## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III/1945/2000 od 14. ožujka 2001.

### NN 23/2001 (23.3.2001.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-III/1945/2000 od 14. ožujka 2001.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

431

Ustavni sud Republike Hrvatske u Vijeću petorice za odlučiva­nje o
ustavnim tužbama, u sastavu dopredsjednik Suda Jasna Omejec, kao predsjednik
Vijeća te suci Marijan Hra­njski, Ivan Matija, Ivan Mrko­njić i Vice Vukojević,
kao članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi G. R., koje­g zastupa J. P.,
odvjetnica iz R., na sjednici Vijeća održanoj dana 14. ožujka 2001. godine,
donio je jednoglasno s­ljedeću

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja te se ukidaju:

– presuda Vrhovnog suda Republike Hrvatske, broj: Rev-2254/1997-2 od 6.
rujna 2000. godine i

– presuda Županijskog suda u R., broj: Gž-398/97 od 25. lip­nja 1997.
godine.

II. Predmet se vraća Županijskom sudu u R. na ponovni postupak.

```
Obrazlože­nje
```

1. G. R. podnio je ovom Sudu pravodobnu i dopuštenu ustavnu tužbu protiv
presude Vrhovnog suda Republike Hrvatske, broj: Rev-2254/1997-2 od 6. rujna
2000. godine, kojom je odbijena revizija podnosite­lja ustavne tužbe i I. R. iz
R. protiv pravomoćne presude Županijskog suda u R. od 25. lip­nja 1997., broj:
Gž-398/97.

Navedenom presudom suda drugog stup­nja je prihvaćena kao osnovana žalba
Državnog pravobranite­ljstva u R. i preina­čena prvostupa­njska presuda
Općinskog suda u R., broj: P-1872/95 od 8. svib­nja 1996. godine, te je
utvrđeno da je ništav aneks ugovora broj: 557 zak­ljučen između G. R. i I. R.
iz R. dana 4. studenoga 1994. godine.

Navedenom presudom Općinskog suda u R. odbijen je tužbeni zahtjev
Državnog pravobranite­ljstva u R. kojim je zatraženo utvrđe­nje ništavosti
aneksa ugovora broj: 557 zak­ljučenog između podnosite­lja ustavne tužbe i I.
R., dana 4. studenoga 1994.

2. Podnosite­lj smatra da su
mu osporenim odlukama po­vrijeđene odredbe članka 3. Ustava koje se odnose na
jednakost, socijalnu pravdu, poštiva­nje prava čovjeka i vladavinu prava, te
članka 19. Ustava kojima je propisano da pojedinačni akti državne uprave i
tijela koja imaju javne ovlasti moraju biti uteme­ljeni na zakonu, te se
zajamčuje sudska kontrola zakonitosti pojedinačnih akata upravnih vlasti i
tijela koja imaju javne ovlasti. Osim toga podnosite­lj upućuje i na povredu
odredbe članka 14. stavka 2. Ustava prema kojoj su ustavnoj odredbi svi pred
zakonom jednaki.

Povredu naznačenih ustavnih
odredbi podnosite­lj, u bitnom, teme­lji na tvrd­nji da je u osporenim
presudama Vrhovnog suda Republike Hrvatske i Županijskog suda u R., pogrešno
primije­njena odredba članka 16. Zakona o prodaji stanova na kojima postoji
stanarsko pravo (»Narodne novine«, broj 43/92 – pročišćeni tekst, 62/92, 25/93,
48/93, 2/94 i 44/94 – nastavno: Zakon o prodaji).

3. Osporene presude zasnivaju
se na stajalištu prema kojemu pravo na popust pri kup­nji stana, u smislu odredbe
članka 16. Zakona o prodaji, imaju samo žrtve Domovinskog rata, pri čemu se
Vrhovni sud Republike Hrvatske poziva i na kasniju izmjenu ove zakonske odredbe
(Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o prodaji – »Narodne novine«, broj 58/95).
Kako se u konkretnom slučaju radi o aneksu ugovora koji je s podnosite­ljem zak­ljučila
osoba koja je ratni vojni invalid II. svjetskog rata, Vrhovni sud je potvrdio
stajalište Županijskog suda u R. da ratni vojni invalidi II. svjetskog rata
nemaju pravo na popust cijene prilikom kup­nje stana u smislu odredbe članka
16. Zakona o prodaji, već takvo pravo pripada samo stradalnicima Domovinskog
rata.

*Ustavna tužba je osnovana.*

4. Prema odredbi članka 16.
Zakona o prodaji, kao relevantnom propisu u vrijeme zak­ljuče­nja aneksa ugovora
o kupoprodaji stana (4. studenoga 1994. godine), pravo na popust priznaje se
kada stan kupuje ratni vojni invalid, pri čemu navedena odredba ne pravi
razliku između invalida Drugog svjetskog rata i invalida Domovinskog rata.

Zakon o prodaji, kao *lex specialis,*
ne sadrži definiciju pojma ratni vojni invalid. Budući da jedno od osnovnih
pravila pri tumače­nju pravne norme podrazumijeva da u jednom pravnom poretku
ne može biti proturječja i da se sve norme istog pravnog poretka mogu pravilno
tumačiti i razumjeti samo u uzajamnoj vezi, to se ovaj pojam u pravnom poretku
Republike Hrvatske treba tumačiti kroz odredbe članka 5. Zakona o zaštiti
vojnih i civilnih invalida rata (»Narodne novine«, broj 86/92 – pročišćeni
tekst, 58/93, 2/94,76/94 i 108/95). Tim je odredbama propisano da je ratni
vojni invalid osoba kojoj je organizam oštećen za najma­nje 20% zbog rane,
povrede ili oz­ljede koju je dobila:

»1. u sastavu oružanih snaga
Republike Hrvatske ili izvan ­njihova sastava pri obav­lja­nju vojnih ili
drugih dužnosti po nalogu nadležnih državnih tijela Republike Hrvatske u obrani
suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti Republike Hrvatske od
17. kolovoza 1990. do prestanka neprijate­ljstava ili kao ratni zarob­ljenik.
Ratni vojni invalid je i osoba kojoj je ošteće­nje organizma nastalo zbog
bolesti, a bolest je, pogorša­nje bolesti, odnosno pojava bolesti neposredna
pos­ljedica okolnosti iz ove točke;

2. u sastavu partizanskih
odreda, odnosno Jugoslavenske armije ili izvan ­njihova sastava pri obav­lja­nju
vojnih ili drugih dužnosti po naređe­nju vojnih organa ili organa vlasti od 17.
trav­nja 1941. do 15. svib­nja 1945.;

3. u sastavu hrvatske domovinske vojske mobilizirane od 17. trav­nja
1941. do 15. svib­nja 1945., odnosno do otpušta­nja iz zarob­ljeništva, iako je
s tim u vezi bila pravomoćno osuđivana nakon 15. svib­nja 1945.;

4. u sastavu jugoslavenske vojske za vrijeme rata od 6. do 17. trav­nja
1941. ili kasnije kao ratni zarob­ljenik u logorima;

5. pri obav­lja­nju vojnih dužnosti u stranoj zem­lji koja je u oružanom
sukobu, ako ju je na te dužnosti uputio nadležni vojni organ u okviru
međunarodnih obveza poslije 15. svib­nja 1945.

Ratni vojni invalid je i osoba kojoj je organizam oštećen za najma­nje
20% zbog rane, povrede ili oz­ljede koju je dobila sudjelova­njem u oružanoj
akciji zaštite ustavnog poretka ili obrane Republike Hrvatske ili u povodu te
akcije od 30. svib­nja 1990.«

U konkretnom slučaju, popust pri kup­nji stana, teme­ljem odredaba
Zakona o prodaji, priznat je osobi koja je ratni vojni invalid II. svjetskog
rata.

5. Okolnost što je odredba članka 16. kasnijim zakonom u cijelosti
izmije­njena nije od utjecaja pri odlučiva­nju u ovom slučaju. Također nije
sporno da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prodaji, koji je stupio na
snagu 17. kolovoza 1995. (»Narodne novine«, broj 58/95), a s obzirom  na odredbu članka 90. Ustava, nema povratno
djelova­nje.

6. Stoga je Sud utvrdio da su pogrešnom primjenom materijalnog prava
sudovi povrijedili ustavno pravo iz članka 14. stav­ka 2. Ustava, kojim se
jamči jednakost svih pred zakonom.

7. Što se tiče podnosite­ljeve tvrd­nje o povredi odredaba članka 3.
Ustava va­lja istaći da se u odredbi članka 3. Ustava ne utvrđuju slobode i
prava čovjeka i građanina. Naime, u tom članku Ustav utvrđuje najviše vrednote
ustavnog poretka koje se razrađuju i određuju u drugim odredbama Ustava, a
posebice u onima kojima se jamče slobode i prava čovjeka i građanina. Odredba
članka 3. Ustava služi kao teme­lj za tumače­nje Ustava i kao smjernica
zakonodavcu pri razradi ustavnih prava građana, te je i upućena državnim
tijelima, a ne neposredno građanima.

8. Odredbom članka 19.
Ustava, na koju se podnosite­lj poziva, određeno je da pojedinačni akti državne
uprave i tijela koja imaju javne ovlasti moraju biti uteme­ljeni na zakonu.
Navedena odredba uređuje načelo zakonitosti u radu tijela državne uprave i
tijela s javnim ovlastima.

Stavak 2. istog članka Ustava
pruža ustavno jamstvo pojedincu na sudsku kontrolu zakonitosti pojedinačnih
akata državne uprave i tijela koja imaju javne ovlasti. Međutim, u konkretnom
se slučaju ne radi o upravnoj stvari, pa ne može biti povrijeđeno pravo iz
članka 19. stavka 2. Ustava.

9. Slijedom izloženog, a primjenom odredbe članka 72. Ustavnog zakona o
Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99), odlučeno je
kao u izreci.

Broj: U-III-1945/2000
Zagreb, 14. ožujka 2001.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
**dr. sc. Jasna Omejec,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Odluka, NN 23/2001-431