## Odluka i rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-240. od 26

### NN 58/1999 (9.6.1999.), Odluka i rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-II-240. od 26

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jadranko Crniæ,
predsjednik Suda te suci Zdravko Bartovèak, dr. Nikola
Filipoviæ, Ante Jelaviæ Mitroviæ, mr. Vojislav
Kuèekoviæ, Jurica Malèiæ, mr. Hrvoje
Momèinoviæ, Ivan Marijan Severinac, Milan Vukoviæ
i Mladen Žuvela, odluèujuæi o prijedlogu za
ocjenu ustavnosti i zakonitosti, na sjednici održanoj dana
26. svibnja 1999. godine, donio je

## ODLUKU i RJEŠENJE

I. Pokreæe se postupak za ocjenu ustavnosti i zakonitosti
odredbe èlanka 1. stavka 3. i odredbe èlanka 7.
Odluke o odreðivanju naknade vlasnicima nekretnina u neposrednoj
blizini graðevina namijenjenih za postupanje s otpadom i naknade
jedinicama lokalne samouprave (»Službeni glasnik Sisaèko-moslavaèke
županije«, broj 19/98) i te se odredbe ukidaju.

II. Ne prihvaæa se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu
ustavnosti i zakonitosti odredbe èlanka 1. stavaka 1. i
2. Odluke o odreðivanju naknade vlasnicima nekretnina u neposrednoj
blizini graðevina namijenjenih za postupanje s otpadom i naknade
jedinicama lokalne samouprave (»Službeni glasnik Sisaèko-moslavaèke
županije«, broj 19/98).

III. Ova odluka i rješenje objavit æe se u »Narodnim
novinama« i »Službenom glasniku Sisaèko-moslavaèke
županije«.

Obrazloženje

I.

Prijedlog radi pokretanja postupka ocjene ustavnosti i zakonitosti
odredaba navedenih u izreci podnio je Zorko Kostanjšek iz
Siska.

Podnositelj prijedlog obrazlaže istièuæi da
je odredba èlanka 1. osporene Odluke u suprotnosti s èlankom
48. stavka 5. Zakona u otpadu (»Narodne novine«, broj
34/95), koji propisuje da mjerila, postupak i naèin odreðivanja
iznosa naknade te naèin isplate te naknade, odreðuje
skupština županije, odnosno Grada Zagreba.

Za odredbu èlanka 7. iste Odluke podnositelj smatra da
je u nesuglasju s èlankom 2. stavkom 3. i èlankom
9. stavcima 1., 2. i 3. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim
pravima (»Narodne novine«, broj 91/96). Èlanak
2. stavak 3. tog Zakona propisuje da su nekretnine èestice
zemljine površine, zajedno sa svime što je sa zemljištem
trajno spojeno na površini ili ispod nje, ako zakonom nije
drugaèije odreðeno. Èlanak 9. stavak 1. istog
Zakona, pojam nekretnine definira na naèin da pojedinaènu
nekretninu èini zemljišna èestica, ukljuèujuæi
i sve što je s njom razmjerno trajno povezano na njezinoj
površini ili ispod nje; ali kad je više zemljišnih
èestica upisano u zemljišnoj knjizi u isti zemljišnoknjižni
uložak, one su pravno sjedinjene u jedno tijelo koje je kao
takvo jedna nekretnina. Stavkom 2. istog èlanka odreðuje
se da su trava, drveæe, plodovi i sve upotrebljive stvari
koje zemlja raða na svojoj površini dijelovi te nekretnine
sve dok se od zemlje ne odvoje, a stavkom 3. nastavno je propisano
da sve što je na površini zemlje, iznad ili ispod nje
izgraðeno, na njoj nadograðeno ili bilo kako drugaèije
s njom trajno spojeno, dio je te nekretnine sve dok se od nje
ne odvoji.

Podnositelj istièe da je nesuglasje navedenih odredaba
èlanaka osporene Odluke sa zakonom razvidno veæ samom
usporedbom njihova sadržaja s citiranim èlancima Zakona
o vlasništvu i drugim stvarnim pravima i Zakona o otpadu.
Istodobno navodi da su osporeni èlanci Odluke u nesuglasju
i s Ustavom Republike Hrvatske jer bi njihovom primjenom bile
povrijeðene najviše vrednote ustavnog poretka Republike
Hrvatske: iz èlanka 3. Ustava (jednakost, poštivanje
prava èovjeka, nepovredivost vlasništva, oèuvanje
prirode i èovjekova okoliša i vladavina prava), ustavna
odredba iz èlanka 5. stavka 1. Ustava, da zakoni moraju
biti u suglasju, s Ustavom, a drugi propisi i s Ustavom i sa zakonom
te odredbe iz èlanka 14. stavka 2. koji propisuje da su
svi pred zakonom jednaki.

II.

U skladu s odredbom èlanka 40. stavka 1. Poslovnika Ustavnog
suda Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 29/94)
prijedlog je dostavljen na odgovor Županijskoj skupštini
Sisaèko-moslavaèke županije, kao donositelju
osporene Odluke.

Dostavljenim oèitovanjem na prijedlog podnositelja, župan
Sisaèko-moslavaèke županije u bitnome navodi
da je osporenu Odluku, pozivom na odredbu èlanka 48. stavak
5. Zakona o otpadu, donijela Županijska skupština Sisaèko-moslavaèke
županije, uvažavajuæi mišljenja struènjaka
koji se bave problematikom prostornog ureðenja, zaštite
okoliša i privrednika. Za utvrðivanje visine naknade
usvojena je jednostavna formula izraèuna, koja ovisi o
utvrðenim parametrima odreðivanja zone utjecaja, koeficijenta
zona, bodova za graðevinu i vrijednosti boda, s time da je
potrebno posebno utvrditi da li se naknada odnosi na vlasnike
nekretnina koji žive u zonama utjecaja ili koji u zoni utjecaja
obavljaju neku djelatnost.

U pogledu nekretnina koje se nalaze u zoni utjecaja, a za koje
se njihovim vlasnicima isplaæuje naknada, oèitovanjem
se navodi da je odredbom èlanka 7. osporene Odluke definirano
na koje se nekretnine Odluka odnosi, odnosno za koje se nekretnine
naknada ne izraèunava. Naime, donositelj osporene Odluke
smatra da graðevine za odlaganje otpada imaju toliki utjecaj
da je naknada opravdana samo za one nekretnine koje su za sada
obuhvaæene Odlukom, a ukoliko se utvrde opravdani razlozi
i provedena istraživanja dokažu osnovanu potrebu, Odluka
se može proširiti i na poljoprivredna zemljišta,
šume i sl.

III.

Prijedlog podnositelja, kojim se osporava ustavnost i zakonitost
odredbe èlanka 1. stavka 3. i odredbe èlanka 7.
Odluke o odreðivanju naknade vlasnicima nekretnina u neposrednoj
blizini graðevina namijenjenih za postupanje s otpadom i naknade
jedinicama lokalne samouprave, je osnovan.

Osporene odredbe glase:

Èlanak 1.

Ovom Odlukom se utvrðuju mjerila, postupak i naèin
odreðivanja iznosa naknade za umanjenje tržišne
vrijednosti nekretnina, te naèin isplate vlasnicima nekretnina
u blizini graðevina za skladištenje, obraðivanje
ili odlaganje otpada, te naknade jedinicama lokalne samouprave
na èijem se podruèju nalaze takve graðevine.

Ova Odluka ne odnosi se na postupanje s radioaktivnim otpadom.

Pod nekretninama u smislu ove Odluke smatraju se graðevinski
objekti sukladno èlanku 7. ove Odluke.

Èlanak 7.

Pravo na naknadu za umanjenje tržišne vrijednosti nekretnine
u neposrednoj blizini graðevina iz èlanka 2. ove Odluke
utvrðuje se rješenjem županijskog tijela nadležnog
za poslove zaštite okoliša, a na zahtjev vlasnika nekretnine.

Pravo na naknadu imaju samo vlasnici nekretnina koje su ucrtane
i upisane u katastarskim planovima ili zemljišnim knjigama
za èiju gradnju je potrebno ishoditi lokacijsku ili graðevinsku
dozvolu, a nalaze se u zonama utjecaja iz èlanka 3. ove
Odluke.

Zahtjevu za isplatu naknade prilažu se:

- dokaz o postojanju graðevinske dozvole

- kopija katastarskog plana (u izvorniku)

- vlasnièki list ili drugi dokument kojim se dokazuje vlasništvo
nad nekretninom (u izvorniku)

- elaborat procjene tržišne vrijednosti nekretnine (u
izvorniku).

Prilozi uz zahtjev ne smiju biti stariji od 6 mjeseci od dana
izdavanja istih.

Vlasnici nekretnina, u smislu ove Odluke, u kojima se obavlja
djelatnost proizvodnje i skladištenja imaju pravo na 30%
iznosa naknade.

Za sve ostale nekretnine ne utvrðuje se iznos naknade.

Odredbom èlanka 14. osporene Odluke odreðeno je da
odluka stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Službenom
glasniku Sisaèko-moslavaèke županije«,
a primjenjivat æe se od 1. sijeènja 2000. godine.

Odredbom èlanka 1. stavkom 3. i èlanka 7. osporene
Odluke, kao nekretnine èijim se vlasnicima isplaæuje
naknada, zbog njihova položaja u blizini graðevina za
skladištenje, obraðivanje ili odlaganje otpada, obuhvaæene
su samo one nekretnine koje su ucrtane ili upisane u katastarskim
planovima i zemljišnim knjigama i za èiju gradnju
je potrebno ishoditi lokacijsku i graðevinsku dozvolu. Navedeno
je, takoðer i sve što je potrebno priložiti uz zahtjev
za isplatu naknade, iz èega se zakljuèuje da se
pravo na isplatu naknade priznaje samo onim vlasnicima nekretnina
na èijem zemljištu se nalaze izgraðeni objekti.

Osporenim odredbama Odluke u nejednaki položaj dovedeni su
oni vlasnici nekretnina na èijem zemljištu se ne nalaze
izgraðeni objekti (vlasnici poljoprivrednih imanja, pašnjaka,
livada, šuma i sl.), èime je povrijeðena jednakost,
poštivanje prava èovjeka, nepovredivost vlasništva,
oèuvanje prirode i èovjekova okoliša i vladavina
prava kao jedne su od najviših vrednota ustavnog poretka
Republike Hrvatske propisane odredbom èlanka 3. i ustavno
jamstvo jednakosti svih pred zakonom propisano odredbom èlanka
14. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske.

Odreðivanjem što se smatra nekretninom iz osporene Odluke,
u nesuglasju je sa zakonskim definiranjem pojma nekretnine u smislu
èlanka 2. stavka 3. i èlanka 9. stavaka 1. do 3.
Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima i u nesuglasju
s temeljnom ustavnom odredbom èlanka 5. stavka 1. koja
propisuje da zakoni moraju biti u suglasju s Ustavom, a drugi
propisi i s Ustavom i sa zakonom.

IV.

Prijedlog podnositelja kojim se osporava ustavnost i zakonitost
odredbe èlanka 1. stavaka 1. i 2. Odluke o odreðivanju
naknade vlasnicima nekretnina u neposrednoj blizini graðevina
namijenjenih za postupanje s otpadom i naknade jedinicama lokalne
samouprave, nije osnovan.

Odredbom èlanka 1. stavaka 1. i 2. osporene Odluke utvrðena
su mjerila, postupak i naèin odreðivanja iznosa naknade
za umanjenje tržišne vrijednosti nekretnine, a èlankom
48. stavkom 5. Zakona o otpadu propisano je da ta mjerila, postupak
i naèin odreðivanja iznosa naknade utvrðuje skupština
županije. Formula za izraèun naknade objašnjena
je uvodno citiranim oèitovanjem Županijske skupštine
Sisaèko-moslavaèke županije.

Slijedom navedenog, Ustavni sud je utvrdio da odredbom èlanka
1. stavaka 1. i 2. osporene Odluke, nisu povrijeðene ustavne
odredbe i ustavno pravo na koje ukazuje podnositelj.

V.

Na temelju odredbe èlanka 22. stavka 1. Ustavnog zakona
o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«,
broj 13/91, nastavno: Ustavni zakon) u svezi s èlankom
45. Poslovnika Ustavnog suda Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, broj 29/94), donijeta je odluka pod toèkom
I. izreke i rješenje pod toèkom II. izreke.

Objava ove odluke i rješenja temelji se na odredbi èlanka
20. Ustavnog zakona.

Broj: U-II-240/1999
Zagreb, 26. svibnja 1999.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**Jadranko Crniæ,** v. r.

Odluka, NN 58/1999-1084