## Odluka o izmjenama i dopunama Odluke o adekvatnosti jamstvenoga kapitala kreditnih institucija

### NN 2/2010 (4.1.2010.), Odluka o izmjenama i dopunama Odluke o adekvatnosti jamstvenoga kapitala kreditnih institucija

HRVATSKA NARODNA BANKA

18

Na temelju članka 161. stavka 1. Zakona o kreditnim institucijama (»Narodne novine«, br. 117/2008., 74/2009. i 153/2009.) i članka 43. stavka 2. točke 9. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne novine«, br. 75/2008.) guverner Hrvatske narodne banke donosi

ODLUKU

O IZMJENAMA I DOPUNAMA ODLUKE O ADEKVATNOSTI JAMSTVENOGA KAPITALA KREDITNIH INSTITUCIJA

Članak 1.

U Odluci o adekvatnosti jamstvenoga kapitala kreditnih institucija (»Narodne novine«, br. 1/2009. i 75/2009.) u članku 1. stavak 3. briše se.

Članak 2.

U članku 2. stavku 1. točki 11. posljednji podstavak mijenja se i glasi:

»Popis tijela zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti te pravosuđa Republike Hrvatske objavljen je u Katalogu tijela javne vlasti na internetskoj stranici Hidre (www. hidra.hr/Dokumentacija/Katalozi tijela javne vlasti).«

Točka 13. mijenja se i glasi:

»13) Javno državno tijelo (engl. public sector entities, PSE) jest:

– administrativno tijelo odgovorno središnjoj državi te lokalnim i područnim (regionalnim) tijelima i

– pravna osoba čiji je vlasnik središnja država i za čije obveze jamči središnja država, a koja nije osnovana s ciljem stjecanja dobiti.

U Republici Hrvatskoj javnim državnim tijelima smatraju se i javne ustanove, druge pravne osobe s javnim ovlastima i fondovi, a koji ispunjavaju sva tri sljedeća uvjeta:

– osnovala ih je Republika Hrvatska,

– poslovanje im je uređeno posebnim zakonom i

– podliježu nadzoru države.

U Republici Hrvatskoj javnim državnim tijelima koja imaju »tretman države« smatraju se:

– javne ustanove koje je u skladu sa Zakonom o ustanovama osnovala Republika Hrvatska te za čije obveze solidarno i neograničeno odgovara Republika Hrvatska (npr. Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatski zavod za zapošljavanje, Središnji registar osiguranika, Agencija za zaštitu okoliša, Energetski institut Hrvoje Požar, Hrvatska akademska i istraživačka mreža CARNet, Hrvatska radiotelevizija, Hrvatske vode i sl.),

– Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka,

– Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga,

– pravne osobe s javnim ovlastima za čije obveze jamči Republika Hrvatska (npr. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, Državni ured za reviziju, Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i sl.),

– fondovi čiji je osnivač Republika Hrvatska ili Vlada Republike Hrvatske, a za čije obveze solidarno i neograničeno odgovara Republika Hrvatska (npr. Fond za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško) i

– Hrvatska banka za obnovu i razvitak.

U Republici Hrvatskoj sva javna državna tijela koja ne ispunjavaju uvjete za »tretman države« imaju »tretman institucije«.

Javna državna tijela iz treće države ne mogu imati »tretman države«, a »tretman institucije« mogu imati samo ako je tako propisalo tijelo nadležno za superviziju kreditnih institucija iz te treće države.«

Točka 14. mijenja se i glasi:

»14) Mala i srednja društva (u nastavku teksta: MSD), engl. small and medium sized entity, SME, osobe su (uključujući trgovačka društva, trgovce pojedince, obrtnike i osobe koje se bave slobodnim zanimanjima) koje samostalno obavljaju gospodarsku djelatnost radi ostvarivanja dobiti proizvodnjom, prometom ili pružanjem usluga na tržištu neovisno o njihovom pravnom obliku. Da bi se pojedina osoba mogla smatrati MSD-om, njezini podaci ne smiju prelaziti dva od tri sljedeća kriterija:

– ukupna aktiva iznosi do 130 milijuna kuna,

– prihod iznosi do 260 milijuna kuna,

– prosječan broj radnika tijekom poslovne godine iznosi do 250.

Osoba se može smatrati MSD-om samo uz uvjet da ona zajedno s povezanim osobama ne prelazi vrijednosti iz točke 14. stavka 1. ove Odluke. Udovoljava li osoba tom uvjetu, provjerava se na sljedeći način:

– ako se radi o osobama koje imaju 25% do 50% glasačkih prava u MSD-u ili društvima u kojima MSD ima 25% do 50% glasačkih prava, podaci povezanog društva proporcionalno se uključuju u izračun kriterija za udovoljavanje definiciji MSD-a,

– ako se radi o povezanim osobama koje imaju 50% i više glasačkih prava u MSD-u i društvima u kojima MSD ima 50% i više glasačkih prava, podaci povezanih društava uključuju se u cjelokupnom iznosu u izračun kriterija za uključivanje u kategoriju MSD.«

Točka 16. mijenja se i glasi:

»16) Visokorizično potraživanje je izloženost kreditne institucije visokog stupnja rizika, npr. ulaganje kreditne institucije u kapital društva s visokoprofitabilnim projektima visokog stupnja rizika (engl. venture capital firms) i ulaganje u kapital društva odnosno fondove rizičnoga kapitala (engl. private equity investment).«

U točki 19. alineji prvoj riječi »kojima se kreditna institucija koristi za svoje potrebe« brišu se.

Iza točke 23. dodaju se točke 24. i 25., koje glase:

»24) Stambena nekretnina je obiteljska kuća, stan i pripadajući dijelovi stana u etažnom vlasništvu koji su namijenjeni stanovanju te građevinsko zemljište namijenjeno za gradnju obiteljske kuće.

Garaža ili parkirališno mjesto smatra se stambenom nekretninom ako je hipoteka odnosno fiducijarni prijenos vlasništva zasnovan na garaži odnosno parkirališnom mjestu zajedno s obiteljskom kućom, stanom i pripadajućim dijelovima stana u etažnom vlasništvu koji su namijenjeni stanovanju. Kuća za odmor ne smatra se stambenom nekretninom.

25) Poslovna nekretnina je poslovna zgrada, poslovna prostorija, garaža i garažno mjesto te građevinsko zemljište namijenjeno za gradnju poslovne nekretnine kao i poljoprivredno zemljište.

Poslovnom zgradom smatra se zgrada namijenjena obavljanju poslovne djelatnosti ako se pretežnim dijelom i rabi u tu svrhu. Poslovnom prostorijom smatraju se jedna ili više prostorija u poslovnoj ili stambenoj zgradi namijenjenih obavljanju poslovne djelatnosti koje, u pravilu, čine građevinsku cjelinu i imaju zaseban glavni ulaz. Garaža ili parkirališno mjesto smatra se poslovnom nekretninom ako je namijenjena obavljanju poslovne djelatnosti ili se pretežnim dijelom rabi u tu svrhu ili ako je hipoteka odnosno fiducijarni prijenos vlasništva zasnovan na garaži odnosno parkirališnom mjestu zajedno s poslovnom nekretninom.«

Poljoprivredno zemljište jesu oranice, voćnjaci, maslinici, vinogradi, ribnjaci i drugo zemljište namijenjeno obavljanju poljoprivredne djelatnosti ako se pretežnim dijelom i rabi u tu svrhu.

U stavku 3. točki 18. riječi »koju utvrđuje neovisni procjenitelj« zamjenjuju se riječju »utvrđena«, a riječi »prihodi od uporabe« zamjenjuju se riječima »činitelji koji mogu utjecati na vrijednost«.

U stavku 4. točka 10. mijenja se i glasi:

»10) Mezaninska sekuritizacijska pozicija jest:

1. sekuritizacijska pozicija na koju se primjenjuje ponder rizika niži od 1250% i

2. sekuritizacijska pozicija koja nije prva u redoslijedu naplate potraživanja u određenoj sekuritizaciji.«

Članak 3.

Članak 9. mijenja se i glasi:

»(1) Izloženost kreditne institucije je iznos svih aktivnih bilančnih stavki i određenih stavki izvan bilance.

(2) U smislu ove Glave stavkama izvan bilance iz stavka 1. ovoga članka smatraju se izvedeni financijski instrumenti i izvanbilančne obveze na temelju kojih je kreditna institucija izložena kreditnom riziku.«

Članak 4.

Članak 10. mijenja se i glasi:

»(1) Kreditna institucija dužna je iskazivati aktivne bilančne stavke i stavke izvan bilance u skladu s ovom Odlukom, Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja, propisima i standardima struke.

(2) U smislu stavka 1. ovoga članka djelomično nadoknadivi plasmani i potpuno nenadoknadivi plasmani i izvanbilančne obveze iskazuju se u iznosu nominalne knjigovodstvene vrijednosti umanjene za utvrđeni ispravak vrijednosti odnosno rezerviranja za gubitke po izvanbilančnim obvezama, osim u slučajevima kada je ovom Odlukom određeno drugačije. Plasmani i izvanbilančne obveze rizične skupine A ne umanjuju se za ispravak vrijednosti, odnosno za rezerviranja za gubitke po izvanbilančnim obvezama, osim u slučajevima kada je ovom Odlukom određeno drugačije.«

Članak 5.

U članku 11. stavak 2. mijenja se i glasi:

»(2) Kategorije izloženosti jesu:

1) izloženosti prema središnjim državama ili središnjim bankama,

2) izloženosti prema lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi,

3) izloženosti prema javnim državnim tijelima,

4) izloženosti prema multilateralnim razvojnim bankama,

5) izloženosti prema međunarodnim organizacijama,

6) izloženosti prema institucijama,

7) izloženosti prema trgovačkim društvima,

8) izloženosti prema stanovništvu,

9) izloženosti osigurane nekretninama,

10) dospjela nenaplaćena potraživanja,

11) visokorizična potraživanja,

12) izloženosti u obliku pokrivenih obveznica,

13) sekuritizacijske pozicije,

14) izloženosti u obliku udjela u investicijskim fondovima i

15) ostale izloženosti.«

Iza stavka 2. dodaje se stavak 3., koji glasi:

»(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kreditna institucija iz članka 510. stavka 1. i 2. ove Odluke dužna je sve izloženosti iz knjige banke i iz knjige trgovanja razvrstati u pripadajuće kategorije izloženosti navedene u stavku 2. ovoga članka i dodijeliti im pripadajući ponder rizika.«

Članak 6.

U člancima 14. i 17. riječ »stavke« u određenom broju i padežu zamjenjuje se riječju »obveze« u odgovarajućem broju i padežu.

Članak 7.

U članku 18. uvodna rečenica mijenja se i glasi:

»Izvanbilančne obveze ovisno o stupnju rizika jesu:«

Posljednja alineja mijenja se i glasi:

»– ostale izvanbilančne obveze.«

Članak 8.

U članku 20. iza broja »100%« dodaje se zarez i riječi »i razvrstati je u kategoriju ostale izloženosti.«.

Članak 9.

U članku 29. iza stavka 1. dodaje se stavak 2., koji glasi:

»(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, za VIPKR sa sjedištem u državi članici koja je dobila odobrenje u skladu s odredbama Regulative 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, Hrvatska narodna banka smatrat će da njezina metodologija udovoljava uvjetima propisanima u dijelu 2.4.1.1. ove Glave.«

Članak 10.

U članku 30. stavak 1. mijenja se i glasi:

»Hrvatska narodna banka može neizravno priznati VIPKR, uključujući raspoređivanje njezinih kreditnih rejtinga u određene stupnjeve kreditne kvalitete, a bez provođenja vlastite procjene, ako utvrdi da su je prethodno priznala druga nadležna tijela država članica.«

Stavak 2. briše se.

Članak 11.

U Glavi II. Kreditni rizik u točki 2. Standardizirani pristup naslov podtočke »2.1. PRIMJENA PONDERA RIZIKA PO KATEGORIJAMA IZLOŽENOSTI« mijenja se i glasi »2.2. PRIMJENA PONDERA RIZIKA PO KATEGORIJAMA IZLOŽENOSTI«.

Članak 12.

U članku 35. iza stavka 1. dodaje se stavak 2., koji glasi:

»(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kreditna institucija dužna je izloženostima prema Hrvatskoj narodnoj banci koje ne ispunjavaju uvjete iz članka 36. do članka 39. i članka 617. ove Odluke, dodijeliti ponder rizika koji se u skladu s člancima 36. i 37. ove Odluke dodjeljuje potraživanjima od Republike Hrvatske nominiranima u toj valuti.«

Članak 13.

Članak 44. mijenja se i glasi:

»(1) Kreditna institucija izloženostima prema javnim državnim tijelima iz drugih država članica za koje nadležno tijelo te države članice primjenjuje izračun izloženosti kao prema središnjoj državi u kojoj su ona osnovana, dodjeljuje ponder rizika na način propisan za ponderiranje izloženosti prema središnjoj državi u skladu s člankom 35. do članka 37., člankom 39. i člankom 617. ove Odluke.

(2) Kreditna institucija izloženostima prema javnim državnim tijelima iz drugih država članica za koje nadležno tijelo te države članice primjenjuje izračun izloženosti kao prema institucijama, dodjeljuje ponder rizika na način propisan za ponderiranje izloženosti prema institucijama u skladu s dijelom 2.2.6. ove Glave. Kreditna institucija na te izloženosti ne može primijeniti povoljniji ponder rizika za kratkoročne izloženosti propisan člancima 51., 53. i 58. ove Odluke.«

Članak 14.

Članak 45. mijenja se i glasi:

»(1) Kreditna institucija izloženostima prema javnim državnim tijelima trećih država, a gdje su bonitetni zahtjevi koji se primjenjuju na kreditne institucije propisima uređeni na jednak način kao i u državama članicama, te za koje nadležno tijelo te države primjenjuje izračun izloženosti kao prema institucijama, dodjeljuje ponder rizika na način propisan za ponderiranje izloženosti prema institucijama u skladu s dijelom 2.2.6. ove Glave. Kreditna institucija na te izloženosti ne može primijeniti povoljniji ponder rizika za kratkoročne izloženosti propisan člancima 51., 53. i 58. ove Odluke.

(2) Kreditna institucija izloženostima prema javnim državnim tijelima trećih država ne smije dodijeliti ponder rizika na način propisan za ponderiranje izloženosti prema središnjoj državi.«

Članak 15.

U članku 50. iza riječi »tri mjeseca« briše se zarez i dodaju riječi »i koje imaju kreditni rejting odabrane VIPKR,«.

Članak 16.

U članku 51. iza riječi »ili kraći« briše se zarez i dodaju riječi »i koje imaju kreditni rejting odabrane VIPKR,«.

Članak 17.

U člancima 52. i 53. riječ »priznate« zamjenjuje se riječima »dodijeljen od odabrane«.

Članak 18.

Članak 54. mijenja se i glasi:

»Iznimno od članka 52. i članka 53. ove Odluke, kreditna institucija izloženostima prema institucijama koje nemaju kreditni rejting odabrane VIPKR dodjeljuje ponder rizika koji se dodjeljuje na način propisan za ponderiranje takve izloženosti prema središnjoj državi u kojoj je sjedište te institucije u skladu s člankom 35. do članka 37., člankom 39. i člankom 617. ove Odluke ili ponder rizika propisan člankom 52. i člankom 53. ove Odluke, ovisno o tome koji je ponder veći.«

Članak 19.

Članak 58. mijenja se i glasi:

»Iznimno od članka 51. i 53. ove Odluke kreditna institucija izloženostima prema institucijama sa sjedištem u Republici Hrvatskoj ili državi članici čiji je preostali rok do dospijeća tri mjeseca ili kraći, a koje su nominirane u valuti dužnika i s izvorima sredstava u istoj toj valuti, može dodijeliti ponder rizika za jednu kategoriju manje povoljan od pondera rizika koji se dodjeljuje takvoj izloženosti prema središnjoj državi u kojoj je sjedište te institucije u skladu s člankom 39. i člankom 617. ove Odluke.«

Članak 20.

U članku 61. dodaje se novi 1. stavak, koji glasi:

»(1) Ako nisu uključene u neku drugu kategoriju, u kategoriju izloženosti prema trgovačkim društvima uključuju se:

– izloženosti prema trgovačkom društvu,

– izloženosti u obliku dionica u zatvorene investicijske fondove i

– izloženosti prema trgovcu pojedincu, obrtniku i osobi koja se bavi slobodnim zanimanjem.«

Dosadašnji stavak 1. postaje stavak 2.

Članak 21.

U članku 62. riječ »priznate« zamjenjuje se riječima »dodijeljen od odabrane«, a riječi »izloženostima prema središnjoj državi« zamjenjuju se riječima »istovjetnim izloženostima prema središnjoj državi«.

Članak 22.

U članku 65. stavak 1. mijenja se i glasi:

»(1) U kategoriju izloženosti prema stanovništvu uključuju se izloženosti prema fizičkim osobama (a koje nisu trgovci pojedinci, obrtnici i osobe koje se bave slobodnim zanimanjima), ako nisu uključene u neku drugu kategoriju.«

Iza stavka 1. dodaju se novi stavci 2. i 3. koji glase:

»(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kreditna institucija u kategoriju izloženosti prema stanovništvu može uključiti i izloženosti prema trgovačkim društvima, trgovcima pojedincima, obrtnicima ili osobama koje se bave slobodnim zanimanjima, a koje ispunjavaju uvjete iz stavka 4. ovoga članka.

(3) Kreditna institucija dužna je izloženosti prema osobi iz stavka 1. ovoga članka, a koja ne ispunjava uvjete iz stavka 4. ovoga članka, dodijeliti ponder rizika 100%.«

Dosadašnji stavci 2. i 3. postaju stavci 4. i 5.

U dosadašnjem stavku 2. koji je postao stavak 4. u trećem podstavku riječi »osim potraživanja osiguranih stambenim nekretninama te uključenih u kategoriju u dijelu 2.2.9.1. ove Glave« zamjenjuju se riječima »osim potraživanja osiguranih stambenim nekretninama koja su uključena u kategoriju iz dijela 2.2.9. ove Glave«.

Članak 23.

Članak 66. mijenja se i glasi:

»(1) Kreditna institucija može pojedini dio portfelja stanovništva smatrati diversificiranim ako je internim aktima propisala grupe istih proizvoda posebno za fizičke osobe, a posebno za MSD, te ako je pokazatelj diversificiranosti iz stavka 2. ovoga članka za određenu grupu istih proizvoda manji ili jednak 0,2%. Istim proizvodom mogu se smatrati isključivo proizvodi istovrsnih rizičnih karakteristika s obzirom na drugu ugovornu stranu, namjenu i preostale karakteristike.

(2) Kreditna institucija pokazatelj diversificiranosti (Pd) izračunava na sljedeći način:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Pd = | 1 | · 100% |
| n |

gdje je »n« broj partija po pojedinom proizvodu.«

Članak 24.

U članku 68. na kraju rečenice briše se točka i dodaje zarez te riječi »osim mjenica i čekova.«.

Članak 25.

Članak 69. mijenja se i glasi:

»(1) Kreditna institucija može izloženost ili dio izloženosti koji su u cijelosti osigurani hipotekom ili fiducijarnim prijenosom vlasništva nad stambenom ili poslovnom nekretninom razvrstati u kategoriju izloženosti osigurane nekretninama.

(2) Kreditna institucija izloženosti ili dijelu izloženosti iz stavka 1. ovoga članka koji ne ispunjavaju uvjete iz 2.2.9.1. i 2.2.9.2. ove Glave, dužna je dodijeliti ponder rizika 100%.«

Članak 26.

Članak 71. mijenja se i glasi:

»(1) Kreditna institucija može ponder rizika 35% dodijeliti samo onim izloženostima ili dijelu izloženosti koji su osigurani stambenom nekretninom u kojoj fizička osoba vlasnik nekretnine stanuje ili će stanovati, odnosno koju fizička osoba vlasnik nekretnine daje u najam/leasing za potrebe stanovanja, a na temelju ugovora o najmu/leasingu.

(2) Kreditna institucija može dodijeliti ponder rizika iz stavka 1. ovoga članka pod uvjetom da vlasnik stambene nekretnine ima u vlasništvu najviše dvije stambene nekretnine.«

Članak 27.

U članku 72. stavak 1. mijenja se i glasi:

»(1) Kreditna institucija može dodijeliti ponder rizika 35% i izloženostima nastalima na temelju ugovora o najmu/financijskom leasingu stambene nekretnine čiji je najmodavac/davatelj leasinga ta kreditna institucija, a najmoprimac/primatelj leasinga ima ugovorenu opciju kupnje.«

Članak 28.

U članku 73. točka 2. mijenja se i glasi:

»2) rizik vezan uz dužnika materijalno ne ovisi o novčanom toku koji je rezultat uporabe stambene nekretnine dane kao kolateral ili ishoda projekta, već o sposobnosti dužnika da podmiruje obvezu iz drugih izvora sredstava, odnosno sposobnost dužnika da podmiruje obvezu materijalno ne ovisi o novčanim tokovima koji su rezultat uporabe stambene nekretnine uzete kao kolateral.«.

U točki 3. riječi »a u vezi s člankom 2. stavkom 3. pod točkom 18. i 19. ove Odluke,« brišu se.

Točka 4. mijenja se i glasi:

»4) iznos izloženosti prije smanjenja za utvrđeni ispravak vrijednosti odnosno rezerviranja za gubitke po izvanbilančnim obvezama (bruto iznos) nije veći od 75% vrijednosti nekretnine utvrđene u skladu s člankom 363. ove Odluke (pokazatelj loan-to-value ≤ 75%).«.

Članak 29.

Članak 74. mijenja se i glasi:

»Kreditna institucija može dodijeliti ponder rizika 50% onim izloženostima ili dijelu izloženosti koji su u cijelosti osigurani hipotekom ili fiducijarnim prijenosom vlasništva nad poslovnom nekretninom koja se nalazi na području Republike Hrvatske, a u kojoj vlasnik obavlja svoju djelatnost ili je kao vlasnik daje u zakup/leasing na temelju ugovora o zakupu/leasingu.«

Članak 30.

U članku 75. stavku 1. riječi »financijskom najmu« zamjenjuju se riječju »zakupu«, riječ »najmodavac« zamjenjuje se riječju »zakupodavac«, a riječ »najmoprimac« zamjenjuje se riječju »zakupoprimac«.

Članak 31.

Članak 77. mijenja se i glasi:

»(1) Kreditna institucija dodjeljuje ponder rizika 50% dijelu izloženosti koji ne prelazi iznos od 50% tržišne vrijednosti poslovne nekretnine.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako se poslovna nekretnina nalazi u Republici Hrvatskoj ili u državi članici i ako su propisima određeni strogi kriteriji za procjenu hipotekarne vrijednosti, kreditna institucija dodjeljuje ponder rizika 50% dijelu izloženosti koji je niži od sljedeća dva iznosa:

– 50% tržišne vrijednosti nekretnine ili

– 60% hipotekarne vrijednosti nekretnine.«

Članak 32.

Članak 78. mijenja se i glasi:

»Kreditna institucija preostalom dijelu izloženosti iznad iznosa iz članka 77. ove Odluke dodjeljuje ponder rizika 100%.«

Članak 33.

Članak 79. mijenja se i glasi:

»Kreditna institucija izloženostima koje su u cijelosti osigurane hipotekom ili fiducijarnim prijenosom vlasništva nad poslovnom nekretninom na području druge države članice može dodijeliti ponder rizika 50% ako nadležno tijelo te države članice dopušta kreditnim institucijama, sa sjedištem u toj državi članici, da izloženostima ili dijelu izloženosti koji su u cijelosti osigurani hipotekom ili fiducijarnim prijenosom vlasništva nad poslovnom nekretninom koja se nalazi na području te države članice, dodjeljuje ponder rizika 50%.«

Članak 34.

Iza članka 79. i naslova »2.2.10. Dospjela nenaplaćena potraživanja« dodaje se članak 79.a, koji glasi:

»Članak 79.a

Kreditna institucija dužna je dospjela nenaplaćena potraživanja razvrstati u kategoriju dospjela nenaplaćena potraživanja, osim ako ona ne ispunjavaju uvjete za razvrstavanje u kategoriju sekuritizacijske pozicije ili u kategoriju visokorizična potraživanja.«

Članak 35.

Članak 80. mijenja se i glasi:

»Kreditna institucija izloženostima ili dijelu izloženosti koji imaju status dospjelih nenaplaćenih potraživanja, a nisu osigurani, dodjeljuje ponder rizika:

1) 150% ako su ispravci vrijednosti manji od 20% neosiguranog dijela ukupne izloženosti prije smanjenja za utvrđene ispravke vrijednosti odnosno

2) 100% ako su ispravci vrijednosti jednaki ili veći od 20% neosiguranog dijela ukupne izloženosti prije smanjenja za utvrđene ispravke vrijednosti.«

Članak 36.

Članak 81. mijenja se i glasi:

»Pod osiguranim dijelom izloženosti iz članka 80. ove Odluke smatra se dio koji je u potpunosti osiguran financijskim kolateralom i/ili garancijama/jamstvima priznatima za primjenu standardiziranog pristupa u skladu s dijelom 4. ove Glave.«

Članak 37.

U članku 82. riječi »kod kojih je utvrđeno da dužnik nije podmirio svoju dospjelu obvezu duže od 90 dana« zamjenjuju se riječima »a koji imaju status dospjelih nenaplaćenih potraživanja«.

Članak 38.

Iza članka 82. dodaje se članak 82.a, koji glasi:

»Članak 82.a

Kod dospjelih nenaplaćenih potraživanja iz članka 80. ove Odluke za koja je utvrđen ispravak vrijednosti, kreditna je institucija dužna ukupan ispravak vrijednosti prvo rasporediti na neosigurani dio izloženosti.«

Članak 39.

U članku 86. točki 1. riječi »tijela lokalne« zamjenjuju se riječima »jedinica lokalne«.

U točki 2., 3., 4. i 5. riječ »oznaka« u određenom broju i padežu ispred riječi »stupnja« briše se, a riječ »stupnja« stavlja se u odgovarajući padež.

Članak 40.

Naslov iznad članka 91. mijenja se i glasi »2.2.13. Sekuritizacijske pozicije«.

Članak 41.

U članku 92. riječ »priznate« u određenom broju i padežu zamjenjuje se riječju »odabrane« u odgovarajućem broju i padežu.

Članak 42.

U članku 93. iza stavka 1. dodaje se stavak 2., koji glasi:

»(2) Pod izloženostima u obliku udjela u investicijskim fondovima iz stavka 1. ovoga članka smatraju se udjeli u otvorenim investicijskim fondovima.«

Članak 43.

Članak 96. mijenja se i glasi:

»Kreditna institucija može izloženostima u obliku udjela u investicijskim fondovima dodijeliti ponder rizika iz članka 98. do članka 100. ove Odluke ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

1) Investicijskim fondom upravlja društvo:

– koje podliježe nadzoru u Republici Hrvatskoj ili državi članici ili

– koje ima sjedište u trećoj državi pod uvjetom da investicijskim fondom upravlja društvo koje je pod nadzorom koji je na jednak način uređen kao i nadzor po pravu Europske unije (engl. Community law) i da je suradnja između Hrvatske narodne banke i tijela iz treće države nadležnog za nadzor nad društvima za upravljanje uspostavljena na adekvatan i učinkovit način.

2) Prospekt investicijskog fonda ili sličan dokument sadržava:

– kategorije imovine u koju je investicijskom fondu dopušteno ulaganje i

– konkretne limite i metodologiju izračuna limita, ako fond primjenjuje određene limite na svoja ulaganja.

3) Investicijski fond najmanje jednom godišnje izvještava o svojem poslovanju kako bi se omogućila procjena imovine i obveza, prihoda i aktivnosti tijekom izvještajnog razdoblja.«

Članak 44.

Članak 97. briše se.

Članak 45.

U članku 98. i članku 99. stavku 1. ispred riječi »prosječan« dodaje se riječ »ponderirani«.

Članak 46.

U članku 100. iza broja »99.« dodaju se riječi »ove Odluke«.

Članak 47.

Članak 102. mijenja se i glasi:

»Zlatnim polugama koje su u vlastitom trezoru ili su položene kao osiguranje za obveze te kreditne institucije, kreditna institucija dodjeljuje ponder rizika 0%.«

Članak 48.

Članak 103. mijenja se i glasi:

»Iznimno od dijela 2.2.6. ove Glave, izloženostima prema Tržištu novca d.d. kreditna institucija može dodijeliti ponder rizika 10% ako su ona u potpunosti osigurana stavkama kojima se dodjeljuje ponder rizika 0% ili 20% i koje su priznate kao odgovarajuća kreditna zaštita u skladu s odredbama ove Odluke.«

Članak 49.

U članku 106. iza stavka 1. dodaje se stavak 2., koji glasi:

»(2) Izloženosti iz stavka 1. ovoga članka uključuju se u kategorije izloženosti kojima te pravne osobe pripadaju.«

Članak 50.

U članku 107. riječi »imovine, repo ugovora te terminskih kupnja imovine« zamjenjuju se riječima »i ponovnoj kupnji imovine (engl. asset sale and repurchase agreements) te terminskih kupnja imovine«.

Članak 51.

U članku 109. stavku 1. riječi »bilančne i izvanbilančne stavke« zamjenjuju se riječju »izloženost«.

Iza stavka 2. dodaje se stavak 3., koji glasi:

»(3) Kreditna institucija ne može se koristiti kreditnim rejtinzima VIPKR koje kontrolira ili u kojima ima kvalificirani udio.«

Članak 52.

U članku 110. i 114. riječi »kreditni rejting« u određenom broju i padežu zamjenjuju se riječima »kreditni rejting/kreditna procjena« u odgovarajućem broju i padežu.

Članak 53.

U članku 126. riječi »bilančne i izvanbilančne stavke« zamjenjuju se riječju »izloženosti«.

Članak 54.

U članku 131. stavak 2. mijenja se i glasi:

»(2) Zahtjevu za priznavanje VIPKR je dužna priložiti dokument kojim dokazuje namjeru barem jedne kreditne institucije koja ima interes za priznavanje te VIPKR.«

Stavak 4. mijenja se i glasi:

»(4) Ako je VIPKR priznalo nadležno tijelo države članice, VIPKR će u zahtjevu navesti nadležna tijela država članica u kojima je priznata.«

Članak 55.

U člancima 136., 137., 140., 141., 142., 144., 146. i 149. ove Odluke riječi »kreditna procjena« u određenom broju i padežu zamjenjuju se riječima »kreditni rejting« u odgovarajućem broju i padežu.

Članak 56.

Članak 145. mijenja se i glasi:

»VIPKR je dužna Hrvatskoj narodnoj banci, na zahtjev, omogućiti uvid u svoj postupak praćenja i preispitivanja kreditnih rejtinga.«

Članak 57.

Članak 160. mijenja se i glasi:

»(1) VIPKR je dužna bez odgađanja obavijestiti Hrvatsku narodnu banku o svakoj značajnoj promjeni u svojoj metodologiji koja utječe na status udovoljavanja kriterijima iz članka 159. ove Odluke.

(2) VIPKR koje su priznate od strane nadležnih tijela druge države članice dužne su bez odgađanja obavijestiti Hrvatsku narodnu banku o odluci drugoga nadležnog tijela države članice da je povuku s liste priznatih VIPKR i o promjenama u načinu raspoređivanja njezinih kreditnih rejtinga u određene stupnjeve kreditne kvalitete.«

Članak 58.

U članku 178. stavku 1. točki 2. riječi »pristup jednostavnih pondera« zamjenjuju se riječima »jednostavan pristup ponderiranja«.

U stavku 2. riječi »pristup internih modela« zamjenjuju se riječima »pristup zasnovan na internim modelima«.

Članak 59.

U članku 203. stavak 3. mijenja se i glasi:

»(3) Kreditna institucija koja primjenjuje AIRB pristup, dužna je posebno procjenjivati LGD i konverzijske faktore po rejting-kategorijama proizvoda ili po skupovima izloženosti na temelju prosječnih ostvarenih LGD-a odnosno konverzijskih faktora u svakoj rejting-kategoriji proizvoda ili skupu izloženosti uzimajući pritom u obzir sve zabilježene statuse neispunjavanja obveza u izvorima podataka (prosjek ponderiran statusima neispunjavanja obveza).«

Članak 60.

U članku 219. stavku 3. riječi »stavka 1.« zamjenjuju se riječima »stavka 2.«.

Članak 61.

U članku 225. oznaka »ELBE« zamjenjuje se oznakom »ELBE«.

Članak 62.

U članku 267. stavku 2. riječi »do članka 89.« zamjenjuju se riječima »do članka 90.«.

Članak 63.

U članku 284. stavak 4. mijenja se i glasi:

»(4) Kreditna institucija dužna je za izloženosti proizašle iz transakcija s potpuno ili gotovo potpuno osiguranim izvedenim financijskim instrumentima iz članka 586. ove Odluke i potpuno ili gotovo potpuno osiguranih transakcija kreditiranja kupnje vrijednosnih papira uz uplatu nadoknade koje su predmet standardiziranog sporazuma o netiranju, M izračunavati kao ponderirani prosjek preostalog roka do dospijeća transakcija ako je to više od 10 dana, odnosno postaviti M na 10 dana ako je ponderirani prosjek preostalog roka do dospijeća transakcija manji od 10 dana. Kao ponder se primjenjuje zamišljeni iznos (engl. notional amount) svake izloženosti.«

Članak 64.

U članku 286. riječi »od članka 285. stavaka 2., 3., 6. i 7.« zamjenjuju se riječima »od članka 284. stavaka 2. do 7.«.

Članak 65.

U članku 293. riječ »stavka« u određenom broju i padežu zamjenjuje se riječju »obveza« u odgovarajućem broju i padežu.

Članak 66.

U članku 340. stavku 1. točki 4. iza riječi »ostalih« dodaje se riječ »pravnih«.

Iza stavka 4. dodaje se stavak 5., koji glasi:

»(5) Dužničkim vrijednosnim papirom iz ovoga članka ne smatraju se mjenica i ček.«

Članak 67.

U članku 341. točka 2. mijenja se i glasi:

»2) smatraju se nadređenim potraživanjem (imaju prvenstvo naplate u slučaju stečaja izdavatelja),«.

Članak 68.

U članku 350. točka 1. mijenja se i glasi:

»1) za pravnu sigurnost, i to:

Hipoteka ili fiducijarni prijenos vlasništva nad nekretninom moraju omogućiti kreditnoj instituciji namiru na temelju tih prava prema svim mjerodavnim pravima važećim u vrijeme zaključenja ugovora kojim se zasniva hipoteka ili ostvaruje fiducijarni prijenos vlasništva. Hipoteka ili fiducijarni prijenos vlasništva moraju biti pravodobno upisani u zemljišne knjige. Moraju biti ispunjeni svi pravni uvjeti za zasnivanje hipoteke ili fiducijarnog prijenosa vlasništva nad nekretninom. Ugovorene odredbe kojima se zasniva hipoteka ili ostvaruje fiducijarni prijenos vlasništva i s njima povezani pravni postupci moraju omogućavati kreditnoj instituciji namiru iz nekretnine u razumnom roku.«

Točka 2. mijenja se i glasi:

»2) za praćenje vrijednosti nekretnine, i to:

– Kreditna institucija dužna je kontinuirano pratiti vrijednost nekretnina, i to za poslovne nekretnine barem jednom godišnje, a za stambene nekretnine jednom u tri godine. Kreditna institucija dužna je pratiti vrijednosti nekretnina i češće ako su tržišni uvjeti podložni značajnim promjenama. Za praćenje vrijednosti nekretnina i utvrđivanje nekretnine za koju je potrebna ponovna procjena, kreditna institucija može se koristiti statističkim metodama.

– Ako kreditna institucija na temelju praćenja utvrdi da bi moglo doći do značajnog smanjenja vrijednosti nekretnine u odnosu na uobičajene tržišne cijene, dužna je od neovisnog procjenitelja zatražiti provođenje ponovne procjene vrijednosti. Za pojedinačne izloženosti koje čine više od pet posto jamstvenoga kapitala kreditne institucije ili prelaze iznos od 20 milijuna kuna (ovisno o tome što je niže), kreditna institucija dužna je osigurati da neovisni procjenitelj provede procjenu vrijednosti nekretnina najmanje svake tri godine. Kreditna institucija dužna je osigurati da neovisna procjena nekretnina za takve izloženosti nije starija od 3 godine od dana stupanja na snagu ove Odluke.«

U točki 3. iza riječi »plasmana« dodaju se riječi »i drugih izloženosti«.

Članak 69.

U članku 354. iza stavka 2. dodaje se stavak 3., koji glasi:

»(3) Kreditna institucija koja je dužna izračunavati kapitalne zahtjeve za pozicijske rizike pri izračunu iznosa izloženosti za transakcije iz članka 483. ove Odluke, ne smije za izračunavanje učinaka financijskoga kolaterala na smanjenje kreditnog rizika primjenjivati jednostavnu metodu financijskoga kolaterala.«

Članak 70.

U članku 357. stavku 1., članku 364. stavku 2., članku 377. stavku 2. i članku 425. riječi »izvanbilančne stavke« u određenom broju i padežu zamjenjuju se riječima »izvanbilančne obveze« u odgovarajućem broju i padežu.

Članak 71.

Članak 363. mijenja se i glasi:

»(1) Nekretnine koje kreditna institucija prihvaća kao kolateral vrednuju se po vrijednosti koja je jednaka ili manja od tržišne vrijednosti procijenjene od strane neovisnog procjenitelja. Iznimno, ako su u Republici Hrvatskoj ili u državi članici propisima određeni strogi kriteriji za procjenu hipotekarne vrijednosti nekretnine, tada procjena vrijednosti nekretnine koju daje neovisni procjenitelj mora biti jednaka ili niža od hipotekarne vrijednosti.

(2) Kreditna institucija kao vrijednost kolaterala upotrebljava tržišnu vrijednost nekretnine koju je dužna umanjiti za rezultate dobivene praćenjem vrijednosti nekretnina na temelju članka 350. ove Odluke. Vrijednost nekretnine mora odražavati i položaj kreditne institucije u redoslijedu namire njezinog potraživanja po toj nekretnini.

(3) Iznimno od stavka 2. ovog članka, ako je za nekretninu utvrđena hipotekarna vrijednost, kreditna je institucija dužna kao vrijednost kolaterala upotrijebiti hipotekarnu vrijednost nekretnine koju je dužna umanjiti za rezultate dobivene praćenjem vrijednosti nekretnina na temelju članka 350. ove Odluke. Vrijednost nekretnine mora odražavati i položaj kreditne institucije u redoslijedu namire njezinog potraživanja po toj nekretnini.

(4) U slučaju potraživanja koja su priznata kao kolateral, vrijednost kolaterala jednaka je iznosu založenog potraživanja.

(5) U slučaju ostale materijalne imovine koja je priznata kao kolateral, vrijednost kolaterala jednaka je tržišnoj vrijednosti založene imovine.

(6) U slučaju izloženosti na temelju ugovora o najmu/leasingu koje su priznate kao kolateral, vrijednost kolaterala ovisi o vrsti imovine dane u najam/leasing i određuje se prema odredbama stavka 1. do 3. ovoga članka.«

Članak 72.

U članku 364. stavku 2. iza zadnje rečenice dodaje se rečenica koja glasi:

»HE za izloženost u obliku kredita jest 0%.«

Članak 73.

U članku 366. u tablicama 11. i 12. riječi »u članku 16.« zamjenjuju se riječima »u članku 340.«.

Članak 74.

U članku 367. treća alineja mijenja se i glasi:

»− 10 radnih dana za transakcije ovisne o kretanju na tržištu kapitala (engl. capital market-driven transactions).«.

Članak 75.

U članku 399. točka 3. mijenja se i glasi:

»3) instrumente izdane od trećih institucija koje će na zahtjev otkupiti te institucije.«.

Članak 76.

U članku 400. stavku 2. točka 10. mijenja se i glasi:

»10) društvo za osiguranje ima sjedište u Republici Hrvatskoj ili državi članici, odnosno društvo je predmet nadzora nadležnog tijela treće države u kojoj su bonitetni zahtjevi uređeni na jednak način kao i u propisima država članica.«.

Članak 77.

U članku 410. stavku 1. točka 3. mijenja se i glasi:

»3) kreditne zapise do iznosa gotovine uplaćene po tim instrumentima.«.

Članak 78.

U članku 411. iza stavka 3. dodaje se stavak 4., koji glasi:

»(4) Kreditna institucija može u izračun kapitalnog zahtjeva za rizik druge ugovorne strane uključiti i sve kreditne izvedenice iz knjige trgovanja koje čine dio interne zaštite, ako prijenos rizika ispunjava zahtjeve za priznavanje tehnike smanjenja kreditnog rizika iz ovog dijela Odluke te uz uvjet dosljedne primjene.«

Članak 79.

U članku 420. stavak 2. mijenja se i glasi:

»(2) Kreditni zapisi koje je izdala kreditna institucija imaju tretman kao gotovina do iznosa gotovinskih uplata koji su primljeni od kupaca kreditnih zapisa, te se njihovo vrednovanje i izračunavanje vrijednosti provodi u skladu s odredbama dijela 4.2.1.3. ove Odluke.«

Članak 80.

U članku 423. formula »GA = G\* × (T – t\*) / (T – t\*)« zamjenjuje se formulom »GA = G\* × (t − t\*) / (T – t\*)«.

Članak 81.

Članak 427. mijenja se i glasi:

»Za potrebe izračuna iz članka 425. i 426. ove Odluke, kod izloženosti ili dijelova izloženosti koje su osigurane garancijom/jamstvom Republike Hrvatske ili Hrvatske narodne banke, središnje države države članice ili središnje banke države članice i kada je takva garancija/jamstvo nominirano u domaćoj valuti dužnika, a ujedno je i izloženost nominirana u toj valuti, g = 0%.«

Članak 82.

U članku 429. riječi »koji bi u nedostatku kreditne zaštite proizveo« zamjenjuju se riječima »samo one izloženosti koja bi u nedostatku kreditne zaštite proizvela«.

Članak 83.

Članak 432. mijenja se i glasi:

»(1) Ako je kreditna institucija inicijator prenijela značajan kreditni rizik povezan sa sekuritiziranim izloženostima u skladu s odredbama dijela 5.2. ove Glave, a istodobno su ispunjeni uvjeti propisani člankom 437.a stavkom 6. ove Odluke, tada može:

– kod tradicionalne sekuritizacije – izloženosti koje je sekuritizirala isključiti iz izračuna iznosa izloženosti ponderiranih kreditnim rizikom i, ako primjenjuje pristup propisan dijelom 3. ove Glave, iz izračuna očekivanih gubitaka;

– kod sintetske sekuritizacije – računati iznose izloženosti ponderirane kreditnim rizikom i, ako primjenjuje pristup propisan dijelom 3. ove Glave – iznos očekivanoga gubitka, u odnosu na sekuritizirane izloženosti u skladu s člankom 478. i člankom 479. ove Odluke.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka kreditna institucija inicijator izračunava iznose izloženosti ponderirane kreditnim rizikom na način propisan dijelom 5. ove Glave za ostale pozicije koje može imati u sekuritizaciji.

(3) Kreditna institucija inicijator koja nije u skladu sa stavkom 1. ovoga članka prebacila značajan dio kreditnog rizika i nije zadovoljila uvjete propisane člankom 437.a stavkom 6., dužna je za izračun iznosa izloženosti ponderiranih kreditnim rizikom za bilo koju poziciju koju može imati u predmetnoj sekuritizaciji primjenjivati odredbe dijela 2. odnosno dijela 3. ove Glave.«

Članak 84.

U članku 433. stavku 1. na oba mjesta riječi »dijelom 5.4., 5.5. i 5.6.« zamjenjuju se riječima: »dijelovima 5.3. do 5.6.«.

Članak 85.

Članak 436. mijenja se i glasi:

»Kreditna institucija inicijator tradicionalne sekuritizacije može izuzeti sekuritizirane izloženosti iz izračuna iznosa izloženosti ponderiranih kreditnim rizikom i iznosa očekivanih gubitaka ako je značajan kreditni rizik, povezan sa sekuritiziranim izloženostima, prenesen na treću osobu i ako prijenos zadovoljava sve sljedeće uvjete:

1) sekuritizacijska dokumentacija dokazuje ekonomska svojstva transakcije,

2) sekuritizirane su izloženosti nedostupne kreditnoj instituciji inicijatoru i njezinim vjerovnicima, uključujući i slučaj likvidacije ili stečaja inicijatora, što je dužan potvrditi svojim mišljenjem pravni stručnjak za područje sekuritizacije koji nije ovisan o toj kreditnoj instituciji,

3) izdani vrijednosni papiri ne predstavljaju obvezu plaćanja kreditne institucije inicijatora,

4) izloženosti su prenesene sekuritizacijskom subjektu posebne namjene (u nastavku teksta: SSPN),

5) kreditna institucija inicijator ne zadržava izravnu ili neizravnu kontrolu nad prenesenim izloženostima; smatra se da je inicijator zadržao izravnu kontrolu nad prenesenim izloženostima ako ima pravo od SSPN-a otkupiti prije prenesene izloženosti radi ostvarenja koristi ili ako je dužan ponovno prihvatiti preneseni rizik; neće se smatrati neizravnom kontrolom nad prenesenim izloženostima ako je kreditna institucija inicijator nastavila servisirati prava ili obveze koji proizlaze iz tih izloženosti,

6) ugrađena otkupna opcija, ako postoji, mora ispuniti sve sljedeće uvjete:

– korištenje ugrađene otkupne opcije diskrecijsko je pravo kreditne institucije inicijatora,

– ugrađena otkupna opcija može se iskoristiti samo kad ostane neamortizirano najviše 10% izvornog iznosa sekuritiziranih izloženosti,

– ugrađena otkupna opcija nije strukturirana na način da se izbjegne raspoređivanje gubitaka na pozicije kreditnog poboljšanja ili druge pozicije ulagača i nije ni na koji drugi način strukturirana radi pružanja kreditnog poboljšanja i

7) sekuritizacijska dokumentacija ne sadržava odredbe kojima se:

– osim u slučaju ugovorene prijevremene isplate, uvjetuje da kreditna institucija inicijator poboljša pozicije u sekuritizaciji što, između ostalog, uključuje mijenjanje kreditnih izloženosti koje su predmet sekuritizacije ili povećanje prinosa ulagačima u slučaju pogoršanja kreditne kvalitete sekuritiziranih izloženosti ili

– povećava prinos koji se plaća imateljima pozicija u sekuritizaciji zbog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnog skupa izloženosti.«

Članak 86.

Članak 437. mijenja se i glasi:

»Kreditna institucija inicijator sintetske sekuritizacije može računati iznose izloženosti ponderirane kreditnim rizikom i, ako primjenjuje pristup propisan dijelom 3. ove Glave, iznose očekivanih gubitaka, za sekuritizirane izloženosti u skladu s člankom 478. i člankom 479. ove Odluke, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

1) značajan kreditni rizik prenesen je na treću osobu putem kreditne zaštite,

2) sekuritizacijska dokumentacija dokazuje ekonomska svojstva transakcije,

3) kreditna zaštita kojom je prenesen kreditni rizik ispunjava uvjete prihvatljivosti i druge uvjete za priznavanje takve kreditne zaštite iz dijela 4. ove Glave; u tom slučaju subjekti posebne namjene ne smatraju se prihvatljivim pružateljima nematerijalne zaštite,

4) instrumenti kreditne zaštite upotrijebljeni za prijenos kreditnog rizika ne sadrže uvjete odnosno zahtjeve kojima se:

– određuje značajan prag materijalnosti ispod kojeg se kreditna zaštita ne pokreće čak i ako dođe do kreditnog događaja,

– dopušta prestanak kreditne zaštite zbog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnih izloženosti,

– zahtijeva da kreditna institucija inicijator poboljša kvalitetu sekuritizacijskih pozicija osim ako je ugovorena prijevremena isplata,

– povećava kreditnoj instituciji trošak kreditne zaštite ili prinos imateljima pozicija u sekuritizaciji zbog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnog skupa izloženosti i

5) pravni stručnjak za područja sekuritizacije koji nije ovisan o toj kreditnoj instituciji dao je mišljenje da je kreditna zaštita provediva prema pravu koje je mjerodavno.«

Članak 87.

Iza članka 437. dodaje se nova podtočka i članak 437.a, koji glase:

»5.2.a IZLOŽENOSTI PRENESENOM KREDITNOM RIZIKU

Članak 437.a

(1) Kreditna institucija, osim u svojstvu inicijatora, sponzora ili izvornog zajmodavca, može biti izložena kreditnom riziku po sekuritizacijskoj poziciji u svojoj knjizi trgovanja ili knjizi banke ako je inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac izričito dao na znanje kreditnoj instituciji da će zadržati, na trajnoj osnovi, značajan neto ekonomski udio koji ni u kojem slučaju ne može biti manji od 5%.

(2) Zadržavanje neto ekonomskog udjela jest:

1) zadržavanje najmanje 5% nominalne vrijednosti svih tranši prodanih ili prenesenih ulagačima ili

2) u slučaju sekuritizacije revolving izloženosti, zadržavanje udjela inicijatora u iznosu od najmanje 5% nominalne vrijednosti sekuritiziranih izloženosti ili

3) zadržavanje nasumice odabranih izloženosti u iznosu od najmanje 5% nominalnog iznosa sekuritiziranih izloženosti, koje bi inače bile sekuritizirane u sekuritizaciji pod uvjetom da broj potencijalno sekuritiziranih izloženosti iznosi najmanje 100 na početku sekuritizacije ili

4) zadržavanje tranše prvog gubitka te, po potrebi ostalih tranši istog ili još većeg profila rizičnosti koje ne dospijevaju prije onih prenesenih ili prodanih investitorima, tako da ukupan iznos koji se zadržava iznosi najmanje 5% nominalne vrijednosti sekuritiziranih izloženosti.

(3) Neto ekonomski udjel mjeri se na početku sekuritizacije i mora se održavati na kontinuiranoj osnovi. Kreditna institucija ne smije na neto ekonomski udio primijeniti tehnike smanjenja kreditnog rizika niti bilo koju drugu tehniku zaštite od rizika koji proizlaze iz navedenih pozicija. Neto ekonomski udio izvanbilančnih stavki utvrđuje se na temelju njihove zamišljene vrijednosti.

(4) Kontinuirana osnova znači da kreditna institucija na zadržane pozicije, udjele ili izloženosti ne smije primjenjivati zaštitu niti ih prodavati.

(5) Kreditna institucija nije dužna višestruko primjenjivati zahtjev za zadržavanje neto ekonomskog udjela unutar iste sekuritizacijske transakcije.

(6) U slučaju kad nadređena kreditna institucija iz EU ili financijski holding iz EU ili jedno od njihovih podređenih društava, kao inicijator ili sponzor, sekuritizira izloženosti nekoliko kreditnih institucija, investicijskih društava ili financijskih institucija koji su uključeni u opseg nadzora na konsolidiranoj osnovi, zahtjev iz stavka 1. ovoga članka može se ispuniti na temelju konsolidiranog stanja te nadređene kreditne institucije iz EU ili financijskoga holdinga iz EU. Ovaj se stavak primjenjuje jedino u slučaju kad se kreditne institucije, investicijska društva ili financijske situacije koje su kreirale sekuritizirane izloženosti obvežu na pridržavanje zahtjeva iz stavka 11. do 13. ovoga članka i kad pravodobno dostave, inicijatoru ili sponzoru i nadređenoj kreditnoj instituciji iz EU ili financijskom holdingu iz EU informacije potrebne za ispunjavanje zahtjeva iz stavka 14. ovoga članka.

(7) Stavak 1. do 5. ovoga članka ne primjenjuje se u slučaju kad su sekuritizirane izloženosti potraživanja ili izvanbilančna potraživanja od, odnosno za koje u cijelosti i bezuvjetno jamče:

1) središnje države ili središnje banke;

2) lokalna i područna (regionalna) samouprava i javna državna tijela država članica;

3) institucije kojima se dodjeljuje ponder rizika 50% ili manji u skladu s dijelom 2. ove Glave i

4) multilateralne razvojne banke.

(8) Stavak 1. do 5. ovoga članka ne primjenjuje se:

1) na transakcije koje se temelje na jasnom, transparentnom i dostupnom indeksu, gdje su odnosni referentni subjekti jednaki onima koji čine indeks subjekata kojima se općenito trguje ili ih čine ostali vrijednosni papiri kojima se trguje osim sekuritizacijskih pozicija i

2) na sindicirane kredite, kupljena potraživanja ili kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (engl. credit default swap) ako se ti instrumenti ne upotrebljavaju za objedinjavanje i/ili zaštitu sekuritizacije koja je uređena stavkom 1. do 5. ovoga članka.

(9) Prije ulaganja, i prema potrebi nakon toga, kreditne institucije moraju biti sposobne dokazati nadležnim tijelima za svaku od svojih sekuritizacijskih pozicija da u cijelosti razumiju i da imaju implementirane formalne politike i procedure primjerene njihovim knjigama trgovanja i knjigama banke i profilu rizičnosti njihovih ulaganja u sekuritizirane pozicije radi analize i bilježenja:

1) informacija koje u skladu sa stavkom 1. do 5. ovoga članka objavljuju inicijatori ili sponzori radi određivanja neto ekonomskog udjela koji održavaju, na kontinuiranoj osnovi, u sekuritizaciji

2) rizičnih karakteristika pojedinačnih sekuritizacijskih pozicija

3) rizičnih karakteristika izloženosti koje su osnova za sekuritizacijske pozicije;

4) reputacije i iskustva s gubicima iz prethodnih sekuritizacija inicijatora ili sponzora u relevantnim kategorijama izloženosti koje su osnova za sekuritizacijske pozicije

5) izjava i objava inicijatora ili sponzora ili njihovih agenata ili savjetnika, o njihovoj dubinskoj analizi sekuritiziranih izloženosti i, gdje je primjenjivo, o kvaliteti kolaterala koji služi kao podrška sekuritiziranim izloženostima

6) gdje je primjenjivo, metodologija i koncepata na kojima se temelji vrednovanje kolaterala koji služi kao podrška sekuritiziranim izloženostima i politika koje donose inicijator ili sponzor za osiguranje nezavisnosti procjenitelja i

7) svih strukturnih odlika sekuritizacije koje mogu značajno utjecati na kvalitetu sekuritizacijskih pozicija kreditne institucije.

(10) Kreditne institucije dužne su redovito provoditi vlastito testiranje otpornosti na stres u skladu sa svojim sekuritizacijskim pozicijama. U tom se smislu kreditne institucije mogu osloniti na financijske modele koje izrađuju VIPKR, pod uvjetom da kreditne institucije mogu dokazati, na zahtjev, da su prije ulaganja s dužnom pozornošću vrednovale relevantne pretpostavke i strukturu modela te razumjele metodologiju, pretpostavke i rezultate.

(11) Kreditne su institucije dužne, osim kad djeluju u svojstvu inicijatora ili sponzora ili izvornih zajmodavaca, uspostaviti formalne postupke u skladu sa svojom knjigom trgovanja i knjigom banke i profilom rizičnosti svojih ulaganja u sekuritizirane pozicije radi pravodobnog praćenja na kontinuiranoj osnovi informacija o izloženostima koje proizlaze iz njihovih sekuritizacijskih pozicija, što uključuje vrstu izloženosti, postotak kredita čiji je rok dospijeća protekao prije 30, 60 ili 90 dana, postotak nastanka statusa neispunjavanja obveza, postotak prijevremeno otplaćenih kredita i kredita u ovršnom postupku, vrstu kolaterala i namjenu, distribuciju učestalosti kreditnih ocjena ili ostalih mjera kreditne sposobnosti glede odnosnih izloženosti, sektorsku i geografsku diversifikaciju te distribuciju učestalosti omjera plasmana i procijenjene tržišne vrijednosti kolaterala sa širinama raspona koje omogućavaju adekvatnu analizu osjetljivosti. U slučaju kad su same odnosne izloženosti sekuritizacijske pozicije, kreditne institucije dužne su imati navedene informacije ne samo o odnosnim sekuritizacijskim tranšama, poput naziva izdavatelja i kreditne kvalitete već i o karakteristikama i kvaliteti odnosnog skupa imovine dotičnih sekuritizacijskih tranši.

(12) Kreditne institucije dužne su biti u potpunosti upoznate sa svim strukturnim odlikama određene sekuritizacijske transakcije koja bi mogla značajno utjecati na uspješnost njihovih izloženosti prema transakciji poput redoslijeda isplate/prvenstva isplate definiranog ugovorom (engl. waterfall principle) i pokretačima koji su povezani s redoslijedom isplate, kreditnih poboljšanja, likvidnosnih poboljšanja, pokretača u obliku tržišne vrijednosti i definicije nastanka statusa neispunjavanja obveza koja je specifična za određeni posao.

(13) Ako zahtjevi iz stavka 9., 10., 11., 12. i 15. ovoga članka nisu ispunjeni zbog nemara ili propusta kreditne institucije, Hrvatska narodna banka odredit će kreditnoj instituciji razmjerni dodatni ponder rizika od najmanje 250% pondera rizika (s gornjom granicom od 1250%), koji bi se, osim na stavak 11., 12. i 13. ovoga članka, primjenjivao na relevantne sekuritizacijske pozicije iz dijela 5.4. do 5.6. ove Glave, te će postupno povećavati ponder rizika sa svakim sljedećim kršenjem odredaba o dubinskoj analizi. Hrvatska narodna banka pritom će uzeti u obzir izuzeća za određene sekuritizacije iz stavka 7. i 8. ovoga članka i smanjiti ponder rizika koji bi inače propisivala u skladu s ovom odredbom vezano uz sekuritizaciju na koju se primjenjuje stavak 7. i 8. ovoga članka.

(14) Kreditne institucije sponzori i inicijatori dužne su primjenjivati jasne i detaljno definirane kriterije za odobravanje kredita u skladu sa zahtjevima iz članka 115. i 116. Zakona o kreditnim institucijama za izloženosti koje se sekuritiziraju kao i one koje primjenjuju na izloženosti koje drže u svojim knjigama. U tom su smislu kreditne institucije inicijatori i sponzori dužni primjenjivati iste postupke za odobravanje i, gdje je to značajno, za izmjene ugovora o kreditu te obnavljanje i refinanciranje kredita. Kreditne institucije dužne su i primjenjivati iste standarde analize na sudjelovanja i/ili pružanje usluge provedbe ponude odnosno prodaje dužničkih vlasničkih instrumenata uz obvezu otkupa (engl. underwriting) glede izdanja sekuritizacije kupljenih od trećih strana bez obzira na to drže li se u knjizi trgovanja ili u knjizi banke.

(15) Kreditne institucije sponzori i inicijatori dužne su objaviti ulagačima razinu svoje spremnosti, u skladu sa stavkom 1. do 5. ovoga članka, za održavanje neto ekonomskog udjela u sekuritizaciji. Kreditne institucije sponzori i inicijatori dužne su osigurati da potencijalni ulagači imaju pristup svim materijalno značajnim podacima o kreditnoj kvaliteti i uspješnosti pojedine odnosne izloženosti, tokovima novca te kolateralu koji služi kao podrška sekuritizacijskoj izloženosti kao i informacije potrebne za kvalitetno provođenje testiranja otpornosti na stres o tokovima novca i vrijednostima kolaterala koji podržavaju odnosne izloženosti. U tom se smislu »materijalno značajni podaci« utvrđuju na datum sekuritizacije i prema potrebi zbog prirode sekuritizacije nakon toga.«

Članak 88.

U članku 440. iza stavka 5. dodaje se stavak 6., koji glasi:

»(6) Hrvatska narodna banka poduzet će potrebne mjere kako bi osigurala da VIPKR, vezano uz kreditni rejting koji se odnosi na strukturirane financijske instrumente, javno objavi objašnjenje načina na koji svojstva skupa imovine utječu na njihov kreditni rejting.«

Članak 89.

U članku 445. stavku 2. točka 2. mijenja se i glasi:

»2) kreditna je kvaliteta sekuritizacijske pozicije, prema procjeni kreditne institucije, barem jednaka najnižem kreditnom rejtingu koji spada u investicijski rang odabrane VIPKR i«.

Članak 90.

U članku 446. stavak 1. mijenja se i glasi:

»(1) Kreditna institucija može za određivanje iznosa izloženosti prihvatljive okvirne linije za likvidnost primijeniti konverzijski faktor 20% na nominalni iznos okvirne linije za likvidnost čiji je izvorni rok dospijeća 1 godina ili kraći, ili konverzijski faktor 50% na nominalni iznos okvirne linije za likvidnost čiji je izvorni rok dospijeća duži od 1 godine, ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

1) u dokumentaciji okvirne linije za likvidnost jasno su određene i ograničene okolnosti u kojima se ta linija može iskoristiti,

2) okvirna linija nije iskorištena radi pružanja kreditne potpore za pokrivanje gubitaka koji su već postojali u trenutku povlačenja; to uključuje i pružanje likvidnosti za izloženosti koje su u trenutku korištenja bile u statusu neispunjavanja obveza ili za kupnju imovine po cijeni iznad fer vrijednosti,

3) okvirna se linija koristi samo za financiranje privremenih razlika između novčanih priljeva i odljeva i ne koristi se za trajno ili redovno financiranje sekuritizacije,

4) povrat iskorištenih sredstava iz okvirne linije za likvidnost nije podređen potraživanjima ulagača osim ako je riječ o potraživanjima proizašlim iz kamatnih ili valutnih izvedenih financijskih instrumenata, potraživanjima po naknadama ili sličnim plaćanjima, niti će biti predmet otpisa ili odgode,

5) okvirna linija za likvidnost ne može se iskoristiti nakon što su iscrpljena sva primjenjiva kreditna poboljšanja koja mogu koristiti okvirnoj liniji za likvidnost i

6) okvirna linija sadrži odredbu kojoj je posljedica automatsko smanjenje iznosa koji se može iskoristiti, i to za iznos izloženosti koje su u statusu neispunjavanja obveza ili, ako je riječ o skupu sekuritiziranih izloženosti koji se sastoji od instrumenata s rejtingom, odredbu o ukidanju okvirne linije za likvidnost ako prosječna kvaliteta skupa padne ispod razine investicijskog ranga određenog od priznate VIPKR.«.

Članak 91.

Iza članka 446. dodaju se podtočka i članak 446.a, koji glase:

»5.4.4.1.a Okvirne linije za likvidnost raspoložive samo u slučaju općeg poremećaja na tržištu

Članak 446.a

Za određivanje iznosa izloženosti okvirne linije za likvidnost raspoložive samo u slučaju općeg poremećaja na tržištu može se primijeniti konverzijski faktor 0% na njezin nominalni iznos ako su ispunjeni uvjeti iz članka 446. ove Odluke. Opći poremećaj na tržištu označava, između ostalog, situaciju kad više od jednog SPN-a kroz više transakcija ne može obnavljati (engl. roll over) komercijalni zapis koji dospijeva, pri čemu ta nemogućnost nije rezultat pogoršanja kreditne kvalitete SPN-a ili kreditne kvalitete sekuritiziranih izloženosti.«

Članak 92.

U članku 463. stavku 5. riječ »tablica« briše se, a riječ »razred« zamjenjuje se riječju »rang«.

Članak 93.

U članku 466. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2., koji glasi:

»(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, ponder rizika 6% može se primijeniti na poziciju u najviše nadređenoj tranši sekuritizacije pod uvjetom da je ta tranša u svim aspektima nadređena drugoj tranši sekuritizacijskih pozicija na koju bi u skladu s člankom 465. ove Odluke bio primijenjen ponder rizika 7%, uz sljedeće uvjete:

1) da kreditna institucija može dokazati opravdanost primjene navedenog pondera zbog kvalitete apsorpcije gubitka podređenih tranši u sekuritizaciji i

2) da pozicija ima vanjski kreditni rejting povezan s prvim stupnjem kreditne kvalitete iz Tablice 19. ili 20., ili ako nema rejting, da zadovoljava uvjete iz članka 462. ove Odluke pri čemu »referentna pozicija« označuje poziciju u podređenoj tranši koja bi u skladu s člankom 465. ove Odluke dobila ponder rizika 7%.«

Dosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5.

Članak 94.

Članak 468. mijenja se i glasi:

»Kreditna institucija dužna je na određivanje iznosa izloženosti pozicija bez rejtinga u obliku određenih vrsta okvirnih linija za likvidnost primjenjivati odredbe članka 468.a do članka 470. ove Odluke.«

Članak 95.

Iza članka 468. dodaje se nova podtočka i članak 468.a, koji glase:

»5.5.7.1.a Okvirne linije za likvidnost raspoložive samo u slučaju općeg poremećaja na tržištu

Članak 468.a

Konverzijski faktor 20% može se primijeniti na nominalni iznos okvirne linije za likvidnost raspoložive samo u slučaju općeg poremećaja na tržištu ako ispunjava uvjete prihvatljive okvirne linije za likvidnost iz članka 446. ove Odluke.«

Članak 96.

U Glavi II. Kreditni rizik u točki 5. Sekuritizacijski okvir naslov podtočke »5.5.7.1. Okvirne linije za likvidnost u obliku gotovinskog predujma« mijenja se i glasi: »5.5.7.1.b Okvirne linije za likvidnost u obliku gotovinskog predujma«.

Članak 97.

U članku 481. iza stavka 2. dodaje se stavak 3., koji glasi:

»(3) Iznos izloženosti ponderiran kreditnim rizikom za rizik namire izračunava se tako da se inicijalni kapitalni zahtjev iz stavka 2. ovoga članka pomnoži sa 12,5.«

Članak 98.

U članku 483. stavku 1. točki 2. riječi »(raspoređene u knjigu trgovanja)« brišu se.

Iza stavka 10. dodaju se novi stavci 11. i 12., koji glase:

»(11) Ako kreditna institucija kreditnom izvedenicom štiti izloženost kreditnom riziku ili riziku druge ugovorne strane koja proizlazi iz pozicija knjige banke, kapitalni zahtjev za zaštićenu poziciju dužna je izračunavati u skladu s dijelom 3. ili 4. ove Glave, pri čemu za kreditnu izvedenicu nije dužna izračunavati kapitalni zahtjev za rizik druge ugovorne strane.

(12) Iznimno od stavka 11. ovoga članka, ako kreditna izvedenica nije pozicija knjige trgovanja i ako prijenos rizika ispunjava zahtjeve za priznavanje tehnike smanjenja kreditnog rizika u skladu s dijelom 4. ove Glave, kreditna institucija može takvu kreditnu izvedenicu uključiti u izračun kapitalnog zahtjeva za rizik druge ugovorne strane, pod uvjetom dosljedne primjene.«

Dosadašnji stavci 11. i 12. postaju stavci 13. i 14.

Članak 99.

U članku 486. oznaka »CMVi » zamjenjuje se oznakom »CMVi«.

Formula za izloženost mijenja se i glasi:

[Formula](dodatni/406874.pdf)

Članak 100.

U članku 487. stavku 1. točki 1. oznaka »pref« zamjenjuje se oznakom »pref«.

Članak 101.

U članku 488. stavku 4. točka 3. mijenja se i glasi:

»3) multiplikator rizika druge ugovorne strane (CCRM) koji se primjenjuje na pojedini skup za zaštitu koji proizlazi iz kreditne izvedenice na osnovi nastanka n-tog statusa neispunjavanja obveza jednak je 0,3% za odnosni dužnički instrument koji ima rejting priznate VIPKR koji odgovara stupnju kreditne kvalitete 1 do 3 u skladu s odredbama dijela 2. ove Glave odnosno 0,6% za sve druge referentne obveze (dužničke instrumente).«

Članak 102.

U članku 502. alineji trećoj riječi »internog metode« zamjenjuju se riječima »internog modela«.

Članak 103.

U članku 505. stavku 2. broj »II.« na oba mjesta briše se.

Članak 104.

U članku 507. stavku 3. točki 2. riječi »Tablica 29.« zamjenjuju se riječima »Tablica 26.«.

Članak 105.

U članku 517. stavak 3. mijenja se i glasi:

»(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako kreditna institucija internom zaštitom štiti izloženost kreditnom riziku koji proizlazi iz stavke ili grupe stavki iz knjige banke primjenom kreditne izvedenice iz knjige trgovanja i ako je kreditna institucija kupila kreditnu izvedenicu od priznatog pružatelja kreditne zaštite kojom se kreditni rizik prenosi na tog pružatelja kreditne zaštite te pod uvjetom da je kupljena kreditna izvedenica priznata kao instrument kreditne zaštite u skladu s odredbama dijela 4. Glave II. ove Odluke, ni interna zaštita ni kupljena kreditna izvedenica neće se uključivati u knjigu trgovanja za potrebe izračuna kapitalnih zahtjeva, uz uvjet da kreditna institucija nije primijenila odredbe članka 411. stavka 4. ove Odluke.«

Članak 106.

U članku 526. riječi »iz članka 522. ove Odluke« brišu se.

Članak 107.

U članku 531. u Tablici 27. riječ »garancija« u određenom broju i padežu zamjenjuje se riječima »garancija/jamstvo« u odgovarajućem broju i padežu.

Članak 108.

U članku 535. broj »539.« zamjenjuje se brojem »538.«.

Članak 109.

U članku 539. broj »539.« zamjenjuje se brojem »538.«.

Članak 110.

U članku 547. stavku 1. i 2. broj »551.« zamjenjuje se brojem »550.«

Članak 111.

U članku 557. stavku 1. zarez iza riječi »nose« i riječi »u skladu s člankom 568. stavkom 3. ove Odluke« brišu se.

Članak 112.

U članku 568. stavku 7. riječi »Glave II. ove Odluke« zamjenjuju se riječima »ove Glave«.

Članak 113.

U članku 577. točka 2. mijenja se i glasi:

»2) kreditna institucija ima organizacijsku jedinicu za kontrolu tržišnih rizika koja je neovisna o organizacijskoj jedinici kreditne institucije ovlaštenoj za otvaranje/upravljanje pozicijama u knjizi trgovanja, a odgovorna je višem rukovodstvu kreditne institucije. Navedena je organizacijska jedinica odgovorna za formiranje i provođenje sustava za upravljanje tržišnim rizicima kreditne institucije, za izradu i analizu dnevnih izvješća o podacima dobivenima primjenom internog modela za mjerenje rizika kao i za odgovarajuće mjere koje je potrebno poduzeti u vezi s limitima trgovanja. Ta je organizacijska jedinica zadužena i za provođenje početnog i kontinuiranog vrednovanja internog modela kreditne institucije;«

Članak 114.

U članku 585. stavku 2. riječi »i 151.« brišu se.

Članak 115.

U članku 590. u Tablici 34. u retku »Poslovno bankarstvo« riječi »Izdavanje garancija ili drugih jamstava« zamjenjuju se riječima »Izdavanje garancija i drugih jamstava«.

U retku »Bankarstvo sa stanovništvom (fizičke osobe i MSD)« u stupcu 2. izraz »Financijski leasing« stavlja se u novi redak.

Članak 116.

U članku 609. stavak 3. točka 2. mijenja se i glasi:

»2) ima rejting dodijeljen od priznate VIPKR; dodijeljeni rejting ne može biti viši (nepovoljniji) od rejtinga koji odgovara 3. stupnju kreditne kvalitete, a koji se koristi za ponderiranje izloženosti prema institucijama na način određen u dijelu 2.2. Glave II. ove Odluke i«

Članak 117.

U članku 611. stavku 2. broj »III.« zamjenjuje se brojem »IV.«.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 118.

(1) Kreditna institucija dužna je primijeniti članak 87. ove Odluke na sekuritizacijske pozicije izdane nakon 31. prosinca 2010.

(2) Kreditna institucija dužna je primijeniti odredbe članka 87. ove Odluke na postojeće sekuritizacijske pozicije kojima se nove odnosne izloženosti dodaju ili zamjenjuju nakon 31. prosinca 2014.

Članak 119.

Ova se Odluka objavljuje u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 31. ožujka 2010., osim članka 1. ove Odluke, koji stupa na snagu 1. siječnja 2011., članka 87. ove Odluke, koji stupa na snagu 31. prosinca 2010. te osim članaka 9. i 114. ove Odluke, koji stupaju na snagu na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju.

O. br. 1-020/01-10/ŽR
Zagreb, 4. siječnja 2010.

Guverner
Hrvatske narodne banke
dr. sc. Željko Rohatinski, v. r.

Odluka, NN 2/2010-18