## Zakon o privatnoj zaštiti

### NN 68/2003 (22.4.2003.), Zakon o privatnoj zaštiti

# HRVATSKI SABOR

796

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O PRIVATNOJ ZAŠTITI

Proglašavam
Zakon o privatnoj zaštiti, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 9. trav­nja
2003.

Broj:
01-081-03-1336/2
Zagreb, 14. trav­nja 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O PRIVATNOJ ZAŠTITI

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim se
Zakonom uređuje način obavljanja djelatnosti zaštite osoba i imovine koju ne
osigurava država i iznad opsega koji osigurava država (u daljnjem tekstu:
privatna zaštita), propisuju uvjeti za njezino obavljanje, uvjeti i način rada
osoba koje obavljaju poslove privatne zaštite, te nadzor njihova rada.

Pravne
osobe i obrtnici koji imaju odobrenje za obavljanje poslova privatne zaštite ne
smiju primjenjivati operativne metode i sredstva koje na temelju posebnih
propisa primjenjuju Ministarstvo unutarnjih poslova (u daljnjem tekstu:
Ministarstvo) i druga tijela državne uprave.

Članak
2.

Pojedini
pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju sljedeća značenja:

1.
Tjelesna zaštita razumijeva zaštitu osoba i imovine koja se obavlja osobnom
nazočnošću osobe koja obavlja poslove zaštite i njegovom zaštitnom aktivnošću,
bez dominantne uporabe tehnič­kih sredstava i naprava.

2.
Tehnička zaštita razumijeva stvaranje tehničkih uvjeta za sprječavanje
protupravnih radnji usmjerenih prema štićenoj osobi ili imovini.

3.
Odobrenje Ministarstva za obavljanje privatne zaštite je rješenje kojim se
pravnim osobama i obrtnicima za privatnu zaštitu, koji ispunjavaju propisane
uvjete, dopušta obavljanje te djelatnosti.

4. Dopuštenje
policijske uprave za obavljanje poslova privatne zaštite je rješenje kojim se
osobama koje ispunjavaju propisane uvjete dopušta obavljanje tih poslova.

5. Unutarnja
čuvarska služba je unutarnja ustrojstvena jedinica koju pojedina pravna osoba
ili obrtnik ustrojava radi zaštite svojih objekata, prostora i osoba koje
borave u tim objektima i prostorima.

II. NAČIN
OBAVLJANJA DJELATNOSTI PRIVATNE ZAŠTITE

Članak
3.

Djelatnost
privatne zaštite obuhvaća poslove zaštite osoba i imovine koji se obavljaju
tjelesnom i/ili tehničkom zaštitom, uz primjenu pravila postupanja propisanih
ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona.

Članak 4.

Djelatnost privatne zaštite mogu obavljati pravne
osobe koje su registrirane za obavljanje poslova privatne zaštite kod nadležnoga
trgovačkog suda, osim tajnih društava.

Obrtnici mogu obavljati poslove tehničke zaštite, a
poslove tjelesne zaštite samo za vlastite potrebe sukladno odredbama ovoga
Zakona o unutarnjoj čuvarskoj službi.

Članak 5.

Djelatnost privatne zaštite obuhvaća poslove koji za
cilj imaju zaštitu osoba i imovine, a osobito:

1. osiguranje mirnih prosvjeda i javnih okupljanja,

2. osiguranje stambenih i poslovnih prostora,

3. neposredna tjelesna zaštita osoba
(tjelohranitelj),

4. zaštita prirodnih dobara i okoliša,

5. osiguranje i pratnja novca, vrijednosnih papira i
dragocjenosti.

Poslove iz stavka 1. točke 5. ovoga članka pravne
osobe koje imaju unutarnju čuvarsku službu mogu obavljati na temelju posebnog
odobrenja koje izdaje nadležna policijska uprava, sukladno uvjetima koje
propisuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 6.

Pravne osobe i obrtnici provode privatnu zaštitu na
temelju pisanog ugovora sklopljenog s fizičkim i pravnim osobama kojima pružaju
zaštitu.

Članak 7.

Osobe koje obavljaju poslove privatne zaštite
poduzimaju ovim Zakonom dopuštene mjere i radnje radi sprječavanja i otkrivanja
štetnih pojava i protupravnih radnji koje ugrožavaju tjelesnu nepovredivost i
narušavaju dostojanstvo osobe te umanjuju vrijednost imovine koja je predmet zaštite.

Članak 8.

Poslovi tjelesne zaštite mogu se obavljati samo
unutar štiće­nog objekta i oko štićene osobe do granice prostora za čije su čuvanje
zaduženi čuvari.

Iznimno, nadležna policijska uprava može, na
prijedlog jedinice lokalne samouprave, izdati odobrenje na temelju kojeg se
poslovi tjelesne zaštite mogu obavljati i na javnim površinama.

Članak 9.

Pravna osoba i obrtnik dužni su naknaditi svaku štetu
koju njihovi zaposlenici počine u vezi s obavljanjem poslova privatne zaštite
ugovornoj stranci ili trećim osobama, ako je do štete došlo zbog postupanja
zaposlenika koje je u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona i ostalih propisa
kojima je uređena djelatnost privatne zaštite.

Pravna osoba i obrtnik imaju pravo na povrat
sredstava za naknadu štete iz stavka 1. ovoga članka od osobe koja je pri obav­ljanju
poslova privatne zaštite namjerno ili grubom nepažnjom prouzrokovala štetu.

Članak 10.

U obavljanju poslova privatne zaštite smiju se rabiti
sredstva i naprave koje imaju propisanu kvalitetu proizvoda prema hrvat­skim
normama, odnosno prihvaćenim pravilima tehničke struke, kada ne postoje
hrvatske norme.

Pravne osobe i obrtnici koji obavljaju poslove tehničke
zaštite odgovorni su za ispravnost ugrađene tehničke opreme, njeno redovno održavanje
i popravak u vrijeme jamstvenog roka.

Članak 11.

Čuvar i zaštitar ne mogu obavljati poslove tjelesne
zaštite u pravnoj osobi na temelju ugovora o djelu.

Članak 12.

Pravne osobe smiju nabavljati propisane vrste
kratkoga vatrenog oružja za najviše jednu polovinu uposlenih zaštitara.

Pravne osobe smiju koristiti samo oružje koje je u
njihovom vlasništvu.

III.
UVJETI ZA OBAVLJANJE DJELATNOSTI PRIVATNE ZAŠTITE

1.
ODOBRENJE ZA OBAVLJANJE DJELATNOSTI PRIVATNE ZAŠTITE

Članak 13.

Pravna osoba iz članka 4. stavka 1. ovoga Zakona može
započeti s radom na temelju odobrenja Ministarstva ako ima:

1. akt o upisu pravne osobe u sudski registar,

2. imenovanu odgovornu osobu u pravnoj osobi koja
ispunjava uvjete propisane člankom 18. stavkom 1. ovoga Zakona,

3. akt o razvrstavanju radnih mjesta s popisom
odgovornih osoba i poslova te ovlastima zaposlenika za svako radno mjesto,

4. opći akt o zaštitnom znaku pravne osobe,

5. opći akt o radnoj odori,

6. poslovni prostor uređen sukladno propisima o
posebnim prostornim i tehničkim uvjetima za smještaj oružja te zaštitu od požara,
krađe i drugih nezgoda ili zloporaba.

Pravna osoba koja se u sudski registar upisala samo
za obav­ljanje poslova tehničke zaštite ne podnosi dokaze o ispunjavanju uvjeta
iz stavka 1. točke 5. ovoga članka i ispunjavanju prostornih i tehničkih uvjeta
za smještaj oružja.

Članak
14.

Obrtnik
može započeti obavljati poslove tehničke zaštite na temelju odobrenja
Ministarstva ako ima najmanje srednju stručnu spremu tehničkog smjera i
ispunjava uvjete propisane člankom 18. stavkom 1. točkama 1., 2., 4., 5., 6.,
7. i 8., te ako ima akt o upisu obrta u obrtni registar i akt o razvrstavanju
radnih mjesta s popisom zaposlenika i njihovim ovlastima za svako radno mjesto.

Članak 15.

Ministarstvo će rješenjem zabraniti obavljanje
djelatnosti privatne zaštite do otklanjanja nedostataka ako pravna osoba ili
obrtnik više ne ispunjava neki od uvjeta za stjecanje odobrenja za rad
propisanih člankom 13. i 14. ovoga Zakona.

Članak 16.

Protiv rješenja kojim se odbija zahtjev za izdavanje
odobrenja iz članka 13. i 14. ovoga Zakona i rješenja iz članka 15. ovoga
Zakona kojim se zabranjuje obavljanje djelatnosti privatne zaštite nije dopuštena
žalba već se može pokrenuti upravni spor.

Članak
17.

Odgovorna
osoba u pravnoj osobi i obrtnik dužni su u roku od osam dana izvijestiti
Ministarstvo o promjeni uvjeta na temelju kojih su pravna osoba, odnosno
obrtnik ishodili odobrenje za obavljanje djelatnosti privatne zaštite.

U roku iz stavka 1. ovoga članka odgovorna osoba,
odnosno obrtnik dužni su izvijestiti Ministarstvo i o prestanku rada pravne
osobe ili obrta.

Članak 18.

Za odgovornu osobu pravne osobe iz članka 4. stavka
1. ovoga Zakona može se imenovati osoba koja:

1. ima prebivalište, odnosno odobren boravak u
Republici Hrvatskoj,

2. je navršila 18 godina života,

3. ima najmanje višu stručnu spremu, koja za
odgovornu osobu u pravnoj osobi koja obavlja poslove tehničke zaštite mora biti
tehničkog smjera,

4. ima opću zdravstvenu sposobnost,

5. nije pravomoćno osuđena ili se protiv nje ne vodi
kazneni postupak za kazneno djelo za koje se progoni po službenoj dužnosti,
odnosno za istovjetno djelo u zemlji čiji je državljanin ili u kojoj ima
prebivalište, kao i osoba kod koje je nastupila rehabilitacija za ta kaznena
djela,

6. nije u posljednje tri godine prije imenovanja
pravomoćno kažnjena za prekršajno djelo protiv javnog reda i mira s elementima
nasilja, odnosno istovjetno djelo u zemlji čiji je državljanin ili u kojoj ima
prebivalište,

7. ispunjava sigurnosne uvjete, koje provjerom utvrđuje
nadležna sigurnosna služba,

8. poznaje hrvatski jezik i latinično pismo.

Sigurnosna provjera iz stavka 1. točke 7. ovoga članka
provodi se uz pisani pristanak i potpis odgovorne osobe iz ovoga članka.

Ukoliko odgovorna osoba u pravnoj osobi ili obrtnik
ne pristanu na sigurnosnu provjeru, Ministarstvo će odbiti zahtjev za izdavanje
odobrenja.

Poznavanje hrvatskog jezika i latiničnog pisma dokazuje
se svjedodžbom, odnosno diplomom o završenom školovanju na hrvatskom jeziku ili
drugom odgovarajućom ispravom nadležne obrazovne ustanove.

2. DOPUŠTENJE
ZA OBAVLJANJE POSLOVA PRIVATNE ZAŠTITE

Članak
19.

Poslove privatne zaštite mogu obavljati osobe koje su
dobile dopuštenje policijske uprave za obavljanje tih poslova.

Dopuštenje iz stavka 1. ovoga članka izdaje se za
obavljanje poslova tjelesne zaštite i za obavljanje poslova tehničke zaštite.

Poslovi privatne zaštite, ovisno o razini složenosti
te ovlastima osoba koje ih obavljaju razvrstavaju se na poslove:

1. čuvara,

2. zaštitara,

3. zaštitara – tehničara.

Članak 20.

Dopuštenje za obavljanje poslova čuvara može se
izdati osobi koja:

1. ima prebivalište, odnosno odobren boravak u
Republici Hrvatskoj,

2. je navršila 18 godina života,

3. ima najmanje srednju stručnu spremu,

4. ima opću zdravstvenu sposobnost, što dokazuje
potvrdom ovlaštene zdravstvene ustanove ili specijaliste medicine rada u
privatnoj praksi,

5. nije pravomoćno osuđena ili se protiv nje ne vodi
kazneni postupak za kazneno djelo za koje se progoni po službenoj dužnosti,
odnosno za istovjetno djelo u zemlji čiji je državljanin ili u kojoj ima
prebivalište, kao i osobi kod koje je nastupila rehabilitacija za ta kaznena
djela,

6. nije u posljednje tri godine prije podnošenja
zahtjeva pravomoćno kažnjena za prekršajno djelo protiv javnog reda i mira s
elementima nasilja, odnosno istovjetno djelo u zemlji čiji je državljanin ili u
kojoj ima prebivalište,

7. koja udovoljava operativnoj provjeri koju provodi
nadležna policijska uprava,

8. ima položen stručni ispit za čuvara,

9. poznaje hrvatski jezik i latinično pismo.

Poznavanje hrvatskog jezika i latiničnog pisma
dokazuje se svjedodžbom, odnosno diplomom o završenom školovanju na hrvatskom
jeziku ili drugom odgovarajućom ispravom nadležne obrazovne ustanove.

Članak 21.

Osoba koja ima 3 godine radnog iskustva na poslovima
policijskog službenika Ministarstva odnosno na vojno-policijskim poslovima
Ministarstva obrane, istražnim poslovima, poslovima državnog odvjetništva,
pravosudnog policajca, pripadnika gardijskih postrojbi ili pripadnika
sigurnosnih službi ne mora polagati stručni ispit za čuvara i zaštitara.

Osoba koja je završila srednju školu smjera čuvar/zaštitar,
policajac ili pravosudni policajac ne mora polaziti izobrazbu za čuvare i zaštitare.

Članak 22.

Izobrazbu čuvara i zaštitara mogu provoditi ustanove
suklad­no propisima o obrazovanju odraslih.

Za provedbu izobrazbe čuvara i zaštitara ustanove iz
stavka 1. ovoga članka moraju ishoditi odobrenje Ministarstva, sukladno
uvjetima koje propisuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 23.

Dopuštenje za obavljanje poslova zaštitara može se
izdati osobi koja uz uvjete iz članka 20. ovoga Zakona:

1. ispunjava uvjete za držanje i nošenje oružja utvrđene
propisima o oružju,

2. ima položen stručni ispit za zaštitara,

3. ima posebnu zdravstvenu sposobnost.

Posebna zdravstvena sposobnost iz stavka 1. točka 3.
ovoga članka dokazuje se potvrdom ovlaštene zdravstvene ustanove ili specijaliste
medicine rada u privatnoj praksi.

Članak 24.

Dopuštenje za obavljanje poslova tehničke zaštite može
se izdati osobi koja uz uvjete iz članka 20. stavka 1. točke 1., 2., 5., 6.,
7., 8. i 9. ovoga Zakona ima najmanje srednju stručnu spremu tehničkog smjera.

Članak 25.

Zahtjev za izdavanje dopuštenja iz članka 20., 23. i
24. ovoga Zakona s dokazima o ispunjavanju uvjeta podnosi se policijskoj upravi
nadležnoj prema mjestu prebivališta, odnosno boravišta podnositelja zahtjeva.

Protiv rješenja policijske uprave kojim se odlučuje o
dopuštenju za obavljanje poslova privatne zaštite može se izjaviti žalba
Ministarstvu.

Članak 26.

Policijska uprava će osobama koje obavljaju poslove
privatne zaštite, a koje više ne ispunjavaju neki od propisanih uvjeta potrebnih
za stjecanje dopuštenja, rješenjem zabraniti obavljanje poslova privatne zaštite.

 Protiv rješenja
policijske uprave iz stavka 1. ovoga članka može se izjaviti žalba
Ministarstvu.

IV.
OVLASTI OSOBA KOJE OBAVLJAJU POSLOVE PRIVATNE ZAŠTITE

1.
TJELESNA ZAŠTITA

Članak
27.

Ovlasti osoba kojima je izdano dopuštenje za
obavljanje poslova tjelesne zaštite su:

1. provjera identiteta osoba,

2. davanje upozorenja i zapovjedi,

3. privremeno ograničenje slobode kretanja,

4. pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava,

5. osiguranje mjesta događaja,

6. uporaba čuvarskog psa,

7. uporaba tjelesne snage,

8. uporaba vatrenog oružja.

Čuvari ne mogu koristiti ovlasti iz točke 3., 6., 7.
i 8. stavka 1. ovoga članka.

Članak 28.

Zaštitari i čuvari svoje ovlasti mogu primijeniti
samo u objektima i prostorima iz članka 8. ovoga Zakona.

Iznimno, zaštitar, kada obavlja posao neposredne
tjelesne zaštite osoba (tjelohranitelj), može primijeniti svoje ovlasti izvan
objekata i prostora iz stavka 1. ovoga članka kada odbija istodobni ili izravno
predstojeći protupravni napad usmjeren prema njemu ili prema osobi koju štiti.

Članak 29.

Čuvari i zaštitari dužni su postupiti po zapovijedi
policijskog službenika.

Čuvari i zaštitari ne smiju izvršiti zapovijed
policijskog službenika i nadređenog rukovoditelja ako bi time počinili kazneno
djelo ili prekršaj.

Članak 30.

U primjeni ovlasti iz članka 27. stavka 1. ovoga
Zakona čuvari i zaštitari su dužni postupati čovječno i poštovati dostojanstvo,
ugled i čast svake osobe te druga temeljna prava i slobode čovjeka.

Primjena ovlasti mora biti razmjerna potrebi zbog
koje se poduzima.

Primjena ovlasti ne smije izazvati veće štetne
posljedice od onih koje bi nastupile da čuvari i zaštitari nisu primijenili ovlasti.

Članak 31.

Ako rade u građanskoj odjeći čuvari i zaštitari su
prije korištenja ovlasti iz članka 27. stavka 1. ovoga Zakona dužni pokazati
iskaznicu.

Iznimno, osobe iz stavka 1. ovoga članka ne moraju
pokazivati iskaznicu ako okolnosti ukazuju da bi takav postupak spriječio i
umanjio svrhu zaštite.

1.1.
Provjera identiteta osobe

Članak
32.

Prilikom
obavljanja poslova tjelesne zaštite čuvar i zaštitar može provjeriti identitet
osobe:

1. prilikom ulaska i izlaska iz štićenog objekta ili
prostora,

2. koja se zatekne u prijevoznom sredstvu koje ulazi
ili izlazi iz štićenog objekta ili prostora,

3. koja se zatekne na prostoru na kojem je privremeno
ograničena sloboda kretanja,

4. koja se zatekne u izvršenju kaznenog djela ili
prekršaja,

5. po zapovjedi policijskog službenika.

Provjera identiteta osobe provodi se uvidom u njenu
osobnu iskaznicu ili uvidom u drugu javnu ispravu s fotografijom.

1.2.
Davanje upozorenja i zapovjedi

Članak
33.

Čuvar i
zaštitar će upozoriti osobu koja svojim ponašanjem, djelovanjem ili propuštanjem
dužne radnje može dovesti u opasnost svoju sigurnost ili sigurnost druge osobe
ili sigurnost imovine, narušiti javni red i mir ili ako se opravdano očekuje da
bi ta osoba mogla počiniti ili izazvati drugu osobu da počini kazneno djelo ili
prekršaj.

Zapovijed
se izdaje radi:

1.
otklanjanja opasnosti za život i osobnu sigurnost štićenih osoba,

2.
otklanjanja opasnosti za štićenu imovinu,

3.
sprječavanja izvršenja kaznenih djela i prekršaja, hvatanja njihovih počinitelja
i osiguranja tragova tih djela koji mogu poslužiti kao dokaz,

4. održavanja
reda i mira i uspostavljanja narušenog reda i mira,

5.
zaprječavanja pristupa ili zadržavanja na prostoru ili objektu koji se štiti,

6.
sprječavanja i otklanjanja posljedica u slučaju opće opasnosti prouzrokovane
elementarnim nepogodama, epidemijama ili drugim oblicima ugrožavanja opće
sigurnosti.

Upozorenja
i zapovijedi se daju usmeno ili pisano, pokretima i postavljanjem tijela
(pokazivanjem ruku i sl.).

1.3.
Privremeno ograničavanje slobode kretanja

Članak
34.

Osobi
se u skladu s ovim Zakonom može privremeno ograni­čiti kretanje:

1. radi sprječavanja izvršenja kaznenih djela ili
prekršaja,

2. radi hvatanja počinitelja kaznenih djela ili prekršaja,

3. radi osiguranja svjedoka i dokaza koji mogu poslužiti
u kaznenom i prekršajnom postupku.

Zaštitar o ograničenju kretanja osoba mora odmah
izvijestiti policiju, nakon čega će postupiti po zapovijedi policije.

O razlozima za privremeno ograničavanje slobode
kretanja pravna osoba za privatnu zaštitu dužna je pisano izvijestiti
policijsku upravu najkasnije u roku od 24 sata.

1.4.
Pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava

Članak 35.

Pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava
poduzima se prilikom ulaska i izlaska iz štićenog prostora.

Čuvar i zaštitar su ovlašteni obavljati pregled
osoba, predmeta koje osoba sa sobom nosi i prometnog sredstva kada je to nužno
radi pronalaska predmeta koji mogu biti predmet kaznenog djela ili prekršaja,
koji su namijenjeni kao sredstvo za izvršenje kaznenog djela ili prekršaja ili
predmeta koji mogu poslužiti kao dokaz u kaznenom ili prekršajnom postupku ili
predmeta koji se mogu koristiti za uništenje i oštećenje objekta koji se štiti
i pred­meta podobnih za napad ili samoozljeđivanje.

Pregledom osobe smatra se uvid u sadržaj odjeće i obuće.

Pregledom prometnog sredstva u smislu stavka 1. ovoga
članka, smatra se pregled svih otvorenih i zatvorenih prostora prometnog
sredstva i predmeta koji se prevoze i dokumenata na osnovi kojih se predmeti
provoze.

Pregled predmeta koje osoba nosi sa sobom obuhvaća
pregled predmeta koje su kod osobe ili u njezinoj izravnoj blizini ili predmeta
osobe po čijem se nalogu u njezinoj pratnji oni prevoze.

Pregled osoba mora obaviti osoba istog spola, osim
slučajeva kada je neophodno žurno pregledati osobe radi oduzimanja oružja ili
predmeta podobnih za napad.

Prilikom pregleda čuvari i zaštitari su ovlašteni
koristiti tehnička sredstva.

Članak 36.

Prilikom izlaska iz štićenog prostora, ako osoba na
zahtjev čuvara ili zaštitara ne želi otvoriti zatvoreni predmet ili pretinac u
prometnom sredstvu, te ako postoji osnovana sumnja da pregledavana osoba kod
sebe, u prometnom sredstvu ili predmetu kojega nosi sa sobom posjeduje predmete
koji mogu poslužiti kao dokaz u kaznenom postupku ili postupku pred prekršajnim
sudom, zaštitar je ovlašten zadržati osobu.

O zadržavanju
i razlozima za zadržavanje bez odgode će na pogodan način izvijestiti policiju,
nakon čega će postupiti po zapovijedi policije.

1.5.
Osiguranje mjesta događaja

Članak
37.

Kada se
unutar štićene zone dogodi kazneno djelo i prekršaj ili drugi događaj povodom
kojega je potrebno izravnim opažanjem utvrditi ili razjasniti činjenice, čuvar
ili zaštitar u obvezi su osigurati mjesto događaja do dolaska policije.

Zaštitar ima pravo zadržati osobu za koju procijeni
da može dati obavijesti važne za razjašnjavanje događaja, a o zadržavanju i
razlozima zadržavanja bez odgode će na pogodan način izvijestiti policiju,
nakon čega će postupiti po zapovjedi policije.

1.6.
Uporaba čuvarskih pasa

Članak
38.

Posebno izvježbani psi mogu se koristiti u obavljanju
poslova tjelesne zaštite samo pod nadzorom zaštitara i uz uporabu zaštitne košare.

Psi se smiju koristiti samo za osiguranje osoba i
objekata unutar ograđenog prostora.

Iznimno, pod nadzorom posebno obučenog vodiča, koji
ima ovlast za obavljanje poslova zaštitara, psi se mogu koristiti za osiguranje
zaštićenih dijelova prirode utvrđenih propisima o zaštiti prirode.

Psi se smiju upotrijebiti kao sredstvo prisile u slučajevima:

1. kada su ispunjeni uvjeti za upotrebu tjelesne
snage,

2. kada su ispunjeni uvjeti za upotrebu vatrenog oružja.

U slučaju iz stavka 4. točke 2. ovoga članka pas se
smije koristiti i bez zaštitne košare.

1.7.
Uporaba tjelesne snage

Članak
39.

Pod tjelesnom snagom u smislu ovoga Zakona smatra se
uporaba različitih zahvata borilačkih vještina ili njima sličnih postupaka na
tijelu druge osobe, kojima je cilj odbijanje napada ili svladavanje otpora, uz
nanošenje što manjih štetnih posljedica.

Zaštitari mogu u obavljanju poslova tjelesne zaštite
upotrijebiti tjelesnu snagu, ako drugačije ne mogu:

– odbiti protupravni i neposredni napad kojim se ugrožava
njihov život ili život osoba koje čuvaju,

– odbiti protupravni i neposredni napad usmjeren na
uništenje i umanjivanje vrijednosti imovine koju čuvaju, a da pri tom štetne
posljedice ne budu veće od prijetećih.

Tjelesnu snagu zaštitari mogu upotrijebiti radi
savladavanja otpora, sprječavanja bijega i ako zakonito izdana upozorenja i
zapovijedi ne jamče uspjeh.

1.8.
Uporaba vatrenog oružja

Članak
40.

Zaštitar
može nositi propisane vrste kratkoga vatrenog oružja samo pri obavljanju sljedećih
poslova privatne zaštite:

1. zaštite novčarskih ustanova (riznica, banaka, štedionica,
mjenjačnica i dr.),

2. neposredne tjelesne zaštite osoba
(tjelohranitelj),

3. zaštite objekata u kojima se koriste i skladište
radioaktivne tvari, nuklearno gorivo i otpaci te za ljude i okoliš druge štetne
tvari,

4. zaštite i pratnje novca, vrijednosnih papira i
dragocjenosti,

5. zaštite objekata od posebnog značaja za obranu
zemlje.

Zaštitar ima pravo uporabiti vatreno oružje kada,
obavljajući poslove privatne zaštite, na drugi način ne može odbiti istodobni
ili izravno predstojeći protupravni napad usmjeren prema njemu ili prema osobama
koje štiti.

Prije uporabe vatrenog oružja zaštitar će uputiti
usmeno upozorenje »stoj!«, a nakon toga drugo upozorenje »stoj, pucat ću!«.

Upozorenje iz stavka 3. ovoga članka neće se upućivati
ukoliko bi se time doveli u pitanje životi osoba koje se štite ili život zaštitara.

Uporaba vatrenog oružja nije dopuštena protiv
maloljetnika ili kada se dovodi u opasnost život trećih osoba, izuzev kada je
uporaba vatrenog oružja jedino sredstvo za obranu od izravnog napada kojim se
ugrožava život zaštitara ili život osoba koje štiti.

Kod uporabe vatrenog oružja zaštitar je dužan
usmjeriti oru­žje prema onim dijelovima tijela na kojima se s najmanje ozljeda
postiže svrha zbog koje je vatreno oružje uporabljeno.

Zaštitari mogu, u obavljanju poslova iz stavka 1. ovoga
članka, uporabiti samo oružje pravne osobe za privatnu zaštitu čiji su
zaposlenici.

2. Provjera zakonitosti primjene ovlasti Čuvara i
zaŠtitara

Članak
41.

Čuvari i zaštitari koji primjenjuju ovlasti iz članka
27. stavka 1. točke 3., 5., 6., 7. i 8., dužni su odmah, a najkasnije u roku od
osam sati od primjene ovlasti, pisano izvijestiti odgovornu osobu u pravnoj
osobi.

Pravna osoba iz stavka 1. ovoga članka, dužna je
najkasnije u roku od 24 sata dostaviti pisano izvješće nadležnoj policijskoj
upravi o primjeni ovlasti i posljedicama s mišljenjem o zakonitosti primjene
ovlasti, te svim prikupljenim dokazima.

Izvješće pravne osobe mora sadržavati:

1. mjesto, vrijeme i cjelovit opis tijeka događaja,

2. identifikacijske podatke sudionika u događaju,

3. opis činjeničnog stanja, posljedice i sve pravno
relevantne činjenice koje mogu poslužiti za ocjenu primijenjene ovlasti,

4. podatke o očevicima.

Članak 42.

Na temelju izvješća iz članka 41. stavka 3. ovoga
Zakona, i drugih prikupljenih saznanja, policijska uprava ocjenjuje zakonitost
primjene ovlasti i o tome izvješćuje pravnu osoba.

Kada su sredstva prisile uporabljena u granicama
ovlasti isključena je odgovornost čuvara ili zaštitara koji ih je uporabio.

3. TehniČka zaŠtita

Članak
43.

Tehnička
zaštita osoba i imovine provodi se tehničkim sredstvima i napravama, uz
primjenu raznih oblika tehničkog štićenja, a osobito:

– protuprovalne i protuprepadne tehnike,

– zaštite od nedopuštenog pristupa u štićene
prostore,

– zaštite od unošenja eksplozivnih, ionizacijskih i
inih opasnih tvari,

– zaštite od iznošenja, odnosno otuđenja štićenih
predmeta.

Tehnička zaštita iz stavka 1. ovoga članka provodi se
na području štićenog prostora ili u samom štićenom objektu.

Članak 44.

Tehnička sredstva i naprave mogu biti povezane u
sustave tehničke zaštite.

Sustavi tehničke zaštite moraju biti izvedeni, održavani
i servisirani sukladno propisima o uvjetima i načinu provedbe te­hničke zaštite.

Članak 45.

Poslove tehničke zaštite mogu obavljati osobe koje
imaju dopuštenje za obavljanje poslova zaštitara – tehničara.

Poslove postavljanja zaštitno alarmnih sustava te održavanja
tehničkih naprava i sredstava može obavljati zaštitar – tehničar koji ima završenu
srednju stručnu spremu.

Poslove izrade prosudbe ugroženosti štićene građevine
ili prostora te projektiranja tehničkih zaštitnih sustava može obavljati zaštitar
– tehničar koji ima završenu višu stručnu spremu ili srednju stručnu spremu i
pet godina radnog iskustva na poslovima tehničkog štićenja.

Poslove nadzora nad izvođenjem radova tehničkih zaštitnih
sustava, revizije projektne dokumentacije tehničkih zaštitnih sustava, tehničkog
primitka te pružanja intelektualnih usluga u području tehničke zaštite može
obavljati zaštitar – tehničar koji ima završenu visoku stručnu spremu.

4. Dojavni centar

Članak 46.

Pravna osoba i obrtnik koji ima odobrenje za
obavljanje poslova privatne zaštite može ustrojiti dojavni centar u koji se
prosljeđuju signali sa sustava tehničke zaštite.

Pravna osoba ili obrtnik dužni su osigurati
intervenciju po dojavnom signalu.

Intervenciju po dojavnom signalu moraju pružiti
najmanje dva zaštitara, koji tom prilikom mogu nositi oružje.

Dojavni centar može imati i pravna osoba i obrtnik
koji imaju osnovanu unutarnju čuvarsku službu.

Članak
47.

Dojavni
centar pravne osobe i obrtnika dužan je odmah izvijestiti policiju o svim
saznanjima koja ukazuju na kazneno djelo, na počinitelja kaznenog djela ili
predmete koji su poslužili ili su nastali počinjenjem kaznenog djela koje se
goni po službenoj dužnosti, odnosno prekršaja protiv javnog reda i mira sa
elementima nasilja.

V. ODORE
I ISKAZNICE OSOBA KOJE OBAVLJAJU POSLOVE PRIVATNE ZAŠTITE

Članak 48.

Poslovi tjelesne zaštite u pravilu se obavljaju u
odori.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, zaštitar u obavljanju
poslova neposredne tjelesne zaštite osoba (tjelohranitelj) ne mora nositi
odoru.

Iznimno,
uz prethodno odobrenje nadležne policijske uprave, i ostale poslove tjelesne zaštite
čuvar i zaštitar mogu obavljati u građanskoj odjeći.

Ako
policijska uprava u roku od 48 sati od podnošenja zahtjeva ne uskrati odobrenje
iz stavka 3. ovoga članka, smatrat će se da je odobrenje dano.

Odora
ne smije biti po boji, kroju i oznakama jednaka ili slična odori Hrvatske
vojske, odorama pripadnika Ministarstva unutarnjih poslova ili odori državnih
službenika drugih tijela državne vlasti.

Članak
49.

Čuvari
i zaštitari smiju nositi odoru samo pri obavljanju poslova privatne zaštite
koji su naloženi radnim nalogom.

Odora
ili dijelovi odore i zaštitni znak pravne osobe ne smiju se nositi ili
koristiti od strane neovlaštenih osoba.

Članak
50.

U
obavljanju poslova zaštite osoba i imovine čuvar i zaštitar moraju nositi čuvarsku
iskaznicu, istaknutu na vidnom mjestu, te posjedovati radni nalog.

Iznimno
od stavka 1. ovoga članka, čuvar i zaštitar, koji obavlja poslove privatne zaštite
u građanskoj odjeći, ne mora nositi iskaznicu istaknutu na vidnom mjestu, ali
ju je dužan imati uz sebe.

Zaštitar
– tehničar poslove postavljanja i održavanja sredstava i naprava za tehničku zaštitu
osoba i imovine obavlja na temelju radnog naloga, a uz sebe mora imati
iskaznicu.

Članak
51.

Osobama
koje obavljaju poslove privatne zaštite iskaznicu izdaje policijska uprava
prema mjestu prebivališta, odnosno trajnog boravišta podnositelja zahtjeva.

Policijska
uprava će oduzeti iskaznicu osobi koja obavlja poslove privatne zaštite ako
prestane postojati neki od propisanih uvjeta za obavljanje tih poslova ili
kojoj prestane radni odnos.

Pravna
osoba ili obrtnik dužni su izvijestiti nadležnu policijsku upravu u slučaju
nastupanja okolnosti iz stavka 2. ovoga članka u roku od tri dana.

Osoba
iz stavka 2. ovoga članka dužna je nadležnoj policijskoj upravi iskaznicu
vratiti u roku od osam dana, od dana prestanka postojanja nekog od propisanih
uvjeta za obavljanje poslova privatne zaštite, odnosno od dana prestanka radnog
odnosa.

VI.
UNUTARNJA ČUVARSKA SLUŽBA

Članak
52.

Radi
ustrojavanja zaštite radnika i imovine unutar vlastitoga poslovnog prostora,
pravne osobe i obrtnici mogu osnovati unutarnju čuvarsku službu.

Pravna osoba i obrtnik mogu osnovati unutarnju čuvarsku
službu ako:

1. ima poslovne prostorije namijenjene za unutarnju čuvarsku
službu uređene sukladno propisima o posebnim prostornim i tehničkim uvjetima za
smještaj oružja te za zaštitu od požara, krađe i drugih nezgoda ili zloporaba,

2.
zaposlenici unutarnje čuvarske službe ispunjavaju uvjete propisane člancima
20., 23. i 24. ovoga Zakona,

3. odgovorna osoba unutarnje čuvarske službe
ispunjava uvjete propisane člankom 18. stavkom 1. ovoga Zakona.

Iznimno, odgovorna osoba iz stavka 2. točke 3. ovoga članka,
u unutarnjoj čuvarskoj službi u kojoj nije uposleno više od 30 čuvara i/ili zaštitara,
može imati srednju stručnu spremu.

Članak 53.

Unutarnja čuvarska služba može započeti s radom na
temelju odobrenja policijske uprave.

Zahtjev za izdavanje odobrenja, uz dokaze o
ispunjenju uvjeta iz članka 13. stavka 1. ovoga Zakona mora sadržavati i:

1. opći akt o osnivanju unutarnje čuvarske službe,

2. dokaze o ispunjenju uvjeta iz članka 52. stavak 2.
ovoga Zakona.

Unutarnja čuvarska služba koja ne koristi vatreno oružje
ne podnosi dokaze o ispunjenju prostornih i tehničkih uvjeta za smještaj oružja.

Protiv rješenja kojim se odbija zahtjev za izdavanje
odobrenja o osnivaju i ustrojavanju unutarnje čuvarske službe može se izjaviti žalba
Ministarstvu.

Članak 54.

Zaposlenici unutarnje čuvarske službe imaju ovim
Zakonom propisane ovlasti čuvara, odnosno zaštitara.

Odredbe ovoga Zakona o načinu obavljanja poslova
privatne zaštite na odgovarajući način se primjenjuju i na unutarnju čuvarsku
službu.

VII.
NADZOR

Članak
55.

Upravni
i inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona provodi Ministarstvo.

Članak
56.

Inspekcijski
nadzor provode službenici za nadzor zaštitarskih djelatnosti Ministarstva (u
daljnjem tekstu: inspektori).

Prilikom vršenja nadzora, inspektori iz stavka 1.
ovoga članka, mogu koristiti pomoć policijskih službenika.

Inspektori iz stavka 1. ovoga članka dokazuju svoje
službeno svojstvo, identitet i ovlasti službenom iskaznicom i službenom značkom.

Članak 57.

U obavljanju nadzora inspektori su ovlašteni da u
skladu s ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona:

– provjeravaju i utvrđuju identitet osoba koje
zateknu u nad­ziranom prostoru objektu ili prijevoznom sredstvu u obavljanju
poslova zaštite osoba i imovine, odgovornih osoba u tvrtki za zaštitu osoba i
imovine te istovjetnost predmeta koji su vezani za djelatnost zaštite osoba i
imovine,

– privremeno ograniče slobodu kretanja radi pronalaženja
i hvatanja osobe za koju postoje osnove sumnje da je u obavljanju ili vezano za
obavljanje djelatnosti zaštite osoba i imovine počinila prekršaj,

– privremeno oduzimaju predmete kada okolnosti
ukazuju da je određeni predmet vezan za izvršenje prekršaja ili može poslužiti
kao dokaz u postupcima koji se provode nakon inspekcijskog nadzora,

–
pregledaju i osiguraju prostorije, prostore, objekte, dokumentaciju i prometna
sredstva koji su u vezi sa djelatnošću zaštite osoba i imovine kada postoje
osnove sumnje da je počinjen prekršaj,

–
obavljaju i druge radnje u skladu sa svrhom inspekcijskog nadzora.

Nadzirane
pravne i fizičke osobe dužne su inspektorima omogućiti obavljanje inspekcijskog
nadzora te mu dati na uvid traženu dokumentaciju i pružiti potrebne podatke i
obavijesti.

Ako u
obavljanju nadzora inspektor utvrdi da pravna osoba ili obrtnik obavljaju
djelatnost privatne zaštite na način koji nije u skladu s odredbama ovoga
Zakona i na temelju njega donesenih propisa, Ministarstvo ili nadležna
policijska uprava rješenjem može narediti otklanjanje utvrđenih nepravilnosti u
određenom roku, koji ne može biti duži od 60 dana.

VIII.UPISNICI

Članak
58.

Ministarstvo
vodi upisnike o izdanim odobrenjima iz članka 13. i 14. ovoga Zakona.

Policijska
uprava vodi upisnike o izdanim dopuštenjima iz članka 20., 23. i 24. ovoga
Zakona i čuvarskim iskaznicama iz članka 51. stavka 1. ovoga Zakona, izdanim
odobrenjima iz članka 53. stavka 1. ovoga Zakona, te o izdanim svjedodžbama o
položenom stručnom ispitu osoba koje obavljaju poslove privatne zaštite.

Članak
59.

Pravne
osobe i obrtnici vode upisnike o:

1.
ugovorima sklopljenim sa strankama,

2.
vatrenom oružju,

3.
objektima, prostorima i osobama koje štite tjelesnom zaštitom, tehničkom zaštitom
i koji se štite vatrenim oružjem,

4. vježbovnom
gađanju zaštitara,

5.
redovitim liječničkim pregledima čuvara i zaštitara.

Pravne
osobe i obrtnici koji imaju unutarnje čuvarske službe vode upisnike iz stavka
1. točke 2., 3., 4. i 5. ovoga članka.

IX.
OVLAST ZA DONOŠENJE PROPISA

Članak
60.

Ministar
unutarnjih poslova donijet će provedbene propise o:

–
uvjetima i načinu izdavanja posebnog odobrenja za obav­ljanje poslova
osiguranja i pratnje novca, vrijednosnih papira i dragocjenosti (članak 5.
stavak 2. ovoga Zakona),

– vrsti
oružja i streljiva te primopredaji, održavanju i evidenciji u vezi s oružjem i
streljivom (članak 12.),

–
prostornim i tehničkim uvjetima koje mora ispunjavati poslovni prostor iz članka
13. stavka 1. točke 6. i članka 52. stav­ka 2. točke 1. ovoga Zakona,

–
izobrazbi, uvjetima koje moraju ispunjavati ustanove koje osposobljavaju čuvare
i zaštitare, uvjetima polaganja, programu i načinu polaganja ispita za čuvara,
zaštitara i zaštitara – tehničara te sastavu ispitnog povjerenstva (članak 20.
stavak 1. točka 8., članak 22., članak 23. i članak 24.),

–
uvjetima i načinu provedbe tjelesne i tehničke zaštite (članak 27. do 40. i članak
43. do 45.),

– sadržaju
i izgledu čuvarske iskaznice (članak 51. stavak 1.),

– obrascu službene iskaznice, obliku i izgledu službene
značke inspektora, te načinu izdavanja, zamjene i vođenja evidencije o izdanim
službenim iskaznicama i značkama (članak 56. stavak 3.),

– sadržaju izgledu i načinu vođenja upisnika utvrđenih
u članku 58. i 59. ovoga Zakona.

Članak 61.

Ministar zdravstva, uz suglasnost ministra unutarnjih
poslova, donijet će propise o mjerilima i načinu utvrđivanja opće i posebne
zdravstvene sposobnosti čuvara i zaštitara.

Zdravstvene ustanove ovlaštene za utvrđivanje
zdravstvene sposobnosti osoba iz stavka 1. ovoga članka rješenjem određuje
ministar zdravstva, o čemu obvezno izvješćuje Ministarstvo.

X.
KAZNENE ODREDBE

Članak
62.

Novčanom
kaznom od 40.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako primjenjuje operativne metode i sredstva koje
na temelju posebnih propisa primjenjuju Ministarstvo i druga tijela državne
uprave (članak 1. stavak 2.),

2. ako obavlja poslove osiguranja i pratnje novca,
vrijednosnih papira i dragocjenosti, bez posebnog odobrenja ili ako te poslove
obavlja na nepropisan način ( članak 5. stavak 2.),

3. ako posjeduje vatreno oružje u količini većoj od
one koja je propisana ovim Zakonom ili koristi oružje koje nije propisano,
odnosno koje nije u vlasništvu tvrtke (članak 12.),

4. ako organizira ili obavlja djelatnost privatne zaštite
a nije registrirana za obavljanje te djelatnosti niti je dobila odobrenje
Ministarstva ( članak 4. stavak 1., 2. i 5. i članak 13. ),

5. ako zapošljava, odnosno dozvoljava obavljanje čuvarskih
poslova osobama koje nemaju propisano dopuštenje (članak 19.),

6. ako je unutarnja čuvarska služba započela s radom
bez propisanog odobrenja (članak 53. stavak 1.).

Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna i odgovorna osoba u pravnoj
osobi.

Za prekršaj iz stavka 1. točke 1., 4., 5. i 6. ovoga članka
kaznit će se novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna obrtnik.

Za prekršaj iz stavka 1. i 3. ovoga članka počinjen u
povratu prekršajni sud će uz novčanu kaznu pravnoj osobi ili obrtniku izreći i
zaštitnu mjeru zabrane obavljanja djelatnosti privatne zaštite u trajanju do
jedne godine.

Članak 63.

Novčanom kaznom od 20.000,00 do 60.000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako obavlja poslove privatne zaštite bez ugovora
sklop­ljenog u pisanom obliku (članak 6.),

2. ako ne uporabljuje sredstva i naprave koje imaju
propisanu kakvoću proizvoda prema hrvatskim normama, odnosno prihvaćenim
pravilima tehničke struke ili ne osigura ispravnost ugrađene tehničke opreme
ili njeno redovito održavanje i popravak za vrijeme jamstvenog roka (članak
10.),

3. ako
naredi ili omogući da čuvari primjenjuju svoje ovlasti suprotno ovom Zakonu (članak
27. i 45.),

4. ako
u obavljanju poslova tjelesne zaštite koristi čuvarske pse izvan ograđenog
prostora koji se štiti (članak 38. stavak 2.),

5. ako
zaposlenicima ne osigura radnu odoru, odnosno ako je radna odora izgledom i
krojem suprotna odredbama ovoga Zakona (članak 48.),

6. ako
u određenom roku ne izvrši otklanjanje nepravilnosti koje je rješenjem naredilo
Ministarstvo ili nadležna policijska uprava (članak 57. stavak 3.).

Za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od 3.000,00 do
6.000,00 kuna i odgovorna osoba u prav­noj osobi.

Za
prekršaj iz stavka 1. točke 1., 2., 3. i 6. ovoga članka kaznit će se novčanom
kaznom od 4.000,00 do 8.000,00 kuna obrtnik.

Za
prekršaj iz stavka 1. i 3. ovoga članka počinjen u povratu prekršajni sud će uz
novčanu kaznu pravnoj osobi ili obrtniku izreći i zaštitnu mjeru zabrane
obavljanja djelatnosti privatne zaštite u trajanju do osam mjeseci.

Članak
64.

Novčanom kaznom od 10.000,00 do 30.000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj pravna osoba:

1. ako poslove tjelesne zaštite obavlja na javnim
površinama bez odobrenja Ministarstva (članak 8. stavak 2.),

2. ako sa zaštitarom i čuvarom sklopi ugovor o djelu
(članak 11.),

3. ako je omogućila ili naredila štićenje objekta ili
prostora vatrenim oružjem suprotno odredbama članka 40. stavka 1. ovoga Zakona,

4. ako u roku od 24 sata ne dostavi pisano izvješće
nadležnoj policijskoj upravi o primjeni ovlasti od strane čuvara (članak 41.
stavak 2.),

5. ako ne osigura intervenciju po dojavnom signalu (članak
46. stavak 2. i 3.),

6. čiji dojavni centar ne izvijesti policiju na način
propisan člankom 47. ovoga Zakona,

7. ako omogući ili naredi čuvarima da obavljaju
poslove privatne zaštite u građanskoj odjeći suprotno odredbama članka 48.
ovoga Zakona,

8. ako u njoj zaposleni čuvari nose radnu odoru izvan
radnog vremena (članak 49. stavak 1.),

9. ako u roku od tri dana ne izvijesti policijsku
upravu da je njenom zaposleniku prestao radni odnos ili da je prestao postojati
neki od propisanih uvjeta za obavljanje poslova privatne zaštite (članak 51.
stavak 3.),

10. ako onemogućava inspektora u provođenju nadzora
ili mu ne pruži potrebne podatke i obavijesti (članak 57. stavak 2.),

11. ako ne vodi propisane upisnike (članak 59.).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
novčanom kaznom od 1.000,00 do 3.000,00 kuna i odgovorna osoba u prav­noj
osobi.

Za prekršaj iz stavka 1. točke 5., 9., 10. i 11.
ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od 2.000,00 do 6.000,00 kuna obrtnik.

Članak 65.

Novčanom kaznom od 1.000,00 do 5.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj:

1. osoba koja obavlja poslove privatne zaštite bez
izdanog dopuštenja (članak 19.),

2. ustanova koja obavlja izobrazbu čuvara bez ovlasti
Ministarstva (članak 22.),

3. osoba i čuvar koji obavljaju poslove privatne zaštite
suprotno odredbama članka 27. i 45. ovoga Zakona,

4. čuvari koji ovlasti koriste izvan objekata i
prostora koje štite (članak 28.),

5. čuvari koji postupe suprotno odredbama članka 29.
ovoga Zakona,

6. čuvari koji postupe suprotno odredbama članka 30.
stavka 1. ovoga Zakona,

7. čuvari koji postupe suprotno odredbama članka 31.
stavka 1. ovoga Zakona,

8. čuvari koji primjenjuju svoje ovlasti suprotno
odredbama članka 32., 33., 34. i 35. ovoga Zakona,

9. osoba koja na zahtjev čuvara ne želi otvoriti
zatvoreni predmet ili pretinac u prometnom sredstvu (članak 36.),

10. čuvari koji iz neopravdanih razloga postupe
suprotno odredbama članka 37. ovoga Zakona,

11. zaštitar koji koristi čuvarske pse suprotno
odredbama članka 38. stavka 2., 3. i 4. ovoga Zakona,

12. zaštitar i čuvar koji u obavljanju čuvarskih
poslova uporabi tjelesnu snagu, odnosno vatreno oružje suprotno odredbama članaka
39. stavka 1. i 2. i članka 40. stavka 2. i 3. ovoga Zakona,

13. čuvari koji u obavljanju čuvarskih poslova nose
vatreno oružje iako za to nisu ovlašteni, odnosno nose vatreno oružje pri
obavljanju čuvarskih poslova u čijem se obavljanju ne smije koristiti vatreno
oružje (članak 40. stavak 1.),

14. čuvari koji prigodom obavljanja čuvarskih poslova
koriste oružje koje nije vlasništvo pravne osobe čiji su zaposlenici (članak
40. stavak 7.),

15. osoba koja neovlašteno koristi odoru ili dijelove
odore te zaštitni znak pravne osobe za privatnu zaštitu ili unutarnje čuvarske
službe (članak 49. stavak 2.),

16. zaštitar i čuvar koji pri obavljanju poslova
privatne zaštite ne istakne na vidno mjesto čuvarsku iskaznicu (članak 50.
stavak 1.),

17. čuvari koji poslove privatne zaštite obavljaju u
građanskoj odjeći suprotno odredbama članka 50. stavka 2. ovoga Zakona,

18. čuvar koji prilikom obavljanja čuvarskih poslova
u svom posjedu nema iskaznicu i radni nalog (članak 50. stavak 3.),

19. čuvari koji nadležnoj policijskoj upravi ne vrate
iskaznicu u roku od osam dana, od dana prestanka radnog odnosa ili prestanka
postojanja nekog od uvjeta za obavljanje poslova privatne zaštite (članak 51.
stavak 4.),

20. čuvari koji onemogućavaju ovlaštenog službenika u
provođenju nadzora ili mu ne pruže potrebne podatke i obavijesti (članak 57.
stavak 2.).

Za prekršaj iz stavka 1. točki 3., 4., 5., 6., 8.,
10., 11., 12., 13. i 20. ovoga članka počinjen u povratu prekršajni sud će uz
novčanu kaznu čuvarima izreći i zaštitnu mjeru zabrane obavljanja poslova
privatne zaštite u trajanju do šest mjeseci.

XI.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 66.

Pravne i fizičke osobe koje su stekle odobrenja za
obavljanje djelatnosti zaštite osoba i imovine, odnosno ovlasti za obavljanje čuvarskih
poslova prema odredbama Zakona o zaštiti osoba i imovine (»Narodne novine«, br.
83/96., 90/96. i 96/01.) nastav­ljaju obavljati te poslove u skladu s odredbama
ovoga Zakona.

Članak 67.

Osobe koje su stekle ovlast za obavljanje poslova
tjelesne zaštite prije stupanja na snagu ovoga Zakona mogu nastaviti obav­ljati
poslove čuvara i zaštitara.

Osobe koje su danom stupanja na snagu Zakona o zaštiti
osoba i imovine (»Narodne novine«, br. 83/96., 90/96. i 96/01.) zatečene u
obavljanju poslova tjelesne zaštite bez odgovarajuće stručne spreme te su prema
odredbama toga Zakona imale obvezu stjecanja odgovarajuće stručne spreme, a
spremu nisu stekle, nakon stupanja na snagu ovoga Zakona mogu nastaviti
obavljati poslove tjelesne zaštite, ali samo na poslovima čuvara.

Osobe koje obavljaju poslove odgovorne osobe u trgovačkim
društvima za privatnu zaštitu i unutarnjim čuvarskim službama, koje su ishodile
odobrenje Ministarstva do dana stupanja na snagu ovoga Zakona, a koje nemaju višu
stručnu spremu propisanu odredbom članka 18. stavka 1. točka 3. ovoga Zakona,
mogu nastaviti obavljati te poslove.

Članak 68.

Pravne osobe koje su dobile suglasnost Ministarstva
za izobrazbu čuvara prije stupanja na snagu ovoga Zakona dužne su u roku od
godinu dana od dana donošenja podzakonskih propisa koji reguliraju uvjete
izobrazbe čuvara uskladiti svoju djelatnost s odredbama ovoga Zakona i
odredbama tih propisa, a u protivnom će im Ministarstvo rješenjem zabraniti
provedbu izobrazbe.

Članak 69.

Provedbeni propisi doneseni na temelju Zakona o zaštiti
osoba i imovine (»Narodne novine«, br. 83/96., 90/96. i 96/01.) ostaju na snazi
do stupanja na snagu provedbenih propisa koje će ministar unutarnjih poslova i
ministar zdravstva donijeti na temelju ovoga Zakona, ukoliko nisu u suprotnosti
s odredbama ovoga Zakona.

Provedbene propise iz članka 60. i 61. ministar
unutarnjih poslova i ministar zdravstva donijet će u roku od šest mjeseci od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 70.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti
od­red­be Zakona o zaštiti osoba i imovine (»Narodne novine«, br. 83/96.,
90/96. i 96/01.), osim odredaba članka 39. do 59. i drugih koje se odnose na
privatne detektive.

Članak 71.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave
u »Narodnim novinama«.

Klasa: 453-02/02-01/01
Zagreb, 9. travnja 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić**, v. r.

Zakon, NN 68/2003-796