## Pravilnik o letenju zrakoplova

### NN 17/2000 (9.2.2000.), Pravilnik o letenju zrakoplova

# MINISTARSTVO POMORSTVA, PROMETA I VEZA

**259**

Na temelju članka 163. Zakona o zračnom prometu ("Narodne novine", broj
132/98), ministar pomorstva, prometa i veza uz suglasnost ministra obrane,
donosi

## PRAVILNIK

### O LETENJU ZRAKOPLOVA

DIO PRVI

OPĆE ODREDBE

*Područje primjene*

Članak 1.

(1) Ovim Pravilnikom utvrđuju se uvjeti, način, pravila i postupci letenja
zrakoplova radi sigurnog odvijanja zračnog prometa.

(2) Odredbe ovoga Pravilnika primjenjuju se na hrvatske civilne, policijske
i carinske zrakoplove, te na inozemne civilne i državne zrakoplove dok
lete u hrvatskom zračnom prostoru.

(3) Odredbe ovoga Pravilnika na odgovarajući se način primjenjuju i
na hrvatske vojne zrakoplove, osim onih odredaba za koje je predviđeno
da će se urediti posebnim propisom.

(4) Letenje hrvatskih zrakoplova iznad mora na kojemu ni jedna država
nema suverenitet (otvoreno more), obavlja se prema odredbama ovoga Pravilnika
i međunarodnih akata donesenih na temelju Konvencije o međunarodnom civilnom
zrakoplovstvu (Chicago 1944.) kojima se uređuje postupak za letenje zrakoplova
iznad otvorenog mora, a koji obvezuju Republiku Hrvatsku.

(5) Kada hrvatski zrakoplov leti u zračnom prostoru koji je pod suverenitetom
druge države, mora se pridržavati propisa o letenju i kretanju zrakoplova
koji se primjenjuju na području suvereniteta te države, a ako tih propisa
nema mora se pridržavati odredaba ovoga Pravilnika.

(6) Odredbe ovoga Pravilnika primjenjuje nadležna kontrola zračnog prometa
kada u granicama svojih prava, dužnosti i odgovornosti, obavlja svoje poslove
u zračnom prostoru Republike Hrvatske i u zračnom prostoru iznad Jadranskoga
mora, izvan teritorijalnog mora Republike Hrvatske.

*Pojmovi*

Članak 2.

Pojmovi koji se upotrebljavaju u ovom Pravilniku imaju sljedeće značenje:

1. *aerodromski promet (aerodrome traffic):* ukupni promet na menevarskim
površinama aerodroma i svi zrakoplovi u letu u okolici aerodroma;

2. *aerodromski prometni krug (aerodrome traffic circuit):* utvrđena
letna putanja kojom moraju letjeti zrakoplovi u okolici aerodroma;

3. *aerodromski kontrolni toranj (aerodrome control tower):* nadležna
kontrola koja je uspostavljena u svrhu obavljanja kontrole zračnoga prometa
za aerodromski promet;

4. *akrobatski let (acrobatic flight):* namjerno izveden manevar
zrakoplova u letu koji uključuje naglu promjenu položaja, visine ili brzine
leta;

5. *alternativna ruta (alternate route):* ruta između određenih
točaka ili područja koja je različita od željene rute, a koju odabire operator
zrakoplova u slučajevima kad željena ruta nije slobodna ili podliježe ograničenjima;

6. *apsolutna visina (altitude):* vertikalno odstojanje razine,
točke ili objekta koji se smatra točkom mjereno od srednje razine mora
(QNH postavljanje visinomjera);

7. *apsolutna visina/visina odluke (decision altitude/height-DA/H):*
utvrđena apsolutna visina odnosno visina iznad nadmorske visine praga sletne
staze tijekom preciznog prilaženja na kojoj se mora započeti postupak neuspjelog
prilaženja ako ne postoji potrebna vidljivost vizualnih orijentira za nastavak
prilaženja;

8. *apsolutna visina odnosno visina nadvišavanja prepreka (obstacle
clearance altitude/height-OCA/H):* apsolutna visina odnosno visina iznad
nadmorske visine praga sletne staze ili aerodroma ispod koje nije osigurano
održavanje propisanih vertikalnih minimalnih odstojanja od prepreka tijekom
prilaženja ili neuspjelog prilaženja;

9. *automatsko emitiranje informacija za slijetanje i uzlijetanje
(automatic terminal information service-ATIS):* prosljeđivanje tekućih
i redovitih informacija zrakoplovima u dolasku i odlasku pomoću stalnog
i ponavljanog radioemitiranja tijekom dana ili njegovog utvrđenog dijela;

10. *baza oblaka (ceiling):* donja granica najnižeg sloja oblaka
iznad zemlje ili vode koja pokriva više od polovine neba, a nalazi se ispod
20 000 stopa;

11. *bolnički let (ambulance flight):* zračni prijevoz oboljelih
ili ozlijeđenih osoba koje su već zdravstveno zbrinute u bolnici i koje
su sposobne za prijevoz zrakom radi daljnjeg zbrinjavanja u drugoj bolnici;

12. *emitiranje u slijepo (blind transmission):* emitiranje radiopostaje
prema drugoj radiopostaji u okolnostima kad se ne može uspostaviti dvostrana
komunikacija, a pretpostavlja se da je pozivna radiopostaja u stanju primiti
poruku;

13. *granica važenja odobrenja (clearance limit):* točka do koje
je zrakoplovu izdano odobrenje kontrole zračnog prometa;

14. *grupni let (formation flight):* vrsta leta prilikom kojega
dva ili više zrakoplova, uz prethodni dogovor pilota zrakoplova, lete u
istom smjeru uz održavanje horizontalnog i visinskog odstojanja;

15. *IFR let (IFR flight):* let koji se obavlja prema pravilima
instrumentalnog letenja;

16. *instrumentalni meteorološki uvjeti (instrument meteorological
conditions-IMC):* meteorološki uvjeti (vidljivost, odstojanje od oblaka
i baza oblaka) manji od minimuma utvrđenih za vizualne meteorološke uvjete;

17. *izvanredni događaj (incident):* svaki događaj zbog kojega
je moglo doći do ugrožavanja sigurnosti zračnoga prometa, a posljedica
nije bilo;

18. *izvještaj iz zraka (air-report):* izvještaj iz zrakoplova
u letu, sastavljen u skladu sa zahtjevima o javljanju pozicije, te proslijeđivanju
operativnih i/ili meteoroloških informacija;

19. *kapacitet kontrole zračnog prometa (ATC capacity):* sposobnost
obavljanja poslova i zadaća sustava kontrole zračnog prometa, bilo kojeg
njezinog podsustava ili radnog mjesta za vođenje zrakoplova tijekom normalnog
odvijanja letova;.

20. *kontrolirani let (controlled flight):* svaki let za koji je
potrebno pribaviti odobrenje kontrole zračnog prometa;

21. *kontrolirana zona (control zone-CTR):* kontrolirani zračni
prostor koji se prostire od zemljine površine do određene razine;

22. *kontrolirani zračni prostor (controlled airspace-CTA):* zračni
prostor određenih dimenzija unutar kojega se obavlja kontrola zračnog prometa
za IFR i VFR letove u skladu s klasifikacijom zračnog prostora;

23. *letna putanja (flight path):* putanja težišta zrakoplova u
odnosu na određenu točku;

24. *mikrolaki avion (microlight aeroplane):* zrakoplov jednosjed
ili dvosjed, pokretan motorom, koji pri najvećoj dopuštenoj uzletnoj masi
nije brži od 65 km/h, a kojim se upravlja premještanjem težine pilota i/ili
aerodinamičkim upravljačkim kormilom, a čija najveća dopuštena uzletna
masa ne prelazi 300 kg kod jednosjeda, 450 kg kod dvosjeda odnosno u amfibija
i hidro izvedbi 10% više od tih masa;

25. *minimalna sektorska apsolutna visina (minimum sector altitude-MSA):*
najniža apsolutna visina koja se smije koristiti, a koja osigurava minimalno
nadvišavanje svih objekata od 1 000 stopa unutar sektora polumjera 25 NM
čije se središte nalazi na poziciji radionavigacijskog sredstva;

26. *minimalna apsolutna visina odnosno visina snižavanja (minimum
descent altitude/height-MDA/H):* utvrđena apsolutna visina ili visina
tijekom nepreciznog prilaženja ili prilaženja kruženjem ispod koje se snižavanje
ne smije nastaviti bez potrebne vidljivosti zemaljskih orijentira;

27. *minimalna apsolutna visina radarskog vektoriranja (minimum radar
vectoring altitude-MRVA):* najniža apsolutna visina koja se smije koristiti
u svrhu radarskog vektoriranja IFR letova, obzirom na minimalnu sigurnu
visinu i strukturu zračnog prostora (donja granica kontroliranog zračnog
prostora zajedno sa zaštitnim slojem (buffer) od 500 stopa);

28. *nadležna kontrola zračnog prometa (air traffic control unit):*
pojam koji označava oblasni centar kontrole zračnog prometa, prilaznu kontrolu
zračnog prometa ili aerodromsku kontrolu zračnog prometa;

29. *nesreća zrakoplova (accident):* događaj u svezi s operacijom
zrakoplova koji nastaje od trenutka kada se jedna ili više osoba ukrca
u zrakoplov s namjerom da obavi let, do trenutka iskrcavanja svih osoba
iz zrakoplova, a posljedice su - smrt ili teška tjelesna ozljeda jedne
ili više osoba u zrakoplovu ili izvan njega, uništenje zrakoplova, nestanak
zrakoplova ili nedostupnost zrakoplovu kao posljedica nesreće, oštećenje
osnovne strukture zrakoplova ili veće oštećenje imovine treće osobe;

30. *nezgoda (serious incident):* događaj u svezi s operacijom
zrakoplova koji nastaje od trenutka kada se jedna ili više osoba ukrca
u zrakoplov s namjerom da obavi let, do trenutka iskrcavanja svih osoba
iz zrakoplova, a posljedice su - oštećenje djelova zrakoplova ili motora,
lakša tjelesna ozljeda osoba u zrakoplovu ili izvan njega, ili manje oštećenje
imovine treće osobe;

31. *noć (night):* vremensko razdoblje koje počinje pola sata nakon
zalaska sunca i završava pola sata prije izlaska sunca;

32. *očekivano vrijeme prilaženja (expected approach time-EAT):*
vrijeme u kojem kontrola zračnog prometa očekuje da će zrakoplov u dolasku
nakon čekanja napustiti točku čekanja radi završetka prilaženja za slijetanje;

33. *odobrenje kontrole zračnog prometa (air traffic control clearance);*
dopuštenje zrakoplovu da nastavi let pod određenim uvjetima koje utvrdi
kontrola zračnog prometa;

34. *opasno približavanje zrakoplova (aircraft proximity-AIRPROX):*
izvanredni događaj u kojemu su, prema prosudbi zapovjednika zrakoplova
ili kontrolora zračnog prometa, udaljenost između zrakoplova, njihove međusobne
pozicije i brzine bile takve da je bila ugrožena njihova sigurnost;

35. *opći zračni promet (general air traffic-GAT):* zračni promet
koji se obavlja u skladu s ICAO pravilima i postupcima, a može uključivati
i vojne letove ako ICAO pravila i postupci u potpunosti udovoljavaju operativnim
zahtjevima za obavljanje takvih letova;

36. *operativne usluge kontrole zračnog prometa (air traffic services-
ATS):* opći pojam koji označava pružanje usluga letnih informacija,
uzbunjivanja, savjetodavne usluge kontrole zračnog prometa, ili usluge
kontrole zračnog prometa (centar oblasne kontrole, prilazna kontrola ili
aerodromska kontrola zračnog prometa);

37. *operativni zračni promet (operational air traffic-OAT):* zračni
promet koji se ne obavlja u skladu s pravilima i postupcima za opći zračni
promet-GAT i za koji su pravila i postupci posebno utvrđeni, a može uključivati
i civilne letove (npr. probni letovi koji zahtijevaju određeno odstupanje
od ICAO pravila i postupaka kako bi se udovoljilo operativnim zahtjevima
za obavljanje tih letova);

38. *osnovni zaokret (base turn):* zaokret u fazi početnog prilaženja
između završetka putanje odleta i početka putanje međuprilaženja ili putanje
završnog prilaženja;

39. *ovjesna jedrilica (hang glider):* zrakoplov jednosjed ili
dvosjed, bez motora te

- polukrute osnovne konstrukcije, kojim se u pravilu upravlja premještanjem
težine pilota i koji može pokazati stalnu sposobnost sigurnog uzlijetanja
i slijetanja u uvjetima bez vjetra, koji se može nositi te kojim se može
uzletjeti i sletjeti samo snagom i uporabom nogu pilota;

- krute osnovne konstrukcije, kojim se u pravilu upravlja pomoću pokretnih
aerodinamičkih površina u najmanje dvije osi i koji može pokazati stalnu
sposobnost sigurnog uzlijetanja i slijetanja u uvjetima bez vjetra te kojim
se može uzletjeti i sletjeti samo snagom i uporabom nogu pilota;

- krute osnovne konstrukcije, kojim se u pravilu upravlja pomoću pokretnih
aerodinamičkih površina u najmanje dvije osi i koji ne može pokazati stalnu
sposobnost sigurnog uzlijetanja i slijetanja u uvjetima bez vjetra;

40. *parajedrilica (paraglider):* zrakoplov jednosjed ili dvosjed,
bez motora, koji nema krutu osnovnu konstrukciju i koji može pokazati stalnu
sposobnost sigurnog uzlijetanja i slijetanja u uvjetima bez vjetra, a kojim
se aerodinamički upravlja oko sve tri osi pomoću lijeve i desne komande
povezane za izlazne krajeve krila, koji se može nositi te kojim se može
uzletjeti i sletjeti samo snagom i uporabom nogu pilota;

41. *pilot zrakoplova (aircraft pilot):* osoba koja rukuje sustavom
za upravljanje zrakoplova tijekom vremena leta;

42. *posebni VFR let (special VFR flight):* VFR let čije obavljanje
unutar kontrolirane zone odobri nadležna kontrola zračnog prometa u meteorološkim
uvjetima koji su ispod vizualnih meteoroloških uvjeta;

43. *postupak čekanja (holding procedure):* unaprijed utvrđen manevar
u svrhu zadržavanja zrakoplova unutar utvrđenog zračnog prostora u očekivanju
daljnjeg odobrenja;

44. *postupak instrumentalnog prilaženja (instrument approach procedure):*
niz unaprijed utvrđenih manevara zrakoplova pomoću letačkih instrumenata
s utvrđenom zaštitom od prepreka koji započinje od fiksa početnog prilaženja
ili od početka utvrđene dolazne rute do točke s koje se slijetanje može
završiti, odnosno ako se slijetanje ne završi do pozicije na kojoj se primjenjuju
mjerila za nadvišavanje prepreka za čekanje ili rutu;

45. *predani plan leta (filed flight plan):* plan leta kako ga
je je pilot zrakoplova ili njegov ovlašteni predstavnik ispunio i predao
prijavnom uredu operativnih usluga kontrole zračnog prometa bez naknadnih
izmjena;

46. *predviđeno trajanje leta (estimated elapsed time-EET):* predviđeno
vrijeme potrebno za let između dvije značajne točke;

47. *predviđeno vrijeme dolaska (estimated time of arrival-ETA):*
za IFR let predviđeno vrijeme dolaska je vrijeme dolaska na određenu točku
utvrđenu pomoću navigacijskog sredstva s koje zrakoplov namjerava započeti
postupak instrumentalnog prilaženja, a ako takvo sredstvo u blizini aerodroma
ne postoji to je vrijeme u kojem će zrakoplov stići iznad aerodroma. Predviđeno
vrijeme dolaska za VFR let je predviđeno vrijeme dolaska iznad aerodroma;

48. *predviđeno vrijeme početka vožnje (estimated off-block time-EOBT):*
predviđeno vrijeme u kojem će zrakoplov započeti kretanje koje je povezano
s odlaskom;

49. *prijelazna razina (transition level):* prva razina leta iznad
prijelazne apsolutne visine koja se može koristiti;

50. *prijelazna apsolutna visina (transition altitude):* apsolutna
visina na kojoj se, odnosno ispod koje se vertikalna pozicija zrakoplova
izražava u odnosu na QNH vrijednost tlaka zraka;

51. *prijelazni sloj (transition layer):* zračni prostor između
prijelazne apsolutne visine i prijelazne razine;

52. *prilaženje kruženjem (circling approach):* nastavak postupka
instrumentalnog prilaženja koji omogućuje vizualno manevriranje prije slijetanja;

53. *putanja (track):* okomita projekcija letne putanje zrakoplova
na zemljinu površinu, čiji je smjer u bilo kojoj točki obično izražen u
stupnjevima u odnosu na magnetski sjever;

54. *putna razina (cruising level):* razina koju zrakoplov održava
tijekom značajnijeg dijela leta;

55. *proceduralni zaokret (procedure turn):* manevar koji započinje
zaokretom koji odstupa od utvrđene putanje i nastavlja se zaokretom u suprotnom
smjeru kako bi se zrakoplovu omogućilo priključenje i nastavljanje leta
u smjeru suprotnom od utvrđene putanje;

56. *putno penjanje (cruise climb):* tehnika putnog letenja kojom
se neto povećanje visine ostvaruje smanjenjem mase aviona;

57. *rasteretna ruta (off-load route):* utvrđena ruta između određenih
točaka ili područja koju predloži središnja jedinica za upravljanje protokom
zračnoga prometa kad se na željenoj ruti odnosno rutama na koje utječe
orijentacija prometa očekuje kašnjenje;

58. *ruta (air traffic services route-ATS route):* ruta utvrđena
za usmjeravanje protoka prometa prema potrebama za obavljanje kontrole
zračnoga prometa, a označava zračni put, savjetovanu rutu, kontroliranu
ili nekontroliranu rutu, odlaznu rutu, dolaznu rutu itd.;

59. *razina (level):* vertikalna pozicija zrakoplova u letu koja
označava visinu, apsolutnu visinu ili razinu leta;

60. *razina leta (flight level):* površina stalnog atmosferskog
tlaka u odnosu na vrijednost tlaka od 1013.25 hPa koja je od drugih takvih
površina razdvojena određenim intervalima tlaka,

61. *signalna površina (signal area):* područje na aerodromu koje
se koristi za postavljanje zemaljskih signala;

62. *slijed prilaženja (approach sequence):* slijed kojim je za
dva ili više zrakoplova odobreno prilaženje za slijetanje na aerodrom;

63. *smjer leta (heading):* usmjerenje uzdužne osi zrakoplova izraženo
u stupnjevima u odnosu na magnetski sjever;

64. *status leta (flight status):* oznaka koja naznačuje da li
zrakoplov zahtijeva poseban postupak prilikom pružanja operativnih usluga
kontrole zračnog prometa;

65. *sustav u zrakoplovu za izbjegavanje sudara (airborne collision
avoidance system-ACAS):* sustav uređaja u zrakoplovu koji radi na temelju
signala SSR transpondera i ne ovisi o zemaljskoj opremi, a pruža informacije
pilotu o mogućim konfliktnim situacijama sa zrakoplovima opremljenima SSR
transponderom;

66. *točka neuspjelog prilaženja (missed approach point-MAPt):*
točka u postupku instrumentalnog prilaženja na kojoj se, odnosno prije
koje pilot zrakoplova mora započeti propisani postupak neuspjelog prilaženja
kako minimalno nadvišavanje prepreka ne bi bilo narušeno;

67. *ukupno predviđeno trajanje leta (total estimated elapsed time-TEET):*
za IFR let predviđeno potrebno vrijeme od uzlijetanja do dolaska na određenu
točku utvrđenu pomoću navigacijskog sredstva s koje zrakoplov namjerava
započeti postupak instrumentalnog prilaženja, a ako takvo sredstvo u blizini
aerodroma ne postoji, vrijeme do dolaska zrakoplova iznad aerodroma odredišta.
Za VFR let, to je predviđeno potrebno vrijeme od uzlijetanja do dolaska
iznad aerodroma odredišta;

68. *uputa kontrole zračnog prometa (air traffic control instruction):*
je RTF komunikacijom izdana smjernica kontrole zračnog prometa, kojom se
od pilota zahtijeva poduzimanje određenih mjera;

69. *usluge letnih informacija (flight information service-FIS):*
usluge koje se obavljaju u svrhu pružanja savjeta i informacija korisnih
za sigurno, redovito i nesmetano obavljanje zračnoga prometa;

70. *usluge uzbunjivanja (alerting service):* usluge koje se obavljaju
u svrhu izvještavanja određenih nadležnih tijela i drugih osoba o zrakoplovu
kojemu je potrebna pomoć potrage i spašavanja te po potrebi pružanja podrške
i pomoći tim tijelima odnosno osobama tijekom potrage i spašavanja zrakoplova;

71. *uvjetno zabranjeno područje (restricted area):* dio zračnog
prostora Republike Hrvatske, utvrđenih dimenzija, iznad određenog područja
u kojemu se zračni promet, u određeno vrijeme i uz određene uvjete, ne
može obavljati;

72. *tekući plan leta (current flight plan):* plan leta kojeg je
prihvatio prijavni ured operativnih usluga kontrole zračnoga zračnog prometa
ili jedinica kontrole zračnog prometa i koji uključuje sve njegove izmjene
nastale tijekom leta koje su prouzročene izdavanjem odgovarajućih odobrenja
kontrole zračnog prometa;

73. *VFR let (VFR flight):* let koji se obavlja prema pravilima
vizualnog letenja;

74. *vidljivost pri tlu (ground visibility):* vidljivost na aerodromu
koju je utvrdila ovlaštena stručna osoba;

75. *vidljivost u letu (flight visibility):* vidljivost iz pilotske
kabine u smjeru kretanja zrakoplova;

76. *visina (height):* vertikalno odstojanje razine, točke ili
objekta koji se smatra točkom mjereno od utvrđene vrijednosti,

77. *vizualno prilaženje (visual approach):* prilaženje zrakoplova
tijekom IFR leta, u kojemu dio ili potpuni postupak instrumentalnog prilaženja
nije završen, te se prilaženje obavlja uz vidljivost tla;

78. *vizualni meteorološki uvjeti (visual meteorological conditions-VMC):*
meteorološki uvjeti (vidljivost, odstojanje od oblaka i baza oblaka) jednaki
ili veći od utvrđenih minimuma;

79. *zabranjeno područje (prohibited area):* dio zračnoga prostora
Republike Hrvatske utvrđenih dimenzija u kojemu je obavljanje zračnoga
prometa zabranjeno;

80. *zapovjednik zrakoplova (pilot-in-command):* osoba s pravom
konačne odluke, odgovorna za upravljanje i posluživanje zrakoplova tijekom
vremena leta i na tlu;

81. *završno prilaženje (final approach):* dio postupka instrumentalnog
prilaženja koji započinje na utvrđenom fiksu ili točki završnog prilaženja,
a ako fiks ili točka završnog prilaženja nisu utvrđeni, koji započinje

1. nakon završetka posljednjeg proceduralnog zaokreta, osnovnog zaokreta
ili doletnog zaokreta postupka kruženja ako je utvrđen, odnosno

2. u točki u kojoj se zrakoplov priključuje posljednjoj utvrđenoj putanji
u postupku prilaženja, a završava u točki koja se nalazi u okolici aerodroma
s koje se može sletjeti ili započeti postupak neuspjelog prilaženja;

82. *Zbornik zrakoplovnih informacija (Aeronautical Information Publication-AIP):*
publikacija koju izdaje Hrvatska kontrola zračne plovidbe d.o.o. (u daljnjem
tekstu: HKZP), koja sadrži zrakoplovne informacije trajnog karaktera bitne
za obavljanje zračnoga prometa;

83. *zona aerodromskog prometa (Aerodrome traffic zone-ATZ):* zračni
prostor određenih dimenzija utvrđen oko jednog ili oko više aerodroma u
svrhu zaštite aerodromskog prometa.

*Temeljna pravila ponašanja u zračnom prometu*

Članak 3.

(1) Svaki sudionik u zračnom prometu, koji pripada zrakoplovnom, pomoćnom
ili drugom stručnom osoblju, mora se ponašati na način koji jamči sigurnost
i red u obavljanju zračnog prometa, te da pritom nitko nije ugrožen, oštećen
ili ometan i uznemiravan više nego što je u danim okolnostima neizbježno.

(2) Buka koju stvara zrakoplov ne smije biti veća nego što to neizbježno
zahtijeva propisno upravljanje ili posluživanje zrakoplova.

(3) Osoba koja je pod utjecajem alkohola ili drugih omamljujućih sredstava,
te koja je u takvom tjelesnom ili duševnom stanju da nije u stanju obavljati
poslove pilota zrakoplova ili člana posade, ne smije upravljati zrakoplovom
niti djelovati kao drugi član posade.

(4) U smislu ovoga Pravilnika, smatrat će se da je pod utjecajem alkohola
osoba, kojoj je prisutnost alkohola u organizmu utvrđena odgovarajućim
sredstvima za mjerenje alkoholiziranosti, a odgovara količini većoj od
0,2 g/kg. Pod omamljujućim sredstvima u smislu ovoga Pravilnika podrazumijevaju
se sredstva koja utječu na tjelesno i duševno stanje osobe, zbog kojih
je ugroženo sigurno i pravilno obavljanje njezinih poslova, te zbog kojih
je ugrožena njena sigurnost i sigurnost osoba s kojima dolazi u dodir tijekom
obavljanja poslova.

*Zapovjednik zrakoplova*

Članak 4.

(1) Za upravljanje zrakoplovom tijekom leta i na tlu, odgovoran je zapovjednik
zrakoplova kojega odredi operator zrakoplova.

(2) Ako u skladu s odredbama stavka 1. ovoga članka operator zrakoplova
ne odredi zapovjednika zrakoplova, tada se zapovjednikom zrakoplova smatra
pilot koji upravlja zrakoplovom sa sjedišta zapovjednika zrakoplova. Ako
sjedalo zapovjednika zrakoplova nije posebno određeno u letačkom priručniku
zrakoplova ili u uputi za uporabu zrakoplova, sjedalom zapovjednika zrakoplova
smatra se:

1. kod aviona, motornih jedrilica i jedrilica ako su sjedala smještena
jedno pored drugoga - lijevo sjedalo,

2. kod aviona, motornih jedrilica i jedrilica ako su sjedala smještena
jedno iza drugoga - sjedalo u kojemu se tijekom samostalnog leta mora nalaziti
pilot,

3. kod rotokoptera - desno sjedalo.

(3) Instruktor letenja smatra se zapovjednikom zrakoplova prilikom obavljanja
vježbovnih i ispitnih letova pod njegovim nadzorom, ako nije određen drugi
zapovjednik zrakoplova.

(4) Odredbe ovoga Pravilnika o pravima, dužnostima i odgovornostima
pilota zrakoplova vrijede i za zapovjednika zrakoplova ako odredbama ovoga
Pravilnika nije drukčije propisano, bez obzira da li zrakoplovom upravlja
zapovjednik zrakoplova ili neka druga osoba.

*Prava i dužnosti zapovjednika zrakoplova*

Članak 5.

(1) Zapovjednik zrakoplova ima pravo konačne odluke kad se radi o upravljanju
zrakoplovom. Zapovjednik zrakoplova mora poduzeti sve potrebne mjere za
sigurnost tijekom leta, uzlijetanja, slijetanja i vožnje.

(2) Zapovjednik zrakoplova dužan je pridržavati se odredaba Zakona o
zračnom prometu, odredaba ovoga Pravilnika i drugih propisa koji se odnose
na letenje i uporabu zrakoplova, te postupati u skladu s odobrenjima i
uputama nadležne kontrole zračnog prometa, odnosno odredaba propisa kojim
se uređuju pružanje usluga aerodromskih letnih informacija te pravila i
postupci letenja na nekontroliranim aerodromima.

*Priprema leta*

Članak 6.

(1) Tijekom pripreme leta, zapovjednik zrakoplova mora se upoznati sa
svom dokumentacijom i informacijama od značaja za sigurnu provedbu planiranog
leta te provjeriti sposobnost i pripremljenost zrakoplova i posade zrakoplova,
provjeriti da se teret kojega prevozi nalazi u sigurnom stanju, da se najveće
dopuštene mase zrakoplova neće prekoračiti, da se u zrakoplovu nalaze propisane
isprave i knjige, kao i da su potrebni podaci o letu unijeti u dnevnik
zrakoplova (Journey Log Book), ako je njegovo vođenje propisano.

(2) Ako planirani let namjerava obavljati izvan okolice aerodroma odlaska
(izvanaerodromski let - cross country flight), odnosno prije svakog leta
prema pravilima instrumentalnog letenja (IFR), zapovjednik zrakoplova mora
se u dostatnom opsegu upoznati s raspoloživim zrakoplovno-meteorološkim
izvještajima i prognozama. Prije leta za koji je propisana obvezna predaja
plana leta (ATC flight plan), zapovjednik zrakoplova dužan je na najsvrhovitiji
način pribaviti preduzletne informacije (pre-flight information) od prijavnog
ureda operativnih usluga kontrole zračnog prometa (Air Traffic Services
Reporting Office-ARO).

(3) Smatra se da se let obavlja izvan okolice aerodroma kad zapovjednik
zrakoplova više ne vidi odnosno ne može uočiti letenje drugih zrakoplova
u aerodromskom prometnom krugu (aerodrome traffic circuit).

*Primjena pravila letenja*

Članak 7.

(1) Letenje zrakoplova obavlja se prema odredbama ovoga Pravilnika kojima
se uređuju opća pravila letenja (članci 19. do 51.), pravila vizualnog
letenja (članci 52. do 59.), pravila instrumentalnog letenja (članci 60.
do 63.), te u skladu s drugim uvjetima i postupcima utvrđenim odredbama
ovoga Pravilnika.

(2) Prema pravilima vizualnog letenja (visual flight rules -VFR), smije
se letjeti ako su vrijednosti za vidljivost, odstojanje zrakoplova od oblaka
i visinu baze oblaka za obavljanje odnosnog leta, jednake ili veće od vrijednosti
utvrđenih u Dodatku 6. ovoga Pravilnika.

(3) Kada prevladavaju meteorološki uvjeti iz stavka 2. ovoga članka,
pilot zrakoplova može letjeti i prema IFR pravilima letenja ako to naznači
u planu leta, ako ima propisana ovlaštenja i ako je zrakopov opremljen
propisanom navigacijskom, komunikacijskom i drugom opremom.

(4) Prema IFR pravilima letenja, mora se letjeti ako su vrijednosti
za vidljivost, odstojanje zrakoplova od oblaka i visinu baze oblaka za
obavljanje odnosnog leta, manje od vrijednosti utvrđenih u Dodatku 6. ovoga
Pravilnika. Letenje prema VFR pravilima letenja u takvim uvjetima, smije
se obavljati samo ako je nadležna kontrola zračnog prometa izdala odobrenje
za obavljanje posebnog VFR leta (special VFR) prema odredbama članka 55.
ovoga Pravilnika.

(5) U odgovarajuće klasificiranom zračnom prostoru ne smije se letjeti
brzinama koje su veće od brzina utvrđenih u Dodatku 6. ovoga Pravilnika,
osim ako se radi o vojnim zrakoplovima koji uslijed svojih letnih osobina
i svojstava nisu u stanju održavati minimalne utvrđene brzine u odgovarajuće
klasificiranom zračnom prostoru. Ako to prometna situacija dopušta i pritom
se ne ugrožava sigurnost zračnog prometa, nadležna kontrola zračnog prometa
može u pojedinom slučaju dopustiti iznimke u pogledu ograničenja brzine.

(6) Opseg pružanja operativnih usluga kontrole zračnog prometa, koje
se obavljaju u kontroliranom odnosno nekontroliranom zračnom prostoru unutar
područja letnih informacija, utvrđuju se na temelju klasifikacije zračnog
prostora, a u skladu s Dodatkom 5. ovoga Pravilnika.

*Letenje zrakoplovno-sportskih letjelica, letjelica bez posade,
raketa i ostalih letećih objekata*

Članak 8.

(1) Odredbe ovoga Pravilnika primjenjuju se na letenje zrakoplovno-sportskih
letjelica i letjelica bez posade, osim ako se pojedine odredbe zbog letačko
operativnih osobina tih letjelica, posebice zbog izuzeća od obveze posjedovanja
svjedodžbe o plovidbenosti i obveze uporabe aerodroma, te posebnog načina
letenja zrakoplovno-sportske letjelice ili nepostojanja posade, ne mogu
primjenjivati.

(2) U hrvatskom zračnom prostoru letjelica bez posade smije letjeti
samo ako ima odobrenje nadležne kontrole zračnog prometa, suglasnost ministarstva
nadležnog za poslove zračnog prometa (u daljnjem tekstu: Ministarstvo)
i ministarstva nadležnog za poslove obrane.

(3) Rakete i ostali leteći objekti koji mogu ugroziti sigurnost zračnog
prometa u hrvatskom zračnom prostoru mogu se lansirati u znanstvene, sportske
i druge svrhe, na način i pod uvjetima utvrđenim odredbama ovoga Pravilnika.

(4) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, za letenje hrvatskih
vojnih letjelica bez posade u nekontroliranom zračnom prostoru, odobrenje
i suglasnost nisu potrebni.

*Uzlijetanja i slijetanja na određeni aerodrom*

Članak 9.

Uzlijetanja i slijetanja zrakoplova na određeni aerodrom, ne smiju se
obavljati ako nisu utvrđeni postupci za sigurno uzlijetanje i slijetanje
na taj aerodrom, čija se pravila objavljuju u Zborniku zrakoplovnih informacija
Republike Hrvatske (Aeronautical Information Publication-AIP) - (u daljnjem
tekstu: Zbornik).

*Pružanje usluga aerodromskih letnih informacija*

Članak 10.

(1) Na nekontroliranim aerodromima na kojima je predviđeno pružanje
usluga aerodromskih letnih informacija (Aerodrome Fligh Information Service-AFIS),
te poslove u skladu s propisanim uvjetima obavlja stručna osoba koju određuje
operator aerodroma (u daljnjem tekstu: stručna osoba za AFIS).

(2) Radi sigurnog odvijanja zračnog prometa, stručna osoba za AFIS dužna
je neposredno surađivati s najbližom nadležnom kontrolom zračnog prometa
na propisan način.

*Provjera pripreme leta, propisanih dokumenata i nošenje registracijskih
oznaka*

Članak 11.

(1) Na zahtjev nadležnog zrakoplovnog inspektora, pilot civilnog zrakoplova
mora dokazati da je propisno pripremio let, a zrakoplovno osoblje mora
dati na uvid propisane isprave i knjige zrakoplova koje se odnose na posadu
zrakoplova i zrakoplov.

(2) Hrvatski i inozemni zrakoplovi moraju nositi jasno i dobro vidljive
registracijske oznake, koje osiguravaju njihovo uočavanje i prepoznavanje
tijekom leta. U zrakoplovu se moraju nalaziti dokumenti, koji su propisani
u državi registracije zrakoplova za letenje u međunarodnom zračnom prometu,
a poglavito potvrda o registraciji, svjedodžba o plovidbenosti zrakoplova,
te dokaz o potrebnim sklopljenim osiguranjima, ako se ne radi o državnim
zrakoplovima.

*Radiotelefonska komunikacija*

Članak 12.

(1) Radi obavljanja jednoobrazne, brze i nedvosmislene radiotelefonske
komunikacije pilot zrakoplova i nadležna kontrola zračnog prometa odnosno
stručna osoba za AFIS, moraju upotrebljavati propisane normirane međunarodne
izraze i kratice na engleskom odnosno hrvatskom jeziku sukladno odredbama
članka 116. Zakona o zračnom prometu.

(2) Postupci, fraze, termini i kratice za obavljanje radiotelefonske
komunikacije iz stavka 1. ovoga članka objavljuju se u Zborniku.

(3) Pilot zrakoplova mora u slučajevima utvrđenim u Dodatku 6. ovoga
Pravilnika, biti na stalnom prijamu na radiofrekvenciji nadležne kontrole
zračnog prometa, te u slučaju potrebe uspostaviti radiotelefonsku komunikaciju
s nadležnom kontrolom zračnog prometa.

*Signali i znakovi*

Članak 13.

(1) Tijekom letenja u hrvatskom zračnom prostoru svi civilni i vojni
zrakoplovi moraju upotrebljavati propisane signale i znakove u skladu s
odredbama Dodatka 2. ovoga Pravilnika.

(2) Ako pilot zrakoplova opazi ili primi signale i znakove iz stavka
1. ovoga članka mora poduzeti mjere predviđene odredbama Dodatka 2. ovoga
Pravilnika.

(3) Signali i znakovi iz stavka 1. ovoga članka moraju se primjenjivati
samo u propisane svrhe. Drugi signali i znakovi koji bi se s njima mogli
zamijeniti, ne smiju se upotrebljavati.

(4) Ako radiokomunikacija već postoji, odobrenja i/ili upute nadležne
kontrole zračnog prometa odnosno savjeti i informacije koje se daju u okviru
pružanja aerodromskih letnih informacija, imaju prednost pred svjetlosnim
i zemaljskim signalima i znakovima.Ova odredba se ne primjenjuje na signale
iz Dodatka 2. članka 5. stavka 1. točke 6. ovoga Pravilnika.

*Signali i znakovi za presretanje*

Članak 14.

(1) Ako pilot civilnog zrakoplova kojega presreće vojni zrakoplov opazi
signale i znakove utvrđene odredbama ovoga članka i odredbama Dodatka 3.
ovoga Pravilnika, mora neodložno poduzeti mjere predviđene tim odredbama.

(2) Pilot civilnog zrakoplova presretnutog u hrvatskom zračnom prostoru
dužan je

1. slijediti upute presretača koje odgovaraju vizualnim signalima utvrđenima
u Dodatku 3. stavku 1. točki 1.a) do c) ili davati signale na način utvrđen
u Dodatku 3. stavku 1. točki 2.a) do c) ovoga Pravilnika,

2. o presretanju izvijestiti dostupnu kontrolu zračnog prometa, ako
je to moguće,

3. pokušati uspostaviti radiokomunikaciju s presretačem ili tijelom
nadležnim za navođenje zrakoplova, emitirajući opći poziv na frekvenciji
za slučaj nužde (121.5 MHz), navodeći pritom svoj pozivni znak, poziciju
zrakoplova i vrstu leta, i

4. postaviti SSR transponder na mod A, kod 7700, ako od nadležne kontrole
zračnog prometa nije primio drugačije upute.

(3) Ako je bilo koja uputa primljena radiokomunikacijom sa zemlje u
suprotnosti s uputama ili signalima presretača, pilot zrakoplova mora slijediti
upute presretača i neodložno pribaviti razjašnjenje glede suprotnosti uputa.

(4) Ako tijekom radiokomunikacije s presretačem ne postoji mogućnost
sporazumijevanja na istom jeziku, moraju se pokušati razmijeniti bitne
informacije i potvrditi primljene upute primjenjujući sljedeće izraze uz
navedeni izgovor. Svaki se izraz mora emitirati dva puta.

1. Izrazi koje koristi presretač:

```
Izraz           Izgovor         Značenje

CALL SIGN       KOL SAJN        Koji je Vaš pozivni znak?
FOLLOW          FOL OU          Slijedite me!
DESCEND         DI SEND         Počnite snižavanje za slijetanje!
YOU LAND        JU LEND         Sletite na ovaj aerodrom!
PROCEED         PRO SID         Možete nastaviti let!
```

2. Izrazi koje koristi presretnuti zrakoplov:

```
Izraz           Izgovor         Znaeenje
CALL SIGN       KOL SAJN        Moj pozivni znak je ...
WILCO           VIL KO          Razumio, postupam prema uputi!
CAN NOT         KEN NOT         Nemoguae slijediti uputu!
REPEAT          RI PIT          Ponovite Vašu uputu!
AM LOST         EM LOST         Pozicija nepoznata!
MAYDAY          MEJ DEJ         U nuždi sam!
HIJACK          HAJ DŽEK        Otet sam!
LAND (ime       LEND            Tražim slijetanje na
aerodroma)                      (ime aerodroma)!
DESCEND         DI SEND         Tražim snižavanje!

```

(5) Izrazi tiskani masnim slovima moraju se naglašavati. Obzirom na
okolnosti, korištenje izraza "HIJACK" može biti neprovedivo,
te stoga nije preporučljivo. Pilot zrakoplova mora navesti pozivni znak
zrakoplova koji se koristi u radiokomunikaciji s kontrolom zračnog prometa,
a koji odgovara registracijskoj oznaci zrakoplova navedenoj u planu leta.

*Zabranjena područja i područja s ograničenjem letenja*

Članak 15.

(1) Letenje kroz zabranjena područja (prohibited area-P) je zabranjeno.

(2) Područja s ograničenjem letenja su uvjetno zabranjena područja (restricted
area-R), privremeno izdvojena područja (temporary segragated area-TSA)
i opasna područja (danger area-D). Područjima s ograničenjem letenja smatraju
se i područja utvrđena u svrhu rane identifikacije zrakoplova radi zaštite
suvereniteta Republike Hrvatske.

(3) Letovi zrakoplova u području utvrđenom u svrhu rane identifikacije
zrakoplova radi zaštite suvereniteta Republike Hrvatske obavljaju se na
temelju posebnoga propisa koji se objavljuje na način uobičajen u zračnom
prometu.

*Letenje kroz uvjetno zabranjena i privremeno
izdvojena područja*

Članak 16.

(1) Kroz uvjetno zabranjena i privremeno izdvojena područja smije se
letjeti:

1. ako to dozvoljavaju uvjeti pod kojima je takvo područje utvrđeno,

2. ako je nadležna kontrola zračnog prometa izdala odobrenje za letenje
kroz određeno područje u pojedinom slučaju ili općenito,

3. ako je u slučaju vojnog zrakoplova koji obavlja posebnu zadaću ministarstva
nadležno za poslove obrane izdalo odobrenje za letenje u određenom području,
te ako

4. ako je u slučaju letova koji se obavljaju u svrhu potrage i spašavanja
ili pružanja hitne medicinske pomoći letenje kroz takvo područje prethodno
dogovoreno između tijela nadležnog za potragu i spašavanje i tijela koje
je odgovorno za djelovanje u tom području.

(2) Tijekom vremena u kojemu je uvjetno zabranjeno ili privremeno izdvojeno
područje djelatno, nadležna kontrola zračnog prometa može za IFR let izdati
odobrenje za letenje u tom području ako u tom trenutku u njemu nema nikakvih
djelovanja. Odobrenje za VFR let u uvjetno zabranjenom ili privremeno izdvojenom
području izdat će se na zahtjev pilota.

*Letenje kroz opasna područja*

Članak 17.

(1) Opasna područja utvrđuju se u zračnom prostoru izvan hrvatskog zračnog
prostora.

(2) Letenje kroz opasna područja piloti zrakoplova trebaju izbjegavati,
a prije ulaska u opasno područje uspostaviti radiokomunikaciju s nadležnom
jedinicom kontrole zračnog prometa.

(3) Tijekom vremena u kojemu je opasno područje djelatno ali se u njemu
trenutno ne obavljaju djelatnosti, nadležna kontrola zračnog prometa će
izdati odobrenje ili upute za let u tom području i to IFR letu bez posebnog
zahtjeva pilota, a VFR letu samo na zahtjev pilota.

*Mjerne jedinice i kratice*

Članak 18.

(1) U zračnom prometu vrijeme se mjeri i određuje primjenom jedinstvenog
koordiniranog vremena (Universal Time Co-ordinated - UTC).

(2) U zračnom prometu kao referentni sustav za utvrđivanje lokacija
primjenjuje se Svjetski geodetski sustav 84 (World Geodetic System-WGS
84).

(3) Prilikom letenja primjenjuju se sljedeće mjerne jedinice za:

1. navigaciju

- nautička milja (NM) i desetice;

2. kraće udaljenosti (do 4 000 m), poglavito za mjerenje udaljenosti
na aerodromima

- metar (m);

3. apsolutnu visinu (altitude) i relativnu visinu (height)

- stopa (ft);

4. nadmorsku visinu (elevation)

- stopa (ft);

5. horizontalnu brzinu, uključujući brzinu vjetra

- čvor (kt);

6. vertikalnu brzinu

- stopa u minuti (ft/min);

7. smjer vjetra kod uzlijetanja i slijetanja

- stupanj (°) prema magnetskom sjeveru;

8. smjer vjetra

- stupanj (°) prema geografskom sjeveru;

9. vidljivost u letu, pri tlu i uzduž uzletno-sletne staze

- kilometar ili metar (km ili m);

10. tlak zraka za postavljanje barometarskog visinomjera

- hektopascal (hPa);

11. temperaturu

- stupanj Celsiusa (C°);

12. masu, ili težinu

- tone (t) ili kilogrami (kg).

(4) Na zahtjev pilota zrakoplova, kao mjerna jedinica za mjerenje tlaka
zraka u svrhu postavljanja barometarskog visinomjera, može se koristiti
inch Hg ili mm Hg.

(5) Iznimno od odredaba ovoga članka, za letenje hrvatskih vojnih zrakoplova
mogu se koristiti i druge mjerne jedinice.

DIO DRUGI

ZAJEDNIČKE ODREDBE O LETENJU ZRAKOPLOVA

Glava 1.

OPĆA PRAVILA LETENJA

Odjeljak 1.

OPĆE ODREDBE

*Minimalna sigurna visina*

Članak 19.

(1) Letenje ispod minimalne sigurne visine (minimum safe height) dozvoljeno
je samo prilikom slijetanja ili uzlijetanja.

(2) Minimalna sigurna visina je visina koja osigurava da u slučaju slijetanja
u nuždi neće doći do neprimjerenog i nepotrebnog uznemiravanja stanovništva
bukom zrakoplova, odnosno nepotrebnog ugrožavanja osoba i stvari na tlu
ili vodi.

(3) Iznad gradova, drugih gusto naseljenih područja i skupova ljudi,
minimalna sigurna visina ne smije biti manja od 1 000 stopa iznad najviše
prepreke u polumjeru od 600 m od pozicije zrakoplova, a u svim drugim slučajevima
500 stopa iznad zemlje ili vode. Jedrilice, ovjesne jedrilice (hang-glider)
i parajedrilice (paraglider) smiju letjeti ispod visine od 500 stopa ako
je to potrebno zbog vrste letenja koje se obavlja i ako se pritom opravdano
pretpostavlja da ne postoji opasnost za osobe i stvari na tlu.

(4) Letenje ispod mostova i sličnih objekata te dalekovoda i antena,
zabranjeno je osim ako je za to Ministarstvo izdalo odobrenje u skladu
s odredbama ovoga Pravilnika.

(5) Iznimno od odredaba stavka 3. ovoga članka, Ministarstvo može za
letove posebne namjene, odobriti letenje i na visinama manjim od propisanih,
ako je to potrebno radi obavljanja poslova i zadaća i ako se pritom ne
ugrožavaju osobe i stvari na tlu.

(6) Odredbe stavka 3. ovoga članka ne primjenjuju se na letove za posebna
djelovanja u skladu s odredbama članka 18. Zakona o zračnom prometu, brišuće
letove hrvatskih vojnih zrakoplova, letove zrakoplova policijskih postrojbi,
letove u svrhu pružanja hitne medicinske pomoći i letove u svrhu potrage
i spašavanja zrakoplova.

(7) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, Ministarstvo u pojedinom
slučaju može za letenje iznad gradova, drugih gusto naseljenih područja
i skupova ljudi utvrditi veće visine od visina predviđenih odredbama stavka
3. ovoga Pravilnika.

*Izbacivanje predmeta iz zrakoplova u letu*

Članak 20.

(1) Izbacivanje ili raspršivanje predmeta ili drugih tvari iz zrakoplova
u letu je zabranjeno, osim ako Ministarstvo to odobri.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, iz zrakoplova u letu
se smiju izbacivati balasti u obliku neškodljive tekućine ili finog pijeska,
gorivo, užad za vuču, reklame te slični predmeti, ako je to u interesu
sigurnosti zrakoplova ili zaštite života i zdravlja osoba u zrakoplovu,
te ako se izbacuju ili raspršuju na mjestima gdje ne prijeti opasnost po
osobe ili stvari na tlu.

(3) Izbacivanje goriva iz zrakoplova u letu ne smije se obavljati na
razinama manjim od 5000 stopa u slučaju izbacivanja kerozina, odnosno 2000
stopa u slučaju izbacivanja benzina.

(4) Izbacivanje ili raspršivanje predmeta ili drugih tvari iz hrvatskih
vojnih zrakoplova u letu uređuje se posebnim propisom.

*Akrobatski letovi*

Članak 21.

(1) Akrobatski letovi smiju se obavljati samo u vizualnim meteorološkim
uvjetima uz izričitu suglasnost svih osoba u zrakoplovu. Akrobatski letovi
zrakoplovno-sportskim letjelicama dozvoljeni su ako je to predviđeno uputom
za uporabu koju je izdao proizvođač te letjelice.

(2) Akrobatski letovi na visinama manjim od 1 500 stopa, iznad gradova
i drugih gusto naseljenih područja, te iznad skupova ljudi i zračnih luka
na kojima se odvija javni zračni promet su zabranjeni. Ministarstvo može,
na zahtjev, u pojedinom slučaju odobriti iznimke.

(3) Za obavljanje akrobatskih letova u okolici nekontroliranog aerodroma,
osim odobrenja nadležne kontrole zračnog prometa, potrebno je pribaviti
i suglasnost stručne osobe za AFIS ako je na tom aerodromu predviđeno pružanje
usluga aerodromskih letnih informacija.

*Grupno letenje*

Članak 22.

(1) Za obavljanje grupnog letenja potrebna je suglasnost svih pilota
koji sudjeluju u takvom letu.

(2) Prilikom izdavanja odobrenja kontrole zračnog prometa i primjene
razdvajanja, nadležna kontrola zračnog prometa smatrat će zrakoplove koji
sudjeluju u grupnim letovima jednim zrakoplovom. Vođa grupe i piloti koji
sudjeluju u grupnim letovima odgovorni su za održavanje potrebnog sigurnog
međusobnog odstojanja.

(3) Prilikom obavljanja grupnih letova prema pravilima instrumentalnog
letenja (IFR), vođa grupe mora poduzeti potrebne mjere koje osiguravaju
horizontalni razmak do najviše 0,5 NM od zrakoplova vođe grupe i vertikalno
odstojanje do najviše 100 stopa. Ako se namjerava letjeti na većem odstojanju,
mora se od nadležne kontrole zračnog prometa zatražiti odobrenje za razdvajanje
grupe i primjenu pojedinačnog razdvajanja.

(4) Grupno letenje hrvatskih vojnih zrakoplova uređuje se posebnim propisom.

*Vučni i promidžbeni letovi*

Članak 23.

(1) Promidžbeni letovi, prigodom kojih se zrakoplovom vuku predmeti,
smiju se obavljati samo uz odobrenje Ministarstva. Odobrenje će se izdati
samo:

1. ako pilot zrakoplova posjeduje propisano ovlaštenje za vuču,

2. ako je zrakoplov opremljen baždarenim barografom za zapisivanje visina
tijekom leta,

3. ako u grupnom letu ne sudjeluje više od tri (3) zrakoplova, pri čemu
razmak između predmeta kojeg vuče prethodni zrakoplov i zrakoplova koji
ga slijedi, kao i između samih zrakoplova mora iznositi najmanje 200 stopa
(60 m), te

4. ako osiguranje operatora zrakoplova od odgovornosti za štetu nanesenu
trećim osobama izričito uključuje vuču predmeta.

(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odgovarajuće i na
vuču predmeta u ostale svrhe. Odredba stavka 1. točke 2. ne primjenjuje
se na obavljanje radova iz zraka ako se pritom upotrebljava helikopter.

(3) Iznimno od odredaba stavka 1. ovoga članka, odobrenje nije potrebno
za vuču jedrilica i ovjesnih jedrilica pod uvjetom da pilot posjeduje propisano
ovlaštenje za vuču.

(4) Iznimno od odredaba članka 19. ovoga Pravilnika, promidžbeni letovi
mogu se obavljati na visinama od najmanje 1 000 stopa iznad najviše prepreke
u polumjeru od 600 m. Iznad gradova, drugih gusto naseljenih područja i
skupova ljudi, promidžbeni letovi mogu se obavljati na visini od najmanje
2 000 stopa iznad najviše prepreke u polumjeru od 600 m. U tim se područjima,
moraju isključivo upotrebljavati zrakoplovi koji udovoljavavaju strožim
zahtjevima za zaštitu od buke zrakoplova, u skladu s propisom. Promidžbeni
letovi unutar kontroliranih zona i zračnom prostoru klase C, smiju se obavljati
samo uz prethodno pribavljeno odobrenje nadležne kontrole zračnog prometa.

(5) Za obavljanje promidžbenih letova, Ministarstvo može propisati posebna
vremenska ograničenja.

(6) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka, nije potrebno za promidžbene
letove kod kojih je poruka ispisana samo na zrakoplovu.

(7) Promidžbeni letovi u kojima se koriste akustična sredstva su zabranjeni.

*Letovi nadzvučnim brzinama*

Članak 24.

(1) Letovi civilnih zrakoplova nadzvučnim brzinama u hrvatskom zračnom
prostoru su zabranjeni.

(2) Letovi vojnih zrakoplova nadzvučnim brzinama u hrvatskom zračnom
prostoru, dozvoljeni su na razinama leta višim od 33 000 stopa.

(3) Iznimno od odredaba stavka 1. i 2. ovoga članka, Ministarsvo može
odobriti iznimke od propisane zabrane, samo ako je zajamčeno da se probijanje
zvučnog zida neće zamjetiti sa zemljine površine.

(4) Odobrenje iz stavka 3. ovoga članka, koje se odnosi na nadzvučne
letove civilnih zrakoplova, može se izdati uz utvrđene uvjete, ograničenja
i s određenim rokom. Pritom se mogu propisati određene razine i rute, a
ako se namjerava uzletjeti ili sletjeti unutar područja Republike Hrvatske
i određeni aerodromi.

(5) Pojedinačni probni let nadzvučnom brzinom može se odobriti u svrhu
dokazivanja da se probijanje zvučnog zida neće zamjetiti sa zemljine površine,
te ako operator zrakoplova dokaže postojanje osiguranja od odgovornosti
za štetu nanesenu trećim osobama.

*Letovi jedrilica i zrakoplovno-sportskih letjelica u oblacima*

Članak 25.

(1) Ako se sigurnost zračnog prometa može održavati odgovarajućim mjerama,
nadležna kontrola zračnog prometa može odobriti letove jedrilica u oblacima.
Izdavanje odobrenja nadležne kontrole zračnog prometa, može biti uvjetovano
posjedovanjem odgovarajuće komunikacijske i navigacijske opreme, prometnom
situacijom te drugim razlozima, ako se opravdano pretpostavlja da bi se
takvim letom mogla ugroziti sigurnost zračnog prometa.

(2) Letovi jedrilica u opasnim oblacima (kumulonimbus) su dozvoljeni
ako je to predviđeno uputom za uporabu koju je izdao proizvođač jedrilice.

(3) Dvije ili više jedrilica mogu letjeti u istom oblaku, ako između
njih postoji stalna radiokomunikacija i ako vertikalno odstojanje između
dvije jedrilice iznosi najmanje 500 stopa (150 m). Vertikalno odstojanje
se osigurava, stalnim uzajamnim obavještavanjem i dogovorom pilota jedrilica
putem radiokomunikacije.

(4) Letovi zrakoplovno-sportskih letjelica u oblacima su zabranjeni.

(5) Uvjete za izdavanje odobrenja iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje
HKZP i objavljuje na način uobičajen u zračnom prometu.

*Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja aviona, rotokoptera,
zračnih brodova, motornih jedrilica, mikrolakih aviona i jedrilica*

Članak 26.

(1) Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja aviona, rotokoptera, zračnih
brodova, motornih jedrilica, mikrolakih aviona i jedrilica, smiju se obavljati
samo uz odobrenje Ministarstva u skladu s odredbama ovoga Pravilnika.

(2) Ministarstvo može zatražiti od podnositelja zahtjeva dokaz o suglasnosti
vlasnika ili drugih korisnika posjeda, na kojem se namjerava obavljati
izvanaerodromsko slijetanje ili uzlijetanje.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, za izvanaerodromsko slijetanje
motornih jedrilica i jedrilica prilikom obavljanja izvanaerodromskih letova,
odobrenje nije potrebno.

(4) Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja hrvatskih vojnih zrakoplova
uređuju se posebnim propisom.

*Letenje balona i korištenje vezanih balona, zmajeva i vučenih
padobrana*

Članak 27.

(1) Izvanaerodromska uzlijetanja slobodnih balona s posadom smiju se
obavljati samo uz odobrenje Ministarstva.

(2) Korištenje vezanih balona dozvoljeno je samo uz odobrenje Ministarstva.

(3) Odobrenje iz stavaka 2. ovoga članka, potrebno je za korištenje
zmajeva (kite) i vučenih padobrana (man-carrying parachute kite), ako je
uže kojim su vezani duže od 300 stopa. Korištenje zmajeva ili letenje vučenih
padobrana zabranjeno je unutar područja s ograničenjem gradnje zračnih
luka, kao i na udaljenosti manjoj od 3 km od granice zračnih pristaništa
i letjelišta.

(4) Ministarstvo može odobriti iznimke od odredaba stavka 2. i 3. ovoga
članka.

(5) Uže vezanih balona i zmajeva, za čije je korištenje potrebno odobrenje,
mora biti uočljivo označeno na odstojanjima od po 100 m crveno-bijelim
zastavicama danju, a crvenim i bijelim svjetlima noću, tako da je drugim
zrakoplovima vidljivo iz svih smjerova.

*Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja ovjesnih jedrilica,
parajedrilica i izvanaerodromski skokovi padobranom*

Članak 28.

(1) Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja ovjesnih jedrilica i parajedrilica
smiju se obavljati samo uz odobrenje Ministarstva, koje uključuje uzlijetanja
ovjesnih jedrilica i parajedrilica pomoću vuče. Ministarstvo može od podnositelja
zahtjeva zatražititi dokaz o suglasnosti vlasnika ili drugih korisnika
posjeda na kojem se namjeravaju obavljati izvanaerodromska slijetanja i
uzlijetanja.

(2) Izvanaerodromsko slijetanje ovjesnih jedrilica i parajedrilica kod
izvanaerodromskih letova, dopušteno je i bez odobrenja Ministarstva.

(3) Odredbe stavka 1. ovoga članka, primjenjuju se na odgovarajući način
na izvanaerodromske skokove padobranom.

*Letenje zrakoplovnih modela i drugih daljinski upravljanih
ili neupravljanih letećih objekata*

Članak 29.

(1) Zrakoplovni modeli pokretani motorom sa unutarnjim sagorijevanjem
smiju letjeti na udaljenosti manjoj od 1,5 km od stambenih područja samo
uz odobrenje Ministarstva. Odobrenje je potrebno i za zrakoplovne modele
svih vrsta, koji lete na udaljenosti manjoj od 1,5 km od granica aerodroma.
Zrakoplovni modeli svih vrsta smiju letjeti na aerodromima samo u skladu
s uputama operatora aerodroma.

(2) Letenje zrakoplovnih modela na raketni pogon i daljinski upravljanih
ili neupravljanih letećih objekata s vlastitim pogonom, smije se obavljati
samo uz odobrenje Ministarstva. Odobrenje se može izdati stručno osposobljenim
osobama za svaki pojedini slučaj ili kao opće odobrenje.

(3) Odobrenje iz stavka 2. ovoga članka nije potrebno za:

1. lansiranje raketa, koje se koriste u slučajevima spašavanja osoba
i/ili stvari,

2. ispaljivanje pirotehničkih objekata, kod kojih goriva masa (pogonsko
i efektivno punjenje) iznosi 20 g ili manje, ako pritom sigurnost zračnog
prometa nije očito ugrožena, s izuzetkom ispaljivanja pirotehničkih objekata
na udaljenosti manjoj od 1,5 km od granica aerodroma tijekom radnog vremena
aerodroma,

3. letenje zrakoplovnih modela i letećih objekata na raketni pogon,
kod kojih masa pogonskog goriva iznosi 20 g ili manje.

(4) Zahtjev za izdavanje odobrenja iz stavka 2. ovoga članka, mora sadržavati:

1. broj planiranih letova,

2. opis zrakoplovnog modela ili letećeg objekta s podacima o masi, uzletnoj
masi i snazi motora ili pogonskog goriva,

3. vrstu upravljanja,

4. mjesto letenja i područje slijetanja/prizemljenja,

5. vrijeme početka letenja i trajanje,

6. očekivan vrhunac leta u slučaju letećih objekata,

7. dokaz o osiguranju operatora od odgovornosti za štete nanesene trećim
osobama.

(5) Za letenje zrakoplovnih modela ukupne mase manje od 5 kg koji nisu
na raketni pogon, odobrenje Ministarstva nije potrebno.

(6) Letenje hrvatskih vojnih zrakoplovnih modela i drugih daljinski
upravljanih i neupravljanih letećih objekata uređuje se posebnim propisom.

*Posebno korištenje kontroliranog zračnog prostora*

Članak 30.

(1) Prilikom posebnog korištenja kontroliranog zračnog prostora, od
nadležne kontrole zračnog prometa mora se pribaviti odobrenje za:

1. skokove padobranima i izbacivanje predmeta padobranima,

2. letenje zrakoplovnih modela i drugih daljinski upravljanih ili neupravljanih
letećih objekata s vlastitim pogonom, te za

3. letenje slobodnih balona bez posade ukupne mase kupole balona i balasta
veće od 0,5 kg, kao i za letenje uvezanih slobodnih balona bez posade,
te grupno letenje slobodnih balona bez posade.

(2) Za pribavljanje odobrenja kontrole zračnog prometa odgovoran je:

1. pilot zrakoplova ili ovlašteni voditelj, odnosno oraganizator planiranog
djelovanja, u slučaju iz stavka 1. točke 1. ovoga članka,

2. rukovatelj zrakoplovnog modela ili drugog letećeg objekta u slučaju
iz stavka 1. točke 2. ovoga članka,

3. rukovatelj balona za letenje slobodnih balona bez posade, a organizator
za letenje uvezanih slobodnih balona bez posade i grupnog letenja balona
bez posade u slučaju iz stavka 1. točke 3. ovoga članka.

(3) Uvjete za izdavanje odobrenja iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje
HKZP i objavljuje na način uobičajen u zračnom prometu.

Odjeljak 2.

IZBJEGAVANJE SUDARA I PRVENSTVO PUTA

*Izbjegavanje sudara*

Članak 31.

(1) Zbog izbjegavanja sudara, pilot zrakoplova mora u svakom trenutku
održavati dostatni razmak od drugih zrakoplova, vozila i prepreka.

(2) Osim prilikom uzlijetanja i slijetanja, u letu se mora održavati
odstojanje od najmanje 500 stopa (150 m) od pojedinih objekata ili drugih
prepreka. Odredbe članka 19. stavaka 1. do 3. ovoga Pravilnika o minimalnoj
sigurnoj visini moraju se pritom primjenjivati.

(3) Odredbe stavka 2. ovoga članka, ne primjenjuju se na jedrilice,
ovjesne jedrilice, parajedrilice i slobodne balone s posadom, a za ostale
zrakoplove Ministarstvo može u pojedinom slučaju odobriti iznimke.

(4) Odredbe stavka 1. i 2. o obvezi pilota zrakoplova primjenjuju se
i u slučaju kada se let obavlja u zračnom prostoru u kojemu djeluje kontrola
zračnog prometa.

*Osnove za primjenu pravila prednosti*

Članak 32.

(1) Zrakoplovi koji se u letu međusobno približavaju u suprotnim smjerovima
moraju se, ako postoji opasnost od sudara, izbjeći skretanjem udesno.

(2) Zrakoplov mora izbjeći drugi zrakoplov s vidljivo umanjenim manevarskim
sposobnostima.

(3) Kod primjene pravila prednosti, motorne jedrilice čiji motor nije
u uporabi smatraju se jedrilicama, mikrolaki avioni smatraju se motornim
jedrilicama, a parajedrilica i ovjesna jedrilica smatraju se jedrilicom.

(4) Pilot zrakoplova koji, u skladu s odredbama o izbjegavanju sudara
ili pravilima prednosti, ima prednost u odnosu na druge zrakoplove, zadržava
smjer leta, razinu i brzinu sve dok opasnost od sudara ne prođe, a u slučaju
potrebe, dužan je poduzeti potrebne mjere da bi se izbjegla opasnost od
sudara.

(5) Odredbe o pravilima prednosti ne oslobađaju pilote zrakoplova koji
sudjeluju u događaju od njihove dužnosti sprečavanja sudara uključujući
manevre u svrhu izbjegavanja sudara na temelju informacija dobivenih pomoću
sustava u zrakoplovu za izbjegavanje sudara. Pilot zrakoplova koji u skladu
s odredbama o izbjegavanju sudara ili pravilima prednosti izbjegava drugi
zrakoplov ili njegovu letnu putanju i mora promijeniti svoj smjer leta,
smije preletjeti iznad, ispod ili ispred drugog zrakoplova samo na takvom
odstojanju koje isključuje ugrožavanje ili ometanje tog zrakoplova.

*Pravila prednosti u letu*

Članak 33.

(1) Ako se smjerovi leta dvaju zrakoplova križaju na približno istoj
visini, zrakoplov koji dolazi slijeva mora primijeniti postupak izbjegavanja.
Pod križanjem smjerova leta zrakoplova, smatra se presjecanje smjera leta
od strane drugog zrakoplova pod kutem od 70 do 160 stupnjeva.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, postupak izbjegavanja
moraju uvijek primjenjivati

1. zrakoplovi teži od zraka pokretani motorom prema zračnim brodovima,
jedrilicama, ovjesnim jedrilicama, parajedrilicama i balonima,

2. zračni brodovi prema jedrilicama, ovjesnim jedrilicama, parajedrilicama
i balonima,

3. jedrilice, ovjesne jedrilice i parajedrilice prema balonima,

4. zrakoplovi pokretani motorom prema zrakoplovima koji vuku druge zrakoplove
ili predmete.

(3) Prigodom pretjecanja, zrakoplov koji pretječe mora izbjeći letnu
putanju drugog zrakoplova promjenom smjera leta udesno, čak i ako je u
penjanju ili snižavanju. Zrakoplov pretječe drugi zrakoplov ako mu se približava
odostraga sa smjerom leta koji u odnosu na smjer leta prthodnog zrakoplova
čini kut manji od 70°. Noću se taj međusobni odnos smjerova leta smatra
određenim kad se propisana crvena i zelena pozicijska svjetla zrakoplova
ne mogu vidjeti (Dodatak 1. članak 2. stavak 1. točke 1. i 2. ovoga Pravilnika).

*Pravila prednosti tijekom prilaženja za slijetanje*

Članak 34.

(1) Zrakoplovi u završnom prilaženju za slijetanje i zrakoplovi koji
slijeću imaju prednost u odnosu na druge zrakoplove.

(2) Ako više zrakoplova težih od zraka istodobno prilaze aerodromu za
slijetanje, zrakoplov na većoj visini, mora izbjeći zrakoplov na manjoj
visini. Zrakoplovi teži od zraka pokretani motorom, moraju izbjegavati
ostale zrakoplove u svim slučajevima.

(3) Zrakoplov na manjoj visini, ne smije drugom zrakoplovu koji se nalazi
u završnom prilaženju za slijetanje presjecati letnu putanju ili ga pretjecati.

*Pravila prednosti tijekom vožnje na manevarskim površinama*

Članak 35.

(1) Kretanje zrakoplova vlastitim pogonom po tlu, smije se obavljati
na manevarskim površinama aerodroma, pod uvjetom da zrakoplovom upravlja
osoba ovlaštena za vožnju zrakoplova i da je dobivena suglasnost stručne
osobe za AFIS ili odobrenje nadležne kontrole zračnog prometa.

(2) Vozilo koje vuče ili gura zrakoplov na manevarskim površinama aerodroma,
ima prednost u odnosu na zrakoplov u vožnji i na druga vozila. Zrakoplov
u vožnji, ima prednost u odnosu na vozila koja ne vuku ili guraju zrakoplov.

(3) Zrakoplovi pokretani vlastitom snagom, tijekom vožnje na aerodromima
imaju prednost pred vozilima i pješacima.

(4) Zrakoplov u vožnji na manevarskoj površini aerodroma, mora izbjeći
zrakoplov koji uzlijeće ili namjerava uzletjeti. Zrakoplov smije uzletjeti,
tek onda kad opasnost od sudara više ne postoji.

(5) Ako postoji opasnost od sudara zrakoplova koji se tijekom vožnje
po manevarskoj površini aerodroma međusobno približavaju, moraju primijeniti
postupak izbjegavanja na način:

1. da se zrakoplovi u suprotnim ili približno suprotnim smjerovima zaustave
ili izbjegnu skretanjem udesno ili,

2. da zrakoplovi čiji se smjerovi kretanja križaju, zrakoplov koji dolazi
slijeva primjeni postupak izbjegavanja ili,

3. da u slučaju kada zrakoplov pretječe drugi zrakoplov, zrakoplov koji
pretječe izbjegne smjer kretanja drugog zrakoplova promjenom smjera kretanja
udesno.

*Pravila prednosti pri kretanju po vodi*

Članak 36.

(1) Ako se zrakoplovi ili zrakoplov i plovilo međusobno približavaju
po vodi, a postoji opasnost od sudara, svaki zrakoplov mora pažljivo uzeti
u obzir okolnosti i djelovati u skladu s manevarskim sposobnostima vozila.
U pojedinom slučaju vrijedi sljedeće:

1. ako se zrakoplovu s desne strane približava drugi zrakoplov ili plovilo
u smjeru koji se križa, vozilo koje dolazi s desne strane ima prednost,

2. ako se zrakoplov približava drugom zrakoplovu ili plovilu u suprotnom
ili približno suprotnom smjeru, mora skrenuti udesno i održavati dostatni
razmak,

3. zrakoplov ili plovilo kojeg se pretječe ima prednost; zrakoplov koji
pretječe mora održavati dostatni razmak,

4. zrakoplovi koji uzlijeću ili slijeću na vodene površine, moraju održavati
takav razmak od plovila da se isključi svaka opasnost od sudara i da se
ne ometa kretanje plovila.

(2) Međunarodna pravila za sprečavanje sudara na moru (Annex B to the
final act of the international conference on safety of life at sea - The
Rules of the Road at Sea) i posebni propisi, primjenjuju se na odgovarajući
način na prednost, kretanje i postupke zrakoplova koji se kreću na vodi.

Odjeljak 3.

ODREDBE O AERODROMSKOM PROMETU

*Pravila za obavljanje aerodromskog prometa*

Članak 37.

(1) Aerodromski promet je promet zrakoplova koji se nalaze u aerodromskom
prometnom krugu, u njega ulaze ili iz njega izlaze, kao i cjelokupan promet
na manevarskim površinama. Manevarska površina obuhvaća uzletno-sletne
staze i ostale dijelove aerodroma određene za uzlijetanje i slijetanje,
uključujući okolne pojaseve i staze za vožnju, te ostale dijelove aerodroma
određene za vožnju, osim stajanke.

(2) Aerodromski promet obavlja se u skladu s odredbama članka 81. stavka
3. i članka 111. Zakona o zračnom prometu. Pravila i postupci za obavljanje
aerodromskog prometa objavljuju se na način uobičajen u zračnom prometu.

(3) Za obavljanje aerodromskog prometa na aerodromima, koji isključivo
služe za letenje zrakoplovno-sportskih letjelica ili zrakoplovnih modela,
na odgovarjući se način primjenjuju odredbe stavka 2. i stavka 4. ovoga
članka.

(4) Za istodobno obavljanje aerodromskog prometa zrakoplovno-sportskih
letjelica, zrakoplovnih modela i drugih zrakoplova, potrebna je suglasnost
stručne osobe za AFIS.

*Letenje na aerodromu i u njegovoj okolici*

Članak 38.

(1) Pilot koji upravlja zrakoplovom na aerodromu ili u njegovoj okolici
dužan je:

1. pridržavati se valjanih propisa o letenju zrakoplova na aerodromu
ili u njegovoj okolici, poglavito posebnih pravila i postupaka za obavljanje
aerodromskog prometa u skladu s odredbama članka 37. ovoga Pravilnika,

2. pridržavati se savjeta i informacija stručne osobe za AFIS ako je
na tom aerodromu predviđeno pružanje usluga aerodromskih letnih informacija
te uputa operatora aerodroma,

3. promatrati aerodromski promet zbog izbjegavanja sudara,

4. uklopiti se u prometni tok, ili se iz njega vidljivo izdvojiti,

5. prilikom prilaženja za slijetanje i nakon uzlijetanja, u aerodromskom
prometnom krugu obavljati promjene smjera lijevim zaokretima, ako nije
drugačije određeno,

6. slijetati i uzlijetati uz vjetar ako to ne isključuju razlozi koji
se odnose na sigurnost zračnog prometa, smjer uzletno-sletnih staza ili
drugi mjesni razlozi,

7. postupati u skladu s odobrenjima i uputama izdanim putem radiotelefonske
komunikacije, odobrenjima i uputama izdatim svjetlosnim i zemaljskim signalima,
kao i u skladu sa znakovima,

8. tijekom vožnje presjeći uzletno-sletnu stazu što je moguće više pod
pravim kutem, i to samo onda ako se u prilaženju za slijetanje ili na uzlijetanju
ne nalazi drugi zrakoplov,

9. napustiti što je brže moguće uzletno-sletnu stazu nakon slijetanja,

10. sletjeti desno od sletnog znaka ("T"), ako nije drugačije
određeno,

11. nakon uzlijetanja, penjati sa što većim kutem penjanja, uzimajući
u obzir operativno-tehničku sposobnost zrakoplova i sigurnost zračnog prometa,

12. nakon neuspjelog prilaženja postupati u skladu s odredbom točke
11.,

13. izbjegavati zonu aerodromskog prometa (Aerodrome Traffic Zone-ATZ)
i kontroliranu zonu (controlled zone-CTR), ako se unutar nje ne namjerava
sletjeti.

(2) Ako je hitno potrebno iz razloga sigurnosti zračnog prometa ili
drugih važnih razloga, stručna osoba za AFIS ako je na tom aerodromu predviđeno
pružanje usluga aerodromskih letnih informacija, može u pojedinom slučaju
dopustiti odstupanja od odredaba stavka 1. ovoga članka ako se pritom ne
ugrožava sigurnost ostalog zračnog prometa.

*Letenje na nekontroliranim aerodromima na kojima nije predviđeno
pružanje usluga aerodromskih letnih informacija, i u njihovoj okolici*

Članak 39.

(1) Pilot koji upravlja zrakoplovom na nekontroliranom aerodromu na
kojem nije predviđeno pružanje usluga aerodromskih letnih informacija,
i u njegovoj okolici, dužan je postupati u skladu s odredbama članka 38.
stavak 1. točka 1., 3., 4., 5., 6., 8., 9., 10., 11. i 12. te:

1. pet minuta prije ulaska u zonu aerodromskog prometa, na utvrđenoj
frekvenciji emitirati u slijepo poruku sljedećeg sadržaja:

- ime aerodroma na kojeg se poruka odnosi,

- registracijsku oznaku i tip zrakoplova,

- trenutnu poziciju i visinu i

- svoju namjeru.

2. tijekom leta u zoni aerodromskog prometa stalno biti na prijamu na
utvrđenoj frekvenciji,

3. ako namjerava sletjeti, uključiti se u određeni aerodromski prometni
krug na utvrđenoj visini

- u poziciji niz vjetar za stazu koja je u uporabi, ili

- na bilo kojoj poziciji ako nema drugog prometa, ili

- na nekoj poziciji koju sami sudionici u prometu dogovore.

4. obvezno na slijepo prosljeđivati izvještaj o poziciji koji se odnosi
na poziciju niz vjetar i završni krak, a koji mora sadržavati pojedinosti
iz članka 77. stavak 2. ovoga Pravilnika,

5. na stajanci prije uzlijetanja, na utvrđenoj frekvenciji emitirati
u slijepo poruku sljedećeg sadržaja:

- ime aerodroma na kojeg se poruka odnosi,

- registracijsku oznaku i tip zrakoplova,

- naznaku vožnje,

- planiranu uzletnu stazu i

- namjeru odnosno odredište.

(2) Promet u aerodromskom prometnom krugu ima prednost pred prometom
koji se u njega uključuje. Promet u završnom kraku uvijek ima prednost
pred drugim prometom, osim u slučajevima nužde.

(3) Ako u aerodromskom prometnom krugu promet već postoji, smijer slijetanja
i uzlijetanja određuje se prema tom prometu i obvezan je za sve zrakoplove
koji se u njega uključuju ili namjeravaju uzletjeti. Sudionici u prometu
mogu se drukčije dogovoriti.

(4) Pilot zrakoplova koji nije opremljen radiopostajom, dužan je pridržavati
se odredaba ovoga članka, osim onih odredaba koje se odnose na uporabu
radiopostaja.

*Letenje na kontroliranom aerodromu*

Članak 40.

(1) Pilot koji upravlja zrakoplovom na kontroliranom aerodromu ili njegovoj
okolici, dužan je:

1. postupati u skladu s odredbama članka 38. ovoga Pravilnika,

2. biti stalno na prijamu na predviđenoj radiofrekvenciji nadležne aerodromske
kontrole zračnog prometa, ako nije u nadležnosti neke druge kontrole zračnog
prometa; ako obavljanje radiotelefonske komunikacije nije moguće, pilot
zrakoplova mora postupati u skladu s odobrenjima, uputama i informacijama
proslijeđenima svjetlosnim i zemaljskim signalima, te znakovima,

3. putem radiotelefonske komunikacije ili pomoću znakova, pribaviti
prethodno odobrenje za sva kretanja koja su uvod u vožnju, uzlijetanje
i slijetanje ili za kretanja u svezi s tim djelovanjima,

4. slijediti signale i znakove operatora aerodroma za kretanja na stajanci
i aerodromskim površinama za parkiranje zrakoplova.

(2) Na kontroliranom aerodromu, za odobravanje odstupanja od odredaba
članka 38. stavka 1. ovoga Pravilnika, a u smislu odredbe članka 38. stavka
2. ovoga Pravilnika nadležna je toranjska kontrola zračnog prometa.

(3) Promet pješaka i vozila na manevarskim površinama kontroliranog
aerodroma smije se obavljati samo uz odobrenje nadležne aerodromske kontrole
zračnog prometa. Odobrenja i/ili upute koje se odnose na sigurnost prometa
na aerodromu, koje izdaje kontrola zračnog prometa moraju se provoditi,
bilo da su izdane pismeno, usmeno, putem radija, svjetlosnim signalima
ili znakovima.

(4) VFR letovi u kontroliranim zonama, smiju se obavljati samo uz odobrenje
nadležne kontrole zračnog prometa.

*Pokretanje i proba motora zrakoplova*

Članak 41.

(1) Motori zrakoplova smiju se pokrenuti, samo ako se na pilotskom sjedalu
nalazi ovlaštena osoba, a druge se osobe tom prilikom ne mogu ugroziti.
Motor smije raditi u stanju mirovanja zrakoplova, samo ako je podvozje
dostatno osigurano.

(2) Proba motora i vožnja iz hangara, mora se obavljati na način da
objekti, drugi zrakoplovi ili vozila ne budu izloženi jačoj struji zraka
i da osobe ne mogu biti ozlijeđene.

(3) Zadržavanje ispred zrakoplova s pokrenutim motorom ili na nedostatno
sigurnoj udaljenosti nije dozvoljeno.

Odjeljak 4.

ODREDBE O ZRAKOPLOVU

*1. Opće odredbe*

*Vježbovni letovi u simuliranim instrumentalnim meteorološkim
uvjetima*

Članak 42.

Zrakoplov smije letjeti u simuliranim instrumentalnim meteorološkim
uvjetima, samo ako je opremljen dvostrukim sustavom za upravljanje, i ako
drugi pilot zrakoplova, koji posjeduje valjano ovlaštenje za tip, leti
za drugim upravljačem. Drugi pilot mora pritom motriti zračni prostor,
a u slučaju potrebe, može se poslužiti stručnim promatračem koji se nalazi
u istom zrakoplovu i s kojim je u radiokomunikaciji.

*Obvezna svjetla na zrakoplovu*

Članak 43.

(1) Od zalaska do izlaska sunca, tijekom uporabe, zrakoplovi moraju
upotrebljavati obvezna svjetla u skladu s odredbama Dodatka 1. ovoga Pravilnika.
Zrakoplovi ne smiju upotrebljavati svjetla, koja bi se mogla zamijeniti
s obveznim svjetlima.

(2) Operator zrakoplova ili pilot, ako je to potrebno iz razloga sigurnosti
zračnog prometa, mora označiti zrakoplov izvan uporabe svjetlima prema
odredbama Dodatka 1. ovoga Pravilnika ili drugim svjetlima.

(3) Protusudarno svjetlo na zrakoplovu, mora se upotrebljavati danju
i noću, osim ako odredbama Dodatka 1. ovoga Pravilnika nisu utvrđene iznimke.

(4) Zrakoplovi koji na aerodromima ne voze vlastitom snagom te hrvatski
vojni zrakoplovi, mogu se označiti drugim svjetlima. Odredbe stavaka 1.
do 3. ovoga članka ne primjenjuju se prilikom takvog označavanja.

*Obvezna svjetla na zrakoplovu na vodi*

Članak 44.

(1) Zrakoplovi na vodi, između zalaska i izlaska sunca, moraju upotrebljavati
obvezna svjetla u skladu s odredbama Dodatka 1. ovoga Pravilnika, osim
ako se nalaze u području gdje plovila nisu obvezna upotrebljavati svjetla.
Zrakoplovi ne smiju upotrebljavati svjetla koja bi se mogla zamijeniti
s obveznim svjetlima.

(2) Odredba članka 36. stavka 2. ovoga Pravilnika primjenjuje se i na
uporabu obveznih svjetala zrakoplova koji se kreću po vodi.

*2. Komunikacijska i navigacijska oprema zrakoplova*

*Obveza u pogledu opremljenosti zrakoplova propisanom komunikacijskom
i navigacijskom opremom*

Članak 45.

Poradi sigurnog obavljanja zračnog prometa u skladu s propisanim postupcima
letenja, zrakoplovi koji lete u hrvatskom zračnom prostoru, moraju biti
opremljeni propisanom komunikacijskom i navigacijskom opremom.

*Stanje i operativne osobine komunikacijske
i navigacijske opreme*

Članak 46.

(1) Komunikacijska i navigacijska oprema zrakoplova smije se upotrebljavati
samo ako se sastoji od sustava, instrumenata i dijelova koji su homologirani
i kao takvi registrirani za uporabu, te ako se upotrebljavaju u skladu
s njezinim osobinama i sposobnostima te u utvrđenim uporabnim granicama.

(2) HKZP može odobriti iznimke od propisane komunikacijske i navigacijske
opreme za hrvatske vojne zrakoplove, te u pojedinim slučajevima i za druge
zrakoplove, ako se time ne ugrožava sigurnost i nesmetano obavljanje zračnog
prometa.

(3) Iznimke odobrene u skladu s odredbom stavka 2. ovoga članka, moraju
se objaviti u Zborniku.

*Obveze pilota i operatora zrakoplova*

Članak 47.

(1) Let ne smije započeti ako u zrakoplovu ne postoji propisana komunikacijska
i navigacijska oprema, odnosno ako nije u uporabnom stanju.

(2) Ako se prije početka leta utvrdi da komunikacijska i navigacijska
oprema nije u uporabnom stanju, nadležna kontrola zračnog prometa može,
u pojedinom slučaju, odobriti obavljanje takvog leta, ako se pritom ne
ugrožava sigurnost zračnog prometa. Ako dijelovi opreme iz stavka 1. ovoga
članka, koji su nužni za sigurnu provedbu leta i pridržavanje i postupanje
prema postupcima kontrole zračnog prometa, otkažu tijekom leta, pilot zrakoplova
mora o tome neodložno izvijestiti nadležnu kontrolu zračnog prometa.

(3) Operator zrakoplova ne smije dozvoliti obavljanje leta ako propisana
komunikacijska i navigacijska oprema ne postoji.

*Komunikacijska oprema za IFR letove*

Članak 48.

(1) Za obavljanje IFR letova zrakoplovi moraju biti opremljeni s dva
UKV (VHF) primopredajnika kod kojih opseg frekvencijskog područja iznosi
od 117,975 do 137 MHz s razmakom kanala od po 25 kHz.

(2) Za obavljanje IFR letova iznad razine leta 245 zrakoplovi moraju
biti opremljeni s dva primopredajnika iz stavka 1. ovoga članka s razmakom
kanala od po 8.33 kHz, osim državnih zrakoplova iz članka 7. stavka 3.
Zakona o zračnom prometu.

*Navigacijska oprema za IFR letove*

Članak 49.

(1) Za obavljanje IFR letova zrakoplovi moraju biti opremljeni:

1. s dva prijamnika signala UKV svesmjernog radiofara (VOR-prijamnici)
pri čemu jedan može izostati ako je zrakoplov opremljen propisanim sustavom
za prostornu navigaciju koji se može koristiti nezavisno od VOR- prijamnika.
Prijamnici moraju biti povezani s pokazivačem i tijekom uporabe neovisni
o drugom prijamniku;

2. s jednim automatskim radiokompasom (ADF), koji obuhvaća frekventno
područje od 200 kHz do 526.5 kHz s pokazivačem smjera i sposobnosti slušanja
signala (ako je to propisano za uporabu tijekom postupaka prilaženja i
odlaska);

3. s jednim SSR transponderom s modom A s 4096 kodova te modom C s automatskim
prosljeđivanjem visine;

4. s jednim daljinomjernim uređajem (DME interogator);

5. s opremom za prostornu navigaciju ako je njezina uporaba obvezna
u skladu s odredbom članka 50. stavak 3. ovoga Pravilnika.

(2) Za obavljanje ILS prilaženja, zrakoplovi moraju biti opremljeni:

1. s jednim prijamnikom ILS signala usmjerivača (LLZ);

2. s jednim prijamnikom ILS signala putanje poniranja (GP);

3. s jednim UKV prijamnikom s pokazivačem signala radiomarkera;

4. s jednim pokazivačem ILS signala usmjerivača i putanje poniranja.

*Oprema za prostornu navigaciju*

Članak 50.

(1) Uporaba opreme za prostornu navigaciju dopuštena je za letove koji
lete utvrđenim dolazim i odlaznim rutama ili objavljenim rutama za prostornu
navigaciju, te na izravnim rutama koje, u pojedinom slučaju, dodijeli nadležna
kontrola zračnog prometa, ako oprema za prostornu navigaciju udovoljava
zahtjevanoj navigacijskoj sposobnosti (required navigation performance
-RNP) za letenje u odgovarajućem zračnom prostoru, ruti ili utvrđenim dolaznim
ili odlaznim rutama.

(2) Zrakoplovi koji lete objavljenim rutama za prostornu navigaciju,
utvrđenim prijelaznim rutama (feeder routes) i utvrđenim dolaznim i odlaznim
rutama, te iznad utvrđenih razina i u predviđenim zračnim prostorima, moraju
biti opremljeni osnovnom opremom za prostornu navigaciju (Basic RNAV Equipment)
koja udovoljava zahtjevanoj navigacijskoj sposobnosti RNP 5. Osnovna oprema
za prostornu navigaciju, mora osiguravati da bočno navigacijsko odstupanje
od rute ne iznosi više od + 5 NM tijekom 95% trajanja leta.

(3) Rute za prostornu navigaciju, prijelazne rute, utvrđene dolazne
i odlazne rute, razine i zračne prostore u kojima je obvezna uporaba određene
opreme za prostornu navigaciju utvrđuje HKZP i objavljuje na način uobičajen
u zračnom prometu.

*Komunikacijska i navigacijska oprema za VFR letove*

Članak 51.

(1) Avioni, rotokopteri, motorne jedrilice, jedrilice, zračni brodovi
i slobodni baloni s posadom, moraju za obavljanje VFR letova biti opremljeni
jednim UKV primopredajnikom koji pokriva barem one frekvencije u frekvencijskim
područjima od 117,975 MHz do 137 MHz, koje su potrebne za obavljanje planiranog
leta. Snaga i osjetljivost prijamnika, moraju biti najmanje takvi da, uzimajući
u obzir operativne osobine zrakoplova i planirane rute, omogućuju besprijekornu
radiokomunikaciju s nadležnom kontrolom zračnog prometa.

(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka ne primjenjuju se na letove danju
koji se obavljaju u okolici aerodroma uzlijetanja, ako se radi o nekontroliranom
aerodromu.

(3) Pored UKV primopredajnika iz stavka 1. ovoga članka avioni, rotokopteri
i motorne jedrilice moraju biti opremljeni:

1. s jednim VOR prijamnikom za obavljanje VFR letova u zračnom prostoru
klase C iznad razine leta 105;

2. za noćne letove izvan okolice aerodroma na kojemu je odobrenjem za
uporabu dopušteno noćno letenje i koji je opremljen sustavom osvjetljenja:

a) s jednim VOR prijamnikom za letove u kontroliranom zračnom prostoru,

b) s jednim VOR prijamnikom ili automatskim radiokompasom (ADF) za letove
u nekontroliranom zračnom prostoru;

3. s jednim VOR prijamnikom ili ADF-om za letove iznad slojeva oblaka.

(4) Zrakoplovi pokretani motorom, moraju biti opremljeni jednim SSR
transponderom za obavljanje VFR letova u kontroliranom zračnom prostoru
klase "C", kao i za druge letove koji se obavljaju iznad 5000
stopa MSL ili iznad 3500 stopa, ovisno koja je razina veća. Transponder
mora biti opremljen modom A s 4096 kodova, a ako ima mod C, tada sa sposobnošću
automatskog prosljeđivanja visine.

(5) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, nadležna kontrola zračnog
prometa može, u pojedinom slučaju, odobriti obavljanje letova zrakoplova
bez UKV primopredajnika u kontroliranim zonama, obavljanje letova na kontroliranom
aerodromu i akrobatske letove u kontroliranom zračnom prostoru, ako time
neće biti ugrožena sigurnost zračnog prometa.

Glava 2.

PRAVILA VIZUALNOG LETENJA

*VFR letovi u zračnom prostoru klase B do G*

Članak 52.

(1) U zračnom prostoru klase B do G, VFR letovi moraju se obavljati
tako da, tijekom leta minimalne vrijednosti za vidljivost u letu i odstojanje
od oblaka, ne budu manje od vrijednosti utvrđenih u Dodatku 6. ovoga Pravilnika.

(2) VFR letovi smiju se obavljati u kontroliranim zonama, samo ako postoje
dodatni minimalni meteorološki uvjeti za vidljivost pri tlu i bazu oblaka
za kontrolirane zone, utvrđeni u Dodatku 6. ovoga Pravilnika.

(3) Ako su propisani meteorološki uvjeti unutar kontrolirane zone ispod
minimalnih vrijednosti, propisanih odredbama stavaka 1. i 2. ovoga članka,
zrakoplovi koji lete prema VFR pravilima letenja smiju uzletjeti, sletjeti
ili ući u kontroliranu zonu, samo ako je nadležna kontrola zračnog prometa
izdala odobrenje za obavljanje posebnog VFR leta.

(4) Hrvatski vojni zrakoplovi prilikom obavljanja VFR letova, mogu koristiti
druge minimalne vrijednosti za vidljivost u letu, odstojanje od oblaka,
vidljivost pri tlu i bazu oblaka, koji ne smiju biti manji od minimalnih
vrijednosti utvrđenih odredbama stavaka 1. i 2. ovoga članka, ako je to
potrebno zbog vrste zrakoplova koji se upotrebljava, izvršenja određenog
letačkog zadatka i letnih sposobnosti, ili ograničenja upotrebljavanog
tipa zrakoplova.

(5) Za kontrolirane zone klase D i za određene dijelove drugog zračnog
prostora, Ministarstvo može utvrditi druge minimalne vrijednosti za vidljivost
u letu, udaljenost od oblaka, vidljivost pri tlu ili bazi oblaka od vrijednosti
utvrđenih u Dodatku 6. ovoga Pravilnika, ako se takvim postupkom ne ugrožava
sigurnost zračnog prometa te osoba i stvari na tlu.

*Postavljanje visinomjera i putne razine kod VFR letova*

Članak 53.

(1) Kod obavljanja VFR letova koji se provode izvan okolice aerodroma
odlaska, na i ispod razine utvrđene u skladu s odredbom stavka 4. ovoga
članka, pilot zrakoplova mora postaviti visinomjer na QNH vrijednost kontroliranog
aerodroma najbližeg ruti leta. QNH vrijednost je vrijednost tlaka zraka
nekog mjesta svedena na srednju razinu mora, pod pretpostavkom da na tom
mjestu i ispod njega vladaju temperaturni uvjeti standardne atmosfere.

(2) Kod obavljanja VFR letova iznad razine utvrđene u skladu s odredbom
stavka 4. ovoga članka, pilot zrakoplova mora postaviti visinomjer na 1013.25
hPa (standardno postavljanje visinomjera - QNE).

(3) Prilikom obavljanja VFR letova, mora se održavati razina leta koja
odgovara trenutnoj magnetskoj putanji prema polukružnom sustavu putnih
razina (semi-circular cruising level system), sukladno odredbama Dodatka
4. ovoga Pravilnika. To ne vrijedi tijekom penjanja ili snižavanja odnosno,
kad se tijekom leta ne mogu održavati propisane vrijednosti za vidljivost
u letu i odstojanje od oblaka (članak 52. stavci 1. i 2.) na određenoj
razini leta. Razine leta su predviđene razine u atmosferi za potrebe razdvajanja
po visini, određene utvrđenim prikazanim vrijednostima visinomjera postavljenog
na 1013.25 hPa. Polukružna putna razina je utvrđena putna razina, određena
prema onoj polovici stupanjske podjele kompasa, u kojoj se nalazi odgovarajuća
magnetska putanja.

(4) Razine iz stavka 1. i stavka 2. ovoga članka utvrđuje HKZP.

(5) U zračnom prostoru klase B i C, VFR letovi se moraju pridržavati
razina koje je dodjelila nadležna kontrola zračnog prometa.

*VFR letovi iznad slojeva oblaka*

Članak 54.

Obavljanje VFR letova iznad slojeva oblaka odnosno njihovo prelijetanje,
može se provoditi samo:

1. ako visina leta iznosi najmanje 1000 stopa iznad zemlje ili vode
i ako se održava vidljivost u letu i odstojanje od oblaka (članak 52. stavak
1.), prema vrijednostima za zračni prostor klasifikacije E, u skladu s
odredbama Dodatka 6. ovoga Pravilnika,

2. ako pilot zrakoplova može održavati namjeravanu letnu putanju,

3. ako je zajamčeno prilaženje na aerodrom odredišta i slijetanje u
vizualnim meteorološkim uvjetima,

4. ako je pilot zrakoplova osposobljen za obavljanje radiotelefonske
komunikacije.

*Odobrenje za poseban VFR let u kontroliranoj zoni*

Članak 55.

(1) Nadležna kontrola zračnog prometa izdat će odobrenje za obavljanje
posebnog VFR leta iz članka 52. stavka 3. ovoga Pravilnika, samo:

1. ako prometna situacija to dopušta,

2. ako je vidljivost pri tlu 1500 m ili više, odnosno 800 m ili više
ako se radi o helikopteru, te

3. ako visina baze oblaka iznosi najmanje 500 stopa.

(2) Ako propisane minimalne vrijednosti iz stavka 1. točke 2. i/ili
točke 3. ovoga članka ne postoje, odobrenje kontrole zračnog prometa za
obavljanje posebnog VFR leta, izdat će se samo ako pilot zrakoplova potvrdi
da posjeduje odobrenje za iznimno prekoračenje odgovarajućih minimalnih
vrijednosti. Takva potvrda nije potrebna za letove koji se provode u svrhu
potrage i spašavanja, pružanja hitne medicinske pomoći, te za letove hrvatskih
vojnih i policijskih zrakoplova.

(3) Prilikom obavljanja posebnog VFR leta, pilot zrakoplova mora se
pridržavati:

1. minimalnih meteoroloških uvjeta prema vrijednostima za zračni prostor
klase G, i

2. minimalnih sigurnih visina, osim ako pilot zrakoplova posjeduje odobrenje
za iznimno prekoračenje minimalne sigurne visine.

(4) Na razdvajanje posebnih VFR letova, bilo jednog od drugoga ili od
IFR letova primjenjuju se minimumi za razdvajanje IFR letova.

*VFR letovi u kontroliranom zračnom prostoru*

Članak 56.

(1) VFR letove u kontroliranom zračnom prostoru mogu obavljati sljedeći
piloti zrakoplova:

1. privatni pilot aviona, privatni pilot helikoptera i pilot motorne
jedrilice, kao i piloti zrakoplova koji posjeduju višu dozvolu,

2. piloti zrakoplova s usporedivim vojnim dozvolama iz točke 1. ovoga
stavka.

(2) Zrakoplovi koji obavljaju VFR letove u kontroliranom zračnom prostoru,
moraju biti opremljeni komunikacijskom i navigacijskom opremom u skladu
s odredbama ovoga Pravilnika.

(3) Iznimno od odredaba stavka 1. i 2. ovoga članka, odobrenje za ulazak
u kontrolirani zračni prostor može se izdati samo ako pilot zrakoplova
koji nije pokretan motorom ne posjeduje propisanu dozvolu iz stavka 1.
ovoga članka ili ako zrakoplov nije opremljen u skladu s odredbom stavka
2. ovoga članka.

(4) Odobrenje za obavljanje VFR letova u kontroliranom zračnom prostoru,
izdat će se ako prometna situacija i kapacitet kontrole zračnog prometa
to dozvoljavaju. Odobrenje za ulazak u kontrolirani zračni prostor za mjesne
letove (npr. letove jedrilica, balona itd.) na aerodromima ispod kontroliranog
zračnog prostora, dodjelit će se u skladu s operativnim uputama nadležne
kontrole zračnog prometa. VFR letovi od javnog interesa (npr. letovi u
svrhu kalibraže i snimanja iz zraka), te probni, ispitni i slični letovi
moraju se unaprijed najaviti i usaglasiti s nadležnom kontrolom zračnog
prometa.

(5) Radiokomunikacija se obavlja na engleskom ili hrvatskom jeziku,
uz pridržavanje propisane i objavljene frazeologije. Radiokomunikacija
s nadležnom kontrolom zračnog prometa mora se uspostaviti kako slijedi:

1. najkasnije 5 minuta prije ulaska u kontrolirani zračni prostor,

2. kod odlaska s aerodroma ispod kontroliranog zračnog prostora, što
je prije moguće nakon uzlijetanja, a prije ulaska u kontrolirani zračni
prostor.

(6) Ako za odnosni VFR let nije predan plan leta, nadležnoj kontroli
zračnog prometa moraju se proslijediti podaci o letu prema sljedećem redoslijedu:

1. pozivni znak zrakoplova,

2. tip zrakoplova,

3. brzina,

4. pozicija,

5. aerodrom odlaska, ruta i aerodrom odredišta,

6. razina.

(7) Ukoliko se pilot zrakoplova uslijed meteoroloških ili drugih razloga
ne može pridržavati odobrenja kontrole zračnog prometa, mora pravodobno
pribaviti izmjenjeno odobrenje. U interesu nesmetanog obavljanja zračnog
prometa, nadležna kontrola zračnog prometa može odobriti rutu odnosno razinu
koja je različita od zatražene. Zatražena odnosno dodijeljena razina može
odstupati od polukružnog sustava putnih razina.

(8) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na letove hrvatskih vojnih
zrakoplova čije je vođenje u nadležnosti ministarstva nadležnog za poslove
obrane i koji se obavljaju na temelju posebnog propisa.

(9) Uvjete za izdavanje odobrenja iz stavka 4. ovoga članka utvrđuje
HKZP i objavljuje na način uobičajen u zračnom prometu.

*Promjena iz VFR na IFR pravila letenja*

Članak 57.

(1) Promjena iz VFR na IFR pravila letenja može se provesti ako:

1. u kontroliranom zračnom prostoru

a) postoji vidljivost u letu od najmanje 8 km i

b) ako zrakoplov održava horizontalno odstojanje od oblaka od najmanje
1.5 km, te vertikalno odstojanje od najmanje 1000 stopa;

2. u kontroliranim zonama, ako postoje propisani VFR minimumi.

(2) Iznimno od odredaba stavka 1. ovoga članka, promjena iz VFR na IFR
pravila letenja, može se provesti ako

a) postoji vidljivost u letu od najmanje 1.5 km,

b) zrakoplov leti iznad oblaka i

c) ako postoji vidljivost zemljine površine.

(3) Minimalne vrijednosti iz stavka 2. ovoga članka mogu se primjenjivati
ako se:

a) prijelaz iz VFR na IFR pravila letenja provodi na minimalnoj razini
utvrđenoj za IFR letove,

b) penjanje između donje granice kontroliranog zračnog prostora i minimalne
razine za IFR letove provede bez odgađanja i

c) ako se nadležna kontrola zračnog prometa unaprijed složila s tim
postupkom.

(4) Nadležna kontrola zračnog prometa, može izdati odobrenje za primjenu
postupka iz stavka 2. i 3. ovoga članka zajedno s izdavanjem rutnog odobrenja
(en-route clearance).

(5) Nadležna kontrola zračnog prometa, razdvaja zrakoplove koji primjenjuju
postupak iz stavka 4. ovoga članka od ostalog prometa za koji je propisano
obvezno razdvajanje prema normama koje su utvrđene za razdvajanje IFR letova.
Kod provedbe navedenog postupka, pilot zrakoplova ostaje odgovoran za nadvišavanje
minimalne sigurne visine i izbjegavanje sudara s preprekama.

*Noćni VFR letovi*

Članak 58.

(1) Za obavljanje noćnih VFR letova, na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe članaka 52. do 57. ovoga Pravilnika. Noćni VFR letovi u kontroliranom
zračnom prostoru moraju se planirati i obavljati na objavljenim rutama
i postupcima.

(2) Obavljanje noćnih VFR preleta (cross-country flight) zrakoplovno-sportskim
letjelicama te obavljanje noćnih skokova padobranom dvosjedom, zabranjeno
je.

*Letovi u svrhu potrage i spašavanja i pružanje hitne medicinske
pomoći*

Članak 59.

Prilikom obavljanja letova u svrhu potrage i spašavanja te letova u
svrhu pružanja hitne medicinske pomoći osobama u opasnosti, može se odstupiti
od pravila propisanih odredbama članka 52. do 58. ovoga Pravilnika.

Glava 3.

PRAVILA INSTRUMENTALNOG LETENJA

*Minimalna sigurna visina kod IFR letova*

Članak 60.

Osim prilikom uzlijetanja i slijetanja, minimalna sigurna visina za
IFR letove iznosi najmanje 1 000 stopa iznad najviše prepreke u polumjeru
od 8 km od predviđene pozicije zrakoplova, odnosno u planinskom području
najmanje 2 000 stopa iznad najviše prepreke u polumjeru od 8 km od predviđene
pozicije zrakoplova. Planinskim područjem u smislu ovoga Pravilnika smatraju
se gorska područja, teren odnosno visoravni više od 1500 m.

*Postavljanje visinomjera i putne razine kod IFR letova*

Članak 61.

(1) Kod obavljanja IFR letova, na i ispod razina utvrđenih u skladu
s odredbom stavka 5. ovoga članka, pilot zrakoplova mora postaviti visinomjer
na QNH vrijednost primljenu od nadležne kontrole zračnog prometa.

(2) Kod obavljanja IFR letova iznad razina utvrđenih u skladu s odredbom
stavka 5. ovoga članka, pilot zrakoplova mora primjenjivati standardno
postavljanje visinomjera.

(3) Obavljanje IFR letova u kontroliranom zračnom prostoru, osim ako
se zrakoplov nalazi u penjanju ili snižavanju, mora se provoditi na razini
leta ili apsolutnoj visini leta, koja odgovara trenutnoj magnetnoj putanji
prema polukružnom sustavu putnih razina (Dodatak 4. ovoga Pravilnika).
HKZP može odobriti iznimke ako se time ne ugrožava sigurnost zračnog prometa.

(4) IFR letovi u zračnom prostoru klase G u hrvatskom zračnom prostoru
su zabranjeni iz sigurnosnih razloga. Planovi leta za takve IFR letove
se neće prihvaćati i za njih se neće izdavati odobrenje kontrole zračnog
prometa.

(5) Razine iz stavaka 1. i 2. ovoga članka utvrđuje HKZP.

*Promjena iz IFR na VFR pravila letenja*

Članak 62.

(1) Ako pilot zrakoplova namjerava promjeniti pravila letenja iz IFR
na VFR, mora o tome obavjestiti nadležnu kontrolu zračnog prometa.

(2) Pilot zrakoplova smije promjeniti pravila letenja iz IFR na VFR
samo ako je predvidivo da će let završiti ili biti nastavljen tijekom dužeg
vremenskog razdoblja u vizualnim meteorološkim uvjetima.

(3) Ako se tijekom leta namjerava promijeniti pravilo letenja, promjena
na VFR može se provesti ako:

1. u kontroliranom zračnom prostoru

a) postoji vidljivost u letu od najmanje 8 km i

b) ako zrakoplov održava horizontalno odstojanje od oblaka od najmanje
1.5 km te vertikalno odstojanje od najmanje 1000 stopa,

2. u kontroliranim zonama, ako postoje propisani VFR minimumi.

(4) Iznimno od odredaba stavka 3. ovoga članka, promjena pravila letenja
iz IFR na VFR (plan leta-oznaka "Y") može se provesti:

a) ako postoji vidljivost u letu od najmanje 3 km,

b) ako postoji vidljivost zemljine površine i

c) ako zrakoplov leti izvan oblaka.

(5) Minimalne vrijednosti iz stavka 4. ovoga Pravilnika mogu se primjenjivati:

a) ako se prijelaz iz IFR na VFR pravila letenja provodi na minimalnoj
razini utvrđenoj za IFR letove i

b) ako se kontrolirani zračni prostor napusti odmah nakon promjene na
VFR let.

(6) Zrakoplovi koji mijenjaju pravila letenja u skladu s minimalnim
vrijednostima iz stavka 4. ovoga članka, razdvajaju se u kontroliranom
zračnom prostoru od zrakoplova za koje je razdvajanje propisano prema normama
utvrđenim za razdvajanje IFR letova, čak i nakon promjene na VFR dio leta,
u skladu s klasifikacijom zračnog prostora.

(7) Kako bi se na najmanju moguću mjeru smanjio utjecaj na druge zrakoplove
za koje je razdvajanje propisano, te da bi se spriječilo ugrožavanje zračnog
prometa i izbjegli nesporazumi, promjena pravila letenja prema minimalnim
vrijednostima iz stavka 4.ovoga članka zabranjena je iznad minimalne IFR
putne razine. U tom se slučaju moraju primijeniti vrijednosti utvrđene
odredbama stavka 3. ovoga članka.

(8) Zbog olakšanja prijelaza iz IFR na VFR pravila letenja, nadležna
kontrola zračnog prometa može, u pojedinim područjima, odobriti snižavanje
na visinu manju od minimalne IFR putne razine primjenom minimalne apsolutne
visine radarskog vektoriranja (minimum radar vectoring altitude). Snižavanje
ispod minimalne apsolutne visine radarskog vektoriranja, može se odobriti
IFR letovima, samo prema objavljenim IFR postupcima.

*Prekid prilaženja za slijetanje*

Članak 63.

Pilot zrakoplova mora prekinuti prilaženje i započeti utvrđeni postupak
neuspjelog prilaženja, ako je zrakoplov dostigao utvrđene vrijednosti za
prekid prilaženja za primjenjeni postupak instrumentalnog prilaženja, a
ne može vizualno završiti prilaženje.

DIO TREĆI

KONTROLA ZRAČNOG PROMETA

Glava 1.

OPĆE ODREDBE

Odjeljak 1.

OPĆA PRAVILA POSTUPANJA

*Postupci letenja*

Članak 64.

(1) Pilot zrakoplova mora se pridržavati propisanih postupaka letenja
prilikom prilaženja i odlazaka na i s kontroliranih aerodroma te prilikom
obavljanja IFR letova, osim u slučaju kad nadležna kontrola zračnog prometa
izda odobrenje koje odstupa od propisanih postupaka letenja.

(2) Nadležna kontrola zračnog prometa može dozvoliti odstupanja od objavljenih
postupaka letenja iz stavka 1. ovoga članka, ako to prometna situacija
i uvjeti dopuštaju i ako se takvim postupkom ne ugrožava sigurnost zračnog
prometa.

*Pravila prednosti*

Članak 65.

(1) Kontrola zračnog prometa obavlja se prema načelu "tko prvi
dođe, prvi će biti uslužen", osim u slučaju kad je načelo prednosti
potrebno izmijeniti zbog omogućavanja većeg protoka zračnog prometa u što
manjem vremenskom razdoblju, i što sigurnijeg, redovitijeg i nesmetanijeg
odvijanja zračnog prometa, obzirom na ukupnu prometnu situaciju i operativne
potrebe pojedinih zrakoplova, a poglavito obzirom na operativne potrebe
vojnih mlaznih zrakoplova.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, prednost u svakom slučaju
uživaju sljedeći letovi navedenim redoslijedom:

1. letovi kod kojih je pilot objavio stanje nužde ili je stanje nužde
očigledno, uključujući letove koji su predmetom protuzakonitog ometanja
ili im protuzakonito ometanje neposredno prijeti (STS/EMER),

2. letovi zrakoplova hrvatske vojske u svrhu zaštite suvereniteta Republike
Hrvatske (STS/PROTECTED),

3. letovi u svrhu potrage i spašavanja, te u humanitarne svrhe (STS/SAR/HUM),

4. letovi kojima se prevoze oboljele ili ozljeđene osobe kojima je potrebna
hitna medicinska pomoć, uključujući letove u svrhu pružanja hitne medicinske
pomoći oboljelim ili ozljeđenim osobama, kao i letovi kojima se prevoze
transplatati, krv i lijekovi uključujući letove koji se obavljaju kako
bi se u mjestu odredišta zrakoplova ukrcali pacijenti, lijekovi, transplatati
ili krv (STS/HOSP),

5. letovi kojima se prevoze poglavari država (STS/HEAD) i letovi kojima
se prevoze predsjednici vlada i drugi državni dužnosnici koji imaju utvrđen
takav povlašteni status (STS/STATE),

6. letovi mlaznih jednosjeda i dvosjeda hrvatske vojske, koji ujedno
uživaju prednost pred ostalim letovima hrvatske vojske,

7. letovi koji podliježu mjerama za upravljanje protoka zračnog prometa.

(3) Vježbovni letovi zrakoplova hrvatske vojske u svrhu presretanja,
uživaju prednost kao i letovi iz stavka 2. točke 5. ovoga članka.

*Zabrana VFR letova*

Članak 66.

(1) Kada to zahtijeva prometna situacija i intenzitet letova koji podliježu
kontroli zračnog prometa, HKZP može u prostorno i vremensko ograničenom
opsegu, u potpunosti ili djelomično, zabraniti obavljanje VFR letova u
kontroliranom zračnom prostoru.

(2) Ako to zahtijeva sigurnost zračnog prometa, pojedinačno ili ukupno
VFR letenje na ili u okolici aerodroma, mogu privremeno zabraniti:

1. centar oblasne kontrole,

2. kontrolor na aerodromskom kontrolnom tornju ili

3. HKZP.

*Razdvajanje kontroliranog prometa*

Članak 67.

(1) Nadležna kontrola zračnog prometa primjenjuje propisane norme razdvajanja
u kontroliranom zračnom prostoru u sljedećim slučajevima:

1. između svih vrsta letova koji podliježu razdvajanju u skladu s klasifikacijom
zračnog prostora, utvrđenom odredbama Dodatka 5. ovoga Pravilnika,

2. između IFR letova i posebnih VFR letova,

3. između posebnih VFR letova,

4. IFR letova i noćnih VFR letova u kontroliranom zračnom prostoru,

5. između IFR letova i VFR letova koji mijenjaju pravila letenja u uvjetima
smanjenih meteoroloških minimuma,

6. između VFR letova koji se nalaze u navigacijskim poteškoćama, a prelijeću
kroz oblake ili se nalaze u njima, te između tih letova i drugih letova
za koje je obvezna primjena postupaka razdvajanja,

7. između letova koji podliježu razdvajanju, zabranjenih područja i
područja s ograničenjem letenja,

8. između letova koji podliježu razdvajanju i utvrđenih područja za
posebno korištenje kontroliranog zračnog prostora, i

9. između letova koji podliježu razdvajanju i granica vlastitog područja
nadležnosti, odnosno nekontroliranog zračnog prostora.

(2) Ako se vrsta ili propisana norma razdvajanja koja se koristi za
razdvajanje dva ili više letova iz stavka 1. ovoga članka ne može održavati
ili primjenjivati, nadležna kontrola zračnog prometa mora poduzeti mjere
koje osiguravaju postojanje odnosno primjenu i uspostavu druge vrste ili
druge norme razdvajanja prije nego što je prvotno korištena vrsta ili propisana
norma razdvajanja postala nedostatna.

(3) Propisane vrste i norme razdvajanja primjenjuju se i na razdvajanje
letova zrakoplova hrvatske vojske, osim ako je posebnim dogovorom na temelju
zakona predviđeno povećanje ili smanjenje utvrđenih normi razdvajanja.

*Javljanje o opasnostima*

Članak 68.

Pilot zrakoplova mora nadležnoj kontroli zračnog prometa, neodložno
javiti svako opažanje opasnosti koja bi mogla ugroziti sigurnost zrakoplova
ili sigurnost zračnog prometa. Izvještaji o opasnostima za zračni promet
trebaju sadržavati sve bitne pojedinosti koje su od značaja za sigurno
odvijanje zračnog prometa.

Odjeljak 2.

ODOBRENJA KONTROLE ZRAČNOG PROMETA

*Pojam i opseg odobrenja kontrole zračnog prometa*

Članak 69.

Pojam "odobrenje kontrole zračnog prometa" (ATC clearance)
može se skratiti na način da se iza ili ispred riječi "odobrenje"
koristi izrazi kao što su npr." za uzlijetanje", "rutno",
"za prilaženje", "za slijetanje", "za obavljanje
padobranskih skokova" itd. kako bi se naznačilo na koji se dio leta,
vrstu leta, odnosno djelovanje odgovarajuće odobrenje odnosi.

*Postupanje prema odobrenju*

Članak 70.

(1) Izdavanjem odobrenja kontrole zračnog prometa pilotu zrakoplova
se dozvoljava obavljanje leta pod uvjetima utvrđenim u odobrenju. Prilikom
obavljanja poslova kontrole zračnog prometa, nadležna kontrola zračnog
prometa može izdavanjem odgovarajućih odobrenja i njihovim izmjenama utvrditi
pojedinosti koje se odnose na odvijanje leta, posebice na letnu putanju
i razinu.

(2) Ako pilot zrakoplova iz važnih razloga zatraži prednost prilikom
izdavanja odobrenja kontrole zračnog prometa, te razloge mora navesti u
svom zahtjevu.

(3) Pilot zrakoplova mora postupati prema posljednjem izdatom i potvrđenom
odobrenju kontrole zračnog prometa, sve dok mu se ne izda novo odobrenje,
osim ako se radi o situacijama kada se zrakoplov nalazi u opasnosti i koje
zahtjevaju trenutnu odluku pilota zrakoplova, pri čemu pilot mora neodložno
o tome obavijestiti nadležnu kontrolu zračnog prometa i pribaviti novo
odobrenje.

*Letovi i djelovanja za koje je potrebno odobrenje kontrole
zračnog prometa*

Članak 71.

Odobrenje kontrole zračnog prometa mora se pribaviti za sljedeće letove
ili djelovanja:

1. IFR letove,

2. VFR letove u zračnom prostoru klase B, C i D,

3. aerodromski promet na kontroliranim aerodromima,

4. posebne VFR letove,

5. noćne VFR letove te noćne letove zračnih brodova i slobodnih balona
s posadom u kontroliranom zračnom prostoru,

6. letove jedrilica u oblacima,

7. letove u uvjetno zabranjenim i privremeno izdvojenim područjima,
ako je to izričito propisano prilikom utvrđivanja odgovarajućih područja,

8. akrobatske letove u kontroliranom zračnom prostoru i na kontroliranim
aerodromima,

9. skokove padobranom i izbacivanje predmeta padobranima u kontroliranom
zračnom prostoru,

10. letove letjelica bez posade u kontroliranom zračnom prostoru,

11. letenje zrakoplovnih modela s raketnim pogonom i daljinski upravljanih
ili neupravljanih letećih objekata s vlastitim pogonom u kontroliranom
zračnom prostoru,

12. letenje slobodnih balona bez posade, ukupne mase kupole balona i
balasta veće od 0,5 kg, kao i za letenje uvezanih slobodnih balona bez
posade, te grupno letenje slobodnih balona bez posade u kontroliranom zračnom
prostoru.

*Pribavljanje odobrenja*

Članak 72.

(1) U slučajevima iz članka 71. točke 1. do 7. ovoga Pravilnika, pilot
zrakoplova mora odobrenje pribaviti putem radiokomunikacije.

(2) U slučajevima iz članka 71. točke 8. do 12. ovoga Pravilnika, odobrenje
se mora pribaviti od nadležne kontrole zračnog prometa u pisanom obliku
ili putem telefona. Odobrenje za letove letjelica bez posade u kontroliranom
zračnom prostoru pribavlja se isključivo u pisanom obliku.

(3) Akrobatski letovi u kontroliranom zračnom prostoru moraju se dogovoriti
telefonom s nadležnom kontrolom zračnog prometa. Odobrenje se izdaje putem
telefona ili radiokomunikacijom.

(4) Pribavljanje odobrenja za letove hrvatskih vojnih letjelica bez
posade uređuje se posebnim propisom.

*Sadržaj odobrenja*

Članak 73.

(1) Odobrenje kontrole zračnog prometa proslijeđeno radiokomunikacijom,
u načelu, a ovisno o vrsti leta (IFR, VFR), obvezi razdvajanja, klasifikaciji
zračnoga prostora, fazi leta (uzlijetanje, rutni let, prilaženje, slijetanje
i dr.), vrsti plana leta, te utvrđenom načinu rada nadležne kontrole zračnog
prometa, može sadržavati podatke navedene sljedećim redoslijedom:

1. pozivni znak zrakoplova,

2. granicu važenja odobrenja,

3. rutu leta,

4. razinu odnosno razine leta za čitavu rutu ili njezin dio i promjene
razina po potrebi,

5. sve ostale potrebne upute ili informacije, kao što su postavljanje
SSR transpondera, postupke prilaženja ili odlaska, vrijeme komunikacije
i vremena istjecanja odobrenja. Pod vremenom istjecanja odobrenja, smatra
se vrijeme u kojem se odobrenje automatski poništava, ako let ne započne.

(2) Upute koje se odnose na razine, a uključene su u odobrenje, mogu
sadržavati.

1. putnu razinu odnosno razine,

2. razine na kojima se prolaze određene značajne točke, ako je potrebno,

3. mjesto ili vrijeme početka penjanja ili snižavanja, ako je potrebno

4. brzinu penjanja ili snižavanja, ako je potrebno,

5. podrobna uputstva koja se odnose na odlazne i prilazne razine.

Odjeljak 3.

IZVJEŠTAJI PILOTA ZRAKOPLOVA

1. Izvještaj o poziciji

*Obveza javljanja pozicije*

Članak 74.

(1) Pilot zrakoplova mora u slučajevima utvrđenim odredbama članka 12.
stavka 3. ovoga Pravilnika, prilikom prelijetanja utvrđenih obveznih točaka
javljanja, proslijediti nadležnoj kontroli zračnog prometa izvještaj o
poziciji. Ako nije drukčije propisano izvještaj o poziciji mora se proslijediti
iznad ili neposredno nakon prelijetanja svake utvrđene obvezne točke javljanja.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, nadležna kontrola zračnog
prometa može, u pojedinom slučaju, zahtijevati prosljeđivanje izvještaja
o poziciji i iznad drugih točaka ili pilota zrakoplova osoboditi te obveze.

*Izvještaj o poziciji kod IFR letova*

Članak 75.

(1) Pilot zrakoplova prilikom IFR leta, a kod prve uspostave radiokomunikacije,
mora javiti svoju poziciju prosljeđivanjem izvještaja o poziciji, koji
sadrži sljedeće podatake navedenim redoslijedom:

1. pozivni znak zrakoplova,

2. pozicija,

3. vrijeme preleta.

Vrijeme preleta može se izostaviti ako se točka javljanja prelijeće
u trenutku prosljeđivanja izvještaja o poziciji.

(2) Nakon promjene radiofrekvencije, moraju se proslijediti sljedeći
podaci:

1. pozivni znak zrakoplova,

2. razina, a odobrena razina u slučaju penjanja ili snižavanja.

(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, kod promjene frekvencije
s prilazne kontrole na frekvenciju aerodromskog kontrolnog tornja, odnosno
promjene frekvencije s aerodromskog kontrolnog tornja na frekvenciju prilazne
kontrole, ne prosljeđuje se podatak o razini.

(4) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, kod IFR leta u zračnom
prostoru u kojem se ne provodi radarska usluga, pilot zrakoplova mora javiti
svoju poziciju prosljeđivanjem izvještaja o poziciji, koji sadrži sljedeće
podatke:

1. pozivni znak zrakoplova,

2. pozicija,

3. vrijeme preleta,

4. razina.

Vrijeme preleta može se izostaviti ako se točka javljanja prelijeće
u trenutku javljanja.

(5) Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka, kod promjene frekvencije
s prilazne kontrole na frekvenciju aerodromskog kontrolnog tornja, ne proslijeđuju
se podaci o vremenu preleta i razini, a kod promjene frekvencije s aerodromskog
kontrolnog tornja na frekvenciju prilazne kontrole, ne proslijeđuju se
podaci o vremenu preleta.

*Izvještaj o poziciji kod VFR letova*

Članak 76.

(1) Kod obavljanja VFR leta, pilot zrakoplova mora javiti svoju poziciju
prosljeđivanjem izvještaja o poziciji, koji sadrži sljedeće podatke i to
navedenim redoslijedom,:

1. pozivni znak zrakoplova,

2. pozicija,

3. vrijeme preleta,

4. razina,

5. predviđeno vrijeme sljedeće pozicije.

(2) Vrijeme preleta iz stavka 1. točke 3. ovoga članka može se izostaviti,
ako se točka javljanja prelijeće u trenutku javljanja.

*Izvještaj o poziciji zrakoplova u aerodromskom
prometnom krugu*

Članak 77.

(1) Pilot zrakoplova u aerodromskom prometnom krugu na kontroliranom
aerodromu, mora na zahtjev nadležne kontrole zračnog prometa javiti svoju
poziciju prosljeđivanjem izvještaja o poziciji, koji sadrži sljedeće podatke
navedenim redoslijedom,

1. pozivni znak zrakoplova,

2. pozicija.

(2) Pilot zrakoplova u aerodromskom prometnom krugu na nekontroliranom
aerodromu, mora javiti svoju poziciju prosljeđivanjem izvještaja o poziciji,
koji sadrži sljedeće podatke navedenim redoslijedom:

1. naziv aerodroma,

2. pozivni znak zrakoplova,

3. poziciju za smjer slijetanja,

4. planiranu sletnu stazu.

2. Izvještaj o odlasku i dolasku

*Izvještaj o odlasku*

Članak 78.

(1) Za sve letove za koje je predan plan leta a koji uzlijeću s nekontroliranog
aerodroma, ako nije drukčije propisano, pilot zrakoplova mora nadležnoj
kontroli zračnog prometa neodložno proslijediti izvještaj o odlasku, javljanjem
stvarnog vremena uzlijetanja

(2) Neposredno nakon uzlijetanja, stvarno vrijeme uzlijetanja mora javiti

1. nadležnom prijavnom uredu operativnih usluga kontrole zračnog prometa
osoba koju ovlasti pilot zrakoplova ili

2. pilot zrakoplova propisanim radiokomunikacijskim postupkom nadležnoj
kontroli zračnog prometa, a ako to nije moguće, nadležnoj jedinici koja
pruža usluge letnih informacija.

(3) Izvještaj o odlasku mora sadržavati sljedeće podatke:

1. pozivni znak zrakoplova,

2. aerodrom odlaska,

3. vrijeme uzlijetanja,

4. aerodrom odredišta.

*Izvještaj o dolasku*

Članak 79.

(1) Za sve letove za koje je predan plan leta, a koji slijeću na nekontrolirane
aerodrome, pilot zrakoplova mora, nadležnoj kontroli zračnog prometa neodložno
proslijediti izvještaj o dolasku, javljanjem vremena slijetanja.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ako se zrakoplov već
nalazi u aerodromskom prometnom krugu i očekuje se sigurno slijetanje,
umjesto proslijeđivanja izvještaja o dolasku pilot zrakoplova može putem
radiokomunikacije proslijediti predviđeno vrijeme slijetanja nadležnoj
kontroli zračnog prometa, a ako to nije moguće, nadležnoj jedinici koja
pruža usluge letnih informacija.

(3) Izvještaj o dolasku mora sadržavati sljedeće podatke:

1. pozivni znak zrakoplova,

2. aerodrom slijetanja,

3. vrijeme slijetanja.

Ako iz nekog razloga slijetanje nije uslijedilo na aerodrom odredišta,
izvještaj o dolasku mora sadržavati aerodrom odlaska i aerodrom odredišta,
naznačen u planu leta.

Odjeljak 4.

PLAN LETA

*Obveza predavanja plana leta*

Članak 80.

(1) Plan leta obvezno se predaje za sljedeće letove:

1. IFR letove,

2. VFR letove u kontroliranom zračnom prostoru, osim za letove unutar
kontrolirane zone danju,

3. letove u uvjetno zabranjenim područjima i drugim područjima, uključujući
područja iz članka 15. stavak 3. ovoga Pravilnika, ako je to izričito propisano
prilikom utvrđivanja odgovarajućeg područja,

4. VFR letove koji prelaze granicu Republike Hrvatske.

(2) U svrhu olakšavanja provođenja mjera potrage i spašavanja zrakoplova,
plan leta može se predati i za druge letove.

(3) Uvjeti i način predaje planova leta za letove hrvatskih vojnih zrakoplova
uređuju se posebnim propisom.

*Predavanje pojedinih vrsta planova leta*

Članak 81.

(1) Pojedinačni plan leta (individual flight plan-FPL) mora se predati
za svaki pojedini let za koji je predavanje plana leta propisano. Pojedinim
letom u smislu ovoga Pravilnika smatra se i grupni let više zrakoplova,
kao i svaki dio leta kad se radi o letu koji uključuje međuslijetanja.

(2) Trajni plan leta (repetitive flight plan-RPL) može se predati za
najmanje 10 IFR letova koje planira isti operator zrakoplova, ako su ti
letovi planirani kao redoviti, istovrsni i najmanje jednom tjedno, odnosno
svakodnevno tijekom najmanje deset dana u slijedu.

*Vrijeme predavanja plana leta*

Članak 82.

(1) Plan leta može se predati najranije 6 dana, odnosno mora se predati
najkasnije 60 minuta prije predviđenog vremena početka vožnje (estimated
off-block time-EOBT), u daljnjem tekstu: EOBT.

(2) Osim u slučajevima kada je predan trajni plan leta, za letove u
područja u kojima se provode mjere upravljanja protokom zračnog prometa
(Air traffic flow management-ATFM), plan leta mora se predati najkasnije
3 sata prije EOBT-a. Ova odredba ne utječe na propise koji utvrđuju ranije
predavanje plana leta za određene letove zbog drugih razloga.

*Predavanje plana leta i odgovornost*

Članak 83.

(1) Operator zrakoplova, zapovjednik zrakoplova ili druga ovlaštena
osoba koja je za to pribavila prethodnu pisanu suglasnost HKZP, mora proslijediti
plan leta koji se odnosi na IFR/GAT let izravno u integrirani sustav početne
obrade plana leta (Integrated Initial Flight Plan Processing System-IFPS),
ili ga, ako takva pisana suglasnost ne postoji, predati nadležnom prijavnom
uredu operativnih usluga kontrole zračnog prometa.

(2) Ako je odredbama članka 80. ovoga Pravilnika propisano, operator
zrakoplova, zapovjednik zrakoplova ili druga ovlaštena osoba mora predati
plan leta za VFR te mješoviti VFR/IFR let nadležnom prijavnom uredu operativnih
usluga kontrole zračnog prometa.

(3) Pilot zrakoplova može predati plan leta i tijekom leta ako to zahtijevaju
posebne okolnosti, njemu nepoznate prije uzlijetanja, osim ako je to let
koji se nastavlja nakon međuslijetanja ili se radi o letovima u inozemstvo.

(4) Ako se radi o letovima s jednim ili više međuslijetanja, planovi
leta koji su potrebni za pojedine dijelove leta, odnosno planovi leta koji
su potrebni za sve dijelove leta, mogu se predati prijavnom uredu operativnih
usluga kontrole zračnog prometa na aerodromu prvog odlaska ili prijavnom
uredu na aerodromu na kojem se obavlja planiranje operacija operatora zrakoplova.

(5) Predavatelj plana leta odgovoran je za

1. potpunost i točnost podataka,

2. pribavljanje preduzletnih informacija i po potrebi odobrenja kontrole
zračnog prometa,

3. provjeru provedivosti leta, između ostalog i na temelju pribavljenih
preduzletnih informacija, te

4. potpuno adresiranje i prosljeđivanje.

*Sadržaj i obrazac plana leta*

Članak 84.

(1) Obrazac plana leta iz Dodatka 7. ovoga Pravilnika, mora sadržavati
odgovarajuće podatke o planiranom letu.

(2) Uvjete za predavanje, prihvaćanje, poništavanje i izmjene plana
leta, te uvjete za dopuštena odstupanja koja se odnose na plan leta, utvrđuje
HKZP i objavljuje na način uobičajen u zračnom prometu.

Odjeljak 5.

UPRAVLJANJE PROTOKOM ZRA&EGRAVE;NOG PROMETA

*Pojam, opseg i uvjeti za upravljanje protokom
zračnog prometa*

Članak 85.

(1) Upravljanje protokom zračnog prometa (Air Traffic Flow Management)
provodi se prikladnim mjerama kako bi se izbjeglo preopterećenja, te optimalizaciju
postojećih kapaciteta europskog sustava kontrole zračnog prometa.

(2) Prikladnim mjerama iz stavka 1. ovoga članka, smatraju se mjere
koje se odnose na planiranje, koordinaciju i provedbu strategijskih (više
od dva dana prije dana događanja), predtaktičkih (1 do 2 dana prije dana
događanja) i taktičkih (na dan događanja), uzimajući pritom u obzir utvrđene
kapacitete sustava kontrole zračnog prometa, istovjetan odnos prema IFR
letovima koji slijeću odnosno uzlijeću iz Republike Hrvatske u odnosu na
letove koji prelijeću Republiku Hrvatsku, te primjenu onih mjera upravljanja
protokom koje imaju najmanji negativni utjecaj na korisnike zračnog prostora.

(3) Uvjete i postupke upravljanja protokom zračnog prometa u hrvatskom
zračnom prostoru utvrđuje HKZP i objavljuje na način uobičajen u zračnom
prometu.

*Opći ATFM postupci*

Članak 86.

(1) Taktičke mjere iz članka 85. stavka 2. ovoga Pravilnika mogu se
primjenjivati, pojedinačno ili u kombinaciji kao sljedeći postupci:

1. pravodobno dodjeljivanje slotova odlaska prema određenim odredišnim
područjima ili aerodromima,

2. predlaganje rasteretnih ili alternativnih ruta, i

3. privremeno zabranjivanje pojedinih letova pod određenim uvjetima.

(2) Slot odlaska proračunava se i dodjeljuje korisnicima zračnog prostora
na temelju podataka iz plana leta, a primjenjuje se na IFR letove i na
letove s promjenom pravila letenja, ako se IFR dio leta obavlja u području
u kojemu su na snazi mjere za upravljanje protoka zračnog prometa. Postupak
dodjele slota, odnosno mjere za upravljanje protokom zračnog prometa, ne
primjenjuju se na letove sa statusom "EMER", "HUM",
"HOSP" i "SAR" te u drugim predviđenim slučajevima.

(3) Za sve letove koji podliježu mjerama za upravljanje protokom zračnog
prometa, slot odlaska se dodjeljuje najkasnije dva sata prije EOBT-a u
obliku proračunatog vremena uzlijetanja (Calculated Take-Off Time-CTOT).
Proračunato vrijeme uzlijetanja se pribavlja u prijavnom uredu operativnih
usluga kontrole zračnog prometa, ili se proslijeđuje izravno korisniku
zračnog prostora.

*Obveze pilota zrakoplova i korisnika zračnog prostora
u pogledu pridržavanja slota*

Članak 87.

(1) Aerodromska kontrola zračnog prometa odgovorna je za nadzor slotova
odlaska na aerodromima odlaska, što uključuje i odbijanje izdavanja odobrenja
za pokretanje motora ili uzlijetanje letovima koji značajnije odstupaju
od dodijeljenog CTOT-a. Za potrebe aerodromske kontrole zračnog prometa
slot odlaska iz članka 86. stavka 3. ovoga Pravilnika iznosi 15 minuta
(-5/+10 minuta oko proračunatog vremena uzlijetanja).

(2) Operator zrakoplova dužan je poznavati i pridržavati se objavljenih
mjera protoka zračnog prometa te planirati letove zrakoplova u odlasku
tako da se uzlijetanja obavljaju u skladu s proračunatim vremenom uzlijetanja.
Ako korisnik zračnog prostora uoči da se iz bilo kojeg razloga ne može
pridržavati dodijeljenog slota, mora o tome neodložno i izravno obavijestiti
tijelo nadležno za upravljanje protokom zračnog prometa ili nadležnu kontrolu
zračnog prometa.

Glava 2.

AERODROMSKA KONTROLA ZRAČNOG PROMETA

*Aerodromski prometni krug i vožnja*

Članak 88.

Sljedeće pozicije u aerodromskom prometnom krugu i krugu za vožnju (taxi
circuit) predstavljaju točke na kojima piloti, u načelu, traže i ovisno
o prometnoj situaciji dobivaju odobrenja i upute:

1. parkirališna pozicija; pilot zrakoplova traži odobrenje za pokretanje
motora, ako je potrebno, te po potrebi informacije za odlazak i upute za
vožnju u svrhu odlaska,

2. pozicija za čekanje; zrakoplov javlja da je spreman za odlazak, ako
je potrebno. Zrakoplovi u odlasku zadržavaju se na toj poziciji do trenutka
kad kontrolor ovisno o prometnoj situaciji može izdati uputu za izlazak
na stazu ili odobrenje za uzlijetanje,

3. pozicija za uzlijetanje; na toj se poziciji dodjeljuje odobrenje
za uzlijetanje, ako to nije učinjeno ili nije bilo moguće učiniti na poziciji
br. 2,

4. krak niz vjetar; pilot javlja poziciju niz vjetar, ako je potrebno.
Odobrenje za slijetanje može se izdati na toj poziciji,

5. osnovni krak; pilot zrakoplova javlja osnovni krak, ako to od njega
zatraži kontrolor. Odobrenje za slijetanje može se izdati na toj poziciji
ako to nije učinjeno ili nije bilo moguće učiniti na poziciji br. 4,

6. završni krak; pilot zrakoplova javlja završni krak, ako to od njega
zatraži kontrolor. Odobrenje za slijetanje mora se izdati na toj poziciji
ako to nije učinjeno ili nije bilo moguće učiniti na poziciji br. 4 ili
5,

7. izlazak sa staze; na toj poziciji izdaje se uputa za vožnju do stajanke
ili uputa da zrakoplov uspostavi komunikaciju sa zemaljskom kontrolom odnosno
kontrolom stajanke.

*Staza u uporabi*

Članak 89.

(1) Za stazu u uporabi određuje se uzletno-sletna staza čiji je smjer
najbliži smjeru vjetra.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, za stazu u uporabi može
se odrediti i druga staza ako je to potrebno zbog smještaja aerodromskog
prometnog kruga, dužine uzletno-sletne staze, kapaciteta uzletno-sletne
staze, smještaja navigacijskih sredstava koji služe za izvršenje prilaženja,
nesmetanijeg slijetanja ili odlaska zrakoplova, blizine drugih aerodroma,
prometne situacije, postupaka za smanjenje buke ili utjecaja trenutne meteorološke
situacije pod uvjetom da prosječna leđna komponenta vjetra na toj stazi
u pravilu ne iznosi više od 5 čvorova, osim ako je HKZP odobrila veću leđnu
komponentu vjetra za tu stazu ili ako sigurnosni razlozi zahtijevaju trenutnu
uporabu druge uzletno-sletne staze.

(3) Ako staza u uporabi nije prikladna za neki tip zrakoplova, a na
zahtjev pilota, nadležna kontrola zračnog prometa može odobriti uporabu
druge staze, pod uvjetom da prometna situacija i postupci za smanjenje
buke dopuštaju takvu izmjenu.

*Postupci pokretanja motora zrakoplova*

Članak 90.

(1) U svrhu redovitog i nesmetanog odvijanja zračnog prometa, piloti
zrakoplova moraju prije svakog odlaska prema IFR planu leta zatražiti odobrenje
za pokretanje motora. Odobrenje za pokretanje motora ne smije se zatražiti,
ako pilot zrakoplova nije siguran da li je u stanju pokrenuti motore unutar
5 minuta nakon izdavanja odobrenja.

(2) Ako je predviđeno kašnjenje u odlasku manje od 20 minuta, pilotima
se izdaje odobrenje za trenutno pokretanje motora. Ako je predviđeno kašnjenje
u odlasku veće od 20 minuta, kontrolor je obvezan obavijestiti pilota zrakoplova
o trenutku kada smije pokrenuti motore ili očekivanom trajanju kašnjenja.

*Odobrenja za IFR odlaske*

Članak 91.

(1) Prije odlaska, pilot zrakoplova prima rutno odobrenje (en-route
clearance), uključujući odobrenje za odlaznu rutu.

(2) Početna razina na koju se zrakoplov penje nakon uzlijetanja utvrđena
je u standardnom instrumentalnom odlasku (Standard instrument departure-SID),
odnosno određuje ju nadležna kontrola zračnog prometa zajedno s rutnim
odobrenjem prije uzlijetanja.

(3) Ovisno o prometnoj situaciji, odobrenja za daljnje penjanje izdaju
se nakon uzlijetanja.

*Informacije o bitnom lokalnom prometu*

Članak 92.

(1) Bitnim lokalnim prometom smatra se svaki promet zrakoplova, vozila
ili osoba na ili u blizini manevarskih površina, odnosno promet u okolici
aerodroma koji bi mogao predstavljati opasnost za dotične zrakoplove.

(2) Nadležna kontrola zračnog prometa mora obavijestiti pilota zrakoplova
o svakom bitnom lokalnom prometu, na način koji omogućuje lako uočavanje
i prepoznavanje tog prometa. O iznenadnoj pojavi opasnosti tijekom završnog
prilaženja, pilot zrakoplova mora se obavijesti bez odlaganja.

*Bitne informacije o stanju aerodroma*

Članak 93.

(1) Bitne informacije o stanju aerodroma su podaci, koji se odnose na
stanje operativnih površina i pripadajućih sredstava koja su potrebna za
sigurno odvijanje zračnog prometa. Bitne informacije o stanju aerodroma
izdaju se uvijek, kada kontrolor smatra da je to potrebno i u interesu
sigurnosti zračnoga prometa ili na zahtjev pilota zrakoplova.

(2) Bitne informacije o stanju aerodroma proslijeđuju se sljedećim redoslijedom:

1. građevinski ili radovi u svrhu održavanja na, ili u neposrednoj blizini
operativnih površina,

2. neravnine ili napuknuća površine uzletno-sletne staze, staze za vožnju
ili stajanke,

3. snijeg, bljuzgavica ili led na uzletno-sletnoj stazi, stazi za vožnju
ili stajanci,

4. nanosi ili zapusi snijega, uključujući visinu snježnog pokrivača
u neposrednoj blizini uzletno-sletne staze, staze za vožnju ili stajanke,
kao i informacije o čišćenju snijega i posipanju odnosno prskanju uzletno-sletne
staze,

5. ostale privremene opasnosti, uključujući parkirane zrakoplove i ptice
na tlu ili u zraku,

6. otkaz ili nepravilnosti u radu dijela ili ukupnog aerodromskog sustava
osvjetljenja i

7. ostale važne obavijesti.

*Informacije zrakoplovima u odlasku i dolasku*

Članak 94.

(1) Pilotu zrakoplova koji namjerava letjeti prema VFR pravilima letenja
i pilotu koji namjerava letjeti prema IFR pravilima letenja, ako automatsko
emitiranje informacija za slijetanje i uzlijetanje nije na raspolaganju,
nakon uspostave prve komunikacije kontrolor proslijeđuje informacije sljedećim
redoslijedom:

1. uzletno-sletnu stazu u uporabi,

2. trenutni smjer i brzinu vjetra pri tlu, uključujući značajna odstupanja,

3. QNH postavljanje visinomjera ili QFE na zahtjev,

4. temperaturu zraka i točku rose za zrakoplove s turbinskim motorima,

5. trenutnu vidljivost u smjeru uzlijetanja i početnog penjanja ako
je manja od 10 km i trenutnu vidljivost(i) uzduž uzletno-sletne staze u
uporabi, ako podaci postoje.

(2) Ako je potrebno, prije uzlijetanja kontrolor obavještava pilota
zrakoplova o:

1. promjenama bitnih informacija o stanju aerodroma,

2. svim značajnim promjenama smjera i brzine vjetra pri tlu, temperature
zraka, vidljivosti ili vidljivosti uzduž staze, te promjeni QNH vrijednosti
tlaka zraka ako promjena iznosi 1 Hpa (0,03 inča) ili više,

3. značajnim meteorološkim uvjetima (kumulonimbus ili oluja, umjerena
ili jaka turbulencija, smicanje vjetra, tuča, umjereno ili jako zaleđivanje,
kiša koja se ledi i sl.) u području uzlijetanja i penjanja, ako informacija
već nije proslijeđena putem automatskog emitiranja informacija za slijetanje
i uzlijetanje.

(3) Pilotu zrakoplova koji leti prema VFR pravilima letenja odobrava
se ulazak u kontroliranu zonu odnosno ulazak u aerodromski prometni krug
ako meteorološki uvjeti i prometna situacija to dozvoljavaju. Odobrenje
za ulazak uključuje i sljedeće podatke navedenim redoslijedom:

1. VFR rutu dolaska, odnosno smjer prometnog kruga kad se upotrebljava
desni prometni krug, ako se radi o odobrenju za ulazak u aerodromski prometni
krug,

2. uzletno-sletnu stazu u uporabi ili smjer slijetanja,

3. QNH vrijednost tlaka zraka,

a ako je potrebno proslijeđuju se i sljedeći podaci:

4. apsolutna visina leta,

5. trenutni smjer i brzina vjetra,

6. bitni lokalni promet,

7. bitne aerodromske informacije,

8. posebne upute.

(4) Na zračnim lukama, nadležna kontrola zračnog prometa prosljeđuje
vrijeme slijetanja i uzlijetanja samo na poseban zahtjev pilota.

*Vrtložna turbulencija*

Članak 95.

(1) Prema kategorijama vrtložne turbulencije zrakoplovi mogu biti:

1. teški (heavy-H); zrakoplovi najveće dopuštene uzletne mase (maximum
certificated take-off mass -MTOM), od 136 tona ili više,

2. srednji (medium-M); zrakoplovi najveće dopuštene uzletne mase manje
od 136 tona, a veće od 7 tona,

3. laki (light-L); zrakoplovi najveće dopuštene uzletne mase do uključujući
7 tona.

(2) Obzirom da se opasnost i postojanje vrtložne turbulencije ne može
točno predvidjeti, nadležna kontrola zračnog prometa nije odgovorna za
pružanje informacije o opasnosti i postojanju vrtložne turbulencije u svakom
trenutku i ne može jamčiti za točnost takve informacije.

(3) Smatra se da nadležna kontrola zračnog prometa primjenjuje propisane
minimume za razdvajanje zbog vrtložne turbulencije za zrakoplove u odlasku,
ako uz odobrenje za uzlijetanje proslijedi pilotu zrakoplova sljedeće podatke:

1. tip zrakoplova koji je prethodno uzletio,

2. proteklo vrijeme od uzlijetanja prethodnog zrakoplova ili udaljenost
od zrakoplova koji je prethodno uzletio,

3. smjer i brzinu vjetra pri tlu,

4. upozorenje o mogućem postojanju vrtložne turbulencije korištenjem
propisane fraze.

(4) Nakon prijama podataka iz stavka 3. ovoga članka, pilot zrakoplova
je odgovoran za izbjegavanje vrtložne turbulencije, te se od njega ne zahtijeva
pridržavanje propisanih minimuma razdvajanja zbog vrtložne turbulencije
za zrakoplove u odlasku.

(5) Kad pilot zrakoplova ispred sebe vidi zrakoplov teže kategorije
i u stanju je sam održavati sigurni razmak (npr. tako da tijekom prilaženja
ostane iznad letne putanje prethodnog zrakoplova i sleti iza njegove točke
dodira) ili pri pogodnom vjetru, povećano odstojanje nije potrebno.

(6) Tijekom vožnje iza zrakoplova teže kategorije pilot zrakoplova treba,
ako je moguće, održavati odstojanje od najmanje 200 m.

Glava 3.

PRILAZNA I OBLASNA KONTROLA ZRAČNOG PROMETA

*Očekivano vrijeme prilaženja*

Članak 96.

(1) Ako nadležna kontrola zračnog prometa predviđa, da će IFR let čekati
20 minuta ili više iznad navigacijskog sredstva koje služi kao granica
važenja odobrenja, pilotu zrakoplova mora se proslijediti očekivano vrijeme
prilaženja, odnosno vrijeme napuštanja mjesta čekanja u svrhu završetka
prilaženja za slijetanje.

(2) Ako predviđeno vrijeme čekanja iznosi manje od 20 minuta, nadležna
kontrola zračnog prometa prosljeđuje očekivano vrijeme prilaženja, samo
kad to smatra potrebnim. Nadležna kontrola zračnoga prometa, mora pilotu
zrakoplova proslijediti izmijenjeno očekivano vrijeme prilaženja ako se
ono razlikuje za ±5 minuta ili više od proslijeđenog.

(3) Ako nadležna kontrola zračnoga prometa nije izdala odobrenje za
nastavak leta nakon prolaska navigacijskog sredstva koje služi kao granica
važenja odobrenja, pilot zrakoplova mora započeti postupak čekanja, zadržati
posljednju dodijeljenu razinu i čekati na daljnja odobrenja.

*Slijed za slijetanje*

Članak 97.

Slijed za slijetanje mora se uspostaviti na način koji omogućuje dolazak
najvećeg broja zrakoplova uz najmanje prosječno kašnjenje, dajući pritom
prednost zrakoplovima na način utvrđen odredbama članka 65. ovoga Pravilnika.

*Podešavanje brzine*

Članak 98.

U svrhu uspostavljanja slijeda za prilaženje i smanjenja potrebnog broja
vektora, nadležna kontrola zračnoga prometa može, prilikom radarskog vektoriranja
tijekom međuprilaženja i završnog prilaženja, zahtijevati da zrakoplov
pod radarskom kontrolom podesi brzinu za najviše ± 20 Kts, na temelju indicirane
brzine (IAS). Podešavanje brzine se ne smije zahtijevati ili primjenjivati
nakon što je zrakoplov u završnom prilaženju preletio točku udaljenu 4
NM od praga uzletno-sletne staze.

*Informacija o poziciji i udaljenosti*

Članak 99.

(1) Radarski kontrolor mora obavijestiti pilota zrakoplova, kojeg se
radarski vektorira zbog instrumentalnog prilaženja, o poziciji zrakoplova
najmanje jednom prije početka završnog prilaženja, tako da mu proslijedi
udaljenost od točke ili navigacijskog sredstva na koje se informacija odnosi.

(2) Tijekom radarskog prilaženja (PAR, SRA), nadležna kontrola zračnog
prometa mora podsjetiti pilota zrakoplova koji se nalazi u završnom prilaženju
da provjeri da li je podvozje izvučeno i zabravljeno.

(3) Tijekom instrumentalnog prilaženja, nadležni kontrolor mora izdati
odobrenje za slijetanje ili alternativno odobrenje pilotu zrakoplova, najkasnije
na udaljenosti od 2 NM od zone dodira.

*Prilaženje s neprekinutim snižavanjem*

Članak 100.

(1) Postupak prilaženja s neprekinutim snižavanjem (continouos descent
approach-CDA) primjenjuje se samo tijekom ILS prilaženja u cilju uštede
goriva i smanjenja buke, ako to prometna situacija dopušta, a na zahtjev
pilota, ili prijedlog kontrolora zračnog prometa.

(2) Prilikom primjene postupka iz stavka 1. ovoga članka, prilazna kontrola
vodi zrakoplove primjenom postupaka radarskog vektoriranja i odobrava neprekinuto
snižavanje do razine međuprilaženja, tako da se razina dostigne na smjeru
usmjerivača na udaljenosti od oko 8 NM od točke dodira. Neprekinuto snižavanje
do odobrene razine provodi se brzinom snižavanja od 300 stopa/NM (kut snižavanja
oko 3°)

(3) Ako se tijekom snižavanja, iz posebnih razloga (npr. razdvajanje,
struktura zračnog prostora, prepreke) odobre početne razine koje su veće
od razine međuprilaženja, nadležna kontrola zračnog prometa, treba pravodobno
ukinuti to ograničenje, tako da bude osigurano neprekinuto snižavanje od
300 stopa/NM.

(4) Nakon postizanja visine međuprilaženja, zrakoplov se mora nalaziti
u horizontalnom letu otprilike 1 NM prije uključivanja u putanju poniranja.
Taj segment međuprilaženja služi za smanjenje brzine. Informacije o udaljenosti
od točke dodira prosljeđuju se pilotu zrakoplova zajedno s odobrenjem za
snižavanje, a u pravilu na udaljenostima od 20, 15 i 10 NM od točke dodira
kako bi se pilotu zrakoplova, ako je potrebno, omogućilo ispravljanje brzine
snižavanja.

(5) Ako prometna situacija ne dopušta primjenu CDA (npr. prilaženje
zrakoplova s različitom letnim sposobnostima), nadležna kontrola zračnog
prometa obavještava o tome pilota zrakoplova odgovarajućom propisanom frazom.
U tom se slučaju prilaženje provodi prema objavljenim postupcima.

(6) Pilot zrakoplova tijekom CDA prilaženja, mora koristiti tehniku
prilaženja propisanu za smanjenje buke u skladu s odredbama članka 155.
ovoga Pravilnika.

*Vizualno prilaženje*

Članak 101.

(1) IFR letu se može odobriti vizualno prilaženje, uz uvjet, da pilot
može održavati stalnu vidljivost zemljine površine i:

1. ako je javljena baza oblaka na ili iznad odobrene razine početnog
prilaženja, ili ako se zrakoplov već nalazi ispod baze oblaka, ili

2. ako pilot tijekom postupka instrumentalnog prilaženja javi da će
meteorološki uvjeti dozvoliti vizualno prilaženje i da postoji velika vjerojatnost
da će se vizualno prilaženje i slijetanje moći završiti, ili ako nadležna
kontrola zračnoga prometa predloži vizualno prilaženje i pilot ga prihvati,
uz pridržavanje navedenih uvjeta, ili

3. ako je zrakoplov kojemu se odobrava vizualno prilaženje prvi zrakoplov
u slijedu prilaženja, ili ako pilot javi da vidi prethodni zrakoplov i
primi uputu da ga slijedi. Ako pilot tijekom postupka instrumentalnog prilaženja
javi da će vidljivost dozvoliti vizualno prilaženje, ali da ne vidi prethodni
zrakoplov, mora se održavati radarsko razdvajanje sve do uspostave vizualnog
razdvajanja.

(2) Vizualno prilaženje može se provoditi i u instrumentalnim meteorološkim
uvjetima, ako se pilot zrakoplova može pridržavati nekog od uvjeta iz stavka
1. ovoga članka.

(3) Izdavanje odobrenja za vizualno prilaženje ovisi o prometnoj situaciji
i možebitnim postupcima za smanjenje ili izbjegavanje buke.

(4) Ako pilot zahtijeva ili prihvati predloženi postupak vizualnog prilaženja,
odgovoran je za pridržavanje uvjeta iz stavka 1. ovoga članka. U tom slučaju,
nadležna kontrola zračnog prometa smatra, da pilot može neodložno započeti
postupak vizualnog prilaženja.

(5) U cilju bržeg odvijanja zračnog prometa, nadležna kontrola zračnog
prometa može pilotu zrakoplova predložiti vizualno prilaženje, ako je javljena
baza oblaka na ili iznad odobrene razine početnog prilaženja, ili ako se
zrakoplov već nalazi ispod baze oblaka.

(6) Odgovornost za održavanje razdvajanja između zrakoplova kojemu je
odobreno vizualno prilaženje i ostalih zrakoplova snosi nadležna kontrola
zračnoga prometa, dok se danju ta odgovornost može prenijeti na pilota
zrakoplova.

*VFR odlasci u VMC uvjetima*

Članak 102.

(1) U slučajevima uzlijetanja određenih tipova zrakoplova, nadležna
kontrola zračnog prometa može, na vlastiti prijedlog ili na zahtjev pilota
zrakoplova, izdati odobrenje za provedbu modificiranoga objavljenog IFR
postupka u vizualnim meteorološkim uvjetima (VFR clImb-outs in VMC), ako
je udovoljeno svim sljedećim zahtjevima:

1. baza oblaka se nalazi iznad minimalne apsolutne visine za radarsko
vektoriranje,

2. vidljivost pri tlu iznosi 5 km ili više,

3. postupak se primjenjuje samo danju,

4. neće se povrijediti nekontrolirani zračni prostor,

5. postupak je ograničen samo do prolaska određene visine (npr. min.
IFR putne razine),

6. neće doći do neprimjerenog ugrožavanja stanovništva bukom.

(2) Odobrenje za IFR odlazak u vizualnim meteorološkim uvjetima izdaje
se zajedno s rutnim odobrenjem, a samo izuzetno neposredno nakon uzlijetanja.

(3) Kad zatraži ili potvrdi primitak odobrenja za VFR odlazak u vizualnim
meteorološkim uvjetima, pilot zrakoplova preuzima odgovornost za nadvišavanje
prepreka sve do prelaska visine određene u skladu s odredbom točke 5. stavka
1. ovoga članka.

*Vrtložna turbulencija*

Članak 103.

(1) Povećane norme razdvajanja iz stavka 2. ovoga članka, koje se primjenjuju
između letova iz članka 67. ovoga Pravilnika, a usljed djelovanja vrtložne
turbulencije, moraju se primjenjivati ako:

1. zrakoplov leti neposredno iza prethodnog zrakoplova na istoj razini
ili na razini koja se nalazi na manje od 1000 stopa ispod njega, ili

2. ako oba zrakoplova koriste istu uzletno-sletnu stazu, ili

3. ako zrakoplov prolazi iza prethodnog zrakoplova na istoj razini ili
na razini koja se nalazi na manje od 1000 stopa ispod njega.

(2) Uslijed djelovanja vrtložne turbulencije primjenjuju se sljedeće
povećane norme razdvajanja između letova iz stavka 1. ovoga članka:

```
_____________________________________________________
Prethodni zrakoplov       Sljedni zrakoplov     NM
_____________________________________________________
        Teški                   Teški           4
        Teški                   Srednji         5
        Teški                   Laki            6
        Srednji                 Laki            5
_____________________________________________________
```

*Razdvajanje zrakoplova uporabom Machovog broja i promjena
putne brzine*

Članak 104.

(1) Propisane norme razdvajanja između mlaznih zrakoplova koji lete
istom putanjom i na istoj putnoj razini iznad razine leta 245, nadležna
kontrola zračnog prometa može uspostaviti i održavati, tako da od pilota
zrakoplova zahtjeva da lete stvarnim brzinama, izraženima u obliku Machovog
broja, koje osiguravaju održavanje ili povećanje odstojanja između tih
zrakoplova.

(2) Kontrola brzine uporabom Machovog broja zahtijeva da:

1. se piloti zrakoplova pridržavaju posljednje dodijeljenog Machovog
broja,

2. da piloti zrakoplova prije svake promjene brzine obavijeste nadležnu
kontrolu zračnog prometa, kad je potrebno odstupiti od trenutne brzine
za ± 0,1 Macha,

3. da piloti zrakoplova, na zahtjev nadležne kontrole zračnog prometa,
uključe trenutni stvarni Machov broj u redovne izvještaje o poziciji.

(3) Ako pilot zrakoplova namjerava tijekom leta mijenjati putnu brzinu,
navedenu u planu leta, mora pribaviti odobrenje nadležne kontrole zračnoga
prometa, ako vrijednost izmjene iznosi 5 % ili više od navedene brzine.

(4) U donjem zračnom prostoru, ispod razine leta 245, putne brzine izražavaju
se u čvorovima na temelju indicirane brzine (IAS).

*Putno penjanje*

Članak 105.

Primjena postupka putnoga penjanja (cruise climb) u hrvatskom zračnom
prostoru je zabranjena.

*Vlastito međusobno razdvajanje u vizualnim meteorološkim
uvjetima*

Članak 106.

Nadležna kontrola zračnoga prometa može, kontroliranom letu, prenijeti
odgovornost za održavanje razdvajanja na pilota zrakoplova, tako da mu
odobri održavanje vlastitog razdvajanja u vizualnim meteorološkim uvjetima
kad je udovoljeno svim sljedećim zahtjevima:

1. postupak se primjenjuje samo danju,

2. ne postoji promet u suprotnom smjeru,

3. pilot zrakoplova zahtijeva ili se složi s takvim postupkom i potvrdi
da vidi drugi zrakoplov,

4. samo jedan od zrakoplova smije biti u penjanju ili snižavanju,

5. primjena postupka je ograničena u odnosu na rutu, razinu ili vrijeme,

6. informacija o bitnom prometu je proslijeđena pilotima odnosnih zrakoplova.

*Informacija o bitnom prometu*

Članak 107.

(1) Bitni promet (essential traffic) je onaj kontrolirani let, na koji
se primjenjuju propisani postupci razdvajanja, a nije od drugog zrakoplova
razdvojen propisanim normama razdvajanja.

(2) Nadležna kontrola zračnoga prometa mora proslijediti informaciju
o bitnom prometu odnosnim kontroliranim letovima, u svim slučajevima, kad
jedan drugome predstavljaju bitan promet. Informacija o bitnom prometu
mora sadržavati sljedeće podatke:

1. tip zrakoplova,

2. informaciju o relativnoj poziciji,

3. smjer leta odnosnog zrakoplova,

4. putnu razinu odnosnog zrakoplova, odnosno potvrdu o promjeni razine
ili predviđeno vrijeme iznad točke javljanja najbliže mjestu prolaska razine.

Glava 4.

UPORABA RADARA U KONTROLI ZRAČNOGA PROMETA

Odjeljak 1.

OPĆE ODREDBE

*Svrha uporabe radara*

Članak 108.

Tijekom obavljanja poslova kontrole zračnoga prometa radar se može upotrebljavati
za:

1. razdvajanje letova u kontroliranom zračnom prostoru,

2. motrenje (nadzor) i vektoriranje zrakoplova,

3. ubrzanje protoka zračnoga prometa,

4. pružanje pomoći pilotima zrakoplova u svrhu izbjegavanja područja
u kojima prevladavaju nepovoljni meteorološki uvjeti, navigacijske pomoći
pilotima, u posebnim okolnostima, te za pružanje selektivnih informacija
o prometu.

Odjeljak 2.

POSTUPCI PRILIKOM UPORABE SEKUNDARNOG RADARA

*Postavljanje SSR transpondera tijekom redovne uporabe*

Članak 109.

(1) Pilot zrakoplova mora postaviti mod i kod SSR transpondera, prema
uputi nadležne kontrole zračnoga prometa. Ukoliko nadležna kontrola zračnoga
prometa ne zatraži drugačije, pilot zrakoplova koji ulazi u područje nadležnosti
odgovarajuće kontrole zračnog prometa, mora zadržati kôd koji mu je dodijelila
posljednja nadležna kontrola, sve dok mu se ne dodijeli novi kôd.

(2) Ako je pilotu zrakoplova dodijeljen dvoznamenkasti kôd, pilot zrakoplova
mora postaviti nulu (0) kao treću i četvrtu znamenku, osim u slučajevima
kad su u skladu s odredbom stavka 3. ovoga članka utvrđene druge znamenke
za posebne postupke.

(3) SSR kodove za pojedine vrste letova koji se odvijaju u hrvatskom
zračnom prostoru, te SSR kodove za posebne postupke utvrđuje HKZP.

(4) Utvrđene SSR kodove iz stavka 3. ovoga članka pilot zrakoplova postavlja
samostalno. U pojedinim slučajevima nadležna kontrola zračnoga prometa
može dodijeliti SSR kodove različite od utvrđenih u skladu s odredbom stavka
3. ovoga članka.

(5) Ako je od pilota zrakoplova zatraženo postavljanje moda A ili drugog
moda, pilot mora istodobno postaviti mod C bez posebne upute.

*Postupci prilikom nepravilnog rada SSR transpondera*

Članak 110.

(1) Ako nije drukčije zatraženo, pilot zrakoplova čiji SSR transponder
na modu C ne radi pravilno, mora o tome neodložno obavijestiti nadležnu
kontrolu zračnoga prometa i

1. isključiti javljanje visine i emitirati samo nosivi val odgovora
moda C, ili

2. isključiti u potpunosti mod C, ako vrsta SSR transpondera ne dopušta
postupak prema odredbi točke 1. ovoga stavka. Pritom mod A mora ostati
uključen.

(2) Ako vrsta transpondera ne dopušta odvojeno isključivanje moda A
i C, SSR transponder se ne smije isključiti bez izričite upute nadležne
kontrole zračnoga prometa, kako bi se osigurao stalan prijenos podataka
o identitetu i poziciji preko moda A.

(3) Prilikom ulaska u područje nadležnosti kontrole zračnoga prometa,
pilot zrakoplova mora se pridržavati poduzetih mjera i o tome odgovarajuće
obavijestiti kontrolu zračnoga prometa.

*Postavljanje SSR transpondera u slučajevima nužde*

Članak 111.

(1) U slučajevima nužde, pilot zrakoplova mora zadržati postavljeni
kôd, osim ako mu nadležna kontrola zračnoga prometa ne dodijeli neki drugi.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, pilot zrakoplova može
postaviti SSR transponder na mod A kôd 7700, ako to smatra najprikladnom
mjerom u skladu s vrstom nužde.

(3) Prilikom otkaza radiokomunikacije, pilot zrakoplova mora postaviti
transponder na mod A kôd 7600 i poduzeti mjere propisane za slučaj otkaza
radiokomunikacije.

(4) Pilot zrakoplova koji je predmet protuzakonitoga ometanja, kako
bi ukazao na situaciju, mora se potruditi postaviti SSR transponder na
mod A kôd 7500, osim ako okolnosti ne nalažu postavljanje kôda 7700.

(5) Pilot zrakoplova kojeg presreće vojni zrakoplov može primijeniti
postupak u skladu s odredbama stavka 1. i 2. ovoga članka, ako takav postupak
smatra primjerenim okolnostima u pojedinom slučaju.

*Postupak kod otkaza SSR transpondera*

Članak 112.

(1) Ako SSR transponder otkaže prije uzlijetanja, a ne može se popraviti
prije odlaska, pilot zrakoplova mora:

1. obavijestiti aerodromsku kontrolu zračnog prometa i pribaviti odobrenje
za provedbu leta,

2. planirati svoj let prema uvjetima iz odobrenja, tako da leti najkraćim
putem do najbližeg prikladnog aerodroma gdje se kvar može otkloniti,

3. u rubrici 10. obrasca plana leta, upisati slovo "N" za
potpunu neispravnost SSR transpondera ili u slučaju djelomičnog kvara transpondera,
odgovarajuće slovo, koje označava preostale sposobnosti transpondera.

(2) Ukoliko otkaz transpondera nastupi nakon uzlijetanja, pilot zrakoplova
mora o tome neodložno obavijestiti kontrolu zračnoga prometa.

*Postupci za operativno korištenje odgovarača
visine moda C*

Članak 113.

(1) Smatra se da se zrakoplov nalazi na dodjeljenoj razini, ako prikazivanje
odgovarača visine moda C, odstupa ± 300 stopa od te razine.

(2) Smatra se da je zrakoplov, kojem je odobreno napuštanje razine započeo
napuštanje i napustio prethodno zauzetu razinu, kad informacija o razini
SSR moda C prikazuje promjenu veću od 300 stopa u predviđenom smjeru od
prethodno dodijeljene razine.

(3) Smatra se da je zrakoplov u penjanju ili snižavanju prošao razinu
kad informacija o razini SSR moda C prikazuje da je prošao tu razinu u
zahtjevanom smjeru, za više od 300 stopa.

(4) Smatra se da je zrakoplov dostigao odobrenu razinu kad informacija
o razini SSR moda C prikazuje da razina zrakoplova odstupa ± 300 stopa
od dodijeljene razine.

(5) Ako se razina koju je pilot zrakoplova javio razlikuje za više od
± 300 stopa od informacije o razini koju prikazuje SSR mod C a propisane
norme za vertikalno razdvajanje mogu biti narušene, nadležna kontrola zračnoga
prometa mora, obavjestiti pilota zrakoplova o odstupanju, te mu izdati
uputu da potvrdi visinu. Ukoliko odstupanje i nakon toga postoji, kao temelj
za daljnje razdvajanje mora se uzeti razina koju je javio pilot.

Odjeljak 3.

UPORABA SUSTAVA U ZRAKOPLOVU ZA
IZBJEGAVANJE SUDARA (ACAS II)

*Opremljenost i svrha uporabe ACAS II*

Članak 114.

(1) Svi civilni avioni na turbinski pogon najveće dopuštene uzletne
mase preko 15000 kg ili s brojem putničkih sjedala većim od 30 moraju biti
opremljeni sustavom u zrakoplovu za izbjegavanje sudara ACAS II.

(2) Informacije dobivene na temelju sustava u zrakoplovu za izbjegavanje
sudara, namijenjene su u svrhu pomoći pilotima zrakoplova u aktivnom traženju
konfliktnog prometa i izbjegavanju mogućih sudara, pomoću vizualnog prikazivanja.

*Način korištenja prikazivanja sustava u zrakoplovu za izbjegavanje
sudara*

Članak 115.

(1) Obzirom da sustav u zrakoplovu za izbjegavanje sudara-ACAS II, nije
u stanju dovoljno točno prikazati smjer ili navigacijski smjer konfliktnog
prometa, niti njegovu vertikalnu brzinu u svrhu izvođenja vertikalnog manevra
izbjegavanja, pilot zrakoplova ne smije izvoditi manevar izbjegavanja isključivo
na temelju prikazivanja prometne informacije (Traffic Advisories). Prometna
informacija može se koristiti kao pomoć u pozitivnoj vizualnoj identifikaciji
konfliktnog prometa, te kao upozorenje pilotu o postojanju mogućeg ugrožavanja
sigurnosti.

(2) Manevar u svrhu izbjegavanja sudara, treba uslijediti tek nakon
svih dobivenih korektivnih ili preventivnih rezolucijskih informacija (Resolution
Advisories), osim ako je pilot zrakoplova u stanju vizualno identificirati
konfliktni promet i samostalno donijeti odluku o potrebi odstupanje od
trenutne letne putanje. Kako se rezolucijska informacija stalno mijenja,
pilot mora neodložno postupati u skladu s posljednjom rezolucijskom informacijom,
kako se ne bi narušilo održavanje propisanog minimalnog vertikalnog odstojanja.
Vertikalne brzine zrakoplova tijekom manevra izbjegavanja, veće od onih
koje zahtijeva prikazivanje rezolucijske informacije, trebaju se izbjegavati,
kako bi se izbjegla mogućnost smanjenja propisanog vertikalnog razdvajanja
i dovođenja zrakoplova u konflikt s drugim zrakoplovima.

(3) Manevar u svrhu izbjegavanja sudar iz stavka 2. ovoga članka, smije
se izvoditi samo u smjeru kojega je prikazala rezolucijska informacija.
Nakon izvođenja manevra izbjegavanja i neposredno nakon što sustav prikaže
informaciju "clear of conflict", pilot zrakoplova mora neodložno
poduzeti potrebne mjere u svrhu uspostavljanja uvjeta iz posljednjeg odobrenja
kojeg je izdala kontrola zračnoga prometa.

*Odgovornost za razdvajanje zrakoplova tijekom manevara na
temelju rezolucijske informacije*

Članak 116.

(1) Uporaba sustava u zrakoplovu za izbjegavanje sudara-ACAS II, ne
oslobađa pilota zrakoplova i kontrolora zračnog prometa od njihove odgovornosti
za sigurno odvijanje zračnoga prometa.

(2) Nakon primljene obavijesti da kontrolirani zrakoplov izvodi manevar
izbjegavanja na temelju rezolucijske informacije, kontrolor zračnog prometa
ne smije izdati uputu tom zrakoplovu koja bi bila u suprotnosti s rezolucijskom
informacijom koju je prosljedio pilot Kad zrakoplov na temelju rezolucijske
informacije, odstupi od izdatog odobrenja kao izravne posljedice započetog
manevra izbjegavanja, kontrolor zračnog prometa prestaje biti odgovoran
za razdvajanje odnosnog zrakoplova od drugih zrakoplova.

(3) Kontrolor zračnog prometa preuzima odgovornost za razdvajanje zrakoplova
nakon što:

1. potvrdi javljanje pilota zrakoplova da ponovno postupa prema prethodno
izdanom odobrenju, ili

2. nakon što potvrdi javljanje pilota zrakoplova da ponovno postupa
prema prethodno izdanom odobrenju i izda drugo odobrenje, koje pilot potvrdi.

*Prosljeđivanje rezolucijske informacije*

Članak 117.

(1) Pilot mora proslijediti rezolucijsku informaciju nadležnoj kontroli
zračnoga prometa, samo ako manevar izbjegavanja koji je sustav preporučio,
odstupa od prethodno izdatog odobrenja.

(2) Nakon što postupi prema rezolucijskoj informaciji, pilot zrakoplova
mora obavijestiti nadležnu kontrolu zračnoga prometa o smjeru manevra,
kojega je preporučila rezolucijska informacija i njezinom završetku.

(3) Pilot zrakoplova mora nadležnoj kontroli zračnoga prometa, na propisan
način, proslijeđivati informacije koje se odnose na postojanje i primjenu
manevra izbjegavanja, završetak postupka izbjegavanja, te na postupanje
prema prethodno izdatom odobrenju.

Glava 5.

USLUGE LETNIH INFORMACIJA

*Način obavljanja usluga letnih informacija*

Članak 118.

(1) Usluge letnih informacija, obavljaju nadležne jedinice kontrole
zračnog prometa u okviru svojih nadležnosti, a u skladu s propisanim postupcima.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, usluge aerodromskih letnih
informacija na nekontroliranim aerodromima na kojima je predviđeno pružanje
aerodromskih letnih informacija, osigurava operator aerodroma, u skladu
s odredbama članka 86. Zakona o zračnom prometu.

*Poslovi koji se obavljaju u okviru pružanja usluga
letnih informacija*

Članak 119.

(1) Usluge letnih informacija obuhvaćaju pružanje i prosljeđivanje svih
informacija i savjeta pilotima zrakoplova potrebnih za sigurno, redovito
i nesmetano odvijanje zračnoga prometa, te prihvaćanje i prosljeđivanje
informacija koje se odnose na planove leta, izvještaje o odlasku i dolasku,
izvještaje pilota glede sigurnosti zračnoga prometa i izvještaje pilota
(PIREP).

(2) Poslovi pružanja i prosljeđivanja informacija i savjeta iz stavka
1. ovoga članka putem zrakoplovnih radioemisija obuhvaćaju poglavito prosljeđivanje:

1. općih informacija o:

a) značajnim meteorološkim pojavama (SIGMET),

b) postojanju slučajeva nužde i nesreće zrakoplova,

c) izbacivanju goriva,

d) letenju tijekom potrage i spašavanja zrakoplova, te za vrijeme elementarnih
i drugih nesreća većeg razmjera,

e) drugim ograničenjima bitnim za obavljanje zračnog prometa, kao što
su eksplozije plina ili eksploziva, požari i sl;

2. općih informacija, automatskim emitiranjem informacija za slijetanje
i uzlijetanje (ATIS);

3. posebnih informacija, u načelu na zahtjev pilota zrakoplova o:

a) posebnom korištenju zračnoga prostora (zrakoplovne priredbe i takmičenja,
padobranske aktivnosti, akrobatsko letenje, takmičenje jedrilica i letenje
jedrilica u za to posebno određenim područjima, vojne vježbe i druge bitne
vojne aktivnosti, ograničenja koja mogu utjecati na letenje, obrana od
tuče itd.),

b) ograničenjima u korištenju i promjeni načina korištenja radionavigacijskih
sredstava, radiokomunikacijskih frekvencija, aerodroma, njihovim manevarskim
površinama ako su pokriveni snijegom, ledom ili značajnim slojem vode,
te sredstvima, uređajima i opremi aerodroma,

c) meteorološkim uvjetima, poglavito o uvjetima na ruti i pri slijetanju,
posebnim vremenskim uvjetima, prognozama vjetra na visini, značajnim meteorološkim
pojavama i kratkoročnim prognozama;

4. posebnih informacija kad god je potrebno o:

a) ispuštanju radioaktivnih ili otrovnih tvari u atmosferu,

b) teškim ili srednjim slobodnim balonima bez posade,

c) opasnostima od sudara kontroliranim letovima (prosljeđivanje informacija
o prometu temeljenih na radaru, u okviru tehničkih i operativnih mogućnosti),

d) bilo kojem drugom podatku, koji bi mogao utjecati na sigurnost zračnog
prometa.

*Dužnosti pilota zrakoplova prilikom pružanja usluga
letnih informacija*

Članak 120.

(1) Prilikom pružanja usluga letnih informacija, dužnosti pilota zrakoplova
su:

1. brižljiva i temeljita priprema leta,

2. slušanje frekvencije (dobrovoljno),

3. slušanje zrakoplovnih radioemisija,

4. uspostavljanje radiokomunikacije, ako to smatra potrebnim za sigurnu
provedbu leta,

5. da prilikom uspostavljanja radiokomunikacije proslijedi pozivni znak
zrakoplova, aerodrom odlaska i dolaska, poziciju, razinu i planiranu rutu
leta,

6. prosljeđivanje kratkih i sažetih izvještaja iz zraka,

7. javljanje namjeravane promjene razine,

8. odjavljivanje prije napuštanja frekvencije ako je radiokomunikacija
bila uspostavljena.

(2) Prilikom predaje plana leta iz zraka (AFIL), pilot zrakoplova mora
proslijediti sljedeće podatke: pozivni znak zrakoplova, vrstu leta, tip
zrakoplova, radio i navigacijsku opremu, aerodrom odlaska ili vrijeme i
poziciju na kojoj se plan leta počinje primjenjivati, stvarnu brzinu, traženu
razinu ako je potrebno, aerodrom odredišta ili vrijeme i poziciju do koje
se plan leta primjenjuje, alternativni aerodrom ako je potrebno, najveće
trajanje leta i broj osoba u zrakoplovu.

(3) Ako se od pilota zrakoplova, koji održava radiokomunikaciju s nadležnom
kontrolom zračnog prometa koja obavlja usluge letnih informacija, zatraži
uključenje transpondera na određen kod i/ili mod, pilot zrakoplova ne smije
smatrati da će biti kontroliran ili razdvajan od drugog prometa.

*Uporaba radara pri pružanju usluga letnih informacija*

Članak 121.

Informacija s radarskog pokazivača može se koristiti za pružanje podataka
identificiranom zrakoplovu:

1. o bilo kojem zrakoplovu, uočenom na konfliktnoj putanji s radarski
identificiranim zrakoplovom i prosljeđivanje preporuke ili savjeta za primjenu
postupka izbjegavanja,

2. o poziciji područja nepovoljnih meteoroloških uvjeta i, ako je moguće,
prosljeđivanje savjeta za najlakše obilaženje takvih područja, i

3. prosljeđivanje informacija, koje pilotu zrakoplova pomažu u navigaciji
(navigacijska pomoć).

*Informacija o opasnosti od sudara*

Članak 122.

(1) Kad se identificirani kontrolirani let uoči na konfliktnoj letnoj
putanji s nepoznatim zrakoplovom, a smatra se da postoji opasnost od sudara,
kontrolirani let mora se obavijestiti kad god je moguće:

1. o nepoznatom zrakoplovu, te preporučiti postupak izbjegavanja ako
pilot kontroliranog zrakoplova to zatraži, ili ako po mišljenju nadležne
kontrole zračnoga prometa situacija to nalaže, i

2. da konflikt više ne postoji.

(2) Kad god je to moguće, informaciju o prometu na konfliktnoj letnoj
putanji treba proslijediti kao

1. relativni smjer konfliktnog prometa u odnosu na kazaljke sata,

2. udaljenost konfliktnog prometa u NM,

3. smjer u kojem se konfliktni promet kreće,

4. razina i tip zrakoplova ili, ako su nepoznati, relativna brzina konfliktnog
prometa (npr. spor ili brz).

(3) Uporaba radara pri pružanju usluga letnih informacija ne oslobađa
zapovjednika zrakoplova od odgovornosti koju ima za konačnu odluku, u odnosu
na preporučenu izmjenu plana leta.

*Automatsko emitiranje informacija
za slijetanje i uzlijetanje*

Članak 123.

(1) Radi smanjenja trajanja i opsega radiokomunikacije, na određenim
međunarodnim zračnim lukama u Republici Hrvatskoj, obavlja se automatsko
emitiranje informacija za slijetanje i uzlijetanje (ATIS), prosljeđivanjem
svakodnevnih informacija potrebnih za uzlijetanje i slijetanje na UKV frekvencijama
objavljenim u Zborniku.

(2) ATIS emisija mora udovoljavati sljedećim zahtjevima:

1. emitirana informacija mora se odnositi samo na jednu zračnu luku,

2. emisija mora biti stalna i mora se ponavljati,

3. emitirana informacija mora se ažurirati odmah nakon značajnije promjene,

4. kontrola zračnoga prometa nadležna za prilaženje, slijetanje i uzlijetanje
mora se neodložno upoznati s podacima sadržanima u emisiji,

5. svaka pojedina ATIS poruka, mora se označiti slovom ICAO abecede
abecednim redoslijedom.

(3) ATIS emisija mora sadržavati sljedeće informacije:

1. naziv zračne luke,

2. ICAO oznaku zračne luke,

3. očekivanu vrstu prilaženja i sletnu stazu,

4. prijelaznu razinu leta,

5. vrijeme motrenja,

6. trenutne meteorološke uvjete u zračnoj luci, uključujući meteorološku
prognozu za slijetanje, te ukoliko je potrebno:

a) važne meteorološke pojave u područjima prilaženja i odlaska,

b) stanje uzletno-sletne staze i prema potrebi kočenje,

c) ograničenja u korištenju uzletno-sletne staze,

d) ograničenja u korištenju prilaznih navigacijskih sredstava,

e) kašnjenja u dolasku i odlasku od 20 minuta ili više.

(4) Piloti zrakoplova koji lete prema IFR pravilima letenja, a i piloti
zrakoplova koji lete prema VFR pravilima letenja, ukoliko to oprema zrakoplova
dopušta, moraju prije uspostave radiokomunikacije s nadležnom kontrolom
zračnoga prometa na objavljenim UKV frekvencijama, pribaviti uzletne i
sletne informacije za odgovarajuću zračnu luku. Prilikom uspostave radiokomunikacije
s kontrolom zračnoga prometa nadležnom za prilaženje ili odlazak, pilot
zrakoplova mora izgovoriti oznaku primljene informacije, čime bi se utvrdilo
da je primljena posljednja valjana emisija.

(5) Nakon uspostave radiokomunikacije iz stavka 4. ovoga članka kontrola
zračnoga prometa nadležna za prilaženje, mora zrakoplovima u prilaženju
u odgovoru na poruku o oznaci primljene informacije proslijediti trenutnu
QNH vrijednost tlaka zraka.

(6) Tijekom automatskog emitiranja informacija za slijetanje i uzlijetanje,
informacije koje se odnose na IFR letove i druge letove koji uzlijeću i
slijeću na međunarodne zračne luke ne proslijeđuju se.

Glava 6.

RADIOKOMUNIKACIJSKI POSTUPCI

*Načini obavljanja radiokomunikacije*

Članak 124.

(1) Radiokomunikacija putem zrakoplovne pokretne veze obavlja se kao
radiotelefonska komunikacija.

(2) Zrakoplovna pokretna veza je radiokomunikacija između zemaljske
radiopostaje i radiopostaje zrakoplova, te između radiopostaja zrakoplova.
U zrakoplovnoj pokretnoj vezi mogu se upotrebljavati i radiopostaje za
slučaj nužde (Survival Craft Station), te radiofarovi za lociranje pozicije
u slučaju nužde (Emergency Position Indicating Beacon), na utvrđenim radiofrekvencijama
(121,5 MHz i/ili 406,025 MHz i/ili 234,0 kHz).

(3) Piloti zrakoplova opremljenih odašiljačem za lociranje pozicije
u slučaju nužde (Emergency Location Transmitter - ELT), dužni su prije
svakog uzlijetanja i slijetanja provjeriti operativno stanje uređaja, poradi
izbjegavanja lažnih poruka nevolje uzrokovanih neprimjerenim rukovanjem,
nepažnjom pilota ili pretvrdim slijetanjem.

*Jezik u uporabi*

Članak 125.

(1) Radiotelefonska komunikacija u zrakoplovnoj pokretnoj vezi, obavlja
se na engleskom ili hrvatskom jeziku, u skladu s odredbama članka 116.
Zakona o zračnom prometu.

(2) U slučajevima, kada se zrakoplov nalazi u nuždi pilot zrakoplova
može upotrebljavati engleski ili hrvatski jezik, ovisno o tome kojim jezikom
bolje vlada.

(3) Radiotelefonska komunikacija zrakoplovnom pokretnom vezom na nekontroliranim
aerodromima i na frekvencijama koje ne koristi HKZP, obavlja se na hrvatskom
i engleskom jeziku. U slučajevima kada su utvrđene i objavljene posebne
frekvencije radiokomunikacija se obavlja na engleskom jeziku.

*Vrijeme u uporabi*

Članak 126.

(1) Sve radiopostaje koje sudjeluju u zrakoplovnoj pokretnoj vezi, moraju
upotrebljavati jedinstveno koordinirano vrijeme (UTC).

(2) Početak dana označava se kao 0000 sati, a kraj dana kao 2359 sati.
Sat počinje nultom (00) minutom, a završava 59. minutom. Minuta počinje
nultom (00) sekundom, a završava 59. sekundom.

(3) Kao vrijeme, prosljeđuju se minute tekućeg sata (dvije znamenke).
Ako je moguća zabuna, moraju se proslijediti sve četiri znamenke tekućeg
sata i minuta.

*Dopuštene vrste i prednost poruka u zrakoplovnoj pokretnoj
vezi*

Članak 127.

(1) U zrakoplovnoj pokretnoj vezi, dopuštene su sljedeće poruke, koje
pritom uživaju navedenu prednost u emitiranju:

1. poruke nevolje (Distress Message),

2. poruke hitnosti (Urgency Message),

3. poruke radiogoniometrijskog smjera (Direction Finding Message),

4. poruke o sigurnosti leta (Flight Safety Message),

5. meteorološke poruke (Meteorological Message),

6. letačko-operativne poruke (Flight Regularity Message),

7. državni telegrami (State Telegrammes).

(2) Poruke nevolje (radiotelefonijom MAYDAY) su poruke, koje se odnose
na zrakoplove i osobe u njima, kojima prijeti velika i neposredna opasnost,
te im je potrebna hitna pomoć.

(3) Poruke hitnosti (radiotelefonijom PAN PAN ili PAN PAN MEDICAL) su
poruke, koje se odnose na sigurnost zrakoplova, plovila i nekog drugog
vozila ili osobe u njima ili u vidokrugu pilota.

(4) Poruke radiogoniometrijskog smjera su poruke, koje se odnose na
emitiranje vrijednosti radiogoniometrijskih smjerova.

(5) Poruke o sigurnosti leta su:

1. poruke koje se prosljeđuju tijekom obavljanja kontrole zračnog prometa
i u koje spadaju poruke o kretanju i kontroli zračnog prometa (Air Traffic
Control Message),

2. izvještaji o poziciji (Position Report) pilota zrakoplova,

3. poruke pilota ili operatora zrakoplova (Operational Message) koje
su od bitnog značaja za zrakoplov u letu.

(6) Meteorološke poruke su poruke, koje se odnose na emitiranje meteoroloških
podataka.

(7) Letačko-operativne poruke su:

1. poruke koje se odnose na izmjene reda letenja zrakoplova,

2. poruke koje se odnose na održavanje zrakoplova,

3. upute predstavnicima operatora zrakoplova koje se odnose na izmjene
zahtjeva za putnike i posadu, koje su prouzročene neizbježnim odstupanjima
od reda letenja, osim pojedinih zahtjeva putnika i posade,

4. poruke koje se odnose na neplanirana slijetanja,

5. poruke koje se odnose na hitno potrebne rezervne dijelove zrakoplova
i materijal,

6. poruke koje se odnose na letenje i održavanje sredstava, bitnih za
sigurnost i redovitost odvijanja letenja.

(8) Državni telegrami su poruke, koje iz zrakoplova prosljeđuju državni
poglavari ili osobe jednakog položaja.

(9) Kako se ne bi nepotrebno ometalo obavljanje kontrole zračnog prometa,
letačko-operativne poruke i državni telegrami trebaju se prvenstveno prosljeđivati
na frekvencijama letnih informacija ili na drugoj frekvenciji koju dodijeli
nadležna kontrola zračnog prometa.

*Pozivni znakovi radiopostaja zrakoplova*

Članak 128.

(1) U radiotelefonskoj komunikaciji dopuštene su sljedeće vrste pozivnih
znakova radiopostaja zrakoplova:

1. oznaka državne pripadnosti, zajedno s registracijskom oznakom zrakoplova,

2. utvrđena radiotelefonska oznaka dodijeljena operatoru zrakoplova,
zajedno s oznakama iz točke 1. ovoga stavka,

3. utvrđena radiotelefonska oznaka dodijeljena operatoru zrakoplova,
zajedno s brojčanom oznakom leta,

4. tip zrakoplova, zajedno s oznakama iz točke 1. ovoga stavka,

5. pozivni znak za vojne zrakoplove, koji se sastoji od najviše 7 znakova.

(2) Pozivni znakovi radiopostaja zrakoplova ne smiju se mijenjati tijekom
leta, osim ako zemaljska radiopostaja, zbog izbjegavanja možebitne zabune
tijekom trajanja leta kroz njezino područje nadležnosti, izričito ne dodijeli
drugi privremeni pozivni znak.

*Dodjela radiotelefonskih oznaka*

Članak 129.

Radiotelefonsku oznaku iz članka 128. stavka 1. za uporabu u međunarodnoj
zrakoplovnoj telekomunikacijskoj vezi, hrvatskim zračnim prijevoznicima,
na njihov zahtjev, dodjeljuje HKZP, nakon prethodne koordinacije s Organizacijom
međunarodnog civilnog zrakoplovstva (ICAO), ako:

1. zračni prijevoznik posjeduje ili koristi zrakoplove na mlazni pogon
ili druge vrste velikih zrakoplova, a sudjeluje u zračnom prometu s najmanje
6 letova dnevno u komercijalnom domaćem ili međunarodnom prometu, ili

2. ako je zračni prijevoznik priključen na zrakoplovnu nepokretnu mrežu
HKZP, odnosno

3. ako je to u neposrednom interesu HKZP.

*Skraćivanje pozivnog znaka radiopostaje zrakoplova*

Članak 130.

(1) Uporaba skraćenog pozivnog znaka radiopostaje zrakoplova dopuštena
je samo nakon uspostave radiokomunikacije i ako zabuna ili zamjena pozivnih
znakova nije moguća.

(2) Radiopostaja zrakoplova smije upotrebljavati svoj skraćeni pozivni
znak, samo ako je zemaljska radiopostaja skraćeni pozivni znak već upotrijebila.

(3) Pozivni znak radiopostaje zrakoplova skraćuju se uporabom:

1. prve i dvije posljednje oznake pozivnog znaka, ako se koristi pozivni
znak prema odredbi članka 128. stavka 1. točke 1., odnosno uporabom prve
i tri posljednje oznake, ako se pozivni znak iz članka 128. stavka 1. točke
1. sastoji iz više od 5 znakova,

2. utvrđene radiotelefonske oznake dodijeljene operatoru zrakoplova,
zajedno s posljednje dvije oznake pozivnog znaka, ako se koristi pozivni
znak prema odredbi članka 128. stavka 1. točke 2.,

3. oznake tipa zrakoplova i dvije posljednje oznake pozivnog znaka,
ako se koristi pozivni znak prema odredbi članka 128. stavka 1. točke 4.

(4) Piloti zrakoplova čija najveća dopuštena uzletna masa iznosi 136
tona ili više, moraju uvijek prilikom uspostave radiokomunikacije s nadležnom
kontrolom zračnoga prometa svojem pozivnom znaku pridodati riječ "HEAVY".

*Uspostava radiotelefonske komunikacije*

Članak 131.

(1) Radiotelefonska komunikacija mora se uspostaviti uporabom početnog
poziva i odgovora na početni poziv na sljedeći način:

1. Početni poziv:

a) pozivni znak radiopostaje s kojom se uspostavlja komunikacija,

b) pozivni znak radiopostaje koja poziva.

2. Odgovor na početni poziv:

a) pozivni znak radiopostaje s kojom se uspostavlja komunikacija,

b) pozivni znak radiopostaje koja odgovara.

(2) Ako se opravdano pretpostavlja da radiopostaja koju se poziva prima
poziv, poruka se može proslijediti neposredno nakon početnog poziva, osim
ako se radi o letovima koji se obavljaju prema VFR pravilima letenja.

(3) Radiopostaja u zrakoplovnoj pokretnoj vezi može, istodobno pozvati
više radiopostaja (višestruki poziv-multiple call). Radiopostaje koje su
pozvane višestrukim pozivom moraju potvrditi prijam poruke redoslijedom
kojega je koristila radiopostaja koja je pozvala.

(4) Radiopostaja u zrakoplovnoj pokretnoj vezi može, istodobno pozvati
sve radiopostaje koje su na slušanju na istoj frekvenciji (opći poziv-general
call). Opći poziv počinje frazom SVIM POSTAJAMA (ALL STATIONS), a nastavlja
se pozivnim znakom radiopostaje koja poziva. Prijam općeg poziva se ne
potvrđuje.

(5) Ako se pozivni znak radiopostaje koja poziva nije razumio, mora
se upotrijebiti fraza PONOVITE SVOJ POZIVNI ZNAK (SAY AGAIN YOUR CALL SIGN).

(6) Na poziv upućen nekoj radiopostaji ne smije se odgovarati, ako postoji
sumnja u ispravnost upućivanja tog poziva, već se mora pričekati sljedeći
jasniji poziv.

*Opći postupci za obavljanje
radiotelefonske komunikacije*

Članak 132.

(1) Za svako obavljanje radiotelefonske komunikacije između radiopostaja
u zrakoplovu potrebno je zatražiti dozvolu zemaljske radiopostaje, osim
ako se radi o kratkoj razmjeni poruka.

(2) Zemaljska radiopostaja ne smije emitirati i prosljeđivati poruke
radiopostajama u zrakoplovu tijekom uzlijetanja, posljednjeg dijela završnog
prilaženja i zaustavljanja nakon slijetanja.

(3) Svaka emisija mora biti jasna, nedvojbena i jednoznačna, uz uporabu
propisane normirane frazeologije. Govor mora biti jasan, normalne jačine
i jednolike brzine (do sto riječi u minuti). Nebitne i neprikladne izjave
su zabranjene.

(4) Uporaba kratica u radiotelefonskoj komunikaciji je zabranjena, osim
ako se ne radi o kraticama koje se uobičajno upotrebljavaju u zračnom prometu
kao što su npr. ATC, FIR, IFR, VFR, VMC, VOR, NDB, IMC, TCAS, kao i kratice
iz Q-skupine QNH, QFE, QNE, QDM, QDR i QTE itd.

(5) Nakon uspostave radiokomunikacije, pozivni znak zemaljske radiopostaje
i pojedine fraze kao što je npr. PRIMIO (ROGER) mogu se ispustiti, ako
ne postoji mogućnost zabune.

(6) Radiopostaja zrakoplova mora potvrditi prijam poruke emitiranjem
vlastitog pozivnog znaka i fraze PRIMIO (ROGER).

(7) Iznimno od odredbe stavka 6. ovoga članka, radiopostaja zrakoplova,
doslovno ponavljajući odgovarajuću poruku, mora potvrditi prijam svih odobrenja,
kao i uputa koje se odnose na kretanje zrakoplova ( npr. ulazak, slijetanje,
uzlijetanje, prelazak i povratnu vožnju po stazi, razina, brzina leta),
uključenje moda i koda sekundarnog radara, vrijednosti tlaka zraka u svrhu
postavljanja visinomjera, frekvencije u slučajevima promjene frekvencije,
oznaku vrste prilaženja i stazu u uporabi. Prijam drugih uputa radiopostaja
zrakoplova može potvrditi uporabom fraze WILCO.

(8) Zemaljska radiopostaja potvrđuje prijam poruke radiopostaje zrakoplova,
emitiranjem vlastitog pozivnog znaka i fraze PRIMIO (ROGER) ili emitiranjem
pozivnog znaka radiopostaje u zrakoplovu i fraze PRIMIO (ROGER).

(9) Pilot zrakoplova smije napustiti frekvenciju nadležne kontrole zračnoga
prometa, samo uz njezino izričito odobrenje, odnosno nakon što stigne na
parkirališnu poziciju. Na napuštanje frekvencije letnih informacija primjenjuje
se odredba članka 120. točke 8. ovoga Pravilnika.

*Promet u nevolji*

Članak 133.

(1) Poziv u nevolji mora biti upućen određenoj zemaljskoj radiopostaji.
Poziv u nevolji mora se započeti trostrukim emitiranjem signala za slučaj
nevolje "MAYDAY" na korištenoj frekvenciji ili na frekvenciji
za slučaj nužde. Poruka nevolje koja slijedi mora sadržavati

1. pozivni znak zrakoplova u nevolji,

2. vrstu nevolje,

3. namjere pilota zrakoplova,

4. vrstu zahtijevane pomoći,

5. podatke o poziciji, smjeru leta i razini.

(2) Radiopostaja u nevolji ili radiopostaja koja upravlja komunikacijom
u nevolji, može narediti prestanak emitiranja svim radiopostajama u području
prijma ili samo određenim radiopostajama koje ometaju promet u nevolji.
Uputa glasi: PREKINITE EMITIRANJE - MAYDAY (STOP TRANSMITTING - MAYDAY).

(3) Neposredno nakon što se komunikacija u nevolji završi ili kad više
nije potrebno održavati radiotišinu na korištenoj frekvenciji, radiopostaja
koja je upravljala komunikacijom u nevolji mora na istoj frekvenciji emitirati
sljedeću poruku: PROMET U NEVOLJI ZAVRŠEN (DISTRESS TRAFFIC ENDED).

(4) Uporaba frekvencije za slučaj nužde dozvoljena je samo u slučajevima
nevolje ili otkaza svih drugih frekvencija.

*Hitni promet*

Članak 134.

Poziv hitnosti mora biti upućen određenoj zemaljskoj radiopostaji. Poziv
hitnosti mora započeti trostrukim emitiranjem signala hitnosti "PAN
PAN" i mora se emitirati na korištenoj radiofrekvenciji. Poziv hitnosti
mora sadržavati

1. pozivni znak zrakoplova koji emitira poziv,

2. vrstu poteškoće ili opažanje,

3. druge važne informacije potrebne za pružanje pomoći,

4. po mogućnosti namjere pilota zrakoplova,

5. po mogućnosti podatke o poziciji, smjeru leta i razini.

DIO ČETVRTI

LETAČKI POSTUPCI

Glava 1.

UVJETI ZA UTVRĐIVANJE I PROVEDBU POSTUPAKA INSTRUMENTALNOG PRILAŽENJA

Odjeljak 1.

OPĆI UVJETI

*Kategorije zrakoplova obzirom na brzinu prilaženja*

Članak 135.

(1) Letna sposobnost zrakoplova ima izravan utjecaj na potreban zračni
prostor i vidljivost za provedbu različitih manevara tijekom instrumentalnog
prilaženja. Obzirom na brzinu zrakoplova kao najvažniji čimbenik letne
sposobnosti utvrđeno je pet kategorija zrakoplova obzirom na brzinu prilaženja.

(2) Kategorije zrakoplova iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se na temelju
umnoška brzine prevlačenja u sletnoj konfiguraciji pri najvećoj dopuštenoj
sletnoj masi i broja 1.3, a u svrhu normizacije manevarskih sposobnosti
zrakoplova u odnosu na posebne postupke instrumentalnog prilaženja.

(3) Kategorije zrakoplova iz stavka 2. ovoga članka su:

1. kategorija A brzine manje od 91 kts IAS,

2. kategorija B brzine 91 kts ili više, ali manje od 121 kts IAS,

3. kategorija C brzine 121 kts ili više, ali manje od 141 kts IAS,

4. kategorija D brzine 141 kts ili više, ali manje od 166 kts IAS,

5. kategorija E brzine 166 kts ili više, ali manje od 211 kts IAS.

*Brzine za proračun postupaka*

Članak 136.

U svrhu proračuna zahtjeva za potrebnim zračnim prostorom i nadvišavanjem
prepreka, za pojedine postupke, upotrebljavaju se sljedeća područja brzina
za svaku kategoriju zrakoplova iz članka 135. ovoga Pravilnika.

```
_______________________________________________________________________________________________________________________________________
Kategorija                      Područje brzina         Područje brzina         Maksimalne
zrakoplova      Vat             za početno              za završno              brzine za                   Maksimalne brzine za
                                prilaženje              prilaženje              vizualno                    neuspjelo prilaženje
                                                                                manevriranje
                                                                                (kruženje)              Međufaza        Završna faza
_______________________________________________________________________________________________________________________________________
    A           < 91            90/150(110*)            70/100                     100                     100             110
    B           91/120          120/180(140*)           85/130                     135                     130             150
    C           121/140         160/240                 115/160                    180                     160             240
    D           141/165         185/250                 130/185                    205                     185             265
    E           166/210         185/250                 155/230                    240                     230             275
_______________________________________________________________________________________________________________________________________

Vat- brzina iznad praga dobivena na temelju umnoška brzine prevlačenja u sletnoj konfiguraciji pri najvećoj dopuštenoj sletnoj
     masi i broja 1.3
* - maksimalna brzina za povratne postupke (reversal) i postupke kruženja (racetrack).
```

Odjeljak 2.

INSTRUMENTALNO PRILAŽENJE

*Segmenti postupka instrumentalnog prilaženja*

Članak 137.

(1) Postupak instrumentalnog prilaženja može se sastojati od pet odvojenih
segmenata u skladu s Dodatkom 8. slika 1. ovoga Pravilnika. Segmenti u
postupku instrumentalnog prilaženja su:

1. dolazni segment,

2. početni segment,

3. međusegment,

4. završni segment i

5. segment neuspjelog prilaženja.

(2) Segmenti prilaženja iz stavka 1. ovoga članka, započinju i završavaju
na određenim fiksevima (preletištima).

(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, u određenim okolnostima
pojedini segmenti mogu započeti na utvrđenim točkama, ako fiksevi nisu
utvrđeni (npr. završni segment preciznog prilaženja može započeti u točki
u kojoj se sjeku određena apsolutna međuvisina i nominalna putanja poniranja
(točka završnog prilaženja, Final Approach Point-FAP)).

(4) Kad god je moguće, izravno prilaženje će se odrediti na način da
se nalazi u smjeru središnje linije uzletno-sletne staze. U slučajevima
nepreciznih prilaženja, izravno prilaženje se smatra prihvatljivim, ako
kut između putanje završnog prilaženja i središnje linije uzletno-sletne
staze iznosi najviše 300 za zrakoplove kategorije A i B te 150 za ostale
kategorije zrakoplova.

(5) Ako teren ili druga ograničenja ne dozvoljavaju određivanje smjera
završne putanje prilaženja ili gradijenta snižavanja, u skladu s odredbama
stavka 4. ovoga članka, odredit će se prilaženje s kruženjem (circling
approach).

(6) Minimalne sektorske apsolutne visine (Minimum Sector Altitude-MSA),
utvrđuju se za svaki aerodrom i osiguravaju nadvišavanje prepreka od najmanje
1 000 stopa u polumjeru od 25 NM od radionavigacijskog sredstva, na kojem
se temelje postupci prilaženja za taj aerodrom.

*Dolazni segment*

Članak 138.

(1) U ovoj fazi leta, pilot zrakoplova leti s rute do fiksa početnog
prilaženja (Initial Approach Fix-IAF), od kojeg počinje prilaženje.

(2) Na dolaznim rutama primjenjuju se isti uvjeti za nadvišavanje prepreka,
koji se primjenjuju i na ruti.

(3) Ako se za vođenje zrakoplova upotrebljava radar, nadležna kontrola
zračnoga prometa, vektorirat će zrakoplov do fiksa početnog prilaženja
ili u putanju međuprilaženja odnosno, završnog prilaženja do točke, od
koje pilot zrakoplova može nastaviti prilaženje prema instrumentalnoj prilaznoj
karti.

*Segment početnog prilaženja*

Članak 139.

(1) U ovoj fazi leta, pilot zrakoplova leti od fiksa početnog prilaženja
i vodi zrakoplov prema produženoj putanji završnog prilaženja do fiksa
međuprilaženja (Intermediate Fix-IF).

(2) U ovoj fazi leta, dopuštene su velike brzine snižavanja (4-8% ,
što odgovara 250 do 500 stopa/NM). Segment početnog prilaženja osigurava
nadvišavanje prepreka od najmanje 1 000 stopa u primarnom području.

(3) Vođenje zrakoplova po putanji uzduž segmenta početnog prilaženja
do fiksa međuprilaženja, pilot zrakoplova može provoditi s maksimalnim
kutem uvođenja od 900 kod preciznog prilaženja, odnosno 1200 kod nepreciznog
prilaženja, primjenjujući pritom propisane povratne postupke (proceduralni
zaokret i osnovni zaokret) ili postupke kruženja u skladu s Dodatkom 8.
slika 2. ovoga Pravilnika.

(4) Prilikom primjene povratnih postupaka i postupaka kruženja iz stavka
3. ovoga članka, pilot zrakoplova mora, kod određivanja smjerova i proračuna
vremena (timing), na odgovarajući način uzeti u obzir smjer i brzinu vjetra.
Svi zaokreti moraju se izvoditi pod kutem poprečnog nagiba od 250 ili kutem
poprečnog nagiba koji daje brzinu zaokreta od 30/s, ovisno o tome koji
je kut manji.

*Segment međuprilaženja*

Članak 140.

(1) U ovoj fazi leta, pilot zrakoplova mora stabilizirati zrakoplov
na produženoj središnjoj liniji uzletno-sletne staze (putanja završnog
prilaženja, usmjerivač), smanjiti brzinu i pripremiti se za početak snižavanja
u završnom prilaženju nakon prolaska fiksa završnog prilaženja (Final Approach
Fix-FAF). Gradijent snižavanja mora biti što blaži ili jednak nuli. Visina
nadvišavanja prepreka iznosi 500 stopa.

(2) Ako je fiks završnog prilaženja utvrđen, segment međuprilaženja
započinje u trenutku kad zrakoplov izađe na doletnu putanju proceduralnog
zaokreta, osnovnog zaokreta ili na završni doletni dio postupka kruženja.

*Segment završnog prilaženja*

Članak 141.

(1) Pilot zrakoplova započinje završno prilaženje na fiksu završnog
prilaženja, a tijekom ILS prilaženja, nakon uvođenja u putanju poniranja.

(2) Tijekom prilaženja iz stavka 1. ovoga članka, optimalni gradijent
snižavanja iznosi 5,2% za segment završnog nepreciznog prilaženja s fiksom
završnog prilaženja (30 za neprecizno prilaženje). Najmanji gradijent snižavanja
iznosi 4,3% za segment završnog nepreciznog prilaženja s fiksom završnog
prilaženja (2,5( za neprecizno prilaženje). Gradijenti snižavanja strmiji
od optimalnih ne smiju se koristiti osim ako su svi drugi načini za nadvišavanje
prepreka u završnom prolaženju neprimjenjivi. Najveći gradijent snižavanja
za neprecizna prilaženja iznosi 6,5% (3,50 za CAT I i precizna prilaženja,
odnosno 30 za CAT II i III precizna prilaženja).

(3) Završno prilaženje završava u točki neuspjelog prilaženja (Missed
Aproach Point-MAPt), koja se ne smije nalaziti ispod apsolutne visine ili
visine nadvišavanja prepreka (Obstacle Clearance Altitude/Height-OCA/H).

(4) Ako za postupak prilaženja nije utvrđen fiks završnog prilaženja,
pilot zrakoplova smije započeti snižavanje tek, kad se zrakoplov ustali
na putanji završnog prilaženja.

*Segment neuspjelog prilaženja*

Članak 142.

(1) Pilot zrakoplova mora započeti primjenu postupka neuspjelog prilaženja
uvijek kad u trenutku dostizanja odnosnog minimuma za slijetanje ne postoji
dostatna vidljivost za uspješan završetak završnog prilaženja poradi slijetanja.

(2) Segment neuspjelog prilaženja započinje u točki neuspjelog prilaženja
(MAPt).

(3) Pilot zrakoplova mora započeti primjenu postupka neuspjelog prilaženja
najkasnije u točki iz stavka 2. ovoga članka, kako ne bi došlo do narušavanja
apsolutne visine ili visine nadvišavanja prepreka. Ako pilot zrakoplova
započne primjenu postupka neuspjelog prilaženja prije preleta točke neuspjelog
prilaženja, nastavit će let do točke neuspjelog prilaženja i provoditi
utvrđeni postupak neuspjelog prilaženja, čak i kad je postupak neuspjelog
prilaženja započeo na razini većoj od potrebnih minimuma za slijetanje.

(4) Nakon preleta horizontalne udaljenosti (početna faza), koja odgovara
trajanju leta od najviše 15 s (neprecizno prilaženje), odnosno letu do
točke udaljene 900 m od praga sletne staze (precizno prilaženje), pilot
zrakoplova mora tijekom postupka neuspjelog prilaženja održavati gradijent
penjanja od 2.5% (152 stope/NM) (međufaza) u skladu s Dodatkom 8. slika
3. ovoga Pravilnika. Apsolutna visina ili visina nadvišavanja prepreka
tijekom početne faze i međufaze iznosi najmanje 100 stopa, a nakon toga
se povećava. Kad zrakoplov tijekom međufaze dostigne apsolutnu visinu ili
visinu nadvišavanja prepreka od 164 stope, započinje završna faza postupka
neuspjelog prilaženja, tijekom koje pilot zrakoplova mora održavati gradijent
penjanja od najmanje 2.5%, uz odgovarajuće nadvišavanje prepreka, do točke
s koje se može započeti ponovno prilaženje, postupak čekanja ili rutni
let.

*Apsolutna visina ili visina nadvišavanja prepreka*

Članak 143.

(1) Apsolutna visina odnosno visina nadvišavanja prepreka, proračunava
se na temelju prepreke u prilazu ili prepreke koja najviše zadire u površine
neuspjelog prilaženja. U kartama za instrumentalno prilaženje apsolutna
visina nadvišavanja prepreka utvrđena je u odnosu na srednju razinu mora
(OCA), a visina nadvišavanja prepreka, u odnosu na nadmorsku visinu aerodroma
(OCH).

(2) Za potrebe izvođenja postupaka preciznog prilaženja visine iz stavka
1. ovoga članka utvrđuju se u odnosu na nadmorsku visinu praga.

(3) Ovisno o osobinama postupka nepreciznog prilaženja (npr. VOR, NDB,
SRE, ILS s GP izvan uporabe), odnosno postupka preciznog prilaženja (npr.
ILS, PAR, MLS), apsolutne visine odnosno visine nadvišavanja prepreka,
utvrđuju se za:

1. neprecizno prilaženje s utvrđenim fiksom završnog prilaženja (FAF);
na najmanje 246 stopa iznad najviše prepreke,

2. neprecizno prilaženje bez utvrđenog fiksa završnog prilaženja (FAF);
na najmanje 295 stopa iznad najviše prepreke, te za

3. precizno prilaženje; na najmanje visinu najviše prepreke u području
završnog prilaženja ili najviše ekvivalentne prepreke, u području neuspjelog
prilaženja plus vrijednost gubitka visine prema sljedećoj tablici:

*Gubitak visine izmjeren radio ili barometarskim visinomjerom*

```
________________________________________________________________________

Kategorija              Vrijednost gubitka      Vrijednost gubitka
zrakoplova              visine izmjerena        visine izmjerena baro-
                        radiovisinomjerom       metarskim visinomjerom
                     ___________________________________________________
      Vat                m          ft             m            ft
________________________________________________________________________
A-169 km/h (90 kts)     13          42            40           130
B-223 km/h (120 kts)    18          59            43           142
C-260 km/h (140 kts)    22          71            46           150
D-306 km/h (165 kts)    26          85            49           161
________________________________________________________________________
```

(4) Vrijednosti navedene u tablici iz stavka 3. ovoga članka, temelje
se na sljedećim normiranim uvjetima:

1. uporaba barometarskog visinomjera kod ILS Cat I prilaženja,

2. uporaba radiovisinomjera i sustava za upravljanje letom (flight director
system) ili autopilota kod ILS Cat II prilaženja,

3. raspon krila zrakoplova ne smije biti veći od 60 m, a vertikalna
udaljenost između putanje podvozja zrakoplova u sletnoj konfiguraciji i
antene putanje poniranja, ne smije biti veća od 6 m,

4. gradijent penjanja u neuspjelom prilaženju iznosi 2.5%.

(5) Na temelju apsolutne visine ili visine nadvišavanja prepreka (OCA/H),
operatori zrakoplova dužni su proračunavati minimume za slijetanje, u skladu
s uvjetima utvrđenima u Dodatku 8. slika 4. i 5. ovoga Pravilnika, i to

1. apsolutnu visinu ili visinu odluke (DA/H) za precizna prilaženja,
odnosno

2. minimalnu apsolutnu visinu snižavanja ili visinu snižavanja (Minimum
Descent Altitude/Height-MDA/H), za neprecizna prilaženja.

*Vizualno manevriranje (kruženje)*

Članak 144.

(1) Vizualno manevriranje (kruženje) je nastavak postupka instrumentalnog
prilaženja, koji omogućuje pilotu zrakoplovu slijetanje na uzletno-sletnu
stazu, koja je neprikladno smještena za izravno prilaženje.

(2) Područje vizualnog manevriranja za prilaženje, određuje se crtanjem
lukova povezanih tangentama, čija su središta smještena na svakom pragu
uzletno-sletne staze. Polumjeri lukova ovise o

1. kategoriji zrakoplova za koji se apsolutna visina ili visina nadvišavanja
prepreka utvrđuje prema Dodatku 8. slika 6. ovoga Pravilnika,

2. kategoriji zrakoplova u odnosu na njegovu brzinu prilaženja u skladu
s odredbama članka 135. stavka 3. ovoga Pravilnika,

3. brzini vjetra tijekom zaokreta od 25 kts ili većoj, te o

4. poprečnom nagibu od 200 ili kutu poprečnog nagiba koji daje brzinu
zaokreta od 30/s, ovisno o tome koji je kut manji.

(3) U svrhu nadvišavanja prepreka, apsolutna visina ili visina nadvišavanja
prepreka (OCA/H), određuje se dodavanjem odgovarajuće vrijednosti visine
prema sljedećoj tablici na najvišu prepreku u području vizualnog manevriranja
(kruženja).

*OCA/H za prilaženje vizualnim manevriranjem(kruženjem)*

```
______________________________________________________
Kategorija      Nadvišavanje    Najniži OCH iznad
zrakoplova        prepreka      visine aerodroma
                    ft (m)          ft (m)
______________________________________________________
    A             295  (90)        394 (120)
    B             285  (90)        492 (150)
    C             394 (120)        591 (180)
    D             394 (120)        689 (210)
    E             492 (150)        787 (240)
______________________________________________________
```

Glava 2.

POSTUPCI ČEKANJA

*Standardna petlja čekanja*

Članak 145.

(1) Oblik i nazivlje u svezi s petljom čekanja utvrđeni su u Dodatku
9. slika 1. ovoga Pravilnika.

(2) Prilikom ulaska u petlju čekanja i provedbe postupka čekanja, pilot
zrakoplova ne smije letjeti indiciranim brzinama (IAS), većim od brzina
utvrđenih u sljedećoj tablici:

```
_______________________________________________________________________
Visina čekanja          Brzina                  Napomena
_______________________________________________________________________
do uključujući          170 kts za ka-    ako brzina u postupku čeka-
FL 140                  tegoriju A i B    nja nije ograničena na
                        230 kts IAS za    manju brzinu
                        druge kategorije
_______________________________________________________________________
iznad FL 140            240 kts IAS       veće brzine, npr. kod jake
do uključujući                            turbulencije, dozvoljene su
FL 200                                    samo uz suglasnost
_________________________________________ nadležne kontrole zračnoga
iznad FL 200            265 kts IAS       prometa
_______________________________________________________________________

```

(3) Piloti zrakoplova moraju sve zaokrete izvoditi pod kutem poprečnog
nagiba od 250 ili kutem poprečnog nagiba, koji daje brzinu zaokreta od
30/s, ovisno o tome koji je kut manji. Ako prilikom utvrđivanja postupka
čekanja nije drugačije određeno ili ako nadležna kontrola zračnoga prometa
ne izda drugačiju uputu, svi se zaokreti nakon ulaska u petlju čekanja
izvode udesno.

(4) Pilot zrakoplova mora započeti s proračunom vremena (timing) odleta
poprečno (abeam) od fiksa, ili nakon postizanja smjera odleta, ovisno o
tome što je kasnije.

(5) Proračun vremena odleta iz stavka 4. ovoga članka, iznosi jednu
minutu, ako se leti do uključujući razine leta (FL) 140, a minutu i pol,
ako se leti iznad FL 140. Ako se pritom upotrebljava DME uređaj, proračun
vremena odleta određuje se prema utvrđenim vrijednostima udaljenosti. Prilikom
određivanja smjera leta i proračuna vremena, pilot zrakoplova je obvezan
na odgovarajući način uzeti u obzir poznati vjetar.

(6) Ako pilot zrakoplova iz operativnih razloga nije u stanju letjeti
utvrđenim postupkom, mora o tome neodložno obavijestiti nadležnu kontrolu
zračnoga prometa.

*Postupci ulaska u petlju čekanja*

Članak 146.

(1) Prilikom ulaska u petlju čekanja, pilot zrakoplova mora letjeti
prema odgovarajućim postupcima za odnosni sektor ulaska, utvrđen u skladu
s uvjetima iz Dodatka 9. slika 2. ovoga Pravilnika.

(2) Sektor ulaska iz stavka 1. ovoga članka, pilot zrakoplova određuje
na temelju smjera kojim leti prije ulaska u petlju čekanja. Pritom su dozvoljena
odstupanja do 50 od granica odgovarajućeg sektora ulaska. Ulazak u petlju
čekanja, utvrđenu na temelju presjecišta radijala VOR-a, određuje se presjecištem
radijala VOR-a. Ulazak u petlju čekanja iznad VOR/DME fiksa, ograničen
je na radijal VOR-a ili DME luk, koji tvore fiks.

(3) Ulazak iz sektora 1 (paralelni ulazak-parallel entry) pilot zrakoplova
obavlja na sljedeći način:

1. nakon dolaska na fiks, okreće i leti u smjeru odleta te leti tim
smjerom propisano vrijeme ili leti do odgovarajuće utvrđene DME udaljenosti,

2. nakon toga okreće ulijevo kod desne, a udesno kod lijeve petlje,
u objavljenu ili dodijeljenu putanju dolaska ili se izravno vraća prema
fiksu,

3. nakon drugog dolaska iznad fiksa, okreće udesno kod desne, a ulijevo
kod lijeve petlje i leti utvrđenim postupkom čekanja.

(4) Ulazak iz sektora 2 (smaknuti ulazak-offset entry) pilot zrakoplova
obavlja na sljedeći način:

1. nakon dolaska na fiks, okreće u smjer odleta, koji na strani na kojoj
se čeka tvori kut od 300 ili manje u odnosu na objavljenu ili dodijeljenu
putanju dolaska te leti tom putanjom propisano vrijeme ili leti do odgovarajuće
utvrđene DME udaljenosti,

2. nakon toga okreće udesno kod desne, a ulijevo kod lijeve petlje u
objavljenu ili dodijeljenu putanju dolaska i leti utvrđenim postupkom čekanja.

(5) Ulazak iz sektora 3 (izravni ulazak-direct entry), pilot zrakoplova
obavlja tako da nakon dolaska na fiks, okrene udesno kod desne odnosno
ulijevo kod lijeve petlje i leti utvrđenim postupkom čekanja.

*Ponašanje u petlji čekanja*

Članak 147.

(1) Nakon drugog i svih sljedećih dolazaka iznad fiksa, pilot zrakoplova
mora izvoditi zaokrete u putanju odleta u propisanom smjeru, koji će zrakoplov
dovesti u najprikladniju poziciju za početak zaokreta u objavljenu ili
dodijeljenu putanju doleta.

(2) Nakon izvođenja zaokreta u putanju odleta, pilot zrakoplova mora
nastaviti letjeti odlaznom putanjom tijekom propisanog vremena odleta ili
udaljenosti, te nakon toga okrenuti u propisanom smjeru, u objavljenu ili
dodijeljenu putanju odleta i nastaviti let prema fiksu.

(3) Nakon prijma odobrenja za napuštanje petlje čekanja, pilot zrakoplova
mora podesiti svoj let unutar granica utvrđenog postupka čekanja, tako
da napusti točku čekanja u vrijeme utvrđeno u odobrenju.

*Područje čekanja i tampon zona*

Članak 148.

(1) Područje čekanja sastoji se od osnovnog područja čekanja i područja
ulaska. Osnovno područje čekanja, na bilo kojoj utvrđenoj razini je zračni
prostor potreban za obuhvaćanje petlje čekanja, uzimajući u obzir brzine
zrakoplova, utjecaj vjetra, greške proračuna vremena, osobine fiksa itd.
Područje ulaska je zračni prostor potreban za smještaj određenog postupka
ulaska.

(2) Tampon zona je područje koje se prostire 5 NM izvan granica područja
čekanja, unutar kojeg su, prilikom utvrđivanja minimalne razine čekanja
koja se može upotrebljavati u petlji i području čekanja, uzete u obzir
razina i vrsta prepreka.

*Minimalna razina čekanja*

Članak 149.

Objavljena minimalna razina čekanja mora iznositi najmanje 1000 stopa,
a iznad planinskog područja 2000 stopa iznad najviše prepreke, unutar bočnih
granica zračnog prostora zaštićenog za postupak čekanja. Minimalna razina
čekanja povećava se, ako je to potrebno, zbog osiguranja nadvišavanja prepreka
u tampon zoni.

Glava 3.

ODREDBE O BUCI ZRAKOPLOVA I POSTUPCI ZA NJEZINO SMANJENJE

Odjeljak 1.

OGRANIČENJA ZA CIVILNE AVIONE NA MLAZNI POGON

*Svjedodžba o buci*

Članak 150.

(1) Civilni mlazni avioni, koji imaju hrvatsku državnu pripadnost, smiju
letjeti u zračnom prostoru Republike Hrvatske, samo ako imaju valjanu svjedodžbu
o buci. Svjedodžba o buci mora se tijekom uporabe nalaziti u avionu.

(2) Na aerodrome u Republici Hrvatskoj smiju slijetati i uzlijetati
samo oni inozemni civilni mlazni avioni koji posjeduju svjedodžbu o buci
ili odgovarajuću potvrdu države registracije aviona. Svjedodže o buci ili
odgovarajuće potvrde moraju udovoljavati uvjetima, utvrđenima propisom
kojima su predviđeni uvjeti i ograničenja za izdavanje odgovarajuće svjedodžbe
o buci zrakoplova. Svjedodžba o buci ili druga odgovarajuća potvrda, mora
se tijekom uporabe nalaziti u zrakoplovu.

*Ograničenja u uporabi civilnih mlaznih aviona*

Članak 151.

(1) Civilni mlazni avioni iz članka 150. ovoga Pravilnika, najveće dopuštene
uzletne mase iznad 34 000 kg ili više, odnosno, tipa ili serije registrirane
za više od 19 putnika, nakon 1. travnja 2002. godine, smiju slijetati i
uzlijetati na aerodrome u Republici Hrvatskoj, ako utvrđena razina buke
navedena u svjedodžbi o buci ili odgovarajućoj potvrdi udovoljava sljedećim
minimalnim zahtjevima:

1. na bočnoj mjernoj točki, 103 EPNdB (effective Perceived Noise dB),
za avione najveće dopuštene uzletne mase od 400 000 kg ili više; za avione
manje mase dopuštena razina buke smanjuje se linearno s logaritmom mase
do vrijednosti od 94 EPNdB za avione najveće dopuštene uzletne mase od
35 000 kg, dok ispod toga razina buke ostaje stalna,

2. na uzletno-preletnoj mjernoj točki

a) 101 EPNdB, za avione s dva motora ili manje, najveće dopuštene uzletne
mase od 385 000 kg ili više; za avione manje mase, dopuštena se razina
buke smanjuje linearno s logaritmom mase po stopi od 4 EPNdB, pri svakom
smanjenju mase na polovicu do vrijednosti od 89 EPNdB, dok ispod toga razina
buke ostaje stalna,

b) 104 EPNdB, za avione s tri motora, najveće dopuštene uzletne mase
od 385 000 kg ili više; za avione manje mase, dopuštena se razina buke
smanjuje linearno s logaritmom mase po stopi od 4 EPNdB, pri svakom smanjenju
mase na polovicu do vrijednosti od 89 EPNdB, dok ispod toga razina buke
ostaje stalna,

c) 106 EPNdB, za avione s četiri motora ili više, najveće dopuštene
uzletne mase od 385 000 kg ili više; za avione manje mase, dopuštena se
razina buke smanjuje linearno s logaritmom mase po stopi od 4 EPNdB, pri
svakom smanjenju mase na polovicu do vrijednosti od 89 EPNdB, dok ispod
toga razina buke ostaje stalna,

3. na prilaznoj mjernoj točki, 105 EPNdB, za avione najveće dopuštene
uzletne mase od 280 000 kg ili više; za avione manje mase, dopuštena se
razina buke, smanjuje linearno s logaritmom mase do vrijednosti od 98 EPNdB,
za avione najveće dopuštene uzletne mase od 35 000 kg, dok ispod toga razina
buke ostaje stalna.

(2) Civilni mlazni avioni iz stavka 1. ovoga članka, koji su opremljeni
motorima s faktorom opstrujavanja (by-pass ratio) manjim od 2, a koji imaju
svjedodžbu o buci ili drugu odgovarajuću potvrdu u skladu s odredbama članka
150. ovoga Pravilnika, smiju uzlijetati i slijetati na aerodrome u Republici
Hrvatskoj, samo ako njihov homologacijski list (type certificate) nije
stariji više od 25 godina. Na te se avione na odgovarajući način primjenjuju
odredbe stavka 1. ovoga članka o dopuštenim razinama buke.

*Iznimke od propisanih ograničenja*

Članak 152.

(1) Ministarstvo može odobriti iznimke u svezi s ograničenjima iz članka
150. i 151. ovoga Pravilnika, ako se radi o avionima od povijesnog značaja,
te ako se radi o pojedinim slučajevima prilikom privremene uporabe aviona
koji slijeću ili uzlijeću s aerodroma u Republici Hrvatskoj zbog održavanja,
preinaka ili pregleda, odnosno ako se koriste u posebnim okolnostima.

(2) Ministarstvo može odobriti vremenski ograničene iznimke u svezi
s ograničenjima iz članka 151. stavka 2. ovoga Pravilnika:

1. ako postoje i ako su dostupni odgovarajući uređaji za smanjenje buke
(conversion kit), za odnosni tip aviona,

2. ako su uređaji za smanjenje buke koji udovoljavaju minimalnim zahtjevima
utvrđenim za izdavanje svjedodžbe o buci, naručeni prije 1. travnja 1999.
godine,

3. ako je dogovoren najraniji datum isporuke, i

4. ako operator zrakoplova dokaže, da će se broj aviona koji ne udovoljavaju
zahtjevima iz članka 151. stavka 2. ovoga Pravilnika, tijekom tekuće kalendarske
godine, smanjiti za najmanje 10% od ukupnog broja aviona u floti.

(3) Vremenski ograničene iznimke iz stavka 2. ovoga članka, Ministarstvo
može odobriti i u slučaju

1. ako je zamjenski avion, koji udovoljava vrijednostima razine buke
u skladu s odredbama članka 151. stavka 1. ovoga Pravilnika, naručen prije
1. travnja 1999. godine i dogovoren je najraniji datum isporuke, te

2. ako operator zrakoplova dokaže, da bi u slučaju neizdavanja potvrde
o iznimci, pretrpio neprihvatljivu gospodarsku štetu; u tom slučaju homologacijski
list iz članka 151. stavka 2. ovoga Pravilnika ne smije biti stariji od
28 godina.

(4) Iznimke odobrene u skladu s odredbama ovoga članka, dokazuju se
potvrdom o iznimci koja se mora nalaziti u avionu tijekom uporabe. Iznimke
se objavljuju na način uobičajen u zračnom prometu.

(5) Iznimke odobrene za avione registrirane u državama članicama Europske
unije, priznaju se.

Odjeljak 2.

POSTUPCI ZA SMANJENJE BUKE ZRAKOPLOVA

*Obveza primjene postupaka za smanjenje buke zrakoplova*

Članak 153.

(1) Svi piloti zrakoplova moraju primjenjivati propisane postupke za
smanjenje buke zrakoplova, osim u slučajevima kad razlozi koji bi mogli
ugroziti sigurnost zrakoplova (npr. otkaz motora), to ne dozvoljavaju.

(2) Ako primjena postupaka iz stavka 1. ovoga članka zahtijeva promjene
u načinu upravljanja i posluživanja zrakoplova, primjenu postupaka mora
odobriti Ministarstvo.

*Postupci uzlijetanja/odlaska*

Članak 154.

(1) Za avione homologirane i registrirane u skladu s ICAO Dodatkom 16.,
Poglavlje 2. primjenjuju se sljedeći postupci:

1. uzlijetanje do 1 500 stopa GND

a) sa snagom motora za uzlijetanje,

b) sa zakrilcima u položaju za uzlijetanje,

c) penjanje brzinom V2 + 10 kts (ili brzinom kako ju ograničava napadni
kut);

2. na 1 500 stopa GND, smanjivanje snage motora barem na snagu za penjanje;

3. od 1 500 do 3 500 stopa GND, penjanje brzinom V2 + 10 kts;

4. na 3 000 stopa GND

a) ubrzavanje i uvlačenje zakrilaca,

b) normalni prijelaz na rutno penjanje.

(2) Za avione homologirane i registrirane u skladu s ICAO Dodatkom 16.,
Poglavlje 3., kao i za B 737-200, ako se može dokazati da je ugradnjom
dopunske opreme postignuta razina buke prilikom uzlijetanja prema odredbama
ICAO Dodatka 16., Poglavlja 3., primjenjuju se sljedeći postupci:

1. uzlijetanje do 1 500 stopa GND

a) sa snagom motora za uzlijetanje,

b) sa zakrilcima u položaju za uzlijetanje,

c) penjanje brzinom V2 + 10 kts (ili brzinom kako ju ograničava napadni
kut);

2. na 1 500 stopa GND

a) smanjivanje snage motora barem na snagu za penjanje,

b) ubrzavanje i uvlačenje zakrilaca,

c) normalni prijelaz na rutno penjanje.

*Postupak prilaženja*

Članak 155.

(1) Piloti zrakoplova moraju podesiti svoj let tako, da napuste fiks
završnog prilaženja (Final Approach Fix-FAF) brzinom, koja dozvoljava putnu
konfiguraciju aviona. Tu brzinu moraju održavati do udaljenosti od oko
12 NM od točke dodira. Za ovu fazu prilaženja, preporuča se održavanje
indicirane brzine leta (IAS) od 210 kts ( 10 kts, osim ako je potrebno
održavanje veće brzine, iz razloga letne sposobnosti zrakoplova.

(2) U fazi prilaženja, koja započinje na udaljenosti od oko 12 NM od
točke dodira, pa do točke neposredno ispred vanjskog markera, pilot zrakoplova
mora letjeti brzinom od 160 kts ( 10 kts, sa srednjim položajem zakrilaca
za odnosni tip aviona i uvučenim podvozjem. Ova faza leta, u pravilu uključuje
prijelaz iz horizontalnog leta u snižavanje na putanju poniranja, kojoj
se ne smije priključiti na visini manjoj od 3 000 stopa iznad zone dodira.

(3) Pilot zrakoplova mora uspostaviti sletnu konfiguraciju neposredno
ispred ili iznad vanjskog markera, tj. u tom trenutku podvozje mora biti
izvučeno, zakrilca u položaju za slijetanje, a brzina prilaženja ustaljena.

(4) Pilot zrakoplova ne treba se pridržavati postupaka za smanjenje
buke zrakoplova u prilaženju, ako

1. uzletno-sletna staza nije čista i suha tj., ako je staza pokrivena
snijegom, bljuzgavicom, ledom, vodom, blatom, uljem i sl.,

2. je baza oblaka niža od 500 stopa iznad nadmorske visine aerodroma
ili ako je vidljivost manja od 1.9 km,

3. je bočna komponenta vjetra, uključujući udare veća od 5 kt, i ako

4. je javljeno ili prognozirano postojanje smicanja vjetra, odnosno,
kada bi nepovoljni meteorološki uvjeti npr. oluja, mogli utjecati na izvršenje
prilaženja.

*Postupak nakon slijetanja*

Članak 156.

(1) Nakon svakog slijetanja noću, pilot zrakoplova mora upotrebljavati
deflektor mlaza, bez dodavanja snage. Deflektor mlaza uz dodavanje snage,
smije se upotrebljavati samo ukoliko je to nužno zbog sigurnosti zrakoplova,
obzirom na sletnu masu, dužinu i stanje uzletno-sletne staze i vjetar.

(2) Nakon svakog slijetanja danju, pilot zrakoplova može upotrebljavati
deflektor mlaza uz dodavanje snage, prema vlastitom nahođenju, uzimajući
u obzir prevladavajuće uvjete (npr. dužinu i stanje uzletno-sletne staze).
Deflektor mlaza uz dodavanje maksimalne snage, smije se upotrebljavati
samo, ako je to nužno zbog sigurnosti zrakoplova.

DIO PETI

IZVANREDNI DOGAĐAJI TIJEKOM LETENJA ZRAKOPLOVA

Glava 1.

POSTUPCI U SLUČAJU OTKAZA RADIOKOMUNIKACIJE I POSTUPCI U SLUČAJU
NUŽDE TE DRUGIH IZVANREDNIH OKOLNOSTI

Odjeljak 1.

POSTUPCI U SLUČAJU OTKAZA RADIOKOMUNIKACIJE

*Postupci kod neuspjele uspostave radiokomunikacije*

Članak 157.

(1) Ako pilot zrakoplova, u skladu s odredbama članka 131. ovoga Pravilnika,
ne uspije uspostaviti radiokomunikaciju s nadležnom kontrolom zračnoga
prometa na propisanoj radiofrekvenciji, mora pokušati uspostaviti radiokomunikaciju
na drugim radiofrekvencijama utvrđenim za tu rutu leta, npr. na frekvenciji
za slučaj nužde 121.5 MHz.

(2) Ako pokušaji iz stavka 1. ovoga članka ostanu bez uspjeha, pilot
zrakoplova mora pokušati uspostaviti radiokomunikaciju s drugim zemaljskim
radiopostajama ili radiopostajama zrakoplova. Ako se i nakon toga radiokomunikacija
s nadležnom kontrolom zračnoga prometa ne uspije uspostaviti, pilot zrakoplova
mora započeti s primjenom postupka, propisanog za slučaj otkaza radiokomunikacije.

(3) Ako je pilot zrakoplova bez uspjeha pokušavao uspostaviti radiokomunikaciju
s nadležnom kontrolom zračnoga prometa, a nema jasnih naznaka da je njegova
emisija primljena, mora uz primjenu postupka iz 2. ovoga članka za slučaj
otkaza radiokomunikacije, emitirati važne poruke na slijepo. Pilot zrakoplova
mora započeti poruku frazom EMITIRAM U SLIJEPO (TRANSMITTING BLIND), te
ju nakon toga u cijelosti ponavljati, navesti vrijeme početka sljedeće
emisije, a ako namjerava promijeniti frekvenciju, mora navesti i tu frekvenciju,
kao i naziv zemaljske postaje koju namjerava zvati.

*Postupci zemaljske radiopostaje kod neuspjele uspostave radiokomunikacije*

Članak 158.

(1) Ako zemaljska radiopostaja nije u stanju uspostaviti radiokomunikaciju
sa zrakoplovom ni na jednoj frekvenciji, na kojoj bi zrakoplov mogao biti
na slušanju, zemaljska radiopostaja mora, ako je potrebno, zatražiti pomoć
od druge zemaljske radiopostaje, radi pozivanja ili prosljeđivanja poruka
zrakoplovu i/ili zatražiti od zrakoplova u blizini da uspostave radiokomunikaciju
i proslijeđuju poruke.

(2) Ako pokušaji iz stavka 1. ovoga članka ostanu bez uspjeha, zemaljska
radiopostaja treba na slijepo emitirati poruke zrakoplovu, osim odobrenja
kontrole zračnoga prometa, na frekvencijama na kojima bi zrakoplov mogao
biti na slušanju, npr. na frekvenciji za slučaj nužde 121.5 MHz.

(3) Emitiranje na slijepo odobrenja kontrole zračnoga prometa iz stavka
2. ovoga članka, preko drugog zrakoplova, smije biti proslijeđeno samo,
na poseban zahtjev nadležne kontrole zračnoga prometa.

*Postavljanje SSR transpondera*

Članak 159.

Nakon bezuspjelih pokušaja uspostave radiokomunikacije prema odredbama
članka 157. ovoga Pravilnika, pilot zrakopova koji obavlja let, za koji
je održavanje radiokomunikacije obvezno, mora postaviti SSR transponder
u skladu s odredbom članka 111. stavka 3. ovoga Pravilnika.

*Postupak kod otkaza radiokomunikacije u vizualnim meteorološkim
uvjetima*

Članak 160.

(1) Ako se let obavlja u vizualnim meteorološkim uvjetima, osim ako
nastavak leta nije moguć ili nije preporučljiv u vizualnim meteorološkim
uvjetima, pilot zrakoplova mora

1. nastaviti let u vizualnim meteorološkim uvjetima,

2. sletjeti na najbliži prikladni aerodrom i

3. neodložno javiti završetak leta nadležnoj kontroli zračnoga prometa.

(2) Zrakoplov koji leti prema VFR pravilima letenja, smije ući u kontroliranu
zonu aerodroma, samo ako je pilot zrakoplova prije toga dobio odgovarajuće
odobrenje ili, ako je slijetanje na aerodrom unutar kontrolirane zone neizbježno
iz letačko-operativnih razloga. Odobrenje kontrole zračnoga prometa za
ulazak u kontroliranu zonu nije potrebno zrakoplovu, koji leti prema IFR
pravilima letenja.

(3) Ako zrakoplovu koji leti prema VFR pravilima letenja, radiokomunikacija
otkaže prije ulaska u kontrolirani zračni prostor, pilot zrakoplova ne
smije ući u taj prostor, čak i ako je već dobio odobrenje za ulazak. Ako
otkaz radiokomunikacije nastupi nakon ulaska u kontrolirani zračni prostor,
pilot zrakoplova mora nastaviti let prema primljenom i potvrđenom odobrenju
ili, ako to nije moguće, najkraćim putem napustiti taj zračni prostor,
uz pridržavanje uvjeta propisanih za vizualno letenje.

*Postupak kod otkaza radiokomunikacije
u instrumentalnim meteorološkim uvjetima*

Članak 161.

(1) Ako se let obavlja u instrumentalnim meteorološkim uvjetima ili
ako nije vjerojatno da se let može završiti u vizualnim meteorološkim uvjetima,
pilot zrakoplova mora:

1. održavati posljednje dodijeljenu brzinu, te letjeti na posljednje
dodijeljenoj razini, ako je veća od minimalne IFR putne razine, tijekom
razdoblja od 20 minuta od trenutka iz članka 157. stavka 2., odnosno od
trenutka kad se nije mogao javiti iznad obvezne točke javljanja, ovisno
što je ranije, a nakon toga penjati na razinu i letjeti brzinom prema predanom
planu leta,

2. letjeti prema tekućem planu leta (current flight plan), prema utvrđenom
fiksu početnog prilaženja (IAF) za aerodrom odredišta,

3. čekati iznad fiksa početnog prilaženja, do trenutka posljednjeg potvrđenog
očekivanog vremena prilaženja (članak 96.) ili, ako očekivano vrijeme prilaženja
nije potvrđeno, čekati iznad fiksa početnog prilaženja 5 minuta,

4. nakon toga, u petlji čekanja, snižavati do utvrđene apsolutne visine
za objavljeni postupak instrumentalnog prilaženja,

5. slijediti utvrđeni postupak instrumentalnog prilaženja, propisan
za aerodrom odredišta i sletjeti, ako je moguće unutar 30 min nakon početka
snižavanja,

6. ako slijetanje nije provedivo, letjeti prema alternativnom aerodromu.
Za taj rijedak slučaj nisu utvrđeni nikakvi obvezujući postupci.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. točke 2. ovoga članka, ako pilot zrakoplova,
radi sigurnosnih ili hitnih letačko-operativnih razloga smatra, da nastavak
leta prema izvornom aerodromu odredišta nije preporučljiv, može preusmjeriti
let na drugi aerodrom, kojega smatra prikladnim. U tom slučaju mora letjeti
objavljenim rutama do fiksa početnog prilaženja, utvrđenog za taj aerodrom
i postupati prema odredbama stavka 1. točke 1. i točaka 3. do 6. ovoga
članka.

(3) Ako pilot zrakoplova, koji namjerava mijenjati pravila letenja iz
IFR na VFR pravila letenja, dostigne granicu važenja odobrenja, a nije
u stanju nastaviti let uz pridržavanje utvrđenih meteoroloških minimuma
za vizualno letenje, mora postupiti prema odredbama stavka 2. ovoga članka.

*Dodatni postupci kod otkaza radiokomunikacije*

Članak 162.

(1) Ako se prilikom odlaska, pilotu zrakoplova koji leti prema IFR pravilima
letenja u instrumentalnim meteorološkim uvjetima u rutnom odobrenju (enroute
clearance), uključujući rutu odlaska (departure route), dodijeli neka druga
razina od razine navedene u planu leta, pilot zrakoplova mora, u slučaju
otkaza radiokomunikacije, nakon uključenja transpondera na SSR Kod 7600,
zadržavati razinu propisanu za rutu odlaska ili posljednju razinu koju
je dodijelila kontrola zračnoga prometa u trajanju od tri minute i nakon
toga, nastaviti penjanje na putnu razinu naznačenu u predanom planu leta.
Ako je tijekom razdoblja od tri minute, minimalna IFR putna razina leta
veća od posljednje razine, koju je dodijelila kontrola zračnoga prometa,
pilot zrakoplova mora penjati na minimalnu IFR putnu razinu leta.

(2) Ako je pilot zrakoplova vektoriran s rute, koju je posljednju potvrdio
bez granice važenja odobrenja (vremenske ili zemljopisne), u slučaju otkaza
radiokomunikacije, mora se nakon uključenja transpondera na SSR Kod 7600,
najkraćim putem vratiti na rutu prema tekućem planu leta.

(3) U slučaju otkaza radiokomunikacije, dijelovi rute, predviđeni za
vježbanje prilaženja ili postupaka čekanja naznačeni u planu leta nisu
više sastavni dijelovi tekućeg plana leta, osim, ako je za obavljanje takvog
vježbanja, kontrola zračnoga prometa već izdala posebno odobrenje.

Odjeljak 2.

POSTUPCI U SLUČAJU NUŽDE TE DRUGIH IZVANREDNIH OKOLNOSTI

*Prisilno slijetanje*

Članak 163.

(1) Pilot zrakoplova obvezan je primjeniti postupak za prisilno slijetanje
zrakoplova uvijek, kad ne postoje uvjeti za daljnji siguran nastavak leta,
a posebice:

1. ako dođe do potpunog prestanka rada motora, odnosno pogonske grupe
zrakoplova,

2. ako požar na zrakoplovu nije mogao biti ugašen,

3. ako otkaz ili kvar životnih dijelova zrakoplova, onemogućuje daljni
sigurni nastavak leta.

(2) Prisilno slijetanje obavlja se ovisno od danih okolnosti na najprikladniji
aerodrom ili na odabrani teren prikladan za slijetanje prema procjeni pilota
zrakoplova.

(3) Posada zrakoplova i druge osobe koje se nalaze u zrakoplovu moraju
postupati prema naredbama zapovjednika zrakoplova. Posada zrakoplova, koji
je prisilno sletio dužna je poduzeti sve potrebne mjere za očuvanje života
i zdravlja osoba u zrakoplovu, za očuvanje zrakoplova i stvari u njemu,
kao i osigurati očuvanje tragova prisilnog slijetanja na zrakoplovu i na
tlu.

*Letenje u nepovoljnim meteorološkim uvjetima*

Članak 164.

(1) Ako se zbog naglog pogoršanja meteoroloških uvjeta, nađe u zračnom
prostoru nepovoljnom za letenje, pilot zrakoplova je obvezan, da odgovarajućim
postupkom nastoji izvesti zrakoplov iz tog prostora. Ako to nije moguće,
pilot zrakoplova je obvezan, vratiti se na aerodrom odlaska ili nastojati
sletjeti na aerodrom najprikladniji za sigurno slijetanje.

(2) Letenjem u zračnom prostoru nepovoljnom za letenje, u smislu odredaba
stavka 1. ovoga članka smatra se:

1. ulazak zrakoplova u zračni prostor, u kojemu prevladavaju instrumentalni
meteorološki uvjeti, a zrakoplov nije opremljen ili posada zrakoplova nije
osposobljena za takvo letenje,

2. nailazak na zračni prostor s olujnom aktivnosti kumulonimbusnih oblaka,

3. letenje zrakoplova u zračnom prostoru, u kojemu dolazi do zaleđivanja
vanjskih površina zrakoplova, koje se ne može spriječiti, odnosno ukloniti.

*Gubitak orijentacije*

Članak 165.

(1) Ako tijekom leta, pilot zrakoplova nije u stanju utvrditi poziciju
zrakoplova u odnosu na zemlju ili prostor (gubitak orijentacije), mora
zatražiti pomoć od nadležne kontrole zračnoga prometa i utvrditi preostalu
količinu goriva. Ako i pored pomoći nadležne kontrole zračnoga prometa
i provjerama navigacijskih pojedinosti pomoću instrumenata, nije utvrđena
pozicija zrakoplova, pilot zrakoplova mora utvrditi pravila letenja prema
kojima može letjeti, obzirom na okolnosti i predviđeno trajanje leta te
pristupiti uspostavi orijentacije pomoću značajnih orijentira na zemlji
ili letenjem prema nekom radionavigacijskom sredstvu.

(2) Ako prilikom grupnog leta, vođa grupe izgubi orijentaciju, vođenje
grupom preuzima pilot drugoga zrakoplova, određen prije početka leta, koji
nije izgubio orijentaciju. Vođa grupe može ponovno preuzeti vodstvo samo,
ako je u potpunosti utvrdio poziciju zrakoplova. Ako cijela grupa zrakoplova
izgubi orijentaciju, vođa grupe ne smije napustiti vodstvo, već mora poduzeti
mjere za uspostavu orijentacije u skladu s odredbama stavka 1. ovoga članka.

(3) Ako, i pored svih poduzetih mjera, orijentacija ne bude uspostavljena,
a pričuva goriva se nalazi na izmaku, mora se pristupiti postupku za prislino
slijetanje.

*Prijetnja eksplozivom ili drugim eksplozivnim tijelom*

Članak 166.

(1) Ako pilot zrakoplova primi obavijest da se zrakoplov nalazi u nevolji,
radi postojanja prijetnje da se u zrakoplovu nalazi protivpravno unesen
eksploziv ili neko drugo eksplozivno tijelo, dužan je postupiti u skladu
s odredbama članka 111. ovoga Pravilnika i poduzeti mjere propisane za
takve slučajeve, kako bi se izbjegla ili umanjila opasnost za zrakoplov
i osobe u njemu. Ako obavijest primi od nadležne kontrole zračnoga prometa,
pilot zrakoplova mora zatražiti potvrdu poruke i dalje surađivati s tom
kontrolom, u pogledu poduzimanja propisanih mjera.

(2) Pilot zrakoplova mora, prije slijetanja na aerodrom obavijestiti
nadležnu kontrolu zračnoga prometa o namjeravanom slijetanju i zatražiti
pomoć predviđenu za slučaj nevolje.

(3) Nakon slijetanja na aerodrom, posada zrakoplova mora poduzeti sve
mjere, potrebne za brzu evakuaciju osoba u zrakoplovu i dalje postupati
prema uputama nadležnog tijela.

*Otmica zrakoplova*

Članak 167.

(1) Ako tijekom leta dođe do pokušaja ili izvršenja kaznenog djela otmice
zrakoplova, posada zrakoplova je dužna, ovisno o danim okolnostima, poduzeti
mjere potrebne za sigurnost zrakoplova i osoba u njemu.

(2) Pilot zrakoplova treba obavijestiti, ako je moguće, nadležnu kontrolu
zračnoga prometa o otmici zrakoplova, postupiti u skladu s odredbama članka
111. ovoga Pravilnika, te proslijediti pozivni znak zrakoplova i trenutnu
poziciju, okolnosti i prirodu opasnosti i svoje daljnje namjere.

(3) Ako pilot otetog zrakoplova mora odstupiti od odobrene putanje ili
putne razine, a da pri tom nije u mogućnosti postupiti prema odredbama
stavka 2. ovoga članka, treba:

1. pokušati emitirati upozorenja na frekvenciji za slučaj nužde ili
na drugim odgovarajućim frekvencijama, odnosno na drugi način pokušati
upozoriti na otmicu zrakoplova, osim ako situacija u zrakoplovu ne uvjetuje
drukčije postupanje;

2. nastaviti let na način da leti 1 000 stopa iznad ili ispod utvrđene
razine leta ako leti iznad razine leta 290, odnosno da leti 500 stopa iznad
ili ispod utvrđene razine leta ako leti ispod razine leta 290.

(4) Nadležna kontrola zračnoga prometa mora, neodložno, putem radiokomunikacije
provjeriti je li uključivanje SSR transpondera u skladu s postupkom iz
stavka 2. ovoga članka bilo namjerno ili slučajno, te zrakoplovu pružiti
svu moguću pomoć.

*Otkaz uređaja za upravljanje i drugih uređaja koji mogu utjecati
na letnu sposobnost zrakoplova*

Članak 168.

(1) Ako na zrakoplovu tijekom leta dođe do kvara ili prestanka rada
uređaja za upravljanje zrakoplovom ili nekog drugog uređaja, čiji kvar
ili prestanak rada može utjecati na letnu sposobnost zrakoplova, pilot
zrakoplova mora se pridržavati, ovisno fazi leta, pravila određenih odredbama
ovoga članka.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, pilot zrakoplova mora:

1. u fazi uzlijetanja, kad zrakoplov ne dostigne predviđenu kritičnu
brzinu - prekinuti daljnje uzlijetanje, zadržavajući isti smjer kretanja
i zrakoplov zaustaviti na uzletno-sletnoj stazi ili na dijelu aerodroma
predviđenom za ovakve slučajeve. Ako je predviđena kritična brzina dostignuta,
uzlijetanje se nastavlja i zrakoplov se zadržava na dostignutoj razini,
ili se blagim penjanjem usmjerava prema terenu prikladnom za prisilno slijetanje;

2. tijekom putnog leta - let nastaviti na najpogodnijoj razini, uz odobrenje
nadležne kontrole zračnoga prometa, i zrakoplov usmjeriti prema najbližem
aerodromu za slijetanje, ako okolnosti to omogućuju. U suprotnom zrakoplov
se usmjerava prema terenu, prikladnom za prisilno slijetanje,

3. u fazi slijetanja - let nastaviti uz pomoć nadležne kontrole zračnoga
prometa, koja oslobađa uzletno-sletnu stazu, radi slijetanja zrakoplova.
Ako okolnosti to ne omogućuju, zrakoplov se usmjerava prema terenu, prikladnom
za slijetanje.

*Poniranje u nuždi i požar na zrakoplovu*

Članak 169.

(1) Ako tijekom leta zrakoplova koji ima putničku kabinu pod tlakom,
dođe do dekompresije kabine, ili ako tijekom leta zrakoplova koji leti
nadzvučnom brzinom na razini većoj od 49 000 stopa, dođe do povećanog sunčevog
svemirskog zračenja, pilot zrakoplova mora pristupiti primjeni postupka
poniranja u nuždi, tako da smanji razinu na kojoj leti do sigurne razine,
te napustiti rutu, ako se na njoj nalazi. Pilot zrakoplova nastavlja daljnji
let prema dogovoru s nadležnom kontrolom zračnoga prometa.

(2) Ako je radi dekompresije putničke kabine, došlo do oštećenja osnovne
strukture zrakoplova, zbog čega se može ugroziti sigurnost leta, pilot
zrakoplova mora pristupiti postupku za prisilno slijetanje zrakoplova.

(3) Posada zrakoplova, na kojemu je tijekom leta došlo do požara, mora
neodložno poduzeti mjere predviđene za slučaj požara, na način utvrđen
u letačkom priručniku toga zrakoplova (uključivanje protivpožarnih uređaja,
smanjenje brzine, isključenje odnosnog motora itd.). Prilikom pojave požara
na zrakoplovu u letu, pilot zrakoplova pokušat će ugasiti požar klizajućim
letom zrakoplova, u stranu suprotnu od mjesta izbijanja požara.

(4) Ako i pored svih poduzetih mjera požar, nije mogao biti ugašen,
pilot zrakoplova je dužan pristupiti postupku za prisilno slijetanje.

*Udar nekog objekta u zrakoplov u letu*

Članak 170.

(1) Ako zrakoplov tijekom leta pretrpi oštećenje, zbog udara u neki
leteći objekt ili pticu, odnosno zbog ulaska u tučonosne oblake, pilot
zrakoplova mora smanjiti brzinu leta i poduzeti druge mjere za sigurnost
leta.

(2) Ako zbog oštećenja, zrakoplov nije sposoban za siguran nastavak
leta, pilot zrakoplova mora pristupiti postupku za prisilno slijetanje.

(3) Pilot zrakoplova dužan je obavijestiti nadležnu kontrolu zračnoga
prometa o oštećenju zrakoplova i poduzetim mjerama, odnosno o prisilnom
slijetanju zrakoplova.

Odjeljak 3.

POSEBNE ODREDBE O LETENJU I SIGNALIZACIJI U SLUČAJU IZVANREDNIH
DOGAĐAJA

*Dužnosti pilota zrakoplova u pogledu pružanja pomoći zrakoplovu
ili plovilu u nevolji*

Članak 171.

(1) Ako pilot zrakoplova u letu opazi, da se neki zrakoplov ili plovilo,
nalazi u nevolji dužan je o tome neodložno izvijestiti nadležnu kontrolu
zračnoga prometa i nastojati uspostaviti radiokomunikaciju s posadom zrakoplova,
odnosno posadom plovila u nevolji.

(2) Ako se radiokomunikacija sa zrakoplovom u nevolji nije mogla uspostaviti,
pilot zrakoplova iz stavka 1. ovoga članka, dužan je usmjeriti zrakoplov
prema mjestu na kojemu se nalazi zrakoplov u nevolji, ako to naredi nadležna
kontrola zračnoga prometa i priopćiti joj podatke o poziciji i tipu zrakoplova,
vrsti nevolje, odnosno nesreći zrakoplova i druge podatke do kojih dođe.

(3) Pilot zrakoplova iz stavka 1. ovoga članka, dužan je nadležnoj kontroli
zračnoga prometa priopćiti sljedeće podatke:

1. vrstu zrakoplova ili plovila u nevolji, registracijsku oznaku te
njegovo stanje,

2. poziciju zrakoplova odnosno plovila izraženu zemljopisnim koordinatama,
ili udaljenost i magnetski kurs od neke poznate točke na zemlji ili u odnosu
na neko radionavigacijsko sredstvo,

3. točno vrijeme prema UTC-u, izraženo u satima i minutama;

4. broj uočenih osoba i njihovo procijenjeno fizičko stanje.

(4) Pilot zrakoplova u letu, dužan je signale primljene od zrakoplova
ili plovila u nevolji, neodložno proslijediti nadležnoj kontroli zračnoga
prometa.

*Pružanje pomoći zrakoplovu ili plovilu*

Članak 172.

(1) Ako pilot zrakoplova u letu opazi, da se neki zrakoplov ili plovilo
nalazi u nevolji na vodenoj površini, dužan je o tome neodložno izvijestiti
i posadu plovila, koja se nalazi u blizini, radi pružanja pomoći zrakoplovu
odnosno plovilu u nevolji.

(2) Ako pilot zrakoplova nije mogao uspostaviti radiokomunikaciju sa
posadom plovila, obavijestit će posadu plovila tako, da će iznad plovila
izvesti najmanje jedan zaokret od tristošezdeset stupnjava, preletjeti
okomito ispred pramca plovila na maloj visini i mijenjati uzdužni nagib
zrakoplova, promijeniti snagu motora ili promijeniti korak propelera, te
nakon toga usmjeriti zrakoplov u smjeru, kojega plovilo treba slijediti,
radi dolaska na mjesto gdje se nalazi zrakoplov odnosno plovilo u nevolji.

(3) Ako se naknadno utvrdi da pomoć plovila nije potrebna, pilot zrakoplova
u letu prenijet će to posadi plovila tako, da će okomito na trag plovila
preletjeti blizinu krme plovila na maloj visini, a zatim mijenjati uzdužni
nagib zrakoplova, uz istodobnu promjenu snage motora ili koraka propelera.

*Dužnosti posade zrakoplova ili plovila u nevolji*

Članak 173.

(1) Posada zrakoplova odnosno plovila u nevolji, dužna je upotrebljavati
sve raspoložive uređaje i opremu na zrakoplovu, odnosno plovilu, kako bi
privukla pažnju zrakoplova u letu, plovila ili osoba, koje sudjeluju u
spašavanju.

(2) Posada zrakoplova u nevolji upotrebljeva signalizaciju u skladu
s Dodatkom 10. ovoga Pravilnika, kao i radiouređaje, rakete za slučaj nevolje,
dim, metalno ogledalo i dr.

Glava 2.

IZVJEŠTAVANJE O UGROŽAVANJU SIGURNOSTI ZRAKOPLOVA I NESREĆAMA
ZRAKOPLOVA

*Obveza izvještavanja*

Članak 174.

(1) O svakom ugrožavanju sigurnosti (nezgoda zrakoplova i izvanredni
događaj) ili nesreći zrakoplova mora se odmah u pisanom obliku izvijestiti
Ministarstvo, osim ako odredbama ovoga Pravilnika nije drukčije propisano.

(2) Zapovjednik zrakoplova, a u slučaju njegove spriječenosti ili nemogućnosti
drugi član posade ili operator zrakoplova (ako nijedan član posade nije
to u mogućnosti), mora o nesreći zrakoplova neodložno izvijestiti Ministarstvo.
Nezgodu zrakoplova ili izvanredni događaj, osim opasnog približavanja zrakoplova,
zapovjednik zrakoplova mora neodložno prijaviti Ministarstvu. Opasno približavanje
zrakoplova, nepropisna primjena postupaka ili rad radionavigacijskog ili
drugog sredstva, mora se neodložno prijaviti HKZP.

(3) Stručna osoba za AFIS i nadležna kontrola zračnog prometa neodložno
će izvijestiti Ministarstvo o svakom ugrožavanju sigurnosti ili nesreći
zrakoplova za koje na bilo koji način saznaju.

(4) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka odgovarajuće se primjenjuje
na svako ugrožavanje sigurnosti ili nesreću zrakoplova, koje se dogode
i izvan Republike Hrvatske hrvatskom zrakoplovu odnosno inozemnom zrakoplovu
kojega u vrijeme događaja na temelju ugovora o zakupu koristi hrvatski
zračni prijevoznik.

(5) Iznimno od odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka, o ugrožavanju sigurnosti
zrakoplova ili nesreći zrakoplova koje nastanu tijekom obavljanja letova
zrakoplovno-sportskih letjelica i jedrilica, mora se izvijestiti samo ako
je pritom nastupila smrt odnosno, ako je došlo do teške tjelesne ozljede
osoba, ako je zrakoplov pretrpio potpunu štetu ili uzrokovao veću štetu
trećoj osobi te, ako je došlo do opasnog međusobnog približavanja zrakoplova.

*Oblik izvještaja u pojedinim slučajevima*

Članak 175.

(1) Pisani izvještaj o ugrožavanju sigurnosti ili nesreći zrakoplova
koji se podnosi Ministarstvu, podnosi se na obrascu iz Dodatka 11. ovoga
Pravilnika.

(2) Pisani izvještaj koji se odnosi na opasno približavanje zrakoplova,
nepropisnu primjenu postupka ili na rad radionavigacijskog ili drugog sredstva,
koji se podnosi HKZP, podnosi se na obrascu iz Dodatka 12. ovoga Pravilnika.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, pisani izvještaj o nezgodi
zrakoplova koja se odnosi na sudar s pticama, ako je pritom došlo do teže
ozljede osoba u zrakoplovu ili veće štete na zrakoplovu, podnosi na obrascu
iz Dodatka 13. ovoga Pravilnika.

*Opseg pojma nezgode i izvanrednog događaja*

Članak 176.

Nezgodama zrakoplova odnosno izvanrednim događajima, o kojima se mora
izvijestiti u smislu odredaba članka 174. ovoga Pravilnika, smatraju se
događaji koji se odnose na:

1. sudare zrakoplova kod kojih nije nastupila smrt ili teška tjelesna
ozljeda osoba u zrakoplovu ili izvan njega te, ako sudarom nije prouzročena
veća šteta na zrakoplovu ili na imovini treće osobe,

2. ugrožavanje članova posade tijekom leta,

3. onesposobljenost člana letačke posade zbog zdravstvenih smetnji tijekom
leta,

4. vatru ili eksploziju tijekom uporabe zrakoplova,

5. funkcionalne smetnje i oštećenja na upravljačkim uređajima i instalacijama
(uključujući zakrilca i ostale aerodinamičke uređaje),

6. oštećenja motora koja zahtijevaju njegovu zamjenu,

7. izlijetanja s uzletno-sletne staze, uključujući prekratka ili predugačka
slijetanja,

8. nekontrolirani položaji zrakoplova u letu,

9. postojanje posebnih meteoroloških pojava, kao što su npr. vrlo jaka
turbulencija, jako zaleđivanje, statički naboj i udar munje u zrakoplov,

10. smetnje u radu opreme zrakoplova ili u radu zemaljskih sredstava
koje su prouzročile prekid prilaženja,

11. oštećenja nosivih dijelova konstrukcije koja mogu narušiti čvrstoću
strukture zrakoplova,

12. sudare s pticama,

13. opasno približavanje zrakoplova, nepropisnu primjenu postupka ili
na rad radionavigacijskog sredstva,

14. ostale događaje i smetnje, čije istraživanje i objavljivanje može
pomoći u sprečavanju novih ugrožavanja sigurnosti zrakoplova (npr. slijetanja
u nuždi).

*Pojam teške tjelesne ozljede*

Članak 177.

(1) U smislu ovoga Pravilnika, teškom tjelesnom ozljedom smatraju se
ozljede

1. koje zahtijevaju bolničko liječenje u trajanju duljem od 48 sati,
ako je liječenje započeto u roku od 7 dana, od dana nanošenja ozljede,

2. kod kojih je posljedica prijelom kostiju, osim jednostavnih prijeloma
nosa ili prstiju ruku odnosno nogu,

3. koje su prouzročile teška krvarenja, oštećenja živaca, mišića ili
tetiva,

4. koje nastanu na unutarnjim organima,

5. koje su uzrokovale zadobivanje opeklina drugog ili trećeg stupnja
odnosno oštećenja više od 5% površine tijela, te ozljede

6. kod kojih je potvrđeno izlaganje infektivnim tvarima ili povećanoj
radijaciji.

(2) Teške tjelesne ozljede iz stavka 1. ovoga članka, mogu nastati kao
posljedica

1. boravka u zrakoplovu,

2. izravnog dodira s bilo kojim dijelom zrakoplova, uključujući dijelove
koji su se odvojili od zrakoplova, te

3. kao posljedica izravnog izlaganja ispušnom mlazu motora.

(3) Teškim tjelesnim ozljedama iz stavka 1. ovoga članka, ne smatraju
se ozljede prirodne naravi, ozljede nastale samoranjavanjem ili ranjavanjem
od strane druge osobe i ozljede nanijete osobi, koja se skrivala u zrakoplovu
na mjestima, koja u načelu nisu dostupna putnicima i posadi zrakoplova.

*Pojam veće štete*

Članak 178.

(1) Većom štetom na zrakoplovu, u smislu ovoga Pravilnika, smatraju
se oštećenja, koja negativno utječu na čvrstoću osnovne strukture zrakoplova,
letnu sposobnost ili osobine odnosno oštećenja, koja zahtijevaju veći popravak,
odnosno zamjenu nekog dijela zrakoplova.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, većim oštećenjem zrakoplova,
ne smatraju se otkazi motora ili oštećenja motora i njegovih dijelova,
iskrivljenja oplate ili poklopca motora, udubljenja oplate, male rupe u
oplati, oštećenja krakova propelera nastala tijekom vožnje, oštećenja guma,
kočnica i vrhova krila.

(3) Većom štetom na imovini treće osobe, smatra se šteta veća od 4 000
kuna, nanesena trećoj osobi.

*Izvještaj o izvanrednom događaju u zračnom prometu*

Članak 179.

(1) Izvještaj iz članka 175. stavka 2. ovoga Pravilnika, podnosi se
na obrascu "Izvještaj o izvanrednom događaju u zračnom prometu"
(Air traffic incident report) nadležnom prijavnom uredu operativnih usluga
kontrole zračnoga prometa nakon slijetanja, radi istraživanja i utvrđivanja
činjenica, u svrhu smanjenja i izbjegavanja izvanrednih događaja, primjenom
odgovarajućih mjera, postupaka te stalnog razvoja postojećeg sustava kontrole
zračnoga prometa.

(2) Prilikom izvještavanja o opasnom međusobnom približavanju zrakoplova
(aircraft proximity-AIRPROX), ako su se dva zrakoplova međusobno opasno
približila, tako da se jedan od pilota ili oba pilota zrakoplova osjećaju
ugroženima, pilot zrakoplova, koji održava radiokomunikaciju s nadležnom
kontrolom zračnoga prometa, dužan je neodložno, putem radiokomunikacije,
proslijediti odgovarajući izvještaj, te tako proslijeđen izvještaj nakon
slijetanja potvrditi i podnijeti ga u pisanom obliku, kako bi se povećala
vjerojatnost identificiranja zrakoplova koji je sudjelovao u događaju,
te dale pojedinosti, radi lakšeg utvrđivanja uzroka izvanrednog događaja.

(3) Uzroci opasnog međusobnog približavanja zrakoplova, utvrđuju se
istraživanjem izvanrednog događaja, a događaj se procjenjuje kao:

1. *opasnost od sudara* (risk of collision), ako se utvrdi da je
međusobno približavanje zrakoplova bilo takvo, da je postojala ozbiljna
opasnost od sudara,

2. *sigurnost nije bila zajamčena* (safety not assured), ako se
utvrdi da je međusobno opasno približavanje postojalo, ali sama sigurnost
zrakoplova nije bila ugrožena,

3. *opasnost od sudara nije postojala* (no risk of collision),
ako se utvrdi da opasnost od sudara nije postojala, odnosno kao

4. *opasnost nije utvrđena* (risk not determined) ako se zbog nedostatka
podataka, neuvjerljivih ili proturječnih dokaza, stupanj opasnosti nije
mogao utvrditi.

*Prijava ometanja i ugrožavanja vojnim zrakoplovima*

Članak 180.

(1) Letenje vojnih zrakoplova suprotno odredbama članka 3. ovoga Pravilnika,
predstavlja ometanje i ugrožavanje čak i u slučajevima kad se pilot pridržava
svih posebnih letačko-operativnih propisa, te se kao takva mogu prijaviti
najbližoj policijskoj postaji, kontroli zračnoga prometa ili ministarstvu
nadležnom za poslove obrane, osim kad se letenje obavlja u cilju izvršenja
planiranih zadaća.

(2) Prijava iz stavka 1. ovoga članka, po mogućnosti treba sadržavati
sljedeće pojedinosti:

1. dan i vrijeme događaja,

2. mjesto događaja,

3. broj i vrstu zrakoplova (helikopteri, avioni s propelerskim ili mlaznim
pogonom),

4. registraciju ili opis zrakoplova, koji može biti samo općenit, uz
navođenje podataka o broju motora ili pogonskih grupa, dodatnim spremnicima
za gorivo, boji ili drugim upadljivim osobinama,

5. procijenjenu visinu leta,

6. smjer leta,

7. opis događaja ili vrstu ometanja (buka, probijanje zvučnog zida i
ostalo), te po potrebi nastalu štetu i njezinu visinu.

(3) Štete koje su prouzročili vojni zrakoplovi prijavljuju se ministarstvu
nadležnom za poslove obrane uz uvjete i u roku utvrđenima zakonom kojime
su uređeni obvezni i stvarnopravni odnosi u zračnome prometu.

DIO ŠESTI

POSEBNE ODREDBE O LETENJU ZRAKOPLOVA

Glava 1.

LETOVI ZA POSEBNE NAMJENE

Odjeljak 1.

OBAVLJANJE ODREĐENIH LETOVA ILI DJELOVANJA ZA KOJE JE POTREBNO
ODOBRENJE

*Vrste odobrenja*

Članak 181.

(1) Sljedeći letovi ili djelovanja na mjestima, koja se ne mogu unaprijed
odrediti ili predvidjeti, smiju se izvoditi samo uz odobrenje Ministarstva:

1. izvanaerodromsko slijetanje i uzlijetanje u skladu s odredbama članka
17. Zakona o zračnom prometu i članka 26. do 28. ovoga Pravilnika,

2. letovi ispod minimalne sigurne visine u skladu s odredbama članka
19. stavka 6. ovoga Pravilnika,

3. letovi ispod mostova i sličnih građevina, te dalekovoda i antena
u skladu s odredbom članka 19. stavka 4. ovoga Pravilnika, te za

4. izbacivanje ili raspršivanje predmeta ili drugih tvari u skladu s
odredbama članka 20. stavka 3. ovoga Pravilnika.

(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka, izdat će se na zahtjev, ako
se opravdano pretpostavlja, da se takvim letom ne ugrožava sigurnost zračnoga
prometa, te sigurnost osoba u zrakoplovu i na tlu. Odobrenje se može izdati
u pojedinom slučaju ili kao opće odobrenje.

(3) Opće odobrenje iz stavka 2. ovoga članka, izdat će se, ako se zrakoplov
namjerava upotrebljavati u djelatnostima i prilikom obavljanja poslova
i zadaća, koje uključuju potrebu obavljanja letova, djelovanja ili postupaka
iz stavka 1. ovoga članka, te ako

1. se mjesto obavljanja letova ili djelovanja ne može unaprijed odrediti
ili predvidjeti,

2. ako bi pribavljanje odobrenja u pojedinom slučaju, nakon određivanja
mjesta obavljanja letova ili djelovanja, uzrokovalo neočekivana ili nepotrebna
kašnjenja u izvršenju poslova i zadaća odnosno, ako bi takav postupak na
drugi način mogao otežati ili ugroziti njihovo izvršenje, ili

3. ako se mjesto obavljanja letova ili djelovanja često mijenja, te
bi pribavljanje posebnog odobrenja u pojedinom slučaju za svako pojedino
mjesto, uzrokovalo neprimjerene troškove.

*Izdavanje i sadržaj odobrenja*

Članak 182.

(1) Odobrenje iz članka 181. ovoga Pravilnika, može se dodijeliti fizičkim
i pravnim osobama, ako ispunjavaju propisane uvjete.

(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati propisana ograničenja,
uvjete, potrebne upute, prostorni opseg važenja odobrenja, a u slučaju
odobreja za izbacivanje ili raspršivanje predmeta ili drugih tvari, po
potrebi i podatke o predmetima i tvarima koji se smiju raspršivati ili
izbacivati iz zrakoplova. Opće odobrenje mora sadržavati i imena ovlaštenih
pilota zrakoplova.

*Odgovornost za obavljanje leta*

Članak 183.

(1) Pilot zrakoplova kojemu je izdato odobrenje iz članka 181. ovoga
Pravilnika, odgovoran je za obavljanje leta u skladu ovoga Pravilnika.
Pilot zrakoplova dužan je prilikom obavljanja letova ili djelovanja navedenih
u odobrenju osigurati poštivanje propisnog izvođenja letova.

(2) Operator zrakoplova i nadležna ovlaštena osoba, koja sudjeluje u
obavljanju letova ili djelovanja odgovorna je za štetne posljedice, koje
mogu nastati uslijed izdavanja naloga pilotu zrakoplova, da obavi određene
poslove ili zadaće.

*Uvjeti za obavljanje letova*

Članak 184.

(1) Uporaba zrakoplova prilikom obavljanja letova ili poslova iz članka
181. stavka 1. ovoga Pravilnika, odvija se prema odredbama ovoga Pravilnika,
uz moguća neizbježna odstupanja koja zahtijeva određena situacija, pod
uvjetom da se takvim postupanjem ne ugrožava sigurnost zračnoga prometa,
te osoba u zrakoplovu i na tlu.

(2) O početku obavljanja letova, u polumjeru od 4 km od aerodroma bez
utvrđene kontrolirane zone, odnosno zone aerodromskog prometa, tijekom
radnog vremena odnosno vremena otvorenosti aerodroma, osoba iz članka 183.
ovoga Pravilnika, mora obavijestiti stručnu osobu za AFIS.

Odjeljak 2.

DODATNI UVJETI ZA OBAVLJANJE POJEDINIH LETOVA ILI DJELOVANJA

*Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja*

Članak 185.

(1) Izvanaerodromsko slijetanje i uzlijetanje odobrit će se samo u slučaju
kad na prikladnoj udaljenosti od namjeravanog mjesta uzlijetanja i slijetanja,
aerodrom nije na raspolaganju.

(2) Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja zabranjena su unutar zatvorenih
naselja (osim industrijskih područja), odnosno iznad njih, te u blizini
skupova ljudi. Prilikom obavljanja izvanaerodromskog slijetanja, pilot
zrakoplova mora odabrati letnu putanju tako, da u slučaju nužde, može sletjeti,
a da pritom ne ugrozi sigurnost zrakoplova, te osoba i stvari na tlu.

(3) Izvanaerodromsko slijetanje, smije se obaviti samo ako je o tome
prethodno i pravodobno obaviještena mjesna policijska postaja, ako su vlasnici
odnosno drugi korisnici posjeda, na koji se namjerava sletjeti dali suglasnost
te, ako pritom neće doći do ugrožavanja osoba i stvari na tlu. Obavješćivanje
mjesne policijske postaje i pribavljanje suglasnosti vlasnika, odnosno
drugih korisnika posjeda, nije potrebno u slučajevima letova koji se obavljaju
u svrhu uzimanja vode prilikom gašenja požara i letova u svrhu nadzora
određenih objekata, sredstava i uređaja na tlu, ako se slijeće zbog uočenih
kvarova na objektu, kojega se nadzire radi njihovog otklanjanja ili provjere.

(4) Izvanaerodromsko slijetanje i uzlijetanje smije obavljati pilot
helikoptera koji ima letačko iskustvo na helikopterima od najmanje 350
sati leta. Izvanaerodromsko slijetanje i uzlijetanje smije obavljati pilot
aviona koji ima odgovarajuću dozvolu i najmanje 400 sati letačkog iskustva
na avionima odgovarajuće kategorije i namjene.

(5) Odredbe članka 41. ovoga Pravilnika, primjenjuju se na odgovarajući
način i na rad motora zrakoplova prilikom izvanaerodromskih slijetanja
i uzlijetanja. Opskrba zrakoplova pogonskim i drugim materijalima, dozvoljena
je samo uz pridržavanje propisa, koji se odnose na sprječavanje nastanka
šteta bilo koje vrste, a poglavito šteta, koje mogu nastati uslijed požara
i zagađivanja podzemnih voda.

(6) Trajna uporaba istoga terena, u trajanju dužem od dva mjeseca, mora
se prijaviti Ministarstvu radi upisa u evidenciju. Trajnom uporabom istoga
terena, smatra se obavljanje više od 4 uzlijetanja i slijetanja mjesečno.
Teren koji se trajno upotrebljava za izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja,
mora se na propisan način označiti i osigurati, tako da se ne ugrožava
sigurnost zračnoga prometa, te osoba u zrakoplovu i na tlu. Kod trajne
uporabe istoga terena, operator zrakoplova mora osigurati prisustvo osobe
ovlaštene za nadzor letova i nadzor operativnog stanja terena, te osigurati
dostatan broj ručnih uređaja za gašenje požara i dostatnu sanitetsku opremu.

(7) Prijava za upis u evidenciju iz stavka 6. ovoga članka mora sadržavati:

1. dokaz o suglasnosti iz članka 26. stavak 2. ovoga Pravilnika,

2. poziciju mjesta predviđenu za uzlijetanja i slijetanja, na topografskoj
karti u razmjeru 1 : 50 000,

3. dokaz o suglasnosti nadležnog tijela lokalne uprave i samouprave,
te druge potrebne dokumente i isprave, u skladu s posebnim propisima, ako
je za uređenje mjesta predviđenog za uzlijetanje i slijetanje, potrebno
poduzeti dodatne mjere i radnje.

*Letovi ispod mostova i sličnih građevina, dalekovoda i antena*

Članak 186.

(1) Odobrenje iz članka 19. stavak 4. ovoga Pravilnika, za letenje ispod
mostova i sličnih građevina te dalekovoda i antena, izdat će se, ako su
ispunjeni drugi propisani uvjeti, samo u svrhu raspršivanja kemijskih sredstava
za uništavanje štetočina i sličnih poslova u poljoprivredi i šumarstvu
te za obavljanje ostalih poslova sličnog odgovarajućeg značenja čije izvršenje
zahtijeva obavljanje niskih letova.

(2) Letove iz stavka 1. ovoga članka, smiju obavljati piloti zrakoplova
koji imaju odgovarajuću dozvolu komercijalnog pilota i najmanje 400 sati
letačkog iskustva na odgovarajućoj vrsti zrakoplova.

(3) Letovi iz stavka 1. ovoga članka, smiju se obavljati samo ako je
pilot zrakoplova u stanju održavati odstojanje koje u potpunosti isključuje
mogućnost oštećenja zrakoplova odnosno objekta ispod kojega se leti, uzimajući
pritom u obzir, u svakom pojedinom slučaju, sve postojeće utjecaje u danom
trenutku.

(4) Letovi hrvatskih vojnih zrakoplova ispod mostova i sličnih građevina,
dalekovoda i antena uređuje se posebnim propisom.

*Izbacivanje i raspršivanje predmeta ili drugih tvari*

Članak 187.

(1) Letove u svrhu raspršivanja kemijskih sredstava, odnosno raspršivanja
ili izbacivanja sličnih tvari ili vode, smiju obavljati piloti zrakoplova
iz članka 186. stavka 2. ovoga Pravilnika.

(2) Izbacivanje i raspršivanje predmeta ili drugih tvari, ne smije se
obavljati unutar zatvorenih naselja (osim industrijskih područja), odnosno
iznad njih, te u blizini skupova ljudi.

(3) Pilot zrakoplova, kojim se obavlja raspršivanje odnosno izbacivanje
kemijskih sredstava, mora biti privezan siguronosnim pojasom za sjedalo
i imati zaštitno odjelo, kacigu i rukavice, a ako rukuje otrovnim sredstvima
i zaštitinu masku za lice.

(4) Ako se zrakoplov upotrebljava za raspršivanje odnosno izbacivanje
kemijskih sredstava, ta sredstva moraju biti smještena u posebna spremišta
zrakoplova, a izbacivanje se obavlja na unaprijed određenim i obilježenim
površinama, te prema utvrđenome planu. Zrakoplov mora biti opremljen u
skladu s propisima, kojima se uređuje oprema za izbacivanje ili raspršivanje
predmeta ili drugih tvari.

(5) Prilikom obavljanja letova iz stavka 1. ovoga članka, pilot zrakoplova
mora poduzeti sve mjere potrebne za isključenje šteta, koje bi mogle biti
prouzročene trećim osobama i stvarima.

Odjeljak 3.

ODREDBE O OBAVLJANJU BOLNIČKIH LETOVA I LETOVA ZA PRUŽANJE HITNE
MEDICINSKE POMOĆI

*Uvjeti za obavljanje bolničkih letova*

Članak 188.

(1) Bolnički letovi smiju se obavljati zrakoplovima, koji udovoljavaju
uvjetima utvrđenima propisima, kojima se uređuju uvjeti za uporabu zrakoplova
koji se odnose na zračne prijevoznike, koji udovoljaju posebnim uvjetima
u pogledu njegovoga uređenja i opreme te u pogledu stručne osposobljenosti
i prisustva liječničkog i drugog pomoćnog osoblja, koje se mora nalaziti
na takvome letu, kao i uz propisane uvjete za obavljanje leta, obzirom
na utvrđenu dijagnozu teško bolesne ili ozlijeđene osobe.

(2) Bolnički zrakoplov mora biti opremljen opremom potrebnom za letenje
prema IFR pravilima letenja i u pravilu imati kabinu pod tlakom.

(3) Bolničkim zrakoplovom smije upravljati zapovjednik zrakoplova, koji
posjeduje najmanje dozvolu komercijalnog pilota zrakoplova, te druga potrebna
ovlaštenja, a posebice ovlaštenje za instrumentalno letenje.

(4) Bolnički let smije se obavljati samo, ako je u letačku posadu postavljen
kopilot, koji posjeduje dozvole i ovlaštenja iz stavka 3. ovoga članka.

*Uvjeti za obavljanje letova za pružanje hitne medicinske
pomoći*

Članak 189.

(1) Pružanje hitne medicinske pomoći, obuhvaća poglavito obavljanje
sljedećih poslova:

1. brzo dovođenje liječnika hitne pomoći i pomoćnog osoblja na mjesto
događaja, radi poduzimanja mjera, potrebnih za spašavanje života bolesnih,
odnosno ozlijeđenih osoba, te njihovog osposobljavanja za prijevoz,

2. prijevoz bolesnih, odnosno ozlijeđenih osoba do bolnice, radi sprječavanja
pogoršanja njihovog stanja (primarni prijevoz),

3. prijevoz osoba koje su liječnički već zbrinute iz jedne u drugu bolnicu,
radi njihovog konačnog zbrinjavanja (sekundarni prijevoz),

4. prijevoz lijekova, krvi, organa za transplataciju i medicinske opreme
i uređaja, te

5. potraga za nestalim osobama.

(2) Pružanje hitne medicinske pomoći iz stavka 1. ovoga članka, smije
se obavljati helikopterima, koji udovoljavaju uvjetima utvrđenima propisima,
kojima se uređuju uvjeti za uporabu zrakoplova koji se odnose na zračne
prijevoznike, koji udovoljavaju posebnim uvjetima u pogledu letne sposobnosti
i drugih tehničkih osobina, koji su opremljeni propisanom opremom, te u
pogledu stručne osposobljenosti i prisustva liječničkog i drugog pomoćnog
osoblja na takvom letu.

(3) Odredba članka 59., 183., 184. stavka 1., 185. stavka 2. i stavak
4. do 7. ovoga Pravilnika, na odgovarajući se način primjenjuju na letove
za pružanje hitne medicinske pomoći.

Glava 2.

ODREDBE O LETOVIMA HELIKOPTERA IZNAD MORA

*Osobine helikoptera koji obavljaju letove iznad mora u javnom
zračnom prijevozu*

Članak 190.

(1) Smatra se da se let odvija iznad mora, ako se prilikom otkaza motora,
najbliža obala ne može dosegnuti planiranjem zrakoplova.

(2) Za obavljanje letova iz stavka 1. ovoga članka, u javnom zračnom
prijevozu, u pravilu, moraju se upotrebljavati samo višemotorni helikopteri,
koji su nakon otkaza jednog motora, sposobni nastaviti let prema aerodromu
odredišta ili alternativnom aerodromu (helikopteri kategorije A).

(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, jednomotorni i višemotorni
helikopteri, koji nakon otkaza jednog motora nisu sposobni nastaviti let
prema aerodromu odredišta ili alternativnom aerodromu, smiju se upotrebljavati
samo uz sljedeće dodatne uvjete:

1. udaljenost helikoptera od najbliže obale ni u jednom trenutku leta,
ne smije iznositi više od 50 NM,

2. noćni letovi su zabranjeni,

3. ako je temperatura mora niža od 11 °C, osobe u helikopteru moraju
nositi odijelo za zaštitu od hladnoće,

4. pored opreme iz članka 191. ovoga Pravilnika, helikopter mora biti
opremljen gumenim čamcem za spašavanje, koji može prihvatiti sve osobe
u helikopteru, smještenim tako, da se u slučaju nužde može brzo upotrijebiti,

5. u predanom planu leta, za let koji se obavlja prema VFR pravilima
letenja iz Republike Hrvatske i u Republiku Hrvatsku, pilot helikoptera
mora navesti točan namjeravani smjer leta iznad mora i koordinate odredišta.
Ako let iznad mora traje više od 30 min, pilot helikoptera mora nadležnoj
kontroli zračnoga prometa ili jedinici koja pruža usluge letnih informacija
prosljeđivati izvještaje koji se odnose na tijek leta,

6. let smije započeti samo ako očekivana visina valova, prema službenoj
meteorološkoj prognozi vjetra, ne prelazi dopuštenu visinu valova za plovke
helikoptera.

(4) Helikopteri iz stavka 2. i stavka 3. ovoga članka, moraju biti opremljeni
plovcima koji udovoljavaju tehničkim zahtjevima za plovidbenost u skladu
s odredbama FAR-a Dijela 27. i 29. Helikopter opremljen plovcima, ne smatra
se hidrozrakoplovom u smislu propisa kojima se uređuju uvjeti za uporabu
zrakoplova.

*Dopunska oprema helikoptera koje lete prema VFR pravilima
letenja*

Članak 191.

(1) Pored opreme utvrđene tehničkim zahtjevima za plovidbenost, opreme
utvrđene propisom kojim se uređuju uvjeti za uporabu zrakoplova, te komunikacijske
i navigacijske opreme propisane odredbama ovoga Pravilnika, helikopteri
koji lete prema VFR pravilima letenja u javnom zračnom prijevozu iznad
mora, moraju biti opremljeni sljedećom dopunskom opremom:

1. jednim pokazivačem položaja (attitude indicator),

2. jednim pokazivačem smjera (heading indicator),

3. jednim primopredajnikom prema odredbi članka 48. stavka 1. ovoga
Pravilnika,

4. jednim prijamnikom signala UKV svesmjernog radiofara (VOR prijamnik),

5. jednim automatskim radiokompasom (ADF) prema odredbi članka 49. stavka
1. točke 2. ovoga Pravilnika,

6. jednim SSR transponderom prema odredbi članka 49. stavka 1. točke
3. ovoga Pravilnika,

7. ako se let iznad mora obavlja na udaljenosti od obale većoj od 10
NM, jednim UKV odašiljačem za slučaj nužde, koji odgovara zahtjevima ICAO
Dodatka 10, a koji

a) se uključuje automatski nakon nesreće,

b) koji je pogodan za uporabu i nestručnim preživjelim osobama, neovisno
o električnom napajanju helikoptera, te koji

c) je otporan na vodu, prenosiv i sposoban za plutanje.

(2) Umjesto uređaja iz stavka 1. točke 4. i 5. ovoga članka, helikopter
može biti opremljen s po jednim inercijalnim navigacijskim uređajem ili
opremom za prostornu navigaciju.

*Posebni uvjeti u zračnom prijevozu za vlastite potrebe*

Članak 192.

Helikopteri u zračnom prijevozu za vlastite potrebe, koji lete iznad
mora, moraju udovoljavati uvjetima propisanima odredbama članaka 190. i
191. ovoga Pravilnika, biti opremljeni opremom te za njih mora biti izrađen
letačko-operativni priručnik prema propisima kojima se uređuju uvjeti za
uporabu zrakoplova.

Glava 3.

ZRAKOPLOVNO-SPORTSKE DJELATNOSTI

Odjeljak 1.

ZRAKOPLOVNE PRIREDBE

*Pojam zrakoplovne priredbe i odobrenje za održavanje*

Članak 193.

(1) Zrakoplovne priredbe mogu se održavati samo uz odobrenje, u skladu
s odredbama članka 19. Zakona o zračnom prometu

(2) Zrakoplovnim priredbama iz stavka 1. ovoga članka, smatraju se sva
javna natjecanja, aeromitinzi, uključujući i izložbe, kao i predstavljanja
zrakoplova, ako se zrakoplovi predstavljaju javnosti, a ne samo kupcima.

*Podnošenje zahtjeva za izdavanje odobrenja*

Članak 194.

(1) Zahtjev za izdavanje odobrenja za održavanje zrakoplovne priredbe,
podnosi se Ministarstvu u pisanom obliku, najkasnije 8 tjedana prije planiranog
dana održavanja priredbe.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, zahtjev za izdavanje
odobrenja za održavanje zrakoplovne priredbe na kojoj sudjeluju samo zrakoplovno-sportske
letjelice, podnosi se Ministarstvu u pisanom obliku, najkasnije 8 dana
prije planiranog dana održavanja priredbe.

(3) Zahtjev iz stavka 1. i 2. ovoga članka, mora sadržavati sljedeće
podatke:

1. ime i prezime ili naziv, prebivalište, odnosno sjedište organizatora
priredbe i odgovornoga voditelja,

2. vrstu, svrhu, vrijeme i mjesto održavanja priredbe, te program priredbe
i pristanak operatora aerodroma za njezino održavanje; ako se planirana
priredba neće održavati na aerodromu, mora se priložiti i skica područja,
na kojemu se planira priredba s podacima o veličini i stručnom procjenom
o prikladnosti tog područja za održavanje planirane priredbe, kao i dokaz
o pravu korištenja tog područja,

3. tip i registracijske oznake zrakoplova koji sudjeluju u priredbi,
a ako to prilikom podnošenja zahtjeva za održavanje priredbe nije moguće
navesti, opće podatke o broju i tipu zrakoplova,

4. na zahtjev Ministarstva, imena i prezimena, preslike letačkih isprava
osoblja koje sudjeluje u priredbi, te ugovor o održavanju priredbe sklopljen,
između organizatora priredbe i pilota, te drugih osoba koje sudjeluju u
priredbi u zraku i na tlu.

*Dozvoljene akrobatske figure*

Članak 195.

Prilikom izvođenja akrobatskog leta, kod civilnih zrakoplovnih priredbi,
dozvoljene su akrobatske figure u skladu s uputom proizvođača za određeni
tip zrakoplova.

*Dužnosti organizatora priredbe*

Članak 196.

(1) Organizator priredbe, dužan je utvrditi područja namijenjena za
gledatelje tako, da se ta područja nalaze isključivo bočno, u odnosu na
mjesto uzlijetanja, slijetanja, prelijetanja, odnosno bočno od uzletno-sletnih
staza, koje se upotrebljavaju za odvijanje drugih letova, te izvan pripadajućih
prilaznih i odlaznih sektora.

(2) Područja iz stavka 1. ovoga članka moraju biti ograđena tako da
se onemogući pristup na površine na kojima se odvijaju letovi te u područje
ispod zračnog prostora predviđenoga za letenje.

*Grupni i akrobatski letovi aviona na mlazni pogon*

Članak 197.

(1) Grupni letovi aviona na mlazni pogon su zabranjeni iz sigurnosnih
razloga.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, u pojedinom slučaju,
mogu se odobriti grupni letovi aviona na mlazni pogon, ako organizator
priredbe osigura pridržavanje sljedećih uvjeta:

1. ako su ispunjeni minimalni zahtjevi u pogledu vidljivosti u letu,
vidljivosti pri tlu, vertikalnog i horizontalnog odstojanja od oblaka,
te baze oblaka, u skladu s odredbama ovoga Pravilnika, bez obzira radi
li se o aerodromu s ili bez kontrolirane zone,

2. ako će se grupni letovi obavljati samo paralelno s utvrđenim područjima,
namijenjenima za gledatelje i bez promjena smjera,

3. ako se utvrđena područja namijenjena za gledatelje neće prelijetati
odnosno, ako se letovi neće odvijati prema njima,

4. ako bočno odstojanje od prostora u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih
područja namijenjenih za gledatelje, iznosi najmanje 230 m, te

5. ako će se letovi odvijati na visinama od najmanje 500 stopa iznad
zemlje (GND).

*Ostale vrste letova aviona na mlazni pogon*

Članak 198.

(1) Letovi aviona na mlazni pogon kod kojih se izvode simulirani otkazi
motora, letovi kod kojih avioni lete jedan prema drugom ili prolijeću jedan
pored drugog na smanjenom međusobnom odstojanju zabranjeni su iz sigurnosnih
razloga.

(2) Preleti se smiju izvoditi samo paralelno s utvrđenim područjima
namijenjenima za gledatelje, dok se promjena smjera smije izvoditi samo
u odlaznim smjerovima, u odnosu na područja namijenjena za gledatelje.

(3) Odredbe članka 197. stavka 2. točaka 1., 3., 4. i 5. ovoga Pravilnika,
primjenjuju se na odgovarajući način na prelete i promjene smjera iz stavka
2. ovoga članka.

*Normalni letovi aviona na mlazni pogon*

Članak 199.

Prilikom izvođenja normalnih letova, pilot zrakoplova se mora u potpunosti
pridržavati propisa koji se odnose na uporabu aerodroma te osigurati nadvišavanje
propisanih površina nadvišavanja prepreka na mjestu priredbe. Odstojanje
prvog reda gledateljstva od ruba uzletno-sletne staze, ne smije pritom
iznositi manje od 50 m.

*Grupni akrobatski letovi aviona na propelerski pogon*

Članak 200.

Izvođenje grupnih akrobatskih letova aviona na propelerski pogon, može
se odobriti, ako je udovoljeno sljedećim uvjetima:

1. ako su ispunjeni minimalni zahtjevi u pogledu vidljivosti u letu,
vidljivosti pri tlu, vertikalnog i horizontalnog odstojanja od oblaka i
baze oblaka, u skladu s odredbama ovoga Pravilnika, bez obzira radi li
se o aerodromu s ili bez kontrolirane zone,

2. ako se grupni akrobatski letovi izvode istodobno s najviše 3 jednomotorna
aviona najveće dopuštene uzletne mase do 2 000 kg, u istom smjeru leta
i paralelno s utvrđenim područjima namijenjenima za gledatelje,

3. ako se utvrđena područja namijenjena za gledatelje neće prelijetati,
odnosno ako se letovi neće odvijati prema njima,

4. ako bočno odstojanje od prostora u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih
područja namijenjenih za gledatelje iznosi najmanje 350 m, te

5. ako će se letovi odvijati na visinama od najmanje 500 stopa iznad
zemlje (GND).

*Grupni letovi aviona na propelerski pogon*

Članak 201.

Izvođenje grupnih letova aviona na propelerski pogon, može se odobriti,
ako je udovoljeno sljedećim uvjetima:

1. ako prilikom letova u nekontroliranom zračnom prostoru vidljivost
u letu iznosi najmanje 5 km; druge vrijednosti moraju odgovarati vrijednostima
utvrđenima za vizualno letenje,

2. ako će se letovi izvoditi paralelno s utvrđenim područjima namijenjenima
za gledatelje,

3. ako se utvrđena područja namijenjena za gledatelje neće prelijetati,
odnosno ako se letovi neće odvijati prema njima,

4. ako bočno odstojanje od prostora, u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih
područja namijenjenih za gledatelje iznosi najmanje

- 100 m kod aviona najveće dopuštene uzletne mase do
2 000 kg

- 150 m kod aviona najveće dopuštene uzletne mase od
2 000 kg do 5 700 kg

- 230 m kod aviona najveće dopuštene uzletne mase veće od 5 700 kg,

5. ako će se letovi odvijati na visinama od najmanje 300 stopa iznad
zemlje (GND).

*Akrobatski letovi aviona na propelerski pogon*

Članak 202.

Izvođenje akrobatskih letova aviona na propelerski pogon, može se odobriti
ako je udovoljeno sljedećim uvjetima:

1. ako bočno odstojanje od prostora, u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih
područja namijenjenih za gledatelje iznosi najmanje

- 150 m kod zrakoplova najveće dopuštene uzletne mase do 5 700 kg

- 230 m kod zrakoplova najveće dopuštene uzletne mase iznad 5 700 kg,
te

2. ako je udovoljeno uvjetima iz članka 201. točaka 1., 2., 3. i 5.
ovoga Pravilnika.

*Ostale vrste letova aviona na propelerski pogon*

Članak 203.

Odredbe članka 201. ovoga Pravilnika, na odgovarajući način se primjenjuju
na odobravanje ostalih vrsta letova aviona na propelerski pogon, kao što
su npr. prelijetanja sa simuliranim otkazom jednoga ili više motora ili
prelijetanja uz promjenu brzine.

*Normalno letenje aviona na propelerski pogon*

Članak 204.

Odredbe članka 199. ovoga Pravilnika, na odgovarajući način se primjenjuju
na normalno letenje aviona na propelerski pogon.

*Letovi helikoptera*

Članak 205.

(1) Odredbe članka 201. ovoga Pravilnika, na odgovarajući način se primjenjuju
na grupno letenje helikoptera.

(2) Odredbe članka 202. ovoga Pravilnika, na odgovarajući način se primjenjuju
na akrobatsko letenje helikoptera.

(3) Ostale vrste letova helikopterima, kao što su prelijetanja s promjenama
brzina ili istodobno lebdjenje jednog ili više helikoptera mogu se obavljati
pod uvjetima, utvrđenima u članku 201. ovoga Pravilnika, s iznimkom točke
5. istoga članka, ako se radi o lebdjenju.

(4) Prilikom normalnih letova helikoptera, pilot zrakoplova mora se
u potpunosti pridržavati propisanih površina nadvišavanja prepreka za aerodrom
na kojem se održava priredba, a odstojanje prvog reda gledateljstva od
ruba uzletno-sletne staze pritom ne smije iznositi manje od 50 m.

(5) Grupni akrobatski letovi civilnih helikoptera zabranjeni su iz sigurnosnih
razloga.

*Letovi motornih jedrilica*

Članak 206.

(1) Grupni akrobatski letovi motornim jedrilicama, mogu se odobriti
u iznimnim slučajevima, ako je udovoljeno sljedećim uvjetima:

1. ako se grupni letovi istodobno izvode s najviše 3 motorne jedrilice,
u istom smjeru leta i paralelno s utvrđenim područjima namijenjenima za
gledatelje, te

2. ako je udovoljeno uvjetima iz članka 200. točaka 1., 3., 4. i 5.
ovoga Pravilnika.

(2) Grupni letovi motornim jedrilicama, mogu se odobriti, ako je udovoljeno
sljedećim uvjetima:

1. ako bočno odstojanje od prostora, u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih
područja namijenjenih za gledatelje, iznosi najmanje 100 m, te

2. ako je udovoljeno uvjetima iz članka 201. točaka 1., 2., 3. i 5.
ovoga Pravilnika.

(3) Akrobatski letovi motornim jedrilicama, mogu se odobriti, ako je
udovoljeno sljedećim uvjetima:

1. ako bočno odstojanje od prostora, u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih
područja namijenjenih za gledatelje, iznosi najmanje 150 m, te

2. ako je udovoljeno uvjetima iz članka 201. točaka 1., 2., 3. i 5.
ovoga Pravilnika.

(4) Odredbe stavka 2. ovoga članka, primjenjuju se na odgovarajući način
na ostale vrste letova, kao što su prelijetanja uz promjene brzina.

(5) Odredbe članka 205. stavka 4. ovoga Pravilnika, primjenjuju se na
odgovarajući način na normalno letenje motornih jedrilica.

*Letenje ostalih vrsta zrakoplova*

Članak 207.

(1) Letovi ostalih vrsta zrakoplova, ako će se odvijati uz pridržavanje
uvjeta utvrđenih odredbama članaka 193. do 206. ovoga Pravilnika, odnosno,
ako odvijanje letova nije u suprotnosti s tim uvjetima, mogu se odobriti.

(2) Iznimno od odredaba ovoga Odjeljka, prostor za odvijanje zrakoplovnih
priredbi, u kojima sudjeluju zrakoplovni modeli, dovoljno je vidljivo ograditi
i označiti znakovima zabrane i informacijskim znakovima. Kod priredbi zrakoplova
s posadom, u kojima sudjeluju i zrakoplovni modeli, organizator priredbe
dužan je odrediti posebu osobu odgovornu za koordinaciju letenja zrakoplovnih
modela.

Odjeljak 2.

POSEBNE ODREDBE O ZRAKOPLOVNOM JEDRILIČARSTVU

*Opći uvjeti za uporabu jedrilice*

Članak 208.

(1) Jedrilice se smiju upotrebljavati, samo za obavljanje sportskih
djelatnosti i stručno osposobljavanje pilota jedrilice u skladu s odredbama
ovoga Pravilnika i drugih propisa donesenih na temelju Zakona o zračnom
prometu.

(2) Jedrilice se smiju upotrebljavati samo u skladu s njihovom namjenom,
utvrđenom tijekom postupka homologacije, te uvjetima i ograničenjima, propisanima
uputom za uporabu jedrilice određene vrste tipa, koju je izdao ovlašteni
proizvođač.

*Aerozaprega*

Članak 209.

(1) Zrakoplov homologiran za vuču jedrilica, može vući jedrilicu u aerozaprezi,
ako je udovoljeno uvjetima za grupno letenje utvrđenima člankom 22. ovoga
Pravilnika i uvjetima za obavljanje vuče utvrđenima člankom 23. ovoga Pravilnika.

(2) Piloti zrakoplova iz stavka 1. ovoga članka, moraju obaviti odgovarajuće
pripreme prije uzlijetanja u aerozaprezi i utvrditi postupke i signale
za sve faze leta, od uzlijetanja do otkvačenja jedrilice, a posebice postupke
za promjenu brzine leta i za slučaj opasnosti.

*Posebna ograničenja prilikom letenja jedrilicama*

Članak 210.

(1) Zabranjeni su letovi jedrilicama ako osobe u jedrilici nisu opremljene
padobranom za spašavanje i nisu osposobljene za rukovanje padobranom.

(2) Ako dvije ili više jedrilica lete u istom zračnom stupu, smjer zaokreta
se određuje prema smjeru zaokreta koji je odabrao pilot prve jedrilice
koja je započela kruženje. Prilikom leta dvije ili više jedrilica iznad
iste padine, prednost ima jedrilica kojoj vjetar puše u lijevi bok, a ako
vjetar puše u lijevi bok više jedrilica, prednost ima jedrilica koja je
bliža padini. Mimoilaženje i pretjecanje jedrilica iznad padine obavlja
se tako da jedrilica koja se nalazi na većoj udaljenosti od padine u odnosu
na drugu jedrilicu, skreće u smjeru suprotnom od padine.

*Uporaba aerodroma*

Članak 211.

(1) Uzlijetanja i slijetanja jedrilica dozvoljena su, u načelu, samo
na zračnim pristaništima i letjelištima, pod uvjetom da je udovoljeno odredbama
članka 37. ovoga Pravilnika.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, uzlijetanja i slijetanja
jedrilica izvan aerodroma (izvanaerodromska uzlijetanja i slijetanja),
mogu se obavljati u skladu s odredbama članka 26. ovoga Pravilnika, i ako
teren na kojemu se namjerava letjeti udovoljava uvjetima propisanima za
letjelišta.

(3) Ako se teren iz stavka 2. ovoga članka, namjerava koristiti trajno,
mora se registrirati kao letjelište i upisati u Upisnik civilnih aerodroma,
u skladu s odredbama Zakona o zračnom prometu i propisima donesenim za
njegovu provedbu. Trajnom uporabom istoga terena, smatra se obavljanje
više od 4 uzlijetanja i slijetanja mjesečno.

Odjeljak 3.

POSEBNE ODREDBE O PADOBRANSTVU

*Opći uvjeti za obavljanje skokova padobranom*

Članak 212.

(1) Padobrani se smiju upotrebljavati samo za obavljanje sportskih djelatnosti,
demonstracije, rekreativno i za stručno osposobljavanje padobranaca, u
skladu s odredbama ovoga Pravilnika i drugih propisa donesenih na temelju
Zakona o zračnom prometu.

(2) Padobrani se smiju upotrebljavati samo u skladu s njihovom namjenom
utvrđenom u njihovu atestu, te uvjetima i ograničenjima propisanim uputom
za uporabu padobrana, koju je izdao proizvođač.

(3) Uporaba padobrana je na vlastitu odgovornost. Osobe koje skaču tandem-padobranom,
a nisu padobranci, moraju biti upoznati s činjenicom da je uporaba padobrana
na vlastitu odgovornost.

(4) Padobranci moraju imati propisanu odgovarajuću dozvolu i ovlaštenja,
uključujući i posebna ovlaštenja.

*Posebna ograničenja za uporabu padobrana*

Članak 213.

(1) Za obavljanje skokova, padobranac mora biti opremljen glavnim i
pričuvnim padobranom. Osobe koje skaču padobranom moraju nositi zaštitu
za glavu.

(2) Padobran za spašavanje ne smatra se padobranom u smislu ovoga Pravilnika.
Pričuvni padobran se smatra padobranom za spašavanje.

(3) Za otvaranje padobrana iz stavka 1. ovoga članka, koriste se, ako
su predviđeni, sigurnosni uređaji za automatsko otvaranje padobrana u skladu
s uputom za uporabu koju je izdao proizvođač.

(4) Padobranac je osobno odgovoran za pripremu padobrana i uporabu sigurnosnog
uređaja za automatsko otvaranje padobrana. Ako padobran koristi osoba koja
se osposobljava za stjecanje dozvole, za pripremu padobrana i potrebu uporabe
sigurnosnog uređaja za automatsko otvaranje padobrana, odgovoran je instruktor.

*Uporaba aerodroma i kontroliranog zračnog prostora*

Članak 214.

(1) Skokovi padobranom dozvoljeni su samo na aerodromima, pod uvjetom
da je udovoljeno odredbama članka 37. ovoga Pravilnika.

(2) Skokovi padobranom u kontroliranom zračnom prostoru dozvoljeni su
samo, ako je udovoljeno uvjetima iz članka 30. ovoga Pravilnika.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, skokovi padobranom mogu
se obavljati izvan aerodroma, u skladu s odredbama članka 28. ovoga Pravilnika.

Odjeljak 4.

POSEBNE ODREDBE O LETOVIMA MIKROLAKIH AVIONA, PARAJEDRILICA
I OVJESNIH JEDRILICA

*Opći uvjeti za obavljanje letova*

Članak 215.

(1) Mikrolaki avioni, parajedrilice i ovjesne jedrilice, smiju se upotrebljavati
samo za obavljanje sportskih djelatnosti, demonstracije, rekreativno i
za stručno osposobljavanje pilota odnosnih letjelica u skladu s odredbama
ovoga Pravilnika i drugih propisa donesenih na temelju Zakona o zračnom
prometu.

(2) Letjelice iz stavka 1. ovoga članka, smiju se upotrebljavati samo
u skladu s njihovom namjenom, utvrđenom tijekom postupka homologacije,
ako je propisana za određenu vrstu letjelice te uvjetima i ograničenjima
propisanima uputom za uporabu letjelice, koju je izdao ovlašteni proizvođač.
Letjelicom može letjeti samo jedna, odnosno dvije osobe, ako se radi o
tandem letjelici.

(3) Uporaba letjelice iz stavka 1. ovoga članka, je na vlastitu odgovornost.
Na letjelici mora se na vidljivom mjestu, čitljivo i na trajni način nalaziti
upozorenje na hrvatskom i engleskom jeziku, da je uporaba letjelice na
vlastitu odgovornost.

(4) Piloti letjelica iz stavka 1. ovoga članka, moraju posjedovati propisanu
odgovarajuću dozvolu i ovlaštenja, uključujući i posebna ovlaštenja za
vuču, ako se se radi o pilotima ovjesnih i parajedrilica, uključujući i
osobe koje takvu vuču obavljaju, i ako se uzlijetanja obavljaju pomoću
uređaja i sredstava za vuču (motorno vozilo, aerozaprega, vitlo i dr.).
Tijekom letenja, osobe koje lete letjelicom moraju nositi zaštitnu kacigu.
Prilikom stručnog osposobljavanja, kandidat mora imati radiokomunikaciju
s ovlaštenim instruktorom, na propisanoj frekvenciji.

(5) Letjelicom iz stavka 1. ovoga članka registriranom u inozemstvu,
smije upravljati pilot iz stavka 4. ovoga članka, ako letjelicu upotrebljava
u skladu s odredbama stavka 2. ovoga članka.

*Posebna ograničenja za letenje*

Članak 216.

(1) Letenje mikrolakim avionima, ovjesnim jedrilicama i parajedrilicama,
iznad ili u neposrednoj blizini naseljenih područja ili skupova ljudi,
zabranjeno je. Izvanaerodromski letovi obavljaju se u skladu s odrebama
ovoga Pravilnika, pod uvjetom da je letjelica opremljena odgovarajućim
uređajem za mjerenje visine.

(2) Ovjesne jedrilice i parajedrilice mogu letjeti ispod minimalne sigurne
visine, u skladu s odredbama članka 19. stavka 3. ovoga Pravilnika, ali
ne i ispod minimalne visine koja osigurava sigurno slijetanje. Letjelice
moraju letjeti na visini od najmanje 150 stopa iznad mostova, cesta, željezničkih
pruga, dalekovoda, žičara, antena i sličnih objekata. Zabranjeno je letenje
na visinama manjim od 500 stopa ispod podnice oblaka.

(3) Letenje letjelica iz stavka 1. ovoga članka, na visinama većim od
500 stopa iznad zemlje, zabranjeno je ako letjelica odnosno osobe koje
koriste letjelicu, nisu opremljene padobranom za spašavanje.

(4) Letenje letjelica iz stavka 1. ovoga članka, u kontroliranim zračnim
prostorima dozvoljeni su samo uz odobrenje HKZP. Vojne rute brišućih letova
moraju se izbjegavati.

*Odredbe o izbjegavanju sudara i prednosti puta*

Članak 217.

(1) Ovjesna jedrilica i/ili parajedrilica, koju pretječe druga ovjesna
jedrilica i/ili parajedrilica, ima prednost puta. Ovjesna jedrilica i/ili
parajedrilica koja leti većom brzinom pretječe ovjesnu jedrilicu i/ili
parajedrilicu, koja leti manjom brzinom, desnom stranom.

(2) U susretu letjelica iz stavka 1. ovoga članka, na istoj visini na
padini, prednost ima letjelica kojoj je padina s desne strane, a druga
letjelica mora skrenuti desno od padine. Zabranjeno je pretjecanje ako
se s desne strane obje letjelice nalazi padina. Letjelica koja leti većom
brzinom mora se okrenuti i let nastaviti u suprotnom smjeru. Ako je letjelicama
padina s lijeve strane, pretjecanje je dozvoljeno tako da letjelica koja
leti većom brzinom s desne strane pretječe letjelicu koja leti manjom brzinom.

(3) Ako više letjelica iz stavka 1. ovoga članka, leti u istom termičkom
stupu, prednost ima letjelica koja je prva započela i odredila smjer kruženja.

(4) Prilikom slijetanja više letjelica iz stavka 1. ovoga članka, prednost
imaju letjelice koje se nalaze na manjoj visini, osim ako se druga letjelica
već nalazi u fazi završnog slijetanja ili u opasnosti.

*Uporaba aerodroma*

Članak 218.

(1) Uzlijetanja i slijetanja mikrolakih aviona, ovjesnih jedrilica i
parajedrilica dozvoljena su samo na aerodromima, pod uvjetom da je udovoljeno
odredbama članka 37. ovoga Pravilnika.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, uzlijetanja i slijetanja
izvan aerodroma (izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja), mogu se obavljati
u skladu s odredbama članka 28. ovoga Pravilnika, ako se radi o ovjesnim
i parajedrilicama, odnosno, u skladu s odredbama članka 26. ovoga Pravilnika,
ako se radi o mikrolakim avionima. U tom je slučaju zabranjeno svako letenje
unutar područja s ograničenjem gradnje zračnih luka, kao i na udaljenosti
manjoj od 3 km od granice zračnih pristaništa i letjelišta.

(3) Uporaba određenog terena, koji se koristi trajno, isključivo ili
uglavnom, za izvanaerodromska uzlijetanja i slijetanja iz stavka 2. ovoga
članka, mikrolakih aviona, ovjesnih jedrilica i parajedrilica, mora se
prijaviti Ministarstvu radi upisa u evidenciju. Teren koji se koristi za
uzlijetanja i slijetanja mora udovoljavati uvjetima, koji osiguravaju sigurna
uzlijetanja i slijetanja letjelica. Na mjestima uzlijetanja i slijetanja
na raspolaganju mora biti oprema za pružanje prve pomoći, a tijekom stručnog
osposobljavanja i održavanja natjecanja moraju se postaviti i odgovarajući
pokazivači smjera vjetra. Odredbe članka 185. stavka 6. ovoga Pravilnika,
o uporabi terena kod izvanerodromskih uzlijetanja i slijetanja, na odgovarajući
način se primjenjuju na uporabu terena kod izvanaerodromskih uzlijetanja
i slijetanja mikrolakih aviona, ovjesnih i parajedilica.

(4) Teren iz stavka 3. ovoga članka, smije se koristiti, tek nakon upisa
u evidenciju. Prijava za upis u evidenciju mora sadržavati:

1. dokaz o suglasnosti iz članka 26., odnosno članka 28. ovoga Pravilnika,

2. točnu poziciju mjesta za uzlijetanje i slijetanje na topografskoj
karti u mjerilu 1 : 50 000.

3. dokaz o suglasnosti nadležnog tijela lokalne uprave i samouprave,
te druge potrebne dokumente i isprave u skladu s posebnim propisima, ako
je za uređenje mjesta uzlijetanja, potrebno poduzeti dodatne mjere i radnje.

Odjeljak 5.

POSEBNE ODREDBE O LETENJU ZRAKOPLOVNIH MODELA

*Opći uvjeti za letenje zrakopovnih modela*

Članak 219.

(1) Letenje zrakoplovnih modela odvija se u skladu s odredbama članka
29. ovoga Pravilnika.

(2) Svaki rukovatelj zrakoplovnog modela mora se ponašati tako da ne
ugrožava i/ili ometa javni red i mir, poglavito druge osobe i stvari te
da ne ometa propisno odvijanje letenja drugih zrakoplovnih modela.

(3) Letenje zrakoplovnih modela smije se obavljati samo uz prisustvo
osobe koja može predočiti dokaz o uspješno završenom stručnom osposobljavanju
propisanom za pružanje prve pomoći. Tijekom letenja zrakoplovnih modela,
na raspolaganju se mora nalaziti minimum sredstava za pružanje prve pomoći
propisanih za motorna vozila.

(4) Zrakoplovni se model mora tijekom čitavoga leta nalaziti u vidokrugu
rukovatelja. Pokretni uređaji koji se koriste za uzlijetanje zrakoplovnih
modela, ne smiju se ispuštati iz ruku tijekom uzlijetanja.

(5) Zračni prostor iznad i u okolici aerodroma za zrakoplovne modele,
mora se podijeliti na sektore te se moraju odrediti sektori upotrebljivi
za letenje u koje ne smiju zadirati nikakvi objekti ili druge prepreke
koje bi ovisno o lokalnim uvjetima mogle ugrožavati sigurnost letenja.
Visina sektora mora se ograničiti ako je to potrebno zbog blizine susjednog
aerodroma. Ako se za letenje zrakoplovnih modela koristi teren koji se
nalazi unutar kontrolirane zone, Ministarstvo mora pribaviti suglasnost
HKZP prije izdavanja odobrenja za uporabu terena, odnosno aerodroma za
zrakoplovne modele.

(6) Predajnici koji se koriste za upravljanje zrakoplovnim modelima,
moraju biti označeni odgovarajućim brojevima u boji obzirom na korištenu
radiofrekvenciju tj. kanal, pokrivati određeno frekvencijsko područje i
broj frekvencijskih kanala te udovoljavati uvjetima utvrđenima posebnim
propisom.

*Ograničenja za letenje zrakoplovnih modela*

Članak 220.

(1) Rukovatelji zrakoplovnim modelima, dužni su održavati dostatna odstojanja
od cesta, željezničkih pruga, vodenih puteva ili dalekovoda. U slučaju
potrebe, nedostatna odstojanja se moraju osigurati drugim mjerama (npr.
ograničavanjem upotrebljivih sektora).

(2) Zabranjeno je letenje prema osobama i životinjama, te prelijetanje
skupova osoba i parkirališta za motorna vozila. Tijekom uzlijetanja i slijetanja
na uzletno-sletnim površinama ne smiju se nalaziti neovlaštene osobe i
pokretne prepreke.

(3) Zrakoplovni modeli moraju izbjegavati zrakoplove s posadom.

(4) Za svako letenje zrakoplovnih modela u kontroliranoj zoni, na udajenosti
manjoj od 5 km od granica aerodroma, mora se prije početka letenja pribaviti
odobrenje nadležne kontrole zračnog prometa.

*Ograničenja za letenje zrakoplovnih modela
obzirom na buku*

Članak 221.

(1) Razina buke zrakoplovnih modela pokretanih motorima s unutarnjim
sagorijevanjem, kod punog opterećenja, ne smije biti veća od LA ( 84 dB
(A), pod uvjetima propisanim za izvršenje mjerenja razine buke.

(2) Iznimno od odredbe članka 29. stavka 1. ovoga Pravilnika, Ministarstvo
može odobriti letenje zrakoplovnih modela i na udaljednostima manjim od
1.5 km od stambenih područja, ako je razina buke zrakoplovnih modela iz
stavka 1. ovoga članka, manja od 84 dB (A), a prema sljedećoj tabeli, koja
prikazuje okvirne vrijednosti odstojanja D, između odnosne točke aerodroma
ili terena predviđenog za letenje zrakoplovnih modela i stambenog područja.

```
_____________________________________________
        D max.                  LA
_____________________________________________
        1 500 m           84 dB (A)/7m

        1 200 m           80 dB (A)/7m

          900 m           75 dB (A)/7m

          600 m           68 dB (A)/7m
_____________________________________________
```

(3) Okvirne vrijednosti iz stavka 2. ovoga članka, mogu biti i manje
ako se stručnom prosudbom ili mjerenjima buke na mjestu emisije dokaže
da je ometanje stanovništva bukom isključeno. Prilikom stručne prosudbe,
odnosno mjerenja buke, u obzir se trebaju uzeti razina emisije, trajanje,
intenzitet, dan u tjednu i vremena letenja. Stambenim područjem se ne smatraju
pojedine kuće ili skupine kuća.

(4) Zrakoplovni modeli pokretani motorom s unutarnjim sagorijevanjem,
moraju biti opremljeni prigušivačem zvuka, osim ako Ministarstvo ne odobri
iznimke, u slučajevima kad se poduzimanjem drugih tehničkih mjera postigne
dostatno prigušenje zvuka. Razina buke, kod punog opterećenja motora, ne
smije biti veća od vrijednosti utvrđenih odredbama stavka 1. i stavka 2.
ovoga članka.

(5) Ministarstvo može izuzeti slobodne zrakoplovne modele od odredaba
stavka 4. ovoga članka, ako se obzirom na posebne lokalne uvjete opravdano
pretpostavlja da se takvim letenjem stanovništvo neće uznemiravati bukom.

*Uporaba aerodroma*

Članak 222.

(1) Uzlijetanja i slijetanja zrakoplovnih modela, dozvoljena su samo
na aerodromima, pod uvjetom da je udovoljeno odredbama članka 37. ovoga
Pravilnika, a u skladu s naputkom o uporabi aerodroma.

(2) Kod letenja zrakoplovnih modela s daljinskim upravljanjem, uzletno-sletne
površine se moraju ograditi zaštitnom žičanom ili sličnom ogradom od mjesta
za gledatelje, parkirališta i objekata na aerodromu, osim ako se opravdano
pretpostavlja, da se obzirom na vrstu letenja ne ugrožava sigurnost osoba
i stvari.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, uzlijetanja i slijetanja
zrakoplovnih modela izvan aerodroma (izvanaerodromska uzlijetanja i slijetanja),
mogu se obavljati, ako teren koji se namjerava koristiti udovoljava uvjetima
utvrđenima za aerodrome za zrakoplovne modele.

(4) Ako se teren iz stavka 2. ovoga članka, namjerava koristiti trajno,
isključivo ili uglavnom za letenje zrakoplovnih modela, mora se registrirati
kao aerodrom za zrakoplovne modele i upisati u Upisnik civilnih aerodroma,
u skladu s odredbama Zakona o zračnom prometu i propisa donesenih za njegovu
provedbu.

(5) Prilikom obavljanja istodobnog letenja više od 3 zrakoplovna modela,
operator aerodroma mora odrediti voditelja letenja. Voditelj letenja odgovoran
je za nadzor letenja, a po potrebi i za poduzimanje mjera za njegovo propisno
odvijanje. Na aerodromu za zrakoplovne modele, voditelj letenja dužan je
voditi dnevnik letenja u koji se upisuje primopredaja dužnosti i sve nepravilnosti
nastale tijekom letenja.

DIO SEDMI

PREKRŠAJNE ODREDBE

Članak 223.

Nepridržavanje odredaba ovoga Pravilnika podliježe prekršajnim odredbama
Zakona o zračnom prometu.

DIO OSMI

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 224.

Dodatci 1. do 13. tiskani su uz ovaj Pravilnik i čine njegov sastavni
dio.

Članak 225.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o
letenju zrakoplova ("Narodne novine", broj 53/91).

Članak 226.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama", a odredba članka 23. točka 2. ovoga Pravilnika primjenjuje se
od 1. 1. 2003., odredbe članka 48. stavak 2. ovoga Pravilnika primjenjuju
se od 1. 1. 2001.

Klasa: 011-01/99-02/44
Urbroj: 530-01-99-1
Zagreb, 1. prosinca 1999.

Ministar
**kap. Ivan Pavlović, dipl. ing.,** v. r.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_DODATAK 1.                                                                                                          (uz
članak 43.)

**ODREDBE O UPORABI SVJETALA I OZNAKA ZA UOČAVANJE NA ZRAKOPLOVIMA**

1. SVJETLA NA ZRAKOPLOVIMA

*Definicije pojmova*

Članak 1.

Definicije upotrebljene u ovome Dodatku, imaju sljedeće značenje:

1. Avion pluta na vodi, ako nije usidren ili pričvršćen na vodi ili
za zemlju, odnosno, ako nije nasukan,

2. Avion plovi na vodi, ako pluta i kreće se u određenom smjeru u odnosu
na vodu.

3. Svjetlo je vidljivo, ako se može raspoznati u tamnoj noći u nezamućenoj
atmosferi.

*Pozicijska svjetla*

Članak 2.

(1) Avioni moraju upotrebljavati sljedeća pozicijska svjetla (Sl. 1):

1. na lijevom krilu aviona - crveno svjetlo, koje nesmetano svijetli
iznad i ispod horizontalne ravnine pod kutem od 110°, mjereno od prednjeg
smjera ulijevo,

2. na desnom krilu aviona - zeleno svjetlo, koje nesmetano svijetli
iznad i ispod horizontalne ravnine pod kutem od 110°, mjereno od prednjeg
svjetla udesno,

3. na repu aviona - bijelo svjetlo, koje nesmetano svijetli podjednako
ulijevo i udesno unatrag, te iznad i ispod horizontalne ravnine pod kutem
od 140°.

Sl. 1

![](Dodaci/2000/0259-01.gif)

(2) Pozicijska svjetla mogu biti stalna ili treptajuća. Kod uporabe
treptajućih svjetala, dodatno se mogu upotrebljavati sljedeća svjetla:

1. crveno treptajuće svjetlo na repu aviona, koje svijetli naizmjenično
sa svjetlom na repu iz stavka 1. točke 3. ovoga članka, i/ili

2. bijelo treptajuće svjetlo, vidljivo iz svih smjerova, koje svijetli
naizmjenično sa svjetlima iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Jačina svjetala iz stavka 1. točaka 1. i 2. ovoga članka, mora iznositi
najmanje 5 candela, a jačina svjetla iz stavka 1. točke 3. ovoga članka,
najmanje 3 candela.

(4) Ako su svjetla iz stavka 1. točaka 1. i 2. ovoga članka, udaljena
od vrhova krila više od 6 stopa (2 m), na vrhovima krila se moraju nalaziti
svjetla vrhova krila (wing tip clearance light). Svjetla vrhova krila moraju
biti stalna, a njihova boja mora odgovarati boji pripadajućih pozicijskih
svjetala.

*Protusudarno svjetlo*

Članak 3.

(1) Avioni, helikopteri i zračni brodovi, moraju biti opremljeni s jednim
ili više protusudarnih svjetala, koja moraju biti treptajuća i izvedena
tako, da su što bolje vidljiva iz svih smjerova koji su 30° iznad i ispod
horizontalne ravnine zrakoplova, a da se pritom ne smanji vidno polje pilota
i mogućnost uočavanja pozicijskih svjetala. Ako su zrakoplovi opremljeni
protusudarnim svjetlima, pozicijska svjetla iz članka 2. stavka 1. ovoga
Dodatka, moraju biti stalna.

(2) Motorne jedrilice, jedrilice i slobodni baloni, moraju biti opremljeni
s jednim ili više protusudarnih svjetala iz stavka 1. ovoga članka, odnosno
drugim sredstvima za bolje uočavanje zrakoplova u skladu s odredbama članaka
7. do 9. ovoga Dodatka.

*Svjetla za hidroavione*

Članak 4.

(1) Avion koji pluta na vodi, mora upotrebljavati stalna svjetla propisana
odredbama članka 2. stavka 1. ovoga Dodatka, te dodatno stalno bijelo svjetlo
smješteno na sredini prednjeg dijela trupa, na najvidljivijem mjestu, koje
svjetli nesmetano pod kutem od 220°, po 110° na svaku stranu, te do 20°
unatrag (Sl.2). Svjetlo mora biti vidljivo s udaljenosti od najmanje 3
NM.

Sl. 2

![](Dodaci/2000/0259-02.gif)

(2) Avion koji na vodi vuče jedan ili više aviona ili plovila, mora
upotrebljavati stalna svjetla, propisana odredbama članka 2. stavka 1.
ovoga Dodatka, te dodatno bijelo svjetlo koje odgovara bijelom svjetlu
propisanom u stavku 1. ovoga članka, koje je vidljivo s udaljenosti od
najmanje 2 NM (3.7 km). Dodatno bijelo svjetlo, mora biti postavljeno na
odstojanju od najmanje 6 stopa (2 m), okomito iznad ili ispod prvog svjetla
(Sl. 3).

Sl. 3

![](Dodaci/2000/0259-03.gif)

(3) Avion kojega na vodi vuče drugi avion, mora upotrebljavati stalna
svjetla propisana odredbama članka 2. stavka 1., koja su vidljiva s udaljenosti
od najmanje 2 NM (3.7 km). U tom se slučaju, ne smije upotrebljavati dodatno
bijelo svjetlo na prednjem dijelu aviona iz stavka 1. ovoga članka.

(4) Avion koji je nesposoban za manevriranje, mora na najvidljivijem
mjestu, upotrebljavati dva stalna crvena svjetla, na međusobnom odstojanju
od najmanje 3 stope (1 m) jedno iznad drugoga na istoj okomici, pod uvjetom
da su oba svjetla vidljiva s udaljenosti od najmanje 2 NM (Sl.4). Ako pluta,
avion koji je nesposoban za manevriranje, ne smije upotrebljavati propisana
bočna pozicijska svjetla članka 2. stavka 1. ovoga Dodatka (Sl. 5), a mora
ih upotrebljavati ako plovi. Stalna crvena svjetla ne upotrebljavaju se
kao signali u slučaju nevolje.

Sl. 4

![](Dodaci/2000/0259-04.gif)

Sl. 5

![](Dodaci/2000/0259-05.gif)

(5) Avion koji je usidren, mora upotrebljavati sljedeća svjetla:

1. avion dužine manje od 150 stopa (50 m): stalno bijelo sidreno svjetlo
na najvidljivijem mjestu, vidljivo s udaljenosti od najmanje 2 NM;

Sl. 6

![](Dodaci/2000/0259-06.gif)

2. avion dužine veće od 150 stopa (50 m): po jedno stalno bijelo sidreno
svjetlo na najvidljivijem mjestu s prednje i stražnje strane aviona, vidljiva
s udaljenosti od najmanje 3 NM (Sl. 7);

Sl. 7

![](Dodaci/2000/0259-07.gif)

3. avion s rasponom krila većim od 150 stopa (50 m): stalno bijelo svjetlo
na svakoj strani krila, kako bi se označio najveći raspon krila. Ta svjetla
moraju biti vidljiva sa svih strana, s udaljenosti od najmanje 1 NM (Sl.
8 i 9).

Sl. 8

![](Dodaci/2000/0259-08.gif)

Sl. 9

![](Dodaci/2000/0259-09.gif)

(6) Nasukani avion mora, pored jednog ili više svjetala iz stavka 5.
ovoga članka, upotrebljavati dva crvena svjetla, na najvidljivijem mjestu,
na istoj okomici i na međusobnom odstojanju od najmanje 3 stope (1 m),
koja su vidljiva sa svih strana aviona.

*Svjetla za slobodne balone s posadom*

Članak 5.

Slobodni baloni s posadom, moraju biti opremljeni električnom treptajućom
reflektorskom svjetiljkom, jačine od najmanje 20 candela. Reflektorska
svjetiljka mora biti postavljena u blizini košare i usmjerena tako, da
obasjava kupolu pod kutem od najmanje 20 do 25 stupnjeva, s razmacima treptanja
od po jednu sekundu. Pored toga, ispod košare, na međusobnom odstojanju
od po 5 m, moraju se postaviti po jedna žuta i bijela neusmjerena treptajuća
svjetiljka, koje trepću naizmjenično svake sekunde.

*Svjetla za druge zrakoplove*

Članak 6.

Odredbe ovoga Dodatka o uporabi svjetala aviona, osim vrsta svjetala
utvrđenih odredbama članaka 2., 4. i 5., na odgovarajući se način primjenjuju
i na druge vrste zrakoplova, a poglavito na motorne jedrilice, jedrilice,
zračne brodove i helikoptere. Ako je zbog izvedbe zrakoplova, postavljanje
svjetala na propisan način neizvedivo ili, ako je to bitno otežano, način
i uvjete postavljanja određuje Ministarsvo, u svakom pojedinom slučaju.

2. POSEBNE ODREDBE O PROTUSUDARNIM SVJETLIMA I OZNAKAMA ZA UOČAVANJE
ZRAKOPLOVA

*Protusudarna svjetla i oznake za uočavanje aviona, helikoptera,
zračnih brodova i motornih jedrilica*

Članak 7.

(1) Avioni i helikopteri moraju biti opremljeni sustavom protusudarnih
svjetala, koji udovoljava uvjetima utvrđenim propisanim tehničkim zahtjevima
za plovidbenost zrakoplova, koji se primjenjuju u trenutku podnošenja zahtjeva
za homologaciju tipa. Tehnički zahtjevi za plovidbenost, koji se odnose
na opću, namjensku i akrobatsku kategoriju aviona (JAR/FAR 23), na odgovarajući
se način moraju primjenjivati na zračne brodove i motorne jedrilice.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ako se zrakoplovi iz
stavka 1. ovoga članka upotrebljavaju samo za letove prema VFR pravilima
letenja danju, mogu biti opremljeni sustavom protusudarnih svjetala, koji
nije u skladu s propisanim tehničkim zahtjevima za plovidbenost, ako proizvođač
sustava jamči, da sustav protusudarnih svjetala odgovara vrijednostima
jačine svjetala i da je prikladan za uporabu na zrakoplovima. Ograničenja
u uporabi protusudarnih svjetala na zrakoplovima, koji lete prema IFR pravilima
letenja danju, moraju biti naznačena u letačkom priručniku zrakoplova i
na odgovarajućem natpisu, u pilotskoj kabini zrakoplova.

(3) Avioni, čija je najveća dopuštena uzletna masa manja od 600 kg,
odnosno avioni koji nisu opremljeni električnim sustavom ili trajnim napajanjem
za rad sustava protusudarnih svjetala, kao i sve motorne jedrilice, koji
lete prema VFR odnosno IFR pravilima letenja danju, mogu umjesto sustava
protusudarnih svjetala iz stavka 1. i 2. ovoga članka, nositi oznake za
uočavanje, na gornjoj i donjoj strani vrhova krila, na nosu i na obje strane
vertikalnoga stabilizatora. Oznake za uočavanje, nanose se u neprekinutoj
dužini od 50 cm u jednoj od sljedećih boja:

1. žutonarančasta      RAL 2 000,

2. svjetlonarančasta   RAL 2 004,

3. narančasta            RAL 2 005,

4. vatrenocrvena       RAL 3 000.

Ako se nanose dnevne fluorescentne boje, tada se moraju upotrebljavati
vrste boja prema normi WL 5. 7021.

(4) Prilikom nanošenja oznaka za raspoznavanje, boja se mora odabrati
na način, da je optimalno vidljiva, u odnosu na temeljnu boju zrakoplova.
Oznake se mogu nanositi i na površinama koje su veće od površina iz stavka
3. ovoga članka.

(5) Prilikom nanošenja oznaka za raspoznavanje na motorne jedrilice,
a u slučaju da je motorna jedrilica izgrađena od plastike pojačane fiberom,
moraju se u obzir uzeti upute proizvođača, o postupku nanošenja boje. Motorne
jedrilice bijele boje, s motorom na uvlačenje ili motorne jedrilice svjetložute
boje (ne tamnije od RAL 1004), ako se upotrebljavaju za letove iz stavka
2. ovoga članka, ne moraju nositi oznake za uočavanje.

*Odredbe za jedrilice*

Članak 8.

(1) Odredbe članka 7. stavka 2. ovoga Dodatka, o opremljenosti sustavom
protusudarnih svjetala, primjenjuju se na odgovarajući način na sustav
protusudarnih svjetala za jedrilice.

(2) Jedrilice koje se upotrebljavaju samo za letove danju, mogu umjesto
sustava iz stavka 1. ovoga članka, nositi oznake za raspoznavanje iz članka
7. stavaka 3. do 5. ovoga Dodatka. Ako je jedrilica izgrađena od plastike
pojačane fiberom, moraju se prilikom nanošenja boje, uzeti u obzir upute
proizvođača o postupku nanošenja boje.

(3) Jedrilice bijele ili svjetložute boje (ne tamnije od RAL 1 004),
koje se upotrebljavaju za letove iz stavka 2. ovoga članka, ne moraju nositi
oznake za uočavanje.

*Odredbe za slobodne balone*

Članak 9.

(1) Slobodni baloni se ne opremaju ni sustavom protusudarnih svjetala,
niti moraju nositi oznake za uočavanje.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, slobodni baloni s posadom
na vrući zrak moraju, prema tehničkim zahtjevima za plovidbenost, biti
obojani upadljivom bojom.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_DODATAK 2.                                                                                                          (uz
članak 13.)

**ODREDBE O SIGNALIMA I ZNAKOVIMA**

1. SIGNALI NEVOLJE I HITNOSTI

*Odabir signala*

Članak 1.

U slučaju nevolje, pilot zrakoplova može, neuobičajnim manevrom u letu
ili bilo kakvim raspoloživim sredstvom, skrenuti pozornost na svoj zrakoplov,
javiti poziciju ili dozvati pomoć.

*Signali nevolje*

Članak 2.

Sljedeći signali, bilo da su upotrebljeni zajedno ili pojedinačno, znače,
da zrakoplovu prijeti velika i neposredna opasnost i da se traži neodložna
pomoć:

1. signal proslijeđen radiotelegrafijom ili na neki drugi način, prema
Morse-ovom kodu "SOS" (... --- ...),

2. signal proslijeđen radiotelefonijom, koji se sastoji od izgovorene
riječi "MAYDAY",

3. crvene svjetleće rakete ili petarde ispaljene pojedinačno i u kratkim
razmacima,

4. svjetleći padobran s crvenim svjetlom,

5. poruka proslijeđena putem SSR transpondera, postavljanjem moda A/C,
koda 7700.

*Signali hitnosti*

Članak 3.

(1) Sljedeći signali, bilo da su upotrebljeni zajedno ili pojedinačno,
znače, da se zrakoplov nalazi u teškom položaju, koji ga prisiljava na
slijetanje, ali ne zahtijeva neposredno pružanje pomoći:

1. višekratno uključivanje i isključivanje svjetala za slijetanje;

2. višekratno uključivanje i isključivanje pozicijskih svjetala, tako
da se razlikuje od pozicijskih treptajućih svjetala.

(2) Sljedeći signali, bilo da su upotrebljeni zajedno ili pojedinačno,
znače, da pilot zrakoplova ima vrlo hitnu poruku koju želi predati, a koja
se odnosi na sigurnost plovila, zrakoplova ili vozila, te o osobama u zrakoplovu,
odnosno u svojemu vidnom polju:

1. signal proslijeđen radiotelegrafijom ili na neki drugi način, prema
Morse-ovom kodu XXX (-..--..--..-),

2. signal proslijeđen radiotelefonijom, koji se sastoji od izgovorene
riječi "PANPAN".

2. SIGNALI UPOZORENJA

Članak 4.

Niz svjetlećih projektila, ispaljenih u razmacima od po 10 sekundi,
koji u rasprskavanju daju crvenu i zelenu svjetlost ili zvjezdice, upozoravaju
pilota zrakoplova da se nalazi u opasnom području ili da neovlašteno leti
u području s ograničenjem letenja ili u zabranjenom području odnosno, da
ulazi u neko od tih područja, te da mora poduzeti nužne mjere opreza. Ti
signali mogu biti proslijeđeni sa zemlje ili iz drugog zrakoplova.

3. SIGNALI ZA AERODROMSKI PROMET

*Svjetlosni signali kontrole zračnoga prometa*

Članak 5.

(1) Svjetlosni signali, upućeni pilotu zrakoplova u letu, znače:

```

1. zeleno stalno svjetlo: 	slijetanje odobreno;

2. crveno stalno svjetlo: 	nastavite po aerodromskom
				prometnom krugu, drugi
				zrakoplov ima prednost;

3. zeleno treptajuće 		produžite i dođite ponovno
   svjetlo: 			na slijetanje (čekajte na odobrenje za
				slijetanje i voženje),

4. crveno treptajuće 		slijetanje zabranjeno, USS
   svjetlo: 			neupotrebljiva,

5. bijelo treptajuće 		sletite na aerodrom i vozite
   svjetlo: 			na stajanku (čekajte na odobrenje za
				slijetanje i voženje),

6. crvena raketa: 		bez obzira na sva prijašnja
				uputstva i odobrenja privremeno
				ne slijećite.

(2) Svjetlosni signali, upućeni pilotu zrakoplovu na zemlji, znače:

1. zeleno stalno svjetlo: 	uzlijetanje odobreno,

2. crveno stalno svjetlo: 	zaustavite se i čekajte,

3. zeleno treptajuće 		voženje odobreno,
   svjetlo:

4. crveno treptajuće 		napustite sletne površine u
   svjetlo: 			uporabi,

5. bijelo treptajuće 		vratite se na polaznu točku na
   svjetlo: 			aerodromu.

```

(3) Ako pilot zrakoplova primi signale iz stavka 1. ovoga članka, mora
ih potvrditi kako slijedi:

1. danju; naizmjeničnom primjenom nagiba zrakoplova oko uzdužne osi,
osim ako se zrakoplov nalazi u osnovnom ili završnom dijelu aerodromskog
prometnog kruga,

2. noću; dvokratnim uključivanjem i isključivanjem svjetala za slijetanje
ili pozicijskih svjetala, ako nema svjetala za slijetanje.

(4) Ako pilot zrakoplova primi signale iz stavka 2. ovoga članka, mora
ih potvrditi kako slijedi:

1. danju; naizmjeničnim davanjem punog otklona krilaca ili kormila pravca,

2. noću; dvokratnim uključivanjem i isključivanjem svjetala za slijetanje
ili pozicijskih svjetala, ako nema svjetala za slijetanje.

*Signali na zemlji*

Članak 6.

**1. Zabrana slijetanja**

Signal:

Kvadratna crvena ploča s dvije žute dijagonalne pruge, položena vodoravno
signalnoj površini.

![](Dodaci/2000/0259-10.gif)

Značenje:

Zabrana slijetanja za dulje vrijeme.

**2. Poseban oprez kod prilaženja i slijetanja**

Signal:

Kvadratna crvena ploča s jednom žutom dijagonalnom prugom, položena
vodoravno na signalnoj površini.

![](Dodaci/2000/0259-11.gif)

Značenje:

Kod prilaženja i slijetanja, potreban je poseban oprez, zbog lošeg stanja
manevarskih površina ili zbog drugih razloga.

**3. Uporaba uzletno-sletnih staza i staza za voženje**

1. Signal:

Bijela ploča u obliku utega za vježbanje, položena vodoravno na signalnoj
površini.

![](Dodaci/2000/0259-12.gif)

Značenje:

Za uzlijetanje, slijetanje i vožnju, smiju se upotrebljavati samo uzletno-sletne
staze i staze za vožnju.

2. Signal:

Bijela ploča u obliku utega za vježbanje, s po jednom crnom prugom u
kružnim dijelovina ploče, okomito na dužinsku os površine, položena vodoravno
na signalnoj površini.

![](Dodaci/2000/0259-13.gif)

Značenje:

Za uzlijetanje i slijetanje smiju se koristiti samo uzletno-sletne staze;
ostala kretanja se ne ograničavavaju na uzletno-sletne staze ili na staze
za vožnju.

**4. Neupotrebljivost uzletno-sletne staze**

Signal:

Križevi bijele boje, položeni vodoravno na središnjoj liniji uzletno-sletne
staze.

![](Dodaci/2000/0259-14.gif)

Značenje:

Križevima označena uzletno-sletna staza ili neki njezin dio nije upotrebljiv.

**5. Neupotrebljivost staze za vožnju**

Signal:

Križevi narančaste boje, položeni vodoravno na stazi za voženje.

![](Dodaci/2000/0259-15.gif)

Značenje:

Križevima označena staza za vožnju ili neki njezin dio, nije upotrebljiv.

**6. Uputstva za uzlijetanje i slijetanje**

1.Signal:

Vodoravno postavljeni znak u obliku slova "T", bijele ili
narančaste boje, koji je noću osvijetljen ili prikazan bijelim svjetlima
u obliku slova "T".

![](Dodaci/2000/0259-16.gif)

Značenje:

Uzlijetanja i slijetanja, provode se u smjeru, koji je paralelan dužem
dijelu slova "T".

2. Signal:

Dvoznamenkasti broj na okomito postavljenoj ploči, na kontrolnom tornju
ili u njegovoj blizini.

![](Dodaci/2000/0259-17.gif)

Značenje:

Oznaka smjera uzlijetanja i slijetanja, zaokružena na najbližu deseticu
stupnjeva magnetnog kompasa.

**7. Promjena smjera udesno**

Signal:

Strelica usmjerena udesno pod pravim kutem, bijele ili narančaste boje,
položena vodoravno, položena na signalnoj površini ili na kraju uzletno-sletne
staze ili zaštitnog pojasa.

![](Dodaci/2000/0259-18.gif)

Značenje:

Nakon uzlijetanja i prije slijetanja, dozvoljene su promjene smjera
samo udesno.

**8. Promjene smjera kod odvojenog aerodromskog prometnog kruga**

Signal:

Dvostruki križ bijele ili narančaste boje, sa strelicom usmjerenom pod
pravim kutem udesno ili ulijevo, položen vodoravno na signalnoj površini,
na kraju uzletno-sletne staze ili zaštitnog pojasa, u smjeru uzlijetanja
i slijetanja.

![](Dodaci/2000/0259-19.gif)

Značenje:

Odvojeni aerodromski prometni krug za motorne zrakoplove i jedrilice.
Poslije uzlijetanja i prije slijetanja, dozvoljene su promjene smjera motornih
zrakoplova, samo u smjeru strelice, a jedrilica samo u smjeru suprotnom
od smjera strelice.

**9. Prijavni ured operativnih službi kontrole zračnog prometa**

Signal:

Slovo "C" crne boje na okomito postavljenoj žutoj ploči.

![](Dodaci/2000/0259-20.gif)

Značenje:

Označava mjesto, gdje se nalazi prijavni ured operativnih službi kontrole
zračnog prometa.

**10. Letenje jedrilica**

Signal:

Bijeli dvostruki križ, položen vodoravno na signalnoj površini.

![](Dodaci/2000/0259-21.gif)

Značenje:

Letenje jedrilica u tijeku.

*Znakovi parkera*

Članak 7.

(1) Parker na aerodromu, daje znakove pilotu zrakoplova signalnim palicama,
svijetlećim lampama u obliku štapa, džepnim lampama ili samo rukama.

(2) Kad parker daje znakove, mora biti okrenut licem prema zrakoplovu.
Ako se znakovi upućuju avionu, parker se nalazi ispred lijevog krila u
vidokrugu pilota zrakoplova, a ako se znakovi upućuju helikopteru, ispred
helikoptera na mjestu gdje ga pilot zrakoplova može najbolje vidjeti.

(3) Motori zrakoplova označavaju se brojevima, s desne strane ulijevo,
u odnosu na parkera.

(4) Znakovi se daju kako slijedi, pri čemu se znakovi iz točaka 16.
do 20. primjenjuju na helikoptere:

**1. Postupajte prema uputama parkera!**

Desna ruka ispužena okomito iznad glave parkera, uz ponavljanje pokreta
lijevo-desno.

![](Dodaci/2000/0259-22.gif)

**2. Ovdje zaustavite!**

Obje ruke ispružene okomito iznad glave parkera, a dlanovi su okrenuti
jedan prema drugome.

![](Dodaci/2000/0259-23.gif)

**3. Pazite na znakove sljedećeg parkera!**

Desna ili lijeva ruka pokazuje u stranu; podlaktica druge ruke, postavljena
je okomito na tijelo u smjeru položaja sljedećeg parkera.

![](Dodaci/2000/0259-24.gif)

**4. Vozite ravno naprijed!**

Lagano u stranu raširene ruke, uzdignute iznad glave s dlanovima okrenutim
unatrag, uz ponavljanje pokreta naprijed-natrag u visini ramena. Brzina
pokreta označava brzinu kretanja aviona.

![](Dodaci/2000/0259-25.gif)

**5a. Skrenite ulijevo!**

Desna ruka spuštena s kažiprstom usmjerenim prema zemlji, a lijevom
rukom se čine pokreti prema gore i unatrag; brzina pokreta označava traženu
brzinu skretanja.

![](Dodaci/2000/0259-26.gif)

**5b. Skrenite udesno!**

Lijeva ruka spuštena s kažiprstom usmjerenim prema zemlji, a desnom
rukom se čine pokreti prema gore i unatrag; brzina pokreta označava traženu
brzinu skretanja.

![](Dodaci/2000/0259-27.gif)

**6. Zaustavite se!**

Ruke se prekriže iznad glave, uz ponavljanje pokreta križanja; brzina
pokreta ruku odgovara hitnosti zaustavljanja.

![](Dodaci/2000/0259-28.gif)

**7a. Kočite!**

Desna ili lijeva ruka položena vodoravno ispred tijela, dlan okrenut
prema tijelu; prsti ruke su ispruženi i stiskaju se u šaku.

![](Dodaci/2000/0259-29.gif)

**7b. Otpustite kočnicu!**

Desna ili lijeva ruka položena vodoravno ispred tijela, a stisnuta šaka
okrenuta prema tijelu; prsti ruke su stisnuti u šaku i ispravljaju se.

![](Dodaci/2000/0259-30.gif)

**8a. Podmetači postavljeni!**

U stranu postavljene obje ruke s dlanovima okrenutima prema tijelu,
te stisnutim šakama i opruženim palčevima, pokreću se jedna prema drugoj.

![](Dodaci/2000/0259-31.gif)

**8b. Podmetači uklonjeni!**

Obje ruke ispružene prema dolje s dlanovima okrenutima od tijela, šake
stisnute i palčevi opruženi, pokreću se jedna od druge u stranu.

![](Dodaci/2000/0259-32.gif)

**9. Pokrenite motore!**

Lijeva ruka ispružena prema gore, broj ispruženih prstiju pokazuje broj
motora koji se pokreće; desna ruka se kružno pokreće u visini glave.

![](Dodaci/2000/0259-33.gif)

**10. Zaustavite motore!**

Lijeva ili desna ruka drži se u visini ramena s dlanom prema zemlji
i palcem ispred vrata; savijena se ruka pokreće lijevo-desno.

![](Dodaci/2000/0259-34.gif)

**11. Vozite sporije!**

Obje ruke s dlanovima prema zemlji; ispružene ruke prema zemlji, ponavljaju
pokrete gore-dolje.

![](Dodaci/2000/0259-35.gif)

**12. Smanjite snagu motora na pokazanoj strani!**

Obje ruke s dlanovima prema zemlji; ruke su ispružene prema dolje; lijeva
ili desna ruka pomiče se gore-dolje, već prema tome na kojoj se strani
treba smanjiti snaga motora.

![](Dodaci/2000/0259-36.gif)

**13. Vozite unatrag!**

Obje ruke ispružene okomito iznad glave, dlanovi okrenuti prema zrakoplovu,
a ruke se spušatju i dižu ponovljenim pokretima do visine ramena.

![](Dodaci/2000/0259-37.gif)

**14a. Vozite unatrag repom udesno!**

Lijeva ruka ispružena prema zemlji, a desna ruka se spušta i diže ponovljenim
pokretima, od okomitog položaja iznad glave, do vodoravnog položaja prema
naprijed.

![](Dodaci/2000/0259-38.gif)

**14b. Vozite unatrag repom ulijevo!**

Desna ruka ispružena prema zemlji, a lijeva ruka se spušta i diže ponovljenim
pokretima, od okomitog položaja iznad glave do vodoravnog položaja prema
naprijed.

![](Dodaci/2000/0259-39.gif)

**15. Sve u redu, nastavi!**

Desna ruka uzdignuta na dlan, savijena u laktu, s palcem ispruženim
prema gore.

![](Dodaci/2000/0259-40.gif)

**16. Lebdite u mjestu!**

Obje ruke ispružene vodoravno u stranu.

![](Dodaci/2000/0259-41.gif)

**17. Penjite se!**

Obje ruke ispružene vodoravno u stranu, s dlanovima okrenutima prema
gore; brzina pokreta ruku od vodoravnog položaja prema gore označava traženu
brzinu penjanja.

![](Dodaci/2000/0259-42.gif)

**18. Spuštajte se!**

Obje ruke ispružene vodoravno u stranu, s dlanovima okrenutima prema
zemlji; brzina pokreta ruku prema zemlji označava traženu brzinu spuštanja.

![](Dodaci/2000/0259-43.gif)

**19. Zadržavajući trenutnu visinu letite u pokazanom smjeru!**

Jedna vodoravno u stranu ispružena ruka pokazuje smjer leta, a druga
ispružena ruka ispred tijela pokreće se u smjeru kretanja. Brzina kretanja
ruke ispred tijela označava traženu brzinu kretanja helikoptera.

![](Dodaci/2000/0259-44.gif)

**20. Sletite!**

Ispružene ruke prekrižene ispred pojasa.

![](Dodaci/2000/0259-45.gif)

*Znakovi pilota zrakoplova*

Članak 8.

(1) Pilot zrakoplova iz pilotske kabine, rukama daje znakove parkeru.
Znakovi moraju parkeru biti jasno vidljivi; ako je potrebno, prilikom davanja
znakova može se kao pomoć koristiti izvor svjetlosti.

(2) Pilot zrakoplova označava motor prema odredbi članka 7. stavka 3.
ovoga Dodatka.

(3) Znakovi se daju kako slijedi:

**1.a) Kočnice upotrebljene!**

Desna ili lijeva ruka drži se vodoravno ispred lica; prsti ruke su ispruženi
i stiskaju se u šaku.

**b) Kočnice otpuštene!**

Desna ili lijeva ruka drži se vodoravno ispred lica; prsti ruke su stisnuti
u šaku i otvaraju se.

**2.a) Podmetače postavite!**

Ruke ispružene u stranu, s dlanovima prema van, prekriže se ispred lica.

**b) Podmetače uklonite!**

Ruke s dlanovima prema van, prekrižene ispred lica, ispruže se u stranu.

**3. Spreman za pokretanje motora!**

Broj ispruženih prstiju jedne ruke, pokazuje broj motora kojeg se pokreće.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_DODATAK 3.
(uz članak 14.)

**Signali, znakovi i postupci kod presretanja civilnog zrakoplova
vojnim zrakoplovima**

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Signali presretača i postupci presretnutog zrakoplova** | | | |
| **Signali presretača** | **Značenje** | **Postupci presretnutog zrakoplova** | **Značenje** |
| ``` 1. (a)
 - danju:
 Mahanje krilima, malo iznad i u
 načelu lijevo ispred presretnutog
 zrakoplova. Nakon potvrde signala,
 blagi horizontalni zaokret u načelu
 ulijevo prema željenom smjeru leta.
 - noću:
 Kao i danju, uz dodatno paljenje i
 gašenje pozicijskih svjetala ili
 drugih svjetala u nepravilnim razma-
 cima.
 Napomena 1:
 Meteorološki uvjeti ili teren mogu
 uvjetovati da presretač leti malo
 iznad i desno ispred presretnutog
 zrakoplova, a nakon toga desni hori-
 zontalni zaokret.
 Napomena 2:
 Ako presretnuti zrakoplov ne može
 održavati brzinu presretača, presre-
 tač treba izvoditi više zaokreta i
 mahati krilima pored presretnutog
 zrakoplova.

 ``` | ``` Slijedite me.



















 ``` | ``` Avioni
 - danju:
 Mahanje krilima i praćenje.



 - noću:
 Kao i danju, uz dodatno paljenje
 i gašenje pozicijskih svjetala u
 nepravilnim razmacima

 Helikopteri
 - danju i noću:
 Ljuljanje helikoptera, paljenje i
 gašenje pozicijskih svjetala u ne-
 pravilnim razmacima.

 Napomena:
 Daljnje postupke ponašanja vidi u
 članku 14. PLZ-a.



 ``` | ``` Razumio, postupam
 prema uputi.

















 ``` |

```
__________________________________________________________________________________________________________________________________________
                                        Signali presretnutog zrakoplova i postupci presretača
__________________________________________________________________________________________________________________________________________
Signali presretnutog zrakoplova                   Značenje              Postupci presretača                     Značenje
__________________________________________________________________________________________________________________________________________
1. (b)
 - danju i noću:
 Nagla promjena smjera od 90° ili više          Smijete nastaviti       -danju i noću:                          Razumio, postupam
 uz istodobno penjanje bez prolijetanja         let.                    Mahanje krilima. Kod helikoptera        prema uputi.
 smjera leta presretnutog zrakoplova.                                   ponašati se kao što je propisano
 1. (c)                                                                 pod 1.(a).
 - danju:
 U aerodromskom prometnom krugu: izvla-         Sletite na ovaj         - danju:
 čenje podvozja i prelijetanje sletne           aerodrom.               Izvlačenje podvozja, praćenje pres-     Razumio, postupam
 staze u smjeru slijetanja. Ako je pre-                                 retača, a ako se sletna staza nakon     prema uputi.
 sretnuti zrakoplov helikopter, prelije-                                prelijetanja čini prikladnom za sli-
 tanje pro-stora za slijetanje helikoptera.                             jetanje, započeti postupak slijeta-
                                                                        nja i sletjeti.
 - noću:
 Kao i danju, uz dodatno paljenje svjetala                              - noću:
 za slijetanje.                                                         Kao i danju, uz dodatno paljenje        Razumio, postupam
                                                                        svjetala za slijetanje.                 prema uputi.

                                                                        Helikopteri
                                                                         - danju i noću:
                                                                         Praćenje presretača i započinjanje
                                                                        postupka slijetanja, te paljenje
                                                                        svjetala za slijetanje, ako postoje.

2. (a)
 Avioni
 - danju:
 Uvlačenje podvozja kod prelijetanja            Aerodrom kojega ste     - danju i noću:                         Razumio, slijedite me.
 sletne staze na visini između 1000             odredili nije prik-     Uvlačenje podvozja i propisani
 stopa i 2000 stopa iznad visine ae-            ladan za slijetanje.     signali za presretača iz točke
 rodroma i nastavljanje leta po aero-                                   1.(a), ako presretača treba
 dormskom prometnom krugu.                                              slijediti prema alternativnom
                                                                        aerodormu.
                                                                        Propisani signali za presretača         Razumio, smijete
                                                                        iz točke 1.(b), ako presretač           nastaviti let.
                                                                        želi presretnutom zrakoplovu
                                                                        odobriti nastavak leta.

 - noću:
 Ponašanje kao danju, ali bez izvla-
 čenja podvozja. Dodatno, paljenje i
 gašenje svjetala za slijetanje. Ako
 nije moguće davanje signala svjetlima
 za slijetanje, korištenje bilo kojeg
 drugog postojećeg svjetla.

 2. (b)
 Avioni
 - danju i noću:                                                        - danju i noću:
 Paljenje i gašenje svih postojećih svje-       Ne mogu slijediti       Primjena propisanih signala za                  Razumio.
 tala u pravilnim razmacima, ali različi-       upute.                  presretača iz točke 1.(b).
 to od treptajućih svjetala.

 2. (c)
 - danju i noću:                                                        - danju i noću:
 Paljenje i gašenje svih postojećih svje-       U nevolji sam.          Primjena propisanih signala za                  Razumio.
 tala u nepravilnim razmacima.                                          presretača iz točke 1.(b).
__________________________________________________________________________________________________________________________________________

```

![](Dodaci/2000/0259-55.gif)
![](Dodaci/2000/0259-56.gif)
![](Dodaci/2000/0259-57.gif)
![](Dodaci/2000/0259-58.gif)

*Sadržaj i obrazac plana leta*

Članak 1.

(1) Plan leta mora sadržavati podatke koji se odnose na planirani let,
uz obvezno korištenje propisanog obrasca plana leta u skladu s odredbama
ovoga Dodataka.

(2) Uvjete i načine za korištenje trajnog plana leta (RPL), njegovo
predavanje, sadržaj, te uvjete za izmjenu i poništenje trajnog plana leta
utvrđuje i objavljuje na način uobičajen u zračnom prometu HKZP.

*Pozivni znak zrakoplova (rubrika 7.)*

Članak 2.

(1) Pozivni znak zrakoplova unosi se u rubriku 7. plana leta u obliku
sljedećih skupina od najviše 7 slovnih i/ili brojčanih znakova kako slijedi:

1. kao slovo i broj koji označavaju državnu pripadnost u svezi s

a) registracijskom oznakom zrakoplova (npr. 9A CTN) ili dodijeljenim
registracijskim brojem (9A 123),

b) imenom slobodnog balona s posadom (npr. 9A SEVER), ili registracijskom
oznakom slobodnog balona. Ako registracijska oznaka slobodnog balona sadrži
više od 7 znakova, skupina slova "ZZZZ" i puna registracijska
oznaka balona moraju se naznačiti u rubrici 18. iza oznake "REG/"
naznačena u polju 18;

2. kao radiotelefonska oznaka dodijeljena zračnom prijevozniku (čl.129.
PLZ-a) u svezi s oznakom leta (npr. CTN 410);

3. kao radiotelefonski pozivni znak za vojne zrakoplove (npr. LABUD
55).

(2) Ako se radi o više zrakoplova, unosi se pozivni znak vodećeg zrakoplova
ili prvog zrakoplova kod uzlijetanja. Pozivni znakovi ostalih zrakoplova
unose se u rubriku 18. iza oznake "REG/".

*Pravila letenja i vrsta leta (rubrika 8.)*

Članak 3.

(1) Podaci o pravilima letenja i vrsti leta unose se u rubriku 8., a
sastoje se od najviše dva (2) slova.

(2) Za podatke o pravilima letenja koriste se sljedeća slova:

1. - za IFR let, slovo "I";

2. - za VFR let, slovo "V";

3. - za let koji započinje kao IFR, a nastavlja kao VFR, slovo "Y",

4. - za let koji započinje kao VFR, a nastavlja kao IFR, slovo "Z".

(3) Ako se na let iz stavka 2. ovoga članka, primjenjuje dodatak pravilu
letenja, upisuje se u rubriku 18. u stupcu OTHER INFORMATION sljedeća slova:

1. - za operativni zračni promet (operational air traffic), slovo "O",

2. - za noćni VFR let slovo "N".

(4) Daljnje pojedinosti o promjeni pravila letenja moraju se unijeti
u rubriku 15. u stupcu ROUTE.

(5) Za podatak o vrsti leta koriste se sljedeća slova:

S - za redovite letove,

N - za neredovite letove,

G - za letove općeg zrakoplovstva,

M - za vojne letove,

X - za vježbovne i probne letove.

Ako se koristi slovo "X", u rubrici 18. moraju se unijeti
dopunski podaci o vrsti leta zajedno s oznakom "RMK/" i slovom
"T" na kraju.

*Broj i tip zrakoplova/kategorija vrtložne turbulencije (rubrika
9.)*

Članak 4.

(1) Tip zrakoplova mora se naznačiti dodijeljenom kraticom za oznaku
tipa u skladu s ICAO DOC 8643. Ako se radi o više zrakoplova istog tipa,
iza broja zrakoplova mora se upisati oznaka tipa. U slučaju leta više zrakoplova
različitog tipa, mora se upisati oznaka vodećeg zrakoplova ili prvog zrakoplova
kod uzlijetanja. Tipovi ostalih zrakoplova unose se zajedno s oznakom "TYP/"
u rubrici 18., iza navedenih registracijskih oznaka s oznakom "REG/".

(2) Ako tipu zrakoplova nije dodijeljena kratica za oznaku tipa, unosi
se skupina slova "ZZZZ", a iza oznake "TYP/" unosi
se tip zrakoplova u rubrici 18.

(3) Kategorija vrtložne turbulencije zrakoplova mora se naznačiti dodavanjem
jednog od slova iz članka 135. stavka 3. ovoga Pravilnika, koje označava
kategoriju vrtložne turbulencije i koje se kosom crtom odjeljuje od tipa
zrakoplova.

*Oprema zrakoplova (rubrika 10.)*

Članak 5.

(1) Radiokomunikacijska, radionavigacijska, te oprema za rutnu i prilaznu
navigaciju, te, odijeljena kosom crtom, opremljenost SSR transponderom,
mora se unijeti u rubriku 10. plana leta.

(2) Za označavanje radiokomunikacijske i radionavigacijske opreme za
rutnu i prilaznu navigaciju unosi se

1. slovo "S", ako oprema odgovara zahtjevima za cijelu rutu;

2. slovo "N", ako oprema ne postoji, ako je postojeća oprema
izvan uporabe, odnosno ako pilot zrakoplova tu opremu ne smije koristiti;
ili

3. jedno ili više od sljedećih slova prema raspoloživoj i upotrebljivoj
opremi

"C" - LORAN C

"D" - DME

"F" - ADF

"G" - GNSS

"H" - HF RTF

"I" - inertial NAV

"J" - data link

"K" - MLS

"L" - ILS

"M" - omega

"O" - VOR

"R" - RNP type certification

"T" - TACAN, VORTAC

"U" - UHF RTF

"V" - VHF RTF

"W" - RVSM type certification

"Y" - 8.33 radio equipment capability

"Z" - ostala oprema

Ako se koristi slovo "Z", iza oznake "COM/" i/ili
"NAV/", u rubrici 18. mora se navesti dopunska informacija.

(3) Za označavanje opremljenosti SSR transponderom unosi se

1. slovo "N", ako transponder ne postoji ili je izvan uporabe;
ili

2. jedno ili dva od sljedećih slova prema raspoloživoj i upotrebljivoj
opremi:

"A" - transponder - mod A (4 brojke, 4096 kodova)

"C" - transponder - mod A i C (4 brojke, 4096 kodova)

"X" - transponder - mod S, bez pozivnog znaka zrakoplova i
visine

"P" - transponder - mod S, uključujući visinu

"I" - transponder - mod S, uključujući pozivni znak zrakoplova

"S" - transponder - mod S, uključujući pozivni znak zrakoplova
i visinu

"D" - ADS sposobnost.

*Aerodrom odlaska i predviđeno vrijeme početka vožnje (rubrika
13.)*

Članak 6.

(1) Za označavanje aerodroma odlaska moraju se koristiti ICAO oznake
mjesta u skladu s ICAO DOC 7910. Ako ICAO oznaka mjesta aerodroma odlaska
nije dodijeljena, mora se, zajedno s oznakom "DEP/" u rubrici
18. unijeti oznaka "ZZZZ" i ime aerodroma odlaska, po potrebi
u odnosu na najbliže mjesto označeno na ICAO karti 1:500 000. Ako se plan
leta preda u letu, umjesto podatka o aerodromu odlaska mora se unijeti
slovna oznaka "AFIL", a rubrici 18. mora se zajedno s oznakom
"DEP/" unijeti četveroslovna oznaka mjesta nadležne KZP od koje
se mogu tražiti dopunski podaci plana leta.

(2) Ako se plan leta preda samo za određeni dio rute, za koji je obvezna
predaja plana leta, mora se koristiti oznaka "ZZZZ" umjesto aerodroma
odlaska te u rubrici 18. zajedno s oznakom "DEP/" upisati ime
aerodroma odlaska, a u polje 15. mora se unijeti točka na ruti, od koje
će se plan leta početi primjenjivati.

(3) Predviđeno vrijeme početka vožnje (estimated off-block time-EOBT),
mora se naznačiti četverobrojčanom oznakom iza oznake aerodroma odlaska.
Kod plana leta kojega je pilot zrakoplova predao u letu, umjesto EOBT-a,
navodi se predviđeno vrijeme dolaska iznad točke na ruti, od koje će se
plan leta primjenjivati.

*Brzina i tražena putna razina/ruta (rubrika 15.)*

Članak 7.

(1) Podaci o stvarnoj brzini, predviđenoj brzini u odnosu na zemlju
kod letova slobodnih balona s posadom, traženoj putnoj razini i namjeravanoj
ruti moraju se unijeti u rubriku 15. plana leta.

(2) Za naznačavanje podatka o brzini koristi se:

1. slovo "N" s četveroznamenkastom oznakom brzine u čvorovima,
ili

2. slovo "M" s troznamenkastom oznakom Machovog broja u stoticama,
ili

3. slovo "K" s četveroznamenkastom oznakom brzine u km/h.

Prva mjesta oznake brzine trebaju se, po potrebi, popuniti brojkom "0".
Za obavljanje općeg zračnog prometa (general air traffic-GAT) u Republici
Hrvatskoj označavanje brzine u km/h nije dozvoljeno. Izmjene brzine od
5% ili više, moraju se unijeti u stupac ROUTE.

(3) Podaci o traženoj putnoj razini moraju se unijeti iza podatka o
brzini kako slijedi:

1. kod obavljanja IFR letova, tražena putna razina mora se unijeti kao
apsolutna visina leta (altitude) u stopama ili kao razina leta (flight
level). Za apsolutnu visinu leta u stopama unosi se slovo "A"
ispred trobrojčane oznake apsolutne visine leta izražene u stoticama stopa.
Za razinu leta unosi se slovo "F" ispred trobrojčane oznake razine
leta. Navođenje tražene putne razine izražene u metrima ili razinama leta
u skladu s metričkim sustavom, dozvoljeno je samo za rute izvan Republike
Hrvatske, ako je tako propisano; u tom se slučaju moraju unijeti razine
u skladu s metričkim sustavom korištenjem slova "S" ispred četverobrojčane
oznake razine, izražene u deseticama metara ili apsolutna visina leta u
skladu s metričkim sustavom korištenjem slova "M" ispred četverobrojčane
oznake apsolutne visine leta izražene u deseticama metara. Prva mjesta
oznake putne razine trebaju se, po potrebi, popuniti brojkom "0".

2. Za obavljanje letova rutama izvan Republike Hrvatske, mogu se unijeti
podaci o putnom penjanju (cruise climb), korištenjem najviše 28 znakova
u nizu, na način da se upiše slovo "C" ispred kose crte i podatka
o točki početka putnog penjanja na ruti. Odvojena kosom crtom, upisuje
se na propisan način brzina leta tijekom putnog penjanja, kao i obje razine
leta unutar kojih se putno penjanje zrakoplova odvija ili razina leta s
koje putno penjanje započinje, ispred riječi "PLUS", npr:

C/48N050W/M082F290F350 ili

C/48N050W/M082F290PLUS.

3. Kod obavljanja VFR letova navodi se kratica "VFR" umjesto
tražene putne razine, osim ako je odnosni VFR, noćni let u kontroliranom
zračnom prostoru, ili ako podliježe kontroli zračnog prometa, odnosno ako
se namjerava obavljati na određenoj razini; u tim se slučajevima točka
1. ovoga stavka primjenjuje na odgovarajući način. Promjene putnih razina
moraju se unijeti u stupac ROUTE.

(4) Podaci o traženoj ruti moraju se upisati u stupcu ROUTE. Kod letova
koji se obavljaju rutama standardnog instrumentalnog dolaska/odlaska (SID/STAR)
i letova koji se obavljaju ATS rutama, upisuju se skraćene oznake za odnosne
rute. Ako ruta standardnog instrumentalnog dolaska/odlaska nije utvrđena,
upisuje se točka na ATS ruti, na kojoj se ruta napušta ili se na nju uključuje.

(5) Kod letova koji se obavljaju izvan objavljenih ATS ruta, te ako
se mijenja smjer leta, ako let traje više od 30 minuta, ili ako je ruta
duža od 200 NM, moraju se unijeti rutne okretne točke (turn-over point).
Za sve letove moraju se upisati točke na kojima se namjerava mijenjati
brzina i/ili razina.

(6) Kod obavljanja VFR letova koji prelijeću državnu granicu Republike
Hrvatske, mora se zajedno s oznakom "EET/" u rubrici 18., upisati
točka preleta državne granice najbliža nekom većem mjestu ili navigacijskom
sredstvu na ICAO karti 1:500 000. Kod obavljanja noćnih VFR letova u kontroliranom
zračnom prostoru, mora se upisati ruta najbliža objavljenim ATS rutama.

(7) Točke predviđene odredbama ovoga članka, naznačuju se korištenjem
sljedećih oznaka:

1. oznakom utvrđenom za točku na ruti, koja se sastoji od 2 do 5 slovnobrojčanih
znakova, ili

2. kombinacijom slova i brojki, koja se sastoji od 8 ili 9 znakova,
gdje prva dva ili tri slova označavaju radionavigacijsko sredstvo ispred
dvije skupine od po tri brojke koje označavaju magnetski smjer i udaljenost
izraženu u NM od tog radionavigacijskog sredstva. Prva mjesta brojčanih
skupina, po potrebi se popunjavaju brojkom 0, ili

3. zemljopisnom širinom i dužinom u stupnjevima i minutama, korištenjem
kombinacije slova i brojki od 11 znakova ili zemljopisnom širinom i dužinom
u stupnjevima, korištenjem kombinacije slova i brojki od 7 znakova. Prve
četiri brojke kombinacije od 11 znakova ispred slova "N" za sjever,
odnosno "S" za jug, označavaju stupnjeve i minute zemljopisne
širine, a sljedećih 5 brojki ispred slova "E" za istok, odnosno
"W" za zapad, stupnjeve i minute zemljopisne dužine. Prve dvije
brojke kombinacije od 7 znakova ispred slova "N" za sjever, odnosno
"S" za jug, označavaju stupnjeve zemljopisne širine, a sljedeće
3 brojke ispred slova "E" za istok, odnosno "W" za
zapad, zemljopisnu dužinu u stupnjevima. Prve brojke koje označavaju stupnjeve
i minute, po potrebi se popunjavaju brojkom "0". Za letove u
Republici Hrvatskoj označavanje točaka na ruti, korištenjem oznaka za zemljopisnu
širinu i dužinu nije dozvoljeno. Ako se određena ruta ne može upisati,
zbog vrste ili svrhe leta, mora se u rubrici 18. zajedno s oznakom "RMK/",
navesti područje u kojem se let treba obaviti, te vrsta i svrha leta;

4. kod obavljanja letova izvan objavljenih ATS ruta, između određenih
točaka može se upisati oznaka "DCT" (direct) za naznačavanje
izravne rute između tih točaka, osim za segment na ruti gdje se prelijeće
državna granica;

5. kod obavljanja letova izvan objavljenih ATS ruta, ako je propisano,
ruta se unosi kako slijedi:

za letove koji se pretežito obavljaju u smjeru istok-zapad između 70°
N i 70° S, putanja se u odnosu na značajne točke određuje tako, da se sastoji
od presjecišta polovice ili čitavog stupnja zemljopisne širine s meridijanima,
na odstojanju od 10° zemljopisne dužine. Za letove koji se obavljaju izvan
tih zemljopisnih širina, putanja se određuje značajnim točkama tako, da
se sastoji od presjecišta paralela s meridijanima, razdvojenima na odstojanju
od 20° zemljopisne dužine. Udaljenosti između značajnih točaka ne smiju,
ako je moguće, prelaziti jedan sat leta. Dopunske značajne točke utvrđuju
se ako se smatra potrebnim.

Za letove koji se pretežito obavljaju u smjeru sjever - jug, putanja
se u odnosu na značajne točke određuje tako, da se sastoji od presjecišta
čitavog stupnja zemljopisne dužine s određenim paralelama, na odstojanju
od 5°.

(8) Planirane izmjene brzine i putne razine, kao i pravila letenja navode
se u stupcu ROUTE kako slijedi:

1. ako se planira mijenjati brzina i/ili putna razina, ispred kose crte
i podatka o brzini i putnoj razini navodi se točka predviđene izmjene.
Podaci o brzini i putnoj razini zahtijevaju se i u slučaju, ako se planira
mijenjati samo jedan od tih podataka;

2. svaka planirana izmjena pravila letenja mora se upisati. Kod promjene
pravila letenja s VFR na IFR, iza kose crte, a nakon označavanja točke,
upisuju se podaci o brzini i putnoj razini s međuprostorom ispred oznake
IFR. Akumulirano predviđeno trajanje leta (accumulated EET) do preleta
navedene točke, upisuje se iza oznake "EET/" u rubrici 18. plana
leta. Promjena pravila letenja s IFR na VFR koji podliježe kontroli zračnog
prometa, upisuje se na isti načina kao i promjena s VFR na IFR uz zamjenu
oznake "IFR" s oznakom "VFR". Kod promjene pravila
letenja s IFR na VFR koji ne podliježe kontroli zračnog prometa, koristi
se oznaka "VFR" iza oznake točke.

(9) Ako se u planu leta, kojega je nadležni prijavni ured operativnih
službi kontrole zračnog prometa prihvatio, zbog operativnih ili drugih
razloga treba izmijeniti zatražena ruta, pilot zrakoplova će se o tome
obavijestiti prilikom uspostave radiokomunikacije s nadležnom kontrolom
zračnog prometa.

(10) Točka javljanja, na kojoj se obavlja promjena s općeg vojnog zračnog
prometa na operativni, mora se naznačiti upisivanjem oznake "/OAT".
Promjena s operativnog vojnog zračnog prometa na opći, mora se naznačiti
upisivanjem oznake "/GAT".

*Aerodrom odredišta i ukupno predviđeno vrijeme trajanja leta/alternativni
aerodromi (rubrika 16.)*

Članak 8.

(1) Alternativni aerodrom, predviđeno mjesto slijetanja kod obavljanja
letova slobodnim balonima s posadom, ukupno predviđeno vrijeme trajanja
leta (Total Estimate Elapsed Time- Total EET), te do dva alternativna aerodroma
ako je potrebno, unose se kako slijedi:

1. za označavanje aerodroma odredišta i alternativnih aerodroma moraju
se koristiti oznake mjesta prema ICAO DOC 7910. Ako oznaka mjesta nije
dodijeljena, kao i u slučaju obavljanja letova slobodnih balona s posadom
upisuje se oznaka "ZZZZ", a u rubrici 18. iza oznake "DEST/"
ime aerodroma odredišta ili predviđeno mjesto slijetanja, i/ili iza oznake
"ALT/" ime alternativnog aerodroma. Ako se, kao u slučaju obavljanja
letova slobodnih balona s posadom ne može unijeti predviđeno mjesto slijetanja,
mora se iza oznake "DEST/" upisati riječ "nepoznato"
ili "unknown";

2. ako je plan leta predan samo za određeni dio rute za koju je obvezna
predaja plana leta, umjesto aerodroma odredišta unosi se oznaka "ZZZZ",
a zajedno s oznakom "DEST/" u rubrici 18., točka na ruti od koje
plan leta više ne vrijedi;

3. ukupno predviđeno vrijeme trajanja leta unosi se iza oznake aerodroma
odredišta, ili iza oznake "ZZZZ", kao četveroznamenkasti broj.

(2) Ako je plan leta predan u letu, unosi se ukupan EET, u odnosu na
točku na ruti od koje se plan leta planira primjenjivati.

*Ostali podaci (rubrika 18.)*

Članak 9.

(1) Ako se ukaže potreba za dopunama podataka unijetih u rubrike 7.
do rubrike 16. plana leta, ili ako se ukaže potreba za unošenje dodatnih
podatka, dopune se upisuju u rubriku 18. korištenjem sljedećih oznaka:

- RFP/Qn = zamjenski plan leta, gdje "n" označava tekući broj
1 - 9 zamjenskog plana leta za odnosni let;

- EET/ = značajne točke, točke promjene pravila letenja, oznake mjesta
FIR granica s akumuliranim predviđenim trajanjem leta;

- RIF/ = ruta do promijenjenog aerodroma odredišta i/ili promijenjen
aerodrom odredišta;

- REG/ = registracijska oznaka zrakoplova;

- SEL/ = SELCAL - kod;

- OPR/ = operator zrakoplova, ako nije prepoznatljiv iz registracijske
oznake zrakoplova u rubrici 7. plana leta;

- STS/ = razlog zahtjevane prednosti u pružanju usluga kontrole zračnog
prometa;

- TYP/ = tip zrakoplova, ako je oznaka "ZZZZ" upisana u rubrici
10.;

- PER/ = podaci o sposobnostima zrakoplova (npr. brzina penjanja);

- COM/ = podaci o radiokomunikacijskoj opremi zrakoplova, ako je slovo
"Z" upisano u rubriku 10.;

- DAT/ = značajni podaci o sposobnosti prijenosa podataka uporabom jednog
ili više slova S, H, V i M (npr. DAT/S za satelitski prijenos podataka,
DAT/H za HF prijenos podataka, DAT/V za VHF prijenos podataka i DAT/M za
SSR mod S prijenos podataka);

- NAV/ = podaci o radionavigacijskoj opremi zrakoplova, ako je slovo
"Z" upisano u rubriku 10.;

- DEP/ = aerodrom odlaska, ako je oznaka "ZZZZ" upisana u
rubrici 13., ili točka od koje se plan leta primjenjuje, odnosno nadležna
kontrola zračnog prometa od koje se mogu zahtijevati dopunski podaci plana
leta, ako je oznaka "AFIL" upisana u rubrici 13.;

- DEST/ = aerodrom odredišta, ako je oznaka "ZZZZ" upisana
u rubrici 16.;

- ALTN/ = alternativni aerodrom odredišta, ako je oznaka "ZZZZ"
upisana u rubrici 16.;

- RALT/ = rutni alternativni aerodrom(i);

- RMK/ = bilo koji drugi značajan podatak za sigurno kontroliranje leta

- CODE/ = adresa zrakoplova (izražena u obliku alfa numeričkog koda
od 6 heksadecimalnih znakova), ako to zahtijeva nadležna kontrola zračnog
prometa;

- MDCN/ = broj diplomatskog odobrenja (za vojne zrakoplove ako je potrebno);

- DOF/ = datum obavljanja leta (godina-mjesec-dan);

- RVR/ = vidljivost uzduž staze (u metrima).

(2) Zahtjev i razlog za osiguranje prednosti u pružanju usluga kontrole
zračnog prometa iza oznake "STS/" odnosi se na:

1. letove iz članka 65. stavka 2. točaka 3. do 5. ovoga Pravilnika;

2. letove kojima je potrebno osigurati određeni stupanj tajnosti i čiji
plan leta smije biti dostupan samo ograničenom broju ovlaštenih osoba ("STS/PROTECTED");

3. letove koji nisu opremljeni radiopostajom s razmakom kanala od po
8.33 Khz, a na propisan način su izuzeti od te obveze ("STS/EXM833"
upisuje se u rubriku 18.);

4. letove državnih zrakoplova koji nisu opremljeni opremom za prostornu
navigaciju ("STS/NONRNAV" upisuje se u rubriku 18.);

5. letove zrakoplova kod kojih je došlo do otkaza opreme za prostornu
navigaciju, odnosno čija oprema ne udovoljava propisanim minimalnim uvjetima
("STS/RNAVINOP").

*Dopunski podaci (rubrika 19.)*

Članak 10.

Dopunski podaci moraju se unijeti kako slijedi:

1. iza slovne oznake "E/" najveće trajanje leta (endurance)
izraženo četveroznamenkastim brojem za sate i minute;

2. iza slovne oznake "P", broj osoba u zrakoplovu;

3. iza slovne oznake "R/", raspoložive frekvencije za slučaj
nužde pri čemu se

a) slovna oznaka "U", mora precrtati ako frekvencija 243.0
MHz nije na raspolaganju,

b) slovna oznaka "V", mora precrtati ako frekvencija 121.5
MHz nije na raspolaganju;

4. iza slovne oznake "S/", vrsta opreme za spašavanje u zrakoplovu;

5. iza slovne oznake "J/", tip prsluka za spašavanje u zrakoplovu.
Slovne oznake "U/" i "V/", koriste se prema kriteriju
iz točke 3. ovoga članka;

6. iza slovne oznake "D/", broj, nosivost, vrsta i boja gumenih
čamaca u zrakoplovu;

7. iza slovne oznake "A/", boja zrakoplova, uključujući značajne
oznake ako postoje;

8. iza slovne oznake "N/", dopunski podaci o opremi za spašavanje
(po potrebi);

9. iza slovne oznake "C/", ime zapovjednika zrakoplova;

10. kod predavanja plana leta putem telefaxa, broj telefaxa na koji
će se odaslati informacija o prihvaćanju plana leta, upisuje se u rubriku
za primjedbe na donjoj desnoj strani obrasci

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_DODATAK
8.
(uz članak 137. stavak 1., 139. stavak 3.,
  (uz članak 142. stavak 4. uz članak 143. stavak 5.
i uz članak 144. stavak 2.)

*Slika 1.*Segmenti instrumentalnog prilaženja

![](Dodaci/2000/0259-47.gif)

*Slika 2.*Povratni postupci i postupci kruženja

 ![](Dodaci/2000/0259-48.gif)

*Slika 3.*Nadvišavanje prepreka u segmentu neuspjelog prilaženja

![](Dodaci/2000/0259-49.gif)

*Slika 4.*Utvrđivanje minimuma za precizno prilaženje

 ![](Dodaci/2000/0259-50.gif)

*Slika 5.*Utvrđivanje minimuma za neprecizno prilaženje

![](Dodaci/2000/0259-51.gif)

*Slika 6.*Nadvišavanje prepreka u području vizualnog manevriranja

![](Dodaci/2000/0259-52.gif)

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_DODATAK
9. (uz članak 145. stavak 1. i članak 146. stavak 1.)

*Slika 1.*Oblik i nazvilje u svezi s petljom čekanja

![](Dodaci/2000/0259-53.gif)

*Slika 2.*Postupci ulaska u petlju čekanja

![](Dodaci/2000/0259-54.gif)

![](Dodaci/2000/0259-59.gif)

![](Dodaci/2000/0259-60.gif)

![](Dodaci/2000/0259-61.gif)

![](Dodaci/2000/0259-62.gif)

![](Dodaci/2000/0259-63.gif)

![](Dodaci/2000/0259-64.gif)

Pravilnik, NN 17/2000-259
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)