### NN 110/2018 (7.12.2018.), Presuda Visokog upravnog suda Republike Hrvatske broj: Usoz-51/18-6 od 30. listopada 2018.

VISOKI UPRAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2140

PRESUDA

Visoki upravni sud Republike Hrvatske u vijeću sastavljenom od sudaca toga suda Senke Orlić-Zaninović, predsjednice vijeća, mr. sc. Inge Vezmar Barlek, Eveline Čolović Tomić, Lidije Vukičević i Blanše Turić, članica vijeća, te sudske savjetnice Branke Cvitanović, zapisničarke, u povodu inicijative Davora Trninića, Kralja Tomislava 9b, Dubrava, po službenoj dužnosti, radi ocjene zakonitosti općeg akta, na sjednici vijeća održanoj 30. listopada 2018.

presudio je

Ukidaju se članak 5., članak 6., članak 19., članak 20. i članak 33. stavak 1. alineje 17.,18.,19., 20. 29. i 30. Odluke o uvjetima i načinu držanja kućnih ljubimaca i načinu postupanja s napuštenim i izgubljenim životinjama te divljim životinjama Općine Dubrava (Glasnik Zagrebačke županije, broj 20/2018.).

Obrazloženje

Podnositelj je zahtjevom od 23. srpnja 2018. kao nezakonite osporio odredbe članka 20. i članka 29. Odluke o uvjetima i načinu držanja kućnih ljubimaca i načinu postupanja s napuštenim i izgubljenim životinjama te divljim životinjama Općine Dubrava (Glasnik Zagrebačke županije 20/2018., dalje: Odluka) iz razloga što smatra da je članak 20. Odluke koji propisuje trajnu sterilizaciju kućnih ljubimaca pasa i mačaka u suprotnosti s člankom 62. Zakona o zaštiti životinja (»Narodne novine«, broj 102/17., dalje: Zakon), dok članak 29. Odluke kojim su propisana ovlaštenja komunalnog redara, po mišljenju podnositelja propisuje neustavno zadiranje u privatnost doma.

Odredbom članka 83. Zakona o upravnim sporovima (»Narodne novine«, broj 20/10., 143/12., 152/14., 94/16., 29/17., dalje: ZUS) propisani su uvjeti pokretanja postupka ocjene zakonitosti općeg akta pa se tako postupak pokreće ako je pojedinačnom odlukom javnopravnog tijela koja se temelji na općem aktu podnositelju zahtjeva povrijeđeno njegovo pravo ili pravni interes, a može se pokrenuti povodom inicijative građana, po službenoj dužnosti, ako sud ocijeni da je općim aktom povrijeđen zakon na temelju kojeg je donesen.

U konkretnom slučaju podnositelj zahtjevu nije priložio ikakav pojedinačni akt utemeljen na općem aktu koje osporava pa je podnesak od 20. srpnja 2018. razmatran u smislu inicijative za pokretanje postupka ocjene zakonitosti predmetne Odluke, po službenoj dužnosti.

Donositelj općeg akta pozvan na očitovanje u bitnom ističe da je predmetna Odluka na snazi te da je njezin sadržaj u cijelosti sukladan s Zakonom, kao i da se odredba članka 20. odnosi na sve kućne ljubimce pse i mačke, a ne na napuštene kućne ljubimce – pse i mačke.

U postupku je nesporno utvrđeno da je predmetnu Odluku donijelo Općinsko vijeće općine Dubrava sukladno ovlaštenju iz članka 49. stavka 4., članka 51. stavka 5. i članka 62. stavka 5. Zakona, da je objavljena u službenom glasilu i da je upućena neodređenom broju adresata, čime udovoljava pojmu općeg akta, za čiju ocjenu zakonitosti je nadležan ovaj Sud.

Ocjenom sadržaja Odluke Sud je po službenoj dužnosti utvrdio da u izreci navedene odredbe Odluke nisu usklađene s odredbama Zakona.

Odredbe članaka 5. i 6. Odluke glase:

»Članak 5.

Posjednici kućnih ljubimaca u stambenim zgradama dužni su prijaviti broj i spol pasa i mačaka o kojima skrbe predstavniku stanara. Predstavnik stanara u stambenoj zgradi dužan je jednom godišnje ili na zahtjev komunalnog redarstva sakupiti i javiti broj i spol pasa i mačaka za svaku stambenu jedinicu komunalnom redarstvu. Predstavnik stanara dužan je navedene podatke prikupiti i obraditi sukladno Zakonu o zaštiti osobnih podataka.

Članak 6.

Posjednici kućnih ljubimaca u obiteljskim kućama dužni su prijaviti broj i spol pasa i mačaka o kojima skrbe mjesnom odboru. Posjednik je dužan u roku od 10 dana od udomljenja ili kupnje psa ili mačke isto prijaviti. Ukoliko sustanari ili sugrađani smatraju da nije izvršena obaveza iz stavka 1. dužni su svoju sumnju prijaviti. Mjesni odbori dužni su jednom godišnje ili na zahtjev komunalnog redarstva sakupiti i javiti broj i spol pasa i mačaka za svaku obiteljsku kuću komunalnom redarstvu. Mjesni odbor dužan je navedene podatke prikupiti i obraditi sukladno Zakonu o zaštiti osobnih podataka.«.

Za sadržaj citiranih odredbi donositelj nema uporište u ovlastima iz odredbi članaka 49. stavka 4., članka 51. stavka 5 i članka 62. stavka 5. Zakona, jer ove odredbe ovlašćuju predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave (dalje JLS) da općim aktima uredi način postupanja s divljim životinjama pronađenim izvan prirodnog staništa, da propiše uvjete i način držanja kućnih ljubimaca iz stavaka 1., 3. i 4. članka 51. Zakona, što znači da su JLS ovlaštene regulirati i osigurati kućnim ljubimcima uvjete držanja u skladu s njihovim potrebama, sprječavati zabranjeno kretanje kućnih ljubimaca na način koji ugrožava zdravlje i sigurnost ljudi i životinja i spriječiti držanje pasa stalno vezanih ili ih držanih u prostorima za odvojeno držanje pasa bez omogućavanja slobodnog kretanja izvan tog prostora i naposljetku, JLS su ovlaštene urediti i način postupanja s napuštenim ili izgubljenim životinjama.

Citiranim odredbama Odluke zadire se u pravo upravljanja stambenim zgradama i neosnovano obvezuju vlasnici kućnih ljubimaca i predstavnici »stanara«, kao i Mjesni odbori na poduzimanje radnji za koje nema podloge u Zakonu.

Odredbama članaka 19. i 20. Odluke koje glase:

»Članak 19.

Posjednik je dužan držati pod kontrolom razmnožavanje kućnih ljubimaca i spriječiti svako neregistrirano razmnožavanje.

Članak 20.

Na području Općine Dubrava propisuje se trajna sterilizacija kao obvezan način kontrole razmnožavanja pasa i mačaka osim u slučajevima kada: – je posjednik uzgajivač pasa ili mačaka te ima rješenje o registraciji uzgoja nadležnog tijela; – je posjednik kućnog ljubimca od Jedinstvenog upravnog odjela dobio suglasnost za drugi način kontrole razmnožavanja pasa i mačaka.«, donositelj je prekoračio svoje ovlasti, jer odredbe članka 52. Zakona određuju da vlasnici kućnih ljubimaca moraju osigurati kontrolu razmnožavanja životinja pod njihovim nadzorom i moraju zbrinuti mladunčad vlastitih kućnih ljubimaca, a ako vlasnici kućnih ljubimaca sami ne žele zbrinuti mladunčad kućnih ljubimaca, snose troškove njihova zbrinjavanja i, u slučaju pasa, još i troškove njihove trajne sterilizacije. Ako vlasnici kućnih ljubimaca ne zbrinjavaju mladunčad kućnih ljubimaca, veterinarski inspektor po utvrđivanju napuštanja mladunčadi vlastitog kućnog ljubimca, vlasniku može odrediti mjeru trajne sterilizacije kućnog ljubimca, a na trošak vlasnika. Ako se, pak, na području pojedinih JLS utvrdi veliki broj napuštenih pasa, način i financiranje kontrole razmnožavanja napuštenih pasa na tom području naredbom može propisati ministar.

Prema tome za razmnožavanje kućnih ljubimaca vlasnik nije dužan registrirati razmnožavanje, već je u obvezi zbrinuti mladunčad vlastitih kućnih ljubimaca, a ako to ne želi mora snositi troškove zbrinjavanja i u takvom slučaju i troškove sterilizacije, što je u nadležnosti veterinarskog inspektora i nadležnog ministarstva, a ne JLS.

Odredba članka 29. Odluke koja se odnosi na nadzor nad provedbom Odluke i ovlaštenja komunalnog redara je po ocjeni Suda sukladna odredbi članka 80. u vezi s člankom 75. stavkom 3. Zakona.

Nasuprot tome odredbe članka 33. stavka 1. alineje 17.,18.,19.,20.,29 i 30. koje glase:

»Članak 33.

Novčanom kaznom u iznosu od 300,00 kuna do 2.000,00 kuna, kaznit će se za prekršaj počinitelj, ako:

– ne prijavi predstavniku stanara u stambenoj zgradi u kojoj obitava posjed pasa (članak 5. stavak 1.);

– kao predstavnik stanara ne javi broj i spol pasa i mačaka za svaku stambenu jedinicu komunalnom redarstvu (članak 5. stavak 2.);

– ne prijavi broj i spol mačaka o kojima skrbi mjesnom odboru (članak 6. stavak 1.);

– ne prijavi udomljenje ili kupnju psa ili mačke u roku od 10 dana (članak 6. stavak 2.)

– ne drži pod kontrolom razmnožavanje kućnih ljubimaca i ne spriječi svako neregistrirano razmnožavanje (članak 20.)

– ne provede mjeru trajne sterilizacije psa odnosno mačke po naredbi komunalnog redara (članak 21.)«, određuju prekršaje za koje komunalni redar može počinitelju izreći novčanu kaznu unatoč tome što navedena postupanja ne spadaju u postupanja koje je JLS ovlaštena regulirati prema ovlastima predstavničkog tijela JLS iz odredbe članaka 49. stavka 4., članka 51. stavka 5. te članka 62. stavka 5. Zakona u vezi s odredbom članka 75. stavka 3. Zakona.

Ovo iz razloga što su komunalni redari prema odredbi članka 75. stavka 3. Zakona ovlašteni nadzirati samo ona postupanja koje je predstavničko tijelo JLS ovlašteno svojim općim aktima regulirati, a to su samo:

– postupanja s divljim životinjama pronađenim izvan prirodnog staništa

– uvjete i način držanja kućnih ljubimaca iz stavaka 1., 3. i 4. članka 51. Zakona

– način postupanja s napuštenim ili izgubljenim životinjama.

Slijedom svega navedenog, iako članak 62. stavak 6. Zakona omogućuje da JLS mogu propisati trajnu sterilizaciju kao obvezan način kontrole razmnožavanja, ovu ovlast treba tumačiti u vezi s preostalim stavcima istog članka Zakona iz kojih nedvojbeno proizlazi da se odredba odnosi na napuštene ili izgubljene životinje, a ne na kućne ljubimce, čija je kontrola razmnožavanja člankom 52. stavkom 1. i 2. Zakona stavljena u obvezu njihovim vlasnicima, a kontrola izvršenja tih obveza u nadležnosti veterinarske inspekcije.

Zbog svega navedenog, Sud je na temelju odredbe članka 86. stavak 3. Zakona o upravnim sporovima (»Narodne novine«, broj 20/10, 143/12, 152/14, 94/16, 29/17), odlučio kao u izreci.

Temeljem odredbe članka 86. stavka 4. navedenog Zakona o upravnim sporovima ukinute odredbe Odluke prestaju važiti danom objave ove presude u »Narodnim novinama«.

Poslovni broj: Usoz-51/18-6

Zagreb, 30. listopada 2018.

Predsjednica vijeća
 Senka Orlić-Zaninović, v. r.