## Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću

### NN 49/1999 (20.5.1999.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOM SUDBENOM VIJEĆU

Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom
sudbenom vijeću, koji je donio Zastupnički dom Hrvatskoga
državnog sabora na sjednici 7. svibnja 1999.

Broj: 081-99-916/2
Zagreb, 13. svibnja 1999.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## ZAKON

### O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOM SUDBENOM VIJEĆU

Članak 1.

U Zakonu o Državnom sudbenom vijeću (»Narodne
novine«, br. 58/93.) u Glavi II. iza članka 7. dodaju
se novi odjeljak 3. i članak 7a. koji glase:

»3. DUŽNOSNIČKA ISKAZNICA

*Člank 7a.*

Predsjedniku i članovima Vijeća izdaje se dužnosnička
iskaznica.

Izgled, sadržaj i postupak izdavanja dužnosničke
iskaznice pravilnikom propisuje ministar pravosuđa.«

Dosadašnji odjeljci 3. i 4. postaju odjeljci 4. i 5.

Članak 2.

U članku 9. iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji
glasi:

»Predsjednik ili član Vijeća bit će razriješen
dužnosti prije isteka vremena na koje je izabran zbog neopravdanog
neobavljanja ili neurednog obavljanja dužnosti predsjednika
ili člana Vijeća.«

Iza stavka 3. koji postaje stavak 4. dodaje se novi stavak koji
glasi:

»Prijedlog za razrješenje dužnosti predsjednika
ili člana Vijeća prije isteka vremena na koje je
izabran mogu podnijeti Vrhovni sud Republike Hrvatske, ministar
pravosuđa, državni odvjetnik Republike Hrvatske, Hrvatska
odvjetnička komora i pravni fakulteti, svaki u pogledu
članova Vijeća koje su predložili u postupku
utvrđivanja kandidata za predsjednika i članove Vijeća
te Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Zastupničkog
doma Hrvatskoga državnog sabora i Državno sudbeno vijeće«.

Dosadašnji stavak 4. postaje stavak 6.

Članak 3.

Članak 13. mijenja se i glasi:

»Vijeće odlučuje u sjednici, osim ako ovim Zakonom
nije drukčije propisano.

Odluka Vijeća o razrješenju predsjednika suda, odnosno
suca, izrađuje se u pisanom obliku i sadrži obrazloženje
u kojem se navode činjenice na temelju kojih je Vijeće
u raspravljanju utvrdilo da postoje razlozi za razrješenje.
Odluku potpisuje predsjednik Vijeća.

Sjednice saziva predsjednik, a u njegovoj odsutnosti član
koji ga zamjenjuje.

Iznimno sjednica će biti sazvana na prijedlog najmanje pet
članova Vijeća.«

Članak 4.

Iza članka 13. dodaje se članak 13a. koji glasi:

*»Članak 13a.*

Predsjednik Vijeća:

1. predstavlja Vijeće,

2. saziva i predsjedava sjednicama Vijeća,

3. predlaže dnevni red sjednica,

4. objavljuje rezultate glasovanja,

5. potpisuje akte koje donosi Vijeće,

6. skrbi o izvršavanju odluka Vijeća,

7. obavlja i druge poslove određene zakonom ili općim
aktom.«

Članak 5.

Članak 15. mijenja se i glasi:

»Vijeće ima stručnu službu koja obavlja
administrativne, tehničke i računovodstvene poslove.«

Članak 6.

Članak 16. mijenja se i glasi:

»Slobodno mjesto predsjednika suda ili suca objavljuje Ministarstvo
pravosuđa po službenoj dužnosti ili na prijedlog
ovlaštenih osoba.

Prijedlog za oglašavanje slobodnih mjesta iz stavka 1. ovoga
članka ovlašteni su podnijeti predsjednik suda za
koji se imenuje sudac, predsjednik neposredno višeg suda
i predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

Oglas o slobodnim mjestima iz stavka 1. ovoga članka objavljuje
se u pravilu u »Narodnim novinama«, a po potrebi i na
drugi način, a sadrži poziv kandidatima da u roku,
koji ne smije biti kraći od 15 dana a niti dulji od 30 dana,
podnesu prijavu s dokazima o ispunjavanju uvjeta propisanih za
imenovanje predsjednika ili suca kao i podatke o svom radu.

Odluku o objavi oglasa o slobodnim mjestima iz stavka 1. ovoga
članka, kao i odluku o poništenju objavljenog oglasa,
donosi ministar pravosuđa.

Predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske Vijeće imenuje
bez objave slobodnog mjesta predsjednika suda i postupka propisanog
člankom 17. ovoga Zakona na prijedlog Županijskog
doma Hrvatskoga državnog sabora.«

Članak 7.

Članak 17. mijenja se i glasi:

»Nakon proteka roka iz članka 16. stavka 3. ovoga
Zakona ministar pravosuđa zatražit će mišljenje
i podatke o svim kandidatima za suca od predsjednika suda u koji
se imenuje sudac i predsjednika neposredno višeg suda, a
za predsjednika suda od predsjednika neposredno višeg suda
u koji se imenuje sudac ili predsjednik.

U županijskim, trgovačkim, općinskim sudovima
s proširenom nadležnošću i prekršajnim
sudovima, te Visokom trgovačkom sudu, Upravnom sudu i Visokom
prekršajnom sudu ustanovljuju se sudačka vijeća
za davanje mišljenja o kandidatima za sudačka mjesta.

Poslove sudačkih vijeća u drugim sudovima obavljaju
svi suci, a na Vrhovnom sudu Republike Hrvatske njegova Opća
sjednica.

Sudačka vijeća iz stavka 2. ovoga članka čine
predsjednik i četiri člana koja tajnim glasovanjem
svake treće godine između sebe biraju svi suci toga
suda većinom glasova. Izbori se provode putem glasačkih
listića na kojima su navedeni abecednim redom svi suci odgovarajućeg
suda.

Sjednicu sudačkog vijeća može sazvati predsjednik
sudačkog vijeća i predsjednik suda.

Ukoliko član sudačkog vijeća bude razriješen
sudačke dužnosti izbor za novog člana sudačkog
vijeća provest će se najkasnije u roku od 30 dana
od dana razrješenja.

Mišljenje predsjednika suda o kandidatima za sudačka
mjesta izrađuje se u pisanom obliku i sadrži obrazloženje
o ispunjavanju općih i posebnih uvjeta za suca odgovarajućeg
suda. Prije izrade svojeg mišljenja predsjednik suda dužan
je sazvati sjednicu sudačkog vijeća i pribaviti njeno
mišljenje o kandidatima za sudačka mjesta.

Predsjednik suda uz svoje mišljenje dostavlja Ministarstvu
pravosuđa i zapisnik sa sjednice sudačkog vijeća.

Predsjednik suda, predsjednik neposredno višeg suda, iz stavka
1. ovoga članka dužni su traženo mišljenje
dostaviti najkasnije u roku od 60 dana. Ako mišljenje ne
bude dostavljeno ministar će pravosuđa u daljnjem roku
od 15 dana zatražiti dostavu mišljenja. Ako ni u tom
roku mišljenje ne bude dostavljeno ministar će pravosuđa
podnijeti Vijeću listu kandidata koji ispunjavaju uvjete
za imenovanje predsjednika suda ili sudaca bez njihova mišljenja.

Kod imenovanja sudaca u viši sud predsjednik suda dužan
je uz mišljenje dostaviti i ocjenu obnašanja sudačke
dužnosti izdanu sukladno Zakonu o sudovima.

Na osnovi mišljenja i podataka iz stavka 1. ovoga članka
kao i podataka s kojima raspolaže Ministarstvo pravosuđa,
ministar pravosuđa podnosi Vijeću listu kandidata koji
ispunjavaju uvjete za imenovanje predsjednika suda ili sudaca
sa svojim mišljenjem. Uz listu kandidata ministar pravosuđa
izvješćuje Vijeće o svim prijavljenim kandidatima.

Ako ministar pravosuđa bez opravdanog razloga ne objavi oglas
za slobodno mjesto u roku od 30 dana od dostave prijedloga ovlaštenog
predlagatelja ili u roku od 30 dana po isteku roka iz stavka 9.
ovoga članka ne dostavi Vijeću listu kandidata koji
ispunjavaju uvjete za imenovanje predsjednika suda ili sudaca
sa svojim mišljenjem te izvješće o svim prijavljenim
kandidatima, predsjednik će Vrhovnog suda Republike Hrvatske
o tomu obavijestiti predsjednika Vlade Republike Hrvatske.«

Članak 8.

U članku 19. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji
glasi:

»Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske prisegu daje
pred Predsjednikom Republike Hrvatske.«

Dosadašnji stavci 2. i 3. postaju stavci 3. i 4.

Članak 9.

U Glavi V. članci 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27.,
28., 29. i 30. mijenjaju se i glase:

»1) STEGOVNA ODGOVORNOST I KAZNE

*Članak 20.*

Predsjednik suda, sudac ili državnoodvjetnički dužnosnik
odgovara za počinjena stegovna djela.

Stegovna djela jesu:

1. povreda službene tajne u svezi s obavljanjem sudačke,
odnosno državnoodvjetničke dužnosti,

2. zlouporaba položaja ili prekoračenja službene
ovlasti,

3. neopravdano neobavljanje ili neuredno obavljanje dužnosti
predsjednika suda, sudačke, odnosno državnoodvjetničke
dužnosti kroz dulje vrijeme,

4. obavljanje službe, poslova ili djelatnosti nespojivih
sa sudačkom dužnošću, bez prethodnoga pisanog
odobrenja predsjednika suda,

5. nepostupanje državnog odvjetnika po obvezatnoj uputi višeg
državnog odvjetnika,

6. izazivanje poremećaja u radu suda koji znatno utječu
na djelovanje sudbene vlasti,

7. nedavanje mišljenja o prijavljenim kandidatima u propisanom
roku,

8. nanošenje štete ugledu suda ili sudačke dužnosti
na drugi način.

*Članak 21.*

Za počinjena stegovna djela mogu se izreći sljedeće
stegovne kazne:

1. ukor,

2. novčana kazna do jedne trećine plaće ostvarene
u prethodnom mjesecu kroz najdulje šest mjeseci,

3. zastoj u promaknuću do tri godine,

4. razrješenje od dužnosti.

Kazna iz točke 4. stavka 1. ovoga članka može
se izreći samo za stegovno djelo iz članka 20. ovoga
Zakona ako je počinjeno pod naročito teškim
okolnostima i uz naročitu upornost predsjednika suda, suca
ili državnoodvjetničkog dužnosnika.

Kod izricanja kazne za stegovno djelo uzima se u obzir osobito:
težina povrede i nastale posljedice, stupanj odgovornosti,
okolnosti pod kojima je stegovno djelo učinjeno, raniji
rad i ponašanje predsjednika suda, suca odnosno državnoodvjetničkog
dužnosnika i druge okolnosti koje utječu na izricanje
kazne.

Pri odlučivanju o odgovornosti i kazni za stegovno djelo
na odgovarajući se način primjenjuju odredbe Kaznenog
zakona.

O izrečenoj se kazni u roku od 24 sata obavještava
predsjednik i sudačko vijeće suda u kojem sudac obavlja
sudačku dužnost, državno odvjetništvo u
kojem obavlja državnoodvjetničku dužnost, te
Ministarstvo pravosuđa koje vodi evidenciju o izrečenim
kaznama.

*Članak 22.*

Stegovni postupak ne smije se pokrenuti nakon šest mjeseci
od saznanja za počinjeno stegovno djelo i počinitelja,
odnosno dvije godine od počinjenoga stegovnog djela.

Ako stegovno djelo povlači kaznenu odgovornost stegovni
postupak smije se pokrenuti u vremenu u kojem zastarijeva pokretanje
kaznenog postupka, pod uvjetom da je taj postupak pokrenut.

Izvršenje stegovne kazne zastarijeva za godinu dana od njezine
pravomoćnosti.

Kazna ukora briše se iz evidencije po službenoj dužnosti
nakon dvije godine od dana pravomoćnosti odluke kojom je
izrečena, a novčana kazna nakon tri godine.

2) TIJELA STEGOVNOG POSTUPKA

*Članak 23.*

U stegovnom postupku u prvom stupnju odlučuje stegovni
sud Vijeća sastavljen od predsjednika i dva člana
Vijeća.

Ako se stegovni postupak vodi protiv suca, predsjednik i članovi
stegovnog suda Vijeća su suci - članovi Vijeća,
a kad se stegovni postupak vodi protiv državnoodvjetničkog
dužnosnika, predsjednik stegovnog suda Vijeća je član
Vijeća iz reda sudaca a članovi su iz reda državnoodvjetničkih
dužnosnika - članova Vijeća.

Ako se stegovni postupak vodi protiv člana Vijeća,
taj je član izuzet od odlučivanja u stegovnom postupku.

O žalbi protiv odluka stegovnog suda iz stavka 1. ovoga članka
odlučuje Vijeće, ali bez članova stegovnog
suda.

O zahtjevu za zaštitu protiv odluke kojom je izrečena
ili potvrđena kazna razrješenja od sudačke dužnosti,
odlučuje Županijski dom Hrvatskoga državnog sabora.

*Članak 24.*

Zahtjev za pokretanje postupka zbog počinjenoga stegovnog
djela može podnijeti:

- za suca, predsjednik suda; predsjednik neposredno višeg
suda; predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske ili ministar
pravosuđa,

- za predsjednika suda, predsjednik neposredno višeg suda;
predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske ili ministar pravosuđa,

- za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, Opća
sjednica Vrhovnog suda Republike Hrvatske ili ministar pravosuđa.

Zahtjev za pokretanje postupka pred stegovnim sudom ili Vijećem
zastupa ovlašteni podnositelj iz stavka 1. ovoga članka
ili osoba koju on ovlasti.

Istražne radnje u pripremnom postupku obavlja predsjednik
suda ili sudac kojeg on odredi, a ako se postupak vodi protiv
predsjednika suda, predsjednik neposredno višeg suda ili
sudac kojeg on odredi.

Ako sud nema predsjednika, istražne radnje u pripremnom postupku
obavlja sudac koji zamjenjuje predsjednika suda određen godišnjim
rasporedom poslova.

3) TIJEK STEGOVNOG POSTUPKA

*Članak 25.*

Kada ovlašteni podnositelj zahtjeva ustanovi da postoji osnovana
sumnja da je predsjednik suda, odnosno sudac počinio stegovno
djelo, podnijet će Vijeću pisani zahtjev. Zahtjev
sadrži osobne podatke o predsjedniku suda, odnosno sucu čija
se stegovna odgovornost traži, opis stegovnog djela, prijedlog
za izricanje određene stegovne kazne te obrazloženje
iz kojeg proizlazi osnovanost sumnje.

Odmah nakon primitka zahtjeva, predsjednik stegovnog suda kojeg
odredi Vijeće, zakazat će ročište na koje
će pozvati predsjednika suda, odnosno suca i podnositelja
zahtjeva. Predsjednika suda, odnosno suca protiv kojeg je podnesen
zahtjev za pokretanje stegovnog postupka, upozorit će se
u pozivu da na ročištu može biti nazočan
i njegov branitelj.

Ročište je nejavno osim ako predsjednik suda, odnosno
sudac protiv kojeg je zahtjev podnesen, ne zatraži drukčije.

Ako nakon ispitivanja predsjednika suda, odnosno suca, stegovni
sud ustanovi da postoji osnovana sumnja da je počinjeno
stegovno djelo, donijet će odluku o pokretanju stegovnog
postupka. U takvom slučaju može zatražiti i poduzimanje
određenih istražnih radnji od predsjednika suda ili suca
kojeg on odredi, a ako se postupak vodi protiv predsjednika suda,
od predsjednika neposredno višeg suda ili suca kojeg on odredi.

Protiv odluke o pokretanju stegovnog postupka nije dopuštena
posebna žalba.

Ako stegovni sud nije suglasan sa zahtjevom za pokretanje stegovnog
postupka, zatražit će da o pokretanju stegovnog postupka
odluči Vijeće. Odluka Vijeća je konačna.

*Članak 26.*

Ako je ovlašteni predlagatelj u zahtjevu predložio izricanje
stegovne kazne razrješenje od dužnosti, stegovni će
sud bez odgode odlučiti o privremenom udaljenju od obavljanja
dužnosti.

Protiv odluke o privremenom udaljenju od obavljanja dužnosti,
koja mora biti u pisanom obliku i s obrazloženjem, predsjednik
suda, odnosno sudac može u roku od osam dana po primitku,
izjaviti žalbu Vijeću. Žalba ne odgađa izvršenje
odluke o privremenom udaljenju od obavljanja dužnosti.

Privremeno udaljenje od obavljanja dužnosti određuje
se na rok od tri mjeseca; po proteku toga roka može ga Vijeće,
iz opravdanih razloga, na jednak način produljiti za daljnja
tri mjeseca. Sveukupno ono može trajati do pravomoćnog
okončanja stegovnog postupka, ali tako da se nakon donošenja
oslobađajuće odluke pred stegovnim sudom u prvom stupnju
o njemu uvijek mora ponovno odlučiti.

*Članak 27.*

Nakon što predsjednik suda ili sudac kojeg on ovlasti obavi
istražne radnje, ovlašteni podnositelj može izmijeniti
ili dopuniti zahtjev i dostaviti ga stegovnom sudu radi određivanja
rasprave. Predsjednik stegovnog suda će zakazati raspravu
najkasnije u roku od 15 dana po primitku zahtjeva. Na raspravu
će pozvati ovlaštenog podnositelja zahtjeva, suca i
njegova branitelja te predsjednika suda u kojem sudac obavlja
dužnost, ako on nije podnositelj zahtjeva.

Članovi sudačkog vijeća suda u kojem sudac
obavlja dužnost mogu zatražiti da ih se pozove na raspravu.

Prije rasprave predsjednik stegovnog suda izdvojit će iz
spisa sve dokaze na kojima se ne može temeljiti odluka u
stegovnom postupku.

*Članak 28.*

Rasprava se pred stegovnim sudom može održati ako su
nazočni ovlašteni podnositelj zahtjeva, branitelj
suca te stegovni sud u punom sastavu. U slučaju neopravdanog
izostanka ovlaštenog podnositelja zahtjeva, predsjednik stegovnog
suda će o tome izvijestiti njemu nadređeno tijelo.

Javnost će se isključiti s glasovanja i donošenja
odluke o stegovnoj odgovornosti. Odluka će se uvijek javno
proglasiti.

Odluka stegovnog suda kojom se utvrđuje da je predsjednik
suda, odnosno sudac stegovno odgovoran i kojom mu se izriče
stegovna kazna može se odnositi samo na stegovno djelo i
osobu koje je podnositelj zahtjeva označio u podnesenom
ili na raspravi izmijenjenom zahtjevu.

Odluku stegovnog suda o stegovnoj odgovornosti izrađuje predsjednik
stegovnog suda. Odluka mora biti izrađena i otpremljena strankama
u roku od 15 dana nakon njezina donošenja.

*Članak 29.*

Protiv odluke stegovnog suda o stegovnoj odgovornosti, stranke
mogu izjaviti žalbu Vijeću u roku od osam dana po njezinom
primitku.

U korist suca žalbu može izjaviti i predsjednik suda
u kojem je zaposlen.

Žalba se podnosi u pisanom obliku.

Žalba odgađa izvršenje odluke.

*Članak 30.*

Stegovni postupak provodi se odgovarajućom primjenom odredaba
Zakona o kaznenom postupku, ako ovim Zakonom nije drukčije
određeno.

U stegovnom postupku ne plaćaju se pristojbe a troškove
postupka snosi sud u kojem predsjednik suda ili sudac obavlja
dužnost.«

Članak 10.

U članku 31. stavak 4. i 5. brišu se.

Članak 11.

U članku 37. stavku 3. riječi: »Vlade Republike
Hrvatske« zamjenjuju se riječima: »Županijskog
doma Hrvatskoga državnog sabora«.

Članak 12.

U članku 38. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji
glasi:

»Državni odvjetnik Republike Hrvatske prisegu daje pred
Predsjednikom Republike Hrvatske.«

Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.

Članak 13.

U članku 39. stavku 2. riječi: »Vlada Republike
Hrvatske« zamjenjuju se riječima: »ministar pravosuđa«.

Članak 14.

U cijelom tekstu Zakona riječi: »Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske« i »Županijski dom
Sabora Republike Hrvatske« zamjenjuju se riječima:
»Zastupnički dom Hrvatskoga državnog sabora«
i »Županijski dom Hrvatskoga državnog sabora«
u odgovarajućem padežu.

U cijelom tekstu Zakona riječ: »disciplinski«
zamjenjuje se riječju: »stegovni« u odgovarajućem
padežu.

Članak 15.

Vijeće je dužno osnovati stručnu službu
u roku od tri mjeseca sukladno Poslovniku o radu Vijeća.

Na položaj, prava, obveze i odgovornosti službenika
i namještenika u stručnoj službi primjenjuje
se Zakon o državnim službenicima i namještenicima
i o plaćama nositelja pravosudnih dužnosti.

Do početka rada stručne službe Vijeća
administrativne, tehničke i računovodstvene poslove
obavljat će Ministarstvo pravosuđa.

Članak 16.

Postupci imenovanja i razrješenja sudaca, kao i stegovni
postupci, započeti prije stupanja na snagu ovoga Zakona
dovršit će se po propisima koji su bili na snazi do
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Imenovanje i razrješenje sudaca po odredbama ovoga Zakona
provest će se u onim slučajevima kad je oglas za
popunu slobodnoga sudačkog mjesta objavljen ili zahtjev
za razrješenje suca podnesen nakon stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Vijeće će Poslovnik o radu Vijeća uskladiti
s odredbama ovoga Zakona u roku od 3 mjeseca od stupanja na snagu
Zakona.

Članak 17.

Ovlašćuje se Odbor za zakonodavstvo Zastupničkog
doma Hrvatskoga državnog sabora da utvrdi i izda pročišćeni
tekst Zakona o Državnom sudbenom vijeću.

Članak 18.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 700-01/94-01/03
Zagreb, 7. svibnja 1999.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Potpredsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**Vladimir Šeks, dipl. iur.,** v. r.

Zakon, NN 49/1999-937