## Pravilnik o postupku za otvaranje carinsko-smještajnih prostora ili prostorija, mjerama carinskog nadzora i načinu vođenja evidencije

### NN 63/1992 (7.10.1992.), Pravilnik o postupku za otvaranje carinsko-smještajnih prostora ili prostorija, mjerama carinskog nadzora i načinu vođenja evidencije

# CARINSKA UPRAVA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 223. stavak 2. Carinskog zakona ("Narodne novine",
br. 53A/91, 33/92, 40/92 i 61/92). direktor Carinske uprave Republike Hrvatske
donosi

## PRAVII.NIK

### o postupku za otvaranje carinsko-smještajnih prostora ili prostorija, mjerama carinskog nadzora i načinu vođenja evidencije

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuje postupak za otvaranje željezničko-carinskih
skladišta, carinskih skladišta. carinskih smjestišta, specijaliziranih
skladišta strane robe i robe domače proizvodnje, centralnih skadišta i
konsignacijskih skladišta. način provođenja mjera carinskog nadzora nad
robom smještenom u ta skladišta, smjestišta i druge prostorije i prostore,
način vođenja evidencije o toj robi, kao i poseban postupak carinjenja
robe smještene u konsignacijska skladišta.

I. ŽEIJEZNIČKO-CARINSKA SKLADIŠTA

Članak 2.

Željeznički kolodvor podnosi carinarnici zahtjev za otvaranje željezničko-carinskog
skladišta i uz zahtjev prilaže:

1) akt ovlaštenog upravnog tijela za upotrebu prostorija ili prostora
za skladište,

2) skicu i tehnički opis prostorija ili prostora namijenjenih za skladište.

Članak 3.

Prije davanja odobrenja za otvaranje željezničko-carinskog skladišta,
carinarnica određuje komisiju, koja pregledom prostorija ili prostora namijenjenih
za skladište utvrđuje da li su te prostorije ili prostori pogodni za smještaj
carinske robe i da li su osigurani uvjeti za provođenje mjera carinskog
nadzora.

Komisija iz stavka 1. ovog članka sastoji se od predsjednika i jednog
člana koje određuje carinarnica od djelatnika carinarnice, a jednog člana
određuje željeznički kolodvor.

Komisija o svom nalazu sastavlja zapisnik u tri primjerka, od kojih
dva primjerka zadržava carinarnica, a treći dostavlja podnositelju zahtjeva.

Komisija može zahtijevati da svaki ulaz u željezničko-carinsko skladište
mora imati dvije različite brave i u tom slučaju ključ jedne brave drži
carinarnica, a druge željeznički kolodvor.

Na temelju podnijetog zahtjeva, priloženih isprava i nalaza komisije
ovlaštena carinarnica donosi rješenje.

Članak 4.

U željezničko-carinsko skladište roba se smješta na temelju carinske
prijave za uvoz i provoz robe, odnosno izvozne carinske deklaracije.

Za robu smještenu u željezničko-carinsko skladište željeznićki kolodvor
vodi evidenciju (skladišnu knjigu. kartoteku s podacima iz skladišne knjige
ili na drugi način).

Posjednik željezničko-carinskog skladišta dužan je smjestiti robu u
skladište, odvojeno prema ispravama na temelju kojih se unosi u evidenciju,
i vidno je obilježiti odgovarajučim natpisom (broj carinske prijave za
uvoz i provoz robe i dr.).

Članak 5.

Roba smještena u željezničko-carinsko skladište može se podići po izvršenom
carinjenju, ako se upučuje drugoj carinarnici i ako carinarnica odobri
smještaj te robe na neko drugo mjesto izvan željezničko-carinskog skladišta
prije isteka roka ležanja ili ako se roba vraća u inozemstvo.

U slučajevima iz stavka 1. ovog članka, posjednik željezničko-carinskog
skladišta upisuje u odgovarajuću rubriku skladišne knjige, odnosno kartoteke,
broj i datum isprave na temelju koje je roba podignuta iz željezničko-carinskog
skladišta.

II. CARINSKA SKLADIŠTA

Članak 6.

Poduzeće upisano u sudski registar za obavljanje vanjsko-trgovinskih
poslova, vezanih za usluge uskladištenja robe, uz zahtjev za otvaranje
carinskog skladišta prilaže carinarnici:

1) akt iz sudskog registra o predmetu vanjsko-trgovinskog poslovanja,

2) akt ovlaštenog upravnog tijela za upotrebu prostorija ili prostora
za skladište.

3) skicu i tehnički opis prostorija ili prostora za skladište,

4) skicu i tehnički opis prostorije s popisom inventara što je potrebno
za provođenje mjera carinskog nadzora i carinjenja robe u skladištu.

Članak 7.

Prije davanja odobrenja, za otvaranje carinskog skladišta, carinarnica
određuje komisiju, koja pregledom prostorija ili prostora namijenjenih
za carinsko skladište utvrđuje da li su te prostorije ili prostori pogodni
za smještaj carinske robe i jesu li osigurani uvjeti za provođenje mjera
carinskog nadzora.

Komisija iz stavka 2. ovog članka sastoji se od predsjednika i dva člana
koje carinarnica određuje od djelatnika carinarnice.

Komisija o svom nalazu sastavlja zapisnik, u tri primjerka, od kojih
dva primjerka zadržava carinarnica, a treći se dostavlja podnositelju zahtjeva.

Komisija može zahtijevati da svaki ulaz u carinsko skladište mora biti
pod neposrednim carinskim nadzorom ili mora imati dvije različite brave.
U tom slučaju, ključ jedne brave drži carinarnica, a druge posjednik skladišta.

Na temelju podnijetog zahtjeva, priloženih isprava i nalaza komisije
ovlaštena carinarnica donosi rješenje.

Članak 8.

Uvjeti pod kojima se carinarnici stavljaju na raspolaganje prostorije
i inventar potrebni za provođenje mjera carinskog nadzora i carinjenja
u carinskom skladištu, uređuju se posebnim ugovorom izmedu posjednika skladišta
i carinarnice.

Članak 9.

Carinsko skladište mora biti obilježeno pločom s natpisom: "Carinsko
skladište" i nazivom posjednika skladišta.

Posjednik skladišta može tražiti od Carinarnice da određeni odvojeni
ili ograđeni dio skladišnog prostora mora na ulazu imati dvije različite
brave. U tom slučaju, ključ jedne brave drži carinarnica, a druge posjednik
skladišta.

Članak 10.

Na otvoreni prostor carinshog skladišta može se smještati glomazna i
kabasta roba, te roba koja zbog svojih svojstava nije pogodna za smještaj
u zatvoreni prostor i dr.

Posjednik skladišta dužan je robu iz stavka 1. ovog članka smjestiti
odvojeno i vidno je obilježiti odgovarajućim natpisom (broj carinske prijave
za uvoz i provoz robe i dr.).

Članak 11.

Smještaj robe u carinsko skladište vrši se:

1) u slučaju istovara robe iz broda - na temelju manifesta, odnosno
izvoda iz manifesta, a u slučaju prijenosa i smještaja robe u carinsko
skladište izvan luke ili slobodne zone - na temelju carinske prijave za
uvoz i provoz robe (članak 129. Carinskog zakona),

2) u slučaju istovara robe iz zrakoplova - na temelju manifesta ili
izvoda iz manifesta (članak 178. Carinskog zakona), a u slučaju prijenosa
i smještaja robe u carinsko skladište - na temelju carinske prijave za
uvoz i provoz robe,

3) u slučaju smještaja robe upučene u skladište - na temelju carinske
prijave za uvoz i provoz robe,

4) u slučaju smještaja u skladište ostale robe prispjele iz inozemstva
- na temelju carinske prijave za uvoz i provoz robe,

5) u slučaju smještaja robe koja se premješta iz željezničko-carinskog
skladišta, carinskog smjestišta ili drugog carinskog skladišta - na temelju
rješenja carinarnice i carinske prijave za uvoz i provoz robe,

6) u slučaju smještaja domače robe ocarinjene za izvoz

- na temelju carinske prijave za izvoz i provoz robe.

Članak 12.

Poslije izvršenja neke od radnji iz članka 207. stavak 7. Carinskog
zakona. posjednik skladišta dužan je sastaviti zapisnik u dva primjerka,
u koji unosi podatke o izvršenoj radnji. Zapisnik ovjerava carinarnica,
ukoliko je bio prisutan carinski djelatnik, te jedan primjerak zadržava.
a drugi prilaže evidenciji o robi koja se vodi u carinskom skladištu.

Članak 13.

Uvozna neocarinjena roba smještena u carinskom skladištu može se:

1) uvozno ocariniti,

2) uputiti drugoj caringrnici,

3) prenijeti u drugo carinsko skladište, carinsko smjestište, konsignacijsko
skladište ili slobodnu zonu,

4) uputiti na međunarodne sajmove ili izložbe,

5) vratiti u inozemstvo.

Domaća roba ocarinjena za izvoz smještena u carinsko skladište može
se:

1) uputiti u inozemstvo,

2) prenijeti u drugo carinsko skladište ili slobodnu zonu,

3) zadržati u Republici Hrvatskoj.

Roba u provozu smještena u carinskom skladištu može se:

1) uputiti u inozemstvo,

2) prenijeti u drugo carinsko skladište ili slobodnu zonu,

3) uvozno ocariniti.

Domaća roba namijenjena izvozu smještena u carinsko skladište može se:

1) izvozno ocariniti,

2) prenijeti u drugo carinsko skladište ili slobodnu zonu,

3) zadržati u Republici Hrvatskoj.

Članak 14.

Za robu smještenu u carinsko skladište vodi se evidencija (skladišna
knjiga, kartoteka s podacima iz skladišne knjige ili na drugi način).

III: CARINSKA SMJESTIŠTA

Članak 15.

Poduzeće koje je upisano u sudski registar za obavljanje odgovarajuće
gospodarske djelatnosti uz zahtjev za otvaranje carinskog smjestišta podnosi
carinarnici:

1) izvod iz registra nadležnog suda o predmetu poslovanja,

2) Skicu i tehnički opis prostorija ili prostora namijenjenih za carinsko
smjestište.

Članak 16.

Prije davanja odobrenja za otvaranje carinskog smjestišta, carinarnica
određuje komisiju koja pregledom prostorija ili prostora koji su namijenjeni
za smještaj robe utvrđuje da li su pogodni za smještaj robe i jesu li osigurani
uvjeti za provođenje mjera carinskog nadzora.

Komisiju iz stavka 1. ovog članka sačinjavaju predsjednik i dva člana
koje carinarnica određuje od djelatnika carinarnice.

Komisija o nalazu sastavlja zapisnik u tri primjerka, od kojih dva zadržava
carinarnica, a jedan predaje podnositelju zahtjeva.

Komisija može zahtijevati da svaki ulaz u carinsko smjestište mora imati
dvije različite brave. U tom slučaju, ključ jedne brave drži carinarnica,
a druge posjednik carinskog smjestišta.

Na temelju podnijetog zahtjeva priloženih isprava i nalaza komisije
ovlaštena carinarnica donosi rješenje.

Članak 17.

Uvozna roba se smješta u carinsko smjestište na temelju carinske prijave
za uvoz i provoz robe.

Članak 18.

Na uvoznoj robi smještenoj u carinskom smjestištu mogu se po prethodnom
odobrenju carinarnice poduzeti samo one mjere i radnje koje su nužne za
njeno čuvanje.

Članak 19.

Posjednik carinskog smjestišta i carinarnica vode evidenciju za smještenu
uvoznu robu (skladišnu knjigu, kartoteku s podacima iz skladišne knjige
ili na drugi način).

IV. KONSIGNACIJSKA SKLADIŠTA

Članak 20.

Uz zahtjev za otvaranje konsignacijskog skladišta poduzeće registrirano
za zastupanje stranih tvrtki ili prodaju robe s konsignacijskog skladišta
(u daljem tekstu: posjednik skladišta) podnosi:

1) izvod iz registra suda o obavljanju vanjsko-trgovinske djelatnosti
zastupanja stranih tvrtki ili prodaje strane robe s konsignacijskog skladišta;

2) ovjereni prijevod ugovora o zastupanju inozemne tvrtke ili ugovora
o držanju konsignacijskog skladišta

3) akt ovlaštenog upravnog tijela za uporabu prostorija ili prostora
za konsignacijsko skladište,

4) skicu i tehnički opis prostorija ili prostora namijenjenih za konsignacijsko
skladište.

Uz ovjerene prijevode ugovora iz stavka 1. ovog članka posjednik skladišta
podnosi na uvid i njihove izvornike.

Članak 21.

Prije davanja odobrenja za otvaranje konsignacijskog skladišta, komisija
koju određuje carinarnica, pregledom prostorija ili prostora namijenjenih
za konsignacijsko skladište. utvrđuje da li su te prostorije ili prostori
pogodni za smještaj carinske robe i jesu li osigurani uvjeti za provodenje
mjera carinskog nadzora.

Komisija iz stavka 1. ovog članka sastoji se od predsjednika i dva člana
koje carinarnica određuje od djelatnika carinarnice.

O nalazu komisija sastavlja zapisnik u tri primjerka od kojih dva zadržava
carinarnica, a jedan predaje podnositelju zahtjeve

Na temelju podnijetog zahtjeva priloženih isprava i nalaza komisije,
ovlaštena carinarnica donosi rješenje.

Članak 22.

Ako se roba smješta u konsignacijsko skladište u ambalaži inozemnog
vlasništva (na primjer: čelične boce, specijalni kontejneri i sl.) koja
se ne prodaje zajedno s robom, u rješenju o odobrenju za otvaranje konsignacijskog
skladišta moraju se označiti vrsta i vrijednost te ambalaže.

Članak 23.

Ako posjednik skladišta traži proširenje, smanjenje ili preseljenje
konsignacijskog skladišta u druge prostorije ili prostore, uz zahtjev podnosi
skicu i tehnički opis istih namijenjenih za konsignacijsko skladište.

Na postupak iz stavka 1. ovog članka odgovarajuće se primjenjuju odredbe
za otvaranje konsignacijskog skladišta.

Članak 24,

Uz carinsku deklaraciju za smještaj robe u konsignacijsko skladište
posjednik skladišta podnosi:

1) račun inozemne tvrtke,

2) prijevoznu ispravu,

3) specifikaciju - ako roba nije specificirana u računu.

Ako je posebnim propisima određeno podnošenje i drugih isprava (na primjer:
uvjerenje o porijeklu robe, kvaliteti robe i sl.) uz carinsku se deklaraeiju
podnose i te isprave. Za uvoz robe određen posebnim propisima (dozvola,
posebni način uvoza i dr.) posjednik skladišta dužan je uz deklaraciju
i drugu ispravu za smještaj robe podnijeti dokaz o ispunjenim posebnim
uvjetima za uvoz

Članak 25.

Posjednik skladišta dužan je smjestiti robu u konsignacijsko skladište
odvojeno po vrstama

Članak 26.

Evidencija koju vodi posjednik skladišta u smislu članka 218. stavak
2. Carinskog zakona mora sadržavati podatke o posjedniku skladišta i inozemnoj
tvrtki, broj rješenja carinarnice, naziv robe, tarifni broj i tarifnu oznaku,
cijenu, ispravu o knjiženju, broj carinske deklaracije. količinu i vrijednost
robe.

Članak 27.

Podaci o robi unijeti u evidenciju ne smiju se brisati, precrtavati
ili naknadno dopisivati, osim ako carinarnica rješenjem odobri izmjenu
podataka. U tom slučaju broj i datum rješenja i izmijenjeni podaci o robi
unose se u sljedeću slobodnu rubriku.

Precrtavanjem u smislu stavka 1. ovog članka, ne smatraju se precrtavanja
i ispravljanja uobičajena u knjigovodstvu.

Članak 28.

Ako se roba iz konsignacijskog skladišta konačno iznosi, podnosi se
izlazni list konsignacijske robe.

Članak 29.

Ako se roba prenosi u drugo konsignacijsko skladište istog posjednika,
posjednik skladišta dužan je, uz carinsku deklaraciju za smještaj robe
podnijeti carinarnici izlazni list, račun i specifikaciju (ako roba nije
u računu specificirana).

Ako su, u smislu članka 24. ovog pravilnika, prilikom smještaja u konsignacijsko
skladište iz kojeg se roba upućuje podnijete isprave propisane posebnim
propisima (na primjer: uvjerenje o porijeklu robe, kvaliteti robe i sl.),
na izlazni list konsignacijske robe, na temelju kojeg se roba upućuje iz
tog konsignacijskog skladišta u drugo konsignacijsko skladište, mora se
staviti klauzula o podnjetim ispravama (vrsta isprave, rok važenja, ograničenja
i dr.). U tom slučaju, uz carinsku deklaraciju za smještaj robe u konsignacijsko
skladište koja se podnosi u smislu stavka 1. ovog članka, posjednik skladišta
ne podnosi ponovno te prave.

Članak 30.

Ako se roba iznosi iz konsignacijskog skladišta radi smještaja u specijalizirano
skladište strane robe i robe domaće proizvodnje u zrakoplovnoj luci, odnosno
luci ili pristaništu otvorenom za međunarodni promet, evidencija o robi
smještenoj u konsignacijsko skladište razdužuje se na temelju izlaznog
lista konsignacijske robe.

Članak 31.

Ako se roba iznosi iz konsignacijskog skladišta radi opskrbe brodova
koji prometuju s inozemstvom, carinski nadzor nad robom provodi se na temelju
izlaznog lista, a za razduženje evidencije konsignacijskog skladišta podnosi
se izlazni list konsignacijske robe.

Članak 32.

Ako se roba iz konsignacijskog skladišta privremeno iznosi zbog izlaganja
na sajmovima i izložbama, zbog stavljanja u izloge ili izložbene prostore
ili zbog prikazivanja, odnosno demonstriranja, podnosi se izlazni list
za privremeno iznošenje konsignacijshe robe utvrđen propisom o carinskim
ispravama

Izlazni list za privremeno iznošenje konsignacijske robe podnosi se
i za ambalaži inozemnog posjednika koja se prodaje zajedno s robom.

Izlazni list za privremeno iznošenje robe s konsignacijskog skladišta
zbog izlaganja na sajmu ili izložbi podnosi se u tri primjerka. Carinarnica
odobrava iznošenje robe i ovjerava sve primjerke izlaznog lista carinskim
pečatom i potpisom ovlaštenog carinskog djelatnika Jedan primjerak izlaznog
lista zadržava carinarnica, drugi se predaje posjedniku skladišta, a treći
prati robu i predaje se carinskom tijelu u mjestu u kome se održava sajam
ili izložba.

Izlazni list za privremeno iznošenje robe iz konsignacijskog skladišta
zbog izlaganja u izlozima ili izložbenim prostorijama posjednika ili zbog
prikazivanja odnosno demonstriranja podnosi se u dva primjerka. Carinarnica
odobrava iznošenje robe i ovjerava oba primjerka izlaznog lista carinskim
pečatom i potpisom ovlaštenog carinskog djelatnika. Jedan primjerak zadržava
carinarnica, a drugi se predaje posjedniku skladišta

Članak 33.

Ako posjednik skladišta ima organiziranu servisnu službu rezervni dijelovi
koji se izdaju s konsignacijskog skladišta u smislu članka 215. stavak
4. Carinskog zakona mogu se iznijeti iz konsignacijskog skladišta i smjestiti
u servis radi zamjene u garantnom roku. Carinski nadzor nad ovim dijelovima
provodi se na temelju izlaznog lista za privremeno iznošenje konsignacijske
robe.

Ako se zamijenjeni dijelovi koji nisu bili smješteni u konsignacijsko
skladište vraćaju u inozemstvo, ti dijelovi se upučuju izlaznoj carinarnici
carinskom popratnicom.

Ako se zamijenjeni dijelovi predaju carinarnici ili uništavaju pod carinskim
nadzorom, sastavlja se zapisnik koji potpisuju prisutni djelatnici carinarnice
i posjednik skladišta.

Članak 34.

Konačno carinjenje robe prodane s konsignacijskog skladišta vrši se
na obrascu uvozne carinske deklaracije za konačno carinjenje konsignacijske
robe.

Uz carinsku deklaraciju iz stavka 1. ovog članka podnose se: račun,
izdatnica, isprava o izvršenom plaćanju robe posjedniku skladišta i druge
isprave koje se podnose pri uvozu robe. Izdatnica mora sadržavati posebno:
naziv tvrtke, ime i adresu kupca, vrstu, kakvoču, kolićinu i vrijednost
robe i datum kada je kupac preuzeo robu s konsignacijskog skladišta. Carinarnica
može odrediti da se izdatnica podnosi samo na uvid. Za robu koja je oslobođena
od plaćanja carine, uz carinsku deklaraciju podnosi se i rješenje carinarnice
o oslobođenju od plaćanja carine.

Za dijelove koji su izdani s konsignacijskog skladišta, prema članku
215. stavak 4. Carinskog zakona, posjednik skladišta dužan je uz carinsku
deklaraciju podnijeti ispravu kojom se dokazuje da je zamjena izvršena
u garantnom roku, specifikaciju u kojoj su navedeni količina, vrsta i vrijednost
izdanih dijelova, ime osobe kojoj su izdani dijelovi i dokaz da su zamijenjeni
dijelovi smješteni u konsignacijsko skladište ili vraćeni u inozemstvo,
ili predani carinarnici bez naknade ili uništeni pod carinskim nadzorom.

Iznimno od odredbe stavka 4. ovog članka, ako je posebnim propisima
određen garantni rok u kom se roba može staviti u promet, posjednik skladišta
nije dužan podnijeti dokaze o trajanju garantnog roka

Članak 35.

Carinsku deklaraciju za konačno carinjenje konsignacijshe robe carinarnica
registrira u roku 10 dana od dana podnošenja carinske deklaracije.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, u slučajevima iz članka 216.
stavak 3. Carinskog zakona carinarnica registrira carinsku deklaraciju
i obavlja propisane radnje u vezi s konačnim carinjenjem najkasnije narednog
radnog dana od dana podnošenja carinske deklaracije.

Članak 36.

Carinarnica je dužna izvršiti redoviti pregled konsignacijskog skladišta
najmanje jedanput godišnje. Prilikom pregleda konsignacijskog skladišta
carinarnica sravnjuje evidenciju s dokumentacijom i podatke uspoređuje
sa stanjem robe u konsignacijskom skladištu. Za vrijeme pregleda, posjednik
skladišta može dokazivati da stanje robe u konsignacijskom skladištu odgovara
evidenciji i dokumentaciji. O utvrđenom stanju, carinarnica sastavlja zapisnik
koji potpisuju carinski djelatnici i predstavnik posjednika skladišta koji
je prisustvovao pregledu. Jedan primjerak zapisnika carinarnica dostavlja
posjedniku skladišta

Ako su prilikom pregleda utvrđeni propusti u radu posjednika skladišta,
carinarnica u zapisniku određuje rokove za otklanjanje utvrđenih propusta.

Članak 37.

Na temelju rješenja iz članka 216. stavak 3. Carinskog zakona, posjednik
skladišta popunjava izlazni list konsignacijske robe i razdužuje evidenciju
o robi u konsignacijskom skladištu.

Za manjak robe, utvrđen na način propisan člankom 217. Carinskog zakona,
podnosi se, poslije provedenog postupka, uvozna carinska deklaracija zakonana
carinjenje konsignacijske robe.

V. DRUGE PROSTORIJE I PROSTORI

Članak 38.

Za privremeno uskladištenje carinske robe u druge prostorije i prostore
podnositelj zahtjeva dužan je u zahtjevu pored podataka o carinskoj robi
navesti osnovne podatke o prostoriji ili prostoru (naziv posjednika prostorije
ili prostora, adresu prostorije ili prostora, da li se radi o zatvorenoj
prostoriji ili otvorenom prostoru i sl.).

Na temelju podnijetog zahtjeva ovlaštena carinarnica donosi rješenje.

Posjednik prostorije ili prostora u koji je carinarnica odobrila privremeno
uskladištenje dužan je voditi evidenciju o uskladištenoj robi (skladišnu
knjigu, kartoteku s podacima iz skladišne knjige ili na drugi način).

VI. SPECIJALIZIRANA SKLADIŠTA INOZEMNE ROBE I ROBE DOMAĆE PROIZVODNJE

Članak 39.

Uz zahtjev za otvaranje specijaliziranog skladišta inozemne robe i robe
domaće proizvodnje (u daljem tekstu specijalizirano skladište) carinarnici
se podnosi:

1) izvod iz registra suda o upisu poduzeća za vršenje poslova opskrbe
inozemnih i domaćih plovnih objekata i zrakoplova iz članka 300. Carinskog
zakona,

2) ugovor o prodaji robe zaključen s domaćom tvrtkom koja ima ugovor
inozemnom tvrtkom o zastupanju i prodaji inozemne robe u Republici Hrvatskoj
ili ugovor s inozemnom tvrtkom o prodaji inozemne robe n Repubici Hrvatskoj,

3) ugovor o prodaji robe domaće proizvodnje zaključen s domaćom tvrtkom,

4) akt upravnog tijela za uporabu prostorija i prostora za specijalizirano
skladište,

5) skicu i tehnički opis prostorija i prostora namijenjenih za specijalizirano
skladište.

Članak 40.

Prije davanja odobrenja za otvaranje specijaliziranog skladišta carinarnica
određuje komisiju koja pregledom prostorija i prostora utvrđuje da li su
te prostorije i prostori pogodni za smještaj carinske robe i jesu li osigurani
uvjeti za provođenje mjera carinskog nadzora.

Komisija iz stavka 1. ovog članka se sastoji od predsjednika i dva člana,
koje carinarnica određuje od djelatnika carinarnice.

Na temelju podnijetih zahtjeva, priloženih isprava i nalaza komisije
ovlaštena carinarnica donosi rješenje uz prethodnu suglasnost ministarstva
financija

Članak 41.

U specijalizirano skladište može se smještati roba domaće proizvodnje
i uvozna carinska roba u vlasništvu inozemnih osoba, namijenjena za opskrbu
prijevoznih sredstava iz članka 300. Carinskog zakona.

Za uvoz robe određen posebnim propisima (dozvola, posebni način uvoza
i dr.) posjednik specijaliziranog skladišta dužan je uz deklaraciju i drugu
ispravu za smještaj robe podnijeti dokaz o ispunjenim posebnim uvjetima
za uvoz.

Članak 42.

Smješaj uvozne carinske robe i robe domaće proizvodnje u specijalizirano
skladište vrši se na osnovi ulaznog lista, računa i specifikacije (ako
roba nije u računu specifirana).

Posjednik skladiša dužan je robu, smještenu u specijaliziranom skladištu,
držati odvojeno i vidno je obilježiti odgovarajučim natpisom (broj izlaznog
lista. broj računa i dr.).

Članak 43.

Evidencija robe mora sadržavati: podatke o posjedniku specijaliziranog
skladišta i poduzeća s kojim posjednik tog skladišta ima ugovor o prodaji
robe, broj rješenja carinarnice, naziv robe, tarifni broj. cijenu. podatke
o ispravi o knjiženju, broj izlaznog lista, odnosno računa na temelju kojeg
je roba smještena u specijalizirano skladište te podatke o količini i vrijednosti
robe.

U listove kartoteke moraju se svakog dana unositi promjene o smještenoj
i prodanoj robi. na temelju podataka o dnevnoj prodaji koja se vodi u knjizi
paragon-blokova, preko registar-kase, odnosno na temelju podataka o toj
prodaji dobivenih elektroničkom obradom.

Na zahtjev posjednika specijaliziranog skladišta, ovlaštena carinarnrca
ovjerava mjesečni izvještaj o prodanoj robi, koji služi za obračun s konsignacijskim
skladištem. s tim što jedan primjerak izvještaja zadržava -za svoje potrebe
posjednik prodavaonice dužan je do 5. u mjesecu za predhodni mjesec dostaviti
carinarnici izvješče o prodanoj robi i stanju zaliha u prodavaonici po
vrijednosti, vrsti i količini robe.

Evidencija o robi može se prilagoditi i voditi sistemom elektroničke
obrade podataka pod uvjetom da se o tome obavijesti ovlaštena carinarnica.

Članak 44.

Ako se uvozna neocarinjena roba upućuje radi opskrbe brodova, jahti,
jedrilica i drugih plovnih objekata koji prometuju s inozemstvom. evidencija
se specijalizirano skladišta razdužuje na temelju izlaznog lista.

VII. CENTRALNA SKLADIŠTA

Članak 45.

Uz zahtjev za otvaranje centralnog skladišta carinarnici se podnosi:

1) izvod iz registra suda o upisu poduzeća za vršenje poslova prodaje
robe za slobodne carinske prodavaonice,

2) akt ovlaštenog tijela za uporabu prostorije ili prostora za centralno
skladište,

3) skicu i tehnički opis prostorije ili prostora namijenih za centralno
skladište.

Članak 46:

Prije davanja odobrenja za otvaranje centralnog skladišta. carinarnica
određuje komisiju koja pregledom prostorija ili prostora utvrđuje da li
su te prostorije i prostori pogoditi za smještaj robe i jesu li osigurani
uvjeti za provođenje mjera carinskog nadzora.

Komisija iz stavka 1. ovog članka sastoji se od predsjednika i dva člana
koje carinarnica određuje od djelatnika carinarnice.

Na temelju podnijetog zahtjeva, priloženih isprava i nalaza komisije
ovlaštena carinarnica donosi rješenje.

Članak 47

U centralno skladište se može smještati uvozna carinska roba u vlasništvu
inozemnih osoba, namijenjena prodaji na hrvatskom trtištu, i roba domaće
proizvodnje.

Za uvoz robe određen posebnim propisima (dozvola, posebni način uvoza
i dr.) posjednik centralnog skladišta dužan je uz deklaraciju i drugu ispravu
za smještaj robe podnijeti dokaz o ispunjenim posebnim uvjetima za uvoz.

Članah 48.

Upućivanje uvozne carinske robe iz konsignacijskog skladišta inozemne
robe i smještaj u centralno skladište vrše se na temelju izlaznog lista
konsignacijske robe.

Upućivanje robe domaće proizvodnje i smještaj u centralno skladište
vrši se na temelju računa i specifikacije proizvodača robe.

Posjednik centralnog skladišta i carinarnica koja vrši carinski nadzor
nad ovim skladištem, potvrđuju smještaj robe u centralno skladište ovjeravanjem
isprava iz stavka 1. i 2. ovog članka.

Članak 49.

Roba smještena u centralno skladište evidentira se odvojeno u listovima
kartoteke (domaća roba listovima bijele boje, a inozemna roba listovima
zelene boje).

U listove kartoteke se unose podaci o posjedniku konsignacijskog skladišta
ili posjedniku robe domaće proizvodnje s kojim posjednik ima ugovor o prodaji
robe, broj rješenja carinarnice, naziv robe, tarifni broj, cijena, broj
izlaznog lista ili računa. odnosno specifikacije na temelju koje je roba
smještena u skladište, količina i vrijednost robe, broj specifiacije kojom
se roba upućuje u slobodnu carinsku prodavaonicu i naziv prodavaonice u
kojoj se roba upućuje.

Listovi kartoteke moraju biti numerirani i mora ih ovjeriti carinarnica
koja vrši carinski nadzor nad centralnim skladištem.

Evidencija robe se može prilagoditi i voditi sistemom elektroničke obrade
podataka pod uvjetom da se o tom obavijesti nadležna carinarnica.

Članak 50.

Roba iz centralnog skladišta upućuje se u slobodnu carinsku prodavaonicu
specifikacijom koja sadrži količinu, vrstu, vrijednost, tarifni broj i
naziv slobodne carinske prodavaonice u koju se roba upućuje.

Specifikacija koju je sastavio posjednik skladišta u četiri primjerka
prati robu koja se upućuje u slobodnu carinsku prodavaonicu. Carinarnica,
ovlaštena prema sjedištu slobodne carinske prodavaonice, ovjerava sve primjerke
specifikacije. od kojih jedan zadržava, dva predaje slobodnoj carinskoj
prodavaonici, a četvrti primjerak vraća po sjedniku centralnog skladišta
radi razduženja evidencije o robi koju skladište vodi.

Članak 51.

Na postupak vraćanja neprodane robe iz slobodne carinske prodavaonice
u centralno skladište, shodno se primjenjuje postupak propisan člankom
50. ovog pravilnika.

Članak 52.

Danom stupanja na snagu ovog pravilnika prestaje važiti Pravilnik o
carinskom nadzoru i postupku carinjenja robe sniještene pod carinski nadzor
("Službeni list", br. 69/88 i "Narodne novine". br.
53A/91, 33/92, 40/92 i 61/92).

Članak 53.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 413-01/92-01/441

Urbroj : 513-02-92-1

Zagreb, 5. listopada 1992.

V. d. direktora

**Branko Skok, v. r.**

Ostalo, NN 63/1992-1689
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)