## Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike Republike Hrvatske

### NN 25/1996 (29.3.1996.), Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike Republike Hrvatske

# **KOLEKTIVNI UGOVORI**

Vlada Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada), kao poslodavac
i Sindikat državnih i lokalnih službenika i namještenika Republike Hrvatske
(u daljnjem tekstu: Sindikat), zaključili su dana 18. ožujka 1996.
godine sljedeći:

## **KOLEKTIVNI UGOVOR**

### **ZA DRŽAVNE SLUŽBENIKE I NAMJEŠTENIKE**

1. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se kolektivnim ugovorom na razini Republike Hrvatske utvrđuju
međusobna prava i obveze potpisnika ovoga ugovora.

Ovim ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada
državnih službenika i namještenika zaposlenih u tijelima državne vlasti.

Članak 2.

Ovaj ugovor obvezuje njegove potpisnike kao i sindikate koji mu naknadno
pristupe.

Članak 3.

Pod pojmom državni službenik (u daljnjem tekstu: službenik) i namještenik
u smislu ovoga ugovora razumijevaju se djelatnici utvrđeni u Zakonu
o državnim službenicima i namještenicima i o plaćama nositelja pravosudnih
dužnosti (u daljnjem tekstu: Zakon).

Članak 4.

Odredbe ovoga ugovora primjenjuju se neposredno, osim ako pojedina pitanja
za službenike i namještenike nisu povoljnije uređena drugim propisom
ili općim aktom.

2. PRIJAM U DRŽAVNU SLUŽBU I NA RAD

Članak 5.

Službenici i namještenici primaju se u državnu službu (u daljnjem tekstu:
služba) ili na rad temeljem natječaja odnosno oglasa sukladno Zakonu.

Članak 6.

Namještenicima koji se na rad primaju na neodređeno vrijeme, može
se odrediti probni rad do tri mjeseca sukladno pravilniku o unutarnjem
redu tijela državne vlasti.

Članak 7.

Provjera stručnih sposobnosti i znanja službenika i namještenika
za vrijeme trajanja probnog rada sastoji se u ocjenjivanju sposobnosti
za izvršavanje zadaća i poslova glede načina rada i usvojenog
znanja.

Ocjenu rada službenika i namještenika za vrijeme probnog rada utvrđuje
neposredno nadređeni službenik ili namještenik (u daljnjem tekstu:
ovlaštena osoba) koji prati rad službenika odnosno namještenika na probnom
radu.

Članak 8.

Ako ovlaštena osoba ocijeni da službenik odnosno namještenik na probrnom
radu ne ostvaruje prosječne rezultate rada, tj. da njegove radne
i stručne sposobnosti ne udovoljavaju zahtjevima za obavljanje poslova
i radnih zadaća službenika ili namještenika dostavit će čelniku
tijela državne vlasti ili drugoj ovlaštenoj osobi prijedlog za prestanak
službe odnosno rada otpustom službenika ili namještenika najkasnije do
posljednjeg dana probnog rada.

Članak 9.

Na osnovi prijedloga ovlaštene osobe čelnik tijela državne vlasti
ili druga ovlaštena osoba donosi rješenje o prestanku službe odnosno rada
prvi dan nakon isteka probnog rada.

Ako čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba ne
donese rješenje iz stavka 1. ovoga članka u roku od sedam dana od
dana isteka probnog rada, smatrat će se da je službenik ili namještenik
udovoljio zahtjevima službe u vrijeme probnog rada.

Članak 10.

Otpusni rok za službenike i namještenike koji nisu udovoljili zahtjevima
službe odnosno rada u vrijeme probnog rada je 30 dana.

Ako je zadnji dan otpusnog roka neradni dan ili blagdan, otpusni rok
završava protekom prvog sljedećeg radnog dana.

Članak 11.

Službeniku i namješteniku koji je za vrijeme probnog rada bio odsutan
s probnog rada iz opravdanih razloga (bolest, mobilizacija i dr.), probni
se rad produžuje za onoliko dana koliko je bio opravdano odsutan.

Članak 12.

Ugovor o radu može se zaključiti s namještenikom \_ pripravnikom
koji se osposobljava za samostalni rad u zanimanju koje je stekao školovanjem.

Pripravnički staž je obvezantan za namještenike koji se zapošljavaju
na radna mjesta za koja se traži srednja i viša stručna sprema.

Članak 13.

Ugovor o radu s namještenikom \_ pripravnikom zaključuje se na
neodređeno vrijeme uz uvjet polaganja stručnog ispita.

Ugovor o radu s namještenikom \_ pripravnikom može se zaključiti
i na određeno vrijeme, do polaganja stručnog ispita.

Članak 14.

Pripravnički staž namještenika može trajati najviše:

\_ do šest mjeseci za radna mjesta za koja se traži srednja stručna
sprema,

\_ do devet mjeseci za radna mjesta za koja se traži viša stručna
sprema.

Na zahtjev namještenika \_ pripravnika pripravnički staž se može
skratiti za jednu trećinu, ako čelnik tijela državne vlasti
ili druga ovlaštena osoba ocijeni da se pripravnik osposobio za samostalan
rad.

Članak 15.

Za vrijeme pripravničkog staža namješteniku \_ pripravniku pripada
osnovna plaća najnižeg platnog razreda u koji je razvrstano njegovo
radno mjesto.

Članak 16.

Namješteniku \_ pripravniku mora se odrediti stručna osoba koja
će pratiti njegov rad prema planu i programu osposobljavanja, koji
stručnoj osobi mora biti uručen.

Članak 17.

Namještenik \_ pripravnik polaže stručni ispit nakon isteka roka
iz članka 14. ovoga ugovora.

Članak 18.

Način polaganja stručnog ispita, osnivanje i sastav komisije
i dr. određuje čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena
osoba.

Članak 19.

Stručni ispit se sastoji od općeg i posebnog dijela. Opći
dio je zajednički za sve pripravnike bez obzira na stručnu
spremu, a posebni se dio ispita sastoji od provjere posebnih znanja potrebnih
za obavljanje poslova na pojedinom radnom mjestu.

Članak 20.

Ako namještenik \_ pripravnik iz opravdanih razloga u roku ne položi
stručni ispit, može ga se i dalje zadržati u istom svojstvu dok
ne položi ispit, ali najduže do tri mjeseca.

Članak 21.

Ako namještenik \_ pripravnik ne položi stručni ispit u prvom
pokušaju ili ne položi dio ispita, ima pravo ispit ili preostali dio ispita
polagati još jednom i to u roku koji ne može biti kraći od 15 dana.

Članak 22.

Namješteniku \_ pripravniku koji u roku ne položi stručni ispit,
prestaje radni odnos istekom toga roka.

Članak 23.

Troškovi polaganja stručnog ispita namještenika \_ pripravnika
terete tijelo državne vlasti koje ga upućuje na polaganje ispita.

Članak 24.

Na namještenika koji u vrijeme zaključenja ugovora o radu ima
na odgovarajućem radnom mjestu navršen radni staž duži od vremena
određenog za pripravnički staž, ali nema položen stručni
ispit, ne primjenjuju se odredbe ovoga ugovora o pripravništvu, ali mora
u roku od pet mjeseci od dana stupanja na rad položiti stručni ispit.

Namješteniku koji ne položi stručni ispit iz stavka 1. ovoga
članka prestaje radni odnos po isteku posljednjeg dana roka za polaganje
stručnog ispita.

Članak 25.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba može rješenjem
osloboditi namještenika polaganja stručnog ispita, ako na odgovarajućem
radnom mjestu ima navršenih najmanje pet godina radnog staža.

Namještenik koji je oslobođen od obveze polaganja stručnog
ispita izjednačen je s namještenicima koji imaju položen stručni
ispit.

Članak 26.

Ako je stručni ispit ili radno iskustvo utvrđeno Zakonom
ili drugim propisom kao uvjet za obavljanje poslova određene struke
ili radnog mjesta, čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena
osoba može osobu koja je završila školovanje za takvo zanimanje primiti
na stručno osposobljavanje i bez prijama u službu odnosno zasnivanja
radnog odnosa (volonterski rad).

Ugovor o volonterskom radu mora se sklopiti u pisanom obliku.

Razdoblje volonterskog rada može trajati najduže koliko traje vježbenički
odnosno pripravnički staž i radno iskustvo utvrđeno kao uvjet
za rad u određenoj struci ili radnom mjestu.

3. RADNO VRIJEME, ODMORI I DOPUSTI

Članak 27.

Puno radno vrijeme službenika i namještenika je 40 sati tjedno.

Tjedno radno vrijeme raspoređuje se na 5 radnih dana, od ponedjeljka
do petka.

Članak 28.

Sva tijela državne vlasti dužna su raditi u tijeku radnog dana u vremenu
od 9 do 14 sati.

Tijela državne vlasti rade u pravilu dnevno od 8,30 do 16,30 sati.

Izuzetno od stavka 2. ovoga članka čelnici tijela državne
vlasti ili druge ovlaštene osobe mogu, ovisno o potrebama određenih
službi odnosno mjesnim prilikama, za te službe odnosno za pojedine službenike
i namještenike tih službi, odrediti početak redovitog radnog vremena
izeđu 7 i 9 sati.

Članak 29.

Službenik i namještenik koji radi puno radno vrijeme ima svakoga radnog
dana pravo na odmor (stanku) od 30 minuta, a koristi ga u skladu s rasporedom
koji utvrdi čelnik tijela državne vlasti ili osoba koju on ovlasti.

Vrijeme odmora iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme
i ne može se odrediti u prva tri sata nakon početka radnog vremena
niti u zadnja dva sata prije završetka radnog vremena.

Članak 30.

Između dva uzastopna radna dana službenik i namještenik ima pravo
na odmor od najmanje 12 sati neprekidno.

Članak 31.

Službenik i namještenik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od 48 sati
neprekidno.

Dani tjednog odmora su subota i nedjelja.

Ako je prijeko potrebno da službenik ili namještenik radi na dan (dane)
tjednog odmora, osigurava mu se korištenje tjednog odmora tijekom sljedećeg
tjedna.

Ako službenik ili namještenik radi potrebe posla ne može koristiti tjedni
odmor na način iz stavka 3. ovoga članka, može ga koristiti
naknadno prema odluci neposredno nadređenog službenika ili namještenika
tijela državne vlasti.

Članak 32.

Službenik i namještenik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni
godišnji odmor u trajanju od najmanje 18 radnih dana.

Članak 33.

Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora službeniku i namješteniku se
isplaćuje naknada plaće u visini kao da je na radu.

Članak 34.

Ništavan je sporazum o odricanju od prava na godišnji odmor ili o isplati
naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 35.

Pri utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora ne uračunavaju
se subote, nedjelje, neradni dani i blagdani.

Razdoblje privremene nesposobnosti za rad, koje je utvrdio ovlašteni
liječnik, ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora.

Članak 36.

Službenik i namještenik koji se prvi put zaposlio ili ima prekid službe
odnosno rada između dva radna odnosa duži od 8 dana, stječe
pravo na godišnji odmor nakon šest mjeseci neprekidnoga rada.

Prekid rada zbog privremene nesposobnosti za rad, vojne vježbe ili drugog
zakonom određenog opravdanog razloga ne ubraja se u rok iz stavka 1.
ovoga članka.

Članak 37.

Službenik i namještenik ima pravo na jednu dvanaestinu godišnjeg odmora
za svaki navršeni mjesec dana rada:

\_ ako u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao radni odnos, zbog neispunjenja
šestomjesečnog roka čekanja, nije stekao pravo na godišnji
odmor,

\_ ako mu radni odnos prestaje prije završetka šestomjesečnog
roka čekanja i

\_ ako mu radni odnos prestaje prije prvog srpnja.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, službenik i namještenik koji
odlazi u mirovinu prije prvog srpnja ima pravo na puni godišnji odmor.

Članak 38.

Godišnji odmor od 18 radnih dana uvećava se prema pojedinačno
određenim mjerilima:

1. s obzirom na uvjete rada:

\_ rad na poslovima s otežanim ili posebnim

uvjetima rada 3 dana

\_ rad u smjenama ili redovni rad subotom,

nedjeljom, blagdanima i neradnim danima određenim

zakonom 2 dana

2. s obzirom na složenost poslova:

\_ službenicima I. vrste 4 dana

\_ službenicima i namještenicima II. vrste 3 dana

\_ službenicima i namještenicima III. vrste 2 dana

\_ namještenicima IV. vrste 1 dan

3. s obzirom na dužinu radnog staža:

\_ od 5 do 15 godina radnog staža 2 dana

\_ od 15 do 25 godina radnog staža 4 dana

\_ od 25 do 35 godina radnog staža 5 dana

\_ od 35 i više godina radnog staža 6 dana

4. s obzirom na posebne socijalne uvjete:

\_ roditelju, posvojitelju ili staratelju s jednim

malodobnim djetetom 2 dana

\_ roditelju, posvojitelju ili staratelju za svako daljnje

malodobno dijete još po 1 dan

\_ roditelju, posvojitelju ili staratelju hendikepiranog

djeteta, bez obzira na ostalu djecu 3 dana

\_ invalidu 2 dana

5. s obzirom na ostvarene rezultate rada:

\_ službeniku ocijenjenom ocjenom \_ "naročito uspješan" 3 dana

\_ "uspješan" 2 dana

\_ namješteniku koji je ocijenjen ocjenom \_ "uspješan" 2 dana.

Ukupno trajanje godišnjeg odmora određuje se na način da
se 18 radnih dana uveća za zbroj svih dodatnih dana utvrđenih
točkama 1 do 5 stavka 1. ovoga članka.

Članak 39.

Slijepi službenik i namještenik kao i službenik i namještenik koji radi
na poslovima na kojima je priznat staž osiguranja s povećanim trajanjem
ima pravo na najmanje 30 radnih dana godišnjeg odmora.

Članak 40.

Vrijeme korištenja godišnjeg odmora utvrđuje se planom korištenja
godišnjeg odmora.

Plan korištenja godišnjeg odmora donosi čelnik tijela državne
vlasti ili osoba koju on ovlasti, a nakon prethodno pribavljenog mišljenja
rukovoditelja unutarnjih ustrojstvenih jedinica toga tijela državne vlasti
vodeći računa i o pisanoj želji svakoga pojedinog službenika
i namještenika.

Plan korištenja godišnjeg odmora iz stavka 2. ovoga članka donosi
se na početku kalendarske godine, a najkasnije do kraja ožujka.

Članak 41.

Plan korištenja godišnjeg odmora sadrži:

\_ ime i prezime službenika odnosno namještenika,

\_ službeničko ili radno mjesto,

\_ ukupno trajanje godišnjeg odmora,

\_ vrijeme korištenja godišnjeg odmora.

Članak 42.

Na osnovi plana korištenja godišnjeg odmora čelnik tijela državne
vlasti ili osoba koju on ovlasti donosi za svakog službenika i namještenika
posebno rješenje kojim mu utvrđuje trajanje godišnjeg odmora prema
mjerilima iz članka 38. ovoga ugovora, ukupno trajanje godišnjeg
odmora te vrijeme korištenja godišnjeg odmora.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka donosi se najkasnije 15 dana
prije početka korištenja godišnjeg odmora.

Članak 43.

Protiv rješenja o korištenju godišnjeg odmora službenik i namještenik
može osobno ili preko sindikalnog povjerenika uložiti prigovor čelniku
tijela državne vlasti.

Članak 44.

Službenik i namještenik može koristiti godišnji odmor u neprekidnom
trajanju ili u dva dijela.

Ako službenik ili namještenik koristi godišnji odmor u dva dijela, prvi
dio mora biti u trajanju od najmanje 12 radnih dana neprekidno i mora se
koristiti tijekom kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godišnji
odmor.

Drugi dio godišnjeg odmora službenik i namještenik mora iskoristiti
najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Članak 45.

Godišnji odmor odnosno prvi dio godišnjeg odmora, koji je prekinut ili
nije korišten u kalendarskoj godini u kojoj je stečen zbog bolesti
ili porodnog dopusta, službenik i namještenik ima pravo iskoristiti do
30. lipnja iduće godine pod uvjetom da je radio najmanje 6 mjeseci
u godini koja prethodi godini u kojoj se vratio na rad.

Službenici i namještenici koji zbog mobilizacije u Hrvatsku vojsku ili
zbog radne obveze nisu koristili godišnji odmor nakon razvojačenja
ili nakon prestanka radne obveze, imaju pravo koristiti neiskorišteni godišnji
odmor iz prethodne godine.

Vrijeme korištenja godišnjeg odmora iz stavka 1. i 2. ovoga članka
određuje čelnik tijela državne vlasti ili osoba koju on za to
ovlasti.

Članak 46.

Službenik i namještenik u slučaju prestanka službe odnosno rada
zbog prelaska na rad k drugom poslodavcu ima pravo iskoristiti godišnji
odmor na koji je stekao pravo u tijelu državne vlasti u kojem mu prestaje
služba odnosno radni odnos.

Članak 47.

Službenik i namještenik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg
odmora prema svom zahtjevu i u vrijeme koje sam odredi, ali je o tome dužan
obavijestiti neposredno nadređenog službenika ili namještenika najmanje
jedan dan prije.

Članak 48.

Službeniku i namješteniku može se odgoditi odnosno prekinuti korištenje
godišnjeg odmora radi izvršenja važnih i neodgodivih službenih poslova.

Odluku o odgodi odnosno prekidu korištenja godišnjeg odmora iz stavka
1. ovoga članka donosi čelnik tijela državne vlasti ili osoba
koju on za to ovlasti.

Službeniku i namješteniku kojem je odgođeno ili prekinuto korištenje
godišnjeg odmora, mora se omogućiti naknadno korištenje odnosno nastavljanje
korištenja godišnjeg odmora.

Članak 49.

Službenik i namještenik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenih
odgodom odnosno prekidom korištenja godišnjeg odmora.

Troškovima iz stavka 1. ovoga članka smatraju se putni i drugi
troškovi.

Putnim troškovima smatraju se stvarni troškovi prijevoza koji je službenik
ili namještenik koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do mjesta
u kojem je koristio godišnji odmor u trenutku prekida, kao i dnevnice u
povratku do mjesta zaposlenja prema propisima o naknadi troškova za službena
putovanja.

Drugim troškovima smatraju se ostali izdatci koji su nastali za službenika
ili namještenika zbog odgode odnosno prekida godišnjeg odmora, što dokazuje
odgovarajućom dokumentacijom.

Članak 50.

Službenik i namještenik ima pravo na dopust uz naknadu plaće (plaćeni
dopust) do ukupno najviše 10 radnih dana u jednoj kalendarskoj godini u
sljedećim slučajevima:

\_ zaključenje braka 5 radnih dana

\_ rođenje djeteta 5 radnih dana

\_ smrti supružnika, djeteta, roditelja i unuka 5 radnih dana

\_ smrti brata ili sestre, djeda ili bake te roditelja

supružnika 2 radna dana

\_ selidbe u istom mjestu stanovanja 1 radni dan

\_ selidbe u drugo mjesto stanovanja 3 radna dana

\_ kao dobrovoljni davatelj krvi 2 radna dana

\_ teške bolesti djeteta ili roditelja izvan mjesta

stanovanja 3 radna dana

\_ polaganje državnog stručnog ispita ili

stručnog ispita za namještenika prvi put 7 radnih dana

\_ nastupanja u kulturnim i športskim priredbama 1 radni dan

\_ sudjelovanja na sindikalnim susretima, semi-

narima, obrazovanju za sindikalne aktivnosti i dr. 2 radna dana

\_ elementarne nepogode 5 radnih dana

Službenik i namještenik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni
slučaj naveden u stavku 1. ovoga članka, neovisno o broju
dana koje je tijekom iste godine iskoristio po drugim osnovama.

Članak 51.

Za vrijeme stručnog ili općeg školovanja, osposobljavanja
ili usavršavanja, službeniku i namješteniku može se odobriti godišnje do
7 radnih dana plaćenog dopusta za pripremanje i polaganje ispita.

Članak 52.

Službenik i namještenik koji je upućen na školovanje, stručno
osposobljavanje ili usavršavanje ima pravo na plaćeni dopust do 15
radnih dana godišnje za pripremanje i polaganje ispita.

Za pripremanje i polaganje završnog ispita službenik i namještenik,
osim plaćenog dopusta iz stavka 1. ovoga članka, ima pravo
na još 5 radnih dana plaćenog dopusta.

Članak 53.

Službenik i namještenik može koristiti plaćeni dopust isključivo
u vrijeme nastupa okolnosti na osnovi kojih ima pravo na plaćeni
dopust.

Ako okolnost iz članka 50. ovoga ugovora nastupi u vrijeme korištenja
godišnjeg odmora ili u vrijeme odsutnosti iz službe odnosno s rada zbog
privremene nesposobnosti za rad (bolovanje), službenik i namještenik ne
može ostvariti pravo na plaćeni dopust za dane kada je koristio godišnji
odmor ili je bio na bolovanju.

Članak 54.

U pogledu stjecanja prava iz službe odnosno radnog odnosa ili u svezi
sa službom ili radnim odnosom, razdoblja plaćenog dopusta smatraju
se vremenom provedenim na radu.

Članak 55.

Službeniku i namješteniku može se odobriti dopust bez naknade plaće
(neplaćeni dopust) do 30 dana u tijeku kalendarske godine pod uvjetom
da je takav dopust opravdan i da neće izazvati teškoće u obavljanju
poslova tijela državne vlasti, a osobito: radi gradnje, popravka ili adaptacije
kuće ili stana, njege člana uže obitelji, liječenja
na vlastiti trošak, sudjelovanja u kulturno-umjetničkim i športskim
priredbama, vlastitog školovanja, doškolovanja, osposobljavanja, usavršavanja
ili specijalizacije i to:

\_ za pripremanje i polaganje ispita u srednjoj

školi najmanje 5 dana

\_ za pripremanje i polaganje ispita u višoj

školi ili na fakultetu najmanje 10 dana \_ za sudjelovanje u stručnim
seminarima

i savjetovanjima najmanje 5 dana

\_ za pripremanje i polaganje ispita radi

stjecanja posebnih znanja

i vještina (učenje stranih jezika,

informatičko obrazovanje i dr.) najmanje 2 dana.

Kad to okolnosti zahtijevaju, može se službeniku i namješteniku neplaćeni
dopust iz stavka 1. ovoga članka odobriti u trajanju duljem od 30
dana.

Članak 56.

Za vrijeme neplaćenog dopusta službeniku i namješteniku miruju
prava i obveze iz službe odnosno radnog odnosa.

Članak 57.

Službenicima i namještenicima koji rade na težim poslovima odnosno poslovima
za koje je priznat staž osiguranja s povećanim trajanjem može se
odobriti plaćeni medicinski odmor, ako su obavljajući takve
poslove stekli:

\_ od 5 do 10 godina staža osiguranja 5 radnih dana

svake 4 godine

\_ od 10 do 15 godina staža osiguranja 5 radnih dana

svake 3 godine

\_ od 15 do 20 godina staža osiguranja 5 radnih dana

svake 2 godine

\_ od 20 do 30 godina staža osiguranja 7 radnih dana

svake 2 godine

\_ od 30 godina staža osiguranja do mirovine 7 radnih dana

svake godine.

4. ZDRAVLJE I SIGURNOST NA RADU

Članak 58.

Tijela državne vlasti dužna su osigurati nužne uvjete za zdravlje i
sigurnost službenika i namještenika u službi odnosno na radu.

Tijela državne vlasti poduzet će sve mjere nužne za zaštitu života
te sigurnost i zdravlje službenika i namještenika uključujući
njihovo osposobljavanje za siguran rad, sprječavanje opasnosti na
radu te pružanje informacije o poduzetim mjerama zaštite na radu.

Tijela državne vlasti dužna su osigurati dodatne uvjete sigurnosti za
rad invalida u skladu s posebnim propisima.

Članak 59.

Dužnost je svakog službenika i namještenika brinuti se o vlastitoj sigurnosti
i zdravlju, kao i sigurnosti i zdravlju drugih službenika i namještenika,
te osoba na koje utječu njegovi postupci tijekom rada u skladu s
osposobljenošću i uputama koje mu je osiguralo tijelo državne vlasti.

Službenik i namještenik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće
i neizbježne opasnosti napusti svoje mjesto službe odnosno radno mjesto
ili opasno područje, ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj
zbog takvoga svog postupka, u odnosu na druge službenike i namještenike
i mora uživati zaštitu od bilo kakvih neposrednih posljedica, osim ako
je po posebnim propisima ili pravilima struke bio dužan izložiti se opasnosti
radi spašavanja života i zdravlja ljudi i imovine.

5. PLAĆE I DODATCI NA PLAĆE

Članak 60.

Osnovna plaća je zbroj umnoška osnovice i koeficijenta platnog
razreda u koji je razvrstano zvanje u koje je službenik postavljen ili
položaj na koji je imenovan, odnosno platnog razreda u koji je razvrstano
radno mjesto na koje je namještenik raspoređen, i stalnog dodatka.

Visinu osnovice i stalnog dodatka za izračun plaće dogovorno
utvrđuju ugovorne strane.

Članak 61.

Osnovica za obračun plaća službenika i namještenika ne
može iznositi manje od 55% prosječno ostvarene plaće u gospodarstvu
Republike Hrvatske prema posljednjem podatku Državnog zavoda za statistiku
koji prethodi mjesecu na koji se plaća odnosi.

Osnovica za obračun plaće iz stavka 1. ovoga članka
primjenjivat će se s početkom fiskalne 1998. godine.

Ugovorne strane su sporazumne da se do 30. lipnja 1996. godine za obračun
plaće službenika i namještenika primjenjuje osnovica u iznosu od
843,60 kuna i stalni dodatak u iznosu od 300,00 kuna.

Ugovorne strane su se sporazumjele da će najkasnije 1. srpnja
1996. godine otpočeti pregovore o korekciji osnovice i stalnog dodatka
iz stavka 3. ovoga članka, a osobito o korekciji osnovice iz stavka
3. za najmanje 5%.

Ugovorne strane su sporazumne da će u daljnjem roku, svaka tri
mjeseca pregovarati o dinamici ispunjenja obveza iz stavka 1. i 2. ovoga
članka.

Članak 62.

Plaća se isplaćuje unatrag jedanput mjesečno za protekli
mjesec.

Od jedne do druge isplate plaće ne može proći više od 30
dana.

Članak 63.

Službeniku i namješteniku koji radi na poslovima kod kojih postoje posebni
uvjeti rada, pripada pravo na posebni dodatak na plaću.

Ugovorne strane se obvezuju da će u roku od 90 dana od dana potpisa
ovoga ugovora, aneksom utvrditi sva radna mjesta s posebnim uvjetima rada
i pripadajuću visinu posebnog dodatka na plaću za svako takvo
radno mjesto.

Aneks ovom ugovoru iz stavka 2. ovoga članka činit će
njegov sastavni dio.

Članak 64.

Za ostvarene natprosječne rezultate rada u službi odnosno na
radu službeniku i namješteniku može se isplatiti nagrada:

\_ službeniku najviše do 30% njegove plaće,

\_ namješteniku najviše do 20% njegove plaće.

Odluku o isplati nagrade iz stavka 1. ovoga članka i njezinoj
visini donosi čelnik tijela državne vlasti ili osoba koju on ovlasti,
uz prethodno mišljenje ili na prijedlog sindikalnog povjerenika.

6. OSTALA MATERIJALNA PRAVA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 65.

Osnovna plaća službenika i namještenika uvećat će
se:

\_ za rad noću 40%

\_ za prekovremeni rad 50%

\_ za rad subotom 25%

\_ za rad nedjeljom 35%

\_ za rad u smjenskom radu u drugoj smjeni

za dvokratni rad s prekidom dužim od 1 sata 10%

Ako službenik ili namještenik radi na blagdane i u neradne dane utvrđene
zakonom, ima pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu za
50%.

Ako službenik ili namještenik radi na Uskrs, ima pravo na naknadu plaće
i plaću uvećanu za 50%.

Umjesto uvećanja osnovne plaće po osnovi prekovremenog rada,
službenik ili namještenik može koristiti jedan slobodan radni dan.

Članak 66.

Ako službenik ili namještenik radi na poslovima čija priroda
rada ne dozvoljava prekid rada pa iz tih razloga ne može koristiti dnevni
odmor, ima pravo tražiti da mu se vrijeme dnevnog odmora preraspodijeli
i da ga koristi kao slobodne dane.

Članak 67.

Ako je službenik ili namještenik odsutan iz službe odnosno s rada zbog
bolovanja do 42 dana, pripada mu naknada plaće najmanje u visini
95% od njegove osnovne plaće ostvarene u mjesecu neposredno prije
nego je započeo s bolovanjem.

Naknada u 100% iznosu osnovne plaće pripada službeniku ili namješteniku
kad je na bolovanju zbog profesionalne bolesti ili povrede na radu.

Članak 68.

Službeniku i namješteniku pripada pravo na regres za korištenje godišnjeg
odmora koji ne može biti manji od jedne najniže osnovne plaće iz
ovoga ugovora.

Isplata regresa iz stavka 1. ovoga članka izvršit će se
u cijelosti jednokratno najkasnije do dana početka korištenja godišnjeg
odmora.

Odredbe ovoga članka primjenjivat će se kad se za to steknu
uvjeti prema propisima o izvršenju državnog proračuna.

Članak 69.

Službeniku i namješteniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu
u iznosu tri prosječne mjesečne plaće isplaćene
po zaposleniku u gospodarstvu Republike Hrvatske u prethodna tri mjeseca
prije umirovljenja.

Članak 70.

Službenik, namještenik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć
u slučaju:

\_ smrti službenika ili namještenika koji izgubi život u obavljanju ili
u povodu obavljanja službe odnosno rada 3 prosječne mjesečne
plaće i troškove pogreba,

\_ smrti službenika i namještenika 3 prosječne mjesečne
plaće,

\_ smrti supružnika, djeteta i roditelja u skrbi 1 prosječne mjesečne
plaće isplaćene po zaposleniku u gospodarstvu Republike Hrvatske
u prethodna tri mjeseca.

Članak 71.

Ako su prema propisima o izvršenju državnog proračuna osigurana
sredstva, službenik, namještenik ili njegova obitelj ima pravo na pomoć
u slučaju:

\_ nastanka teške invalidnosti 2 prosječne mjesečne plaće,

\_ bolovanja dužeg od 90 dana 1 prosječne mjesečne plaće,

\_ nastanka teške invalidnosti

djece i supružnika službenika i

namještenika 1 prosječne mjesečne plaće,

\_ potpore djeci službenika i

namještenika stradalog ili

poginulog u domovinskom ratu 2 prosječne mjesečne plaće.

\_ radi nabave medicinskih

pomagala i pokriće participacije

pri kupnji prijeko potrebnih

lijekova u inozemstvu 1 prosječne mjesečne plaće

isplaćene po zaposleniku u gospodarstvu Republike Hrvatske u prethodna
tri mjeseca.

Članak 72.

Kada je službenik ili namještenik upućen na službeno putovanje
u zemlji, pripada mu puna naknada prijevoznih troškova, dnevnice u iznosu
od najmanje 120,00 kuna dnevno i naknada punog iznosa hotelskog računa
za spavanje.

Naknada troškova i dnevnica za službeno putovanje u inozemstvu uređuje
se na način kako je to regulirano za tijela državne vlasti.

Članak 73.

Za vrijeme rada izvan sjedišta tijela državne vlasti i izvan mjesta
njegova stalnog boravka, službenik i namještenik ima pravo na terenski
dodatak u visini koja mu pokriva povećane troškove života zbog boravka
na terenu.

Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li službeniku i namješteniku
osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

Puni iznos terenskog dodatka iznosi dnevno najmanje 80,00 kuna.

Terenski dodatak se isplaćuje službeniku i namješteniku najkasnije
posljednji radni dan u mjesecu, za idući mjesec.

Dnevnica i terenski dodatak se međusobno isključuju.

Članak 74.

Službeniku i namješteniku pripada naknada za odvojeni život od obitelji
kada radi u sjedištu tijela državne vlasti, a obitelj mu trajno boravi
izvan sjedišta tijela državne vlasti.

Naknada za odvojeni život pripada službeniku i namješteniku kada je
upućen na službu ili na rad izvan sjedišta tijela državne vlasti,
a obitelj mu trajno boravi u mjestu sjedišta tijela državne vlasti.

Naknada za odvojeni život od obitelji iznosi najmanje 800,00 kuna mjesečno.

Članak 75.

Službenik i namještenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao
i s posla mjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema cijeni
mjesečne odnosno pojedinačne prijevozne karte.

Službenik i namještenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao
i s posla međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka
prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne karte.

Ako službenik i namještenik mora sa stanice međumjesnog javnog prijevoza
koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdatci utvrđuju se u visini troškova
mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

Naknada troškova prijevoza iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka
isplaćuje se službeniku i namješteniku unaprijed i to najkasnije
posljednjeg dana u mjesecu, za idući mjesec.

Članak 76.

Ako je službeniku ili namješteniku odobreno korištenje privatnog automobila
u službene svrhe, naknadit će mu se troškovi u visini 30% cijene
litre benzina (super-olovni) po prijeđenom kilometru.

Članak 77.

Tijela državne vlasti dužna su isplatiti nagradu učenicima i
studentima za vrijeme prakse u iznosu od najmanje 700,00 kuna mjesečno.

Studenti koji studiraju po ugovoru o stipendiji i koji su nakon završenog
studija u obvezi stupiti u državnu službu odnosno na rad, imaju pravo na
isplatu stipendije u iznosu od najmanje 700,00 kuna mjesečno.

Članak 78.

Službenici i namještenici mogu biti kolektivno osigurani od posljedica
nesretnog slučaja za vrijeme obavljanja službe odnosno rada, kao
i u slobodnom vremenu, tijekom 24 sata.

Ugovorne strane su sporazumne da će pravo iz ovoga članka
detaljnije urediti aneksom ovom ugovoru u roku od 90 dana od dana potpisivanja
ovoga ugovora.

Članak 79.

Službeniku i namješteniku može se isplatiti jubilarna nagrada za neprekidnu
službu odnosno rad u tijelu državne vlasti i to za navršenih:

5 godina 0,5 prosječne mjesečne plaće

10 godina 1 prosječna mjesečna plaća

15 godina 1,25 prosječne mjesečne plaće

20 godina 1,5 prosječne mjesečne plaće

25 godina 1,75 prosječne mjesečne plaće

30 godina 2 prosječne mjesečne plaće

35 godina 3 prosječne mjesečne plaće

isplaćene po zaposleniku u gospodarstvu Republike Hrvatske u prethodna
tri mjeseca.

Tijelo državne vlasti isplatit će jubilarnu nagradu iz stavka
1. ovoga članka službeniku i namješteniku tijekom godine u kojoj
je stekao pravo na isplatu.

Primjena ovoga članka odgađa se na vrijeme dok se prema propisima
o izvršenju državnog proračuna ne osiguraju sredstva za tu namjenu.

Članak 80.

Tijela državne vlasti mogu, ako su im prema propisima o izvršenju državnog
proračuna osigurana sredstva za tu namjenu, u povodu dana Svetog
Nikole isplatiti sredstva za poklon svakom djetetu službenika i namještenika
do 15 godina starosti u iznosu od 300,00 kuna godišnje.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka isplaćuju se roditelju
po kojem je dijete zdravstveno osigurano i to na način da mu se
za svako dijete isplati iznos iz stavka 1. ovoga članka posebno.

Naknada iz stavka 2. ovoga članka može biti dana roditelju u
obliku novčanog bona za kupnju poklona.

Članak 81.

Službenicima i namještenicima može se za božićne blagdane isplatiti
naknada u visini jedne najniže osnovne plaće iz ovoga ugovora, ako
su prema propisima o izvršenju državnog proračuna osigurana sredstva
za tu namjenu.

Članak 82.

Službeniku i namješteniku pripada naknada za izum i tehničko
unapređenje.

Posebnim ugovorom zaključenim između službenika i namještenika
i tijela državne vlasti uredit će se ostvarivanje konkretnih prava
iz stavka 1. ovoga članka.

7. ZAŠTITA PRAVA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 83.

Sve odluke o ostvarivanju prava, obveza i odgovornosti službenika i
namještenika obvezatno se u pisanom obliku i s obrazloženjem dostavljaju
službeniku i namješteniku, s poukom o pravnom lijeku.

Članak 84.

Odlučujući o izjavljenom prigovoru službenika ili namještenika
na odluku iz članka 83. ovoga ugovora, čelnik tijela državne
vlasti ili druga ovlaštena osoba dužan je prethodno razmotriti mišljenje
sindikalnog povjerenika ili druge ovlaštene osobe Sindikata, ako to zahtijeva
službenik ili namještenik.

Članak 85.

Otkazni i otpusni rokovi za službenike i namještenike traju mjesec dana,
ako se čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba i
službenik ili namještenik ne sporazumiju o kraćem trajanju otkaznog
ili otpusnog roka.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako je to potrebno radi dovršenja
neodgodivih poslova ili iz drugih opravdanih razloga, čelnik tijela
državne vlasti ili druga ovlaštena osoba može u rješenju o prestanku službe
odnosno rada otkazni rok produžiti najviše do 3 mjeseca.

Članak 86.

Službenik kojem je služba prestala nakon isteka roka u kojem je bio
na raspolaganju, ima pravo na otpremninu najmanje u visini jedne osnovne
plaće njegova zvanja i platnog razreda, za svaku godinu službe u
tijelu državne vlasti.

Namještenik kojem je prestao radni odnos zbog poslovno ili osobno uvjetovanih
razloga ima pravo na otpremninu u visini jedne osnovne plaće njegova
radnog mjesta, za svaku godinu rada u tijelu državne vlasti.

Otpremnina iz stavka 1. i 2. ovoga članka isplatit će se
službeniku ili namješteniku posljednjeg dana službe odnosno rada.

Kao služba odnosno rad navršen u tijelu državne vlasti smatra se neprekidna
služba odnosno rad navršen u svim tijelima državne vlasti.

Članak 87.

Ako čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba zbog
tehničkih ili organizacijskih razloga namjerava u razdoblju od šest
mjeseci otkazati ugovor o radu za najmanje petero namještenika, dužan je
izraditi program zbrinjavanja viška namještenika.

Na program zbrinjavanja viška namještenika iz stavka 1. ovoga članka
primjenjuju se odgovarajuće odredbe Zakona o radu.

Prilikom izrade programa zbrinjavanja viška namještenika čelnik
tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba dužna se je prethodno savjetovati
sa Sindikatom.

Ako mjerama programa iz stavka 1. ovoga članka u roku od mjesec
dana od dana donošenja programa zbrinjavanja viška namještenika nije moguće
namještenicima osigurati zaposlenje, može se otkazati ugovor o radu.

Članak 88.

Službenik i namještenik za čijim je radom prestala potreba u
tijelu državne vlasti ima u roku do godine dana prvenstvo u ponovnom primanju
u službu odnosno u radni odnos, ako se u tom vremenu ukaže potreba za obavljanje
poslova za čijim je radom prestala potreba u tijelu državne vlasti.

Članak 89.

Službenik i namještenik kome nedostaje najviše 5 godina života ili radnog
staža do ostvarenja uvjeta za mirovinu, može se staviti na raspolaganje
s tim da do umirovljenja ima pravo na naknadu plaće u visini koju
je ostvario u mjesecu koji je prethodio mjesecu kad je stavljen na raspolaganje.

8. ZAŠTITA SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 90.

Kada se tijekom radnog vijeka službeniku ili namješteniku smanji njegova
radna sposobnost zbog godina starosti, općeg zdravstvenog stanja,
fizičke ili psihičke iscrpljenosti, povrede na radu, invaliditeta,
profesionalnih i ostalih bolesti te drugih razloga koji se utvrđuju
ovim ugovorom ili pravilnikom o unutarnjem redu, tijelo državne vlasti
dužno je osigurati povoljnije uvjete rada za tog službenika ili namještenika
(lakši posao, rad na jednostavnijim poslovima i sl.) bez smanjenja njegove
plaće koju je ostvarivao u vremenu prije nego su nastupile spomenute
okolnosti.

Članak 91.

Naknada plaće koja službeniku ili namješteniku invalidu pripada
od dana nastanka invalidnosti ili od dana utvrđene smanjene sposobnosti
zbog nastanka invalidnosti odnosno od dana završetka prekvalifikacije ili
dokvalifikacije do raspoređivanja na odgovarajuće radno mjesto,
ne može biti manja od iznosa osnovne plaće radnog mjesta na koje
je do tada bio postavljen odnosno raspoređen.

Članak 92.

Tijelo državne vlasti dužno je službeniku ili namješteniku koji radi
skraćeno radno vrijeme zbog smanjene radne sposobnosti nastale povredom
na radu bez njegove krivnje ili profesionalnog oboljenja, isplatiti plaću
za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike između naknade
koju ostvaruje po propisima invalidsko-mirovinskog osiguranja i plaće
radnog mjesta na koje je postavljen odnosno raspoređen.

9. INFORMIRANJE

Članak 93.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba dužna
je službeniku i namješteniku odnosno sindikalnom povjereniku osigurati
informacije koje su bitne za gospodarski i socijalni položaj službenika
i namještenika, a posebno:

\_ o prijedlozima odluka koje utječu na gospodarski i socijalni
položaj službenika i namještenika, a koje ne predstavljaju službenu tajnu,

\_ o rezultatima rada (periodičnim i godišnjim),

\_ o prijedlozima odluka i općih akata kojima se u skladu s ovim
ugovorom uređuju osnovna prava i obveze iz službe odnosno iz rada,

\_ mjesečni obračun plaća službenika i namještenika.

Informacije o rezultatima rada čelnik tijela državne vlasti ili
druga ovlaštena osoba osigurava po isteku određenog razdoblja iz stavka
1. ovoga članka, a informacije o planovima i prijedlozima akata
daje na uvid službenicima i namještenicima prije njihova usvajanja.

10. DJELOVANJE I UVJETI RADA SINDIKATA

Članak 94.

Tijela državne vlasti obvezuju se da će osigurati provedbu svih
prava iz oblasti sindikalnog organiziranja utvrđenih u Ustavu Republike
Hrvatske, konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonima i ovim
ugovorom.

Članak 95.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga ovleštena osoba obvezuje
se da neće svojim djelovanjem i aktivnostima ni na koji način
onemogućiti sindikalni rad, sindikalno organiziranje i pravo službenika
i namještenika da postane članom sindikata.

Povredom prava na sindikalno organiziranje smatrat će se od strane
čelnika državne vlasti ili druge ovlaštene osobe pritisak na službenike
i namještenike članove sindikata da istupe iz sindikalne organizacije.

Članak 96.

Sindikat se obvezuje da će svoje djelovanje provoditi sukladno
Ustavu, konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonima i ovom
ugovoru.

Članak 97.

Sindikat je dužan obavijestiti čelnika državne vlasti ili drugu
ovlaštenu osobu o izboru ili imenovanju sindikalnih povjerenika i drugih
sindikalnih predstavnika.

Članak 98.

Aktivnost sindikalnog povjerenika ili predstavnika u tijelu državne
vlasti ne smije biti sprječavana ili ometana ako djeluje u skladu
s konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonima, drugim propisima
i ovim ugovorom.

Članak 99.

Sindikalni povjerenik ima pravo na naknadu plaće za obavljanje
sindikalnih aktivnosti i to tri sata po članu sindikata godišnje.

Sindikalni povjerenik ima pravo na naknadu plaće za puno radno
vrijeme na svakih 700 članova Sindikata.

Sindikalnom povjereniku čelnik tijela državne vlasti ili druga
ovlaštena osoba dužna je, pored prava iz stavka 1. ovoga članka,
omogućiti i izostanak iz službe odnosno s rada uz naknadu plaće
zbog pohađanja sindikalnih sastanaka, tečajeva, osposobljavanja,
seminara, kongresa i konferencija, kako u zemlji, tako i u inozemstvu.

Članak 100.

Kada sindikalni povjerenik dio svoga radnog vremena u službi i na radnom
mjestu posvećuje sindikalnim zadaćama, a dio svojim redovnim
radnim obvezama, tada se njegove obveze iz službe odnosno radnog odnosa
uređuju pismenim sporazumom zaključenim između Sindikata
i čelnika tijela državne vlasti odnosno druge ovlaštene osobe.

Članak 101.

Sindikalni povjerenik zbog obavljanja sindikalne aktivnosti ne može
biti pozvan na odgovornost niti doveden u nepovoljniji položaj u odnosu
na druge službenike i namještenike.

Članak 102.

Sindikalnom povjereniku u tijelu državne vlasti za vrijeme obnašanja
dužnosti i šest mjeseci po isteku obnašanja sindikalne dužnosti, ne može
bez suglasnosti Sindikata:

\_ prestati služba ili ugovor o radu

te ga se ne može:

\_ premjestiti na druge poslove u okviru istog tijela državne vlasti
bez njegove suglasnosti odnosno u drugo tijelo državne vlasti,

\_ staviti na raspolaganje,

\_ premjestiti ga u drugo tijelo državne vlasti izvan mjesta njegova
stanovanja;

kao ni

\_ pokrenuti protiv njega postupak zbog povrede službene dužnosti.

Članak 103.

Prije donošenja odluke važne za položaj službenika ili namještenika,
čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba mora zatražiti
mišljenje od sindikalnog povjerenika ili drugog ovlaštenog predstavnika
Sindikata o namjeravanoj odluci i mora mu pravodobno dostaviti sve odgovarajuće
podatke važne za donošenje odluke i razmatranje njezina utjecaja na položaj
službenika i namještenika.

Važnim odlukama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se osobito
odluke:

\_ o donošenju te izmjeni i dopuni pravilnika o unutarnjem redu,

\_ o popuni slobodnih radnih mjesta,

\_ o premještaju ili stavljanju na raspolaganje službenika odnosno namještenika,

\_ o mjerama u svezi sa zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu službenika
odnosno namještenika,

\_ o uvođenju nove tehnologije te promjene u organizaciji i načinu
rada,

\_ o rasporedu radnog vremena,

\_ o noćnom radu,

\_ o nadoknadama za izume i tehničko unapređenje,

\_ o donošenju programa zbrinjavanja viška namještenika i dr.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba dužna
je razmotriti primjedbe sindikalnog povjerenika prije donošenja odluke
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 104.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba dužna
je razmotriti prijedloge, inicijative, mišljenja i zahtjeve Sindikata u
svezi s ostvarenjem prava, obveza i odgovornosti iz rada i po osnovi rada
i o zauzetim stajalištima dužna je u roku od 8 dana od primitka prijedloga,
inicijative, mišljenja i zahtjeva izvijestiti Sindikat.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba dužna
je primiti na razgovor sindikalnog povjerenika na njegov zahtjev i s njim
razmotriti pitanja sindikalne aktivnosti i materijalnu problematiku službenika
i namještenika.

Članak 105.

Čelnik tijela državne vlasti ili druga ovlaštena osoba dužna
je, bez naknade, osigurati za rad Sindikata najmanje sljedeće uvjete:

\_ prostoriju za rad u pravilu odvojenu od mjesta rada i odgovarajući
prostor za održavanje sindikalnih sastanaka,

\_ pravo na korištenje telefona, telefaxa te drugih raspoloživih tehničkih
pomagala,

\_ slobodu sindikalnog izvješćivanja i podjelu tiska,

\_ obračun i ubiranje sindikalne članarine a po potrebi
i drugih davanja preko isplatnih lista u računovodstvu odnosno prilikom
obračuna plaća doznačiti članarinu na račun
Sindikata, a temeljem pisane izjave članove Sindikata (pristupnica
i sl.).

Članak 106.

Sindikalni čelnik koji profesionalno obavlja dužnost predsjednika
Sindikata i kojemu za vrijeme obnašanja dužnosti prestaje služba odnosno
radni odnos, ima se pravo nakon isteka mandata, ako ponovno ne bude imenovan
na tu funkciju, vratiti natrag u službu odnosno u radni odnos u isto zvanje
i platni razred odnosno na isto ili slično radno mjesto koje je
imao prije odlaska na sindikalnu funkciju.

Prestanak službe odnosno radnog odnosa i povrat u službu uređuje
se pismenim sporazumom zaključenim između Sindikata i čelnika
tijela državne vlasti odnosno druge ovlaštene osobe.

Članak 107.

U provođenju mjera zaštite na radu sindikalni povjerenik ima pravo
i obvezu osobito:

\_ sudjelovati u planiranju mjera za unapređivanje uvjeta rada,

\_ biti informiran o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
službenika i namještenika,

\_ primati primjedbe službenika i namještenika na primjenu propisa i
provođenju mjera zaštite na radu,

\_ biti nazočan inspekcijskim pregledima i informirati inspektora
o svim zapažanjima službenika i namještenika,

\_ pozvati inspektora zaštite na radu kada ocijeni da su ugroženi život
i zdravlje službenika i namještenika, a tijelo državne vlasti to propušta
ili odbija učiniti,

\_ školovati se za obavljanje poslova zaštite na radu, stalno proširivati
i unapređivati svoje znanje, pratiti i prikupljati informacije odgovarajuće
za rad na siguran način,

\_ staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje,

\_ svojom aktivnošću poticati ostale službenike i namještenike
za rad na siguran način.

11. MIRNO RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH RADNIH SPOROVA

Članak 108.

Za rješavanje kolektivnih radnih sporova između potpisnika ovoga
ugovora koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem,
mora se provesti postupak mirenja.

Članak 109.

Postupak mirenja provodi mirovno vijeće.

Mirovno vijeće ima pet članova.

Svaka ugovorna strana imenuje po dva člana.

Stranke su suglasne da će izbor petog člana mirovnog vijeća
kao predsjednika povjeriti dekanu Pravnog fakulteta u Zagrebu ili osobi
koju on ovlasti.

Članak 110.

Postupak mirenja pokreće se na pisani prijedlog jednog od potpisnika
ovoga ugovora, a mora se dovršiti u roku od pet dana od dana pokretanja
postupka mirenja.

Članak 111.

U postupku mirenja ispitat će se navodi i prijedlozi ugovornih
strana, a po potrebi prikupit će se i potrebne obavijesti i saslušati
stranke.

Mirovno vijeće sastavit će pisani prijedlog nagodbe.

Članak 112.

Mirenje je uspjelo ako obje ugovorne strane prihvate pisani prijedlog
nagodbe.

Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ovoga članka ima pravnu snagu
i učinke kolektivnog ugovora.

12. ŠTRAJK

Članak 113.

Ako postupak mirenja ne uspije, Sindikat ima pravo pozvati na štrajk
i provesti ga sa svrhom zaštite i promicanja gospodarskih i socijalnih
interesa svojih članova.

Za organizaciju i provedbu štrajka Sindikat koristi sindikalna pravila
o štrajku.

Članak 114.

Štrajk se mora najaviti drugoj ugovornoj strani najkasnije tri dana
prije početka štrajka.

U pismu u kojem se najavljuje štrajk moraju se naznačiti razlozi
za štrajk, mjesto, dan i vrijeme početka štrajka.

Članak 115.

Pri organiziranju i poduzimanju štrajka, organizator i sudionici štrajka
moraju voditi računa o ostvarivanju Ustavom zajamčenih prava
i sloboda drugih, a osobito o osiguranju života, zdravlja i sigurnosti
ljudi i imovine.

Članak 116.

Najkasnije na dan najave štrajka Sindikat mora objaviti pravila o poslovima
na kojima se rad ne smije prekidati za vrijeme trajanja štrajka.

Članak 117.

Na prijedlog Vlade, Sindikat samostalno izrađuje i donosi pravila
o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

Pravila iz stavka 1. ovoga članka sadrže naročito odredbe
o radnim mjestima i broju službenika i namještenika koji na njima moraju
raditi za vrijeme štrajka, a s ciljem omogućivanja obnavljanja rada
nakon završetka štrajka odnosno s ciljem nastavka obavljanja poslova koji
su prijeko potrebni, osobito radi sprječavanja ugrožavanja života,
osobne sigurnosti ili zdravlja pučanstva.

Članak 118.

Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka Sindikat
je dužan dostaviti Vladi radi davanja suglasnosti.

Vlada je dužna očitovati se u roku od 15 dana od dana dostavljanja
prijedloga. U protivnom smatrat će se da je suglasna s predloženim
pravilima.

Članak 119.

Ako se o pravilima o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme
štrajka ne postigne suglasnost, pravila će utvrditi arbitraža sastav
koje se utvrđuje odgovarajućom primjenom članka 109. ovoga
ugovora.

Pravila iz stavka 1. ovoga članka arbitraža je dužna donijeti
u roku od 8 dana od dana dostave prijedloga arbitraži.

Članak 120.

Ako Vlada nije predložila utvrđivanje pravila iz članka 117.
ovoga ugovora do dana početka postupka mirenja, postupak utvrđivanja
tih poslova ne može pokrenuti do dana okončanja štajka.

Članak 121.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sastavljen od predstavnika organizatora
štrajka koji je dužan na pogodan način očitovati se strani
protiv koje je štrajk organiziran, kako bi se nastavili pregovori u svrhu
mirnog rješenja spora.

Članovi štrajkaškog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad
za vrijeme štrajka.

Članak 122.

Sudioniku štrajka plaća i dodatci na plaću, osim doplatka
za djecu, mogu se smanjiti razmjerno vremenu sudjelovanja u štrajku.

Članak 123.

Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno odredbama
ovoga ugovora ne predstavlja povredu službe donosno ugovora o radu.

Članak 124.

Službenik i namještenik ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj
u odnosu na druge službenike i namještenike zbog organiziranja ili sudjelovanja
u štrajku organiziranom sukladno odredbama ovoga ugovora, a niti smije
biti ni na koji način prisiljen sudjelovati u štrajku, ako to ne
želi.

Članak 125.

Ugovorne strane suglasne su da Vlada može od mjerodavnog suda zahtijevati
zabranu štrajka koji je organiziran protivno odredbama ovoga ugovora.

13. SOCIJALNI MIR

Članak 126.

Ugovorne strane za vrijeme trajanja ovoga ugovora obvezuju se na socijalni
mir.

Izuzetno, dozvoljen je štrajk solidarnosti uz najavu, prema odredbama
ovoga ugovora, ili korištenje drugih metoda davanja sindikalne potpore
zahtjevima zaposlenih u određenoj drugoj djelatnosti.

14. TUMAČENJE I PRAĆENJE PRIMJENE OVOGA UGOVORA

Članak 127.

Za tumačenje odredaba i praćenje primjene ovoga ugovora
ugovorne strane imenuju zajedničku komisiju u roku od 30 dana od
dana potpisa ovoga ugovora.

Komisija ima šest članova od kojih svaka ugovorna strana imenuje
tri člana.

Komisija donosi pravilnik o radu.

Sve odluke komisija donosi većinom glasova, a u slučaju
podijeljenog broja glasova odlučuje glas predsjednika komisije.

Ugovorne strane dužne su se pridržavati danog tumačenja.

Sjedište komisije je pri Ministarstvu rada i socijalne skrbi u Zagrebu.

15. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 128.

Smatra se da je ovaj ugovor zaključen kada ga potpišu ovlašteni
predstavnici ugovornih strana.

Članak 129.

Ovaj ugovor sklapa se na vrijeme od dvije godine.

Članak 130.

Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune ovoga ugovora.

Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga ugovora
mora pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku od
30 dana od dana primitka prijedloga. U protivnom stekli su se uvjeti za
primjenu odredaba ovoga ugovora o postupku mirenja.

Članak 131.

Svaka strana može otkazati ovaj ugovor.

Otkazni rok je tri mjeseca od dana dostave otkaza drugoj strani.

Članak 132.

Pregovore o obnovi ovoga ugovora strane će započeti najmanje
30 dana prije isteka roka na koji je sklopljen.

Članak 133.

Troškove u svezi s primjenom ovoga ugovora strane snose solidarno.

Članak 134.

Ovaj ugovor stupa na snagu danom potpisa, a primjenjuje se od 1. travnja
1996. godine.

ZA VLADU REPUBLIKE HRVATSKE:

Ministar rada i socijalne skrbi

**Jozo Škara,** v. r.

ZA SINDIKAT DRŽAVNIH I LOKALNIH SLUŽBENIKA I

NAMJEŠTENIKA REPUBLIKE HRVATSKE:

Glavni povjerenik

**Ivica Ihas,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 25/1996-470