## Pravilnik o ustrojstvu i upravljanju vršnom nacionalnom internetskom domenom

### NN 38/2010 (31.3.2010.), Pravilnik o ustrojstvu i upravljanju vršnom nacionalnom internetskom domenom

MINISTARSTVO ZNANOSTI, OBRAZOVANJA I ŠPORTA

998

Na temelju članka 79. stavka 2. Zakona o elektroničkim komunikacijama (»Narodne novine« br. 73/08), na prijedlog Upravnog vijeća Hrvatske akademske i istraživačke mreže – CARNet, uz prethodnu suglasnost ministra mora, prometa i infrastrukture i državnog tajnika Središnjeg državnog ureda za e-Hrvatsku ministar znanosti, obrazovanja i športa donosi

PRAVILNIK

O USTROJSTVU I UPRAVLJANJU VRŠNOM NACIONALNOM INTERNETSKOM DOMENOM

OPĆE ODREDBE

Područje primjene

Članak 1.

Ovim Pravilnikom uređuju se ustrojstvo nacionalnoga domenskog prostora Republike Hrvatske, načela upravljanja vršnom nacionalnom internetskom domenom, sekundarnim domenama i domenama niže razine, međusobni odnosi, prava i obveze CARNeta kao organizacije kojoj je nadležna međunarodna organizacija dodijelila na upravljanje domenu.hr i korisnika domena unutar vršne nacionalne internetske domene, kao i drugih zainteresiranih osoba, te postupak rješavanja sporova u vezi s uporabom nacionalnoga domenskog prostora Republike Hrvatske.

Značenje pojmova

Članak 2.

U smislu ovoga Pravilnika pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:

1. »vršna domena« je internetska domena za Republiku Hrvatsku (.hr);

2. »domena« je svaka domena koja se registrira i aktivira pod vršnom domenom, osim ako se taj izraz u ovom Pravilniku izričito ne odnosi na domene izvan hrvatskog domenskog prostora;

3. »domenski prostor« obuhvaća vršnu domenu i sve domene unutar nje;

4. »sekundarna domena« je domena koja se registrira neposredno pod vršnom domenom;

5. »domena niže razine« je svaka domena koja se registrira ispod sekundarne domene (tercijarna i niža domena);

6. »upravljanje vršnom domenom« uključuje donošenje odluka o registraciji, aktivaciji, deaktivaciji i brisanju domena unutar domenskog prostora, ako upravljanje pojedinim dijelom domenskog prostora nije temeljem ovoga Pravilnika prepušteno korisniku ili trećoj osobi;

7. »registracija domene« označava upis u registar domena;

8. »registar domena« je baza podataka o domenama koja sadrži popis naziva svih registriranih domena i njihovih korisnika te druge relevantne podatke;

9. »aktivacija domene« označava povezivanje podataka o domenskom poslužitelju registrirane domene s podacima na DNS poslužitelju za vršnu domenu;

10. »deaktivacija domene« označava uklanjanje poveznice o domenskom poslužitelju registrirane domene s podacima na DNS poslužitelju za vršnu domenu;

11. »brisanje domene« označava upis u registar domena kojim se utvrđuje prestanak prava korisnika na korištenje određene domene, a čime domena postaje dostupna za registraciju drugim korisnicima;

12. »registrar« je pravna osoba registrirana u Republici Hrvatskoj ovlaštena od strane CARNeta da obavlja poslove registracije, aktivacije, deaktivacije i brisanja domena, te promjena korisničkih podataka, u skladu s odredbama ovog Pravilnika;

13. »generičke domene« označavaju domene s nazivima područja ljudske djelatnosti, imenima važnih osoba iz hrvatske povijesti ili istaknutih zemljopisnih objekata na području Republike Hrvatske;

14. »domene od posebnog značenja za nacionalni informacijski prostor« uključuju generičke domene, domene sa sadržajima koji su na razini Republike Hrvatske osobito značajni za društveni i gospodarski život, domene koje prikazuju rezultate dugoročnih projekata i programa od nacionalnog značenja, domene koje obilježavaju nacionalno značajne domaće ili međunarodne događaje i skupove trajnog značenja te druge domene koje su od osobite važnosti za informacijski prostor Republike Hrvatske.

Primjena međunarodnih standarda

Članak 3.

U primjeni ovog Pravilnika, CARNet će uzimati u obzir međunarodno prihvaćene standarde upravljanja definirane u aktima organizacija i tijela koja su nadležna za upravljanje domenama u svijetu, a ovlašten je surađivati s tim organizacijama i tijelima, sudjelovati u radu zajedničkih tijela za upravljanje domenama i temeljem ugovora s njima stjecati prava i preuzimati obveze.

Ugovore s organizacijama i tijelima iz stavka 1. ovoga članka uz odobrenje Upravnog vijeća sklapa ravnatelj CARNeta.

Povjerenstvo za upravljanje vršnom domenom

Članak 4.

Za donošenje odluka iz područja primjene ovog Pravilnika nadležno je Povjerenstvo za upravljanje domenom.hr (dalje: Povjerenstvo), ako pojedina odluka nije ovim Pravilnikom stavljena u nadležnost druge osobe ili tijela.

Povjerenstvo je nezavisno stručno tijelo CARNeta sastavljeno od pet članova koje na prijedlog ravnatelja CARNeta imenuje Upravno vijeće CARNeta. Povjerenstvo se imenuje na razdoblje od četiri godine.

Članovi Povjerenstva biraju se iz redova priznatih stručnjaka iz područja relevantnih za primjenu ovog Pravilnika. Povjerenstvo između svojih članova bira predsjednika na razdoblje od dvije godine.

Pod nadzorom Povjerenstva pojedine radnje u vezi upravljanja nacionalnom domenom poduzima CARNet. Povjerenstvo može ovlastiti CARNet da donosi pojedine odluke iz područja njegove nadležnosti, osim odluka koje su prema ovom Pravilniku u isključivoj nadležnosti Povjerenstva.

Ako je temeljem stavka 4. ovoga članka o pojedinom pitanju iz nadležnosti Povjerenstva odlučio CARNet, korisnik ima pravo u roku od 8 dana od primitka odluke CARNeta podnijeti žalbu Povjerenstvu.

NAČELA UPRAVLJANJA VRŠNOM DOMENOM

Vršna domena kao element nacionalne prepoznatljivosti

Članak 5.

Vršna domena je polazište strukturiranja, organizacije i prezentacije informacija vezanih uz Republiku Hrvatsku na internetu.

Upravljanje vršnom domenom kao elementom nacionalne prepoznatljivosti i nacionalnog bogatstva je djelatnost od općeg interesa koja zahtijeva posebnu pozornost i skrb radi usklađivanja interesa pojedinih korisnika s interesima trećih osoba i društva u cjelini.

Prilikom registriranja i korištenja domena, posebna se pozornost posvećuje registraciji generičkih domena i drugih domena čiji su nazivi u izravnoj vezi sa sadržajima važnim za Republiku Hrvatsku (domena od posebnog značenja za nacionalni informacijski prostor).

Pravo na virtualni identitet

Članak 6.

Prisutnost i opstanak u virtualnom prostoru temeljno je pravo svake pravne i fizičke osobe.

Radi ostvarenja prava iz stavka 1. ovoga članka svaka domaća fizička i pravna osoba ima pravo bez naknade registrirati jednu domenu. Posebno pravo iz ovoga stavka može se koristiti samo radi zadovoljavanja vlastitog temeljnog prava iz stavka 1. ovoga članka i ne može se zlorabiti radi prezentacije tuđeg identiteta ili u druge svrhe nespojive sa smislom i svrhom stavka 1. ovoga članka.

Pravne i fizičke osobe mogu sukladno pravilima iz ovog Pravilnika uz naknadu registrirati više od jedne domene.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka ostvaruje se po uvjetima propisanim ovim Pravilnikom.

Posebna prava pojedinih korisnika

Članak 7.

Državna tijela i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u Republici Hrvatskoj imaju prvenstveno pravo na registraciju domena od posebnog značenja za nacionalni informacijski prostor.

CARNet ima pravo na registraciju domena potrebnih za primjenu ovoga Pravilnika.

Prava iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ostvaruju se pod uvjetima i na način propisan ovim Pravilnikom.

Uređenost virtualnog prostora

Članak 8.

Radi preglednosti i uređenosti domenskog prostora određuju se vrste domena i pravila prema kojima se one mogu registrirati, aktivirati, deaktivirati, koristiti i brisati.

Pojedini nazivi domena mogu se rezervirati za određene namjene, te se može odrediti tko, kako i pod kojim uvjetima ostvaruje prvenstveno pravo na njihovu registraciju.

Zabrana zlouporabe prava

Članak 9.

Korisnici domena i druge osobe dužni su svoja prava iz ovog Pravilnika koristiti sukladno načelu savjesnosti i poštenja i suzdržavati se od njihove zlouporabe.

CARNet je ovlašten uskratiti registraciju pojedine domene osobi koja postupa suprotno odredbi stavka 1. ovoga članka.

CARNet je ovlašten bez naknade brisati domenu koja je registrirana suprotno odredbama stavka 1. ovoga članka ili se koristi suprotno njegovim odredbama, smislu i svrsi.

CARNet je ovlašten privremeno deaktivirati domenu u slučaju kada osobito opravdani interesi to zahtijevaju, i to posebno ako postoji ozbiljna sumnja da je korisnik domenu registrirao protivno ovome Pravilniku ili je njenom registracijom ili korištenjem povrijedio prava trećih osoba, a daljnje korištenje domene moglo bi nanijeti ozbiljnu i teško nadoknadivu štetu CARNetu ili trećim osobama.

CARNet je ovlašten uvjetovati donošenje odluke o privremenom deaktiviranju davanjem odgovarajućeg jamstva od strane treće osobe ili korisnika domene. Privremena deaktivacija traje dok se ne riješe sporna pitanja ili dok na drugi način njezina daljnja primjena nije više potrebna.

U svakom slučaju, CARNet je protiv osoba koje krše odredbe ovoga Pravilnika ponašajući se protivno stavku 1. ovoga članka ovlašten poduzeti i druge mjere u skladu sa zakonom.

Pravo vremenskog prvenstva

Članak 10.

Ako sukladno odredbama ovoga Pravilnika zahtjev za registracijom određene domene postavi više osoba, prvenstvo će se dati onom zahtjevu koji bude prvi zaprimljen.

Posebna zaštita sekundarnih domena

Članak 11.

Sekundarne su domene rezervirane za svrhe navedene u ovom Pravilniku te ih korisnici mogu registrirati i koristiti samo u te svrhe.

Zaštita stečenih prava

Članak 12.

CARNet će poštovati i štititi prava korisnika domena. Jednom registrirana domena neće se brisati prije isteka roka na koji je registrirana ako je korisnik koristi u skladu s ovim Pravilnikom.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, u interesu uređenosti domenskog prostora na prijedlog Povjerenstva Upravno vijeće CARNeta može donijeti odluku o prestanku prava korisnika na korištenje pojedine domene ili domena radi njihove registracije i korištenja za posebne namjene od općeg interesa ili radi preregistriranja pojedinih vrsta domena u skladu s općim pravilima radi lakše preglednosti, iskoristivosti i bolje organizacije domenskog prostora.

U slučaju da temeljem stavka 2. ovog članka dođe do prestanka prava na korištenje određene domene, korisnik ima pravo, umjesto te domene, registrirati i koristiti, bez posebne naknade i drugih troškova, drugu prikladnu domenu.

Javnost rada

Članak 13.

U provođenju i primjeni ovog Pravilnika CARNet djeluje javno, osim ako je u skladu s Ustavom i zakonom određeno da pojedini podaci ili aktivnosti iz njegovog djelokruga nisu javni.

CARNet je dužan redovito obavještavati javnost o svojim aktivnostima i planovima iz područja primjene ovoga Pravilnika. Radi toga može organizirati znanstvene i stručne skupove, davati priopćenja i organizirati javne rasprave, a po potrebi poduzimati i druge aktivnosti.

Registar domena je javan i dostupan je na internetu pod uvjetima iz stavaka 4. i 5. ovoga članka.

Registracijom domene korisnici daju privolu da u svrhe uređene ovim Pravilnikom budu prikupljeni, obrađeni, korišteni i objavljeni sljedeći osobni podaci:

– ime registrirane domene;

– naziv korisnika;

– adresa korisnika (poštanska adresa i adresa elektroničke pošte);

– datum registracije i status domene;

– obrazloženje zahtjeva za registracijom, ako je za pojedinu vrstu domena to potrebno.

Korisnici pri registraciji domene daju privolu za prikupljanje i obradu i ostalih osobnih podataka potrebnih za jedinstvenu identifikaciju korisnika i održavanje domenskog prostora (matični broj građana ili pravne osobe, osobni identifikacijski broj i sl.). Ti podaci smiju se koristiti samo za svrhe propisane ovim Pravilnikom. Oni se ne objavljuju, a trećim osobama može ih se dati samo uz izričitu pisanu privolu korisnika.

REGISTRACIJA DOMENA

Postupak registracije

Članak 14.

Pravo na korištenje domene stječe se registracijom domene.

Postupak registracije počinje podnošenjem zahtjeva za registraciju domene CARNetu.

O podnesenim zahtjevima odlučuje se redoslijedom njihovog zaprimanja.

U postupku registracije s korisnicima se u pravilu komunicira u elektroničkom obliku. Sva dokumentacija vezana uz registraciju ili dio te dokumentacije može se pohranjivati i čuvati samo u elektroničkom obliku pod uvjetom da se osigura dokaz da je pohranjeni dokument istovjetan izvorniku. Tako pohranjeni dokumenti koriste se umjesto izvornih isprava.

Podnositelji zahtjeva

Članak 15.

Zahtjev za registracijom sekundarne domene mogu, pod uvjetima iz ovog Pravilnika, podnijeti pravne osobe osnovane po hrvatskom pravu (domaće pravne osobe) odnosno fizičke osobe koje imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj (domaće fizičke osobe).

Pod uvjetima iz članka 21. ovoga Pravilnika pravo na podnošenje zahtjeva imaju i državna tijela, kada podnose zahtjev za registracijom domena čiji je naziv jednoznačno vezan uz područje njihove nadležnosti.

U skladu s ovim Pravilnikom, zahtjev za registracijom domene niže razine može podnijeti svaka domaća ili strana pravna i fizička osoba. Iznimno, zahtjev za registracijom besplatne domene kojom se ostvaruje pravo na virtualni identitet fizičkih osoba (članak 23. stavak 3. ovog Pravilnika) može podnijeti samo fizička osoba koja ima prebivalište u Republici Hrvatskoj ili ima hrvatsko državljanstvo.

Iznimno od stavaka 1. do 3. ovoga članka, iz posebno opravdanih razloga može se dopustiti da i uz plaćanje naknade u visini naknade predviđene za domene iz članka. 17. stavak 1. točka 4. ovog Pravilnika, zahtjev za registracijom jedne sekundarne domene može podnijeti strana pravna osoba koja ima registrirano predstavništvo, podružnicu ili drugi stalni organizacijski oblik u Republici Hrvatskoj.

O obrazloženom zahtjevu iz stavka 4. ovoga članka odlučuje Povjerenstvo.

Naziv domene

Članak 16.

Naziv domene sastoji se od niza od najmanje 3, a najviše 63 znaka koje čine:

– slova engleske abecede, pri čemu nema razlike između velikih i malih slova;

– brojevi 0 – 9, s time da barem jedan znak u nazivu mora biti slovo;

– znak crtice (-), pri čemu crtica ne smije biti ni prvi ni posljednji znak u nazivu, niti se smije pojavljivati na dva uzastopna mjesta.

Naziv domene ne smije biti jednak nazivu već registrirane domene.

Naziv domene ne smije korisniku domene omogućavati lažno predstavljanje ni prisvajanje identiteta trećih osoba, niti smije biti jednak ili zbunjujuće sličan zaštićenom nazivu ili znaku na čije korištenje korisnik nema pravo ni legitiman interes.

Naziv domene treba zadovoljavati i posebne uvjete za naziv pojedinih vrsta domena (članci 17. – 22. ovoga Pravilnika).

CARNet će uskratiti registraciju odnosno onemogućiti korištenje domena čiji je naziv u suprotnosti sa stavcima 1. – 4. ovoga članka ili drugim odredbama ovoga Pravilnika koje se odnose na sastav i ustrojstvo naziva domene.

U slučaju spora, treća osoba koja smatra da je korisnik registrirao pojedinu domenu suprotno stavku 3. ovoga članka može pokrenuti arbitražu prema člancima 32. – 56. ovog Pravilnika.

SEKUNDARNE DOMENE

Vrste sekundarnih domena i razdoblje njihove registracije

Članak 17.

Kao sekundarne domene mogu se registrirati:

– domene za ostvarenje virtualnog identiteta pravnih osoba;

– domene za ostvarenje identiteta registrirane samostalne djelatnosti;

– domene državnih tijela i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave;

– dodatne sekundarne domene.

Domene iz stavka 1. točke 1. – 3. ovog članka registriraju se bez naknade za registraciju i korištenje (besplatne sekundarne domene). Domene iz točke 4. stavka 1. ovog članka registriraju se uz naknadu (naplatne sekundarne domene).

Besplatne sekundarne domene registriraju se na početno razdoblje od godine dana. Korisnik besplatne sekundarne domene može tražiti produženje registracije već registrirane domene, pri čemu je produženje potrebno tražiti za svako daljnje razdoblje od godine dana.

Naplatne sekundarne domene registriraju se, po izboru korisnika, na rok od godine dana, dvije godine ili pet godina. Registracija tih domena može na zahtjev korisnika biti produžena za daljnji rok u istom ili različitom trajanju.

Produženje registracije jednom registriranih domena može se uskratiti samo iz razloga propisanih ovim Pravilnikom.

Ako korisnik ne zatraži produženje registracije domene u roku od 15 dana od dana isteka vremena na koje je domena registrirana, registrirana domena će se deaktivirati.

Ako korisnik ne zatraži produženje registracije domene u roku od 30 dana od dana isteka vremena na koje je domena registrirana, registrirana domena će se brisati.

Ograničenje broja sekundarnih domena

Članak 18.

Ukupan broj sekundarnih domena koje ovlašteni podnositelj zahtjeva može istodobno registrirati i/ili koristiti je:

– za pravne osobe najviše 10 (deset), osim ako je riječ o udruzi, u kojem slučaju je najveći broj domena 2 (dvije). U navedeni broj domena uključena je i domena za ostvarenje virtualnog identiteta, ako ju je korisnik registrirao;

– za fizičke osobe najviše 2 (dvije), od čega najviše 1 (jednu) domenu iz članka 22. ovoga Pravilnika;

– za strane pravne osobe iz članka 15. stavak 4. ovog Pravilnika – najviše 1 (jedna).

Ograničenja iz stavka 1. ovoga članka ne odnose se na državna tijela i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave koja mogu, uz ispunjavanje uvjeta iz ovog Pravilnika, registrirati neograničen broj domena.

Domene za ostvarivanje virtualnog identiteta pravnih osoba

Članak 19.

Pravne osobe iz članka 15. stavak. 1. ovog Pravilnika imaju pravo registrirati bez naknade jednu sekundarnu domenu u kojoj se ostvaruje virtualni identitet te osobe.

Naziv domene iz stavka 1. ovog članka mora sadržavati registrirano ime ili registriranu kraticu imena pravne osobe.

Ako se utvrdi da se pojedina sekundarna domena registrirana bez naknade koristi protivno odredbama stavka 1. ovoga članka te članka 6. i članka 9. ovoga Pravilnika, CARNet će u hitnom postupku deaktivirati tu domenu, a njenu ponovnu aktivaciju i daljnje korištenje može uvjetovati plaćanjem naknade, uključujući i naknadu za razdoblje prije utvrđene povrede Pravilnika u najduljem trajanju od dvije godine. Ako korisnik ne plati naknadu u utvrđenom roku, ili ako iz drugih razloga daljnje korištenje te domene ne bude bilo moguće ili dopušteno, deaktivirana domena brisat će se.

Jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave svoje pravo na virtualni identitet ostvaruju kroz posebne domene u skladu s odredbama članka. 21 ovog Pravilnika.

Domene za ostvarivanje virtualnog identiteta registrirane samostalne djelatnosti

Članak 20.

Fizičke osobe iz članka 15. stavak 1. ovog Pravilnika koje u Republici Hrvatskoj obavljaju samostalnu djelatnost imaju pravo bez naknade registrirati jednu sekundarnu domenu u kojoj ostvaruju virtualni identitet registrirane samostalne djelatnosti.

Naziv domene iz stavka 1. ovog članka mora biti jednoznačno povezan uz identitet samostalne djelatnosti. Naziv mora sadržavati naziv samostalne djelatnosti i ime i prezime ili dio imena i prezimena vlasnika ili naznaku vrste samostalne djelatnosti.

Domene državnih tijela i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave

Članak 21.

Državna tijela i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u Republici Hrvatskoj imaju pravo registrirati domene za ostvarivanje svog virtualnog identiteta te domene od posebnog značenja za nacionalni informacijski prostor.

Domene od posebnog značenja za nacionalni informacijski prostor može zatražiti središnje tijelo državne uprave nadležno za predmetno područje, događaj, projekt ili program, ili jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na čijem se području nalazi određeni zemljopisni objekt.

Prilikom donošenja odluke o odobrenju registracije domena prema odredbama ovoga članka, vodit će se računa o uređenosti nacionalne domene, kompleksnosti sadržaja, mogućnosti da se najavljeni sadržaji prezentiraju unutar određene domene niže razine ili drugih domena koje je korisnik registrirao i razini društvenog interesa da se određene informacije prezentiraju upravo kroz sekundarnu domenu. Radi toga može se preporučiti modifikacija traženog naziva domene ili smještaj informacija unutar drugih registriranih domena ili uputiti podnositelja zahtjeva da otvori ili zatraži domenu niže razine. Ako korisnik traži produženje registracije domene, ponovno će se ispitati osnova i posebni društveni interes za daljnje postojanje domene na sekundarnoj razini. Ako dođe do otpadanja osnove ili prestanka projekta ili događaja, registrirana domena može se bez naknade brisati i prije isteka roka na koji je registrirana.

Zahtjev za registracijom iz stavaka 1. i 2. ovog članka odbit će se ako podnositelj zahtjeva nije do trenutka podnošenja zahtjeva aktivirao i počeo koristiti sve druge domene koje je registrirao.

Dodatne sekundarne domene

Članak 22.

Radi ostvarenja svojih interesa, pravne i fizičke osobe navedene u članku 15. stavak 1. ovoga Pravilnika mogu uz posebnu naknadu registrirati dodatne sekundarne domene, unutar ograničenja ukupnog broja iz članka 18. stavak 1. ovoga Pravilnika.

Dodatne domene iz ovoga članka mogu se registrirati i onda kada osoba nije registrirala domenu iz članka 17. stavak 1. točke 1. i 2. ovoga Pravilnika.

Kao dodatne domene ne mogu se registrirati domene koje sadrže generičke nazive, kao ni domene kojima se namjerava ugroziti, povrijediti ili ograničiti zaštićena prava i interesi trećih osoba. Ako odlučujući o registraciji dodatnih domena nadležna osoba posumnja da je to slučaj, proslijedit će zahtjev za registracijom Povjerenstvu koje će o tome donijeti konačnu odluku.

U slučaju osnovane sumnje u namjeru iz stavka 3. ovog članka, osoba nadležna za registraciju dodatnih domena proslijedit će zahtjev za registraciju Povjerenstvu radi donošenja odluke.

DOMENE NIŽE RAZINE

Vrste domena nižih razina

Članak 23.

Domene niže razine služe za zadovoljavanje svih drugih potreba korisnika. Unutar domena niže razine nalaze se osobito:

– informacije o pojedinim organizacijskim oblicima, inicijativama i projektima korisnika domene;

– informacije o djelatnostima i uslugama korisnika domene;

– informacije o robama i proizvodima koje korisnik domene stavlja u promet;

– informacije o patentima i licencama, autorskim pravima, robnim žigovima i markama i drugim oblicima intelektualnog vlasništva za čije je korištenje korisnik ovlašten;

– informacije o srodnim i pomoćnim sadržajima i poveznice na te sadržaje.

Domene niže razine registriraju se unutar sekundarnih domena koje je za tu svrhu rezervirao i/ili registrirao CARNet (com.hr, from.hr i druge slične domene), ili se otvaraju unutar sekundarnih domena koje su registrirali ovlašteni korisnici.

CARNet unutar domena niže razine kontinuirano omogućava odgovarajuće ostvarivanje prava fizičkih osoba na virtualni identitet u skladu s odredbom članka 6. stavak 2. ovoga Pravilnika.

PRAVA I OBVEZE KORISNIKA

Korištenje domene

Članak 24.

Pod uvjetima iz ovog Pravilnika korisnik ima isključivo pravo koristiti registriranu domenu, organizirati je te oblikovati i kontrolirati njen sadržaj.

Korisnik ima pravo u svako doba zatražiti deaktivaciju domene ili njeno brisanje iz registra.

Pravo na korištenje registrirane domene prestaje smrću ili prestankom postojanja korisnika. Domene korisnika koji su umrli ili prestali postojati brišu se.

Korisnik domene dužan je domenu koristiti samo u svrhu za koju je domena registrirana i na način uobičajen unutar svjetske internetske zajednice. On je odgovoran za svaku zlouporabu domene.

Otvaranje domena niže razine

Članak 25.

Korisnik može ispod registrirane domene otvarati domene niže razine, organizirati ih i upravljati sadržajima tih domena.

Korisnik može domene niže razine otvorene ispod njegove registrirane domene dati na upravljanje i korištenje trećim osobama, no u odnosu prema CARNetu za takve domene i dalje odgovara korisnik.

Obveza lojalne suradnje

Članak 26.

Korisnik je dužan surađivati s CARNetom i poštivati njegove tehničke upute i preporuke.

Korisnik domene dužan je redovito obavještavati CARNet o svakoj promjeni podataka relevantnoj za registriranu domenu, a osobito o promjenama svog pravnog statusa, adrese i osoba ovlaštenih za zastupanje korisnika.

Ako se utvrdi da korisnik domene ne ispunjava obveze iz ovog članka, CARNet ima pravo deaktivirati domenu ili je brisati iz registra.

Prestanak prava korištenje domene

Članak 27.

Pravo korisnika na korištenje domene prestaje kada korisnik domene prestane postojati, odnosno kada domena sukladno odredbama ovoga Pravilnika bude brisana iz registra domena.

CARNet je ovlašten po službenoj dužnosti brisati domene čiji su korisnici prestali postojati, osim u slučaju iz članka 28. stavak 3. ovoga Pravilnika.

Prijenos prava na registriranu domenu

Članak 28.

Korisnik nema pravo prenijeti registriranu domenu na drugu osobu.

Korisnik ne smije ni uz naknadu ni bez naknade dati domenu na korištenje drugim osobama, osim u slučaju iz članka 25. stavak 2. ovoga Pravilnika. Domena će se brisati ako se utvrdi da ju isključivo ili pretežno koristi osoba koja nije registrirana kao korisnik.

U slučaju smrti, prestanka postojanja, statusnih promjena ili drugih pravnih promjena u vezi s korisnikom domene ili pravom na sadržaj registrirane domene, na zahtjev korisnika ili njegovog pravnog sljednika provodi se postupak brisanja domene uz istodobni novi postupak registracije korisnika. U tom postupku pravni sljednik korisnika ili osoba koju on naznači ima prvenstveno pravo na registraciju domene koja se briše u roku od 6 mjeseci od prestanka postojanja ili promjene statusa korisnika.

Posebne obveze korisnika sekundarnih domena

Članak 29.

Domene iz članka 17. ovoga Pravilnika moraju se upotrebljavati sukladno svrsi za koju su odobrene.

Korisnik domene od posebnog značenja za nacionalni informacijski prostor dužan je aktivirati domenu i započeti s objavljivanjem odgovarajućih informacija na registriranoj domeni u roku od 30 dana od dana dostave rješenja o registraciji.

CARNet je ovlašten upozoriti korisnika domena iz članka 17. ovog Pravilnika na nedostatke u načinu na koji se domena upotrebljava te mu odrediti rok od 8 dana za otklanjanje uočenih nedostataka. Ako korisnik u tom roku ne otkloni nedostatke, registrirana domena se može deaktivirati ili brisati.

Naknade za korištenje domena

Članak 30.

Za registraciju i korištenje domena plaća se naknada prema cjeniku koji na prijedlog Povjerenstva za tekuću kalendarsku godinu donosi Upravno vijeće CARNeta najkasnije do kraja mjeseca studenoga prethodne godine.

Domena se neće registrirati dok korisnik koji plaća naknadu ne uplati naknadu za njenu registraciju.

Ako korisnik registrirane domene koji traži produženje registracije ne plati naknadu za sljedeće razdoblje u roku od 60 dana od isteka prethodne registracije, domena će se brisati.

Ako korisnik registrirane domene prestane koristiti domenu prije isteka razdoblja za koje je naknada plaćena, uplaćena naknada ne vraća se.

DRUGI OVLAŠTENI REGISTRARI

Ovlast za prijenos pojedinih poslova na treće osobe

Članak 31.

CARNet može na temelju ugovora sklopljenog u skladu s javno objavljenim i u bitnome istovjetnim kriterijima i uvjetima pojedine poslove registracije domena iz svoga djelokruga prenijeti na pravne osobe registrirane za trgovačku djelatnost i pružanje usluga putem interneta.

O prijenosu iz stavka 1. ovoga članka odlučuje na prijedlog Povjerenstva Upravno Vijeće CARNeta.

Na treće osobe može se prenijeti osobito poslove registracije i brisanja sljedećih domena:

– domena niže razine;

– sekundarnih domena iz članka 17. stavka 1. točka 4 ovog Pravilnika.

Ovlašteni registrar iz stavka 1. ovoga članka dužan je poštovati odredbe ovoga Pravilnika, pravodobno odlučivati o podnesenim zahtjevima i ispunjavati druge obveze prema CARNetu. U slučaju kršenja ove odredbe pravo iz stavka 1. ovoga članka može se bez naknade oduzeti.

ARBITRAŽNA PRAVILA ZA RJEŠAVANJE SPOROVA O DOMENAMA

I. Opće odredbe

Članak 32.

Prema odredbama iz članaka 32. – 56. ovoga Pravilnika (arbitražna pravila) rješavaju se sporovi između korisnika domena i trećih osoba o pravu na korištenje određene domene unutar vršne domene.

Treća osoba može pokrenuti postupak arbitraže prema odredbama ovih arbitražnih pravila ako smatra da su ispunjeni sljedeći uvjeti:

1. da je ime domene isto ili u velikoj mjeri slično nekom imenu na koje treća osoba ima pravo (npr. pravo na zaštićeno ime ili znak);

2. zbog zbunjujućeg učinka istovjetnosti ili velikog stupnja sličnosti imena postoji opravdana opasnost da će značajan broj osoba biti doveden u zabludu;

3. da korisnik domene nema pravo ili legitiman interes za korištenje domene takvoga naziva;

4. da je korisnik domene registrirao domenu i/ili da je koristi suprotno načelu savjesnosti i poštenja.

Prema arbitražnim pravilima ovoga Pravilnika mogu se rješavati i drugi sporovi o pravu na korištenje određene domene između trećih osoba i korisnika domene koji proizlaze iz primjene odredaba ovog Pravilnika.

Članak 33.

Pokretanje i vođenje arbitraže u skladu s ovim arbitražnim pravilima ne smatra se odricanjem od prava na pravnu zaštitu u drugom postupku, sudskom ili arbitražnom.

Eventualno pokretanje i vođenje drugog postupka, sudskog ili arbitražnog, o istoj stvari između istih stranaka ne utječe na mogućnost pokretanja, vođenja ili meritornog okončanja postupka u skladu s odredbama arbitražnih pravila ovoga Pravilnika.

Iznimno od odredbe iz stavka 2. ovoga članka, ako vođenje arbitražnog postupka u konkretnom slučaju zbog svih okolnosti slučaja ne bi bilo svrsishodno ili primjereno, može se donijeti odluka o odbacivanju zahtjeva, ili, ako je postupak već pokrenut, o njegovoj privremenoj ili trajnoj obustavi.

Odluku iz stavka 3. ovoga članka donosi do imenovanja arbitra Povjerenstvo, a nakon imenovanja arbitar.

Članak 34.

Ako u arbitražnom postupku prema odredbama ovih arbitražnih pravila bude utvrđeno da je povrijeđeno pravo treće osobe, donijet će se odluka kojom se korisniku domene oduzima pravo korištenja domene o kojoj se vodi spor i dodjeljuje pravo na korištenje domene podnositelju zahtjeva.

U arbitražnom postupku prema odredbama ovog Pravilnika ne mogu se donositi nikakve druge odluke, a osobito odluke o naknadi ugovorne ili izvanugovorne štete, odluke kojima se korisniku domene nalaže da nešto učini, trpi ili propusti, odluke o naknadi troškova postupka i slično, osim ako stranke u postupku zaključe valjani arbitražni sporazum kojim arbitra ili arbitre ovlašćuju da takvu odluku donesu.

Članak 35.

Arbitar će nastojati tijekom cijelog postupka potaknuti mirno rješenje spora. U tu svrhu, ovlašten je savjetovati stranke, poticati izravne pregovore među njima i davati prijedloge mogućeg sporazumnog rješenja.

Ako stranke tijekom postupka postignu sporazumno rješenje, arbitar će sadržaj njihovog sporazuma zapisati i, prema potrebama, uputiti stranke kako da postignutom sporazumu daju snagu ovršne isprave te obustaviti postupak.

Arbitar može, uz odobrenje Povjerenstva, obustaviti postupak i ako njegovo vođenje iz bilo kojeg drugog razloga postane nemoguće ili nepotrebno.

Članak 36.

Dok traje arbitražni postupak, CARNet ne može bez odobrenja Povjerenstva i arbitra provoditi bilo kakvu promjenu, administrativne ili tehničke prirode, u odnosu na domenu na koju se odnosi arbitražni zahtjev.

Ako se u konačnoj odluci određuju promjene u statusu domene, CARNet je dužan u roku od tri dana takvu odluku provesti.

II. Arbitri

Članak 37.

Arbitražni postupak provodi arbitar pojedinac (u daljnjem tekstu: arbitar) kojeg imenuje s liste arbitara Povjerenstvo.

Uz odobrenje Povjerenstva stranke mogu sporazumno odrediti drugačiji broj arbitara i način njihova imenovanja.

Članak 38.

Arbitre imenuje na listu arbitara Upravno vijeće CARNeta na razdoblje od četiri godine.

Arbitri se na listu arbitara imenuju iz reda nezavisnih stručnjaka, a osobito iz reda osoba koje raspolažu tehnološkim i pravnim znanjem potrebnim za objektivno odlučivanje.

Prihvaćajući imenovanje na listu arbitara, arbitri preuzimaju obveze:

– da u najkraćem roku preuzmu i u skladu s odredbama ovog Pravilnika riješe predmete koje im dodijeli Povjerenstvo, osim ako imaju važan razlog koji im onemogućuje postupanje u konkretnom predmetu;

– da o svim promjenama svojih osobnih podataka bez odgode obavijeste Povjerenstvo.

Lista s imenima i osobnim kvalifikacijama arbitara objavljuje se na internetu.

Članak 39.

Arbitar mora biti nezavisan i nepristran u odnosu na stranke u sporu. Arbitar je dužan obavijestiti o svim okolnostima koje bi njegovu nezavisnost i nepristranost mogle dovesti u pitanje. Povjerenstvo može, uzimajući u obzir sve okolnosti, na zahtjev arbitra ili po službenoj dužnosti umjesto imenovanog arbitra odrediti drugu osobu.

Stranke mogu iz važnih razloga zatražiti izuzeće arbitra. O zahtjevu za izuzeće odlučuje Povjerenstvo. Odluka Povjerenstva je konačna. Podnošenje zahtjeva za izuzeće ne sprječava arbitra da nastavi poduzimati radnje u postupku, ali ne može donijeti odluku prije nego Povjerenstvo odluči o zahtjevu za izuzeće.

Članak 40.

Arbitar je dužan predmet riješiti učinkovito i stručno, u za to određenom roku. Povjerenstvo može razriješiti arbitra koji ne udovoljava svojim dužnostima i umjesto njega imenovati drugog arbitra.

Arbitar ima pravo na naknadu za svoj rad, u iznosu koji se utvrđuje u skladu sa cjenikom iz članka 56. stavka 2. ovog Pravilnika.

III. Priopćavanje i dostavljanje

Članak 41.

Zahtjev za pokretanje arbitražnog postupka podnosi se u elektroničkom i papirnatom obliku.

Podnositelj zahtjeva upućuje zahtjev u obliku elektroničke poruke u čijem je prilogu popunjeni obrazac za pokretanje postupka i dokumentacija kojom podnositelj raspolaže u elektroničkom obliku (isprave, potvrda o uplati predujma troškova postupka i sl.).

Podnositelj zahtjeva dužan je da osim elektroničke poruke podnese i primjerak obrasca za pokretanje postupka u papirnatom obliku. Ako zahtjev podnosi fizička osoba, dužna ga je vlastoručno potpisati, a ako je podnositelj pravna osoba, zahtjev mora potpisati odgovorna osoba u pravnoj osobi, uz čitku naznaku imena i položaja potpisnika, a uz potpis treba biti stavljen i pečat pravne osobe.

Svu relevantnu dokumentaciju koja nije podnesena u elektroničkom obliku podnositelj je dužan dostaviti uz potpisani zahtjev u tri primjerka, jer će se u protivnom smatrati da dokumentacija nije niti bila podnesena. Ako u postupku sudjeluje više stranaka, broj primjeraka se povećava tako da po jedan primjerak bude raspoloživ za svaku od protivnih stranaka, arbitra i arhivu Povjerenstva.

Osim u slučaju iz stavka 3. ovoga članka, priopćenja u elektroničkom ili papirnatom obliku u pravilu nije potrebno posebno ovjeravati, ali Povjerenstvo ili arbitar mogu, ako to ocijene potrebnim, odrediti da se poruke, priopćenja ili priložena dokumentacija upućuju ili naknadno potvrđuju u obliku koji omogućuje utvrđivanje istovjetnosti pošiljatelja (digitalni ili vlastoručni potpis, ovjera od strane javnog bilježnika i sl.).

Članak 42.

Poruke i priopćenja u arbitražnom postupku moraju sadržavati naznaku predmeta na koji se odnose. U elektroničkim porukama takva se naznaka unosi u naslov poruke.

Sve poruke i priopćenja stranka je dužna istodobno uputiti protivnoj stranci, Povjerenstvu i arbitru (ako je imenovan).

Sve poruke i priopćenja arbitar je dužan istodobno uputiti objema strankama, a kopiju uputiti Povjerenstvu.

Članak 43.

Sve obavijesti i priopćenja u vezi s arbitražnim postupkom Povjerenstvo ili arbitar dostavljaju, u pravilu, putem elektroničke pošte, na adresu koju naznači stranka ili drugi sudionik u postupku. Ako u podnesku podnositelj nije naznačio svoju povratnu adresu, dostava se obavlja na adresu s koje je poruka na koju se odgovara prispjela. Ako takve adrese nema ili se ne može ustanoviti, dostavljanje se obavlja na posljednju poznatu adresu ili na adresu koja je Povjerenstvu poznata kao prijavljena adresa adresata. Dostavljanje se, temeljem odluke Povjerenstva ili arbitra, može obavljati i na drugu adresu koja se iz okolnosti slučaja može opravdano smatrati za adresu adresata, ili adresu kojom se adresat koristi ili kojom upravlja.

Uz elektroničku poruku zatražit će se da adresat potvrdi primitak poruke.

Ako potvrda primitka poruke ne stigne ranije, smatra se da je stranka saznala za sadržaj upućene obavijesti ili priopćenja najkasnije u roku od 48 sati nakon što je takva obavijest ili priopćenje bilo upućeno putem elektroničke pošte.

U komunikaciji sa strankama i drugim sudionicima postupka mogu se koristiti i druga sredstva priopćavanja, ako to Povjerenstvo ili arbitar smatraju za potrebno i opravdano.

Članak 44.

Iznimno od odredbi članka 43. ovog Pravilnika, pri prvom dostavljanju zahtjeva korisniku domene uz elektroničku poruku o pokretanju postupka poslat će se i primjerak zahtjeva preporučeno na njegovu poštansku adresu (obavijest o pokretanju postupka). O pokretanju postupka Povjerenstvo može odlučiti da se adresata obavijesti i putem telefaksa odnosno telefona. U svakom slučaju, korisnika domene će se pozvati da odredi adresu za elektroničke poruke, kao i poštansku adresu za primanje dokumentacije koja nije zaprimljena u elektroničkom obliku. Uz obavijest, korisnika će se upozoriti da će se daljnja priopćenja u pravilu obavljati samo putem elektroničke pošte, osim ako to zbog okolnosti slučaja (dostava dokumentacije u papirnatom obliku) nije moguće.

Dostava u skladu s odredbom stavka 1. ovoga članka obavljena je kada korisnik domene primi upućenu poruku o pokretanju postupka na bilo koji način. Ako se ne može ustanoviti je li poruka primljena, ili ako se utvrdi da ju nije bilo moguće dostaviti, obavijest o pokretanju postupka objavit će se na internetskim stranicama Povjerenstva i time se smatra da je dostava obavijesti o pokretanju postupka uredno obavljena.

Ako se dokumentacija otpremljena poštom iz bilo kojeg razloga vrati Povjerenstvu, dostava se neće ponavljati, već će se adresatu uputiti elektronička poruka u kojoj će se navesti gdje i kada može podići pošiljku, a time se smatra i da je dostava izvršena.

IV. Arbitražni postupak

Članak 45.

Arbitražni postupak pokreće se zahtjevom za provođenje arbitražnog postupka (u daljnjem tekstu: zahtjev) podnesenim u skladu s odredbama iz članka 32. ovog Pravilnika.

Zahtjev za provođenje arbitražnog postupka se u pravilu odnosi na jednu domenu. Iznimno, zahtjev se može odnositi i na više domena, ako su u pogledu svake od njih ispunjeni uvjeti za vođenje postupka, ako se zahtjev temelji na bitno istovrsnoj činjeničnoj i pravnoj osnovi, i ako na svim domenama ima pravo korištenja isti korisnik.

Članak 46.

Zahtjev se podnosi CARNetu u pisanom obliku, na obrascu koji se objavljuje na internetskim stranicama CARNeta.

U zahtjevu se moraju jasno i nedvojbeno naznačiti:

– puno ime ili naziv podnositelja i njegova poštanska adresa, broj telefona i telefaksa i elektronička (e-mail) adresa;

– točno određenje domene na koju se zahtjev odnosi te ime ili naziv njenog korisnika, ili osobe za koju se pretpostavlja da ju koristi;

– navode o razlozima podnošenja zahtjeva u skladu s člankom 32. ovoga Pravilnika te dokaze za te navode;

– zahtjev da se donese odluka kojom se korisniku oduzima pravo na daljnje korištenje domene i/ili neki drugi zahtjev podnesen u skladu s odredbama ovog Pravilnika;

– pokušaje podnositelja zahtjeva da postigne mirno rješenje spora;

– eventualne druge postupke (sudske, upravne ili arbitražne) koji su vođeni ili se vode o predmetu spora ili u vezi s njime.

Ako podnositelj zahtjeva svoje navode dokazuje ispravama, dužan ih je podnijeti uz zahtjev. Ako podnositelj smatra da postoje naročito opravdani razlozi zbog kojih je nužno da se izvedu neki drugi dokazi, mora takav prijedlog određeno i potpuno navesti u svome zahtjevu, te detaljno opisati razloge zbog kojih bi izvođenje takvih dokaza bilo nužno te zašto nisu podneseni uz zahtjev. Naknadni dokazni prijedlozi u pravilu se neće uvažavati.

Članak 47.

Prilikom podnošenja zahtjeva, podnositelj treba podnijeti dokaz da je uplatio iznos određen u skladu sa cjenikom iz članka 56. ovog Pravilnika.

Prije nego što se utvrdi da je podnositelj uplatio iznos iz stavka 1. ovog članka, neće se pristupiti imenovanju arbitra.

Arbitražna odluka neće se dostaviti strankama niti provesti sve dok u cijelosti ne budu podmireni troškovi arbitražnog postupka.

Članak 48.

Zahtjeve koji nisu podneseni u skladu s člankom 46. stavci 1. i 2. ovog Pravilnika Povjerenstvo će odbaciti.

Ako je zahtjev potpun i dopušten, Povjerenstvo će imenovati arbitra, a o obavljenom će imenovanju obavijestiti obje stranke.

Članak 49.

Zahtjev za provođenje arbitražnog postupka dostavit će se korisniku domene te će ga se pozvati da u roku od osam dana na njega podnese odgovor.

Na odgovor na zahtjev primjenjuju se na odgovarajući način odredbe koje se odnose na zahtjev za pokretanje postupka.

Članak 50.

Iz važnih razloga ili na zahtjev obje stranke, Povjerenstvo može dopustiti da u postupku kao umješač sudjeluje i bilo koja druga osoba koja ima opravdan interes za ishod spora. Takva osoba ima pravo očitovati se na navode zahtjeva i odgovora na zahtjev, ima pravo biti obaviještena o drugim radnjama u postupku te ima pravo na dostavu donesenih odluka.

Članak 51.

Nakon uplate predujma troškova arbitražnog postupka, Povjerenstvo će arbitru predati spis predmeta, koji obuhvaća kopiju svih poruka i priopćenja do tada primljenih u tom predmetu te ga pozvati da počne s provođenjem arbitražnog postupka.

Članak 52.

Arbitar provodi postupak na način koji smatra svrsishodnim i primjerenim, imajući u vidu sljedeća načela:

– postupak se mora okončati najkasnije u roku od 60 dana od dana predaje predmeta arbitru;

– postupak se u pravilu provodi na temelju isprava i druge pisane građe, a ne na temelju usmene rasprave;

– svrha postupka je da se brzo i učinkovito na pravičan način provizorno urede odnosi stranaka;

– treba izbjegavati svako odugovlačenje postupka, ali se svakoj stranci u postupku mora dati mogućnost da se izjasni o predmetu spora;

– ako ocijeni da je nužno izvesti neki od predloženih dokaza, arbitar će odrediti rok za njegovo izvođenje, a ako dokaz ne bude do tada izveden, nastavit će postupak na temelju raspoloživih podataka, isprava i druge dokumentacije.

Članak 53.

Arbitar može odgoditi donošenje odluke ako pozove da, u interesu mirnog rješenja spora, jedna ili obje stranke u sporu izvrše određenu činidbu i, u tu svrhu, odredi rok do kojega će odgoda trajati.

U slučaju odgode iz stavka 1. ovoga članka trajanje odgode ne računa se u rok za okončanje postupka iz članka 52. stavak 1. točka 1 ovog Pravilnika.

V. Arbitražna odluka

Članak 54.

Arbitražna odluka se donosi i izrađuje u pisanom obliku i mora biti obrazložena, osim ako se stranke drugačije ne sporazumiju. U arbitražnoj odluci moraju se naznačiti i imena stranaka i arbitra, dan donošenja i točan sadržaj izreke donesene odluke.

Nacrt odluke izrađene u skladu sa stavkom 1. ovoga članka arbitar podnosi Povjerenstvu na potvrdu. Povjerenstvo može, ne narušavajući slobodu odlučivanja arbitra o meritornim pitanjima, odrediti preinake u pogledu forme nacrta odluke.

Arbitražna odluka je valjano donesena kada ju potpišu arbitar i predsjednik Povjerenstva.

Arbitražna odluka dostavlja se strankama i CARNetu.

Arbitražne odluke kojima se odlučuje o meritornim pitanjima objavljuju se u cjelovitom tekstu na internetskim stranicama CARNeta.

Članak 55.

Arbitražna odluka je konačna.

Ako arbitar donese odluku kojom se korisniku oduzima pravo na korištenje određene domene, CARNet će deaktivirati domenu najkasnije u roku od 3 dana od dostave te odluke.

Donošenjem odluke o oduzimanju prava na korištenje domene prestaju prava dotadašnjeg korisnika, a za njeno se korištenje može prijaviti podnositelj zahtjeva ili bilo koja druga osoba prema postupku i pod uvjetima propisanima ovim Pravilnikom.

Ako se arbitražnom odlukom utvrdi da jedna od stranaka ima jače pravo na registraciju određene domene, CARNet će ispitati postoje li druge zapreke za registraciju takve domene, pa ako to nije slučaj, registrirat će domenu u korist osobe za koju je arbitražnom odlukom utvrđeno da ima jače pravo na domenu.

VI. Troškovi arbitražnog postupka

Članak 56.

Troškove provođenja arbitražnog postupka (administrativni troškovi, naknade arbitara, materijalni i drugi izdaci nastali tijekom i u povodu postupka) snose stranke.

Prilikom podnošenja zahtjeva za pokretanje arbitražnog postupka, podnositelj uplaćuje naknadu za upis i predujam naknade arbitra u skladu s cjenikom koju na prijedlog Povjerenstva donosi Upravno vijeće CARNeta.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Sredstva za provedbu ovog Pravilnika

Članak 57.

Provedba ovog Pravilnika osigurava se na teret sredstava državnog proračuna u okviru proračuna CARNeta.

Rokovi za usklađivanje s odredbama Pravilnika

Članak 58.

Domene registrirane do stupanja na snagu ovoga Pravilnika ostaju i dalje aktivne s time da će se revizija registriranih domena i njihovo usklađivanje s odredbama ovog Pravilnika provesti najkasnije 6 mjeseci od stupanja na snagu ovoga Pravilnika. Tijekom razdoblja revizije, CARNet je ovlašten pozvati korisnike sekundarnih domena da podnesu zahtjev za novom registracijom i odrediti im rok za njegovo podnošenje.

Ako korisnici ne podnesu u roku zahtjev za novom registracijom u skladu s odredbama iz stavaka 1. ovoga članka, njihove će se domene deaktivirati.

DNS Povjerenstvo imenovano po članku 27. Pravilnika o organizaciji vršne »hr« Internet domene i načelima upravljanja vršnom »hr« domenom od 15. siječnja 2002. godine nastavit će obavljanje funkcije Povjerenstva iz članka 4. ovog Pravilnika do isteka svog mandata.

Stupanje na snagu

Članak 59.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o organizaciji vršne »hr« Internet domene i načelima upravljanja vršnom »hr« domenom od 20. prosinca 2000., 20. ožujka 2001., 30. listopada 2001., 19. prosinca 2001. i 15. siječnja 2002. godine i Arbitražna pravila za rješavanje sporova o poddomenama unutar.hr domene od 30. listopada 2001. godine.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim odredaba članka 17. stavka 1. točka 4., članka 22. i članka 31. stavka 3. točke 2. ovog Pravilnika koje stupaju na snagu 1. srpnja 2010. godine.

Klasa: 650-01/10-01/00016

Urbroj: 533-05-10-0005

Zagreb, 23. ožujka 2010.

Ministar
dr. sc. Radovan Fuchs, v. r.

Pravilnik, NN 38/2010-998