### NN 25/2016 (23.3.2016.), Kolektivni ugovor za Državnu ergelu Đakovo i Lipik

KOLEKTIVNI UGOVORI

770

Na temelju članka 25. Zakona o reprezentativnosti (»Narodne novine« 93/14 i 26/15), kao i članka 192., stavka 1. Zakona o radu (»Narodne novine« 93/14)

DRŽAVNA ERGELA ĐAKOVO I LIPIK, Augusta Šenoe 45, Đakovo, zastupana po ravnatelju dr. sc. Nidal Korabi (u daljnjem tekstu: poslodavac)

i

SINDIKAT ZAPOSLENIH U POLJOPRIVREDI, PREHRAMBENOJ I DUHANSKOJ INDUSTRIJI I VODOPRIVREDI HRVATSKE, zastupan po opunomoćenicima Ivanu Kuni, mag. ing. agr., i Damiru Jakšiću, mag. ing. agr. (u daljnjem tekstu: sindikat),

sklopili su 25. siječnja 2016. godine

KOLEKTIVNI UGOVOR

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu skraćeno: Ugovor) se utvrđuju prava i obveze ugovornih strana u području radnih odnosa, a osobito: zasnivanje radnog odnosa, radno vrijeme, odmori i dopusti, plaće i naknade plaće, materijalna i druga prava radnika, prestanak ugovora o radu, ostvarivanje prava i obveza iz radnog odnosa, prava i obveze ugovornih strana i način rješavanja sporova, sklapanje ugovora, uvjeti rokovi i način otkazivanja ovoga Ugovora i njegova javna objava.

Članak 2.

Odredbe ovog Ugovora obvezuju sve ugovorne strane i primjenjuje se na sve radnike članove Sindikata koji su zaposleni kod poslodavca, bez obzira na to jesu li zasnovali radni odnos na određeno ili neodređeno radno vrijeme, da li rade puno, nepuno ili skraćeno radno vrijeme, odnosno imaju li status pripravnika, kao i na one radnike koji postanu članovi Sindikata za vrijeme važenja ovog Ugovora.

Ovaj Ugovor ne odnosi se na radnike s posebnim ovlastima čija su prava i obveze utvrđene posebnim ugovorom.

Članak 3.

Ako će nakon sklapanja ovoga Ugovora, neko pravo radnika ili uvjeti rada, biti povoljnije utvrđeni za radnika aktom Poslodavca ili pisanim sporazumom između radničkog vijeća i poslodavca, od utvrđenih prava iz ovoga Ugovora, uvijek će se primjenjivati konkretno povoljnije odredbe za radnika.

Članak 4.

Ugovorne strane su suglasne da će u uređivanju odnosa ovim Ugovorom primjenjivati načelo zakonitosti i poštivanja unaprijed utvrđenih pravila, i ovim Ugovorom će se zalagati i rukovoditi sljedećim načelima:

– Kontinuiranog ostvarivanja socijalnog dijaloga i partnerstva,

– Uzajamnog uvažavanja i informiranja,

– Rješavanja problema međusobnim pregovorima,

– Pridržavanja preuzetih obveza slijedom odredbi potpisanog Ugovora.

II. POSTUPAK KOLEKTIVNOG PREGOVARANJA

Članak 5.

Ugovorne strane se obvezuju u dobroj vjeri pregovarati o sklapanju Kolektivnog ugovora ili njegovoj izmjeni, u vezi s pitanjima koja prema Zakonu o radu mogu biti predmet kolektivnog ugovora.

Za provođenje postupka pregovaranja sa strane poslodavca, kao ugovorne strane, učestvuju članovi Uprave društva, direktor društva i/ili osoba/e koju/e odredi Uprava društva svojom odlukom, dok će Sindikat kao ugovorna strana odabrati pregovarački tim sastavljen od najviše pet (5) članova.

Osobe koje zastupaju ugovorne strane, ukoliko sa strane poslodavca to nisu članovi Uprave, moraju imati pismenu punomoć za kolektivno pregovaranje i sklapanje kolektivnog ugovora.

Kolektivni ugovor obvezno se sklapa u pisanom obliku.

Članak 6.

Nakon potpisivanja Kolektivnog ugovora, ugovorne strane će obavijestiti sve osobe na koje se odnosi njegova primjena, a ujedno se obvezuju isti primjenjivati u dobroj vjeri.

Ukoliko zbog promijenjenih okolnosti koje nisu postojale ili nisu bile poznate u trenutku sklapanja Ugovora, jedna od ugovornih strana ne bi mogla izvršavati neke odredbe Ugovora, ili bi joj to bilo izuzetno otežano, obvezuje se da neće jednostrano prekršiti ovaj Ugovor nego će drugoj strani predložiti izmjenu Ugovora.

III. RADNI ODNOS

*1. Zasnivanje radnog odnosa*

Članak 7.

Radni odnos zasniva se Ugovorom o radu koji mora sadržavati sve bitne uglavke propisane Zakonom o radu.

Ako Ugovor o radu nije sklopljen u pisanom obliku, poslodavac je dužan radniku prije početka rada uručiti pisanu potvrdu o sklopljenom ugovoru, koja također mora sadržavati sve bitne uglavke propisane Zakonom o radu.

Članak 8.

Ako se statusnom promjenom ili pravnim poslom na novog poslodavca prenese poduzeće, dio poduzeća, gospodarska djelatnost ili dio gospodarske djelatnosti, a koji zadržava svoju gospodarsku cjelovitost, na novog se poslodavca prenose svi ugovori o radu radnika koji rade u poduzeću ili djelu poduzeća koji je predmet prenošenja, odnosno koji su vezani za obavljanje gospodarske djelatnosti ili dijela gospodarske djelatnosti koja je predmet prenošenja.

Novi vlasnik ili novi poslodavac se obvezuje poštovati sva prava radnika čiji se ugovori prenose, sukladno odredbama Zakona o radu koje reguliraju prenošenje ugovora na novog poslodavca.

Poslodavac na kojeg se prenose ugovori o radu, na način propisan stavkom jedan ovog članka, preuzima sa danom prenošenja, u neizmijenjenom obliku i opsegu sva prava i obveze iz prenesenog ugovora o radu.

Poslodavac koji prenosi na novog poslodavca društvo ili dio društva dužan je novog poslodavca potpuno izvijestiti o pravima radnika čiji se Ugovori o radu prenose.

Poslodavac je dužan o prenošenju Ugovora o radu na novog poslodavca pisano obavijestiti radničko vijeće i sve radnike čiji se ugovori prenose.

Članak 9.

Prije donošenja odluke o potrebi zasnivanja radnog odnosa za izvršitelja određenih poslova (radnog mjesta), Poslodavac će istražiti mogućnost popunjavanja toga radnog mjesta raspoloživim radnikom između već zaposlenih.

2. Uvjeti za sklapanje ugovora o radu

Članak 10.

Ugovor o radu može sklopiti svaka osoba koja je navršila 15 (petnaest) godina života a ne pohađa obvezno osnovno obrazovanje.

Maloljetnik stariji od 15 (petnaest) godina života može sklopiti ugovor o radu samo uz ovlaštenje zakonskog zastupnika.

Članak 11.

Ako su zakonom, drugim propisom ili Pravilnikom određeni posebni uvjeti za zasnivanje radnog odnosa, Ugovor o radu može sklopiti samo zaposlenik koji zadovoljava te uvjete.

Članak 12.

Prilikom sklapanja Ugovora o radu zaposlenik je dužan obavijestiti poslodavca o bolesti ili drugoj okolnosti koja ga onemogućuje ili bitno ometa u izvršenju obveza iz ugovora o radu ili koja ugrožava život ili zdravlje osoba s kojim u izvršenju ugovora o radu zaposlenik dolazi u dodir.

Radi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje određenih poslova, Poslodavac može uputiti radnika na liječnički pregled. Troškove liječničkog pregleda snosi Poslodavac.

3. Vremensko trajanje ugovora o radu

Članak 13.

Ugovor o radu zasniva se u pravilu na neodređeno vrijeme, osim ako Zakonom o radu nije drukčije određeno.

Članak 14.

Ugovor o radu može se iznimno sklopiti na određeno vrijeme koje je određeno rokom, izvršenjem određenog posla ili nastupanjem određenog događaja, pa tako:

– za vrijeme sezonskih poslova,

– zbog zamjene privremeno odsutnog radnika (npr. zbog dužeg bolovanja, zbog godišnjeg odmora, porodnog dopusta, dužeg plaćenog ili neplaćenog odsustva s rada i sl.),

– zbog povećanog obima posla u određenom organizacijskom procesu,

– zbog potrebe obavljanja određenog privremenog posla,

– zbog ostvarivanja određenog poslovnog pothvata (npr. izrada određenog projekta, izgradnja određenih poslovnih objekata ili postrojenja i u sličnim okolnostima).

4. Posebni uvjeti za zasnivanje radnog odnosa

Članak 15.

Poslodavac samostalno utvrđuje svoj organizacijski ustroj, organizacijske i radne dijelove, strukturu i broj radnika i uvjete koje radnici moraju izvršavati za obavljanje pojedinih poslova ako ti uvjeti nisu propisani Zakonom ili drugim propisom.

Posebni uvjeti za zasnivanje radnog odnosa na onim poslovima za koje poslodavac smatra da ih, zavisno od vrste i naravi posla radnici moraju ispunjavati, utvrđuje se Popisom poslova – radnih mjesta (sistematizacijom).

Popisom poslova mogu se kao posebni uvjeti utvrditi:

– stručna sprema

– radni staž

– posebna znanja potrebna za uspješno obavljanje posla

– radno iskustvo

– godine života radnika

– posebna zdravstvena sposobnost radnika.

Članak 16.

Pod stručnom spremom se smatra:

– stupanj obrazovanja stečen školovanjem u obrazovnoj ustanovi, svladavanjem određenog i odobrenog programa obrazovanja,

– stupanj stručne spreme određenog zanimanja, pod čime se razumijevaju znanje, vještina i sposobnosti za obavljanje određenih poslova koje je radnik stekao svladavanjem određenog i odobrenog programa školovanjem u obrazovnoj ustanovi.

Za obavljanje određenih poslova može se predvidjeti i 2 stupnja obrazovanja, odnosno stupnja stručne spreme.

Članak 17.

Poslodavac može za poslove za čije je obavljanje kao uvjet utvrđen najviše četvrti (4) stupanj stručne spreme, odnosno srednja stručna sprema ili zvanje VKV radnika, sklopiti Ugovor o radu i sa radnikom koji nema sistematizacijom utvrđen stupanj obrazovanja odnosno stupanj stručne spreme ako je radnik radom osposobljen za obavljanje određenih ili sličnih poslova.

Pod sposobnošću stečenim radom iz stavka 1 ovog članka, smatraju se znanje, vještine i druge radne sposobnosti koje je radnik, bez odgovarajućeg stupnja obrazovanja, odnosno stupnja stručne spreme, stekao praktičnim radom.

Članak 18.

Provjeru znanja, sposobnosti i vještine za obavljanje određenih poslova radnika, iz prethodnog članka ovog Ugovora, poslodavac može povjeriti stručnoj komisiji.

Članovi stručne komisije iz stavka 1 ovog članka, moraju imati najmanje za jedan stupanj višu stručnu spremu od radnika čije se sposobnosti provjeravaju.

Ocjena komisije o utvrđenoj sposobnosti radnika smatra se interno priznatom kvalifikacijom radnika.

Članak 19.

Pod radnim stažom smatra se vrijeme koje je radnik proveo na radu, a ne koje se utvrđuje u radnoj knjižici radnika.

Pod radnim iskustvom smatra se vrijeme koje je radnik proveo obavljajući određene poslove u svom stupnju stručne spreme (zanimanja).

Članak 20.

Pod posebnim zanimanjima i vještinama smatraju se ona zanimanja i vještine koja su potrebna radi uspješnog i potpunog obavljanja posla (znanje stranog jezika, poznavanje rada na računalu, poznavanje daktilografije, osposobljenost za rad na određenom stroju i sl.).

Članak 21.

Navršenih osamnaest (18) godina života pretpostavljena je dobna granica za obavljanje svih poslova iz djelatnosti koje obavlja poslodavac.

Maloljetnici se ne mogu zapošljavati na poslovima za koje je Pravilnikom ministra nadležnog za rad utvrđeno da mogu ugroziti zdravlje, ćudorednost ili razvoj maloljetnika, te na poslovima za koje je propisano da maloljetnik može raditi samo nakon prethodnog utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje tih poslova, sve dok zdravstvena sposobnost nije utvrđena.

Članak 22.

Posebna zdravstvena sposobnost uvjet je za obavljanje onih poslova na kojima radnik po pravilniku ministra nadležnog za rad može raditi samo nakon prethodnog utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje tih poslova.

Poradi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje određenih poslova, poslodavac može prije zasnivanja radnog odnosa uputiti na liječnički pregled i osobu koja kao radnik neće raditi na poslovima iz prethodnog stavka.

5. Zaštita života i zdravlja

Članak 23.

Poslodavac je dužan pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada i pristup mjestu rada, organizirati rad na način koji osigurava zaštitu života i zdravlja radnika i zaštitu okoliša.

Članak 24.

U organizaciji rada poslodavac će se pridržavati načela prevencije:

– u procjenjivanju i izbjegavanju opasnosti koje se mogu izbjeći,

– u prilagođavanju rada pojedinih radnika glede oblikovanja rada, izbora opreme i načina rada poradi otklanjanja štetnih utjecaja,

– u prilagođavanju tehnologije i organizacije rada, potrebi zaštite radnika i zaštite okoliša,

– u davanju prednosti kolektivnim mjerama zaštite nad individualnim,

– u davanju odgovarajućih uputa radnicima za izbjegavanje opasnosti.

Prilikom planiranja i uvođenja novih tehnologija poslodavac će se savjetovati sa radničkim vijećem i sindikalnim povjerenikom u svezi s izborom opreme, uvjetima rada i radne okoline koje utječu na sigurnost i zdravlje radnika.

Članak 25.

Poslodavac će imenovati jednog radnika za obavljanje poslova zaštite i sprečavanje opasnosti na radu, a u slučaju nedostataka dovoljno osposobljenog osoblja za ustrojstvo zaštitnih mjera i obavljanja poslova na njihovom provođenju, koristiti će usluge vanjskih službi ili osoba.

Radnik koji će obavljati poslove iz stavka 1. ovog članka mora imati potrebnu sposobnost i moraju mu se staviti na raspolaganje potrebna sredstva za provođenje zaštite na radu.

Poslodavac će organizirati provedbu mjera zaštite od požara, pružanja prve pomoći za evakuaciju u slučajevima ozbiljne i moguće opasnosti.

Radnik koji u slučaju ozbiljne i neizbježne opasnosti napusti svoje radno mjesto ili opasno područje, ne smije biti u nepovoljnijem položaju zbog svog postupka i mora biti zaštićen od bilo kakvih neopravdanih posljedica.

Članak 26.

Obveze poslodavca su:

– procijeniti rizike za sigurnost i zdravlje radnika na radu, uključujući i one kojima su izvrgnute skupine radnika,

– odlučiti o zaštitnim mjerama koje će primijeniti i ako je potrebno o zaštitnoj opremi koja će se upotrebljavati,

– voditi popis radnika koji su doživjeli nezgodu na radu, a koje su uzrokovale nesposobnost za rad u trajanju duljem od pet (5) radnih dana,

– sastavljati za odgovorna tijela izvješća o nesrećama na radu.

Poslodavac će primijeniti odgovarajuće mjere da radnici i njihovi predstavnici (radničko vijeće i sindikalni povjerenik) budu obaviješteni o opasnostima za sigurnost zdravlja radnika, o zaštitnim mjerama općenito i na radnom mjestu, te o mjerama koje poslodavac poduzima da bi radnici bili pravodobno obaviješteni o ozbiljnim i neizbježivim opasnostima i potrebi hitnog napuštanja radnog mjesta u takvim slučajevima.

Članak 27.

Poslodavac će se savjetovati s predstavnicima radnika (radničko vijeće i sindikalni povjerenik) o mjerama koje negativno utječu na sigurnost i zdravlje radnika, o izboru odgovornih radnika za poslove zaštite i prevencije, o pitanjima u svezi s obvezom obavješćivanja predstavnika radnika, o radu odgovornih radnika za zaštitu i prevenciju, te o planiranju i organiziranju izobrazbe iz područja zaštite.

Predstavnici radnika imaju pravo tražiti od poslodavca primjenu odgovarajućih mjera i predlagati mu takve mjere koje će ublažiti opasnosti za radnike i ukloniti izvor opasnosti.

Članak 28.

Poslodavac ima obvezu osigurati svakom radniku adekvatnu zaštitnu opremu i odgovarajuće osposobljavanje za zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu, posebno u obliku obavijesti i naputaka koji se odnose na njegovo radno mjesto i posao, i to:

– kad radnika prima na posao,

– ako se radnika premješta na drugi posao,

– ako se uvodi nova radna oprema ili mijenja postojeća,

– ako se uvodi nova tehnologija.

Osposobljavanje se obavlja u radno vrijeme i na teret poslodavca.

Članak 29.

Radnik je obvezan:

– raditi s nužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava život ili zdravlje sebe i drugih radnika, te sigurnost opreme i uređaja,

– na radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se propisanih i priznatih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstva za rad,

– održavati i upotrebljavati u ispravnom stanju sigurnosne uređaje i obavezno koristiti osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje,

– upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima, opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i na pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu ošteti, uništiti određenu opremu li ugroziti život i zdravlje radnika,

– upoznati poslodavca ili nadležnog liječnika pri zasnivanju radnog odnosa i u tijeku rada na tjelesne nedostatke ili bolesti koje mogu kod obavljanja određenih poslova uzrokovati posljedice po život ili zdravlje radnika ili njegov okoliš,

– ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na siguran način,

– na zahtjev neposrednog rukovoditelja podvrći se provjeri da li je pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava ovisnosti,

– pridržavati se odredbi o zabrani pušenja i propisa u vezi sprečavanja požara,

– pristupiti zdravstvenim, psihološkim i drugim pregledima na koje je uključen.

6. Probni rad

Članak 30.

Probni rad za radnike do trećeg (3.) stupnja stručne spreme ne može se Ugovorom o radu utvrditi u trajanju dužem od tri (3) mjeseca, a za ostale radnike do šest (6) mjeseci.

Ako je ugovoren probni rad, otkazni rok je sedam (7) dana.

7. Školovanje i osposobljavanje

Članak 31.

Poslodavac će omogućiti radniku, u skladu s mogućnostima i potrebama rada, školovanje, osposobljavanje i usavršavanje.

Radnik je dužan u skladu sa svojim sposobnostima i potrebama rada školovati se, osposobiti i usavršavati se za svoj rad.

Tijekom školovanja za potrebe poslodavca radniku pripadaju sva prava kao i da je radio.

Međusobna prava i obveze između radnika, koji je upućen na školovanje i poslodavca uređuju se posebnim ugovorom u skladu sa ovim Ugovorom, Pravilnikom i Ugovorom o radu.

8. Pripravnici

Članak 32.

Poslodavac može osobu koja se prvi puta zapošljava u zanimanju za koje se školovala zaposliti kao pripravnika.

Pripravnički staž je različit u odnosu na stupanj stručnog obrazovanja i traje:

– za poslove IV i V stupnja stručnog obrazovanja – šest (6) mjeseci,

– za poslove VI stupnja stručnog obrazovanja – devet (9) mjeseci,

– za poslove VII stupnja stručnog obrazovanja – dvanaest (12) mjeseci.

Pripravništvo se obavlja po programu koji poslodavac donosi u skladu sa specifičnostima pojedinih struka i radnih mjesta.

Ugovor o radu s pripravnikom može se sklopiti na neodređeno vrijeme ili određeno vrijeme, o čemu odlučuje poslodavac.

Program iz stavka 3. ovog članka obuhvaća osnove koje pripravnik treba upoznati tijekom pripravničkog staža, trajanje pripravničkog staža, stručnu obuku na tim poslovima u pojedinim odjelima, način stručnog osposobljavanja, način polaganja stručnog ispita i sl.

Članak 33.

Stručni ispit pripravnika sastoji se od općeg i posebnog dijela.

Općim dijelom stručnog ispita provjerava se poznavanje materije koja proizlazi iz struke pripravnika, a posebnim dijelom znanje potrebno za samostalno i uspješno obavljanje poslova za koje se pripravnik osposobljavao.

Članak 34.

Stručni ispit polaže se pred stručnom komisijom koju imenuje poslodavac.

Ispitna komisija pred kojom pripravnik polaže stručni ispit sastoji se od predsjednika i dva (2) člana komisije. Članovi ispitne komisije u pravilu su i ispitivači iz pojedinih stručnih predmeta. U slučaju potrebe, u ispitnu komisiju mogu se imenovati i ispitivači koji nisu članovi ispitne komisije.

Predsjednik, članovi komisije i ispitivači ne mogu imati niži stupanj stručne spreme od pripravnika koji pred njima polaže stručni ispit.

9. Raspoređivanje na poslove i radne zadaće

Članak 35.

Radnik se raspoređuje na radno mjesto zbog kojeg je zasnovao radni odnos, odnosno sklopio Ugovor o radu.

U slučaju potrebe, odlukom poslodavca, radnik može biti raspoređen na drugo radno mjesto u okviru njegove stručne spreme, a za što će mu poslodavac ponuditi novi ugovor o radu ili dodatak (aneks) na postojeći ugovor o radu.

Članak 36.

Ako potrebe posla i organizacija rada u Društvu traže da se radnik rasporedi na drugo radno mjesto, koje nije u skladu sa njegovom stručnom spremom, poslodavac će uz prethodnu savjetovanje s radničkim vijećem ili sindikalnim povjerenikom donijeti odluku o rasporedu na drugo radno mjesto, ali ne za period veći od 60 dana u jednoj kalendarskoj godini, ali samo ako za to postoji pisana suglasnost radnika, a sve s ciljem da se zadovolje trenutne potrebe posla i organizacija posla ili izbjegne postupak otkaza ugovora o radu s ponudom izmijenjenog ugovora.

Nepostupanje radnika po odluci Poslodavca u vezi promjene mjesta rada, rasporeda radnika i obavljanja izvanrednih, nepredvidivih i hitnih poslova (npr. otklanjanje kvara, zamjena radnika koji nije došao na posao, završetak instaliranja postrojenja – stroja, a završetak poslova ne trpi odgodu) smatra se razlogom za otkaz ugovora o radu zbog skrivljenog ponašanja radnika.

10. Prestanak ugovora o radu

Članak 37.

Ugovor o radu može prestati na jedan od načina utvrđenim Zakonom.

Ugovor o radu prestaje:

– smrću radnika,

– istekom vremena na koje je sklopljen Ugovor o radu na određeno vrijeme,

– kada radnik navrši 65 godina, a radnica 60 godina života i 15 godina radnog staža osiguranja,

– dostavom pravomoćnog rješenja o priznavanju prava na invalidsku mirovinu zbog nesposobnosti za rad,

– sporazumom radnika i poslodavca,

– otkazom,

– odlukom nadležnog suda.

a) Sporazum o prestanku ugovora o radu

Članak 38.

Ponudu za sklapanje sporazuma o prestanku Ugovora o radu može dati i radnik i poslodavac.

Sporazum o prestanku Ugovora o radu zaključuje se u pisanom obliku i sadrži osobito:

– podatke o strankama i njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu,

– datum prestanka Ugovora o radu.

Sporazum o prestanku Ugovora o radu potpisuju radnik i zakonski zastupnik poslodavca, odnosno osoba koju on ovlasti.

b) Prestanak ugovora o radu sklopljenog na određeno vrijeme

Članak 39.

Ugovor o radu sklopljen na određeno vrijeme prestaje:

– istekom vremena na koje je vrijeme ugovor o radu sklopljen,

– izvršenjem određenog posla ili nastupanjem određenog događaja,

– prestankom sezonskih poslova u poljoprivrednoj proizvodnji,

– prestankom potrebe za povećanim obimom posla (gdje nije određen vremenski rok),

– prestankom potrebe za povremenim poslovima (gdje nije određen vremenski rok),

– povratkom na rad odsutnog radnika,

– završetkom određenog poslovnog pothvata.

c) Otkaz ugovora o radu

Članak 40.

Ugovor o radu mogu otkazati i radnik i poslodavac.

d) Redoviti otkaz ugovora o radu

Članak 41.

Poslodavac može otkazati Ugovor o radu uz propisan ili ugovoreni otkazni rok ako za to ima opravdani razlog, u slučaju:

– ako prestane potreba za obavljanjem određenog posla zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga (poslovno uvjetovan otkaz),

– ako radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti (osobno uvjetovan otkaz),

– ako radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika).

Članak 42.

Poslovno i osobno uvjetovan otkaz dopušten je samo ako poslodavac ne može zaposliti radnika na nekim drugim poslovima ili ako poslodavac ne može školovati ili osposobiti radnika za rad na nekim drugim poslovima, odnosno ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od poslodavca da obrazuje ili osposobi radnika za rad na nekim drugim poslovima.

Pri odlučivanju o poslovno i osobno uvjetovanom otkazu, poslodavac mora voditi računa o trajanju radnog odnosa, starosti i obvezama uzdržavanja koje terete radnika.

Radnik može otkazati Ugovor o radu uz propisan ili ugovoren otkazni rok ne navodeći razlog.

Članak 43.

Prije redovitog otkazivanja uvjetovanog ponašanjem radnika, poslodavac je dužan radnika pismeno upozoriti na obveze iz radnog odnosa i ukazati mu na mogućnost otkaza u slučaju nastavka kršenja tih obveza, osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

Prije redovitog otkazivanja uvjetovanog ponašanjem ili radom radnika poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu, osim ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

e) Izvanredan otkaz

Članak 44.

Poslodavac i radnik imaju mogućnost otkazati Ugovor o radu sklopljen na neodređeno vrijeme ili određeno vrijeme, bez obveze poštivanja propisanog ili ugovorenog otkaznog roka (izvanredan otkaz), ako zbog osobito teške povrede obveze iz radnog odnosa ili neke druge osobito važne činjenice, uz uvažavanje svih okolnosti i interesa obiju ugovorenih strana, nastavak radnog odnosa nije moguć.

Povredama obveza iz radnog odnosa osobito se smatraju:

1. učestalo kašnjenje na posao i neovlašteno napuštanje radnog mjesta u tijeku radnog vremena,

2. neizvršavanje naloga neposrednog rukovoditelja,

3. nepostupanje po odluci poslodavca odnosno postupanje protivno odluci poslodavca,

4. uznemiravanje bilo koje vrste drugih radnika na radnom mjestu i tijekom radnog vremena,

5. neizvršavanje, nemarno izvršavanje i nepravovremeno izvršavanje radnih obveza,

6. nekorištenje propisane zaštitne opreme,

7. nepostupanje po propisanim i utvrđenim radnim postupcima,

8. neopravdani izostanak s posla,

9. korištenje sredstava rada mimo obavljanja radnih zadataka,

10. davanje netočnih podataka i informacija vezanih za donošenje odluka,

11. odavanje službene, poslovne i druge informacije iz poslovanja poslodavca,

12. zlouporaba korištenja bolovanja,

13. davanje neistinitih informacija u pogledu ostvarivanja materijalnih i drugih prava iz radnog odnosa te informacija iz čl. 12. ovog Ugovora,

14. dolazak na posao pod utjecajem alkohola i drugih opojnih sredstava, kao i konzumiranje alkohola i drugih opojnih sredstava za vrijeme rada,

15. odbijanje provjere alkoholiziranosti i utjecaja drugih opojnih sredstava,

16. pušenje u prostorijama u kojima je pušenje zabranjeno, kao i poslovnom prostoru u kojem postoji povećana opasnost od požara,

17. izazivanje verbalnih i fizičkih obračuna na radnom mjestu, kao i svako neprimjereno ponašanje prema radnicima, poslovnim partnerima i ostalim osobama,

18. zlouporaba položaja i prekoračenje danih ovlaštenja,

19. samovlasno otuđivanje ili nenamjensko korištenje imovine u vlasništvu poslodavca te iznošenje van prostorija poslodavca poslovnih dokumenata, kopija, crteža i slično bez prethodnog pisanog odobrenja neposrednog rukovoditelja,

20. odbijanje kontrole ljudi i opreme prilikom ulaza i izlaza iz prostorija poslodavca, a radi sprečavanja otuđenja imovine i/ili unošenja opasnih/štetnih tvari i predmeta u prostorije društva

21. otuđenje ili pokušaj otuđenja imovine društva neovisno o vrijednosti otuđene stvari,

22. ponavljanje povrede radne obveze, a za povredu je već izrečena mjera upozorenja,

23. gubitak povjerenja u radnika zbog ponovljenog počinjenja povrede radne obveze unatoč izrečenom pisanom upozorenju.

Ugovor o radu može se izvanredno otkazati samo u roku petnaest (15) dana od dana saznanja za činjenicu na kojoj se izvanredni otkaz temelji.

Prije izvanrednog otkazivanja uvjetovanog ponašanjem ili radom radnika, poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu.

Članak 45.

Poslodavac je dužan, prije redovitog otkazivanja Ugovora o radu uvjetovanog skrivljenim ponašanjem ili prije izvanrednog otkaza Ugovora o radu, savjetovati se sa radničkim vijećem ili sindikatom.

Poslodavac je dužan dostaviti radničkom vijeću ili sindikatu obranu radnika, ako je radnik svoju obranu dao u pisanoj formi. Ukoliko radnik svoju obranu ne želi dati u pisanoj formi ili formi zapisnika, poslodavac će tu činjenicu pismeno konstatirati i obavijestiti radničko vijeće ili sindikat.

f) Redoviti otkaz ugovora o radu na neodređeno vrijeme

Članak 46.

Ugovor o radu sklopljen na neodređeno vrijeme može se redovito otkazati, ako su ispunjene pretpostavke iz članka 41. ovog Ugovora.

U slučaju redovitog otkaza, primjenjuju se otkazni rokovi utvrđeni Zakonom o radu.

Radniku kojem se Ugovor o radu otkazuje zbog povrede obveza iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika) utvrđuje se otkazni rok u dužini polovice otkaznih rokova utvrđenih Zakonom o radu.

U slučaju redovitog otkaza, kad Ugovor otkazuje radnik, otkazni rok ne može biti duži od dvadeset (20) dana.

Članak 47.

Za trajanje otkaznog roka radnik ima pravo na četiri (4) sata tjednog izbivanja s posla radi traženja novog posla uz naknadu plaće.

Prilikom prestanka radnog odnosa – raskida Ugovora o radu, radnik je dužan podmiriti sve svoje obveze prema poslodavcu i razdužiti se s imovinom poslodavca koja mu je dana na korištenje.

Članak 48.

Ako radnik na zahtjev poslodavca prestane raditi prije isteka propisanog ili ugovorenog otkaznog roka poslodavac mu je dužan isplatiti naknadu plaće i priznati sva ostala prava kao da je radio do isteka otkaznog roka.

g) Oblik, obrazloženje i dostava otkaza tijekom otkaznog roka

Članak 49.

Otkaz mora imati pisani oblik.

Poslodavac mora u pisanom obliku obrazložiti otkaz.

Otkaz se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje sukladno članku 112. ovog Ugovora.

Otkazni rok počinje teći od dana dostave otkaza.

Otkazni rok ne teče za vrijeme trudnoće, korištenja porodiljnog dopusta, dopusta za njegu djeteta s težim smetnjama u razvoju, korištenja prava na rad u skraćenom radnom vremenu roditelja, odnosno posvojitelja, korištenja posvojiteljskog dopusta, privremene nesposobnosti za rad, godišnjeg odmora, plaćenog dopusta, vojne službe te u drugim slučajevima opravdane nenazočnosti radnika na radu, određenim Zakonom.

IV. RADNO VRIJEME

11. Pojam radnog vremena

Članak 50.

Radno vrijeme je vremensko razdoblje u kojem je radnik obvezan obavljati poslove, odnosno u kojem je spreman (raspoloživ) obavljati poslove prema uputama poslodavca, na mjestu gdje se njegovi poslovi obavljaju ili drugom mjestu koje odredi poslodavac.

12. Puno radno vrijeme

Članak 51.

Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

O dnevnom i tjednom rasporedu radnog vremena odlučuje uprava poslodavca pisanom odlukom.

Dnevni i tjedni raspored radnog vremena poslodavac može odrediti za svaku organizacijsku jedinicu posebno.

U slučaju promjene radnog vremena, poslodavac mora obavijestiti radnike o rasporedu i promjeni rasporeda radnog vremena najmanje tjedan dana unaprijed, osim u slučaju hitnog prekovremenog rada.

U slučaju kada je zbog procesa rada organiziranog u smjenama, puno ili nepuno radno vrijeme ne mora biti raspoređeno jednako po tjednima, te se u tom slučaju puno ili nepuno radno vrijeme utvrđuje kao prosječno tjedno radno vrijeme unutar razdoblja od četiri mjeseca, pri čemu ne smije iznositi više od 45 sati tjedno uključujući prekovremeni rad.

13. Nepuno radno vrijeme

Članak 52.

Ugovor o radu s nepunim radnim vremenom sklopit će se kada priroda i opseg posla odnosno organizacija rada ne zahtijeva rad u punom radnom vremenu i kada je radnik temeljem zakonskih propisa stekao pravo na rad u nepunom radnom vremenu.

Radnici s nepunim radnim vremenom ostvaruju ista prava kao i radnici s punim radnim vremenom glede odmora između dva uzastopna radna dana, tjednog odmora, godišnjeg odmora i plaćenog dopusta.

14. Preraspodjela radnog vremena

Članak 53.

Ako narav posla to zahtjeva, puno ili nepuno radno vrijeme može se raspodijeliti tako da tijekom razdoblja koje ne može biti duže od dvanaest neprekidnih mjeseci, u jednom razdoblju traje duže, a u drugom razdoblju kraće od punog ili nepunog radnog vremena, na način da prosječno radno vrijeme tijekom trajanja raspodjele ne smije biti duže od punog ili nepunog radnog vremena.

Poslodavac je dužan utvrditi plan preraspodjele radnog vremena s naznakom poslova i broja radnika uključenih u preraspodijeljeno radno vrijeme, te takav plan preraspodjele prethodno dostaviti inspektoru rada.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

Ako je radno vrijeme preraspodijeljeno, ono tijekom razdoblja u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena, uključujući i prekovremeni rad ne smije biti duže od četrdeset osam sati tjedno.

Iznimno od odredbe stavka 4. ovog članka, preraspodijeljeno radno vrijeme tijekom razdoblja u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati duže od četrdeset osam sati tjedno, ali ne duže od pedeset šest sati tjedno, odnosno šezdeset sati tjedno ako poslodavac posluje sezonski, pod uvjetom da radnik dostavi Poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad.

Radnik koji u preraspodijeljenom radnom vremenu ne pristane na rad duži od četrdeset osam sati tjedno, ne smije zbog toga trpjeti štetne posljedice.

Poslodavac je dužan na zahtjev inspektora rada, uz plan iz stavka 2. ovog članka, priložiti popis radnika koji su dali pisanu izjavu iz stavka 5. ovog članka.

Preraspodijeljeno radno vrijeme u razdoblju u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati najduže pet mjeseci.

Članak 54.

Zabranjen je rad maloljetnika u preraspodijeljenom radnom vremenu koji bi trajao duže od osam sati dnevno.

Trudnica, roditelj s djetetom do tri godine starosti i samohrani roditelj s djetetom do šest godina starosti te radnik koji radi u nepunom radnom vremenu može raditi u preraspodijeljenom punom ili nepunom radnom vremenu iz stavka 4. ovog članka, samo ako dostavi Poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad.

Inspektor rada zabranit će ili ograničiti preraspodijeljeno radno vrijeme, ako je isto protivno odredbama Zakona ili ako iz nalaza i mišljenja pribavljenog od ovlaštenog liječnika, odgovarajućom primjenom odredbe članka 45. stavka 4. Zakona o radu, proizlazi da takav rad ugrožava zdravlje, radnu sposobnost i sigurnost radnika.

O preraspodjeli radnog vremena, poslodavac je dužan obavijestiti radnike 8 dana prije početka rada po preraspodjeli radnog vremena.

15. Skraćeno radno vrijeme

Članak 55.

Poslovi na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće zaštiti radnike od štetnih utjecaja, jesu oni koje je odredio ministar nadležan za rad.

Poslodavac će radniku iz prethodnog stavka omogućiti da dio radnog vremena, najduže do punog radnog vremena, radi na drugim poslovima koji nemaju štetnog utjecaja na zdravlje radnika.

16. Prekovremeni rad

Članak 56.

U slučaju više sile, izvanrednog povećanja opsega rada i u drugim sličnim slučajevima prijeke potrebe, radnik na zahtjev nadređenog rukovoditelja mora raditi duže od punog, odnosno nepunog radnog vremena (prekovremeni rad), najviše do deset (10) sati tjedno, odnosno sto osamdeset sati godišnje.

Prekovremeni rad ne smije se narediti radniku kojem je po Zakonu o radu zabranjen prekovremeni rad.

Trudnica, majka s djetetom do tri (3) godine i samohrani roditelj s djetetom do šest (6) godina može raditi prekovremeno samo ako dostavi poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad, osim u slučaju više sile.

O hitnom prekovremenom radu radnika, poslodavac je obvezan pismeno izvijestiti najkasnije jedan dan unaprijed, osim u slučaju prijeke potrebe koja se nije mogla predvidjeti.

17. Noćni rad

Članak 57.

Noćnim radom smatra se rad između 22:00 sata i 06:00 sati ujutro idućeg dana.

Za malodobne se noćnim radom smatra rad između 19:00 sati navečer i 06:00 sati ujutro idućeg dana.

Ako je rad organiziran u smjenama mora se osigurati izmjena smjena tako da radnik radi noću neprekidno najviše jedan (1) tjedan.

18. Rad nedjeljom, blagdanom i smjenski rad

Članak 58.

Rad nedjeljom ili blagdanom je onaj rad koji je u te dane započeo između 0 i 24 h i u ovome periodu, dok se smjenskim radom smatra rad u najmanje dvije (2) smjene s punim dnevnim radnim vremenom.

V. ODMORI I DOPUSTI

*1. Stanka*

Članak 59.

Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno i maloljetnik koji radi najmanje četiri i pol sata dnevno, imaju svakog radnog dana pravo na odmor (stanku) od najmanje 30 minuta.

Vrijeme odmora iz prethodnog stavka ubraja se u radno vrijeme i poslodavac ga ne može odrediti u prva dva (2) sata nakon početka radnog vremena niti u zadnja dva (2) sata prije završetka radnog vremena.

Radnik koji radi puno radno vrijeme koristit će 30-minutnu stanku za odmor u tijeku dana, prema rasporedu za određenu organizacijsku cjelinu poslodavca, na temelju odluke poslodavca i takvu stanku uskladit će se s potrebama procesa rada.

2. Dnevni odmor

Članak 60.

Tijekom svakog vremenskog razdoblja od dvadeset četiri sata radnik ima pravo na dnevni odmor u trajanju od najmanje dvanaest (12) sati neprekidno.

Radnik ne smije raditi više od dvanaest (12) sati neprekidno, uključujući redovan i prekovremeni rad, osim u slučaju više sile (nesreće, elementarne nepogode, požara i sl.) ili bilo koje hitne intervencije u cilju sprečavanja moguće štete.

3. Tjedni odmor

Članak 61.

Radnik ima pravo na tjedni odmor u neprekidnom trajanju od najmanje 24 sata, kojem se pribraja dnevni odmor propisan Zakonom o radu.

Tjedni odmor radnik će koristiti nedjeljom.

U slučaju prijeke potrebe da radnik radi na dan tjednog odmora, osigurava mu se korištenje tjednog odmora tijekom sljedećeg tjedna.

Ukoliko se tjedni odmor ne može koristiti na način iz prethodnog stavka, koristiti će se naknadno, prema odluci poslodavca.

Radniku se u svakom slučaju mora osigurati korištenje tjednog odmora nakon četrnaest (14) dana neprekidnog rada.

Pod radom nedjeljom u smislu ovog članka, ne smatra se rad radnika kojem je rasporedom rada nedjelja normalan redovan radni dan (kao sto je to rad vratara, dežurnih bravara, električara i dr. radnika koji prema rasporedu rada rade uobičajeno nedjeljom).

4. Godišnji odmor

Članak 62.

Radnik ima pravo u svakoj kalendarskoj godini koristiti godišnji odmor u trajanju od najmanje četiri tjedna.

Malodobni radnik i radnik koji radi na poslovima na kojima, uz primjenu mjera zaštite na radu, nije moguće zaštiti od štetnih utjecaja, ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godišnji odmor u trajanju od pet tjedana.

Ukupno kumulativno trajanje godišnjeg odmora radnika ne može iznositi više od 30 dana.

Najkraće trajanje godišnjeg odmora iz stavka 1. i 2. ovog članka uvećava se radniku dodavanjem uvjeta i kriterija kako slijedi:

a) prema složenosti poslova i stručnoj spremi:

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA POSLA | BROJ RADNIH DANA |
| Poslovi za koje se traži VSS, mr. sc., dr. sc. | 4 dana |
| Poslovi za koje se traži VŠS ili VKV | 3 dana |
| Poslovi za koje se traži SSS ili KV | 2 dana |
| Poslovi za koje se traži PKV ili NKV | 1 dan |

b) prema dužini radnog staža upisanog u radnu knjižicu (staž na dan 31. 12. kalendarske godine za koju će radnik koristiti godišnji odmor):

|  |  |
| --- | --- |
| GODINE RADNOG STAŽA | BROJ RADNIH DANA |
| Od 1 do 5 godina | 1 dan |
| Od 5 do 10 godina | 2 dana |
| Od 10 do 15 godina | 3 dana |
| Od 15 do 20 godina | 4 dana |
| Od 20 do 25 godina | 5 dana |
| Od 25 do 30 godina | 6 dana |
| Preko 30 godina | 7 dana |

c) prema uvjetima rada:

|  |  |
| --- | --- |
| OPIS | BROJ RADNIH DANA |
| Radnik koji radi na radnom mjestu s posebnim uvjetima rada prema općem aktu Poslodavca | 2 dana |
| Rad u smjenama, turnusu ili rediviti rad subotom, nedjeljom, blagdanima i neradnim danima određenim zakonom | 1 dan |

d) prema posebnim socijalnim uvjetima:

|  |  |
| --- | --- |
| OPIS | BROJ RADNIH DANA |
| Radniku/ci invalidu sa 50 i većim % invalidnosti | 2 dana |
| Roditelju, posvojitelju, skrbniku s jednim malodobnim djetetom | 2 dana |
| Roditelju, posvojitelju, skrbniku za svako daljnje malodobno dijete | 1 dan |
| Radniku/ci – samohranoj majci – ocu s jednim ili više djece do 14 godina života | 3 dana |
| Radniku/ci – roditelju hendikepiranog djeteta | 3 dana |

5. Razmjerni dio godišnjeg odmora

Članak 63.

Pri utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora ne uračunavaju se subote, s tim da ukoliko tjedni i višetjedni godišnji odmor završava subotom, ta subota se također ne uračunava u trajanje godišnjeg odmora.

Dani tjednog odmora te blagdani i neradni dani, kao ni razdoblje privremene nesposobnosti za rad koje je utvrdio ovlašteni liječnik ne uračunavaju se u trajanje godišnjeg odmora.

Radnik ima pravo na 1/12 godišnjeg odmora određenog na način utvrđen člankom 78. ZOR-a za svakih navršenih mjesec dana rada kod poslodavca u sljedećim slučajevima:

– ako u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao radni odnos nije radio punih 6 mjeseci i stekao pravo na puni godišnji odmor,

– ako je radniku radni odnos prestao prije isteka šestomjesečnog roka,

– radnik koji odlazi u mirovinu prije 1. srpnja ima pravo na puni godišnji odmor za tu godinu.

*6. Korištenje godišnjeg odomora u dijelovima i prijenos u sljedeću kalendarsku godinu*

Članak 64.

Radnik može koristiti godišnji odmor u dva dijela, s tim da prvi dio godišnjeg odmora ne može biti kraći od dva tjedna.

Radnici koji žele koristiti svojim pravom godišnji odmor u dva (2) dijela, dužni su do 15. ožujka tekuće godine o tome obavijestiti poslodavca.

Radnik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg odmora po želji, uz obvezu da o tome izvijesti poslodavca ili osobu koju on ovlasti, najmanje dva dana ranije.

Radnici koji zbog mobilizacije u Hrvatsku vojsku ili zbog radne obveze nisu koristili godišnji odmor imaju pravo koristiti neiskorišteni godišnji odmor za prethodnu godinu po demobilizaciji ili po prestanku radne obveze, s tim da vrijeme korištenja neiskorištenog godišnjeg odmora određuje poslodavac.

Godišnji odmor koji je prekinut ili nije korišten u kalendarskoj godini u kojoj je stečen, zbog bolesti ili korištenja prava na porodiljni, roditeljski i posvojiteljski dopust, radnik ima pravo iskoristiti do 30. lipnja iduće godine.

Godišnji odmor iz prethodne godine radnik mora iskoristiti najkasnije do 30. lipnja tekuće godine.

Članak 65.

Pri određivanju vremena korištenja godišnjeg odmora, a u skladu s potrebama organizacije rada, poslodavac je dužan voditi računa o potrebama i željama radnika te u tom smislu prikupiti njihove prijedloge.

Na temelju prikupljenih prijedloga poslodavac je dužan do 30. lipnja tekuće godine, uz prethodno savjetovanje sa radničkim vijećem i/ili sindikatom, izraditi plan godišnjih odmora, te s tim upoznati radnike.

Poslodavac ima pravo na utvrđivanje kolektivnog godišnjeg odmora uz savjetovanje sa radničkim vijećem i/ili sindikatom.

Članak 66.

Na temelju plana rasporeda godišnjeg odmora poslodavac dostavlja radniku odluku o korištenju godišnjeg odmora najkasnije 15 dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.

Radniku se može odgoditi odnosno prekinuti korištenje godišnjeg odmora samo radi izvršenja osobito važnih i neodgodivih službenih poslova, temeljem odluke poslodavca.

Radniku kojem je odgođeno i prekinuto korištenje godišnjeg odmora mora se omogućiti naknadno korištenje odnosno nastavljanje korištenja godišnjeg odmora.

Radnik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenih odgodom odnosno prekidom korištenja godišnjeg odmora. Troškovi iz stavka 4 ovog članka smatraju se putni i drugi troškovi.

Putnim troškovima smatraju se stvarni troškovi prijevoza koje je radnik koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do mjesta u kojem je koristio godišnji odmor u trenutku prekida kao i dnevnice u povratku do mjesta zaposlenja u visini određenoj ovim Ugovorom.

Drugim troškovima smatraju se ostali izdaci koje je radnik imao zbog odgode odnosno prekida godišnjeg odmora što dokazuje odgovarajućom dokumentacijom.

7. Plaćeni dopust

Članak 67.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne kalendarske godine do ukupno najviše 7 radnih dana za važne osobne potrebe u vezi sa:

|  |  |
| --- | --- |
| DOGAĐAJ | BROJ RADNIH DANA |
| Sklapanje braka | 5 dana |
| Sklapanje braka djeteta | 2 dana |
| Rođenje djeteta | 5 dana |
| Smrt supružnika, djeteta, roditelja, oćuha, maćehe, posvojenika, posvojitelja | 5 dana |
| Smrt, braće i sestara | 2 dana |
| Smrt roditelja supružnika, djeda i bake | 2 dan |
| Selidbom u istom mjestu stanovanja | 2 dana |
| Selidbom u drugo mjesto | 3 dana |
| Dobrovoljno davanje krvi | 1 dan |
| Teške bolesti supružnika, djece, roditelja izvan mjesta stanovanja | 3 dana |
| Sudjelovanje na sindikalnim susretima, seminarima i obrazovanju za sindikalne aktivnosti | 2 dana |
| Elementarna nepogoda koja je teže oštetila imovinu radnika | 5 dana |

Odluku o plaćenom dopustu donosi Poslodavac na osnovu zahtjeva radnika koji može biti priopćen usmenim putem odmah po nastanku određenih okolnosti, a nakon toga radnik je dužan u primjerenom roku Poslodavcu dostaviti dokument koji će opravdati pravo na korištenje plaćenog dopusta.

Dobrovoljni davatelj krvi aktivnost u vezi davanja krvi mora dva dana ranije najaviti neposrednom rukovoditelju i na dan davanja krvi nije dužan doći na posao, s tim da se taj dan vodi kao dan plaćenog dopusta iz ovog članka.

Članak 68.

Poslodavac će sukladno mogućnostima i potrebama rada, radniku omogućiti školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje, a radnik je dužan sukladno svojim sposobnostima i potrebama rada školovati, obrazovati, osposobljavati i usavršavati za rad.

Međusobna prava i obveze između radnika koji je upućen na školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje i poslodavca uredit će se posebnim ugovorom ili aktom Poslodavca.

Za vrijeme stručnog ili općeg školovanja, osposobljavanja ili usavršavanja na koje je radnik upućen od poslodavca, pripada mu:

– naknada troškova školarine, tečaja ili stručnog ispita,

– naknada putnih troškova i dnevnica za službeno putovanje ako se program odvija izvan sjedišta Poslodavca i njegovih organizacijskih jedinica,

Radniku za vrijeme školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje, na koje je poslan od strane Poslodavca, može se odobriti plaćeni dopust za pripremanje i polaganje ispita u trajanju do tri dana po semestru.

Članak 69.

Radnik ima pravo koristiti plaćeni dopust isključivo u vrijeme nastupanja okolnosti na temelju kojih ima pravo na plaćeni dopust.

Ako koja od tih okolnosti nastupi u vrijeme odsutnosti s rada zbog privremene nesposobnosti, radnik ne može ostvariti pravo na plaćeni dopust za dane kada je bio na bolovanju.

8. Neplaćeni dopust

Članak 70.

Radniku se može odobriti neplaćeni dopust do 30 dana u slučajevima:

– njege člana obitelji

– gradnje ili popravka kuće ili stana

– liječenje na vlastiti trošak

– školovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije na vlastiti trošak te u drugim opravdanim slučajevima.

Djelatnik ima pravo na neplaćeni dopust u tijeku jedne godine za potrebe vlastitog školovanja i stručnog usavršavanja i to:

– 5 dana za pripremanje i polaganje ispita u srednjoj školi;

– 10 dana za polaganje ispita na stručnim i sveučilišnim studijima, odnosno za polaganje pravosudnog ispita;

– 5 dana za prisustvovanje stručnim seminarima i savjetovanjima;

– 2 dana za pripremanje i polaganje ispita radi stjecanja posebnih znanja i vještina (informatičko školovanje, učenje stranih jezika i sl.).

Kada to okolnosti zahtijevaju i dopuštaju neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog članka može se odobriti u trajanju dužem od 30 dana.

Radniku kojem je odobreno neplaćeno odsustvo s rada, prava iz radnog odnosa miruju od prvog dana neplaćenog odsustva s rada i cijelo vrijeme dok se radnik ne vrati na rad.

Članak 71.

Neplaćeni dopust u određenom trajanju odobrava Poslodavac.

Pismeno rješenje o godišnjem odmoru, plaćenom odsustvu s rada, neplaćenom odsustvu s rada, izdaje odgovorna osoba u Sektoru pravnih, kadrovskih i općih poslova na temelju pismenog odobrenja rukovoditelja sektora u kojem radnik radi, odnosno Poslodavca.

VI. PLAĆA I DODACI NA PLAĆU

*9. Plaća*

Članak 72.

Plaću djelatnika čini osnovna plaća i dodaci na osnovnu plaću.

Osnovnu plaću djelatnika čini umnožak koeficijenta složenosti poslova radnog mjesta na koje je raspoređen i osnovice za izračun plaće (sukladno Zakonu o osnovici plaće u javnim službama osnovica iznosi 5.108,84 kune), uvećan za 0,5% za svaku navršenu godinu radnog staža.

Dodaci na osnovnu plaću su stimulacija, dodaci za posebne uvjete rada i uvećanja plaća. Dodaci na osnovnu plaću se zbrajaju i njihov zbroj se dodaje osnovnoj plaći.

Plaća pripravnika za vrijeme pripravničkog staža iznosi 85 % od osnovice plaće radnog mjesta za koje se priprema.

a) Dodatak na plaću za iznimne rezultate rada (stimulacija)

Članak 73.

Djelatniku pripada dodatak na plaću za natprosječne rezultate rada sukladno odredbama Zakona o plaćama u javnim službama.

Članak 74.

Svi poslovi koje obavljaju djelatnici u Državnoj ergeli, razvrstavaju se u grupe te se utvrđuje stupanj njihove složenosti koji se iskazuju koeficijentom složenosti, koji je izražen u tablici koja je sastavni dio ovoga Ugovora.

b) Dodatak na plaću za rad u posebnim uvjetima

Članak 75.

Djelatniku Državne ergele koji radi dvije trećine radnog vremena na poslovima kod kojih postoje posebni uvjeti rada pripada pravo na posebni dodatak na plaću za rad u posebnim uvjetima.

Radna mjesta s posebnim uvjetima rada utvrđuju se Procjenom rizika kod poslodavca sukladno Zakonu o zaštiti na radu.

Dodatak na plaću za rad u posebnim uvjetima iznosi 5% od osnovne plaće.

Pod pojmom dvije trećine radnog vremena smatra se vrijeme koje u tijeku mjeseca radnik provede na obavljanju poslova s posebnim uvjetima.

Poslovi kod kojih postoje posebni uvjeti rada jesu: sva radna mjesta s posebnim uvjetima rada utvrđena Procjenom rizika sukladno Zakonu o zaštiti na radu.

c) Uvećanje plaće

Članak 76.

Osnovna plaća djelatnika Državne ergele uvećat će se:

– za rad noću 40%;

– za prekovremeni rad 50%;

– za rad subotom 25%;

– za rad nedjeljom 35%;

– za rad blagdanom, neradnim danom utvrđenim zakonom i na Uskrs 150%;

– za smjenski rad 10%;

– za dvokratni rad s prekidom dužim od 90 minuta i duže 10%

Osnovna plaća djelatnika uvećat će se za 8% ako djelatnik ima znanstveni stupanj magistra znanosti, odnosno za 15% ako djelatnik ima znanstveni stupanj doktora znanosti.

Smjena (smjenski rad) je svakodnevni rad djelatnika prema utvrđenom radnom vremenu poslodavca koji djelatnik obavlja u prijepodnevnom (prva smjena), poslijepodnevnom (druga smjena) ili noćnom dijelu dana (treća smjena) tijekom radnog tjedna.

Rad u smjenama je rad djelatnika koji mijenja smjene ili naizmjenično obavlja poslove u prvoj i drugoj smjeni tijekom jednog mjeseca. Rad u smjenama je i rad djelatnika koji naizmjenično ili najmanje dva radna dana u tjednu obavlja poslove u prvoj i drugoj smjeni.

Naknada za rad u smjenama iz stavka 3. i 4. ovoga članka isplaćuje se za obavljanje poslova u drugoj smjeni.

Noćni rad je rad djelatnika u vremenu između 22 sata i 6 sati idućeg dana.

Prekovremeni rad je svaki rad zaposlenika duži od 8 sati dnevno.

Dodaci iz ovoga članka međusobno se ne isključuju.

d) Isplata plaće

Članak 77.

Plaća se isplaćuje jednom mjesečno za prethodni mjesec, s time da razmak između dviju isplata ne smije biti dulji od 30 dana.

Plaću za prethodni mjesec poslodavac će radniku isplatiti najkasnije do petnaestog dana u narednom mjesecu.

Prilikom isplate plaće poslodavac je obavezan radniku uručiti obračun iz kojeg je vidljivo kako je utvrđen iznos plaće koji se isplaćuje.

Djelatnici imaju pravo izabrati banku preko koje će im se isplaćivati plaća.

Poslodavac je dužan na zahtjev djelatnika uplatiti obustavu (kredita, uzdržavanja, sindikalne članarine, osiguranja i slično).

e) Zaštita zaposlenika

Članak 78.

U slučaju kada tijekom radnog vijeka djelatnika dođe do smanjenja njegove radne sposobnosti utvrđene rješenjem nadležnog tijela i jednog od sljedećih uvjeta:

– starosti – 5 godina pred starosnu mirovinu; ili

– profesionalnog oboljenja; ili

– povrede na radu,

poslodavac je dužan djelatniku osigurati povoljniju normu i to bez smanjenja njegove plaće koju je ostvario u vremenu prije nastupa spomenutih okolnosti.

Pod plaćom iz stavka 1. ovoga članka računa se osnovna plaća i dodaci na plaću.

Djelatnike 5 godina pred starosnu mirovinu, majke s malim djetetom do tri godine starosti i samohranog roditelja ne može se rasporediti na rad noću bez njihovog pristanka.

*10. Ostala materijalna prava*

a) Slučajevi kada djelatnicima pripada pravo na naknadu plaće

Članak 79.

Djelatnik Državne ergele ima pravo na naknadu plaće kada ne radi zbog:

– godišnjeg odmora;

– plaćenog dopusta;

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom;

– obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja na koje je upućen od strane poslodavca;

– obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti;

– zastoja u poslu do kojeg je došlo bez njegove krivnje; i

– drugih slučajeva utvrđenih zakonom ili pravilnikom.

Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora djelatnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove prosječne mjesečne plaće u prethodna tri mjeseca (uračunavajući sva primanja u novcu i naravi koja predstavlja naknadu za rad).

b) Naknada za vrijeme bolovanja

Članak 80.

Ako je djelatnik odsutan s rada zbog bolovanja do 42 dana, pripada mu naknada plaće u visini 85% od njegove plaće ostvarene u prethodna tri mjeseca neposredno prije nego je započeo bolovanje.

Naknada u 100% iznosu njegove plaće u prethodna tri mjeseca neposredno prije nego je započeo bolovanje, pripada djelatniku kada je na bolovanju zbog profesionalne bolesti ili ozljede na radu.

c) Regres

Članak 81.

Djelatnicima pripada pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora.

Regres iznosi najmanje onoliko koliko je bila zadnja isplata regresa i ne može biti manji od visine regresa koji se isplaćuje djelatnicima u javnim službama.

Regres se isplaćuje jednokratno najviše jednom godišnje najkasnije do kraja lipnja tekuće godine, a djelatnicima koji se kasnije zaposle ili zbog duljeg bolovanja, rodiljnog dopusta i sl. nisu u to vrijeme na poslu, regres se isplaćuje najkasnije sedam (7) dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.

Pravo na regres ima svaki djelatnik koji u tekućoj godini koristi makar i razmjerni dio godišnjeg odmora.

Regres se neće isplaćivati za vrijeme važenja temeljnog kolektivnog ugovora, osim ako ne dođe do promjena u tom pogledu u temeljnom kolektivnom ugovoru.

d) Otpremnina pri odlasku u mirovinu

Članak 82.

Kad radnik stekne uvjete i ostvari pravo na mirovinu poslodavac će mu isplatiti otpremninu za umirovljenje. O isplati otpremnine prilikom umirovljenja poslodavac donosi pisanu odluku.

Djelatniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu u iznosu tri proračunske osnovice.

e) Otpremnina

Članak 83.

Radnik kojem poslodavac otkazuje nakon dvije godine neprekidnoga rada, osim ako se otkazuje iz razloga uvjetovanih ponašanjem radnika, ima pravo na otpremninu u iznosu koji se određuje s obzirom na dužinu prethodnoga neprekidnoga trajanja radnog odnosa s poslodavcem.

Visina otpremnine za pojedinog djelatnika iznosi jednu trećinu njegove prosječne mjesečne plaće koju je radnik ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada u Državnoj ergeli i njegovim prednicima.

f) Pomoć

Članak 84.

Djelatnik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć u slučaju:

– smrti djelatnika koji izgubi život u obavljanju ili povodom obavljanja rada – 3 proračunske osnovice i troškove pogreba;

– smrti djelatnika – 2 proračunske osnovice; i

– smrti supružnika, djeteta i roditelja – 1 proračunske osnovice.

Članak 85.

Djelatnik ima pravo na pomoć u slučaju:

– bolovanja dužeg od 90 dana – jednom godišnje u visini jedne proračunske osnovice;

– nastanka teške invalidnosti djelatnika, malodobne djece ili supružnika djelatnika – u visini jedne proračunske osnovice.

Nastanak invalidnosti djelatnika i supružnika utvrđuje se dostavom pravomoćnog rješenja o općoj ili profesionalnoj nesposobnosti za rad.

Nastanak invalidnosti malodobnog djeteta utvrđuje se pravomoćnim rješenjem o invalidnosti nadležne službe socijalne skrbi.

Djelatnik ima pravo i na pomoć u slučaju kupnje medicinskih pomagala, odnosno lijekova ukoliko se radi o pomagalima, odnosno lijekovima koji su prema preporuci nadležnog liječnika specijaliste opravdani po pravilima medicinske i stomatološke struke, prijeko potrebiti i nenadomjestivi, nadalje, za koje troškove barem dijelom snosi Hrvatski zavod za obvezno zdravstveno osiguranje, te ako doplata za pomagala, odnosno lijekove, tijekom jedne proračunske godine iznosi više od jedne proračunske osnovice.

U slučaju iz stavka 4. ovoga članka djelatnik ima pravo na pomoć jednom godišnje u visini od jedne proračunske osnovice.

g) Potpora za novorođeno dijete

Članak 86.

Djelatniku će se za novorođeno dijete isplatiti potpora u visini odjedne proračunske osnovice.

Za vrijeme važenja Temeljnog kolektivnog ugovora primjenjuju se odredbe iz Temeljnog kolektivnog ugovora.

h) Dnevnica i naknada troškova putovanja

Članak 87.

Kada je djelatnik upućen na službeno putovanje u zemlji, pripada mu puna naknada troškova prijevoza, dnevnica i naknada punog iznosa troškova smještaja, sukladno Uredbi Vlade Republike Hrvatske.

Dnevnica iznosi 170,00 kuna po danu. Za vrijeme važenja Temeljnog kolektivnog ugovora primjenjuju se odredbe iz Temeljnog kolektivnog ugovora.

Djelatnik ima pravo na puno dnevnicu ako putovanje traje više od 12 sati, a pola dnevnice ako putovanje traje više od 8 sati, a manje od 12 sati.

Ako djelatnik ima plaćen smještaj, tj. spavanje i prehranu, pripada mu 30% od dnevnice.

Ako dođe do promjene poreznih propisa kojima se neoporezivi iznos dnevnice povećava, od dana primjene toga propisa toliko se povećava iznos dnevnice iz ovoga članka.

Dnevnica za putne troškove u inozemstvo obračunava se na način kao što to pripada djelatnicima zaposlenim u državnoj upravi.

i) Terenski dodatak

Članak 88.

Za vrijeme rada izvan sjedišta poslodavca i izvan mjesta njegova stalnog boravka djelatnik ima pravo na terenski dodatak u visini koja mu pokriva povećane troškove života zbog boravka na terenu.

Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li djelatniku osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

Puni iznos terenskog dodatka isplaćuje se na način kako je to utvrđeno za državna tijela.

Terenski dodatak isplaćuje se unaprijed, najkasnije posljednji radni dan u mjesecu za idući mjesec.

Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isključuju.

j) Naknada za trošak prijevoza

Članak 89.

Zaposleniku se nadoknađuju troškovi mjesnog javnog prijevoza za dolazak na posao i povratak s posla u visini za poslodavca najpovoljnijeg troška javnog prijevoza koji mu omogućuje redoviti dolazak na posao i povratak s posla.

Zaposleniku koji za dolazak na posao i povratak s posla ne koristi mjesni javni prijevoz, a taj prijevoz omogućuje redoviti dolazak na posao i povratak s posla, naknada troškova prijevoza isplaćuje se na način da se mjesečna naknada sukladno odredbama ovoga članka umanjuje za 25%.

Ako nije organiziran mjesni javni prijevoz koji zaposleniku omogućava redoviti dolazak na posao i povratak s posla, zaposleniku se nadoknađuju troškovi prijevoza koji se utvrđuju u visini cijene mjesečne karte javnog prijevoza najbližeg mjesta u kojem je taj prijevoz organiziran odnosno isplaćuje se naknada po prijeđenom kilometru sukladno odredbama ovoga članka, ako je to za poslodavca povoljnije.

Zaposlenik koji ima manje od 2 km od adrese stanovanja do adrese rada, odnosno manje od 2 km od stanice međumjesnog prijevoza do adrese rada ili do adrese stanovanja, nema pravo na naknadu troškova mjesnog prijevoza u mjestu stanovanja, odnosno u mjestu rada.

Zaposleniku se nadoknađuju troškovi međumjesnog prijevoza za dolazak na posao i povratak s posla međumjesnim javnim prijevozom koji omogućava zaposleniku redovit dolazak na posao i povratak s posla u visini stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne, odnosno pojedinačne karte, ukoliko je adresa stanovanja udaljena do 100 km od adrese rada.

Ako nije organiziran međumjesni prijevoz, odnosno ako zaposlenik kojem organizirani međumjesni prijevoz omogućava redovit dolazak na posao i povratak s posla, umjesto mjesnog i međumjesnog prijevoza koristi osobni automobil ili drugo prijevozno sredstvo, poslodavac zaposleniku može, ako mu je to povoljnije, isplatiti naknadu u visini od 0,75 kn po prijeđenom kilometru.

Ako na istoj relaciji prometuje više prijevoznika, zaposleniku koji stvarno koristi mjesni i međumjesni javni prijevoz nadoknađuju se troškovi prijevoza na posao i s posla međumjesnim odnosno mjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema cijeni godišnje, odnosno mjesečne karte onog prijevoznika koji je najpovoljniji za poslodavca, pod uvjetom da vozni red tog prijevoznika omogućuje redovit dolazak na posao i povratak s posla.

U slučaju udaljenosti od adrese stanovanja do adrese rada većoj od 100 km, naknada troškova prijevoza na posao i s posla mjesnim i međumjesnim javnim prijevozom, utvrđuje se u visini 0,65 kn po prijeđenom kilometru, posebnom odlukom nadležnog ministra.

Ako se najviša maloprodajna cijena MB Eurosuper BS 95, prema podacima Ministarstva gospodarstva, promijeni za više od 15% od dana stupanja na snagu ovoga Ugovora, naknada troškova prijevoza po prijeđenom kilometru iz stavka 6. i 8. ovoga članka, uvećat će se za iznos povećanja cijene benzina u odgovarajućem postotku od prvog dana sljedećeg mjeseca.

Ako zaposlenik iz stavka 1. i 5. ovoga članka, mora sa stanice međumjesnog javnog prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini zbroja troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza sukladno odredbama ovoga članka, osim u slučaju kada mjesni javni prijevoz obuhvaća i međumjesni prijevoz (tzv. prijevozne zone).

Poslodavac zaposleniku kupuje mjesečnu ili godišnju kartu ili mu nadoknađuje stvarne troškove prijevoza, prema predočenim računima, odnosno kupljenim prijevoznim kartama, o čemu se zaposlenik mora izjasniti na početku godine.

Zaposlenik iz stavka 6. i 8. ovoga članka, naknadu troška prijevoza ostvaruje predajom ispunjenog i potpisanog formulara, na kojem evidentira stvarne dolaske na posao osobnim automobilom i drugim prijevoznim sredstvom te prijeđene kilometre za dolazak na posao i povratak s posla u prošlom mjesecu, do 3. dana u mjesecu, osim u slučaju spriječenosti kada ga predaje naknadno, nakon prestanka razloga spriječenosti.

Udaljenost između adrese stanovanja i adrese rada utvrđuje se prema planeru putovanja Hrvatskog autokluba, u slučaju iz stavka 4. ovoga članka kao najkraća ruta uz korekciju za jednosmjerne ulice, uređene pješačke nathodnike i pothodnike, a u slučaju iz stavka 6. i 8. ovoga članka, kao najkraća ruta bez naplate sa suvremenim kolničkim zastorom (asfaltom).

Iznimno od stavaka 1. – 13. ovoga članka, naknada troškova mjesnog i međumjesnog prijevoza za dolazak na posao i povratak s posla neće se isplatiti za dane godišnjeg odmora, rodiljnog dopusta, privremene spriječenosti za rad i za druge dane kada zaposlenik više od dva dana uzastopce nije u obvezi dolaska na posao.

Pravo na troškove prijevoza nema onaj zaposlenik koji ima mogućnost prijevoza organiziranog od strane poslodavca isključivo za zaposlenike ustanove.

Ukoliko prijevoz iz stavka 15. ovoga članka nije organiziran na cijeloj relaciji na kojoj zaposlenik putuje na posao i s posla, za nepokriveni dio relacije nadoknađuju se troškovi prema kriterijima iz ovoga članka, sukladno odluci nadležnog ministra.

Na zaposlenike s tjelesnim oštećenjima donjih ekstremiteta te na slijepe osobe, a sve utvrđeno prema općim propisima, ne primjenjuje se ograničenje iz stavka 4. ovoga članka.

Redoviti dolazak na posao i povratak s posla osigurava onaj javni prijevoznik kod kojeg je vozni red organiziran na način da vrijeme čekanja od dolaska u mjesto rada do početka radnog vremena zaposlenika te vrijeme čekanja od završetka radnog vremena do polaska redovite linije prema mjestu stanovanja zaposlenika ne prelazi 45 minuta, a u slučaju potrebe za presjedanjem, vrijeme čekanja između dvije linije javnog prijevoza ne smije biti duže od 30 minuta.

Naknada troškova prijevoza za zaposlenike iz stavka 1. i 2. ovoga članka, odnosno akontacija u visini 50% utvrđene naknade troška prijevoza za zaposlenike iz stavka 6. i 8. ovoga članka, isplaćuje se najkasnije do 15. u mjesecu.

k) Naknada za korištenje privatnog automobila

Članak 90.

Ravnatelj Državne ergele može odobriti radniku korištenje privatnog automobila u službene svrhe.

Ako je djelatniku odobreno korištenje privatnog automobila u službene svrhe, nadoknadit će mu se troškovi do visine neoporezivog iznosa prema poreznim pravilima.

l) Jubilarna nagrada

Članak 91.

Djelatniku se isplaćuje jubilarna nagrada za neprekidni rad u Državnoj ergeli ukoliko navrši:

– 5 godina – u visini 1 osnovice iz stavka 2. ovoga članka,

– 10 godina – u visini 1,25 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;

– 15 godina – u visini 1,50 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;

– 20 godina – u visini 1,75 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;

– 25 godina – u visini 2 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;

– 30 godina – u visini 2,50 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;

– 35 godina – u visini 3 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;

– 40 godina – u visini 4 osnovice iz stavka 2. ovoga članka; i

– 45 godina – u visini 5 osnovica iz. stavka 2. ovoga članka.

Osnovica za jubilarnu nagradu iznosi najmanje 1.800,00 kuna neto odnosno jednaka je iznosu jubilarne nagrade za djelatnike u javnim službama i ne može biti manji od visine iznosa jubilarne nagrade za djelatnike u javnim službama.

Jubilarna nagrada isplaćuje se sljedećeg mjeseca nakon što djelatnik ostvari pravo na jubilarnu nagradu.

m) Dar u prigodi dana Sv. Nikole

Članak 92.

Svakom djelatniku roditelju djeteta mlađeg od 15 godina i koje je navršilo 15 godina u tekućoj godini u kojoj se isplaćuje dar, pripada pravo na dar u prigodi dana Sv. Nikole.

Dar za dijete iznosi najmanje onoliko koliko je bila zadnja isplata dara za djecu za djelatnike javnih službi i ne može biti manji od visine iznosa dara za djecu za djelatnike u javnim službama.

n) Božićnica

Članak 93.

Djelatnicima Državne ergele pripada pravo na isplatu godišnje nagrade za božićne blagdane u jednakom iznosu (božićnica).

Božićnica iznosi najmanje onoliko koliko je bila zadnja isplata božićnice i ne može biti manja od iznosa božićnice za djelatnike u javnim službama.

Božićnica se neće isplaćivati za vrijeme važenja temeljnog kolektivnog ugovora, osim ako ne dođe do promjena u tom pogledu u temeljnom kolektivnom ugovoru.

o) Naknade po osnovi izuma i tehničkog unapređenja

Članak 94.

Djelatniku pripada pravo na naknadu za izum i tehničko unapređenje.

Naknada iz stavka 1. ovoga članka može biti određena u obliku apsolutnog iznosa ili u obliku udjela od ostvarenog učinka izuma i tehničkog unapređenja.

Naknada mora biti razmjerna učinku koji poslodavac ima od izuma ili tehničkog unaprjeđenja, odnosno učinku koji se stvarno može očekivati, s time da mora iznositi najmanje 10% vrijednosti ostvarenog ili očekivanog učinka.

O naknadi iz prethodnih stavaka ovoga članka djelatnik i poslodavac zaključit će poseban ugovor.

p) Osiguranje

Članak 95.

Poslodavac je dužan osigurati djelatnike od posljedica nesretnog slučaja za vrijeme obavljanja rada kao i u slobodnom vremenu tijekom 24 sata.

r) Sistematski pregledi

Članak 96.

Svi djelatnici do 50 godina starosti svake 3 godine, a zaposleni iznad 50 godina starosti svake 2 godine imaju pravo na sistematski pregled u vrijednosti od 500 kuna, po cijenama zdravstvenih usluga iz obveznog zdravstvenog osiguranja, organizirano putem ministarstva nadležnog za zdravstvo, a koje će se obavljati u zdravstvenim ustanovama iz mreže javne zdravstvene službe, u pravilu prema mjestu rada.

s) Naknada za odvojeni život

Članak 97.

Ako u skladu sa zakonom, ovim Ugovorom ili ugovorom o radu radnik bude premješten na rad izvan sjedišta poslodavca ili mjesta stanovanja preko 50 km, a obitelj mu trajno boravi u mjestu sjedišta poslodavca, odnosno radnikovom trajnom mjestu boravka, pripada mu pravo na naknadu za odvojeni život od obitelji.

Naknada za odvojeni život od obitelji ostvaruje se do visine koje je kao neoporeziva utvrđena Pravilnikom o porezu na dohodak.

Naknada za odvojeni život isključuje terenski dodatak.

VII. ZAŠTITA NA RADU

Članak 98.

Poslodavac je dužan primjenjivati propise iz područja zaštite na radu i raditi na unapređivanju zaštite na radu.

Poslodavac je obvezan poduzimati mjere za sigurnost i zdravlje radnika, uključujući mjere za sprječavanje rizika na radu, pružanja informacija i osposobljavanja radnika za rad na siguran način, kao i brinuti se za potrebnu organizaciju i sredstva zaštite na radu.

Članak 99.

Prije raspoređivanja na radno mjesto radnik ima pravo i obvezu upoznati se sa propisima, mjerama i normativima zaštite na radu i općim aktima Poslodavca.

Članak 100.

U slučaju da na mjestu rada nisu primijenjena propisana pravila zaštite na radu i pri tome su izravno ugroženi život ili zdravlje radnika, radnik ima pravo odbiti rad, ali o tome mora obavijesti poslodavca ili ovlaštenika i povjerenika zaštite na radu.

Članak 101.

Troškove liječničkog pregleda za radna mjesta s posebnim uvjetima rada, temeljem pozitivnih propisa, snosi HZZO.

Članak 102.

Sukladno odredbama Zakona o zaštiti na radu Poslodavac, odnosno njegove ovlaštene službe, će svaka tri mjeseca sastaviti izvještaj o ozljedama na radu, te ga sa drugim podacima dostavlti Radničkom vijeću i povjerenike zaštite na radu.

Radničko vijeće i povjerenici zaštite na radu imaju pravo uvida u provedbu mjera zaštite na radu te o uočenim nepravilnostima upozoriti Poslodavca, a u slučaju da Poslodavac ne otkloni ove nepravilnosti obavijestiti nadležna tijela.

Članak 103.

U slučaju ekstremno nepovoljnih vremenskih uvjeta, kao npr. ekstremno visoke ili niske temperature (-15 °C i +35 °C u hladu), oluje, poplave i sl.), stručne službe Poslodavca iz oblasti zaštite na radu i Radničko vijeće će zajednički i suglasno utvrditi da se radi o takvim uvjetima, pa će slijedom toga utvrditi način i opseg rada.

Članak 104.

Radnik je, po osnovi zaštite na radu, posebno dužan:

– raditi sa nužnom pozornošću i na način koji ne ugrožava život i zdravlje svoje i drugih zaposlenika, te sigurnost opreme i uređaja,

– na radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se propisanih i priznatih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstava rada, kao i pisanih i usmenih uputa Poslodavca

– održavati i upotrebljavati u ispravnom stanju sigurnosne uređaje i osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje,

– obvezno upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima, opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim zaštitnim sredstvima, kao i na izvanredne pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu oštetiti, uništiti određenu opremu ili ugroziti život i zdravlje radnika,

– ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na siguran način,

– podvrći se provjeri da je pod utjecajem alkohola i drugih sredstava ovisnosti,

– pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima na koje je upućen.

Članak 105.

Provjera radnikove osposobljenosti i znanja iz područja zaštite na radu obavlja se:

– prije no što radnik samostalno započne obavljati poslove,

– kada se promjeni tehnologija rada (novi strojeva, oprema, alati i dr.),

– kada uzastopno obavlja radne zadatke suprotno pravilima zaštite na radu.

Članak 106.

Poslodavac provjerava uvjete rada u radnim prostorima u kojima tehnološki postupci utječu na promjenu tih uvjeta sa stajališta fizikalnih, kemijskih i bioloških činitelja, a za određena radna mjesta osigurava uvjete za pranje i tuširanje zagrijanom vodom.

Članak 107.

Poslodavac i stručne službe Poslodavca utvrđuju, pored zakonom utvrđenih, i druga radna mjesta na kojima su radnici izloženi štetnim utjecajima te organiziraju preventivne liječničke preglede za radnike koji rade na tim radnim mjestima.

Članak 108.

Radnici imaju pravo izabrati povjerenika za zaštitu na radu, o čemu su dužni obavijestiti poslodavca.

Povjerenik za zaštitu na radu i sindikalni povjerenik ne mogu istodobno biti ovlaštenici poslodavca za zaštitu na radu.

Članak 109.

Povjerenik radnika za zaštitu na radu djeluje sukladno Zakonu o zaštiti na radu i ovom Ugovoru, a povjerene poslove obavlja za vrijeme svog radnog vremena.

Poslodavac će osigurati osposobljavanje povjerenika zaštite na radu i snositi troškove osposobljavanja, kao i sve troškove u vezi s njegovim radom.

Za obnašanje dužnosti povjerenika radnika za zaštitu na radu povjerenik ima pravo na naknadu plaće za najmanje tri sata tjedno.

VIII. NAKNADA ŠTETE

Članak 110.

Svaki je radnik obvezan poslove preuzete Ugovorom obavljati savjesno i stručno prema uputama Poslodavca, odnosno ovlaštenih osoba u skladu s opisom poslova, naravi i vrstom radnog mjesta.

Radnik koji na radu ili u vezi s radom namjerno ili zbog krajnje nepažnje uzrokuje štetu Poslodavcu, dužan je štetu nadoknaditi.

Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki radnik odgovara za svoj dio štete koji je uzrokovao.

Ako se za svakog radnika ne može utvrditi dio štete koji je on uzrokovao, smatra se da su svi radnici podjednako odgovorni i nadoknađuju štetu u jednakim dijelovima.

Pored obveze naknade štete, radniku se zbog skrivljenog ponašanja odnosno kršenja radnih obveza može izreći i mjera pisanog upozorenja na kršenje radnih obveza.

Poslodavac može i otkazati ugovor o radu zbog skrivljenog ponašanja radnika zavisno od težine povrede i stava Poslodavca da nastavak radnog odnosa nije moguć uz uvažavanje svih osobito važnih činjenica i okolnosti i interesa obiju ugovornih strana (radnika i Poslodavca).

IX. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 111.

Radnik koji smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u roku od 15 dana od dana dostave odluke kojim je povrijeđeno njegovo pravo, odnosno od dana saznanja za povredu prava, zahtijevati od poslodavca ostvarenje tog prava.

Ako poslodavac u roku od 15 dana od dostave radnikovog zahtjeva iz prethodnog stavka ne udovolji tom zahtjevu, radnik može u daljnjem roku od 15 dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom.

Članak 112.

Sva pismena (odluke, pozivi, obavještenja i sl.) u vezi s ostvarivanjem prava i obveza radnika iz radnog odnosa dostavljaju se radnicima neposrednim uručivanjem na radnom mjestu uz naznaku datuma i uz potpis radnika.

Ako radnik odbije primitak pismena, osoba koja obavlja dostavu sačinit će o tome zabilješku s naznakom datuma i toga dana pismeno istaknuti na oglasnoj ploči poslodavca, pa se time smatra da je dostava izvršena.

Ako radnik ne dolazi na rad ili je otežano pismeno mu neposredno uručiti na radnom mjestu, dostava će se izvršiti preporučenom poštanskom pošiljkom uz povratnicu na njegovu posljednju poznatu adresu. U tom slučaju dostava se smatra izvršenom, ako je primitak pošiljke potvrdio svojim potpisom na povratnici radnik ili netko od punoljetnih članova njegova domaćinstva.

Ako radnik odbije primitak preporučene pošiljke, ako se pošiljka vrati iz bilo kojeg razloga te ako je adresa radnika nepoznata, pismeno će se istaknuti na oglasnoj ploči poslodavca uz zabilješku dana i razloga isticanja. U tom slučaju dostava se smatra izvršenom po proteku roka od 3 dana od dana isticanja pismena na oglasnoj ploči.

Ako radnik ima punomoćnika, dostava se vrši osobi koja je temeljem pisane punomoći određena za punomoćnika.

X. DJELOVANJE I UVJETI RADA SINDIKATA

Članak 113.

Poslodavac se obvezuje da će osigurati nesmetan rad Sindikatu u skladu s konvencijama Međunarodne organizacije rada i svih prava iz područja sindikalnog organiziranja i rada utvrđenih Zakonom o radu i ovim Ugovorom.

Članak 114.

Aktivnost sindikalnog povjerenika u Društvu ne smije biti spriječena ili ometana ako on djeluje u skladu sa zakonom, drugim propisima i ovim Ugovorom.

Sindikat odnosno sindikalni povjerenik ima pravo uvida u dokumente i akte koji su važni za kontrolu primjene Ugovora za članove Sindikata u ustanovi.

Sindikalni povjerenik je obvezan čuvati kao poslovnu tajnu dokumente i akte Poslodavca koji su mu predočeni.

Ukoliko sindikalni povjerenik krši obveze iz radnog odnosa, odaje trećim osobama službenu ili poslovnu tajnu koju je saznao obavljajući dužnost sindikalnog povjerenika može odgovarati za povredu radnih obveza.

Članak 115.

Poslodavac će omogućiti potpuno i pravodobno zastupanje prava i interesa članova Sindikata.

Poslodavac će osigurati pristup podacima i informacijama vezanim za ostvarenje prava iz prethodnog stavka.

Članak 116.

Poslodavac odnosno ovlaštena osoba Poslodavca dužna je primiti i saslušati glavnog sindikalnog povjerenika kada on to zatraži ili po dogovoru, ali ne kasnije od 3 dana od zaprimljenog zahtjeva.

Članak 117.

Pravo na sindikalnu aktivnost s naknadom plaće sindikalni povjerenik ostvaruje sukladno broju članova Sindikata u Društvu, koji broj je propisan pozitivnim zakonodavstvom a utvrđuje se prema broju radnika zaposlenih kod poslodavca, tako da svaki člana Sindikata, izabran na ovaj način, ima pravo na 4 sata aktivnosti s naknadom plaće tijekom kalendarske godine.

Osim broja sati sindikalne aktivnosti utvrđene u stavku 1. ovog članka, Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku iz kvote propisane stavkom 1. ovoga članka, kao i članovima viših tijela Sindikata, odnosno nacionalne sindikalne središnjice omogućiti izostanak s posla, uz naknadu plaće zbog pohađanja sindikalnih sastanka, tečajeva, osposobljavanja te seminara, ali ne više od 7 dana godišnje.

Sindikalni povjerenik je dužan Poslodavca obavijestiti o izostanku s posla najmanje tri dana prije i predočiti poziv.

Članak 118.

Kada sindikalni povjerenik dio svoga radnog vremena u ustanovi posvećuje Sindikatu, a dio svojim radnim obavezama, tada se njegov radni odnos određuje pisanim sporazumom između sindikalnog povjerenika i Poslodavca.

Članak 119.

Sindikalni povjerenik zbog sindikalnih aktivnosti ne može biti doveden u nepovoljan položaj.

Sindikalnom povjereniku kod Poslodavca, za vrijeme obnašanja dužnosti i godinu dana po isteku dužnosti ugovor o radu može se otkazati samo uz prethodnu suglasnost sindikata, ali se ovaj stavak ne odnosi na sindikalnog povjerenika koji je isključen iz članstva u sindikatu.

Ukupan broj zaštićenih sindikalnih povjerenika kod određenog Poslodavca ne može biti veći od broja članova radničkog vijeća kod određenog Poslodavca, propisan Zakonom.

Sindikat je dužan Poslodavcu dostaviti popis zaštićenih sindikalnih povjerenika, kao i sve promjene u roku 15 dana od nastanka promjene.

Članak 120.

Poslodavac je dužan Sindikatu za njegov rad osigurati:

– odgovarajući prostor za rad i održavanje sastanaka Sindikata bez naknade troškova;

– pravo na korištenje telefona, interneta i fotokopirnog aparata;

– stručne, tehničke i administrativne usluge za rad Sindikata;

– slobodu sindikalnog izvješćivanja;

– obračun i naplatu sindikalne članarine putem isplatnih lista uz suglasnost radnika.

XI. UVJETI ZA RAD RADNIČKOG VIJEĆA

Članak 121.

Uvjeti za rad Radničkog vijeća uređuju se Sporazumom, koji je poslodavac dužan sklopiti sa Radničkim vijećem u roku trideset (30) dana od dana kada je obaviješten o rezultatima izbora za Radničko vijeće.

XII. NAČINI RJEŠAVANJA SPOROVA

*1. Mirno rješavanje sporova*

Članak 122.

Ako nastane kolektivni spor koji bi mogao dovesti do štrajka, provest će se postupak mirenja.

Mirenje provodi Mirovno vijeće od tri člana od kojih jednog imenuje poslodavac, jednog Sindikat, a trećeg sporazumno obje strane iz reda uglednih stručnjaka.

Treći član ne smije biti član Regionalnog vijeća Sindikata, povjerenik Sindikata, radnik Poslodavca niti član poslodavčeve Uprave.

Članak 123.

Ugovorne strane moraju u roku od 24 sata dati prijedlog svog člana Mirovnog vijeća i odmah se dogovoriti oko trećeg člana.

Ako se ugovorne strane drugačije ne dogovore, Mirovno vijeće treba svoj prijedlog donijeti najkasnije u roku od tri radna dana od dana imenovanja svih članova.

Članak 124.

Ugovorne strane mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog Mirovnog vijeća, o čemu se moraju izjasniti prvog idućeg radnog dana nakon primitka prijedloga.

Ako se neka strana ne izjasni o prijedlogu Mirovnog vijeća u roku iz prethodnog stavka ovog članka, smatra se da ga nije prihvatila.

Prijedlog koji prihvate obje ugovorne strane ima pravnu snagu i učinke kolektivnog ugovora.

Članak 125.

Ugovorne strane mogu se dogovoriti da spor iznesu pred arbitražu.

Ako se obje strane ne mogu suglasiti oko imenovanja arbitra ili arbitražnog vijeća, postupit će se na način određen stavcima 2. i 3. čl. 122. ovoga Ugovora.

Članak 126.

Ako se radi o sporu o tumačenju ili primjeni propisa ili kolektivnog ugovora, arbitraža će svoju odluku temeljiti na propisu ili kolektivnom ugovoru.

Ako se radi o sporu o sklapanju kolektivnog ugovora (interesni spor) arbitraža će temeljiti svoju odluku na pravednosti.

Protiv arbitražne odluke nema priziva.

U slučaju iz st. 2. ovoga članka odluka arbitraže ima pravnu snagu i učinke kolektivnog ugovora.

Troškove mirenja i arbitraže snositi će obje strane ravnopravno.

Članak 127.

Ugovorne strane u svakom slučaju mogu dogovoriti da spor pokušaju riješiti posredovanjem trećih.

2. Štrajk

Članak 128.

Za vrijeme važenja ovog Ugovora sindikat neće štrajkati radi pitanja koja su ovim Ugovorom uređena, osim u slučaju ako se odredbe ovog Ugovora ne poštuju.

Zabrana štrajka iz st. 1. ovoga članka ne isključuje pravo na štrajk za sva druga neriješena pitanja.

Zbog spora oko dopuna i izmjena ovoga Ugovora Sindikat može štrajkati tek nakon proteka jednog mjeseca od trenutka podnošenja prijedloga.

Članak 129.

Štrajkom se ne smiju ugroziti ili spriječiti prava na život, zdravlje i osobnu sigurnost.

Za način donošenja odluka o štrajku te za druga pitanja štrajka koja nisu riješena ovim Ugovorom, primijenit će se pravila Sindikata.

Članak 130.

Sindikat ne smije nikoga prisiljavati na štrajk.

Poslodavac ne smije sprječavati, ograničavati ili ometat štrajk koji je zakonit i organiziran u skladu s ovom Ugovorom.

Članak 131.

Štrajk se mora objaviti Poslodavcu najmanje 5 dana prije početka.

U pismu kojim se štrajk objavljuje sindikat mora naznačiti razloge štrajka, mjesto, dan i vrijeme štrajka, podatke o štrajkaškom odboru i osobama koje rukovode štrajkom i s kojima se o štrajku može kontaktirati, najaviti mirenje i imenovati svoje predstavnike u mirovnom vijeću te predložiti neutralnog člana.

Štrajk ne smije započeti prije završenog postupka mirenja.

U slučaju da je bilo održano mirenje iza kojeg nije slijedio štrajk, za štrajk za istu svrhu koji se održava u roku od mjesec dana od mirenja nije potrebno ponovno mirenje.

Unaprijed najavljeni sukcesivni štrajk s prekidima koji traje najdulje do dva mjeseca, u kontekstu mirenja smatra se jednim štrajkom.

Članak 132.

Štrajkom rukovodi štrajkački odbor Sindikata koji se sastoji od pet članova.

Štrajkački odbor Sindikata rukovodi cjelokupni štrajkom, prati odvija li se štrajk u redu i na zakonit način, upozorava nadležna tijela na pokušaje sprječavanja i ometanja štrajka, kontaktira s nadležnim tijelima te obavlja druge poslove.

Štrajkački odbor dužan je razmotriti svaku inicijativu za mirno rješenje spora koju mu uputi strana s kojom je u sporu te na nju odgovoriti u onom obliku u kojem je upućena.

Članak 133.

Na prijedlog poslodavca, Sindikat i Poslodavac sporazumno izrađuju i donose pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

O prijedlogu Poslodavca iz st. 1. ovoga članka Sindikat se treba očitovati u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga, a u protivnom se smatra da je dao suglasnost.

U slučaju da Poslodavac ne dostavi Sindikatu prijedlog za izradu pravila iz st. 1. ovoga članka do najave štrajka, a Sindikat ocijeni da poslovi koji se ne smiju prekidati ipak postoje, može samostalno izraditi pravila o tim poslovima.

O pravilima iz prethodnog stavka, Sindikat će obavijestiti Poslodavca najkasnije dan prije početka štrajka.

Poslovi potrebni za opsluživanje onih radnika koji dobrovoljno žele raditi, a nisu određeni za obavljanje poslova koji se ne smiju prekidati, ne mogu se proglasiti poslovima koji se ne smiju prekidati.

Pri određivanju poslova koji se ne smiju prekidati valja voditi računa o tome da obveza rada obuhvati najmanji mogući broj radnika koji trebaju raditi u vrijeme štrajka, a da se ti poslovi ipak obave.

Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati uključuju i broj radnika koji trebaju raditi u vrijeme štrajka.

Poslodavac poimenično određuje radnike koji će raditi, a u skladu s odredbama ovoga članka.

Poslodavac ne može odrediti da članovi štrajkačkog odbora rade za vrijeme štrajka.

Članak 134.

Poslodavac i Sindikat se mogu suglasiti da Sindikat izradi prijedlog pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

O prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka Poslodavac se treba očitovati u roku od 15 dana od primitka prijedloga, a u protivnom se smatra da je dao suglasnost.

Članak 135.

Ako se Poslodavac i Sindikat ne sporazumiju o pravilima o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka, pravila će utvrditi arbitraža.

Arbitraža se sastoji od jednog predstavnika Sindikata i jednog predstavnika Poslodavca te neovisnog predsjednika kojeg obje strane imenuju sporazumno.

Ako se obje strane ne mogu suglasiti, predsjednik će se imenovati na način određen odredbama članka 125., a u svezi sa člankom 122., st. 2. i 3. ovoga Ugovora.

Odluku iz st. 1. ovoga članka arbitraža je dužna donijeti u roku od 7 dana od dostave zahtjeva.

Članak 136.

Zbog sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno ovom Ugovoru, radnici ne smiju biti stavljeni u nepovoljniji položaj.

Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno ovom Ugovoru ne predstavlja povredu ugovora o radu.

XIII. TUMAČENJE UGOVORA

Članak 137.

Poslodavac i Sindikat osnivaju zajedničko Povjerenstvo za tumačenje, u koje svaki imenuje po dva predstavnika.

Povjerenstvo za tumačenje ovoga Ugovora:

– daje tumačenje odredaba ovoga Ugovora,

– prati izvršavanje ovoga Ugovora i izvještava obje strane o kršenju Ugovora,

– može predložiti izmjene i dopune ovoga Ugovora koje su obje strane dužne razmotriti i na njih se očitovati.

Članak 138.

Povjerenstvo donosi odluke većinom glasova svih članova.

Ako se povjerenstvo ne može složiti oko tumačenja odredbi ovoga Ugovora, tumačenje će se povjeriti neutralnom stručnjaku.

Pri izboru neutralnog stručnjaka i određivanju roka u kojem se treba donijeti odluka, analogno će se primijeniti odredbe koje se odnose na izbor neutralnog člana Mirovnog vijeća.

Tumačenja Povjerenstva obvezna su i smatraju se sastavnim dijelom ovoga Ugovora.

Članak 139.

Na zahtjev jedne od ugovornih strana, poslodavca ili sindikalnog povjerenika, Povjerenstvo za tumačenje dužno je dati tumačenje ovoga Ugovora u roku od 15 dana od dana primitka zahtjeva.

Ako Povjerenstvo ne postupi u roku iz prethodnog stavka ovog članka ili ne odredi neutralnog stručnjaka u roku iz st. 3. čl. 123. ovoga Ugovora, ugovorna strana koja je odgovorna za nepoštivanje roka materijalno odgovara za posljedice koje mogu nastati zbog nedavanja tumačenja.

Kao odgovorna strana iz prethodnog stavka ovoga članka smatra se ona strana čiji predstavnik predsjedava Povjerenstvom, ako sastanak nije sazvan, odnosno strana koja se nije odazvala pozivu za sastanak.

XIV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 140.

Ovaj Ugovor se sklapa na vrijeme od pet godina, a stupa na snagu osmog dana od dana objave u Narodnim novinama.

Ako bi Pravilnikom o radu neko pravo radnika bilo utvrđeno u manjem opsegu od prava koja proizlaze iz ovog Ugovora primjenjuju se odredbe ovog Ugovora.

Sve ostale odredbe Pravilnika o radu koje nisu obuhvaćene ili razrađene ovim Ugovorom, ostaju na snazi i primjenjuju se i nadalje kao obvezne radno-pravne norme u društvu.

Članak 141.

Obje ugovorne strane mogu pokrenuti postupak za izmjenu i dopunu ovoga Ugovora.

Na pisani prijedlog za izmjenu ili dopunu ovoga Ugovora druga strana se treba očitovati u roku od 30 dana od dana primitka prijedloga.

Ugovorne strane su suglasne da će bez odlaganja pristupiti pregovorima o izmjeni i dopuni ovoga Ugovora ako dođe do bitnih promjena okolnosti (stanje u gospodarstvu, narušavanje odnosa između pojedinih djelatnosti), a zbog čega pojedine odredbe ovoga Ugovora mogu postati neodržive ili nepravedne, a time i neprihvatljive za jednu od strana.

Članak 142.

Ovaj Ugovor može se produžiti na vrijeme koje ugovorne strane odrede.

Svaka ugovorna strana može pisano otkazati ovaj Ugovor i prije isteka roka na koji je zaključen.

Otkazni rok iznosi 60 (šezdeset) dana.

Nakon isteka roka na koji je sklopljen ovaj Ugovor ili otkazom istog Ugovora, u njemu sadržana pravna pravila kojima se uređuju sklapanje, sadržaj i prestanak radnog odnosa primjenjivat će se do sklapanja novog kolektivnog ugovora, a najduže 3 mjeseca kao dio prethodno sklopljenih ugovora o radu.

Članak 143.

Sve specifičnosti kao i daljnja razrada elemenata ovoga Ugovora riješit će se aneksima ovome Ugovoru koje zaključuju Poslodavac i sindikalni povjerenik.

Članak 144.

Poslodavac se obvezuje u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog Ugovora uskladiti Pravilnike, Sporazume i druge odgovarajuće akte sa odredbama ovog Ugovora.

Za sporove nastale zbog nepoštivanja odredaba ovog Ugovora, koje nije moglo riješiti mirovno vijeće i arbitraža, ugovara se da spor riješi nadležan sud u Osijeku.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ZA SINDIKAT PPDIV HRVATSKE (opunomoćenici) |  | DRŽAVNA ERGELA ĐAKOVO I LIPIK  (ravnatelj) |
| **Ivan Kuna, mag. ing. agr., v. r.** |  | **dr. sc. Nidal Korabi, v. r.** |
| **Damir Jakšić, mag. ing. agr., v. r.** |  |  |

TABLICA SISTEMATIZACIJE RADNIH MJESTA DRŽAVNE ERGELE ĐAKOVO I LIPIK

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naziv radnog mjesta | Broj izvršitelja | Stupanj stručne spreme i potrebna osposobljenost | Opis radnih zadataka | Koeficijent SP |
| URED RAVNATELJA | | | | |
| Ravnatelj | 1 | Određeno Statutom |  | 3,007 |
| Administrativni tajnik | 1 | SI: najmanje SSS (smjer ekonomija, gimnazija)  PS: komunikativnost, prijaznost, organizacijska sposobnost  RI: 1 godina na odgovarajućim poslovima  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski)  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – organizira i vodi poslove opće administracije i tajničke poslove  – vodi korespondenciju i poslove na telefonskoj centrali  – vodi urudžbeni zapisnik, prijem i otpremu pošte  – vodi knjigu putnih naloga i po potrebi vodi knjige službenih vozila  – vodi blagajnu, vrši sve uplate i isplate gotovog novca u blagajnu i sastavlja blagajnički izvještaj  – vodi i prosljeđuje zapisnike, te prati izvršavanje zadanih poslova  – obavlja sve vrsta prijepisa za potrebe ravnatelja, te prijevod i obradu literature i dokumenata  – priprema i organizira sastanke  – prikuplja, priprema i uređuje materijal za sjednice upravnog vijeća  – priprema i služi napitke za goste u uredu i na organiziranim događanjima  – vodi evidencije djelatnika u uredu ravnatelja, te vrši pripremu istih za obračun plaća  – vodi brigu o nabavci i utrošku uredskog i ostalog potrošnog materijala  – po potrebi održava prostorije ureda ravnatelja  – obavlja i ostale poslove prema nalogu ravnatelja | 0,824 |
| ODJEL ZA SREDIŠNJU ADMINISTRACIJU | | | | |
| Voditelj odjela | 1 | SI: sveučilišni diplomski studij, magistar pravne struke (mag. iur.) – VSS  PS: organizacijska sposobnost  RI: 4 godine na pravnim poslovima  DZ:  – položen ispit za vođenje javne nabave  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski)  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 6 mjeseci | – organizira, rukovodi i odgovoran je za rad Odjela sukladno Zakonu i aktima ustanove  – priprema i izrađuje opće akte ustanove  – vodi pravne poslove ustanove  – primjenjuje zakonske pravne propise prema vanjskim institucijama  – izrađuje i predlaže godišnji plan rada i financijski plan  – izrađuje statistička izvješća za institucije  – vodi registar zaposlenika ustanove  – organizira i provodi postupke javne nabave i zaštite na radu  – vodi arhivu ustanove  – sudjeluje u izradi prijedloga projekata  – predlaže i provodi plan zapošljavanja  – dva puta godišnje podnosi izvještaj o radu odjela  – obavlja i ostale poslove prema nalogu ravnatelja | 1,940 |
| Poslovi u računovodstvu | | | | |
| Viši stručni savjetnik | 2 | SI: sveučilišni diplomski studij, magistar ekonomske struke (mag. oec.) – VSS  PS: organizacijska sposobnost  RI: 4 godine na odgovarajućim poslovima  DZ:  – znanja u vođenju računovodstvenih poslova  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 6 mjeseci | – izrađuje, kontrolira i odgovara za izradu financijskih izvještaja (izvještaj o prihodima i rashodima, bilanca i dr.) ustanove prema nadležnim institucijama  – izrađuje godišnji financijski plan ustanove  – odgovara za zakonito vođenje financijskog poslovanja, te za ažurnost i točnost podataka iskazanih u dnevniku, glavnoj knjizi i pomoćnim knjigama  – provodi godišnji popis imovine i obveza ustanove  – obavlja i odgovara za poslove obračuna plaća i izdavanja potvrda za djelatnike  – prati financijsko-računovodstvene propise i brine o njihovoj ispravnoj i pravovremenoj primjeni  – izrađuje sve ostale financijske analize za potrebe ustanove  – obavlja i ostale poslove prema nalogu nadređenog djelatnika | 1,523 |
| Poslovi u turizmu | | | | |
| Viši stručni savjetnik | 1 | SI: sveučilišni diplomski studij, magistar ekonomske struke (mag. oec.) – VSS  PS: organizacijska sposobnost  RI: 4 godine na odgovarajućim poslovima  DZ:  – znanja u vođenju marketinga  – poznavanje najmanje dva strana jezika (njemački i engleski)  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 6 mjeseci | – organizira i rukovodi radom turističkih i marketinških djelatnosti  – organizira, razvija i realizira strategiju turizma i marketinga  – organizira aktivnosti u funkciji turizma, edukacije i promocije  – izrađuje i predlaže godišnji plan rada i financijski plan  – zajedno sa upraviteljima ergela priprema plan natjecanja, manifestacija i turističkih predstava i sudjeluje u njihovoj realizaciji,  – organizira poslove turističkih posjeta i po potrebi obavlja poslove turističkog vodiča  – organizira robu za prodaju i rad, te nabavku suvenira i širenje asortimana prodaje  – prati stanje tržišta u segmentima bavljenja konjima na nacionalnom i međunarodnoj razini  – prati natječaje za projekate na nacionalnoj i međunarodnoj razini, te sudjeluje u izradi prijedloga projekata  – koordinira odnos ustanove s javnošću o aktivnostima  – izrađuje, sudjeluje u izradi i koordinira objavljivanje promidžbenog materijala  – odgovoran je za provedbu zakonske regulative iz djelokruga turizma  – izrađuje periodične i godišnje programe i planove rada  – vodi evidencije radnog vremena i godišnjih odmora za djelatnike na poslovima turizma  – predlaže i izrađuje cjenik za djelokrug turizma  – dva puta godišnje podnosi izvještaj o radu u ured ravnatelja  – obavlja i ostale poslove prema nalogu nadređenog | 1,523 |
| Viši stručni referent | 1 | SI: Preddiplomski sveučilišni studij (univ.bacc. ing.) odgovarajućeg smjera – VŠS  PS: komunikativost, prijaznost, organizcijska sposobnost  RI: 2 godina na odgovarajućim poslovima  DZ:  – poznavanje najmanje dva strana jezika (njemački i engleski)  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 3 mjeseca | – sudjeluje u radu turističkih i marketinških djelatnosti  – sudjeluje u pripremi i realizaciji strategije turizma i marketinga  – sudjeluje u aktivnostima u funkciji turizma, edukacije i promocije  – organizira i vodi poslove turističkih posjeta i obavlja poslove turističkog vodiča  – brine se o ažurnoj promociji i uređivanju web stanice  – sudjeluje u izradi organizaciji i realizaciji turističkih programa i događanja u ergeli  – prati natječaje za projekate na nacionalnoj i međunarodnoj razini, te sudjeluje u izradi prijedloga projekata  – izrađuje i sudjeluje u izradi promidžbenog materijala  – koordinira odnos ustanove s javnošću o aktivnostima  – sudjeluje u nabavci suvenira i širenju asortimana prodaje  – izrađuje i arhivira foto dokumentaciju  – po potrebi vodi evidencije radnog vremena i godišnjih odmora za djelatnike na poslovima turizma,  – obavlja i ostale poslove prema nalogu nadređenog djelatnika | 0,970 |
| Stručni referent | 2 | SI: SSS odgovarajućeg smjera  PS: komunikativost, prijaznost, organiziranost  RI: 1 godina na odgovarajućim poslovima  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – vodi turističke posjete i obavlja poslove turističkog vodiča  – sudjeluje u izradi turističkih programa, organizaciji i realizaciji događanja  – sudjeluje u izradi prijedloga projekata  – izrađuje i sudjeluje u izradi promidžbenog materijala  – sudjeluje u nabavci suvenira i širenju asortimana prodaje  – vodi evidenciju nabavke i stanja suvenira  – izrađuje i arhivira foto dokumentaciju  – obavlja i druge poslove po nalogu nadređenog djelatnika | 0,854 |
| Poslovi održavanja | | | | |
| Čistačica/dostavljačica | 2 | SI: NSS  PS: -  RI: bez iskustva  DZ: -  PR: 1 mjesec | – čisti poslovne prostorije (uredi, ekonomska dvorišta, parkirališta, sanitarni čvorovi, ulazi u staje i jahaonicu)  – vodi brigu o potrebnim sredstvima za čišćenje  – po potrebi vrši fotokopiranje dokumenata  – po potrebi priprema i služi napitke za goste i na događanjima,  – po potrebi otprema poštu  – obavlja ostale poslove prema nalogu nadređenog djelatnika | 0,601 |
| DRŽAVNA ERGELA ĐAKOVO | | | | |
| Upravitelj Državne ergele Đakovo | 1 | SI: sveučilišni diplomski studij, magistar agronomije, smjer stočarstvo (mag. ing. agr.) – VSS  PS: organizacijska sposobnost  RI: 5 godina na poslovima iz područja konjogojstva  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 6 mjeseci | – daje radne naloge i pravi dispoziciju rada  – organizira provedbu uzgojno – selekcijskih mjera u matičnom stadu i vođenje matičnih knjiga  – organizira plana pripusta, ždrebljenja i segmente uzgojnog ciklusa  – organizira odabir i pripremu konja za uzgojnu ocjenu i IRS  – nadzire evidenciju brojnog stanja konja i ažurira promjene u uzgoju u JRDŽ pri ovlaštenoj ustanovi  – nadzire evidenciju konja u zakupu, brine o istima  – vodi kontrolu izvršavanja i poštivanja zakupnih ugovora, te organizira kontrolu konja na terenu  – odabire konje koji će se ponuditi u zakup, prodaju ili izlučenje iz uzgoja  – koordinira programe obuke i treninga konja  – sudjeluje u organizaciji natjecanja, turističkih programa i drugih manifestacija, te korištenja jahaonice  – organizira označavanje konja sukladno važećim propisima  – odgovoran je za primjenu i praćenje zakonske regulative vezane za uzgojno selekcijski rad  – brine i vodi evidenciju o zdravstvenoj zaštiti konja  – organizira provođenje propisanih veterinarskih mjera i rješenja nadležnih inspekcija  – organizira dispoziciju čišćenja objekata i uređenje okoliša  – sudjeluje u organizaciji ratarske proizvodnje i proizvodnji stočne hrane, te distribuciji u otkupne centre i skladišta  – vidi brigu o potrebnoj količini hrane i stelje  – organizira i vodi evidenciju potrošnje hrane i vođenje skladišta hrane  – organizira i vodi brigu o fijakerima, skladištenoj opremi i priboru za konje  – izrađuje i predlaže godišnji plan rada i financijski plan  – sudjeluje u izradi prijedloga projekata  – sastavlja izvještaje, vodi administrativne poslove iz djelokruga rada  – u skladu sa zakonskim propisima podnosi izvješća nadležnim institucijama  – dva puta godišnje podnosi izvještaj o radu ergele ravnatelju  – obavlja i druge poslove prema nalogu ravnatelja | 2,134 |
| Voditelj uzgoja/tehnolog konjogojstva | 1 | SI: sveučilišni diplomski studij, magistar agronomije, smjer stočarstvo (mag. ing.agr.) – VSS  PS: organizacijska sposobnost  RI: 5 godina na poslovima uzgoja i selekcije konja  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 6 mjeseci | – provodi uzgojno-selekcijske mjere u stadu ergele Đakovo i Lipik  – vodi evidenciju i matične knjige ergele Đakovo i Lipik i odgovara za njihovu točnost  – organizira i provodi plan pripusta, ždrebljenja i segmente uzgojnog ciklusa  – organizira i provodi odabir i pripremu konja za uzgojnu ocjenu i IRS  – vodi evidenciju brojnog stanja konja i evidenciju konja u zakupu  – odabire konje koji će se ponuditi u zakup, prodaju ili izlučenje iz uzgoja  – sudjeluje u organizaciji natjecanja, turističkih programa i drugih manifestacija, te korištenja jahaonice  – organizira i provodi označavanje konja sukladno važećim propisima  – prati zakonske regulative vezane za uzgojno selekcijski rad  – vodi evidenciju o zdravstvenoj zaštiti konja  – provodi propisane veterinarske mjere i rješenja nadležnih inspekcija  – organizira dispoziciju čišćenja objekata i uređenje okoliša  – predlaže i surađuje sa ostalim sektorima ustanove vezano za unapređenje i promociju uzgoja konja ustanove  – surađuje sa drugim lipicanskim ergelama u cilju unapređenja uzgoja ergele Đakovo i Lipik  – izrađuje i predlaže godišnji plan rada i financijski plan, sastavlja izvještaje  – dva puta godišnje podnosi izvještaj o radu ergele ravnatelju  – obavlja i druge poslove prema nalogu ravnatelja | 1,940 |
| Poslovođa Ivandvora | 1 | SI: SSS poljoprivrednog ili drugog odgovarajućeg smjera  PS: organizacijska sposobnost, smisao za rad sa konjima  RI: 1 godina na poslovima iz područja konjogojstva  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – sudjeluje u rukovođenju uzgoja i vodi evidenciju o uzgoju matičnog stada na Ivandvoru  – u suradnji s upraviteljem vodi plan pripusta i ždrebljenja  – daje radne naloge i pravi dispoziciju rada  – organizira i obavlja poslove obuke konja i uzgojne cikluse (odbića, ždrebljenja kobila i sl.)  – organizira i sudjeluje u poslovima potkivanja, žigovanja i veterinarskim pregledima  – organizira dispoziciju čišćenja objekata i uređenja okoliša  – rukovodi voznim parkom (fijakeri na Ivandvoru), skladištem jahaćeg i zaprežnog pribora na Ivandvoru  – surađuje s nadležnim veterinarskim ustanovama  – vodi brigu i evidenciju o zdravstvenoj zaštiti konja  – sudjeluje u organizaciji poljoprivredne proizvodnje  – po potrebi obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove na Ivandvoru  – vodi evidencije radnog vremena i godišnjih odmora za djelatnike kojima je nadređen  – podnosi izviješće o svom radu ravnatelju i upravitelju najmanje dva puta godišnje  – koordinira poslovima uskladištenja i utroška hrane (slama, sijeno, zob i dr.) te o istoj vodi odgovarajuću dokumentaciju za zaprimanje i utrošak  – obavlja i druge poslove po nalogu nadređenog djelatnika | 1,067 |
| Viši stručni savjetnik za trening i obuku  (dresurno/preponsko jahanje) | 1 | SI: sveučilišni diplomski studij – VSS  PS: smisao za rad s konjima i ljudima, organizacijska sposobnost  RI: 8 godina na području klasičnog ili sportskog jahanja  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski)  – trenerska licenca od FEI ili nacionalnog konjičkog saveza/ovlaštenog tijela  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – vodi, organizira i provodi program obuke i treninga konja i jahača  – u dogovoru s ravnateljem i upraviteljem daje radne naloge i pravi dispoziciju rada jahačima  – organizira, osmišljava i vodi konjičke programe sa jahačima, nastupa u njima i trenira jahače koji jašu u programima  – vodi školu jahanja i jahače programe  – sudjeluje u organizaciji IRS i uzgojne ocjene konja  – sudjeluje kao natjecatelj u sportskim natjecanjima, te na kulturnim i drugim manifestacijama  – vodi brigu o nabavci, održavanju i skladištenju konjičke opreme  – sudjeluje u organizaciji sportskih i drugih manifestacija  – obavlja poslove hranidbe i njege konja, te brine o zdravstvenom stanju i veterinarsko – preventivnim mjerama  – po potrebi obavlja poslove upravljanja motornim vozilima poslodavca sukladno propisanim zakonima i pravilnicima  – dva puta godišnje podnosi izvještaj o radu ravnatelju i upravitelju  – obavlja i druge poslove prema nalogu ravnatelja ili upravitelja | 1,523 |
| Viši stručni savjetnik za trening i obuku  (zaprežni sport) | 1 | SI: sveučilišni diplomski studij – VSS  PS: smisao za rad s konjima i ljudima, organizacijska sposobnost  RI: 8 godina na području vožnje zaprega ili zaprežnog sporta  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – trenerska licenca od FEI ili nacionalnog konjičkog saveza/ovlaštenog tijela  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – vodi, organizira i provodi program obuke i treninga konja i vozača  – u dogovoru s ravnateljem i upraviteljem daje radne naloge i pravi dispoziciju rada vozačima  – organizira, osmišljava i vodi konjičke programe sa vozačima, nastupa u njima i trenira vozače koji voze zaprege u programima  – vodi programe sa vožnjom zaprega  – sudjeluje u organizaciji IRS i uzgojne ocjene konja  – sudjeluje kao natjecatelj u sportskim natjecanjima, te na kulturnim i drugim manifestacijama  – vodi brigu o nabavci, održavanju i skladištenju konjičke opreme  – sudjeluje u organizaciji sportskih i drugih manifestacija  – obavlja poslove hranidbe i njege konja, te brine o zdravstvenom stanju i veterinarsko – preventivnim mjerama  – po potrebi obavlja poslove upravljanja motornim vozilima poslodavca sukladno propisanim zakonima i pravilnicima  – dva puta godišnje podnosi izvještaj o radu ravnatelju i upravitelju  – obavlja i druge poslove prema nalogu ravnatelja ili upravitelja | 1,523 |
| Jahač – vozač | 8 | SI: najmanje SSS  PS: smisao za rad s konjima i ljudima  RI: 2 godine u radu sa konjima  DZ:  – pasivno poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – jahača licenca ili licenca vozača zaprege od FEI ili nacionalnog konjičkog saveza  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – sudjeluje u programu obuke i treninga konja,  – obučava konje za nastupe, natjecanja i prodaju  – obavlja poslove šetnje i istrčavanja konja  – sudjeluje kao natjecatelj u konjičkim sportskim natjecanjima, turističkim programima te u kulturnim i drugim manifestacijama  – odgovoran je za pravilno korištenje i održavanje opreme koja se koristi,  – obavlja poslove hranidbe i njege konja i vodi brigu o kvaliteti hrane pri hranidbi  – sudjeluje u poslovima potkivanja, žigovanja i veterinarskim pregledima  – održava red i čistoću staja, pratećih objekata i ekonomskog dvorišta ergele i jahaonice,  – obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove u ergeli,  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima,  – po potrebi obavlja poslove upravljanja motornim vozilima poslodavca sukladno propisanim zakonima i pravilnicima  – po potrebi obavlja poslove radnika u poljoprivredi-traktorista,  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog | 0,970 |
| Jahač – vozač – potkivač | 2 | SI: najmanje SSS  PS: smisao za rad s konjima i ljudima  RI: 2 godine u radu sa konjima  DZ:  – pasivno poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – jahača licenca ili licenca vozača zaprege od FEI ili nacionalnog konjičkog saveza  – potvrda o položenom tečaju za potkivače  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – sudjeluje u programu obuke i treninga konja  – obučava konje za nastupe, natjecanja i prodaju  – obavlja poslove šetnje i istrčavanja konja  – sudjeluje kao natjecatelj u konjičkim sportskim natjecanjima, turističkim programima, te u kulturnim i drugim manifestacijama  – odgovoran je za pravilno korištenje i održavanje opreme koja se koristi  – obavlja poslove hranidbe i njege konja  – odgovoran je za alat u potkivanju koji koristi  – vodi brigu o zdravstveno – higijenskom stanju kopita konja i obavlja poslove potkivanja konja  – obavlja poslove hranidbe i njege konja i vodi brigu o kvaliteti hrane pri hranidbi  – sudjeluje u poslovima potkivanja, žigovanja i veterinarskim pregledima  – održava red i čistoću staja, pratećih objekata i ekonomskog dvorišta ergele i jahaonice  – obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove u ergeli  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima  – po potrebi obavlja poslove upravljanja motornim vozilima poslodavca sukladno propisanim zakonima i pravilnicima  – po potrebi obavlja poslove radnika u poljoprivredi-traktorista  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog | 0,970 |
| Kovač – potkivač | 2 | SI: SSS  PS: smisao za rad s konjima  RI: 1 godina na poslovima potkivanja  DZ:  – potvrda o položenom tečaju za potkivače  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – održava zdravstveno higijensko stanje kopita i potkiva konje  – pomaže u programu obuke i treninga konja  – odgovoran je za pravilno korištenje i održavanje opreme koja se koristi  – odgovoran je za alat u potkivanju koji koristi  – održava tehničku ispravnost objekata i vrši popravke na objektima  – po potrebi obavlja poslove hranidbe i njege konja  – održava red i čistoću staja, pratećih objekata, ekonomskog dvorišta i jahaonice  – po potrebi obavlja sve poslove radnika u konjogojstvu  – obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog djelatnika | 0,844 |
| Radnik u konjogojstvu | 12 | SI: SSS  PS: smisao za rad s konjima  RI: 1 godina na istim ili sličnim poslovima  DZ:  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 1 mjesec | – obavlja sve poslove hranidbe i higijenske njege konja  – vodi brigu o kvaliteti hrane pri hranidbi konja  – obavlja postupke uzgoja i reprodukcije (pripusti, odbijanje ždrebadi, socijalizacija konja, pomoć pri ždrebljenju i sl.),  – pomaže u programu obuke i treninga konja, te sudjeluje u prezentaciji konja na priredbama i manifestacijama  – obavlja poslove šetnje i istrčavanja konja  – sudjeluje u poslovima obrezivanja/potkivanja, žigovanja i veterinarskim pregledima  – održava red i čistoću staja, pratećih objekata, ekonomskog dvorišta  – održava okoliš rukovanjem kosilicama i ostalim strojevima  – dovozi krmu i radi ostale poslove u štali  – radi sa traktorima, dovozi hranu i odvozi otpatke iz štale  – nadzire konje tijekom radnog vremena i izvještava nadređenog o radnjama koje mogu štetiti konjima i imovini  – obavlja nadzor u dvorištu i svim objektima, te je obavezan izvijestiti nadređenog o radnjama koje mogu uzrokovati štetu  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima i skladištenju hrane za konje  – po potrebi obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog djelatnika | 0,844 |
| Pomoćni radnik | 1 | SI: SSS  PS: smisao za rad s konjima  RI: 1 godina na istim ili sličnim poslovima  DZ:  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 1 mjesec | – obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove  – obavlja sve poslove hranidbe i vodi brigu o njezinoj kvaliteti pri hranidbi  – obavlja poslove higijenske njege konja  – pomaže prilikom postupaka uzgoja i reprodukcije (pripusti, odbijanje ždrebadi, socijalizacija konja, pomoć pri ždrebljenju i sl.),  – pomaže u poslovima obrezivanja/potkivanja, žigovanja i veterinarskim pregledima  – održava red i čistoću staja, pratećih objekata i prostorija, ekonomskog dvorišta  – održava okoliš rukovanjem kosilicama i ostalim strojevima  – dovozi krmu i radi ostale poslove u štali  – nadzire konje tijekom radnog vremena i izvještava nadređenog o radnjama koje mogu štetiti konjima i imovini  – obavlja nadzor u dvorištu i svim objektima, te je obavezan izvijestiti nadređenog o radnjama koje mogu uzrokovati štetu  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima i skladištenju hrane za konje  – po završetku dežurstva podnosi izvještaj neposrednom rukovoditelju  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog djelatnika | 0,727 |
| Dežurni radnik | 7 | SI: NSS ili SSS  PS: smisao za rad s konjima  RI: 1 godina na istim ili sličnim poslovima  DZ:  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 1 mjesec | – obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove  – obavlja sve poslove hranidbe konja i vodi brigu o njezinoj kvaliteti pri hranidbi  – održava red, higijenu i čistoću štalskih prilaza, hodnika, pratećih objekata i prostorija, te kruga ergele  – održava okoliš rukovanjem kosilicama i ostalim strojevima  – dovozi krmu i radi ostale poslove u štali  – nadzire konje tijekom radnog vremena i izvještava nadređenog o radnjama koje mogu štetiti konjima i imovini  – obavlja nadzor u dvorištu i svim objektima, te je obavezan izvijestiti nadređenog o radnjama koje mogu uzrokovati štetu  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima i skladištenju hrane za konje  – po završetku dežurstva podnosi izvještaj neposrednom rukovoditelju  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog djelatnika | 0,582 |
| Poslovi u poljoprivredi | | | | |
| Viši stručni savjetnik  (biljna proizvodnja) | 1 | SI: sveučilišni diplomski studij, magistar agronomije, smjer ratarstvo ili mehanizacija (mag. ing.) – VSS  PS: organizacijska sposobnost  RI: 4 godine na odgovarajućim poslovima biljne proizvodnje  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 6 mjeseci | – vodi, organizira i odgovoran je za sve poslove vezane za biljnu proizvodnju ustanove  – predlaže i organizira plan biljne proizvodnje  – obavlja nadzor sjetve i žetve usjeva  – osigurava ispravnost voznog parka i strojeva, te vodi svu potrebnu dokumentaciju i registraciju istih  – vodi brigu i podnosi izvještaj o utrošku goriva i maziva za cijeli vozni park (traktori, kosilice, kamioni, automobili, trimeri)  – vodi evidencije radnog vremena i godišnjih odmora za djelatnike kojima je neposredno nadređen  – podnosi izvješće o svom radu ravnatelju najmanje dva puta godišnje  – u dogovoru s upraviteljem daje radne naloge i pravi dispoziciju rada, te odgovara za istu  – odgovoran je i vodi brigu za provođenje zakonskih propisa iz cjelokupnog djelokruga svog rada,  – obavlja i druge poslove po nalogu nadređenog djelatnika | 1,523 |
| Radnik u poljoprivredi – traktorist | 3 | SI: SSS  PS: smisao za rad sa strojevima  RI: 1 godina na poslovima rada u poljoprivredi  DZ:  – potvrda o osposobljenosti za rukovanje poljoprivrednim strojevima  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – obavlja sve poljoprivredne radove postojećom mehanizacijom  – brine se o tehničkoj ispravnosti poljoprivredne mehanizacije  – podnosi nadređenom djelatniku izviješće o izvršenim radovima  – odgovoran je za pravilno korištenje poljoprivredne mehanizacije, prijavu kvarova i radnji koje mogu uzrokovati štetu  – po potrebi obavlja poslove upravljanja motornim vozilima poslodavca sukladno propisanim zakonima i pravilnicima  – po potrebi obavlja sve poslove radnika u konjogojstvu  – obavlja i druge poslove po nalogu nadređenog djelatnika | 0,844 |
| DRŽAVNA ERGELA LIPIK | | | | |
| Upravitelj Državne ergele Lipik | 1 | SI: sveučilišni diplomski studij, magistar agronomije, smjer stočarstvo (mag. ing. agr.) – VSS  PS: organizacijska sposobnost  RI: 5 godina na poslovima iz područja konjogojstva  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 6 mjeseci | – daje radne naloge i pravi dispoziciju rada  – organizira provedbu uzgojno-selekcijskih mjera u matičnom stadu i vođenje matičnih knjiga  – organizira plana pripusta, ždrebljenja i segmente uzgojnog ciklusa  – organizira odabir i pripremu konja za uzgojnu ocjenu i IRS  – nadzire evidenciju brojnog stanja konja i ažurira promjene u uzgoju u JRDŽ pri ovlaštenoj ustanovi  – nadzire evidenciju konja u zakupu, brine o istima  – vodi kontrolu izvršavanja i poštivanja zakupnih ugovora, te organizira kontrolu konja na terenu  – odabire konje koji će se ponuditi u zakup, prodaju ili izlučenje iz uzgoja  – koordinira programe obuke i treninga konja  – sudjeluje u organizaciji natjecanja, turističkih programa i drugih manifestacija, te korištenja jahaonice  – organizira označavanje konja sukladno važećim propisima  – odgovoran je za primjenu i praćenje zakonske regulative vezane za uzgojno selekcijski rad  – brine i vodi evidenciju o zdravstvenoj zaštiti konja  – organizira provođenje propisanih veterinarskih mjera i rješenja nadležnih inspekcija  – organizira dispoziciju čišćenja objekata i uređenje okoliša  – sudjeluje u organizaciji ratarske proizvodnje i proizvodnji stočne hrane, te distribuciji u otkupne centre i skladišta  – vidi brigu o potrebnoj količini hrane i stelje  – organizira i vodi evidenciju potrošnje hrane i vođenje skladišta hrane  – organizira i vodi brigu o fijakerima, skladištenoj opremi i priboru za konje  – izrađuje i predlaže godišnji plan rada i financijski plan  – sudjeluje u izradi prijedloga projekata  – sastavlja izvještaje, vodi administrativne poslove iz djelokruga rada  – u skladu sa zakonskim propisima podnosi izvješća nadležnim institucijama  – dva puta godišnje podnosi izvještaj o radu ergele ravnatelju  – obavlja i druge poslove prema nalogu ravnatelja | 2,134 |
| Stručni referent  (računovodstveno-administrativni i turistički poslovi unutar jedinice) | 1 | SI: SSS odgovarajućeg smjera  PS: komunikativost, prijaznost, organiziranost  RI: 1 godina na odgovarajućim poslovima  DZ:  – poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – znanje rada na računalu  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – odgovoran je za i vodi poslove prijam, otpreme i upisivanja akata u očevidnike  – vodi poslove arhive i druge uredske poslove  – vrši preuzimanje i otpremu pošte, vodi knjigu pošte  – po potrebi priprema i služi napitke za goste  – vodi urudžbeni zapisnik akata  – po potrebi vodi evidenciju o zaposlenicima  – vodi nabavu uredskog, potrošnog i ostalog materijala  – po potrebi vodi evidencije radnog vremena i godišnjih odmora  – vodi blagajnu, vrši sve uplate i isplate gotovog novca u blagajnu i sastavlja blagajnički izvještaj  – po potrebi vodi turističke posjete  – sudjeluje u izradi turističkih programa, organizaciji i realizaciji događanja  – izrađuje i sudjeluje u izradi promidžbenog materijala  – vodi evidenciju nabavke i stanja suvenira  – izrađuje i arhivira foto dokumentaciju  – obavlja i druge poslove po nalogu nadređenog djelatnika | 0,854 |
| Jahač – vozač | 2 | SI: najmanje SSS  PS: smisao za rad s konjima i ljudima  RI: 2 godine u radu s konjima  DZ:  – pasivno poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – jahača licenca ili licenca vozača zaprege od FEI ili nacionalnog konjičkog saveza  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – sudjeluje u programu obuke i treninga konja,  – obučava konje za nastupe, natjecanja i prodaju  – obavlja poslove šetnje i istrčavanja konja  – sudjeluje kao natjecatelj u konjičkim sportskim natjecanjima, turističkim programima te u kulturnim i drugim manifestacijama  – odgovoran je za pravilno korištenje i održavanje opreme koja se koristi,  – obavlja poslove hranidbe i njege konja i vodi brigu o kvaliteti hrane pri hranidbi  – sudjeluje u poslovima potkivanja, žigovanja i veterinarskim pregledima  – održava red i čistoću staja, pratećih objekata i ekonomskog dvorišta ergele  – obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove u ergeli,  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima,  – po potrebi obavlja poslove upravljanja motornim vozilima poslodavca sukladno propisanim zakonima i pravilnicima  – po potrebi obavlja poslove radnika u poljoprivredi-traktorista,  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog | 0,970 |
| Jahač – vozač – potkivač | 2 | SI: najmanje SSS  PS: smisao za rad s konjima i ljudima  RI: 2 godine u radu sa konjima  DZ:  – pasivno poznavanje najmanje jednog stranog jezika (njemački ili engleski),  – jahača licenca ili licenca vozača zaprege od FEI ili nacionalnog konjičkog saveza  – potvrda o položenom tečaju za potkivače  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 2 mjeseca | – sudjeluje u programu obuke i treninga konja  – obučava konje za nastupe, natjecanja i prodaju  – obavlja poslove šetnje i istrčavanja konja  – sudjeluje kao natjecatelj u konjičkim sportskim natjecanjima, turističkim programima te u kulturnim i drugim manifestacijama  – odgovoran je za pravilno korištenje i održavanje opreme koja se koristi  – obavlja poslove hranidbe i njege konja  – odgovoran je za alat u potkivanju koji koristi  – vodi brigu o zdravstveno – higijenskom stanju kopita konja i obavlja poslove potkivanja konja  – obavlja poslove hranidbe i njege konja i vodi brigu o kvaliteti hrane pri hranidbi  – sudjeluje u poslovima potkivanja, žigovanja i veterinarskim pregledima  – održava red i čistoću staja, pratećih objekata i ekonomskog dvorišta ergele  – obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove u ergeli  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima  – po potrebi obavlja poslove upravljanja motornim vozilima poslodavca sukladno propisanim zakonima i pravilnicima  – po potrebi obavlja poslove radnika u poljoprivredi-traktorista  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog | 0,970 |
| Radnik u konjogojstvu | 6 | SI: SSS  PS: smisao za rad s konjima  RI: 1 godina na istim ili sličnim poslovima  DZ:  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 1 mjesec | – obavlja sve poslove hranidbe i higijenske njege konja  – vodi brigu o kvaliteti hrane pri hranidbi konja  – obavlja postupke uzgoja i reprodukcije (pripusti, odbijanje ždrebadi, socijalizacija konja, pomoć pri ždrebljenju i sl.),  – pomaže u programu obuke i treninga konja, te sudjeluje u prezentaciji konja na priredbama i manifestacijama  – obavlja poslove šetnje i istrčavanja konja  – sudjeluje u poslovima obrezivanja/potkivanja, žigovanja i veterinarskim pregledima  – održava red i čistoću staja, pratećih objekata, ekonomskog dvorišta  – održava okoliš rukovanjem kosilicama i ostalim strojevima  – dovozi krmu i radi ostale poslove u štali  – radi sa traktorima, dovozi hranu i odvozi otpatke iz štale  – nadzire konje tijekom radnog vremena i izvještava nadređenog o radnjama koje mogu štetiti konjima i imovini  – obavlja nadzor u dvorištu i svim objektima, te je obavezan izvijestiti nadređenog o radnjama koje mogu uzrokovati štetu  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima i skladištenju hrane za konje  – po potrebi obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog djelatnika | 0,844 |
| Dežurni radnik | 3 | SI: NSS ili SSS  PS: smisao za rad s konjima  RI: 1 godina na istim ili sličnim poslovima  DZ:  – vozačka dozvola B kategorije  PR: 1 mjesec | – obavlja dežurstvo i druge pomoćne poslove  – obavlja sve poslove hranidbe konja i vodi brigu o njezinoj kvaliteti pri hranidbi  – održava red, higijenu i čistoću štalskih prilaza, hodnika, pratećih objekata i prostorija, te kruga ergele  – održava okoliš rukovanjem kosilicama i ostalim strojevima  – dovozi krmu i radi ostale poslove u štali  – nadzire konje tijekom radnog vremena i izvještava nadređenog o radnjama koje mogu štetiti konjima i imovini  – obavlja nadzor u dvorištu i svim objektima, te je obavezan izvijestiti nadređenog o radnjama koje mogu uzrokovati štetu  – sudjeluje u svim sezonskim poslovima i skladištenju hrane za konje  – po završetku dežurstva podnosi izvještaj neposrednom rukovoditelju  – obavlja i druge poslove prema nalogu nadređenog djelatnika | 0,582 |

Obrazloženje kratica: SI – stupanj izobrazbe, PS – posebne sposobnosti, RI – radno iskustvo, DZ – dodatna znanja, PR – probni rad

25 23.03.2016 Kolektivni ugovor za Državnu ergelu Đakovo i Lipik

25 23.03.2016 Kolektivni ugovor za Državnu ergelu Đakovo i Lipik

25 23.03.2016 Kolektivni ugovor za Državnu ergelu Đakovo i Lipik