dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i
otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njene otpreme, a najkasnije osam
(8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke. Ovaj nalog
temelji se na članku 31. stavcima 4. i 5. Ustavnog zakona.

Broj: U-IIIA-686/2004

Zagreb, 11. srpnja 2005.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća

**dr****. sc. Željko Potočnjak**, v. r.

Odluka, NN 90/2005-1812