## Klasifikacija proizvoda po djelatnostima Republike Hrvatske - KPD 2002

### NN 128/2003 (9.8.2003.), Klasifikacija proizvoda po djelatnostima Republike Hrvatske - KPD 2002

# DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

**1929**

Na temelju članka
43. Zakona o službenoj statistici (NN, br. 103/03.) Državni zavod za statistiku
određuje

## KLASIFIKACIJU PROIZVODA PO DJELATNOSTIMA REPUBLIKE HRVATSKE – KPD 2002.[1)](#_ftn1)

### I. UVOD (OPĆI DIO)

Klasifikacija proizvoda
po djelatnostima Republike Hrvatske (RH) poznata je pod kraticom KPD. Prvu
verziju KPD-a 1996. izradio je Državni zavod za statistiku (DZS) 1997. i
objavio u Narodnim novinama br. 68/97. KPD je uveden kao središnja statistička
klasifikacija proizvoda po djelatnostima RH u kojoj su proizvodi razvrstani
prema kriteriju ekonomskog podrijetla i strukturirani prema djelatnostima
Nacionalne klasifikacije djelatnosti – NKD-a[2)](#_ftn2). S obzirom na to da je
NKD izrađen na temelju Statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u
Europskoj zajednici – NACE Rev. 1, i KPD je izrađena na temelju istovrsne
Statističke klasifikacije proizvoda po djelatnostima u Europskoj ekonomskoj
zajednici – CPA 1996[3)](#_ftn3) i s njom je u cijelosti
usporediv. NACE Rev. 1 i CPA 1996 čine okosnicu integriranog sustava
klasifikacija djelatnosti i proizvoda Europske unije (EU), poznatog pod nazivom
ISCAP[4)](#_ftn4).
Na temelju ISCAP-a nacionalno je izrađen podsustav integriranih klasifikacija
djelatnosti i proizvoda NKD i KPD s ciljem osiguranja međunarodne usporedivosti
statističkih podataka koji se prikupljaju i objavljuju na temelju njih, a u
njemu KPD ima ulogu središnje klasifikacije proizvoda.

U okviru
međunarodnih revizija statističkih ekonomskih klasifikacija NACE Rev. 1 i CPA
1996. tijekom 2002. koje se prema propisima EU-a u pravilu obavljaju svake
četiri godine, stupile su na snagu revidirane verzije NACE-a Rev. 1.1[5)](#_ftn5)
i CPA 2002. Primjena tih klasifikacija prema istim propisima počinje od početka
2003. s prijelaznim razdobljem od godinu dana, što znači da konačna primjena
počinje u 2004. Kako bi nacionalna statistika zadržala usporedivost svojih
pokazatelja sa statističkim pokazateljima EU-a, bilo je nužno pristupiti
reviziji svih istovrsnih nacionalnih statističkih klasifikacija koje su izrađene
na temelju statističkih standarda EU-a. Rezultat tog usklađivanja je izrada
revidirane verzije NKD-a 2002.[6)](#_ftn6) i revidirane verzije
KPD-a 2002., koja je predmet ovih statističkih standarda.

**1. Revizija središnjih klasifikacija proizvoda**

Statističke klasifikacije,
koje se također nazivaju i nomenklature, pripadaju osnovnim instrumentima bez
kojih se statistički podaci ne mogu prikupljati. One su, međutim, više od samo
prijeko potrebnog preduvjeta: one također predstavljaju važan čimbenik u
kvaliteti statističkih informacija. Budući da su klasifikacije temeljni
instrumenti za kategoriziranje pojava stvarnog svijeta, postoji potreba da se s
vremena na vrijeme revidiraju jer se stvarni svijet mijenja. Takva revizija ne
utječe samo na pojedine elemente klasifikacije nego i na cijelu hijerarhijsku
strukturu, a posebno se odnosi na središnje klasifikacije proizvoda, koje imaju
ulogu mosta između međunarodnih, europskih i nacionalnih klasifikacija
djelatnosti i proizvoda.

Zajedničkom
svjetskom i europskom revizijom klasifikacija pod radnim nazivom Operation 2002
revidirane su i usklađene sljedeće ekonomske klasifikacije integriranog sustava
(ISCAP-a), u kojem središnju ulogu imaju ekonomske klasifikacije proizvoda CPA
i CPC, a nacionalno je to KPD.

if !supportLists§
endifISIC Rev. 3.1[7](#_ftn7)),
CPC 1.1, HS 2002[8)](#_ftn8),
SITC Rev. 3[9)](#_ftn9)
(svjetska razina), gdje **CPC** ima
ulogu središnje klasifikacije

if !supportLists§
endifNACE Rev. 1.1, CPA 2002,
CN 2002[10)](#_ftn10),
PRODCOM List 2002[11)](#_ftn11) (razinaEU-a),gdje **CPA** ima ulogu
središnje klasifikacije

if !supportLists§
endifNKD 2002., KPD 2002., CT
2002.[12)](#_ftn12),
NIP 2002.[13)](#_ftn13)
(nacionalna
razina), gdje **KPD** ima ulogu
središnje klasifikacije

**2. Međunarodna harmonizacija statističkih
klasifikacija djelatnosti i proizvoda**

Razlog
harmonizacije statističkih klasifikacija na međunarodnoj razini jest činjenica da
je svaka država članica EU-a imala svoje nacionalne sustave statističkih
klasifikacija djelatnosti i proizvoda s različitom strukturom i razinom razrade
te različitu učestalost istraživanja i različite jedinice mjere. To je sve
pokazivalo nekonzistentan pristup, a posljedica tog pristupa bila je da su
podaci temeljeni na tako heterogenim klasifikacijskim sustavima bili teško
međusobno usporedivi.

Međunarodna
harmonizacija u nadležnosti je međunarodnih statističkih tijela, posebno
Eurostata i Unstata, kako između njih samih tako i između njihovih država
članica. Proces usklađivanja počeo je još sedamdesetih godina, a rezultirao je
temeljitim revizijama međunarodnih statističkih klasifikacija i razvijanjem
nekih novih klasifikacijskih sustava koji su u procesu razvoja postali dio
sadašnjeg ISCAP-a, koji ima sljedeći koncept:

üusklađivanje *istovrsnih* klasifikacija:
usklađivanje se izvodilo tako da su se elementi jedne klasifikacije
harmonizirali s elementima druge. Takav je odnos ostvaren između NACE-a Rev. 1.1
i ISIC-a Rev. 3.1, gdje se prva temelji na elementima druge. Međutim, pri
postizanju harmonizacije bilo je potrebno uzeti u obzir ne samo pojedinačne
elemente klasifikacije nego i njezinu strukturu. To je bilo osobito nužno u
slučaju klasifikacija djelatnosti jer hijerarhijska struktura utječe na
klasifikaciju statističkih jedinica koje se razvrstavaju na temelju njihove
glavne djelatnosti primjenom metode *top
down* (od vrha prema dolje), tj. razvrstavanjem najprije od najviše razine a
potom prema detaljnijim razinama klasifikacije.

üusklađivanje statističkih klasifikacija *djelatnosti i proizvoda*: u ovom
kontekstu usklađivanje ne znači samo agregiranje ili dezagregiranje nego
održavanje konzistentnih pojmovnih odnosa. Tijekom 2002. usklađivanje je izvršeno
na svjetskoj razini i razini EU-a:

if !supportLists·
endifrevidirana je *svjetska* klasifikacija djelatnosti–ISIC Rev. 3.1 (prijašnja verzija ISIC Rev. 3) na temelju  koje je revidirana i svjetska klasifikacija
proizvoda CPC 1.1 (prijašnja verzija CPC 1). Osnovni elementi pri izradi CPC-a
1.1 za prenosivu robu (*transportable
goods*) bili su elementi  HS-a i to
verzije HS 2002, na temelju kojeg se prikupljaju podaci o statistici vanjske
trgovine, a koji ujedno služi za međunarodnu carinsku uporabu.

if !supportLists·
endifrevidirane su
klasifikacije *razine EU-a* i usklađene
s klasifikacijama *svjetske razine*.
Verzije EU-a izvedene su na načelu daljnje dezagregacije odgovarajućih
elemenata svjetskih klasifikacija. Revidiran je NACE Rev. 1.1 (prijašnja
verzija NACE Rev. 1) i usklađen s ISIC-om Rev. 3.1.  Revidiran je i CPA 2002 (prijašnja verzija CPA 1996) i usklađen s
CPC-om 1.1. Pri izradi nove verzije CPA 2002 osnovni elementi za prenosivu robu
bili su elementi CN-a, i  to verzije CN
2002, koja je na šesteroznamenkastoj razini sukladna s HS-om 2002.

Sve revidirane
klasifikacije EU-a imaju obvezatan karakter i donose se kao Propisi EU-a.
Neobvezatno ih primjenjuju države Efte i EEA, a sve klasifikacije UN-a svjetske
razine donose se preporukom.

if !supportEmptyParas endif

**3. Nacionalna harmonizacija statističkih klasifikacija
djelatnosti i proizvoda**

Jedan od glavnih zadataka hrvatske statistike je
uvođenje harmoniziranih statističkih standarda EU-a  kako bi se u nacionalno statističko praćenje postupno uvodila
međunarodno usporediva statistika. Taj zadatak ne implicira samo usklađivanje
statističkih definicija, metodologija i slično nego i usklađivanje statističkih
klasifikacija koje se koriste u prikupljanju, publiciranju i analizi podataka.

DZS
je još 1991. donio odluku o uvođenju statističkih klasifikacija koje će biti
sukladne statističkim klasifikacijama EU-a. Dodatno je odlučeno da se
statističke klasifikacije EU-a preuzmu u cijelosti ili da predstavljaju njihove
izvedenice kako bi se osigurala usporedivost statističkih podataka EU-a (a
preko EU-a i međunarodna) te su izrađene **prve
verzije** statističkih harmoniziranih klasifikacija:

if !supportLists§
endifNKD (izvedenica NACE-a
Rev. 1); KPD (preuzet CPA 1996); NIPUM 97.[14)](#_ftn14) (izvedenica KPD-a
1996.); NIP 95., NIP 97., NIP 99., NIP 2001. i NIP 2002. (izvedenice PRODCOM
List referentne godine); i CT 1996 do 2001 (izvedenice HS-a 1996) te CT 2002 i
CT 2003 (izvedenice CN-a 2002 i CN-a 2003) iz nadležnosti Carinske uprave; gdje
***KPD***
ima ulogu središnje statističke klasifikacije proizvoda.

Navedene statističke klasifikacije (uključujući
carinsku klasifikaciju CT), primjenjivale su se okvirno od **1995. sve do zaključno 31. prosinca 2003.**

**Od 1. siječnja 2004.** primjenjivat će seu svim statističkim istraživanjima RH i Poslovnom registru
(predviđena uporaba do 31. prosinca 2006.), a odnosi se na sljedeće revidirane
i harmonizirane verzije:

if !supportLists§
endifNKD 2002. (izvedenica
NACE-a Rev. 1.1); KPD 2002 (preuzeti CPA 2002); CT 2004 (izvedenica CN-a 2004);
NIP 2003. (izvedenica PRODCOM List 2003); gdje ***KPD 2002*** ima ulogu
središnje statističke klasifikacije proizvoda.

U
tablici 1. dajemo usporedni prikaz prve verzije klasifikacija NKD i KPD u
odnosu na nove revidirane verzije NKD-a 2002. i KPD-a 2002.

Tablica
1. Struktura i broj naslova KPD-a 1996. i KPD-a 2002. u odnosu na NKD i NKD
2002.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Razina  klasifikacije | NKD | | KPD | |
| NKD | NKD 2002. | KPD 1996. | KPD 2002. |
| Područja | 17 | 17 | 17 | 17 |
| Potpodručja | 31 | 31 | 31 | 31 |
| Odjeljci | 60 | 62 | 60 | 62 |
| Skupine[15)](#_ftn15) | 222 | 224 | 219 | 223 |
| Razredi[16)](#_ftn16) | 503 | 514 | 491 | 502 |
| *Podrazredi[17)](#_ftn17)* | *570* | *585* | *-* | *-* |
| Kategorije | - | - | 946 | 1146 |
| Potkategorije | - | - | 2303 | 2608 |

Iz tabele 1. vidi
se upravo ta povezanost KPD-a s NKD-om. Naime, KPD 2002. (kao i prijašnja
verzija) jest klasifikacija proizvoda čiji se elementi strogo odnose na djelatnosti
kako ih definira NKD. Svaki proizvod, bilo da je riječ o *prenosivoj bilo o neprenosivoj robi ili usluzi*, dodijeljen je
(jednoznačno) samo jednoj djelatnosti iz NKD-a 2002. Povezivanje s
djelatnostima kako ih definira NKD 2002. daje KPD-u 2002. strukturu paralelnu
strukturi NKD-a 2002. na svim razinama NKD-a 2002. *osim na peteroznamenkastoj razini podrazreda* (nacionalno uvedena
razina).

**Sljedeća**
velika revizija statističkih klasifikacija predviđa se za **2007**., u okviru ponovnog usklađivanja nacionalnog podsustava
statističkih ekonomskih klasifikacija s revidiranim sustavom EU-a (i svjetskim)
koji će stupiti na snagu 1. siječnja 2007. ("Operacija 2007".).

**II. KLASIFIKACIJA PROIZVODA PO DJELATNOSTIMA RH – KPD
2002.**

**1. Pojmovi i definicije KPD-a 2002.**

KPD je
klasifikacija u kojoj se razvrstavaju proizvodi prema djelatnostima koje ih
pretežno proizvode, a definirani su NKD-om 2002. Pod **pojmom proizvod** (*product*)
u ovoj klasifikaciji podrazumijeva se prenosiva roba (*transportable goods*), neprenosiva roba (*non transportable goods*) i usluge (*services*).

Poznavanje razlika
između klasifikacija djelatnosti i proizvoda važno je za njihovo razumijevanje
te ih  navodimo:

**ü****klasifikacija
ekonomskih djelatnosti** kategorizira
podatke prema jedinici djelatnosti, tj. pojedinačnom pogonu ili skupini pogona
što čini ekonomski entitet kakav je poduzeće. Ona pruža osnovu za pripremu i
prikupljanje statističkih podataka za proizvodnju i različite inpute u
proizvodni proces (rada, materijala, energije, itd.) tako definiranih jedinica.

**ü****klasifikacija
proizvoda** kategorizira proizvode
(robu i usluge) sa zajedničkim karakteristikama. Ona pruža osnovu za pripremu i
prikupljanje statističkih podataka za proizvodnju, raspodjelu, potrošnju,
vanjsku trgovinu i transport tako definiranih proizvoda.

KPD 2002.
uključuje kategorije za sve proizvode koji mogu biti subjekt domaćih i
međunarodnih transakcija ili se mogu naći na zalihi. Ne obuhvaća samo proizvode
koji su output iz ekonomskih djelatnosti (uključujući prenosive i neprenosive
robe) nego i zemljište i neopipljivu aktivu koja proizlazi iz pravnih ili
računovodstvenih postupaka kao što su patenti, licence, zaštitni znakovi i
autorska prava (iako se oni u SNA tretiraju kao neproizvedena aktiva, uključeni
su u bilančne liste i završne račune poduzeća) zbog važne nacionalne i
međunarodne trgovine i velike zainteresiranosti korisnika za te podatke.

**2. Uporaba i razlozi uvođenja KPD-a 2002.**

if !supportLists·
endifKPD 2002. treba se koristiti
kao temelj za izradu ili revidiranje različitih nacionalnih klasifikacija
potrebnih za praćenje posebnih područja ili aspekata gospodarstva (proizvodnju,
vanjsku trgovinu, transport, cijene, potrošnju). Treba osigurati i okvir za
međunarodnu usporedivost podataka raznovrsnih statističkih istraživanja koja se
bave istraživanjem roba, usluga i aktivekorištenjem istovrsnih ekonomskih klasifikacija proizvoda ili njihovih
izvedenica:

if !supportListsü
endifna nacionalnoj razini
između: NKD 2002. – KPD 2002. – NIP/NIPUM (verzije od 2002. do 2006.) – CT
(verzije od 2002. do 2006.)

if !supportListsü
endifna međunarodnoj razini:

if !supportLists§
endif*razina EU-a*: NACE Rev. 1.1 ¨ CPA 2002 ¨ PRODCOM List 2003 ¨ CN 2003    ***i***

if !supportLists§
endif*svjetska razina*:
ISIC Rev. 3.1 ¨ CPC 1.1¨ HS 2002 ¨ SITC Rev. 3.

Osim navedenog,
KPD 2002. može  se u nacionalnom
statističkom sustavu koristiti i za:

if !supportListsü   endifprikupljanje i publiciranje podataka raznovrsnih
statističkih istraživanja koja zahtijevaju razinu proizvoda (roba ili usluga),
npr. industrijske statistike, statistike vanjske trgovine, statistiku platne bilance,
statistiku nacionalnih računa itd.

if !supportListsü   endifkao temelj za rekompiliranje osnovnih statističkih
podataka (i analizu) iz njihovih izvornih klasifikacija u standardnu
klasifikaciju.

**III.
STRUKTURA I OPĆA NAČELA KORIŠTENA PRI IZRADI KPD-a 2002.**

**1. Struktura KPD-a 2002.**

KPD
2002. je klasifikacijski sustav sa ***šest hijerarhijskih razina i jednom
međurazinom***. Budući da je KPD 2002. usklađen sa strukturom NKD-a 2002.,
prve četiri razine i međurazine slične su po opisu i strukturi razinama NKD-a.
Hijerarhijske razine KPD-a 2002 i njihovo označavanje je sljedeće:

if !supportListsü   endif*prva razina* sastoji se od jednoslovne oznake *područja* KPD-a 2002.

if !supportListsü   endif*međurazina[18](#_ftn18)*)
sesastoji od dvoslovne oznake *potpodručja* KPD-a 2002.

if !supportListsü   endif*druga razina* sastoji se od dvoznamenkaste brojčane oznake *odjeljaka* KPD-a 2002.

if !supportListsü   endif*treća razina* sastoji se od troznamenkaste brojčane oznake *skupina* KPD-a 2002.

if !supportListsü   endif*četvrta
razina* sastoji se od
četveroznamenkaste brojčane oznake *razreda*
KPD-a 2002.

if !supportListsü   endif*peta razina* sastoji se od peteroznamenkaste brojčane oznake
kategorija KPD-a 2002.

if !supportListsü   endif*šesta razina* sastoji se od šesteroznamenkaste brojčane oznake *potkategorija* KPD-a 2002.

**2. Sustav označavanja i raščlanjenost KPD-a 2002.**

*Sustav
označavanja* iz NKD-a 2002. preuzet je
i u KPD-u 2002. U KPD-u 2002. dodatno postoji
druga točka između četvrte i pete znamenke. Na taj se način sustav
označavanja u KPD-u ne može zamijeniti sa sustavom označavanja u CT-u (tj.
HS-u), koji također ima točku između četvrte i pete znamenke, ali nema između
druge i treće znamenke kao u KPD-u, a preuzet je iz brojčanog označavanja
NKD-a, npr. KPD 2002. šifra: 01.11.51 i vezna šifra CT-a 2002 (tj. HS-a
2002): 1212.91.

U
tablici 2. usporedno je prikazan sustav označavanja hijerarhijskih razina KPD-a
2002. u odnosu na NKD 2002. Peteroznamenkaste i šesteroznamenkaste brojčane
oznake KPD-a 2002. iz praktičnih razloga označavaju se tako da prva
peteroznamenkasta šifra počinje s 1 bez obzira na to postoji li više od jedne
kategorije ili ne. Međutim, kod šesteroznamenkaste brojčane oznake stavlja se 0
ako postoji samo jedna potkategorija unutar te kategorije. Za označavanje se
koriste brojke na jednostavan način počinjući s 0 odnosno 1. Jedina su iznimka
od tog pravila industrijske usluge, koje su uglavnom označene s 9 na
peteroznamenkastoj razini i onda kad 9 ne bi bio idući broj u numeričkom
nizu.

##### Tablica 2. Hijerarhijske razine KPD-a 2002. u odnosu na NKD 2002.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Vrsta klasifikacije** | **HIJERARHIJSKE RAZINE** | | **Broj slovnih ili brojčanih** |
| **razina raščlanjenosti** | oznaka | **oznaka** |
| NKD 2002. | područje | A – Q | jednoslovna |
| potpodručje | CA – DN[18)](#_ftn19) | dvoslovna |
| odjeljak | 01 –  99 | dvoznamenkasta |
| skupina | 01.1 –  99.0 | troznamenkasta |
| razred | 01.11 –  99.00 | četveroznamenkasta |
| podrazred | 01.11 –  99.0 | peteroznamenkasta |
| KPD 2002. | kategorija | 01.11.1 –  99.00.1 | peteroznamenkasta |
| potkategorija | 01.11.11 –  99.00.10 | šesteroznamenkasta |

Iz
tablice 2. vidi se i odstupanje KPD-a 2002. od NKD-a 2002. na peteroznamenkastoj
razini podrazreda. To odstupanje logična je posljedica uvođenja dodatnih
nacionalnih dezagregacija izvornih razreda NACE-a Rev. 1.1, koje su uvedene
zbog potrebe reflektiranja strukture nacionalnog gospodarstva na detaljnijoj
razini (što je učinila i većina zemalja EU-a). To nadalje znači da je
nacionalni potklasifikacijski sustav koji se nadovezuju na NKD 2002. međusobno
usporediv s              NKD-om 2002.
samo do najniže izvorne razine NACE-a Rev. 1.1 (četveroznamenkaste brojčane
oznake razreda). Iznimno, odstupanja se mogu javiti i iz drugih razloga:
detaljna veza između proizvoda i djelatnosti može se uspostaviti samo do
određenog stupnja. Postoje slučajevi kad se proizvodi mogu pripisati
djelatnostima samo na nekoj razini višoj od razine razreda (npr. tekstilna
pređa i tkanine), a postoje i slučajevi kada se klasifikacija temelji na
određenim konvencijama (npr. otpaci i ostaci).

Slijedi
usporedni tablični prikaz raščlanjenosti NKD-a 2002. i KPD-a 2002. u odnosu na agregirane
vrste proizvoda/usluga i djelatnosti grupirane po područjima NKD-a.

if !supportEmptyParas endif

Tablica 3. Raščlanjenost strukture KPD-a 2002. prema
specifičnim područjima NKD-a 2002.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | **K  P  D   2  0  0  2.    –    B    R    O   J      N   A   S   L   O   V   A** | | | if !supportEmptyParas endif |
| Razina  raščlanjenosti | UKUPNO  područja A – Q | PROIZVODNJA | | GRAÐEVINARSTVO | USLUGE |
| POLJOPPRIVREDA:           područja: A, B | INDUSTRIJA:                područja: C, D, E | područje:  F | područja:                        G – Q |
| Područje | 17 | 2 | 3 | 1 | 11 |
| Potpodručje | 31 | 2 | 17 | 1 | 11 |
| Odjeljak | 62 | 3 | 30 | 1 | 28 |
| Skupina | 223 | 6 | 120 | 5 | 92 |
| Razred | 502 | 14 | 255 | 17 | 216 |
| Kategorija | 1146 | 43 | 772 | 42 | 289 |
| Potkategorija | 2608 | 96 | 1713 | 100 | 699 |

Raščlanjenost
klasifikacija na najnižoj razini usporedbe NKD-a 2002. (razredi) i KPD-a 2002.
(potkategorije) najveća je u industrijskom sektoru (255) i veća je od sveukupnih
uslužnih djelatnosti NKD-a 2002. (216) uključujući građevinarstvo (17). U KPD-u
2002. ta je razlika još veća u korist proizvoda industrijskog sektora (1713), a
razlog je relativna nerazvijenost klasifikacija uslužnih statistika ili njihova
neharmoniziranost na razini EU-a i svjetskoj razini.

**IV. NAČELA
RAZVRSTAVANJA PROIZVODA  U KPD-u 2002.**

**1. Kriteriji razvrstavanja proizvoda u KPD-u 2002.**

Temeljna načela koja su primijenjena pri razvrstavanju
proizvoda u KPD-u 2002., u cijelosti su preuzeta iz CPA 2002 s obzirom na to da
je KPD 2002. preuzet u cijelosti, bez dodatnih dezagregacija. Iz tog se razloga
u tekstu uz nacionalne klasifikacije NKD, KPD, CT i druge u zagradi daju i
nazivi izvornih klasifikacija tj. NACE, CPA, HS i druge jer je sva načela i
konvencije donio EU i/ili UN/ECE na međunarodnoj razini, a RH ih je preuzela
zajedno s klasifikacijama. Iznimka su ovdje statističke klasifikacije ISIC i
CPS (svjetske razine) koje do sada u RH nisu prevedene niti su se koristile, te
nacionalne verzije ne postoje. U KPD-u 2002. primijenjeni su sljedeći kriteriji
razvrstavanja proizvoda:

*a) kriterij industrijskog podrijetla*, tako da se svaki proizvod razvrstava po
industrijskoj djelatnosti koja karakteristično proizvodi taj proizvod, pri čemu
su djelatnosti definirane prema NKD-u 2002. (tj. NACE-u Rev. 1.1). Suprotno
tome, u CPC-u 1.1 razvrstavanje se temelji na fizičkom svojstvu proizvoda kao i
u CT-u 2002 (tj. HS-u 2002). Na primjer, u KPD-u 2002. (tj. u CPA 2002) sirova
neprerađena koža razvrstana je kao proizvod klaonica, zajedno s mesom i ostalim
proizvodima koji su zapravo karakteristični proizvodi klaoničke djelatnosti,
dok je CPC 1.1 razvrstava kao poljoprivredni proizvod. Tako razvrstavanje
proizvoda prema industrijskom podrijetlu daje klasifikaciji proizvoda potpunu
sponu s klasifikacijom djelatnosti, što se reflektiralo i sustavom brojčanog
označavanja KPD-a 2002. (tj. CPA 2002), koji je na višim razinama sličan
označavanju u NKD-u 2002. (tj. NACE-u
Rev. 1.1), a na najnižim razinama njegovo je proširenje.

*b) kriterij najmanjih elemenata CT-a 2002 (tj. HS-a
2002)* za prenosiva dobra *kao najmanjih građevnih elemenata KPD-a
2002.* (tj. CPA 2002). Međutim, u nekoliko slučajeva potkategorije KPD-a 2002.
(tj. CPA 2002) nisu definirane na razini agregiranijih tarifnih brojeva CT-a
2002 (tj. HS-a 2002) nego na *8-znamenkastoj
razini CT-a 2002* (tj. CN-a 2002). U posljednjem stupcu strukture KPD-a
2002. *(tj. CPA 2002),* koja se nalazi
u dodatku ovih standarda, navedene su referentne veze odnosno brojčane oznake
stavaka *6-znamenkastih/8 znamenkastih
razina* CT-a 2002 *(tj. razina HS-a
2002/CN-a 2002).*

***Iznimke od
gornjeg kriterija,***  kada se koriste druge kombinacije, jesu
sljedeće:

if !supportLists§  endif*agregiraniji
elementi CT-a 2002 (tj. HS-a 2002)* u
slučajevima u kojima se *CT 2002 (tj. HS
2002)* ne pridržava kriterija industrijskog podrijetla proizvodi s
različitim industrijskim podrijetlom uključeni su u jedan šteroznamenkasti
tarifni broj *CT-a 2002 (na razini HS-a
2002)*. To se događa kada se neka roba ili usluge proizvode na takav način
da njihovo industrijsko podrijetlo više nije prepoznatljivo u samim proizvodima
ili kad *CT 2002 (na razini HS-a 2002)*
ne čini potrebnu razliku. Npr., tek u vrlo malobrojnim slučajevima *CT 2002 (na razini HS-a 2002)* razlikuje
metalne proizvode od lijevanih proizvoda i ostale metalne proizvode. Dodatno,
velik je broj lijevanih proizvoda u *CT-u
2002 (na razini HS-a 2002)* razvrstano kao dijelovi strojeva ili drugih
proizvoda. Iz tih razloga, ni u CPC 1.1 nema izdvojene posebne kategorije za
proizvode npr. od lijevanog željeza koji nemaju referentnu vezu s ISIC-om Rev.
3.1 (skupina 273 Lijevanje metala). Takvi su proizvodi uključeni u kategorije
koje sadrže slične proizvode bez obzira na to jesu li lijevani ili ne. Slično
tome tretiraju se usluge trgovine na malo s istom vrstom usluga koje pružaju
nespecijalizirane i specijalizirane prodavaonice te trgovci na malo koji nemaju
dućane. Tako su u CPC-u 1.1 referentne veze s ISIC-om Rev. 3.1 navedene samo za
usluge specijaliziranih prodavaonica(konkretnije
su definirane), dok za usluge nespecijaliziranih prodavaonica uopće nisu
navedene referentne veze s ISIC-om Rev. 3.1 (tj. za skupine 521 i 525).

if !supportLists§  endif*dezagregiraniji
elementi od 6-znamenkaste razine CT-a 2002 (tj. HS-a 2002*) *je
8-znamenkasta razina CT-a 2002* *(tj.
CN-a 2002*). U nekim slučajevima potkategorije KPD-a 2002. (tj. CPA 2002)
nisu definirane na *6-znamenkastim
razinama CT-a 2002 (tj. razina HS-a 2002*). To su slučajevi u kojima se
potkategorija KPD-a 2002. (tj. CPA 2002) trebala raščlaniti prema industrijskom
podrijetlu (temeljni kriterij razvrstavanja), a *6-znamenkaste razine CT-a 2002* (tj. podstavke HS-a 2002) nisu bile
dovoljno detaljne da to osiguraju. Tada su u KPD-u 2002. (tj. CPA 2002), dane referentne
oznake veza s CT-om 2002 na *8-znamenkastoj
razini CT-a 2002 (tj. CN-a 2002)* jer je u KPD-u 2002. raščlanjenost bila
niža (npr. u odjeljku 23 rafinirani naftni proizvodi) nego na *6-znamenkastoj razini CT-a 2002 (tj. HS-a
2002) zbog komparacije na razini EU-a.*

if !supportLists§  endif *dio slučajevi* koji označavaju iznimne
tzv. dio slučajeve (izvorno ex), u kojima potkategorija KPD-a 2002. (tj. CPA
2002) uključuje samo dio tarifnog broja CT-a 2002. (tj. HS-a 2002/CN-a 2002), a
oznaka referentnih veza sa šifrom CT-a 2002
ima oznaku dio. Razlog tome je postojanje malobrojnih slučajeva u kojima
čak ni detaljna *8-znamenkasta razina*
CT-a 2002 (tj. CN-a 2002) nije bila dovoljna te se definiranje sadržaja
određene potkategorije KPD-a 2002.  (tj.
CPA 2002) u smislu CT-a 2002 (tj. HS-a 2002./CN-a 2002) moglo postići samo
stvaranjem tzv. dio slučaja. Tada oznaka dio znači da potkategorija KPD-a 2002.
(tj. CPA 2002) uključuje samo dio sadržaja tog tarifnog broja CT-a 2002 (tj.
HS-a 2002/CN-a 2002). Na primjer, pri razvrstavanju mlijeka u CT-u 2002 (tj.
HS-u 2002/CN-u 2002) navedena je šifra 0401.20 dio jer CT 2002 (tj. HS 2002/CN
2002) ni na jednoj razini ne razlikuje sirovo mlijeko (kao proizvod
poljoprivredne djelatnosti: 01.21.20) od prerađenog mlijeka (kao proizvoda
prerađivačke djelatnosti tj. mljekara: 15.51.11).

***Problemi
vezani uz primjenu kriterija najmanjih elemenata****6-znamenkastih razina* **CT-a 2002 (tj. HS-a 2002)** kao temeljnih
elemenata KPD-a 2002. (tj. CPA 2002) u cilju opće harmonizacije raznovrsnih
klasifikacija *proizlaze iz sljedećih
činjenica:*

=> *CT 2002
(tj. HS 2002) ima posebnu strukturu i namjenu*. Klasifikacija koja bi se
temeljila isključivo na CT-u 2002 (tj. HS-u 2002) neizbježno bi bila pod
utjecajem kriterija razvrstavanja primijenjenih u CT-u 2002 (tj. HS-u 2002), u
kojima je temeljni kriterij razvrstavanja *fizičko
svojstvo proizvoda*, a ne njegovo *industrijsko
podrijetlo* kao u KPD-u 2002. (tj. CPA 2002) jer pojedinačni elementi CT-a
2002 (tj. HS-a 2002) nisu uvijek homogeni u odnosu na industrijsko podrijetlo

 => način na koji su proizvodi
strukturirani u HS-u 2002 (definicije i poredak različitih zaglavlja) imali bi
snažan utjecaj na klasifikaciju koja bi se temeljila na njemu

=> *primarna namjena CT-a 2002 (tj. HS-a 2002)* jestnjegovo korištenje kao klasifikacije za carinske potrebe. Zbog
toga razina detalja u *CT-u 2002 (tj. HS-u
2002)* može biti različita unutar raspona obuhvaćenih proizvoda u KPD-u
2002. (tj. CPA 2002). Kad bi se elementi KPD-a 2002. (tj. CPA 2002) temeljili
isključivo na elementima *CT-a 2002 (tj.
HS-a 2002)*, proizvodi koji se nikad ili rijetko pojavljuju u međunarodnoj
trgovini sigurno ne bi bili prikazani na odgovarajućoj razini detalja u KPD-u
2002. (tj. CPA 2002).

*c) primjena konvencija,* kao u slučaju *rabljenih*
odnosno *starih* proizvoda (npr. plovila
za rezanje), gdje je *razvrstavanje
izvršeno na temelju dogovora odnosno konvencije*. Rabljeni proizvodi
razvrstani su u istu djelatnost kao i *novoproizvedeni*,
dakle ne prema kriteriju industrijskog podrijetla jer prema kriteriju
razvrstavanja CT-a 2002 (tj. HS-a 2002)razlika
novih i rabljenih proizvoda nije suštinska, a za carinu nije zapravo ni
prepoznatljiva, tako da se samo iznimno (npr. kod motornih vozila) primjenjuje
razlikovanje te vrste, što je tada i ugrađeno u KPD 2002. (tj. CPA 2002), npr.
34.10.25 Motorna vozila za prijevoz osoba, rabljena.

*d) kriterij važnosti proizvoda* u KPD-u 2002. preuzet je iz CPA 2002, atemeljio se na uvođenju dodatne
dezagregacije CPC-a 1.1 prema specifičnim nacionalnim potrebama zemalja članica
EU-a ili Eurostata koje se bave praćenjem ekonomskih karakteristika
gospodarstva EU-a. Rezultat primjene tog kriterija jest da KPD 2002. (tj. CPA
2002) ima oko 500 potkategorija više nego što postoji podrazreda u CPC-u 1.1.
Kriterij važnosti proizvoda s nacionalnog aspekta u ovoj verziji KPD-a 2002.
(ni u prošloj) uopće nije cjelovito primijenjen jer je odlučeno da se preuzme
izvorna verzija CPA 2002 bez dodatnih dezagregacija, kriterij važnosti
proizvoda će se primijeniti u posebnim klasifikacijama koje će se izvoditi iz KPD-a
2002.

**2. Posebni
kriteriji za razvrstavanje proizvoda u KPD-u 2002.**

U
prošloj točci izneseni su temeljni kriteriji i postupci primijenjeni pri
strukturiranju KPD-a 2002. (tj. CPA 2002). Međutim, potrebno je objasniti i
nekoliko *posebnih primijenjenih kriterija*
kako bi se mogla razumjeti struktura i način razvrstavanja svih proizvoda u
KPD-u 2002. (tj. CPA 2002). Ti posebni kriteriji odnose se na *određene skupine proizvoda* u kojima su
primijenjeni posebni kriteriji. Neki od tih *posebnih
kriterija i načela* odnose se na *odstupanja
KPD-a 2002. (tj. CPA 2002) od CPC-a 1.1 ili CT-a 2002* (tj. HS-a 2002) te ih
redom navodimo:

**a) Tekstilna pređa i konac; tekstilne
tkanine**

U NKD-u 2002. (tj. NACE Rev. 1.1) postoji nekoliko
razreda djelatnosti za Pripremu i predenje tekstilnih vlakana (17.11 – 17.17) i
nekoliko razreda za Proizvodnju tkanina (17.21 – 17.25). Svi ti razredi
djelatnosti definirani su prema primijenjenoj tehnologiji, npr. 17.11 Priprema
i predenje vlakana pamučnoga tipa. Međutim, proizvodi koje razlikuje CT 2002
(tj. HS 2002) – *tekstilna pređa i
tekstilne tkanine* definirani su prema glavnoj sirovini od koje se sastoje.
Iz tih razloga nije bilo moguće ostvariti vezu među elemenatima CT-a 2002 (tj.
HS-a 2002) i razreda NKD-a 2002. (tj. NACE-a Rev. 1.1), što je utjecalo i na
KPD 2002. (tj. CPA 2002), tako da je veza proizvoda i djelatnosti uspostavljena
samo na razini skupine (17.1 odnosno 17.2).

**b) Ostaci i otpaci; rabljena roba**

*-  Ostaci i
otpaci*

U ISIC-u Rev. 3.1
i NKD-u 2002. (tj. NACE Rev. 1.1) postoji posebna djelatnost recikliranja
(odjeljak NKD-a 2002. 37 Reciklaža). Ta je djelatnost definirana kao prerada
ostataka i otpadaka u sekundarne sirovine. Tako se inputi djelatnosti
recikliranja sastoje od otpadaka i ostataka koji su neprikladni za daljnju
neposrednu uporabu u nekom industrijskom procesu, dok se output iz djelatnosti
recikliranja sastoji  od otpadaka i
ostataka prikladnih za daljnju preradu (sekundarne sirovine). U CT-u 2002 (tj.
HS-u  2002) postoji nekoliko zaglavlja
koja se odnose na otpatke i ostatke, od kojih je većina razvrstana u CPC 1.1
odjeljak 39,  koji uopće nema oznake
veze s djelatnostima u ISIC-u Rev. 3.1. U kontekstu KPD-a 2002. (tj. CPA 2002)
navedena problematika riješena je dogovorom (konvencijom) na sljedeći način:

if !supportListsü
endifpri razvrstavanju
proizvoda iz CPC-a 1.1 prema djelatnostima (NKD 2002., tj. NACE Rev. 1.1)
otpaci i ostaci u KPD-u 2002. (tj. CPA 2002) razvrstani su prema kriteriju
industrijskog podrijetla kao temeljnom kriteriju razvrstavanja, ali zbog
nemogućnosti njihova jednoznačnog povezivanja (npr. metalni otpaci nusproizvod
su prerade metala, proizvodnje strojeva, a i drugih djelatnosti), odlučeno je
da se otpaci i ostaci razvrstaju unutar djelatnosti u kojima se odvija njihova
primarna prerada (npr. otpaci od crnih metala razvrstani su u NKD-u 2002. (tj.
NACE Rev. 1.1) u razredu 27.10 Proizvodnja sirovoga željeza, čelika i
ferolegura, a ne u ostale djelatnosti NKD-a 2002. (tj. NACE-a Rev. 1.1) unutar
skupina 27.2 Proizvodnja cijevi.

if !supportListsü   endifnijedan tarifni broj CT-a 2002 (tj. podstavke HS-a
2002) nema vezu s djelatnošću recikliranja NKD-a 2002. (tj. NACE-a Rev. 1.1)
zato što CT 2002 (tj. HS 2002) ne daje upute o tome jesu li ostaci i otpaci
prikladni za neposrednu potrošnju ili nisu i zato što se velik broj stavaka
CT-a 2002 (tj. HS-a 2002) može smatrati inputima djelatnosti recikliranja, a ne
njihovim outputima.

*- Rabljena roba*

Kod *rabljene* robe, koja je uglavnom dio
odjeljka 39 u CPC-u 1.1 (npr. rabljena odjeća), postoji sličan problem kao i s ostacima.
Kao što je spomenuto, primijenjena je *konvencija*
da se rabljena roba razvrsta u isti razred djelatnosti NKD-a 2002. (tj. NACE-a
Rev.1.1) kao i takva nova roba.

**c) Dijelovi i pribor**

Proizvodnja
specijaliziranih *dijelova i pribora*
razvrstava se prema temeljnom načelu (ako nije drugačije navedeno) u onaj
razred NKD-a 2002. koji karakteristično proizvodi proizvode kojima pripadaju ti
dijelovi i pribor. Proizvodnja dijelova i pribora proizlazi iz mnogih
ekonomskih djelatnosti, ali takva je proizvodnja osobito važna kada je povezana
s proizvodnjom strojeva i aparata, prijevoznim sredstvima ili električnim i
elektroničkim aparatima i uređajima. HS 2002 za gotovo sve te posebne proizvode
navodi i posebna zaglavlja za njihove dijelove i pribor.

U
većini slučajeva CT 2002 (tj. HS 2002) definira zaglavlje za neki konkretan dio
ili pribor tako usko da nema problema pri točnom povezivanju CT-a 2002 (tj.
HS-a 2002) s jednim od 4-znamenkastih razreda NKD-a 2002. (tj. NACE-a Rev.
1.1). Međutim, postoje slučajevi kad neki tarifni broj CT-a 2002 (tj. podstavka
HS-a 2002) obuhvaća dijelove i pribor koji su različita industrijskog
podrijetla prema NKD-u 2002. (tj. NACE-u Rev. 1.1). Detaljniji tarifni brojevi
na 8-znamenkastoj razini CT-a 2002. (tj. pododjeljci CN-a 2002) većinom
rješavaju taj problem. Međutim, da bi se taj klasifikacijski problem sustavno
riješio i u svim ostalim slučajevima, bilo bi potrebno uvesti dio slučajeve.
Budući da dio slučajevi ne čine klasifikacijski sustav operativnim te ih stoga
treba izbjegavati što je više moguće, odlučeno je da ih se za *dijelove i pribor* *ne uvodi* jer su uglavnom manje važni od ostalih dio
slučajeva. Iz tih razloga nije bilo moguće postići simetriju između KPD-a 2002.
(tj. CPA 2002) na najnižoj razini i NKD-a 2002. (tj. NACE-a Rev. 1.1) u tim
slučajevima.

**d) Usluge financijskog posredovanja**

Usluge
financijskog posredovanja razvrstane su u NKD-u 2002. u *područje J* i dalje su podijeljene na tri glavne vrste: usluge
novčarskog posredovanje (odjeljak 65.1), usluge osiguranja i mirovinskih
fondova (odjeljak 66) i pomoćne usluge u financijskom posredovanju (odjeljak
67). One se zatim dijele na 5 skupina i 12 razreda. Međutim, ne postoji dodatna
podjela tih razreda na kategorije i potkategorije u KPD-u 2002. (tj. CPA 2002)
osim za usluge usluge osiguranja i mirovinskih fondova (odjeljak 66). Usluge
financijskog posredovanja (područje J) tako su još jedno područje gdje je KPD
2002 (tj. CPA 2002) na višem stupnju agregacije od CPC-a 1.1.

O
prirodi, karakteru i definiciji (pojedinih) usluga novčarskog posredovanja
kontinuirano se raspravlja u stručnim tijelima EU-a i UN-a. Dogovoreno je da se
provedu dodatna istraživanja prije odluke o konačnoj detaljnoj strukturi usluga
novčarskog posredovanja, koja će se ugraditi u CPA 2007, a tada i u  KPD 2007. To se ne odnosi na usluge
osiguranja i mirovinskih fondova (odjeljak 66), koje su već riješene u ovoj
verziji CPA 2002 (tj. KPD-a 2002.) i gdje se pri raščlambi vodilo računa i o
zakonodavstvu EU-a, koje regulira rad osiguravajućih poduzeća i strukturu
završnih računa tih poduzeća.

**e) Proizvodnja uz naplatu ili po ugovoru**

U
općem smislu pojam proizvodnje uz naplatu ili po ugovoru podrazumijeva da jedna
poslovna jedinica proizvodi robu ili industrijske usluge koje je naručila druga
poslovna jedinica i da osnovne sirovine i materijale potrebne za tu proizvodnju
osigurava poslovna jedinica – naručitelj. Proizvodnja uz naplatu ili po ugovoru
je, prema tome, *proizvodnja prema
posebnim aranžmanima* sklopljenima između poslovne jedinice kao naručitelja
i poslovne jedinice kao izvršitelja proizvodnje. U NKD-u 2002. (tj. NACE-u Rev.
1.1) postoje neki razredi u kojima su takvi proizvodni aranžmani uobičajeni
(npr. dovršavanje tekstila). U tim slučajevima KPD-a 2002. (tj. CPA 2002)
proizvod je definiran proizvodnom uslugom koju pruža proizvodna poslovna
jedinica. S aspekta gotovih proizvoda ne postoje razlike između onih proizvoda
koji se proizvode za vlastiti račun i onih koji se proizvode uz naplatu ili po
ugovoru. KPD 2002. (tj. CPA 2002) predstavlja klasifikaciju proizvoda i stoga *ne uzima u obzir druge kriterije osim
industrijskog podrijetla proizvoda*. Iz tog razloga se neki proizvod
proizveden uz naplatu ili po ugovoru u KPD-u 2002. (tj. CPA 2002) ne razlikuje
od onog što ga je neka jedinica proizvela za vlastiti račun.

**f) Usluge popravaka i instaliranje te druge
industrijske usluge**

Industrijske
usluge su usluge koje su po definiciji *karakteristične
po outputima prerađivačkih industrijskih* djelatnosti. To su također *usluge koje se i utroše uglavnom u
industriji*. Usluge koje su obuhvaćene djelatnostima *stvarnog* uslužnog dijela NKD-a 2002. (tj. NACE-a Rev. 1.1) odnosno *odjeljci 50 – 99 ne smatraju se
industrijskim uslugama*. To je pragmatičan pristup koji se pokazao korisnim
pri opisivanju relevantnih naslova KPD-a 2002. (tj. CPA 2002), koji
specificiraju tu vrstu usluga kad god je to potrebno.

Unutar
raspona ovako definiranih industrijskih usluga *najvažnije su usluge popravka i instaliranja*. Međutim, sve usluge
popravka ne smatraju se industrijskim uslugama jer KPD 2002. (tj. CPA 2002)
uzima u obzir NKD 2002. (tj. NACE Rev. 1.1), koji također razvrstava neke
usluge popravka i u *stvarni* uslužni
dio (npr. 50.20 Održavanje i popravak motornih vozila, 52.7 Popravak predmeta
za osobnu uporabu i kućanstvo, 72.5 Održavanje i popravak uredskih i
knjigovodstvenih strojeva te računalnih sustava). KPD 2002. (tj. CPA 2002)
uključuje i usluge popravka kada god su takve usluge karakteristične za neku
industrijsku djelatnost i kad su usluge popravka moguće, ovisno o proizvodima
koje proizvodi ta industrijska djelatnost. Isto je načelo primijenjeno kod
usluga instaliranja. Ostale industrijske usluge ugrađene su u KPD 2002. (tj.
CPA 2002) kada se zapazilo da takve usluge predstavljaju dio neke karakteristične
proizvodne djelatnosti, a nisu izražene fizičkim proizvodima (npr.
23.30.90  Usluge obrade radioaktivnoga
otpada).

**g) Usluge i njihovi fizički proizvodi**

CT 2002 (tj. HS 2002)
obuhvaća sve proizvode koji mogu biti predmetom međunarodne transakcije i koji
imaju neku fizičku dimenziju. Iz tog razloga *usluge nisu obuhvaćene* CT-om 2002 (tj. HS-om 2002/CN-om 2002).
Iznimku čine samo neke *usluge koje
rezultiraju fizičkim dobrima* koja mogu biti predmetom trgovine na
međunarodnoj razini pa su uključene i u CT 2002 (tj. u HS 2002/CN 2002),  npr. kinematografski filmovi kao proizvodi
filmske indistrije (92.11), arhitektonski planovi kao proizvod arhitektonske
profesije (74.20) ili računalne vrpce i diskete kao proizvodi softverske
industrije (72.21). Za takve i slične proizvode CT 2002 (tj. HS 2002/CN 2002)
daje posebne stavke.

S obzirom na to da CPC 1.1 ima *za prenosiva dobra* jednak obuhvat kao i CT 2002 (tj. HS 2002), CPC
1.1 obuhvaća i naslove za fizičke proizvode takvih vrsta uslužnih djelatosti.
Osim toga, CPC 1.1 također osigurava naslove za usluge kao takve (npr. usluge
proizvodnje filmova, arhitektonske usluge, usluge izrade softvera). Svi ti
naslovi preuzeti su i u KPD-u 2002. (tj. CPA 2002), tako da se i usluge kao
takve i njihovi fizički proizvodi, ako su obuhvaćeni CT-om 2002 (tj. HS-om
2002), nalaze i u KPD-u 2002. (tj. CPA 2002). Iz tih razloga pri primjeni KPD-a
2002. (tj. CPA 2002) treba pripaziti na moguće dvostruko računanje (duplicitet)
usluga i njihovih fizičkih dobara. Osim ovih *stvarnih* *usluga,* KPD
2002. (tj. CPA 2002) uvodi i *posebne
vrste usluga* za *usluge opskrbe
električnom energijom, plinom i vodom*, kod kojih je jedan dio fizički
proizvod (energija), a drugi su dio s njim povezane usluge opskrbe energentima.

**h) Razlikovanje tržišnog i netržišnog**

Pri
određivanju strukture NKD-a 2002. (tj. NACE-a Rev. 1.1), razlika tržišnih i
netržišnih djelatnosti nije bila jedan od kriterija. Iako NKD 2002. (tj. NACE
Rev. 1.1) ima neke razrede koji su u potpunosti netržišni, postoji i nekoliko
takvih koji definiraju djelatnosti koje istodobno mogu biti i tržišne i
netržišne. To isto vrijedi i za KPD 2002. (tj. CPA 2002): tržišno nasuprot
netržišnom nije bio kriterij za razvrstavanje proizvoda  KPD-a 2002. (tj. CPA 2002).

**i) Ostala posebna obilježja**

Ova
točka odnosi se na još neka posebna obilježja koja su utjecala pri
raščlanjivanju različitih proizvoda u KPD-u 2002. (tj. CPA 2002), a koja je
potrebno navesti kako bi se ispravno razumjela struktura KPD-a 2002. (tj. CPA
2002):

• **Vina** su prema KPD-u 2002. (tj. CPA
2002) razvrstana u razred 15.93 Vina, međutim u KPD-u 2002. (tj. CPA 2002) nema
kategorije za vina iz razreda 01.13 Voće, orasi i slično orašasto voće te
usjevi za pripremanje napitaka i začina iako se djelatnost proizvodnje vina iz
grožđa vlastite proizvodnje razvrstava u razred 01.13.

• U
NKD-u 2002. (tj. u NACE-u Rev. 1.1) u razredu 01.30 Uzgoj usjeva i uzgoj stoke,
peradi i ostalih životinja (mješovita proizvodnja) treba razvrstati sve
poljoprivredne jedinice koje uzgajaju usjeve u kombinaciji s uzgojem stoke i
kod kojih je specijalizacija svake pojedinačne djelatnosti manja od 66% bruto
dobiti. Za tu djelatnost KPD 2002. (tj. CPA 2002) nema kategoriju proizvoda jer
su ti proizvodi uključeni u odgovarajuće potkategorije skupina 01.1 Usjevi, te
prozvodi vrtlarstva i hortikulture i 01.2 Živa stoka, perad i ostale životinje,
te njihovi proizvodi.

•
Djelatnost NKD-a 2002. (tj. NACE Rev. 1.1) razreda 05.01 Ribarstvo, izdvojena
je od djelatnosti NKD-a 2002. (tj. NACE-a Rev. 1.1) razreda 05.02 Uzgoj riba. S
obzirom na to da se za proizvode koji potječu iz tih djelatnosti u CT-u 2002
(tj. HS-u 2002/CN-u 2002) ne mogu uočiti razlike prema tome jesu li ulovljeni u
moru, priobalju ili unutrašnjim vodama ili su uzgojeni u mrjestilištima i
ribnjacima, KPD 2002. (tj. CPA 2002) ne čini nikakvu razliku.

**V. TUMAČENJE I PRIMJENA KPD-a 2002.**

**1. Objašnjenja KPD-a 2002.**

U cilju cjelovite informiranosti korisnika i radi
potrebnog objašnjenja sadržaja, strukture, prirode i namjene KPD-a 2002. kao preduvjeta
harmonizirane primjene KPD-a u strukturnim i posebnim statističkim
istraživanjima i njihovim istovjetnim interpretacijama dana su opširnija
objašnjenja uvoda u samu strukturu klasifikacije KPD-a 2002., koja se nalazi u
dodatku ovog uvoda.

S
obzirom na to da potkategorije KPD-a 2002. obuhvaćaju prenosiva dobra kako ih
definira CT 2002, objašnjenja CT-a 2002 vrijede i za te potkategorije KPD-a
2002. (na nacionalnoj razini). U graničnim slučajevima u kojima nije posve
jasan sadržaj neke potkategorije KPD-a 2002. objašnjenje mogu pružiti
referentne oznake veza s CT-om 2002  i
tekst i naputci uz odjeljke i poglavlja (na izvornoj razini to se odnosi na HS
2002/CN 2002).

Za
*stvarni* uslužni dio KPD-a 2002,
odnosno za sve potkategorije KPD-a 2002. koje pripadaju područjima F – Q, i za
sve potkategorije KPD-a 2002 koje pripadaju područjima A – E, a nemaju
referentne oznake za CT 2002 (industrijske usluge) mogu se koristiti samo
izvorna objašnjenja za CPC 1.1, na engleskom jeziku. Razlog je taj što je KPD 2002.
u cijelosti preuzet iz CPA 2002, a CPA 2002 izrađen je na temelju CPC-a 1.1,
tako da se i objašnjenja za KPD 2002. temelje na objašnjenjima CPA 2002, a CPA
2002 na objašnjenjima za CPC 1.1.

if !supportEmptyParas endif

Ovaj  *uvod za primjenu KPD-a 2002.* na
nacionalnoj razini izrađen je na temelju izvornog Uvoda za CPA, koji je izradio
Eurostat, a koji je prilagođen nacionalnim specifičnostima (razlikama). S
obzirom na to da u RH još nisu u primjeni niti su dostupni materijali za sve
klasifikacijske sustave s kojima je KPD 2002. povezan, u ovom uvodu preuzeti su
samo neki od ukupnih navoda izvornog CPA.

**2. Pravila tumačenja**

Iako
postoje objašnjenja za korištenje KPD-a 2002., koja će DZS također izraditi, u
praktičnoj primjeni mogu se očekivati brojne situacije kad će biti nejasno u koju
od dviju ili više potkategorija KPD-a 2002. treba razvrstati neki proizvod. I
tu treba razlikovati proizvode obuhvaćene CT-om 2002 od ostalih proizvoda. Za
proizvode obuhvaćene CT-om 2002 treba primijeniti pravila tumačenja CT-a.

Kad je riječ o
tumačenju proizvoda koji pripadaju stvarnim uslužnim kategorijama KPD-a 2002.
(tj. CPA 2002), treba primijeniti sljedeća pravila tumačenja koja proizlaze iz
objašnjenja CPC-a 1.1. Ta su pravila sljedeća:

(1) Kad se usluge mogu, **prima facie**, razvrstati pod dvije ili više potkategorija,
razvrstavanje će se provesti na sljedeći način imajući pritom u vidu da su
usporedive samo potkategorije na istoj hijerarhijskoj razini:

(a) Potkategorija koja je konkretnije opisana imat će
prednost pred potkategorijom koja daje općenitiji opis.

(b) Složene usluge koje se sastoje od kombinacije
različitih usluga što se ne mogu razvrstati prema pravilu tumačenja (1) (a)
razvrstat će se prema usluzi koja najbolje pokazuje njihov suštinski karakter
ukoliko je taj kriterij primjenjiv.

(2) Usluge koje se ne mogu razvrstati u
skladu s navedenim pravilima treba razvrstati u potkategorije njima
najsrodnijih usluga.

**3. Primjena KPD-a 2002. u statističkom
sustavu RH**

KPD 2002. u
statističkom sustavu RH imat će *funkciju središnje
klasifikacije proizvoda* i koristit će se *isključivo u statističke svrhe* za prikupljanje i publiciranje
podataka u RH te za međunarodnu razmjenu podataka. KPD 2002. će se primijeniti
u agregiranom ili detaljnijem obliku u posebnim statističkim istraživanjima ili
će se funkcionalno prilagoditi po potkategorijama KPD-a 2002. Klasifikacije
koje se koriste u konkretnim statističkim istraživanjima moraju se uskladiti s
KPD-om 2002. na sljedeći način:

if !supportListsü   endifklasifikacije koje su agregiranije od KPD-a 2002. sadržavat
će precizne agregacije potkategorija KPD-a 2002.

if !supportListsü   endifklasifikacije koje su detaljnije od KPD-a 2002.
sastojat će se od elemenata koji su potpuno sadržani u potkategorijama KPD-a
2002.

if !supportListsü   endifklasifikacije koje su izvedene iz KPD-a 2002. mogu
imati samostalan šifarski sustav.

Primjena KPD-a
2002. u redovitim i posebnim statističkim istraživanjima DZS-a počet će što je
moguće prije, a najkasnije do 31. prosinca 2003.

Ravnatelj DZS-a
može donijeti i drugačije odluke unutar roka navedenog u prethodnom stavku.

**V.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE**

Stupanjem na snagu ove Klasifikacije
proizvoda po djelatnostima Republike Hrvatske – KPD 2002. s uputama prestaje
vrijediti Klasifikacija proizvoda po djelatnostima Republike Hrvatske – KPD
(NN, br.  68/97.) od 3. srpnja 1997.

Ova Klasifikacija proizvoda po djelatnostima Republike
Hrvatske – KPD 2002 s uputama stupa na snagu osmog dana od dana objave u
Narodnim novinama.

if !supportEmptyParas endif

Klasa:     951-03/01-03/55

###### Ur. broj:  555-08-03-03-55

Zagreb,   25. srpnja 2003.

      Ravnatelj

**mr. sc. Marijan Gredelj** , v.r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

KLASIFIKACIJU PROIZVODA PO
DJELATNOSTIMA REPUBLIKE HRVATSKE – KPD 2002.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| **[PODRUČJE A](dodatni/310505.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **POLJOPRIVREDNI PROIZVODI, PROIZVODI LOVSTVA  I  ŠUMARSTVA** |
| **[PODRUČJE B](dodatni/310506.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **RIBE I OSTALI RIBLJI PROIZVODI; USLUGE U VEZI S RIBARSTVOM**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE C](dodatni/310507.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **PROIZVODI RUDARSTVA**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE D](dodatni/310508.htm)** | |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | | **PROIZVODI PRERAĐIVAČKE INDUSTRIJE** | | | | | | | | | | |  | |  | | | | | | |  | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | |  | if !supporas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | endif |
| **[PODRUČJE E](dodatni/310509.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **ELEKTRIČNA ENERGIJA, PLIN, PARA I TOPLA  VODA**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE F](dodatni/310510.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **GRAĐEVINSKI RADOVI**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE G](dodatni/310511.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **USLUGE TRGOVINE NA VELIKO I NA MALO; POPRAVAK MOTORNIH VOZILA I MOTOCIKLA TE PREDMETA ZA OSOBNU UPORABU I KUĆANSTVO**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE H](dodatni/310512.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **USLUGE HOTELA I RESTORANA**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE I](1929I.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **USLUGE PRIJEVOZA, SKLADIŠTENJA I VEZA**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE J](1929J.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **USLUGE FINANCIJSKOG POSREDOVANJA**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE K](1929K.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **USLUGE POSLOVANJA NEKRETNINAMA,  USLUGE IZNAJMLJIVANJA I POSLOVNE USLUGE**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE L](1929L.htm)**  if !supportEmptyParas endif | USLUGE JAVNE UPRAVE I OBRANE; USLUGE OBVEZNOGA SOCIJALNOG OSIGURANJA  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE M](1929M.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **USLUGE OBRAZOVANJA** |
| **[PODRUČJE N](1929N.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **USLUGE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE I SOCIJALNE SKRBI**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE O](1929O.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **OSTALE DRUŠTVENE, SOCIJALNE I OSOBNE USLUGE**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE P](1929P.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **USLUGE KUĆANSTAVA**  if !supportEmptyParas endif |
| **[PODRUČJE Q](1929Q.htm)**  if !supportEmptyParas endif | **USLUGE IZVANTERITORIJALNIH ORGANIZACIJA I TIJELA**  if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

if !supportFootnotes

---

endif

```
1) Klasifikacija proizvoda po djelatnostima Republike Hrvatske – KPD 2002. usklađena je sa Statističkom klasifikacijom proizvoda po djelatnostima u Europskoj ekonomskoj zajednici – CPA 2002 (Statistical Classification of Product by Activity in the European Economic Community, 2002 version), koja je u obvezatnoj primjeni u državama članicama Europske unije od 1. siječnja 2003., a usklađena je sa Središnjom klasifikacijom proizvoda – CPC 1.1 (Central Product Classification Version 1.1) Ujedinjenih naroda.
```

[2)](#_ftnref2) Nacionalna klasifikacija djelatnosti – NKD uvedena je u statistički sustav
RH 1. siječnja 1995. (temelji se na Zakonu o NKD-u – NN, br. 98/94., Pravilniku
o razvrstavanju poslovnih subjekata prema NKD-u, NN, br. 22/95. i Odluci  o NKD-u, NN, br. 3/97. i 7/97.), u
obvezatnoj je primjeni od 1. siječnja 1997. Temelji se i sukladna je na razini
četveroznamenkaste brojčane oznake (razreda) sa Statističkom klasifikacijom
ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici – NACE Rev. 1 (Statistical
Classification  of Economic Actvities in
the European Community, Rev. 1), koja je bila u obvezatnoj primjeni u zemljama
članicama Europske unije do 31. prosinca 2002.

[3)](#_ftnref3) Statistička klasifikacija proizvoda po djelatnostima u Europskoj
ekonomskoj zajednici – CPA 1996 (Statistical Classification of Product by
Activity in the European Economic Community, 1996 version), koja je bila u
primjeni u zemljama članicama Europske unije do 31. prosinca 2002.

[4)](#_ftnref4) Integrirani sustav klasifikacija djelatnosti i proizvoda – ISCAP (**I**ntegrated **S**ystem of **C**lassifications
of **A**ctivities and **P**roducts)

[5)](#_ftnref5) Statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici –
NACE Rev. 1.1 (Statistical Classification of Economic Actvities in the European
Community, Rev. 1.1), koja je u primjeni u zemljama članicama Europske unije od
1. siječnja 2003.

[6)](#_ftnref6) Odluka o NKD-u (NN, br. 13/03.) i Pravilnik o razvrstavanju poslovnih
subjekata prema NKD-u 2002. (sadrži NKD 2002. s objašnjenjima), NN, br. 52/03.

[7)](#_ftnref7) Međunarodna standardna industrijska
klasifikacija svih ekonomskih djelatnosti – ISIC Rev. 3.1 (International
Standard Industrial Classification of all Economic Activities, Revision 3.1)
Ujedinjenih naroda.

[8)](#_ftnref8) Harmonizirani sustav nazivlja i
brojčanog označavanja – HS 2002 (Harmonized Commodity Description and Coding
System 2002) Ujedinjenih naroda.

[9)](#_ftnref9) Standardna međunarodna klasifikacija
trgovine – SITC Rev. 3 (Standard International Trade Classification, Third
Edition) Ujedinjenih naroda,  koja je u
primjeni od 1988.

[10)](#_ftnref10)Kombinirana nomenklatura – CN 2002
(Combined Nomenclature, 2002) Europske unije, usklađena do šesteroznamenkaste
brojačane oznake s HS-om. CN se ažurira godišnje.

[11)](#_ftnref11) PRODCOM List 2002 (List of PRODucts of
the European COMmmunity, 2002 Version) Europske unije, usklađena je s CN-om
2002. Lista PRODCOM se ažurira godišnje isto kao i CN.

[12)](#_ftnref12)Carinska tarifa Republike Hrvatske za
2002. – CT 2002. (NN, br. 113/01.), usklađena je CN-om 2002 do
osmeroznamenkaste brojčane oznake.

[13)](#_ftnref13)Nomenklatura industrijskih proizvoda –
NIP 2002 (NN, br. 8/03.), temelji se i sukladna je na razini proizvoda s
PRODCOM List 2002. NIP se ažurira godišnje od 2002.

[14)](#_ftnref14) Nomenklatura industrijskih proizvoda i usluga – NIPUM 97. (NN, br. 18/97.)
temelji se i sukladna je na razini proizvoda s CPA 1996 i agregacije ili
dezagregacije proizvoda s PRODCOM List 1997.

[15)](#_ftnref15) Odstupanja KPD-a 2002. od  NKD-a
2002. – vidi poglavlje IV., točka 2. Posebni kriteriji za razvrstavanje
proizvoda u KPD-u 2002.

[16)](#_ftnref16) Odstupanja KPD-a 2002. od  NKD-a
2002. – vidi poglavlje IV., točka 2. Posebni kriteriji za razvrstavanje
proizvoda u KPD-u 2002.

[17)](#_ftnref17) Odstupanja podrazreda NKD-a 2002. od kategorija KPD-a 2002. zbog
nepoštivanja kriterija ekonomskog podrijetla pri formiranju podrazreda NKD-a
2002. (isto kao prijašnje verzije NKD-a u odnosu na prijašnju verziju KPD-a).

[18)](#_ftnref18)Samo 16 potpodručja (CA – DN) posebno je označeno dvoslovnom abecednom
oznakom u NKD-u 2002. i KPD-u 2002. Ostala potpodručja uključena su u
klasifikacije, ali nisu posebno označena (npr. područje A sadrži potpodručje AA
itd.).

[18)](#_ftnref19)Samo 16 potpodručja
(CA – DN) posebno je označeno dvoslovnom abecednom oznakom u NKD-u 2002. i
KPD-u 2002. Ostala potpodručja uključena su u klasifikacije, ali nisu posebno
označena (npr. područje A sadrži potpodručje AA itd.).

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 128/2003-1929