## Odluka o raspoređivanju plasmana i izvanbilančnih rizičnih stavki i utvrđivanju izloženosti banke

### NN 32/1999 (2.4.1999.), Odluka o raspoređivanju plasmana i izvanbilančnih rizičnih stavki i utvrđivanju izloženosti banke

# HRVATSKA NARODNA BANKA

Na temelju članka 41. stavka 4., članka 51. stavka 2. i članka 68. Zakona
o bankama ("Narodne novine" broj 161/98), članka 4. Zakona o sanaciji i
restrukturiranju banaka ("Narodne novine" broj 44/94) i članka 67. stavka
1. točke 23. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci ("Narodne novine" broj 35/95
- pročišćeni tekst), Savjet Hrvatske narodne banke na sjednici održanoj
26. ožujka 1999. godine, donio je

## **ODLUKU**

### **O RASPOREĐIVANJU PLASMANA I IZVANBILANČNIH RIZIČNIH STAVKI I UTVRĐIVANJU IZLOŽENOSTI BANKE**

OPĆE ODREDBE

I.

Ukupna aktiva banke i izvanbilančne rizične stavke, dijele se na:

1) rizične bilančne i izvanbilančne rizične stavke (u daljnjem tekstu:
plasmani ), koje se raspoređuju u rizične skupine prema ovoj Odluci,

2) vrijednosne papire koji se ne raspoređuju u rizične skupine nego
se vrednuju prema kriterijima iz Zakona o računovodstvu odnosno Međunarodnih
računovodstvenih standarda i ove Odluke,

3) ostalu aktivu banke koja se ne raspoređuje u rizične skupine, jer
po svojoj kakvoći nema kreditni rizik.

Plasmani banke raspoređuju se u rizične skupine prema njihovoj kakvoći
(procjeni mogućnosti redovite odnosno prisilne naplate) i to u pet rizičnih
skupina A, B, C, D i E.

II.

Plasmani banke dijele se u dvije skupine:

1) plasmani koji ostvaruju prihode - plasmani raspoređeni u rizične
skupine A i B, i

2) plasmani koji ne ostvaruju prihode - plasmani raspoređeni u rizične
skupine C, D i E.

Novčanice i kovanice, nekretnine i oprema banke predstavljaju aktivu
koja se ne raspoređuje u rizične skupine.

III.

Plasmani banke koji se raspoređuju u rizične skupine predstavljaju sve
rizične bilančne i izvanbilančne rizične stavke, koje se po pojedinim instrumentima
definiraju ovom Odlukom i Uputom za jedinstvenu primjenu ove Odluke.

IV.

Ulaganja banke u vrijednosne papire i poslovne udjele (u daljnjem tekstu:
vrijednosni papiri) dijele se na:

1) dužničke vrijednosne papire koji se vode u trgovačkom i investicijskom
portfelju;

2) vlasničke vrijednosne papire koji se vode u trgovačkom i investicijskom
porfelju;

3) ulaganja u podružnice (trgovačka društva kćeri) i povezana trgovačka
društva.

Dužnički vrijednosni papiri raspoređeni u investicijski portfelj uključuju
se u plasmane i raspoređuju u rizične skupine prema kriterijima propisanim
u ovoj Odluci.

Kriteriji za evidentiranje i vrednovanje vrijednosnih papira koji se
ne raspoređuju u rizične skupine dani su u Uputi za jedinstvenu primjenu
ove Odluke i Uputi za primjenu kontnog plana za banke.

KRITERIJI I ODGOVORNOSTI ZA RASPOREĐIVANJE PLASMANA U RIZIČNE
SKUPINE

V.

Uprava banke dužna je osigurati adekvatne politike i procedure procjene
kreditne sposobnosti potencijalnog korisnika plasmana, odobravanja plasmana,
instrumenata osiguranja naplate plasmana, stalnog nadzora nad odobrenim
plasmanima (u daljnjem tekstu: kreditne politike ), te raspoređivati plasmane
u odgovarajuće rizične skupine sukladno ovoj Odluci.

Uprava banke dužna je formirati unutarnju službu za procjenu i mjerenje
rizika koje banka trpi u svom poslovanju, a posebno kreditnog rizika, koja
joj je izravno podređena i koja je odvojena od drugih organizacijskih dijelova
banke. Jedan član uprave banke dužan je kontinuirano pratiti i mjeriti
rizičnost poslovanja banke sukladno članku 66. Zakona o bankama.

Raspoređivanje plasmana prema stupnjevima rizika unutar rizičnih skupina
banke obavljaju prema internom sustavu raspoređivanja plasmana, koji je
uprava banke dužna donijeti u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu
ove Odluke.

Da bi ispunila zahtjeve ove točke uprava banke dužna je:

1) donijeti računovodstvene politike, a u okviru godišnjeg izvješća
objaviti najznačajnije računovodstvene politike;

2) donijeti kreditne politike;

3) najmanje jednom u tijeku godine razmotriti i uskladiti kreditne politike
s gospodarskim i tržišnim promjenama u okruženju;

4) donijeti interni sustav raspoređivanja plasmana;

5) osigurati uspostavu, održavanje i razvoj učinkovitog sustava internih
kontrola banke te usvojiti adekvatan program i plan obavljanja unutarnje
kontrole i unutarnje revizije i planirati poslove revizije u suradnji s
ovlaštenom revizorskom tvrtkom;

6) omogućiti da unutarnja kontrola, unutarnja i eksterna revizija neometano
provode svoje poslove i zadatke;

7) u cilju tekućeg praćenja kreditnog rizika banka je dužna osigurati
uspostavljanje i razvoj odgovarajućih sustava izvješćivanja vezanih za
plasmane banke i kreditni rizik, koji osiguravaju podatke i analize potrebne
za oprezno i razumno upravljanje i kontrolu postojećih i potencijalnih
izlaganja banke kreditnom riziku.

VI.

Raspoređivanje plasmana u rizične skupine obavlja se prema izloženosti
banke svim oblicima rizika neplaćanja od strane dužnika odnosno rizika
mogućeg gubitka po plasmanima (u daljnjem tekstu: kreditni rizik ) sukladno
odredbama ove Odluke.

Raspoređivanje plasmana u rizične skupine obavlja se po pojedinačnim
dužnicima, tako da se svi plasmani jednom dužniku raspoređuju u jednu rizičnu
skupinu i to u onu rizičnu skupinu kojoj pripada plasman s najvećim kreditnim
rizikom. Rizična skupina u koju se raspoređuje određeni plasman utvrđuje
se, sukladno kriterijima iz ove Odluke, prema najlošijem od kriterija navedenih
za raspoređivanje u rizične skupine od "A" do "E".

Potraživanja banke od Hrvatske narodne banke i Republike Hrvatske raspoređuju
se u rizičnu skupinu A.

Iznimno, banka može u rizičnu skupinu A rasporediti pojedinačni plasman
koji je osiguran prvorazrednim instrumentom osiguranja naplate prema točki
XIX. ove Odluke ili pojedinačni plasman koji je osiguran primjerenim osiguranjem
prema točki XX. ove Odluke.

Dužnici banke koji su u sanaciji i preustroju raspoređuju se u rizičnu
skupinu D, s tim da se mogu rasporediti i u bolju rizičnu skupinu (skupina
s manjim stupnjem rizika), pod uvjetom da se poboljšala kvaliteta njihovog
poslovanja i da podmiruju obveze u rokovima sukladno rizičnoj skupini u
koju su raspoređeni.

Pod jednim dužnikom smatra se sam dužnik i sve povezane osobe s njim,
prema odredbama članka 26. Zakona o bankama.

VII.

Raspoređivanje plasmana odnosno dužnika banke u rizične skupine od A
do E, obavlja se prema:

1. dužnikovoj kreditnoj sposobnosti (subjektivni kriteriji),

2. urednosti podmirivanja obveza odnosno prema zakašnjenju s kojim dužnik
podmiruje svoje obveze za primljene plasmane (objektivni kriteriji) i

3. kvaliteti instrumenata osiguranja.

Kreditna sposobnost dužnika procjenjuje se najmanje po sljedećim osnovama:

1) karakteru dužnika tj. statusnim, osobnim i ekonomskim značajkama
te kvaliteti i stručnosti menadžmenta;

2) kapitalu dužnika;

3) imovinskoj snazi dužnika, uključujući njegovu mogućnost stvaranja
budućih novčanih priljeva za otplatu duga;

4) likvidnosti i profitabilnosti;

5) općim uvjetima poslovanja i perspektivi dužnika odnosno uvjetima
poslovanja i ekonomskom položaju gospodarske grane odnosno njegove djelatnosti.

Kvaliteta instrumenata osiguranja plasmana utvrđuje se na temelju:

1. tržišne unovčivosti;

2. dokumentiranosti i nadzoru koji banka vodi nad određenim instrumentom
osiguranja;

3. sudske utjerljivosti.

Dužnici koji imaju obveze prema banci koje prema kriterijima iz Upute
za jedinstvenu primjenu ove Odluke, pripadaju portfelju malih kredita,
raspoređuju se u rizične skupine samo na temelju njihove urednosti podmirenja
obveza prema banci.

VIII.

U rizičnu skupinu A pored plasmana definiranih u točki VI. ove Odluke,
raspoređuju se i plasmani odnosno dužnici koji ispunjavaju sve sljedeće
kriterije:

1) čije financijsko stanje ne dovodi u pitanje njihovo daljnje poslovanje
i njihovo podmirivanje obveza u roku dospijeća;

2) koji podmiruju svoje obveze u roku dospijeća ili, iznimno, sa zakašnjenjem
do 45 dana s tim da nisu više od tri puta u proteklih 12 mjeseci izmirili
dug prema banci sa zakašnjenjem od 46 do 60 dana;

3) plasmani dužnicima koji su osigurani kvalitetnim instrumentima osiguranja
(hipoteka ili fiducijarno vlasništvo nad nekretninama, fiducijarno vlasništvo
ili zalog na pokretninama i sl. čiji pravni status i vrijednost se kontinuirano
prati i procjenjuje), čija tržišna odnosno fer vrijednost iznosi najmanje
120 posto vrijednosti potraživanja po plasmanu;

IX.

U rizičnu skupinu B raspoređuju se plasmani odnosno dužnici koji ispunjavaju
sve sljedeće kriterije:

1) za koje banka temeljem procjene kreditne sposobnosti ocjenjuje da
će njihovi novčani priljevi biti dovoljni za redovito podmirivanje dospjelih
obveza iako njihovo trenutačno financijsko stanje nije zadovoljavajuće,
ali projekcija njihova budućeg poslovanja pokazuje tendenciju poboljšanja.

2) koji svoje obveze po plasmanima podmiruju sa zakašnjenjem do 60 dana
s tim da nisu više od tri puta u proteklih 12 mjeseci izmirili dug prema
banci sa zakašnjenjem od 61 do 120 dana;

3) plasmani dužnicima koji su osigurani kvalitetnim instrumentima osiguranja
(hipoteka ili fiducijarno vlasništvo nad nekretninama, pokretninama i sl.
čiji pravni status i vrijednost se kontinuirano prati i procjenjuje) čija
tržišna odnosno fer vrijednost iznosi najmanje 100 posto vrijednosti potraživanja
po plasmanu;

X.

U rizičnu skupinu C raspoređuju se plasmani odnosno dužnici:

1) čiji je kapital nerazmjerno nizak prema ukupnim obrtnim sredstvima
potrebnim za financiranje njihove djelatnosti;

2) koji svoje obveze po plasmanima podmiruju sa zakašnjenjem do 120
dana, s tim da nisu više od tri puta u proteklih 12 mjeseci izmirili dug
prema banci sa zakašnjenjem od 121 do 180 dana;

3) za koje je banka izvršila plaćanje na temelju izdanih garancija,
avala ili drugih oblika jamstava, a oni ih nisu podmirili u roku od 45
dana nakon što je banka izvršila plaćanje;

4) potraživanja po plasmanima od dužnika od kojih banka ne prima zadovoljavajuće
informacije ili odgovarajuću dokumentaciju potrebnu za vođenje kreditnih
spisa;

5) potraživanja koja su osporena od strane dužnika a banka ima kvalitetno
osiguranje koje po tržišnoj odnosno fer vrijednosti iznosi najmanje 70
posto potraživanja po plasmanu i koje temeljem dokumenata o zaključenom
ugovoru o plasmanu nema pravnih slabosti.

XI.

U rizičnu skupinu D raspoređuju se plasmani odnosno dužnici:

1) koji dugove po plasmanima ne mogu podmirivati iz novčanog toka ostvarenog
redovitim poslovanjem i/ili kod kojih naplata dugova ovisi o naplati putem
instrumenata osiguranja;

2) koji su u sanaciji;

3) za koje je nadležnom sudu podnesena prijava za pokretanje postupka
stečaja dužnika ili njegovog preustroja, iz čega banka opravdano očekuje
djelomičnu naplatu svojih potraživanja po plasmanima;

4) čije financijsko stanje je vrlo slabo, ali se može očekivati naplata
dijela duga;

5) koji svoje obveze po plasmanima podmiruju sa zakašnjenjem do 180
dana, s tim da nisu više od tri puta u proteklih 12 mjeseci izmirili dug
prema banci sa zakašnjenjem od 181 do 365 dana;

6) koji su osporili svoje obveze prema banci, a postoji osnovana sumnja
u ispravnost potraživanja banke,

7) za čiji dug prema banci se vodi sudski spor po tužbi banke, a koji
imaju kvalitetne instrumente osiguranja čija tržišna odnosno fer vrijednost
iznosi najmanje 50 posto od iznosa potraživanja po plasmanu.

XII.

U skupinu E raspoređuju se plasmani odnosno dužnici:

1) koji su u stečaju;

2) koji svoje obveze podmiruju sa zakašnjenjem preko 365 dana;

3) plasmani dužnicima koji nisu osigurani niti jednim instrumentom osiguranja
naplate;

4) plasmani dužnicima koji su predmet sudskog spora i nisu osigurana
kvalitetnim instrumentima osiguranja;

5) koji po procjeni banke neće biti u mogućnosti podmiriti svoje obveze.

XIII.

Podmirenje obveza dužnika znači plaćanje banci svih dužnikovih obveza
u ugovorenim rokovima dospijeća, a da banka radi toga ne uspostavlja novi
plasman ili potencijalne obveze prema dužniku.

XIV.

Obnavljanje plasmana znači uspostavljanje novog plasmana banke u zamjenu
za već postojeće.

Produženje roka podmirenja dužnikovih obveza znači produženje roka dospijeća
već postojećeg plasmana, s time da eventualne promjene uvjeta ugovora nisu
ni pri obnavljanju ni pri produženju roka dospijeća plasmana prouzročene
pogoršanjem dužnikova financijskog stanja nego promjenama na financijskim
tržištima i/ili u poslovanju dužnika i/ili banke.

XV.

Restrukturiranje plasmana znači uspostavljanje novog plasmana banke
u zamjenu za već postojeći uz bitne promjene ugovorenih uvjeta, s time
da su promjene uvjeta prouzročene pogoršanjem dužnikova financijskog stanja,
tako da je svrha promjena smanjenje dužnikovih opterećenja koja proizlaze
iz otplate potraživanja po plasmanima i/ili iz plaćanja kamata i drugih
naknada.

Restrukturiranjem plasmana smatraju se sljedeće aktivnosti:

1) produženje roka vraćanja glavnice i/ili kamata;

2) kapitalizacija kamate;

3) sniženje kamatne stope zbog slaboga financijskog stanja dužnika;

4) sniženje visine duga (glavnice i/ili dospjelih kamata i provizija);

5) preuzimanje druge aktive za djelomično ili potpuno plaćanje duga;

6) druge slične aktivnosti.

Pri restrukturiranju plasmana banka uvijek mora rasporediti novonastali
plasman u jednu od nižih rizičnih skupina od one u koju je plasman bio
prvobitno raspoređen.

XVI.

Pod pojmom kapitalizacije kamate podrazumijeva se pripisivanje obračunate
nenaplaćene kamate i drugih kamatnih prihoda (provizija) nenaplaćenoj glavnici
i/ili konverzija obračunate nenaplaćene kamate i kamatnih prihoda u novi
bankovni kredit ili sličan plasman.

Banka ne može kapitalizirati kamatu osim ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

1) kapitalizacija kamate je ugovorena osnovnim ugovorom o kreditu ili
sličnom plasmanu i zasnovana na dužnikovom unaprijed planiranom i mogućem
privremenom nedostatku operativnih novčanih tokova;

2) novi plasman koji se uspostavlja kapitalizacijom kamate osiguran
je prvorazrednim ili primjerenim instrumentima osiguranja;

3) kapitalizacija kamate zasnovana je na budućem čvrsto predviđenom
poslovnom događaju dužnika;

4) dužnik može dokazati da će osigurati potrebna sredstva i iz drugih
izvora pod sličnim uvjetima pod kojima se kapitalizira kamata;

5) postoji velika vjerojatnost za konačnu naplatu plasmana nastalog
kapitalizacijom kamate i drugih kamatnih prihoda, što svojom ocjenom u
pisanom obliku treba dodatno potvrditi unutarnja kontrola i unutarnja revizija.

Nekamatni prihodi ne mogu se kapitalizirati.

XVII.

Pri obnavljanju i/ili produženju roka dospijeća plasmana raspoređenih
u skupinu B, banka ne može rasporediti novonastali plasman ili plasman
s produženim rokom dospijeća u skupinu A.

Pri obnavljanju i/ili produženju roka dospijeća plasmana raspoređenih
u skupine C ili D, banka mora rasporediti novonastali plasman ili plasman
s produženim rokom dospijeća u jednu od nižih skupina od one u koju je
plasman bio prvobitno raspoređen.

XVIII.

Odgađanjem roka odnosno zakašnjenjem podmirenja obveza prema banci,
u skladu s ovom Odlukom, ne smatraju se odgađanja koja proizlaze iz refinanciranja
odnosno reprogramiranja kredita na osnovi sporazuma sklopljenih s vladinim
agencijama država vjerovnika i s inozemnim poslovnim bankama.

XIX.

Prvorazrednim instrumentima osiguranja naplate plasmana, prema ovoj
Odluci, smatraju se sljedeći instrumenti:

1) depozit kod banke koja je odobrila kredit i za kojeg postoji ugovorom
utvrđeno ovlaštenje da se uporabi za naplatu potraživanja po plasmanu;

2) vrijednosni papiri Republike Hrvatske ili Hrvatske narodne banke;

3) neopoziva garancija ili supergarancija izdana od domaće ili inozemne
banke koje imaju primjereni stupanj kreditne sposobnosti i koja sadrži
riječi "na prvi poziv" ili "bez prigovora" ili slično;

4) polica osiguranja prvorazrednog osiguravajućeg društva (društvo koje
u zadnjih pet godina nije poslovalo s gubitkom, koje ima najmanje propisanu
visinu i strukturu rezervi sigurnosti i matematičke rezerve osiguranja
života i koje ima jamstveni kapital najmanje u dvostrukom iznosu od minimalno
propisanog kapitala za osnivanje osiguravajućeg društva za sve vrste osiguranja);

5) jamstvo Republike Hrvatske;

Plasmani osigurani sa 100 posto svoje vrijednosti instrumentima osiguranja
navedenim pod 1) do 5) prvoga stavka ove točke raspoređuju se u skupinu
A do aktiviranja instrumenata ako su oni aktivirani u roku od najviše 60
dana nakon isteka roka za plaćanje potraživanja po plasmanima.

XX.

Primjereno osiguranje plasmana je osiguranje hipotekom ili fiducijarnim
vlasništvom nad stambenim objektom (kuća, stan i sl.) ukoliko su ispunjeni
svi sljedeći uvjeti:

1) plasman je odobren u skladu s načelima sigurnog i stabilnog bankovnog
poslovanja;

2) imovina je bez stvarnih i pravnih opterećenja (ograničenja);

3) banka ima prvenstvo u redoslijedu namirenja potraživanja po plasmanima;

4) nema nikakvih zapreka za prodaju imovine dužnika radi podmirenja
njegovih obveza;

5) objektivno procijenjena vrijednost imovine je najmanje 30 posto veća
od ukupnih potraživanja po plasmanima;

6) prodaja imovine može se obaviti u roku koji ne ugrožava likvidnost
banke, a najkasnije u roku od godine dana nakon dospijeća potraživanja
po plasmanima.

UTVRĐIVANJE POSEBNIH REZERVI ZA IDENTIFICIRANE GUBITKE

XXI.

Na temelju raspoređivanja plasmana odnosno dužnika u rizične skupine
iz ove Odluke, banke izračunavaju i formiraju posebne rezerve za identificirane
gubitke na teret rashoda u visini:

1) od 10 do 25 posto plasmana raspoređenih u rizičnu skupinu B;

2) od 25 do 60 posto plasmana raspoređenih u rizičnu skupinu C;

3) od 60 do 90 posto plasmana raspoređenih u rizičnu skupinu D;

4) 100 posto plasmana raspoređenih u rizičnu skupinu E.

Unutar rizičnih skupina B, C i D banka raspoređuje plasmane odnosno
dužnike po stupnjevima rizika sukladno kriterijima utvrđenim vlastitim
internim sustavom raspoređivanja plasmana.

ISKLJUČENI PRIHODI

XXII.

Banka uključuje u Račun dobiti i gubitka obračunate kamatne prihode
po plasmanima koji su raspoređeni u rizične skupine A i B, a prihode po
plasmanima koji su raspoređeni u skupine C, D i E tek nakon što su naplaćeni.

Obračunati kamatni prihodi po plasmanima koji su raspoređeni u rizičnu
skupinu B ispravljaju se na teret rashoda, za isti postotak odnosno stupanj
rizika za koji su po plasmanima formirane posebne rezerve za identificirane
gubitke.

XXIII.

Banka ne smije u Račun dobiti i gubitka uključivati kamatne prihode
koji su obračunati a nisu naplaćeni po plasmanima koji su raspoređeni u
rizične skupine C, D i E.

Prihodi koji su, u skladu s prvim stavkom ove točke obračunati i nisu
uključeni u Račun dobiti i gubitka banke, prema ovoj Odluci smatraju se
isključenim prihodima.

Isključene prihode banka ne evidentira u aktivi bilance, već se kao
potraživanje od dužnika vode u izvanbilančnoj evidenciji.

Suspendirani prihodi su oni isključeni prihodi koji su kao obračunati
uključeni u Račun dobiti i gubitka u prethodnom obračunskom razdoblju,
a u tekućem obračunskom razdoblju dužnici odnosno plasmani po kojima su
ovi prihodi obračunati a nisu naplaćeni, raspoređeni su u plasmane koji
ne ostvaruju prihode. Ove prihode banka je dužna u ukupno obračunatom a
nenaplaćenom iznosu, umanjeno za izvršene ispravke po obračunatim prihodima
za plasmane raspoređene u rizičnu skupinu B, ispraviti na teret rashoda
istodobno sa raspoređivanjem plasmana iz plasmana koji ostvaruju prihode
(rizične skupine A i B), u plasmane koji ne ostvaruje prihode (rizične
skupine C, D i E). Istodobno potraživanja po suspendiranim prihodima, zatvaraju
se na računima bilance i prenose u izvanbilančnu evidenciju.

Obračunate a nenaplaćene nekamatne prihode banka uključuje u Račun dobiti
i gubitka po načelu nastanka poslovnog događaja odnosno fakturirane realizacije.
Ukoliko potraživanje po nekamatnom prihodu nije naplaćeno u roku od 60
dana od dana dospijeća, ono se u 100 postotnom iznosu ispravlja na teret
rashoda banke i ostaje u bilančnoj evidenciji.

VOĐENJE KREDITNIH SPISA

XXIV.

Banka osigurava informacije i dokumentaciju o dužnicima najmanje u opsegu
koji će propisati Hrvatska narodna banka Uputom za vođenje kreditnih spisa.

UTVRĐIVANJE IZLOŽENOSTI BANKE

XXV.

U svom poslovanju banka kontinuirano prati izloženost prema jednoj osobi
sukladno odredbama članka 41. Zakona o bankama.

Izloženost banke prema jednoj osobi izračunava se tako da se utvrdi
ukupna izloženost banke prema jednoj osobi koju predstavljaju plasmani
u bruto iznosu, koji su definirani Uputom za jedinstvenu primjenu ove Odluke.
Tom iznosu se dodaju iznosi ulaganja u vrijednosne papire (trgovački portfelj
dužničkih vrijednosnih papira te trgovački i investicijski portfelj vlasničkih
vrijednosnih papira) i vlasnički ulozi (ulaganja u podružnice i povezana
trgovačka društva) koji nisu uključeni u plasmane. Iznos ulaganja u vrijednosne
papire je onaj iznos koji je evidentiran u poslovnim knjigama banke.

Ukupna izloženost banke prema jednoj osobi umanjuje se za iznose onih
plasmana i vrijednosnih papira koji su:

1) osigurani novčanim depozitom do iznosa depozita,

2) osigurani ili pokriveni vrijednosnim papirima Republike Hrvatske,
Hrvatske narodne banke ili jamstvom Republike Hrvatske, do iznosa navedenog
u instrumentu osiguranja,

3) osigurani garancijom banke koja ima primjereni stupanj kreditne sposobnosti
utvrđen u Uputi za jedinstvenu primjenu Odluke o načinu izračunavanja adekvatnosti
kapitala i ponderirane aktive banke, do iznosa garancije.

Dobiveni iznos predstavlja izloženost banke prema jednoj osobi, dužniku
banke. Pod jednom osobom podrazumijeva se grupa međusobno povezanih osoba,
sukladno članku 26. Zakona o bankama.

Izloženost banke prema jednoj osobi ne smije premašiti 25 posto jamstvenog
kapitala banke.

XXVI.

Banka posebno prati izloženost prema jednoj osobi koja premašuje 10
posto jamstvenog kapitala, što predstavlja veliku izloženost. U kreditnim
spisima banka je dužna osigurati sve potrebne odluke i dokumentaciju propisanu
člankom 44. Zakona o bankama.

XXVII.

Banka posebno vodi brigu o izloženosti prema dioničarima banke i s njima
povezanim osobama, te o takvoj izloženosti vodi detaljne evidencije i kreditne
spise, kako bi mogla voditi poslove sukladno Zakonu o bankama.

Kod izloženosti prema dioničarima banke i s njima povezanim osobama,
banka osigurava podatke i izvješćuje Hrvatsku narodnu banku o:

1) dioničarima koji imaju više od tri posto dionica i s njima povezanim
osobama;

2) dioničarima koji imaju više od pet posto dionica i s njima povezanim
osobama;

3) dioničarima koji imaju više od pet posto dionica s pravom glasa i
s njima povezanim osobama.

XXVIII.

Banka u svojim evidencijama i kreditnim spisima također osigurava detaljne
podatke o osobama u posebnom odnosu prema banci koje su utvrđene u članku
46. Zakona o bankama. O izloženosti banke prema ovim osobama, banka izvješćuju
Hrvatsku narodnu banku na obrascima propisanim u Uputi za jedinstvenu primjenu
ove Odluke.

IZVJEŠĆIVANJE HRVATSKE NARODNE BANKE

XXIX.

Banka izvješćuje Hrvatsku narodnu banku o provođenju ove Odluke tromjesečno
u obliku i na način koji je propisan Uputom za jedinstvenu primjenu ove
Odluke.

Uprava banke i više rukovodstvo banke moraju osigurati primjerene unutrašnje
postupke za provođenje odredbi ove Odluke.

XXX.

Banka vrši obračun i sastavlja izvješća iz točke XXIX. ove Odluke prema
stanju 31. ožujka, 30. lipnja i 30. rujna te ih Hrvatskoj narodnoj banci
dostavlja najkasnije do 30. travnja, 31. srpnja i 31. listopada.

Privremena izvješća sastavljena prema stanju na dan 31. prosinca banke
dostavljaju Hrvatskoj narodnoj banci najkasnije do 31. siječnja sljedeće
godine, a izvješća izrađena na temelju nekonsolidiranog revidiranoga i
usvojenoga godišnjeg izvješća najkasnije u roku od šest mjeseci po završetku
poslovne godine.

Izvješće na obrascu R - Raspoređivanje plasmana i izvanbilančnih rizičnih
stavki, dostavlja se i na konsolidiranoj osnovi. Konsolidirano izvješće
na obrascu R - Raspoređivanje plasmana i izvanbilančnih rizičnih stavki
sastavlja se sa stanjem na dan 31. prosinca na temelju revidiranih konsolidiranih
financijskih izvještaja, te dostavlja Hrvatskoj narodnoj banci najkasnije
u roku od šest mjeseci po završetku poslovne godine.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

XXXI.

Prva izvješća prema ovoj Odluci, banka izrađuje prema stanju na dan
30. lipnja 1999. godine a dostavljaju se Hrvatskoj narodnoj banci do 31.
srpnja 1999. godine.

Na temelju posebnog zahtjeva Hrvatske narodne banke, banka sastavlja
izvješća i prema stanju na dan koji nije propisan u točki XXX. i u roku
koji odredi Hrvatska narodna banka.

XXXII.

Pod pojmom banka u ovoj Odluci podrazumijevaju se i štedionice do rokova
utvrđenih u članku 119. Zakona o bankama.

XXXIII.

Danom početka primjene ove Odluke prestaje važiti Odluka o raspoređivanju
aktivnih bilančnih i izvanbilančnih stavaka banaka i štedionica ("Narodne
novine" broj 30/97, 134/97 i 88/98).

XXXIV.

Ova Odluka stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama" a primjenjuje
se od 1. travnja 1999. godine.

O. br. 485/99.
Zagreb, 26. ožujka 1999.

Predsjednik Savjeta
Hrvatske narodne banke
guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. Marko Škreb,** v. r.

Odluka, NN 32/1999-648