### NN 57/2022 (20.5.2022.), Zakon o uvođenju eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj

Hrvatski sabor

803

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

ODLUKU

O PROGLAŠENJU ZAKONA O UVOĐENJU EURA KAO SLUŽBENE VALUTE U REPUBLICI HRVATSKOJ

Proglašavam Zakon o uvođenju eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 13. svibnja 2022.

Klasa: 011-02/22-02/38
 Urbroj: 71-10-01/1-22-2
 Zagreb, 17. svibnja 2022.

Predsjednik
 Republike Hrvatske
 Zoran Milanović, v. r.

ZAKON

O UVOĐENJU EURA KAO SLUŽBENE VALUTE
 U REPUBLICI HRVATSKOJ

DIO PRVI
 OPĆE ODREDBE

Predmet Zakona

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje uvođenje eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj (u daljnjem tekstu: uvođenje eura), pravila za preračunavanje, opskrba i zamjena gotovog novca kune za gotov novac eura, dvojni optjecaj, dvojno iskazivanje, primjena načela neprekidnosti pravnih instrumenata, proračuni, financijski planovi, poslovne knjige, financijski izvještaji i porezi u procesu uvođenja eura, nadzor nad primjenom ovoga Zakona te prekršajne odredbe.

Usklađenost s propisima Europske unije

Članak 2.

Ovim se Zakonom osigurava provedba sljedećih akata Europske unije:

– Uredba Vijeća (EZ) br. 1103/97 od 17. lipnja 1997. o određenim odredbama koje se odnose na uvođenje eura (SL L 162, 19. 6. 1997.), kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 2595/2000 od 27. studenoga 2000. (SL L 300, 29. 11. 2000.) (u daljnjem tekstu: Uredba (EZ) br. 1103/97)

– Uredba Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura (SL L 139, 11. 5. 1998.), kako je posljednji puta izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) br. 827/2014 od 23. srpnja 2014. (SL L 228, 31. 7. 2014.) (u daljnjem tekstu: Uredba (EZ) br. 974/98)

– Uredba (EU) br. 1210/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2010. o provjeri autentičnosti eurokovanica i postupanju s eurokovanicama neprikladnim za optjecaj (SL L 339, 22. 12. 2010.) (u daljnjem tekstu: Uredba (EU) br. 1210/2010)

– Uredba Vijeća 729/2014 od 24. lipnja 2014. o apoenima i tehničkim specifikacijama eurokovanica namijenjenih za optjecaj (preinaka) (SL L 194, 2. 7. 2014.) (u daljnjem tekstu: Uredba Vijeća 729/2014)

– Uredba (EU) br. 651/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o izdavanju eurokovanica (SL L 201, 27. 7. 2012.) (u daljnjem tekstu: Uredba (EU) br. 651/2012)

– Uredba (EU) br. 1214/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o profesionalnom prekograničnom cestovnom prijevozu gotovog novca u eurima između država članica europodručja (SL L 316, 29. 11. 2011.) (u daljnjem tekstu: Uredba (EU) br. 1214/2011)

– 2003/206/EZ: Smjernica Europske središnje banke od 20. ožujka 2003. o izvršenju mjera protiv nepropisnih reprodukcija euronovčanica te o zamjeni i povlačenju euronovčanica (ESB/2003/5) (SL L 78, 25. 3. 2003.), kako je poslijednji put izmjenjena Smjernicom (EU) 2020/2091 Europske središnje banke od 4. prosinca 2020. o izmjeni Smjernice ESB/2003/5 o izvršenju mjera protiv nepropisnih reprodukcija euronovčanica te o zamjeni i povlačenju euronovčanica (ESB/2020/61) (SL L 423, 15. 12. 2020.)

– 2013/211/EU: Odluka Europske središnje banke od 19. travnja 2013. o apoenima, specifikacijama, reproduciranju, zamjeni i povlačenju euronovčanica (preinačena) (ESB/2013/10) (SL L 118, 30. 4. 2013.), kako je izmjenjena Odlukom (EU) 2020/2090 Europske središnje banke od 4. prosinca 2020. o izmjeni Odluke ESB/2013/10 o apoenima, specifikacijama, reproduciranju, zamjeni i povlačenju euronovčanica (ESB/2020/60) (SL L 423, 15. 12. 2020.) (u daljnjem tekstu: Odluka ESB/2013/10).

Pojmovi

Članak 3.

Pojedini pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju sljedeće značenje:

1. alternativni investicijski fond (u daljnjem tekstu: AIF) je investicijski fond čije je osnivanje i rad uređen propisom kojim se uređuje poslovanje alternativnih investicijskih fondova i njihovih upravitelja, koji pruža usluge na području Republike Hrvatske

2. banka je kreditna institucija

3. dan uvođenja eura je datum usvajanja eura kako je uređeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 974/98

4. dozvola za prekogranični prijevoz gotovog novca je dozvola kako je uređena Uredbom (EU) br. 1214/2011

5. društvo za prijevoz gotovog novca je poslovni subjekt koji banci pruža uslugu prijevoza, pohrane i rukovanja gotovim novcem

6. država članica europodručja je država članica čija je službena valuta euro

7. država članica je država članica Europske unije i država potpisnica Ugovora o Europskom gospodarskom prostoru

8. dvojni optjecaj je optjecaj u kojem se prilikom transakcija gotovim novcem istodobno koriste kuna i euro kao zakonsko sredstvo plaćanja

9. dvojno iskazivanje je iskazivanje cijena robe, usluga i drugih novčanih iskaza vrijednosti na način da su istodobno istaknuti u kuni i u euru uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona

10. euro je valuta kako je uređeno Uredbom (EZ) br. 974/98

11. fiksni tečaj konverzije je neopozivo fiksiran tečaj konverzije između eura i kune koji ima pet decimala, utvrđen uredbom Vijeća EU-a u skladu s člankom 140. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

12. financijski instrument je financijski instrument kako je uređen propisom kojim se uređuje tržište kapitala

13. gotov novac je novčanica i kovanica

14. Hrvatska banka za obnovu i razvitak je pravna osoba osnovana propisom kojim se uređuju njezin položaj, poslovi, ovlaštenja i ustroj te nije tijelo javne vlasti u smislu ovoga Zakona

15. institucija za elektronički novac je pravna osoba koja je od Hrvatske narodne banke dobila odobrenje za izdavanje elektroničkog novca prema propisu kojim se uređuje izdavanje elektroničkog novca, kao i podružnica i zastupnik institucije za elektronički novac iz druge države članice, koja pruža usluge na teritoriju Republike Hrvatske

16. institucija za platni promet je pravna osoba koja je od Hrvatske narodne banke dobila odobrenje za pružanje platnih usluga prema propisu kojim se uređuje platni promet, kao i podružnica i zastupnik institucije za platni promet iz druge države članice, koja pruža usluge na teritoriju Republike Hrvatske

17. klijent je fizička ili pravna osoba koja je zatražila ili primila uslugu od kreditne institucije, kreditne unije, institucije za elektronički novac, institucije za platni promet, Hrvatske banke za obnovu i razvitak odnosno financijsku uslugu od pružatelja financijskih usluga te ulagatelj u UCITS fond ili AIF

18. kreditna institucija je institucija osnovana prema propisu kojim se uređuje poslovanje kreditnih institucija, pod kojom se podrazumijeva banka, štedna banka, stambena štedionica, uključujući, kada je primjenjivo, kreditnu instituciju u stečaju ili likvidaciji, te podružnica kreditne institucije sa sjedištem u drugoj državi članici koja je ovlaštena pružati uzajamno priznate usluge u Republici Hrvatskoj i podružnica kreditne institucije iz treće zemlje koja je od Hrvatske narodne banke dobila odobrenje za osnivanje podružnice kreditne institucije iz treće zemlje

19. kreditna unija je financijska institucija kako je uređena propisom kojim se uređuje osnivanje, poslovanje i prestanak rada kreditnih unija, koja pruža usluge na području Republike Hrvatske, uključujući, kada je primjenjivo, kreditnu uniju u stečaju ili likvidaciji

20. legitimacijski papir je isprava kako je uređena propisom kojim se uređuju obvezni odnosi

21. mikroposlovni subjekt je poslovni subjekt koji ima manje od deset radnika i čiji godišnji prihodi i/ili ukupna aktiva u prethodnoj poslovnoj godini ne prelazi 15 milijuna kuna

22. mjesto trgovanja je mjesto trgovanja kako je uređeno propisom kojim se uređuje tržište kapitala

23. nacionalna referentna stopa prosječnog troška financiranja hrvatskog bankovnog sektora (u daljnjem tekstu: NRS) je prosječni trošak izvora sredstava hrvatskog bankovnog sektora kako je uređeno propisom kojim se uređuje potrošačko kreditiranje

24. nalog za plaćanje je nalog kako je uređen propisom kojim se uređuje platni promet

25. nematerijalizirani vrijednosni papir je vrijednosni papir kako je uređen propisom kojim se uređuje tržište kapitala

26. nepropisna aktivnost je proizvodnja, posjedovanje, prijevoz, širenje, prodaja, promocija, uvoz u Europsku uniju i uporaba ili pokušaj uporabe za transakcije nepropisnih reprodukcija

27. nepropisna reprodukcija je svaka reprodukcija iz članka 2. stavka 1. Odluke ESB/2013/10 koja: (a) nije u skladu s kriterijima utvrđenim u članku 2. stavku 3. Odluke ESB/2013/10 i nije izuzeta od strane Europske središnje banke ili odgovarajuće nacionalne središnje banke prema članku 2. stavku 5. Odluke ESB/2013/10 ili (b) predstavlja povredu autorskog prava Europske središnje banke na euronovčanice, na primjer tako što nepovoljno utječe na ugled euronovčanica

28. numizmatička kovanica je kovanica kako je uređena člankom 1. točkom (3) Uredbe (EU) br. 651/2012

29. Odluka ESB 2010/14 je Odluka Europske središnje banke od 16. rujna 2010. o provjeri autentičnosti i prikladnosti euronovčanica te i njihovu vraćanju u optjecaj (SL L 267, 9. 10. 2020), kako je posljednji put izmijenjena Odlukom (EU) 2019/2195 Europske središnje banke od 5. prosinca 2019. o izmjeni Odluke ESB/2010/14 o provjeri autentičnosti i prikladnosti euronovčanica te njihovu vraćanju u optjecaj (ESB/2019/39) (SL L 330, 20. 12. 2019.)

30. ovlašteni mjenjač je ovlašteni mjenjač kako je uređen propisom kojim se uređuje devizno poslovanje

31. otvoreni investicijski fond s javnom ponudom (u daljnjem tekstu: UCITS fond) je otvoreni investicijski fond s javnom ponudom čije je osnivanje i rad uređen propisom kojim se uređuje poslovanje otvorenih investicijskih fondova s javnom ponudom i njihovih društava za upravljanje

32. platna transakcija je transakcija kako je uređena propisom kojim se uređuje platni promet

33. platni instrument je instrument kako je uređen propisom kojim se uređuje platni promet

34. početni paket eurokovanica je paket eurokovanica koji sadrži točno određenu količinu različitih apoena eurokovanica s nacionalnom stranom Republike Hrvatske u unaprijed određenoj vrijednosti

35. pojednostavljena posredna predopskrba je postupak u kojemu banke opskrbljuju mikroposlovne subjekte gotovim novcem eura prije dana uvođenja eura

36. poslovni subjekt je fizička ili pravna osoba, uključujući stečajnu ili likvidacijsku masu, zakladu, fond sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, koja se bavi proizvodnjom, prodajom robe ili pružanjem usluga radi ostvarivanja dobiti ili dohotka te uključujući neprofitnu organizaciju koja nije proračunski ili izvanproračunski korisnik kako je uređeno propisom kojim se uređuje sustav proračuna, podružnicu, predstavništvo, poslovnu jedinicu stranog poslovnog subjekta, ili zajednica tih osoba, kao i svako njihovo privremeno udruženje, inozemne pravne i fizičke osobe koje obavljaju isporuke u Republici Hrvatskoj u skladu s posebnim propisom, trgovačko društvo u vlasništvu Republike Hrvatske i/ili u vlasništvu jedne ili više jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, kao i trgovačko društvo koje je osnovalo takvo društvo, a ne uključujući kreditnu instituciju, kreditnu uniju, instituciju za platni promet, instituciju za elektronički novac, drugog vjerovnika sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje Hrvatsku banku za obnovu i razvitak i pružatelja financijskih usluga

37. posredna predopskrba je postupak opskrbe gotovim novcem eura prije dana uvođenja eura od strane banaka

38. potrošač je fizička osoba kako je uređeno propisom kojim se uređuje zaštita potrošača

39. pravni instrument je pravni instrument kako je uređen Uredbom (EZ) br. 1103/97 i Uredbom (EZ) br. 974/98

40. predopskrba je postupak u kojem Hrvatska narodna banka u gotovinskim centrima opskrbljuje banke gotovim novcem eura prije dana uvođenja eura

41. prekoračenje je prekoračenje kako je uređeno propisom kojim se uređuje potrošačko kreditiranje

42. pružatelj financijske usluge je društvo za osiguranje, društvo za reosiguranje, mirovinsko društvo za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima, mirovinsko društvo za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondovima, mirovinsko osiguravajuće društvo, investicijsko društvo, društvo za upravljanje UCITS fondovima, društvo za upravljanje AIF-ovima, zatvoreni AIF s pravnom osobnošću s unutarnjim upravljanjem, leasing-društvo, društvo za dokup mirovine i faktoring-društvo te podružnica društva sa sjedištem u drugoj državi članici koja je ovlaštena pružati usluge u Republici Hrvatskoj i podružnica društva iz treće zemlje koja je od Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga dobila odobrenje za osnivanje podružnice kako su uređeni propisima koji uređuju poslovanje tih društava, za usluge koje pružaju u Republici Hrvatskoj

43. pružatelj platne usluge je pružatelj platne usluge koji je ovlašten pružati platne usluge u Republici Hrvatskoj sukladno propisu kojim se uređuje platni promet

44. račun je svaka isprava prema kojoj izdavatelj računa ili osoba kojoj on naloži zaračunava potrošaču isporučena dobra i obavljene usluge, bez obzira na to kako se ta isprava naziva u poslovnom prometu, uključujući i svaku ispravu ili obavijest koja mijenja prvobitni račun i koja se izričito i nedvojbeno odnosi na njega

45. socijalna davanja su naknade koje se isplaćuju na ime ostvarivanja prava u sustavu socijalne skrbi i druge naknade koje se isplaćuju temeljem propisa kojima se uređuju rodiljne i roditeljske potpore te nacionalna naknada za starije osobe i doplatak za djecu koje isplaćuje Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje

46. tijelo javne vlasti je proračunski i izvanproračunski korisnik kako je uređeno propisom kojim se uređuje sustav proračuna, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravne osobe s javnim ovlastima, osim trgovačkih društava u vlasništvu Republike Hrvatske i/ili u vlasništvu jedne ili više jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, kao i trgovačka društva koja je osnovalo takvo društvo

47. treća zemlja je država koja nije država članica

48. ugovor o depozitu je ugovor o novčanom pologu kako je uređen propisom kojim se uređuju obvezni odnosi

49. ugovor o kreditu je ugovor u kojem kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, Hrvatska banka za obnovu i razvitak ili drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje odobrava ili obećava odobriti kredit u obliku odgode plaćanja, zajma ili slične financijske nagodbe

50. ugovor o leasingu je ugovor o leasingu kako je uređen propisom kojim se uređuje poslovanje leasing-društava

51. ugovor o osiguranju je ugovor o osiguranju kako je uređen propisom kojim se uređuju obvezni odnosi i propisom kojim se uređuje poslovanje društva za osiguranje te pojedine vrste osiguranja

52. ugovor o potrošačkom kreditu je ugovor o kreditu kako je uređen propisom kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i ugovor o stambenom potrošačkom kreditu kako je uređeno propisom kojim se uređuje stambeno potrošačko kreditiranje

53. ukupan iznos kredita je gornja granica ili ukupan iznos koji se stavlja na raspolaganje prema ugovoru o kreditu

54. Uredba (EZ) br. 1338/2001 je Uredba (EZ) br. 1338/2001 od 28. lipnja 2001. o utvrđivanju mjera potrebnih za zaštitu eura od krivotvorenja (SL L 181, 4. 7. 2001.)

55. vrijednosni papir je vrijednosni papir kako je uređen propisom kojim se uređuju obvezni odnosi.

Korištenje pojmova s rodnim značenjem

Članak 4.

Izrazi koji se koriste u ovom Zakonu, a imaju rodno značenje, odnose se jednako na muški i ženski rod.

Uvođenje eura u Republici Hrvatskoj

Članak 5.

(1) Vlada Republike Hrvatske odlukom objavljuje dan uvođenja eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj utvrđen u odluci Vijeća EU-a o usvajanju eura donesenoj u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i fiksni tečaj konverzije utvrđen u uredbi Vijeća EU-a kojom se utvrđuje fiksni tečaj konverzije donesenoj u skladu s člankom 140. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te dan početka i završetka dvojnog optjecaja, dan početka i završetka dvojnog iskazivanja utvrđene u skladu s odredbama ovoga Zakona i druga pitanja potrebna za uvođenje eura.

(2) Odluka Vlade Republike Hrvatske iz stavka 1. ovoga članka objavljuje se u »Narodnim novinama«.

Temeljna načela uvođenja eura

Članak 6.

U postupku uvođenja eura primjenjuju se načelo zaštite potrošača, načelo zabrane neopravdanog povećanja cijena, načelo neprekidnosti pravnih instrumenata, načelo učinkovitosti i ekonomičnosti te načelo transparentnosti i informiranosti.

Načelo zaštite potrošača

Članak 7.

(1) Preračunavanje cijena i drugih novčanih iskaza vrijednosti provodi se bez naknade, primjenom fiksnog tečaja konverzije sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(2) Zbog preračunavanja iz stavka 1. ovoga članka potrošač ne smije biti u financijski nepovoljnijem položaju nego što bi bio da euro nije uveden.

(3) Potrošaču se osiguravaju pravodobne, jasne i točne informacije o postupku i pravilima zamjene gotovog novca kune za gotov novac eura, kao i svi bitni elementi preračunavanja i iskazivanja cijena i drugih novčanih iskaza vrijednosti.

Načelo zabrane neopravdanog povećanja cijena

Članak 8.

Zabranjeno je poslovnim subjektima, kreditnoj instituciji, kreditnoj uniji, instituciji za platni promet, instituciji za elektronički novac, drugom vjerovniku sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, pružatelju financijskih usluga i tijelu javne vlasti pri uvođenju eura povećati cijenu robe ili usluge prema potrošačima bez opravdanog razloga.

Načelo neprekidnosti pravnih instrumenata

Članak 9.

Postupak uvođenja eura ne utječe na valjanost postojećih pravnih instrumenata u kojima se navodi kuna u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1103/97.

Načelo učinkovitosti i ekonomičnosti

Članak 10.

Uvođenje eura i svi postupci i aktivnosti koji iz toga proizlaze provode se na način da se svima osigura što jednostavnije postupanje uz što manje troškova.

Načelo transparentnosti i informiranosti

Članak 11.

Informacije o uvođenju eura trebaju biti jasne, razumljive, dostupne, čitljive i vidljive.

Informacije o izgledu gotovog novca eura

Članak 12.

Hrvatska narodna banka na svojoj internetskoj stranici objavljuje sljedeće informacije o:

– licu i naličju euronovčanica

– licu i naličju eurokovanica, uključujući naličje eurokovanica s nacionalnom stranom Republike Hrvatske i naličje eurokovanica koje su izdane u drugoj državi članici europodručja, kao i opise njihovih značajki.

DIO DRUGI
 PRAVILA ZA PRERAČUNAVANJE

Opća pravila o primjeni eura u Republici Hrvatskoj

Članak 13.

(1) Euro je službena novčana jedinica i zakonsko sredstvo plaćanja u Republici Hrvatskoj.

(2) Iznosi navedeni u kuni u pravnim instrumentima smatraju se iznosima u euru uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(3) Pozivanje na kunu bez navođenja iznosa u pravnim instrumentima smatra se pozivanjem na euro.

(4) Vrijednosti i iznosi na potvrdi, uvjerenju, izvatku i drugim javnim ispravama o činjenicama o kojima tijelo javne vlasti i drugi vode službenu evidenciju, za razdoblja prije uvođenja eura, iskazuju se u kuni.

(5) Iznosi navedeni u pravnim instrumentima u euru koji se do dana uvođenja eura preračunavaju u kunsku protuvrijednost prema srednjem tečaju Hrvatske narodne banke ili drugom tečaju banke smatraju se iznosima u euru.

(6) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, nominalna vrijednost vrijednosnih papira te udjela i uloga u drugim subjektima i odgovarajućim registrima preračunava se na način utvrđen u dijelu šestom glavi V. ovoga Zakona.

(7) Odredba stavka 2. ovoga članka primjenjuje se i na opće akte tijela javne vlasti i na pojedinačne akte tijela javne vlasti koja donose u prekršajnim i upravnim postupcima.

(8) Numizmatička eurokovanica izdana u Republici Hrvatskoj zakonsko je sredstvo plaćanja samo u Republici Hrvatskoj, a nije izdana radi puštanja u optjecaj.

Opća pravila za preračunavanje i zaokruživanje

Članak 14.

(1) Novčani iznosi koji se moraju platiti ili obračunati preračunavaju se uz primjenu fiksnog tečaja konverzije sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz članaka 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1103/97.

(2) Preračunavanje iz stavka 1. ovoga članka izvršava se primjenom punoga brojčanog iznosa fiksnog tečaja konverzije te zaokruživanjem dobivenog iznosa u skladu s matematičkim pravilima zaokruživanja, pri čemu se dobiveni rezultat zaokružuje sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz članaka 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1103/97, i to na dvije decimale, a na temelju treće decimale.

(3) Pri preračunavanju iz stavaka 1. i 2. ovoga članka sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz članaka 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1103/97 primjenjuje se sljedeće matematičko pravilo zaokruživanja:

– ako je treća decimala manja od pet, druga decimala ostaje nepromijenjena

– ako je treća decimala jednaka ili veća od pet, druga decimala povećava se za jedan.

(4) Pravila za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga članka i članka 15. ovoga Zakona odnose se i na preračunavanje cijena i novčanih iskaza vrijednosti iz ovoga Zakona.

(5) Poslovni subjekt, kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, pružatelj financijske usluge, tijelo javne vlasti, Hrvatska narodna banka, Hrvatska banka za obnovu i razvitak, Financijska agencija, HP-Hrvatska pošta d. d., Središnje klirinško depozitarno društvo d. d., Državni zavod za statistiku i drugi dužni su preračunati novčane iznose iz stavka 1. ovoga članka te cijene i druge novčane iskaze vrijednosti iz stavka 4. ovoga članka uz primjenu fiksnog tečaja konverzije sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz članaka 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1103/97 i sukladno ovom članku te, ako je primjenjivo, sukladno članku 15. ovoga Zakona.

Posebna pravila koja se odnose na zaokruživanje

Članak 15.

(1) Jedinične cijene iskazane za obračunske jedinice roba i usluga koje se koriste kao množenik za izračun cijene roba i usluga, a koje su iskazane na više od dvije decimale nakon preračunavanja sukladno pravilima za preračunavanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1103/97, zaokružuju se i iskazuju s istim brojem decimala kao i prije preračunavanja.

(2) Jedinične cijene niske vrijednosti iskazane za obračunske jedinice roba i usluga koje se koriste kao množenik za izračun cijene roba i usluga te druge cijene niskih vrijednosti, preračunate sukladno pravilima za preračunavanje iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1103/97, zaokružuju se i iskazuju na više od dvije decimale.

(3) Na jedinične cijene roba i usluga koje se ne iskazuju u decimalama ili se iskazuju u jednoj decimali temeljem drugih zakona ili podzakonskih akata, prilikom preračunavanja sukladno članku 14. ovoga Zakona može se primjenjivati sljedeće matematičko pravilo zaokruživanja na dvije decimale od kojih je druga decimala uvijek nula:

– ako je druga decimala manja od pet, prva decimala ostaje nepromijenjena

– ako je druga decimala jednaka ili veća od pet, prva decimala povećava se za jedan.

Odgovornost platitelja za ispravnost preračunavanja

Članak 16.

Obveznik plaćanja dužan je prije plaćanja iznosa novčane kazne i novčane obveze odnosno drugih novčanih iskaza vrijednosti u kuni izrečenih prije razdoblja dvojnog iskazivanja, a koji nisu izvršeni, preračunati te iznose u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

Tečajna lista Hrvatske narodne banke

Članak 17.

(1) Od dana uvođenja eura Hrvatska narodna banka objavljuje tečajnu listu Hrvatske narodne banke za euro u odnosu na druge valute.

(2) Od dana uvođenja eura srednji tečajevi Hrvatske narodne banke za euro u odnosu na druge valute primjenjuju se za potrebe statističkog, računovodstvenog i poreznog izvješćivanja te u pravnim instrumentima u kojima su se prije dana uvođenja eura primjenjivali srednji tečajevi Hrvatske narodne banke za kunu u odnosu na druge valute koje nisu euro ako nekim propisom nije drukčije uređeno.

DIO TREĆI
 OPSKRBA I ZAMJENA GOTOVOG NOVCA KUNE ZA GOTOV NOVAC EURA

Opskrba gotovim novcem eura za potrebe predopskrbe

Članak 18.

Hrvatska narodna banka za potrebe predopskrbe i posredne predopskrbe osigurava pravodobnu proizvodnju eurokovanica, odgovarajuće količine i distribuciju gotovog novca eura na teritoriju Republike Hrvatske u skladu s Uredbom Vijeća 729/2014 i Uredbom (EU) br. 651/2012 i ovim Zakonom.

Predopskrba gotovim novcem eura

Članak 19.

(1) Hrvatska narodna banka započinje predopskrbu banaka gotovim novcem eura, i to:

– predopskrbu euronovčanicama najranije četiri mjeseca prije dana uvođenja eura

– predopskrbu eurokovanicama najranije tri mjeseca prije dana uvođenja eura.

(2) Predopskrba iz stavka 1. ovoga članka završava na dan koji prethodi danu uvođenja eura.

(3) U razdoblju predopskrbe Hrvatska narodna banka obavlja prijevoz, uz pratnju policije, euronovčanica vlastitim specijalnim vozilima, a eurokovanica neobilježenim vozilima, sve u skladu s posebnim sigurnosnim procedurama ministarstva nadležnog za unutarnje poslove utvrđenima za potrebe redovne distribucije gotovog novca Hrvatske narodne banke na način uređen sporazumom između Hrvatske narodne banke i ministarstva nadležnog za unutarnje poslove.

(4) Hrvatska narodna banka obavlja predopskrbu iz stavka 1. ovoga članka bez naknade.

Ugovor o predopskrbi

Članak 20.

(1) Banka je dužna s Hrvatskom narodnom bankom sklopiti ugovor o predopskrbi, nakon čega Hrvatska narodna banka započinje predopskrbu banke gotovim novcem eura.

(2) U svrhu zasnivanja financijskog osiguranja na novčanim sredstvima banka je dužna za iznos eura koji će zaprimiti u predopskrbi, kao i za ispunjenje obveza preuzetih ugovorom iz stavka 1. ovoga članka na račun Hrvatske narodne banke prenijeti novčana sredstva u kuni.

(3) Financijsko osiguranje iz stavka 2. ovoga članka smatra se financijskim osiguranjem u smislu propisa kojim se uređuje financijsko osiguranje koje je zasnovano prijenosom tih sredstava na račun Hrvatske narodne banke i ta novčana sredstva ne mogu biti predmetom ovrhe.

(4) Iznos novčanih sredstava koje banka prenosi na račun Hrvatske narodne banke radi zasnivanja financijskog osiguranja na tim sredstvima te korištenje i povrat novčanih sredstava uređuju se ugovorom iz stavka 1. ovoga članka.

Posredna predopskrba

Članak 21.

(1) Banka je dužna obavljati posrednu predopskrbu poslovnog subjekta, tijela javne vlasti, stambene štedionice, kreditne unije, institucije za platni promet, institucije za elektronički novac, drugog vjerovnika sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelja financijske usluge gotovim novcem eura koji je prethodno primila na temelju ugovora iz članka 20. stavka 1. ovoga Zakona, u rokovima utvrđenim u članku 19. stavku 1. ovoga Zakona samo ako je s tim osobama prethodno sklopila ugovor o posrednoj predopskrbi.

(2) Osim posredne predopskrbe iz stavka 1. ovoga članka, banka obavlja i pojednostavljenu posrednu predopskrbu te opskrbu početnim paketima eurokovanica u rokovima iz članaka 22. i 23. ovoga Zakona.

(3) Banka obavlja posrednu predopskrbu iz stavka 1. ovoga članka, kao i pojednostavljenu posrednu predopskrbu i opskrbu početnim paketima eurokovanica iz stavka 2. ovoga članka bez naknade za obradu i isplatu gotovog novca eura.

(4) Ugovorom o posrednoj predopskrbi iz stavka 1. ovoga članka banka može za iznos nominalne vrijednosti gotovog novca eura iz posredne predopskrbe onemogućiti raspolaganje novčanim sredstvima na računu poslovnog subjekta, tijela javne vlasti, stambene štedionice, kreditne unije, institucije za platni promet, institucije za elektronički novac, drugog vjerovnika sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelja financijske usluge, a na dan uvođenja eura banka se namiruje iz tih sredstava na računu.

(5) Novčana sredstva iz stavka 4. ovoga članka smatraju se financijskim osiguranjem i ne mogu biti predmetom ovrhe.

Pojednostavljena posredna predopskrba

Članak 22.

(1) Banka je dužna obavljati pojednostavljenu posrednu predopskrbu mikroposlovnog subjekta gotovim novcem eura u iznosu ne većem od 10.000,00 eura najranije pet dana prije dana uvođenja eura ako je mikroposlovni subjekt prethodno potpisao izjavu o pojednostavljenoj posrednoj predopskrbi.

(2) Za iznos nominalne vrijednosti gotovog novca eura iz stavka 1. ovoga članka banka onemogućuje raspolaganje novčanim sredstvima na računu mikroposlovnog subjekta, a na dan uvođenja eura namiruje se iz tih sredstava.

(3) Novčana sredstva s kojima mikroposlovni subjekt ne može raspolagati u skladu sa stavkom 2. ovoga članka smatraju se financijskim osiguranjem i ne mogu biti predmetom ovrhe.

Početni paketi eurokovanica

Članak 23.

(1) Banka obavlja opskrbu početnim paketima eurokovanica za potrošače i poslovne subjekte, tijela javne vlasti, stambene štedionice, kreditne unije, institucije za platni promet, institucije za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelja financijskih usluga, najranije mjesec dana prije dana uvođenja eura.

(2) Banka obavlja opskrbu početnim paketima eurokovanica za sve potrošače bez iznimke.

Puštanje gotovog novca eura u optjecaj

Članak 24.

(1) Gotov novac eura iz predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe i opskrbe početnim paketima eurokovanica pušta se u optjecaj na dan uvođenja eura.

(2) Banka, tijela javne vlasti, stambena štedionica, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, pružatelj financijske usluge, poslovni subjekt i potrošač ne smiju gotov novac eura iz predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica pustiti u optjecaj odnosno koristiti kao zakonsko sredstvo plaćanja prije dana uvođenja eura.

Zamjena gotovog novca kune za gotov novac eura

Članak 25.

(1) Banka za sve potrošače 12 mjeseci od dana uvođenja eura zamjenjuje gotov novac kune za gotov novac eura uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(2) Banka tijekom razdoblja iz stavka 1. ovoga članka bez naknade zamjenjuje najviše 100 novčanica kuna i najviše 100 kovanica kuna po jednoj transakciji.

(3) Ako u jednoj transakciji potrošač želi zamijeniti količine novčanica i kovanica kune iznad ograničenja iz stavka 2. ovoga članka, banka može zaračunati naknadu za zamjenu količine koja prelazi ograničenje iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Banka je ovlaštena odrediti iznos iznad kojeg je obvezna najava zamjene gotovog novca kune za gotov novac eura.

(5) Informaciju o uvjetima zamjene iz stavaka 2., 3. i 4. ovoga članka banka je dužna jasno i čitljivo istaknuti na vidljivom i lako uočljivom mjestu u poslovnici i na svojoj internetskoj stranici.

Zamjena gotovog novca kune uz polog na račun u euru

Članak 26.

(1) Banka je dužna, na zahtjev klijenta banke koji kod nje ima otvoren račun, tijekom razdoblja od 12 mjeseci nakon dana uvođenja eura provesti uslugu zamjene gotovog novca kune u euro uz istodobnu uslugu pologa na račun u euru uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(2) Uslugu zamjene gotovog novca kune u euro iz stavka 1. ovoga članka banka je dužna provesti bez naknade.

Zamjena gotovog novca kune u Financijskoj agenciji i HP-Hrvatskoj pošti d. d.

Članak 27.

(1) Financijska agencija i HP-Hrvatska pošta d. d. ovlaštene su na temelju sklopljenog ugovora s bankom zamjenjivati gotov novac kune za gotov novac eura pod istim uvjetima, na isti način i u istom razdoblju kako je ovim Zakonom propisano za banke te su za te potrebe ovlaštene odrediti iznos iznad kojeg je obvezna najava zamjene gotovog novca kune za gotov novac eura, o čemu su informaciju dužne jasno i čitljivo istaknuti na vidljivom i lako uočljivom mjestu u poslovnici i na svojoj internetskoj stranici.

(2) Za zamjenu gotovog novca kune za gotov novac eura sukladno stavku 1. ovoga članka Financijska agencija i HP-Hrvatska pošta d. d. odgovaraju samostalno.

Zamjena gotovog novca kune za gotov novac eura u Hrvatskoj narodnoj banci

Članak 28.

(1) Hrvatska narodna banka dužna je nakon proteka 12 mjeseci od dana uvođenja eura bez naknade zamjenjivati gotov novac kune za gotov novac eura uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona, i to:

– novčanice kune, bez vremenskog ograničenja

– kovanice kune, do proteka tri godine od dana uvođenja eura.

(2) Hrvatska narodna banka zamjenjuje numizmatičku kovanicu kune na način i u skladu s rokom za zamjenu kovanica iz stavka 1. ovoga članka.

Primjena propisa kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma

Članak 29.

(1) Na zamjenu gotovog novca kune za gotov novac eura i zamjenu gotovog novca kune uz polog na račun u euru primjenjuju se propisi kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma.

(2) Za vrijeme zamjene iz stavka 1. ovoga članka obveznici primjene propisa kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma su:

– banke

– Financijska agencija

– HP-Hrvatska pošta d. d.

(3) Banke, Financijska agencija i HP-Hrvatska pošta d. d. dužni su prilikom zamjene gotovog novca kune za gotov novac eura utvrditi i provjeriti identitet stranke pri svakoj jednokratnoj zamjeni u vrijednosti od 15.000,00 kuna i većoj.

(4) Ako Financijska agencija i HP-Hrvatska pošta d. d. obavljaju zamjenu gotovog novca kune za gotov novac eura, odgovornost za postupanje u skladu s propisima kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma snosi Financijska agencija ili HP-Hrvatska pošta d. d.

(5) Ako Financijska agencija i HP-Hrvatska pošta d. d. nakon obavljene zamjene gotovog novca iz stavka 4. ovoga članka izvršavaju polog na račun klijenta u euru u ime i za račun banke, odgovornost za postupanje u skladu s propisima kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma snosi banka.

Postupanje s oštećenim i sumnjivim gotovim novcem

Članak 30.

(1) Hrvatska narodna banka i banke zamjenjuju, u rokovima iz članaka 25. do 28. ovoga Zakona, oštećeni gotov novac kune u gotov novac eura uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona postupajući u skladu s podzakonskim propisom Hrvatske narodne banke kojim se uređuje zamjena gotovog novca kune.

(2) Hrvatska narodna banka i banke postupaju u rokovima iz članaka 25. do 28. ovoga Zakona sa sumnjivim gotovim novcem kune u skladu s podzakonskim propisom Hrvatske narodne banke kojim se uređuje zamjena gotovog novca kune.

Povlačenje gotovog novca kune iz optjecaja

Članak 31.

(1) Od dana uvođenja eura Hrvatska narodna banka povlači kune iz optjecaja bez obračuna naknade bankama za polaganje gotovog novca kune.

(2) Od dana uvođenja eura banke ne smiju redistribuirati gotov novac kune.

(3) Hrvatska narodna banka obavlja prijevoz, uz pratnju policije, novčanica kune koje su povučene iz optjecaja vlastitim specijalnim vozilima, a kovanica kune koje su povučene iz optjecaja neobilježenim vozilima, u skladu s posebnim sigurnosnim procedurama ministarstva nadležnog za unutarnje poslove utvrđenim za potrebe redovne distribucije gotovog novca Hrvatske narodne banke na način uređen sporazumom između Hrvatske narodne banke i ministarstva nadležnog za unutarnje poslove.

(4) Hrvatska narodna banka osigurava primjereno zbrinjavanje gotovog novca kune povučenog iz optjecaja.

(5) Odredba stavka 3. ovoga članka primjenjuje se na prijevoz gotovog novca kune do isteka godine u kojoj se uvodi euro.

Kontrola predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe i opskrbe početnim paketima eurokovanica

Članak 32.

(1) Hrvatska narodna banka provodi kontrolu banaka, stambenih štedionica, kreditnih unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugih vjerovnika sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, pružatelja financijskih usluga, poslovnih subjekata, uključujući društava za prijevoz gotovog novca u svrhu osiguravanja postupanja u skladu s odredbama ovoga Zakona i podzakonskih propisa donesenih na temelju ovoga Zakona kojima se uređuje predopskrba, posredna predopskrba, pojednostavljena posredna predopskrba i opskrba početnim paketima eurokovanica te sklopljenim ugovorima.

(2) Kontrola Hrvatske narodne banke iz stavka 1. ovoga članka obuhvaća provjeru:

– je li gotov novac eura iz predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe i opskrbe početnim paketima eurokovanica pohranjen odvojeno od ostaloga gotovog novca eura, ostalih valuta odnosno ostale imovine na primjeren način i u odgovarajućim vrijednostima

– postupaka i načina na koji banke obavljaju posrednu predopskrbu, pojednostavljenu posrednu predopskrbu i opskrbu početnim paketima eurokovanica

– postupanja u skladu s ugovorom iz članka 20. ovoga Zakona.

(3) Banka, stambena štedionica, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, pružatelj financijskih usluga, poslovni subjekti, uključujući društvo za prijevoz gotovog novca, dužni su Hrvatskoj narodnoj banci omogućiti provođenje kontrole u poslovnim prostorijama u kojima obavljaju djelatnost.

Opskrba gotovim novcem eura

Članak 33.

(1) Hrvatska narodna banka nabavom odgovarajuće količine euronovčanica te osiguravanjem proizvodnje ili nabavom odgovarajuće količine eurokovanica osigurava opskrbu gotovim novcem eura na teritoriju Republike Hrvatske.

(2) Hrvatska narodna banka zakoniti je izdavatelj eurokovanica u granicama propisanim člankom 128. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Izvješćivanje

Članak 34.

(1) Banka je dužna izvješćivati Hrvatsku narodnu banku o tijeku predopskrbe i posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica, na način i u rokovima uređenim podzakonskim propisom Hrvatske narodne banke iz članka 38. ovoga Zakona i ugovorom o predopskrbi.

(2) Banka, društvo za prijevoz gotovog novca, poslovni subjekt koji pruža usluge podizanja gotovog novca na uređajima za isplatu, Financijska agencija i HP-Hrvatska pošta d. d. obvezni su dostavljati Hrvatskoj narodnoj banci izvješća s podacima o poslovanju s gotovim novcem eura na način i u rokovima uređenim podzakonskim propisom Hrvatske narodne banke iz članka 38. ovoga Zakona.

Autorska prava na autorskom djelu korištenom na nacionalnoj strani eurokovanica

Članak 35.

(1) Hrvatska narodna banka dužna je i ovlaštena od autora ugovorom pribaviti sadržajno, vremenski i prostorno neograničena isključiva autorska prava iskorištavanja autorskih djela korištenih na nacionalnoj strani eurokovanice (u daljnjem tekstu: dizajn nacionalne strane eurokovanice) slijedom čega je Hrvatska narodna banka jedini nositelj isključivog prava iskorištavanja dizajna nacionalne strane eurokovanice, na sve načine i bez sadržajnih, vremenskih ili prostornih ograničenja.

(2) Za svako korištenje dizajna nacionalne strane eurokovanice potrebno je prethodno odobrenje Hrvatske narodne banke koje se izdaje u upravnom postupku.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, korištenje cijelog ili dijela dizajna nacionalne strane eurokovanice dopušteno je bez prethodnog odobrenja Hrvatske narodne banke samo u sljedećim slučajevima:

– na fotografijama, crtežima, slikama, filmovima i drugim primjercima u dvodimenzionalnom obliku i bez reljefa, pod uvjetom da takav primjerak predstavlja vjerni prikaz dizajna nacionalne strane eurokovanice i da se rabi na način kojim se ne deformira, sakati ili na sličan način naružuje dizajn nacionalne strane eurokovanice

– na primjercima koji sadržavaju reljefne prikaze na predmetima koji nisu kovanica, medalja ili žeton ni ikakav drugi sličan predmet koji se može zamijeniti s eurokovanicom

– na žetonima koji su napravljeni od mekog materijala ili plastike pod uvjetom da su barem 50 % veći ili manji od stvarne veličine odgovarajuće eurokovanice.

(4) Autor dizajna nacionalne strane eurokovanice svoja moralna autorska prava ne može izvršavati suprotno cilju i svrsi zbog kojih je Hrvatska narodna banka stekla prava iskorištavanja dizajna nacionalne strane eurokovanice u skladu s ovim Zakonom.

(5) Hrvatska narodna banka autorska će prava iskorištavanja dizajna zajedničke strane eurokovanice na području Republike Hrvatske ostvarivati na način i u opsegu koje odredi Europska komisija.

(6) Hrvatska narodna banka kao nositelj prava iskorištavanja na dizajnu nacionalne strane eurokovanice ima sva prava na zaštitu od povrede u skladu s ovim Zakonom i zakonom kojim se uređuju autorsko pravo i srodna prava.

Autorska prava na dizajnu koji se koristi na gotovom novcu kune

Članak 36.

(1) Hrvatska narodna banka jedini je nositelj isključivog prava iskorištavanja autorskih djela korištenih na gotovom novcu kune (u daljnjem tekstu: dizajna koji se koristi na gotovom novcu kune) na sve načine i bez sadržajnih, vremenskih ili prostornih ograničenja.

(2) Za svako korištenje dizajna koji se koristi na gotovom novcu kune potrebno je prethodno odobrenje Hrvatske narodne banke, koje se izdaje u upravnom postupku.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, korištenje cijelog ili dijela dizajna koji se koristi na kovanici kune dopušteno je bez prethodnog odobrenja Hrvatske narodne banke samo u sljedećim slučajevima:

1. na fotografijama, crtežima, slikama, filmovima i drugim primjercima u dvodimenzionalnom obliku i bez reljefa, pod uvjetom da takav primjerak predstavlja vjerni prikaz dizajna koji se koristi na kovanici kune i da se rabi na način kojim se ne deformira, sakati ili na sličan način naružuje dizajn koji se koristi na kovanici kune

2. na primjercima koji sadržavaju reljefne prikaze na predmetima koji nisu kovanica, medalja ili žeton ni ikakav drugi sličan predmet koji se može zamijeniti s kovanicom kune

3. na žetonima koji su napravljeni od mekog materijala ili plastike pod uvjetom da su barem 50 % veći ili manji od stvarne veličine odgovarajuće kovanice kune.

(4) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, korištenje cijelog ili dijela dizajna koji se koristi na novčanici kune dopušteno je bez prethodnog odobrenja Hrvatske narodne banke samo u sljedećim slučajevima:

1. na jednostranim primjercima pod uvjetom da su jednaki ili veći od 125 % odnosno jednaki ili manji od 75 % stvarne dužine i širine novčanice kune

2. na dvostranim primjercima pod uvjetom da su jednaki ili veći od 200 % odnosno jednaki ili manji od 50 % stvarne dužine i širine novčanice kune

3. na pojedinim primjercima dijelova dizajna koji se koristi na novčanici kune pod uvjetom da nisu na podlozi koja je slična stvarnoj novčanici kune

4. na jednostranim primjercima koji prikazuju dio dizajna prednje odnosno stražnje strane novčanice kune, pod uvjetom da je takav dio manji od jedne trećine prednje odnosno stražnje strane novčanice kune

5. na primjercima napravljenim od materijala koji se jasno razlikuje od papira i koji izgleda i na dodir je osobito različit od materijala koji se rabi za stvarne novčanice kune

6. na nematerijalnim primjercima koji su učinjeni dostupnim javnosti u elektroničkom obliku na internetskim stranicama, bežično ili putem žica, na način koji javnosti omogućuje pristup nematerijalnim primjercima s mjesta i u vrijeme koje sami odaberu, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

a) riječ SPECIMEN ili UZORAK vidljiva je poprečno na licu i naličju preko primjerka dizajna koji se koristi na novčanici kune u jasno čitljivom fontu

b) rezolucija elektronički korištenog dizajna koji se koristi na novčanici kune u njezinoj 100 %-tnoj veličini ne prelazi 72 točke po inču (dpi)

c) duljina riječi SPECIMEN ili UZORAK prekriva najmanje 75 % duljine korištenog dizajna koji se koristi na novčanici kune

d) duljina riječi SPECIMEN ili UZORAK prekriva najmanje 15 % širine korištenog dizajna koji se koristi na novčanici kune i

e) riječ SPECIMEN ili UZORAK prikazana je netransparentnom (neprozirnom) bojom koja je u kontrastu s prevladavajućom bojom stvarne novčanice kune.

(5) Autor dizajna koji se koristi na gotovom novcu kune svoja moralna autorska prava ne može izvršavati suprotno cilju i svrsi zbog kojih je Hrvatska narodna banka stekla prava iskorištavanja dizajna koji se koristi na gotovom novcu kune, u skladu s ovim Zakonom.

(6) Hrvatska narodna banka ovlaštena je fizičkoj ili pravnoj osobi naložiti obustavu korištenja, a ako ocijeni potrebnim, može naložiti predaju izrađevine ako:

1. utvrdi da nema prethodno odobrenje Hrvatske narodne banke iz stavka 2. ovoga članka

2. koristi cijeli ili dio dizajna koji se koristi na kovanici kune suprotno stavku 3. ovoga članka

3. koristi cijeli ili dio dizajna koji se koristi na novčanici kune suprotno stavku 4. ovoga članka.

(7) Hrvatska narodna banka kao nositelj prava iskorištavanja na autorskom djelu korištenom na gotovom novcu kune ima sva prava na zaštitu od povrede u skladu s ovim Zakonom i zakonom kojim se uređuju autorsko pravo i srodna prava.

Provjera autentičnosti i prikladnosti gotovog novca eura i kontrola Hrvatske narodne banke

Članak 37.

(1) Hrvatska narodna banka nadležno je nacionalno tijelo za kontrolu provjere autentičnosti i prikladnosti eurokovanica u smislu Uredbe (EU) br. 1210/2010.

(2) Hrvatska narodna banka obavlja kontrolu provjere autentičnosti i prikladnosti euronovčanica te njihovo vraćanje u optjecaj u skladu s Odlukom ESB 2010/14.

(3) Hrvatska narodna banka provodi posrednu i neposrednu kontrolu poslovanja s gotovim novcem kreditnih institucija i poslovnih subjekata, uključujući društava za prijevoz gotovog novca koji su obveznici primjene propisa o poslovanju s gotovim novcem.

(4) Nakon obavljene kontrole iz stavka 1., 2. ili 3. ovoga članka Hrvatska narodna banka sastavlja zapisnik o obavljenoj kontroli.

(5) Ako Hrvatska narodna banka kontrolom iz stavka 1. ovoga članka utvrdi postupanje protivno Uredbi (EU) br. 1210/2010, ovlaštena je izreći mjere za otklanjanje nepravilnosti odnosno nezakonitosti, a institucija iz članka 6. stavka 1. podstavka 1. Uredbe (EZ) br. 1338/2001, isključujući drugog poslovnog subjekta kao što je trgovac i casino kada u okviru svojih sekundarnih aktivnosti sudjeluje u obradi novčanica i njihovoj distribuciji javnosti putem bankomata, dužna je provesti naložene mjere.

(6) Ako Hrvatska narodna banka kontrolom iz stavka 2. ovoga članka utvrdi postupanje protivno Odluci ESB 2010/14, ovlaštena je izreći mjere za otklanjanje nepravilnosti odnosno nezakonitosti, a institucija iz prvog podstavka članka 6. Uredbe (EZ) br. 1338/2001 dužna je provesti naložene mjere.

(7) Ako Hrvatska narodna banka kontrolom iz stavka 3. ovoga članka utvrdi postupanje protivno propisima o poslovanju s gotovim novcem, ovlaštena je izreći mjere za otklanjanje nepravilnosti odnosno nezakonitosti, a institucija iz stavka 3. ovoga članka dužna je provesti naložene mjere.

(8) Hrvatska narodna banka ovlaštena je ako sazna za nepropisnu aktivnost koja je poduzeta na području Republike Hrvatske, fizičkoj ili pravnoj osobi koja izrađuje nepropisne reprodukcije naložiti obustavu jedne ili više odnosnih nepropisnih aktivnosti te, ako to smatra potrebnim, naložiti fizičkoj ili pravnoj osobi koja posjeduje nepropisnu reprodukciju da je preda.

(9) Hrvatska narodna banka ovlaštena je ako sazna, za izravno ili neizravno upuštanje u nepropisnu aktivnost, uključujući u elektroničkom obliku na internetskim stranicama s odgovarajućim nacionalnim URL (engl. uniform resource locator) domenama, preko žičanih ili bežičnih sredstava komunikacije, ili bilo kojim drugim sredstvom koje javnosti omogućuje pristup nepropisnoj reprodukciji na bilo kojem individualno odabranom mjestu i u bilo kojem individualno odabranom vremenu, naložiti fizičkoj ili pravnoj osobi koja izrađuje nepropisne reprodukcije da prestane sudjelovati u nepropisnoj aktivnosti.

Podzakonski propisi o predopskrbi i opskrbi

Članak 38.

(1) Hrvatska narodna banka podzakonskim propisom o predopskrbi gotovim novcem eura uređuje:

– predopskrbu banaka gotovim novcem eura

– sadržaj ugovora o predopskrbi

– obvezan sadržaj ugovora o posrednoj predopskrbi

– sadržaj izjave o pojednostavljenoj posrednoj predopskrbi

– sadržaj početnih paketa eurokovanica i uvjete njihove opskrbe za potrošače i poslovne subjekte

– način i rokove izvješćivanja o predopskrbi banaka

– apoensku strukturu za isplatu euronovčanica na bankomatima za razdoblje koje nije duže od tri mjeseca od dana uvođenja eura

– druga bitna pitanja u vezi s predopskrbom gotovim novcem eura.

(2) Hrvatska narodna banka podzakonskim propisom o zamjeni gotovog novca kune uređuje:

– postupke i metode zamjene gotovog novca kune i

– pakiranje, pohranu i osiguranja pohrane te ostala postupanja s gotovim novcem kune nakon uvođenja eura

– postupanje s uzorcima gotovog novca kune

– postupanje s gotovim novcem kune za koji se sumnja da je krivotvoren.

(3) Hrvatska narodna banka podzakonskim propisom o opskrbi gotovim novcem eura uređuje opskrbu eurom.

(4) Hrvatska narodna banka podzakonskim propisom o izvješćivanju o podacima iz poslovanja s gotovim novcem uređuje način i rokove izvješćivanja Hrvatske narodne banke o podacima iz poslovanja s gotovim novcem.

(5) Hrvatska narodna banka podzakonskim propisom o kontroli provjere autentičnosti i prikladnosti gotovog novca eura uređuje:

– način provjere postupaka i metoda koje se koriste pri utvrđivanju autentičnosti eurokovanica

– provjeru načina postupanja s neprikladnim eurokovanicama

– postupak testiranja rada uređaja i vrste uređaja na kojima je dozvoljena obrada eurokovanica

– druga pitanja u vezi s testiranjem i provjerom rada uređaja te autentičnosti i prikladnosti eurokovanica

– opća ili djelomična izuzeća od naplate naknade za obradu eurokovanica

– iznimke za redistribuiranje euronovčanica putem uređaja kojima rukuju klijenti, a čija je autentičnost i prikladnost za daljnji optjecaj prethodno provjerena ručnom obradom osposobljenih zaposlenika

– rokove dostave Hrvatskoj narodnoj banci euronovčanica za koje nije utvrđena autentičnost

– način provođenja kontrole od strane Hrvatske narodne banke i izricanje mjera za uklanjanje nepravilnosti i nezakonitosti.

DIO ČETVRTI
 DVOJNI OPTJECAJ

Razdoblje dvojnog optjecaja

Članak 39.

(1) Razdoblje dvojnog optjecaja traje 14 dana od dana uvođenja eura.

(2) Razdoblje dvojnog optjecaja iz stavka 1. ovoga članka započinje danom uvođenja eura u 00:00 sati i završava zaključno s četrnaestim danom u 24:00 sata.

Pravila postupanja tijekom razdoblja
 dvojnog optjecaja

Članak 40.

(1) Tijekom razdoblja dvojnog optjecaja primatelj plaćanja dužan je za plaćanje gotovim novcem kune ostatak vratiti u gotovom novcu eura.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kada primatelj plaćanja nije u objektivnoj mogućnosti ostatak iznosa vratiti u gotovom novcu eura, može ostatak vratiti u gotovom novcu kune ili gotovom novcu kune i gotovom novcu eura.

(3) Tijekom razdoblja dvojnog optjecaja primatelj plaćanja u trenutku plaćanja dužan je u jednoj transakciji prihvatiti do najviše 50 kovanica kune i odgovarajući broj novčanica kune primjenjujući propise o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma koji se odnose na ograničenja naplate ili plaćanja u gotovini.

Iznimke od primjene pravila postupanja tijekom razdoblja dvojnog optjecaja

Članak 41.

(1) Iznimno od članka 40. stavka 1. ovoga Zakona, automati za igre na sreću, automati za zabavne igre i samoposlužni uređaji za prodaju roba i usluga mogu koristiti gotov novac kune ili gotov novac eura tijekom razdoblja dvojnog optjecaja.

(2) Iznimno od članka 40. stavka 1. ovoga Zakona, bankomati i drugi samoposlužni uređaji u bankovnom poslovanju kod isplate od dana uvođenja eura isključivo koriste gotov novac eura.

(3) Iznimno od članka 40. stavka 1. ovoga Zakona, ovlašteni mjenjač ne može primati i vraćati gotov novac kune pri prodaji stranoga gotovog novca tijekom razdoblja dvojnog optjecaja.

DIO PETI
 DVOJNO ISKAZIVANJE

GLAVA I.
 OPĆE ODREDBE O DVOJNOM ISKAZIVANJU

Obvezni subjekti dvojnog iskazivanja

Članak 42.

(1) Poslovni subjekt, kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, Hrvatska banka za obnovu i razvitak i pružatelj financijskih usluga imaju obvezu dvojnog iskazivanja prema potrošačima u Republici Hrvatskoj.

(2) Obveza dvojnog iskazivanja iz ovoga dijela Zakona ne odnosi se prema fizičkoj osobi koja djeluje:

– kao suvlasnik stambene zgrade ili predstavnik suvlasnika stambene zgrade

– u okviru političke aktivnosti i/ili političke promidžbe i/ili

– u okviru gospodarske djelatnosti koja nije registrirana kao trgovačka, poslovna, obrtnička ili profesionalna djelatnost.

(3) Tijelo javne vlasti ima obvezu dvojnog iskazivanja u skladu s člancima 44. do 51. ovoga Zakona.

(4) Poslodavac prilikom dostave isprave o isplati plaće i drugih iznosa koji se isplaćuju radniku ima obvezu dvojnog iskazivanja na način utvrđen u članku 52. stavku 1. ovoga Zakona.

(5) U ugovoru o djelu i u autorskopravnom ugovoru naručitelj ima obvezu dvojnog iskazivanja na način utvrđen u članku 52. stavku 3. ovoga Zakona.

(6) Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje ili drugi subjekt koji dostavlja obavijest o mirovinskim primanjima ima obvezu dvojnog iskazivanja na način utvrđen u članku 52. stavku 4. ovoga Zakona.

(7) U rješenju o ovrsi dvojno se iskazuju novčani iznosi vrijednosti u skladu s člankom 53. ovoga Zakona.

Razdoblje dvojnog iskazivanja

Članak 43.

(1) Dvojno iskazivanje započinje prvog ponedjeljka u mjesecu koji slijedi nakon mjeseca u kojem istekne 30 dana od dana donošenja uredbe Vijeća EU-a u skladu s člankom 140. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojom će biti utvrđen fiksni tečaj konverzije i završava protekom 12 mjeseci od dana uvođenja eura.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, subjekti iz članka 42. ovoga Zakona mogu započeti dvojno iskazivati od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

GLAVA II.
 PRAVILA DVOJNOG ISKAZIVANJA KOD POSLOVNOG SUBJEKTA

Dvojno iskazivanje kod poslovnog subjekta

Članak 44.

(1) Poslovni subjekt dužan je u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno iskazati cijenu robe i usluge na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način u euru i kuni uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona:

– u poslovnoj prostoriji na prodajnom mjestu ili na robi odnosno na cjeniku ako se radi o usluzi

– na internetskoj stranici

– u ponudi ili ugovoru na trajnom mediju

– u obavijesti koja se potrošaču daje prije ili tijekom sklapanja ugovora izvan poslovne prostorije i ugovora na daljinu

– tijekom oglašavanja u bilo kojem obliku kojim se nudi prodaja robe ili usluge

– u opomeni i drugoj obavijesti o nepodmirenom dugu koja se dostavlja potrošaču, ukupan iznos duga

– putem drugih oblika iskazivanja cijena.

(2) Iznimno od obveze iz stavka 1. podstavka 5. ovoga članka, obveza dvojnog iskazivanja cijene robe i usluge ne odnosi se na oglašavanje putem radijskog programa i glasovne poruke u ostalim oblicima oglašavanja.

(3) Poslovni subjekt dužan je istaknuti fiksni tečaj konverzije na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način u skladu sa stavkom 1. ovoga članka.

(4) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, obveza dvojnog iskazivanja cijene ne odnosi se na:

1. poslovni subjekt kada prodaje robu i pruža uslugu na neki od sljedećih načina:

a) putem automata

b) na štandu i klupi na tržnici na malo

c) na štandu i klupi izvan tržnice na malo

d) na štandu i klupi unutar trgovačkog centra i ustanove

e) putem kioska

f) pokretnom prodajom

g) u proizvodnom objektu obiteljskog poljoprivrednoga gospodarstava i u objektu privatnog iznajmljivača koji pruža ugostiteljsku uslugu u domaćinstvu

h) u proizvodnom objektu pravne ili fizičke osobe koja posjeduje povlasticu za akvakulturu ili povlasticu za uzgoj ribe i drugih morskih organizama

i) prigodnom prodajom na sajmu, izložbi i slično

j) u spremištu, trapilištu i slično koji prodaje poljoprivredni sadni materijal

2. pojedine oblike iskazivanja cijena gdje bi dvojno iskazivanje uzrokovalo nerazmjerne troškove poslovnom subjektu, kao što su:

a) totem benzinske postaje, fiksni panel i ostali fiksni stupovi s iskazanom cijenom, agregat i električna punionica

b) TV sučelje u svrhu prodaje usluge

c) zaslon blagajne i samoposlužni uređaj za prodaju robe i usluge

d) kupon za popust i kupon u vrijednosti vraćene robe

e) uređaj za samoočitavanje cijene u trgovini

f) igre na sreću

g) zabavne igre

h) iznos cijene zrakoplovne karte

i) iznos cijene na vagi i naljepnica s vaganom cijenom

j) taksimetar.

(5) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, poslovni subjekt nije dužan dvojno iskazivati cijenu i drugi novčani iskaz vrijednosti:

– povratne naknade na ambalaži

– povratne naknade ambalaže koje su vidljive na automatiziranom uređaju za preuzimanje otpadne ambalaže

– cijenu otisnutu na knjizi i drugoj periodičkoj publikaciji

– vrijednost i iznos koji se naznačuje na pošiljci i uputnici

– vrijednost otisnutu na državnom biljegu

– vrijednost otisnutu na poštanskoj marki i frankiranoj marki odnosno drugoj odgovarajućoj oznaci o plaćenoj poštarini

– vrijednost iskazanu za unaprijed plaćenu elektroničku komunikacijsku uslugu

– vrijednost i iznos koji se navodi na nalogu za plaćanje izdanom na temelju računa ili drugog pojedinačnog akta odnosno temeljem istaknute cijene na način iz stavka 1. ovoga članka

– vrijednost iskazanu na kartici za javnu telefonsku govornicu

– vrijednost otisnutu na ambalaži SIM kartice

– vrijednost otisnutu na poklon kartici i vrijednosnoj kartici

– cijenu otisnutu na ulaznici

– cijenu otisnutu na karti za uslugu putničkog prijevoza

– vrijednost na dokumentu koji se izdaje sukladno EU normi i propisanoj XML shemi.

(6) Na pravne osobe koje djeluju u svoje ime, a za račun poslovnog subjekta ili u ime i za račun poslovnog subjekta na odgovarajući način se primjenjuju odredbe ovoga članka.

(7) Na oblike prodaje iz stavka 4. točke 1. ovoga članka primjenjuju se izrazi iz propisa koji uređuju trgovinu.

Razdoblje važenja legitimacijskih papira,
 poštanskih marki i državnih biljega

Članak 45.

Legitimacijski papiri, poštanske marke, frankirane markice, državni biljezi, lutrijske igre s unaprijed utvrđenim rezultatom, kuponi za popust, kuponi u vrijednosti vraćene robe, ambalaža s iskazanim piktogramom povratne naknade, prepaid bonovi, vrijednosne kartice, poklon-kartice, knjige i druge periodičke publikacije, službeni obrasci i tiskanice, koji su bili tiskani ili u prodaji prije dana uvođenja eura i na kojima su iznosi iskazani u kuni koriste se i nakon dana uvođenja eura do potrošnje zaliha uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

GLAVA III.
 PRAVILA DVOJNOG ISKAZIVANJA U FINANCIJSKOM SEKTORU

Dvojno iskazivanje kod kreditnih institucija, kreditnih unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugih vjerovnika

Članak 46.

(1) Kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje dužni su u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno iskazivati bitne informacije za potrošače koji su korisnici njihovih usluga.

(2) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se sljedeće cijene i drugi novčani iskazi vrijednosti:

– tarifa naknada

– u izvješću o stanju i prometu na transakcijskom računu koji je do dana uvođenja eura bio kunski račun: početno i završno stanje računa te iznos prekoračenja

– pri pružanju usluge internetskog i mobilnog bankarstva za transakcijski račun koji je do dana uvođenja eura bio kunski račun: stanje računa i iznos prekoračenja ili raspoloživog stanja na najmanje jednom izborniku/ekranu u prikazu o računu

– na bankomatu pri isplati gotovog novca na ponuđenim predefiniranim iznosima na ekranu te stanje računa kod upita u stanje računa ako je dostupno na ekranu i ispisu, pod uvjetom da se gotov novac isplaćuje klijentu čiji račun vodi vlasnik/korisnik bankomata

– kod ugovora o potrošačkom kreditu u kuni koji je odobren ili se nudi prije dana uvođenja eura: ukupan iznos kredita i iznos obroka ili anuiteta u otplatnom planu i u Europskom standardiziranom informativnom obrascu (ESIS) odnosno drugom propisanom obrascu kojim se potrošaču daju informacije prije sklapanja ugovora o kreditu

– kod godišnje obavijesti o stanju kredita u kuni: stanje nedospjelog dugovanja i dospjelo, a neplaćeno dugovanje

– kod godišnje obavijesti o stanju depozita u kuni: stanje depozita.

(3) Kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje dužni su u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno iskazati tarifu naknada i fiksni tečaj konverzije u poslovnim prostorijama i na internetskoj stranici na jasan, čitljiv i lako uočljiv način.

Dvojno iskazivanje kod pružatelja financijskih usluga

Članak 47.

(1) Pružatelj financijskih usluga, kreditna institucija koja pruža financijske usluge, distributer osiguranja i osobe koje su uključene u distribuciju financijskih instrumenata u smislu posebnih propisa dužni su u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno iskazivati bitne informacije za potrošače koji su korisnici njihovih usluga.

(2) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka kod osiguranja smatraju se sljedeće cijene i drugi novčani iskazi vrijednosti u ugovoru o osiguranju koji je sklopljen ili se nudi u kuni:

1. u predugovornom informiranju o proizvodima osiguranja:

a) iznos ukupne premije osiguranja u ponudi osiguranja, uvjetima osiguranja, informacijama ugovaratelju osiguranja koje se dostavljaju prije sklapanja ugovora o osiguranju i informativnom izračunu ako on predstavlja predugovorni dokument u smislu propisa koji uređuju osiguranje

b) iznos osigurane svote odnosno osiguranog iznosa i sudjelovanja osiguranika u šteti (franšiza), u uvjetima osiguranja i informacijama ugovaratelju osiguranja koji se dostavljaju prije sklapanja ugovora o osiguranju ako se on iskazuje u novčanim iznosima

c) iznos provizije, naknade, naplate ili drugih troškova povezanih uz distribuciju proizvoda osiguranja

2. u ugovoru o osiguranju i informacijama koje se dostavljaju za vrijeme trajanja ugovora o osiguranju:

a) iznos ukupne premije osiguranja na polici osiguranja, računu za plaćanje premije osiguranja i informacijama koje se prema posebnim propisima dostavljaju za vrijeme trajanja ugovora o osiguranju

b) iznos rate premije osiguranja na računu za plaćanje premije osiguranja

3. u informacijama koje se dostavljaju prilikom isplate osigurnine odnosno naknade štete u kuni:

a) ukupni iznos naknade štete po odštetnom zahtjevu u obrazloženoj ponudi

b) ukupni nesporni iznos naknade štete po odštetnom zahtjevu u utemeljenom odgovoru

c) ukupni iznos osigurnine u odluci ili obavijesti o isplati osigurnine.

(3) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka kod ugovora o leasingu smatra se tarifa naknada, a kod ugovora o leasingu u kuni koji je odobren ili se nudi prije dana uvođenja eura smatraju se sljedeće cijene i drugi novčani iskazi vrijednosti:

1. kod financijskog leasinga – iznos učešća, iznos leasing-rate, trošak obrade ugovora i otkupna vrijednost objekta leasinga

2. kod operativnog leasinga – iznos jamčevine, iznos leasing-obroka i trošak obrade ugovora

3. kod ugovora iz točaka 1. i 2. ovoga stavka sljedeći iznosi u predugovornom dokumentu – iznos učešća odnosno jamčevine, iznos leasing-rate, trošak obrade ugovora i otkupna vrijednost objekta leasinga.

(4) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka kod mirovinskih programa i ugovora o mirovini s članom obveznog mirovinskog fonda smatraju se sljedeće cijene i drugi novčani iskazi vrijednosti:

1. iznosi navedeni u podacima koji se dostavljaju u okviru ponude mirovinskih programa

2. iznosi naknada koje se plaćaju mirovinskom osiguravajućem društvu ako su navedene u apsolutnom iznosu

3. iznosi zaprimljene doznake, iznos djelomične jednokratne isplate, iznos mirovine i iznos zajamčenih isplata u ugovoru o mirovini

4. iznosi navedeni u obračunu mjesečne isplate mirovine i informaciji o promjenama iznosa mirovine koja se isplaćuje zbog usklađenja ili na temelju dodatnih doznaka, a koji se dostavljaju na zahtjev korisnika mirovine.

(5) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka, prilikom upravljanja obveznim mirovinskim fondovima, smatraju se sljedeće cijene i drugi novčani iskazi vrijednosti:

1. novčani iskaz netovrijednosti imovine mirovinskog fonda i vrijednost obračunske jedinice u svim slučajevima kada ih mirovinsko društvo javno objavljuje ili ih na drugi način čini dostupnim članu mirovinskog fonda

2. ukupna vrijednost imovine na osobnom računu u svim slučajevima kada se ona dostavlja ili čini dostupnom članu mirovinskog fonda, a kada je primjenjivo i vrijednost početnog i završnog stanja

3. na glavnom izborniku/ekranu digitalnog kanala putem kojeg član mirovinskog fonda ima uvid u stanje svog računa, ukupna vrijednost imovine na osobnom računu i vrijednost obračunske jedinice.

(6) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka, prilikom upravljanja dobrovoljnim mirovinskim fondovima, smatraju se sljedeće cijene i drugi novčani iskazi vrijednosti:

1. novčani iskaz netovrijednosti imovine mirovinskog fonda i cijene udjela u svim slučajevima kada ih mirovinsko društvo javno objavljuje ili ih na drugi način čini dostupnim članu mirovinskog fonda

2. ukupna vrijednost imovine na osobnom računu u svim slučajevima kada se ona dostavlja ili čini dostupnom članu mirovinskog fonda, a kada je primjenjivo i vrijednost početnog i završnog stanja

3. svi iznosi u informativnom izračunu mirovine koji se dostavlja članu fonda

4. na glavnom izborniku/ekranu digitalnog kanala putem kojeg član mirovinskog fonda ima uvid u stanje svog računa, ukupna vrijednost imovine na osobnom računu i cijena udjela.

(7) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka, iznimno od članka 48. stavka 5. ovoga Zakona, prilikom pružanja informacija od strane Središnjeg registra osiguranika, smatraju se sljedeći novčani iskazi vrijednosti:

1. ukupna vrijednost imovine na osobnom računu u svim slučajevima kada se ona dostavlja ili čini dostupnom članu mirovinskog fonda

2. ukupni iznosi po svim modalitetima isplate mirovine u informativnom izračunu mirovine koji se dostavlja članu fonda

3. na glavnom izborniku/ekranu digitalnog kanala putem kojeg član mirovinskog fonda ima uvid u stanje svog računa, ukupna vrijednost imovine na osobnom računu.

(8) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka prilikom pružanja investicijske i pomoćne usluge potrošaču kao malom ulagatelju u smislu posebnih propisa smatraju se sljedeće cijene i drugi novčani iskazi vrijednosti, kada je primjenjivo s obzirom na investicijsku ili pomoćnu uslugu koja se pruža:

1. tarife naknada

2. iznosi početnog i završnog stanja na novčanom računu klijenta

3. novčani iskaz vrijednosti završnog stanja na računu financijskih instrumenata klijenta

4. agregirani iznos ex ante i ex post informacija o troškovima i naknadama klijentu kako je propisano člankom 50. Delegirane uredbe (EU) br. 2017/565 od 25. travnja 2016. o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s organizacijskim zahtjevima i uvjetima poslovanja investicijskih društava te izrazima definiranima za potrebe te Direktive (SL L 87, 31. 3. 2017.) (u daljnjem tekstu: Uredba (EU) br. 2017/565)

5. na glavnom izborniku/ekranu digitalnog kanala putem kojeg se pruža investicijska ili pomoćna usluga, iznos završnog stanja na novčanom računu klijenta.

(9) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka prilikom upravljanja investicijskim fondovima koji se nude potrošaču kao malom ili kvalificiranom ulagatelju u smislu propisa koji uređuju osnivanje i poslovanje investicijskih fondova smatraju se sljedeće cijene i drugi novčani iskazi vrijednosti:

1. novčani iskaz vrijednosti odnosno cijena udjela u fondovima čija je vrijednost prije dana uvođenja eura iskazana u kuni

2. cijena udjela za početno i završno stanje te početno i završno stanje udjela, ako je primjenjivo, u izvatku o stanju i prometima udjelima u fondu

3. cijena udjela i stanje nakon transakcije, ako je primjenjivo, u potvrdi o transakciji udjelima

4. agregirani iznos ex ante informacija o troškovima i naknadama klijentu kako je propisano člankom 50. Uredbe (EU) br. 2017/565

5. na glavnom izborniku/ekranu digitalnog kanala putem kojeg potrošač trguje udjelima u fondovima, vrijednost udjela fonda koji je do dana uvođenja eura bio kunski.

(10) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se iznosi navedeni u cjeniku usluga Središnjeg klirinškog depozitarnog društva d. d.

(11) Bitnim informacijama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se iznosi navedeni u cjeniku usluga Zagrebačke burze i podaci o ukupnom prometu na mjestu trgovanja i zaključnoj cijeni pojedinog financijskog instrumenta koji je uvršten na mjesto trgovanja u Republici Hrvatskoj.

(12) Pružatelj financijskih usluga dužan je u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno iskazati tarifu naknada odnosno cjenik svojih usluga i fiksni tečaj konverzije u poslovnim prostorijama i na internetskoj stranici na jasan, čitljiv i lako uočljiv način.

GLAVA IV.
 PRAVILA DVOJNOG ISKAZIVANJA U TIJELIMA JAVNE VLASTI

Dvojno iskazivanje u aktima tijela javne vlasti

Članak 48.

(1) Tijelo javne vlasti dužno je u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno iskazivati cijene i druge novčane iskaze vrijednosti u sudskim, upravnim i drugim pojedinačnim aktima koje donosi.

(2) U aktima iz stavka 1. ovoga članka dvojno se iskazuje ukupan iznos novčane obveze ili prava uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, obveza dvojnog iskazivanja ne odnosi se na ugovore koje tijelo javne vlasti sklapa s poslovnim subjektima i drugim tijelima javne vlasti.

(4) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, Hrvatska narodna banka, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije i druga tijela javne vlasti koja posluju isključivo s poslovnim subjektima, kreditnim institucijama, kreditnim unijama, institucijama za platni promet, institucijama za elektronički novac, drugim vjerovnicima sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružateljima financijskih usluga nisu dužni dvojno iskazivati cijene i druge novčane iskaze vrijednosti u aktima koje donose.

(5) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, tijelo javne vlasti, na potvrdi, uvjerenju, izvatku i drugoj javnoj ispravi o činjenicama o kojima vodi službenu evidenciju za razdoblje prije uvođenja eura, cijenu i drugi novčani iskaz vrijednosti iskazuje u kuni, a za činjenice koje se tiču razdoblja nakon uvođenja eura u eurima.

(6) Drugi pojedinačni akt i nalog za plaćanje, izdan u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona, a na temelju pojedinačnog akta koji je donesen prije početka razdoblja dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona, mora sadržavati iznos u kuni i iznos u euru uz navođenje fiksnog tečaja konverzije u tom aktu ili u opisu plaćanja.

Dvojno iskazivanje u državnom proračunu

Članak 49.

(1) U razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona novčani iskazi vrijednosti sadržani u sažetku Računa prihoda i rashoda i Računa financiranja iz općeg dijela državnog proračuna, u prilogu uz državni proračun, iskazuju se i u kuni.

(2) Općim dijelom državnog proračuna iz stavka 1. ovoga članka smatra se dio sadržaja proračuna u smislu zakona kojim je uređen proračun.

Dvojno iskazivanje tijela javne vlasti kada sudjeluje na tržištu

Članak 50.

Ako tijelo javne vlasti na tržištu nudi izvođenje radova ili posla, isporuku robe ili pružanje usluga radi ostvarivanja dobiti ili dohotka, dužno je u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno iskazati cijenu robe i usluge primjenjujući na odgovarajući način odredbe članka 44. ovoga Zakona.

GLAVA V.
 DVOJNO ISKAZIVANJE NA RAČUNU

Dvojno iskazivanje na računu

Članak 51.

(1) Poslovni subjekt i Hrvatska banka za obnovu i razvitak dužni su u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju računa potrošaču dvojno iskazati ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije.

(2) Kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelj financijskih usluga dužni su u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju fiskaliziranog računa potrošaču dvojno iskazati ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije.

(3) Iznimno od stavaka 1. i 2. ovoga članka, pri ispostavljanju računa za obavljanje mjenjačkih poslova iznos na računu ne iskazuje se dvojno niti se iskazuje fiksni tečaj konverzije.

(4) Tijela javne vlasti dužna su u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju računa potrošaču dvojno iskazati ukupan iznos računa uz prikaz fiksnog tečaja konverzije.

GLAVA VI.
 PRAVILA DVOJNOG ISKAZIVANJA PRI ISPLATI PLAĆE I DRUGIH IZNOSA TE U RJEŠENJIMA O OVRSI

Dvojno iskazivanje pri isplati plaće i drugih iznosa koji se isplaćuju radniku, pri sklapanju ugovora o djelu te autorskopravnog ugovora te pri isplati mirovine

Članak 52.

(1) U razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona poslodavac je dužan dvojno iskazati ukupan iznos isplaćen radniku na račun na ispravi o isplati plaće, naknadi plaće, otpremnine i drugih materijalnih prava koji se radniku isplaćuju na temelju propisa, kolektivnog ugovora, pravilnika o radu i ugovora o radu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, od obveze dvojnog iskazivanja izuzima se putni nalog.

(3) U razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona naručitelj je dužan u ugovoru o djelu i u autorskopravnom ugovoru dvojno iskazati ukupan iznos koji će biti isplaćen izvršitelju uz prikaz fiksnog tečaja konverzije.

(4) U razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje ili drugi isplatitelj mirovine dužan je na obavijesti o mirovinskim primanjima dvojno iskazati ukupan iznos isplaćen umirovljeniku uz prikaz fiksnog tečaja konverzije.

Dvojno iskazivanje u rješenju o ovrsi

Članak 53.

U razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno se iskazuju novčani iskazi vrijednosti u rješenju o ovrsi koje donosi javni bilježnik, sud i drugo tijelo javne vlasti uz prikaz fiksnog tečaja konverzije.

DIO ŠESTI
 PRIMJENA NAČELA NEPREKIDNOSTI PRAVNIH INSTRUMENATA

GLAVA I.
 OPĆA ODREDBA O NEPREKIDNOSTI PRAVNIH INSTRUMENATA

Neprekidnost pravnih instrumenata

Članak 54.

(1) Uvođenje eura ne daje pravo bilo kojoj strani na valjani jednostrani raskid ili otkaz pravnog instrumenta u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1103/97, izmjenu njegove pojedine odredbe, osim ako je između strana drukčije izrijekom ugovoreno ili ako je ovim Zakonom ili posebnim propisom drukčije uređeno.

(2) Na odgovornost strana zbog postupanja protivno stavku 1. ovoga članka na odgovarajući način primjenjuju se odredbe propisa kojim se uređuju obvezni odnosi.

(3) Pravni instrument koji je ugovoren u kuni s valutnom klauzulom u drugoj valuti koja nije euro smatra se pravnim instrumentom koji je ugovoren u euru s valutnom klauzulom u drugoj valuti koja nije euro.

GLAVA II.
 PRERAČUNAVANJE NOVČANIH SREDSTAVA I PRERAČUNAVANJE KOD UGOVORA O KREDITU I UGOVORA O LEASINGU

Preračunavanje novčanih sredstava na računu

Članak 55.

(1) Hrvatska narodna banka, Hrvatska banka za obnovu i razvitak, kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelj financijskih usluga preračunavaju iznose na depozitnim, štednim i transakcijskim računima, drugim računima za plaćanje, platnim instrumentima i na ostalim evidencijama u kuni u iznose u euru bez naknade uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona te bez izmjene jedinstvenog broja računa.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kod ugovora o depozitu i ugovora o štednom računu u kuni koji je ugovoren uz primjenu valutne klauzule u euru iznos koji je iskazan u kuni uz valutnu klauzulu u euru iskazuje se u iznosu eura koji proizlazi iz ugovornog odnosa.

(3) Provedba aktivnosti iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ne utječe na punomoć za raspolaganje sredstvima na računu.

(4) Ako prije dana uvođenja eura u kreditnoj instituciji, kreditnoj uniji, instituciji za platni promet i instituciji za elektronički novac imatelj računa ima račun i u kuni i u euru, u roku od 60 dana od dana uvođenja eura ima pravo bez naknade zatvoriti jedan ili više računa i prenijeti sredstva evidentirana na tim računima na račun po njegovu izboru u istoj instituciji.

Preračunavanje iznosa kod naloga
 za plaćanje iskazanog u kuni

Članak 56.

(1) Pružatelj platnih usluga od dana uvođenja eura ne smije izvršavati platne transakcije u kuni.

(2) Nalog za plaćanje (uplatnica) na kojem je iznos plaćanja naveden u kuni i koji je primatelj plaćanja pripremio, tiskao i unaprijed dostavio platitelju, a koji je platitelj podnio na izvršenje banci nakon dana uvođenja eura, banka je dužna izvršiti u euru u iznosu koji odgovara iznosu kuna navedenom na nalogu za plaćanje uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(3) Banka je dužna postupati na način iz stavka 2. ovoga članka do isteka šest mjeseci od dana uvođenja eura.

(4) Banka je dužna omogućiti tehničke pretpostavke za izvršenje naloga u skladu sa stavkom 2. ovoga članka, uključujući korištenje 2D bar koda.

(5) Ako pružatelj platnih usluga koji nije banka zaprima nalog iz stavka 2. ovoga članka, izvršava ga na način kako je uređeno stavcima 2. i 3. ovoga članka.

(6) Nalog za plaćanje u kuni koji je zaprimljen prije dana uvođenja eura, a koji se treba izvršiti nakon dana uvođenja eura, pružatelj platnih usluga dužan je izvršiti u euru, u iznosu koji odgovara iznosu kuna navedenom na nalogu za plaćanje uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(7) Postupanje pružatelja platnih usluga u skladu sa stavcima 2. i 6. ovoga članka ne smatra se izmjenom naloga za plaćanje sukladno odredbama propisa kojim se uređuje platni promet te pružatelj platne usluge u svezi s preračunavanjem nije u obvezi od korisnika platne usluge tražiti dodatne suglasnosti niti upute za postupanje.

(8) Pružatelj platnih usluga na dan uvođenja eura i na dan koji mu prethodi nije dužan osigurati pristup drugim pružateljima platnih usluga svojim namjenskim sučeljima i modificiranim klijentskim sučeljima koje je uspostavio za komunikaciju na siguran način u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2018/389 od 27. studenoga 2017. o dopuni Direktive (EU) 2015/2366 u pogledu regulatornih tehničkih standarda za pouzdanu autentifikaciju klijenata i zajedničke i sigurne otvorene standarde komunikacije (SL L 69, 13. 3. 2018.).

(9) U slučaju iz stavka 8. ovoga članka pružatelj platnih usluga dužan je unaprijed obavijestiti svoje korisnike platnih usluga.

Pravila za preračunavanje kod ugovora o kreditu, leasingu i osiguranju u kuni

Članak 57.

(1) Fiksni tečaj konverzije i pravila za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona kod ugovora o kreditu u kuni i kod ugovora o leasingu u kuni primjenjuju se na:

– nedospjeli iznos glavnice u kuni

– dospjeli obračunati, a neplaćeni iznos glavnice u kuni

– ostale nedospjele iznose u kuni koji proizlaze iz ugovornog odnosa i

– ostale dospjele obračunate, a neplaćene iznose u kuni koji proizlaze iz ugovornog odnosa.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, kod ugovora o kreditu u kuni s valutnom klauzulom u euru i kod ugovora o leasingu u kuni s valutnom klauzulom u euru, svi iznosi koji proizlaze iz ugovornog odnosa, a iskazani su u euru, nakon dana uvođenja eura ostaju u euru kako je bilo ugovoreno prije dana uvođenja eura.

(3) Odredba stavka 2. ovoga članka odnosi se i na ugovore o osiguranju u kuni s valutnom klauzulom u euru.

GLAVA III.
 PRILAGODBA KAMATNIH STOPA

Pravilo za ugovor u kojemu je ugovoren
 fiksna kamatna stopa

Članak 58.

U ugovoru u kojemu je ugovorena fiksna kamatna stopa nakon dana uvođenja eura kamatna stopa ostaje nepromijenjena.

Pravilo za ugovor u kojemu je ugovorena promjenjiva kamatna stopa

Članak 59.

(1) U ugovoru u kojemu je ugovorena promjenjiva kamatna stopa parametar uz koji je ugovorena promjenjiva kamatna stopa nakon dana uvođenja eura ostaje kakav je bio ugovoren prije dana uvođenja eura.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, u ugovoru s promjenjivom kamatnom stopom kod kojeg je za izračun promjenjive kamatne stope kao ugovoreni parametar korišten NRS za kunu, nakon dana uvođenja eura kao parametar za izračun promjenjive kamatne stope umjesto NRS-a za kunu koristi se NRS za euro odgovarajućeg obuhvata i ročnosti.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, u ugovoru s promjenjivom kamatnom stopom kod kojeg je za izračun promjenjive kamatne stope kao ugovoreni parametar korišten prinos na trezorske zapise ministarstva nadležnog za financije u kuni, nakon dana uvođenja eura kao parametar za izračun promjenjive kamatne stope koristi se prinos na trezorski zapis ministarstva nadležnog za financije u euru s početkom primjene tako izračunate kamatne stope pri prvom redovitom obračunu kamate počevši od dana uvođenja eura.

(4) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, u ugovoru s promjenjivom kamatnom stopom kod kojeg je za izračun promjenjive kamatne stope kao ugovoreni parametar korištena prosječna kamatna stopa na depozite građana u kuni, nakon dana uvođenja eura kao parametar za izračun promjenjive kamatne stope koristi se prosječna kamatna stopa na depozite građana u euru.

Prilagodba nacionalne referentne stope i za nju vezanih kamatnih stopa

Članak 60.

(1) Hrvatska narodna banka će najmanje 30 dana prije dana uvođenja eura objaviti privremenu Nacionalnu referentnu stopu prosječnog troška financiranja hrvatskoga bankovnog sustava (u daljnjem tekstu: privremeni NRS) izračunatu na osnovi svih izvora sredstava i troškova u valutama kuna (bez valutne klauzule) i euro (uključujući i kunu s valutnom klauzulom u euru), za sve obuhvate i sve ročnosti za sva referentna razdoblja za koja je Hrvatska narodna banka prethodno već izračunala i objavila NRS odvojeno za valute euro, kuna, američki dolar i švicarski franak.

(2) Od dana uvođenja eura Hrvatska narodna banka redovito tromjesečno objavljuje NRS za euro izračunat na osnovi svih izvora sredstava i troškova u valuti euro, uključujući i izvore sredstava i troškove u valuti kuna te kuna s valutnom klauzulom u euru za razdoblja prije dana uvođenja eura, za sve obuhvate i ročnosti.

(3) Od dana uvođenja eura Hrvatska narodna banka prestaje objavljivati NRS za kunu za referentna razdoblja.

(4) Vjerovnik je dužan za sve ugovore o kreditu i ugovore o leasingu koji su sklopljeni s potrošačem u kojima se kao parametar za izračun promjenjive kamatne stope primjenjuje NRS za euro ili kunu provesti izvanredan izračun kamatne stope najmanje dva tjedna prije dana uvođenja eura na način da se kamatna stopa izračuna kao zbroj posljednje primijenjene fiksne marže i vrijednosti privremenog NRS-a iz stavka 1. ovoga članka za posljednje referentno razdoblje odgovarajućeg obuhvata i ročnosti, uz prilagodbu opisanu stavcima 5. i 6. ovoga članka te s početkom primjene tako izračunate kamatne stope pri prvom redovitom obračunu kamate počevši od dana uvođenja eura.

(5) Ako je za posljednje referentno razdoblje vrijednost NRS-a koji se primjenjuje po kreditu ili leasingu veća od vrijednosti privremenog NRS-a iz stavka 1. ovoga članka za odgovarajući obuhvat i ročnost, fiksna marža ostaje nepromijenjena, a vjerovnik je dužan smanjiti kamatnu stopu za apsolutni iznos razlike između te dvije vrijednosti.

(6) Ako je za posljednje referentno razdoblje vrijednost NRS-a koji se primjenjuje po kreditu ili leasingu manja od vrijednosti privremenog NRS-a iz stavka 1. ovoga članka za odgovarajući obuhvat i ročnost, vjerovnik je dužan smanjiti fiksnu maržu za apsolutni iznos razlike između te dvije vrijednosti, a kamatna stopa ostaje nepromijenjena.

(7) Za sve redovne promjene kamatne stope prije prve objave NRS-a za euro na temelju stavka 2. ovoga članka koristi se vrijednost privremenog NRS-a iz stavka 1. ovoga članka odgovarajućeg obuhvata i ročnosti za posljednje referentno razdoblje.

(8) Za sve redovne promjene kamatne stopa nakon prve objave NRS-a za euro na temelju stavka 2. ovoga članka koristi se posljednja objavljena vrijednost NRS-a za euro na temelju stavka 2. ovoga članka odgovarajućeg obuhvata i ročnosti.

GLAVA IV.
 OBAVJEŠTAVANJE KLIJENATA

Obavještavanje klijenata kreditnih institucija, kreditnih unija, institucija za platni promet i institucija za elektronički novac

Članak 61.

(1) Kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje dužni su obavještavati klijente putem minimalno jednog kanala komunikacije, pisanim ili elektroničkim putem, o svim bitnim elementima preračunavanja iz ovoga Zakona.

(2) U skladu sa stavkom 1. ovoga članka kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje dužni su poslati klijentima općenitu obavijest o bitnim elementima preračunavanja koja sadržava najavu predstojećeg preračunavanja te, ako je primjenjivo, obavijest o mogućnosti zatvaranja računa u skladu s člankom 55. stavkom 4. ovoga Zakona najkasnije tri mjeseca prije dana uvođenja eura.

(3) Kreditna institucija, kreditna unija i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje dužni su osim obavijesti iz stavka 2. ovoga članka na ugovoreni način:

1. najkasnije dva tjedna prije dana uvođenja eura poslati individualnu obavijest potrošaču, i to:

a) korisniku kredita u kuni ili euru ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope, isključujući fizičke osobe kada djeluju kao suvlasnici stambenih zgrada, s informacijom o preračunavanju, parametru, marži i visini kamatne stope, uključujući, ako je primjenjivo, novi otplatni plan u euru

b) vlasniku ugovora o depozitu u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu promjenjive kamatne stope uz parametar koji prestaje ili se mijenja zbog uvođenja eura, s informacijom o preračunavanju, parametru i visini kamatne stope

2. najkasnije dva tjedna nakon uvođenja eura poslati individualnu obavijest svakom klijentu koji nije potrošač iz točke 1. ovoga stavka, i to:

a) korisniku kredita u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu promjenjive kamatne stope uz parametar koji prestaje ili se mijenja zbog uvođenja eura, s informacijom o preračunavanju, parametru, marži i visini kamatne stope, uključujući, ako je primjenjivo, novi otplatni plan

b) vlasniku oročenog depozita u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu promjenjive kamatne stope uz parametar koji prestaje ili se mijenja zbog uvođenja eura, s informacijom o preračunavanju, parametru i visini kamatne stope.

(4) Individualna obavijest iz stavka 3. točke 1. ovoga članka može sadržavati i obavijest o promjeni kamatne stope kada su ugovorene promjenjive kamatne stope, a koju su kreditna institucija, kreditna unija i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje dužni dostaviti potrošaču temeljem zakona kojima se uređuje potrošačko kreditiranje, stambeno potrošačko kreditiranje i poslovanje kreditnih institucija.

(5) Hrvatska narodna banka podzakonskim propisom propisuje sadržaj obavijesti iz stavka 2. ovoga članka.

Obavještavanje klijenata Hrvatske banke za obnovu i razvitak

Članak 62.

(1) Hrvatska banka za obnovu i razvitak dužna je obavještavati klijente o svim bitnim elementima preračunavanja iz ovoga Zakona.

(2) U skladu sa stavkom 1. ovoga članka Hrvatska banka za obnovu i razvitak dužna je klijente s kojima je sklopljen ugovor o kreditu u kuni informirati:

– putem općenite obavijesti o predstojećem preračunavanju najkasnije tri mjeseca prije dana uvođenja eura i

– putem individualne obavijesti o provedbi preračunavanja najkasnije 30 dana nakon dana uvođenja eura.

(3) Općenita obavijest iz stavka 2. ovoga članka sadržava informaciju o postupku i uvjetima preračunavanja, a istu je Hrvatska banka za obnovu i razvitak dužna učiniti dostupnom putem internetske stranice i putem oglasa u tiskanim javnim glasilima.

(4) Individualna obavijest iz stavka 2. ovoga članka sadržava informaciju o postupku i uvjetima preračunavanja te stanje na dan po izboru Hrvatske banke za obnovu i razvitak, kao i ostale izmjene uvjeta poslovanja koje će za klijenta nastati kao posljedica preračunavanja, a koju će Hrvatska banka za obnovu i razvitak dostaviti na ugovoreni način.

(5) Hrvatska banka za obnovu i razvitak odlukom utvrđuje sadržaj i strukturu obavijesti iz stavka 2. ovoga članka.

Obavještavanje klijenata pružatelja
 financijskih usluga

Članak 63.

(1) Pružatelj financijskih usluga i kreditna institucija koja je pružatelj financijskih usluga dužni su obavještavati članove odnosno klijente o svim bitnim elementima preračunavanja u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(2) U skladu sa stavkom 1. ovoga članka pružatelj financijskih usluga i kreditna institucija koja je pružatelj financijskih usluga dužni su članove odnosno klijente informirati:

– o predstojećem preračunavanju najkasnije tri mjeseca prije dana uvođenja eura putem općenite obavijesti i

– o provedbi preračunavanja najkasnije 30 dana nakon dana uvođenja eura putem individualne obavijesti.

(3) Općenita obavijest iz stavka 2. ovoga članka sadržava informaciju o postupku i uvjetima preračunavanja koja je značajna za pojedinu kategoriju članova ili klijenata, a istu je pružatelj financijskih usluga dužan učiniti dostupnom putem internetske stranice društva i putem oglasa u tiskanim javnim glasilima.

(4) Individualna obavijest iz stavka 2. ovoga članka sadržava stanje na individualnom računu i izmjene u uvjetima poslovanja koji će za člana ili klijenta nastati kao posljedica provedenog preračunavanja, ako do takvih izmjena dolazi, a pružatelj financijskih usluga dužan ju je dostaviti članu ili klijentu na ugovoreni način.

(5) Iznosi iz stavka 4. ovoga članka odnose se na cjelokupan poslovni odnos s osnove pružanja pojedine financijske usluge pružatelja financijskih usluga odnosno kreditne institucije koja je pružatelj financijskih usluga i člana ili klijenta.

(6) Pružatelj financijskih usluga i kreditna institucija koja je pružatelj financijskih usluga izrađuju individualnu obavijest iz stavka 2. ovoga članka navodeći stanje na dan po izboru pružatelja financijskih usluga odnosno kreditne institucije koja je pružatelj financijskih usluga koji ne može biti raniji od dana uvođenja eura.

(7) Upravno vijeće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga pravilnikom propisuje sadržaj, strukturu i način dostave obavijesti iz stavka 2. ovoga članka.

GLAVA V.
 PRERAČUNAVANJE NOMINALNE VRIJEDNOSTI VRIJEDNOSNIH PAPIRA

Opća pravila preračunavanja nominalne vrijednosti nematerijaliziranih dužničkih vrijednosnih papira i instrumenata tržišta novca

Članak 64.

(1) Nominalni iznos na koji glasi dužnički vrijednosni papir ili instrument tržišta novca ne mijenja se radi uvođenja eura.

(2) Sve dospjele i nedospjele novčane obveze na osnovi dužničkih vrijednosnih papira i instrumenata tržišta novca u kuni koje nisu ispunjene do dana uvođenja eura, ispunjavaju se u euru. Izdavatelj će prilikom svake pojedine isplate provesti preračunavanje i zaokruživanje u skladu s pravilima iz ovoga Zakona, preračunavajući i zaokruživši prilikom isplate ukupnu dospjelu obvezu koju duguje pojedinom vjerovniku s osnove svih dužničkih vrijednosnih papira ili instrumenata tržišta novca iste serije.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka:

– nominalni iznos nematerijaliziranog dužničkog vrijednosnog papira koji je izdala Republika Hrvatska u kuni iskazat će se u nominalnom iznosu u euru, na način da se ukupni nominalni iznos za svako pojedinačno izdanje s jedinstvenom međunarodnom oznakom financijskog instrumenta, u skladu s ISO 6166 standardom koji je zabilježen na pojedinom računu ulagatelja u Središnjem klirinškom depozitarnom društvu d. d. podijeli s fiksnim tečajem konverzije, pomnoži s cijelim brojem 100, a tako dobiven rezultat će se iznimno od članaka 14. i 15. ovoga Zakona zaokružiti na niži cijeli broj te preračunani iznos predstavlja novi broj izdanih dužničkih vrijednosnih papira koji su zabilježeni na pojedinom računu ulagatelja u Središnjem klirinškom depozitarnom društvu d. d. za svako pojedinačno izdanje s jedinstvenom međunarodnom oznakom financijskog instrumenta, u skladu s ISO 6166 standardom, novog nominalnog iznosa od jednog centa za svaki pojedinačni dužnički vrijednosni papir

– nominalni iznos nematerijaliziranog instrumenta tržišta novca koji je izdalo Ministarstvo financija Republike Hrvatske iskazat će se u euru, na način da se nominalni iznos pojedinog instrumenta tržišta novca koji je odredio izdavatelj u kuni preračuna u euro, primjenom fiksnog tečaja konverzije iz ovoga Zakona, a tako preračunani iznos će se iznimno od članaka 14. i 15. ovoga Zakona zaokružiti na četvrtoj decimali, uz odgovarajuću primjenu matematičkog pravila zaokruživanja iz ovoga Zakona

– nominalni iznos nematerijaliziranog dužničkog vrijednosnog papira koji je izdala Republika Hrvatska u kuni, a indeksiranog na kretanje tečaja kune prema euru oznake serije HRRHMFO327A5 i serije HRRHMFO34BA1, iskazat će se u nominalnom iznosu u euru, na način da se ukupna indeksirana vrijednost za svako navedeno pojedinačno izdanje koja je zabilježena na pojedinom računu ulagatelja u Središnjem klirinškom depozitarnom društvu d. d. podijeli s fiksnim tečajem konverzije, pomnoži s cijelim brojem 100, a tako dobiven rezultat će se iznimno od članaka 14. i 15. ovoga Zakona zaokružiti na niži cijeli broj te tako preračunani iznos predstavlja novi broj izdanih dužničkih vrijednosnih papira koji su zabilježeni na pojedinom računu ulagatelja u Središnjem klirinškom depozitarnom društvu d. d. za svako pojedinačno izdanje oznake serije HRRHMFO327A5 i serije HRRHMFO34BA1, novog nominalnog iznosa od jednog centa za svaki pojedinačni dužnički vrijednosni papir.

(4) Preračunavanje nominalnog iznosa i količine dužničkih vrijednosnih papira i instrumenata tržišta novca iz stavka 3. ovoga članka bez naknade provodi Središnje klirinško depozitarno društvo d. d. na dan uvođenja eura.

(5) Središnje klirinško depozitarno društvo d. d. dužno je bez odgode na dan uvođenja eura o provedenom preračunavanju iz stavka 3. ovoga članka obavijestiti izdavatelja i imatelje pojedinih računa ulagatelja. Ako su nematerijalizirani dužnički vrijednosni papiri i instrumenti tržišta novca uvršteni na mjestu trgovanja, Središnje klirinško depozitarno društvo d. d. o preračunavanju i promjeni količine koja proizlazi iz preračunavanja bez odgode na dan uvođenja eura obavještava i mjesto trgovanja na koje su nematerijalizirani dužnički vrijednosni papiri i instrumenti tržišta novca uvršteni.

(6) Središnje klirinško depozitarno društvo d. d. dužno je izdavatelju iz stavka 3. ovoga članka u roku od 15 dana od dana uvođenja eura dostaviti podatak o razlici koja je za imatelje pojedinih računa ulagatelja u Središnjem klirinškom depozitarnom društvu d. d. proizašla radi preračunavanja nominalnog iznosa i količine dužničkih vrijednosnih papira ili instrumenata tržišta novca. Izdavatelj iz stavka 3. ovoga članka dužan je takav podatak na zahtjev dostaviti imateljima pojedinih računa ulagatelja u Središnjem klirinškom depozitarnom društvu d. d. na kojima su zabilježeni dužnički vrijednosni papiri ili instrumenti tržišta novca tog izdavatelja.

(7) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako to nije protivno uvjetima izdanja iz prospekta, izdavatelj različit od izdavatelja iz stavka 3. ovoga članka može u roku od 18 mjeseci od dana uvođenja eura donijeti odluku da se nominalni iznos dužničkog vrijednosnog papira ili instrumenta tržišta novca umjesto u kuni iskazuje u euru, koju može provesti na način propisan stavkom 3. ovoga članka ili preračunavanjem nominalnog iznosa pojedinog dužničkog vrije­dnosnog papira ili instrumenta tržišta novca u vrijednost u euru primjenom fiksnog tečaja konverzije, a tako preračunani iznos će se iznimno od članaka 14. i 15. ovoga Zakona zaokružiti na najviše četiri decimale, uz odgovarajuću primjenu matematičkog pravila zaokruživanja iz ovoga Zakona.

(8) Ako izdavatelj različit od izdavatelja iz stavka 3. ovoga članka donese odluku iz stavka 7. ovoga članka, tu odluku je najkasnije u roku od 30 dana od dana njezina donošenja dužan dostaviti Središnjem klirinškom depozitarnom društvu d. d.

(9) Izdavatelj iz stavka 3. ili 7. ovoga članka, koji u skladu s ovim člankom preračuna nominalni iznos pojedinog dužničkog vrijednosnog papira ili instrumenta tržišta novca primjenom fiksnog tečaja konverzije u skladu s pravilima preračunavanja iz ovoga Zakona te ga zaokruži na više od dvije decimale, će prilikom svake pojedine isplate obveze koju duguje pojedinom vjerovniku s osnove dužničkih vrijednosnih papira ili instrumenata tržišta novca iste serije čija je nominalna vrijednost preračunata u euro na temelju ovoga članka provesti zaokruživanje na dvije decimale prema pravilima zaokruživanja iz ovoga Zakona.

(10) Vjerovnik koji je imatelj dužničkih vrijednosnih papira ili instrumenata tržišta novca iz stavka 3. ili 7. ovoga članka u trenutku kad Središnje klirinško depozitarno društvo d. d. provede promjenu nominalnog iznosa i iskaže ga u euru, ima pravo u roku od dvije godine od dana provedbe te promjene postaviti zahtjev izdavatelju za naknadom štete ako smatra da mu je nastupila šteta zbog izmjene nominalnog iznosa iz kune u eure. Pravna osoba koja na temelju ugovornog odnosa za zakonitog imatelja na računu ulagatelja u Središnjem klirinškom depozitarnom društvu d. d. drži dužničke vrijednosne papire ili instrumente tržišta novca iz stavka 3. ili 7. ovoga članka, dužna je u roku od sedam radnih dana od dana kada Središnje klirinško depozitarno društvo d. d. provede promjenu nominalnog iznosa i iskaže ga u euru obavijestiti zakonitog imatelja o provedenoj promjeni, načinu preračunavanja, pravu na postavljanje zahtjeva izdavatelju za naknadu štete, kao i o roku u kojemu to pravo prema izdavatelju može ostvariti.

(11) Sva prava trećih osoba na dužničkim vrijednosnim papirima i instrumentima tržišta novca čija se nominalna vrijednosti preračunava na način utvrđen u ovom članku prenose se na odgovarajući način i u odgovarajućem omjeru na dužničke vrijednosne papire i instrumente tržišta novca preračunate u skladu s ovim člankom.

Opća pravila preračunavanja temeljnog kapitala te nominalne vrijednosti nematerijaliziranih vlasničkih vrijednosnih papira i drugih iskaza sudjelovanja u temeljnom kapitalu

Članak 65.

(1) Tržišnu vrijednost dionica koje su uvrštene ili kojima se trguje na mjestima trgovanja u kuni tržišni operater, odnosno upravitelj multilateralne trgovinske platforme na dan uvođenja eura preračunava i iskazuje u euru, zaokruženo na najbliži cent uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(2) Dionička društva dužna su preračunati postojeći iznos temeljnog kapitala i njegovih dijelova koji otpadaju na dionice primjenom fiksnog tečaja konverzije iz kune u euro, uz zaokruživanje na najbliži cent, u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona, pri čemu su dionička društva tako dobiveni iznos istodobno dužna uskladiti sa zahtjevima i na način kako je uređeno propisom kojim se uređuje osnivanje trgovačkih društava.

(3) Društva s ograničenom odgovornošću dužna su preračunati postojeći iznos temeljnog kapitala i njegovih dijelova koji otpadaju na poslovne udjele primjenom fiksnog tečaja konverzije iz kune u euro, uz zaokruživanje na najbliži cent, u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona, pri čemu su društva s ograničenom odgovornošću tako dobiveni iznos istodobno dužna uskladiti sa zahtjevima i na način kako je uređeno propisom kojim se uređuje osnivanje trgovačkih društava.

(4) Visina uloga komanditora koja je upisana u sudskom registru u kuni preračunava se na dan uvođenja eura iz kune u euro, zaokruženo na najbliži cent uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona. Preračunani iznos registarski sud upisat će u sudski registar po službenoj dužnosti.

(5) Dionička društva dužna su u roku od najviše godine dana od dana uvođenja eura podnijeti registarskom sudu zahtjev za upis promjene iz stavka 2. ovoga članka, pri čemu se zahtjev najranije može podnijeti na dan uvođenja eura, a najkasnije u roku od godine dana od dana uvođenja eura.

(6) Društva s ograničenom odgovornošću dužna su u roku od najviše tri godine od dana uvođenja eura podnijeti registarskom sudu zahtjev za upis promjene iz stavka 3. ovoga članka, pri čemu se zahtjev najranije može podnijeti na dan uvođenja eura, a najkasnije u roku od tri godine od dana uvođenja eura.

(7) Sve novčane obveze na osnovi dionica, poslovnih udjela odnosno udjela, koje dospijevaju na dan uvođenja eura ili kasnije, koje su glasile na kune, ispunjavaju se u eurima u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(8) Upis promjena iz stavaka 5. i 6. ovoga članka koje se provode u sudskom registru radi usklađenja s odredbama ovoga Zakona i zakona kojim je uređeno osnivanje trgovačkih društava registarski sud provodi po hitnom postupku.

(9) Po upisu promjene iz stavka 5. ovoga članka u sudskom registru dionička društva dužna su bez odgode podnijeti zahtjev za upis te promjene u sustav središnjeg depozitorija vrijednosnih papira.

(10) Upis promjena iz stavka 5. ovoga članka koje se provode u sustavu središnjeg depozitorija vrijednosnih papira radi usklađenja s odredbama ovoga Zakona i propisa kojim je uređeno osnivanje trgovačkih društava središnji depozitorij vrijednosnih papira provodi po hitnom postupku.

(11) Upis promjena koje se provode u sudskom registru i središnjem depozitoriju vrijednosnih papira radi usklađenja s odredbama ovoga Zakona i propisa kojim je uređeno osnivanje trgovačkih društava registarski sud i Središnje klirinško depozitarno društvo d. d. provest će bez naknade.

(12) Za upis promjene broja dionica dioničkih društava iz stavka 10. ovoga članka u nematerijaliziranom obliku Središnje klirinško depozitarno društvo d. d. može naplatiti naknadu po svom važećem cjeniku.

(13) Pravila za preračunavanje i usklađivanje temeljnog kapitala i nominalnog iznosa dionica odnosno poslovnih udjela na odgovarajući se način primjenjuju i na preračunavanje i usklađivanje temeljnog kapitala i inicijalnog kapitala drugih pravnih osoba, što vrijedi i za preračunavanje i usklađivanje nominalnih iznosa kojima se u drugim pravnim osobama iskazuje sudjelovanje u njihovu temeljnom kapitalu.

Iskazivanje vrijednosti udjela u investicijskim i mirovinskim fondovima

Članak 66.

Vrijednost obračunske jedinice obveznog mirovinskog fonda, cijena udjela u dobrovoljnom mirovinskom fondu, cijena udjela u UCITS fondu i cijena udjela u AIF-u koja se za dan koji prethodi danu uvođenja eura utvrđuje u kuni, na dan uvođenja eura iskazuje se u euru na temelju vrijednosti netoimovine fonda koja je preračunata u euro primjenom fiksnog tečaja konverzije, a dobiveni iznos zaokružuje se u skladu s propisima kojima se uređuje poslovanje tih fondova.

GLAVA VI.
 PRERAČUNAVANJE PLAĆA, MIROVINA, SOCIJALNIH DAVANJA I DRUGIH NAKNADA GRAĐANIMA I KUĆANSTVIMA

Preračunavanje visine plaća i drugih naknada

Članak 67.

Poslodavac je dužan visinu plaće i druge naknade utvrđene u ugovorima o radu i drugim aktima u kuni preračunati u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

Isplata i preračunavanje mirovinskih primanja, socijalnih davanja i drugih naknada koje se iz proračuna isplaćuju građanima i kućanstvima

Članak 68.

(1) Visina mirovine i drugih davanja iz mirovinskog osiguranja te socijalna davanja i druge naknade koje se isplaćuju građanima i kućanstvima preračunavaju se u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(2) Iznosi zaostalih i preplaćenih mirovina, socijalnih davanja i drugih naknada koje se isplaćuju građanima i kućanstvima izraženi u kuni prije dana uvođenja eura preračunavaju se u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

DIO SEDMI
 PRORAČUNI, FINANCIJSKI PLANOVI I PROPISIVANJE KAZNI I DRUGIH NOVČANIH OBVEZA, POSLOVNE KNJIGE, FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI I POREZI

Proračuni, financijski planovi i propisivanje kazni i drugih novčanih obveza

Članak 69.

(1) Proračuni, financijski planovi i drugi prateći dokumenti koji se u godini koja prethodi godini uvođenja eura pripremaju za razdoblja nakon dana uvođenja eura, a čija obveza sastavljanja, donošenja i objavljivanja proizlazi iz odredaba propisa kojim se uređuje sustav proračuna, financijsko poslovanje neprofitnih organizacija te drugih posebnih propisa, kao i podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju njih, sastavljaju se, donose i objavljuju na način da se vrije­dnosti u njima iskazuju u euru.

(2) Ako akti iz stavka 1. ovoga članka sadržavaju i usporedne podatke za godine koje prethode danu uvođenja eura, podaci za te godine preračunavaju se iz kune u euro radi bolje usporedivosti podataka, uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(3) Prilikom predlaganja zakona, podazkonskih propisa i općih akata koji sadržavaju prekršajne, kaznene i druge odredbe s novčanim kaznama te drugim novčanim obvezama njihov iznos preračunava se iz kune u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona nakon čega se dobiveni iznos zaokružuje na nižu deseticu.

Poslovne knjige

Članak 70.

(1) Poslovni događaji koji se odnose na razdoblje nakon dana uvođenja eura evidentiraju se u poslovnim knjigama u euru, a po potrebi i u drugoj stranoj valuti.

(2) Stanja u kuni prenesena iz poslovnih knjiga za godinu koja je prethodila godini u kojoj je uveden euro preračunavaju se u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(3) Knjigovodstvena isprava izražena u kuni ili nekoj drugoj valuti koja nije euro, izdana prije dana uvođenja eura, a koja se odnosi na obračunsko razdoblje nakon dana uvođenja eura, preračunava se u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona odnosno uz primjenu tečaja eura prema toj drugoj stranoj valuti.

(4) Razlike do kojih će doći zbog primjene pravila za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona evidentiraju se u poslovnim knjigama u skladu s računovodstvenim standardom odnosno u skladu sa zakonima i podzakonskim propisima kojima se uređuje ovo područje.

(5) Za dug ili dio ukupnog duga dužnika prema vjerovniku po pojedinom pravnom poslu koji je zbog primjene fiksnog tečaja konverzije i pravila za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona manji od jednog centa, obveza prestaje, a ta tražbina ili potraživanje odnosno taj dio ukupne tražbine ili potraživanja vjerovnika prema dužniku se otpisuje po službenoj dužnosti odnosno po sili ovoga Zakona.

Izvještavanje u sustavu proračuna i kod neprofitnih organizacija

Članak 71.

(1) Izvještaji i izvješća čija obveza podnošenja proizlazi iz odredaba propisa kojim se uređuje proračun i podzakonski propisi koji su doneseni na temelju njega te iz odredaba propisa kojima se uređuje financijsko poslovanje i računovodstvo neprofitnih organizacija i podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju njega, a koji se odnose na razdoblje koje završava prije dana uvođenja eura, sastavljaju se i objavljuju na način da se vrijednosti u izvještajima i izvješćima iskazuju u kuni.

(2) Izvještaji i izvješća čija obveza podnošenja proizlazi iz odredaba propisa kojim se uređuje proračun i podzakonski propisi koji su doneseni na temelju njega te iz odredaba propisa kojima se uređuje financijsko poslovanje i računovodstvo neprofitnih organizacija i podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju njega, a koji se odnose na razdoblje nakon dana uvođenja eura, sastavljaju se i objavljuju na način da su vrijednosti iskazane u euru.

(3) Ako izvještaji i izvješća, čija obveza podnošenja proizlazi iz odredaba propisa kojim se uređuje proračun i podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju njega te iz odredaba propisa kojima se uređuje financijsko poslovanje i računovodstvo neprofitnih organizacija i podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju njega, a koji se odnose na razdoblje nakon dana uvođenja eura, sadržavaju i usporedne podatke za prethodne godine, podaci za te godine preračunavaju se iz kune u euro radi bolje usporedivosti podataka, uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

Priprema godišnjih financijskih izvještaja

Članak 72.

(1) Obveznici primjene propisa kojim se uređuje računovodstvo poduzetnika, čija je poslovna godina jednaka kalendarskoj godini, pripremaju financijske izvještaje za godinu koja je prethodila danu uvođenja eura, navodeći podatke u kuni.

(2) Obveznici primjene propisa kojim se uređuje računovodstvo poduzetnika čija je poslovna godina različita od kalendarske godine, a čiji posljednji dan financijske godine nastupa nakon dana uvođenja eura, navode podatke za prethodnu poslovnu godinu u financijskim izvještajima u euru.

(3) U financijskim izvještajima poduzetnika koji svoje financijske izvještaje pripremaju sukladno Hrvatskim standardima financijskog izvještavanja, gdje su podaci prvi put iskazani u euru, usporedni podaci iz prethodnih izvještajnih razdoblja u kuni preračunavaju se i prikazuju u euru uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona, a poduzetnici koji su obveznici primjene Međunarodnih standarda financijskog izvještavanja kao okvira financijskog izvještavanja, prikazuju usporedne podatke sukladno odredbama Međunarodnih standarda financijskog izvještavanja.

Prijave poreza i drugih javnih davanja

Članak 73.

(1) Prijava poreza i drugih javnih davanja, sukladno posebnom propisu koji uređuje porezni postupak, za obračunska razdoblja koja završavaju prije dana uvođenja eura podnosi se u kuni.

(2) Obveznici poreza na dobit čije porezno razdoblje započinje prije dana uvođenja eura, a završava nakon dana uvođenja eura, prijavu poreza na dobit za to porezno razdoblje te sve druge obrasce i izvješća koji se u skladu s propisima o oporezivanju dobiti i drugim propisima podnose uz Prijavu poreza na dobit ili za njih obveza podnošenja Poreznoj upravi dospijeva s krajnjim rokom propisanim za podnošenje Prijave poreza na dobit dostavljaju u euru.

(3) Obrazac JOPPD Izvješće o primicima, porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja koji prema propisima koji uređuju oporezivanje dohotka ima oznaku izvješća prije dana uvođenja eura podnosi se u kuni, a Obrazac JOPPD koji ima oznaku izvješća nakon dana uvođenja eura podnosi se u euru.

(4) Ispravak porezne prijave/obrasca podnosi se u valuti u kojoj je dostavljen izvorno.

(5) Knjigovodstvena stanja na zadnji dan prije dana uvođenja eura u poreznim evidencijama preračunavaju se u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona bez obzira iz kojih godina potječu te će se od dana uvođenja eura početna stanja i sve promjene poslovnih događaja nakon dana uvođenja eura iskazivati u euru.

(6) Iznosi obveza i tražbina na zadnji dan prije dana uvođenja eura koja se preračunavaju u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona, a koji će iznositi manje od jednog centa, ne prenose se kao početno stanje na dan uvođenja eura.

(7) U razdoblju dvojnog iskazivanja vrijednosti te nakon dana uvođenja eura, u pozadinskim evidencijama nadležnih poreznih tijela, za potrebe obrada podataka, podaci za razdoblja koja prethode danu uvođenja eura vode se u kuni odnosno u valuti koja je iskazana na dokumentima temeljem kojih su podaci bili evidentirani. Nakon dana uvođenja eura, ovisno o potrebama pojedinačnih poslovnih procesa, iznosi za povrat ili uplatu preračunavaju se u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(8) Eventualne razlike koje bi mogle nastati u poreznim evidencijama poreznih tijela i Središnjeg registra osiguranika zbog preračunavanja iznosa iz kune u euro nadoknadit će se iz nadležnog proračuna odnosno uplatiti u korist nadležnog proračuna.

(9) Novčani iznosi iz potvrda koji se razmjenjuju s drugim javnopravnim tijelima razmjenjivat će se na uobičajeni način bez izmjena web-servisa. Tijela će dohvaćati novčane iznose u valuti ovisno o razdoblju za koje se novčani iznosi traže. Novčani iznosi dobiveni razmjenom za razdoblja prije dana uvođenja eura, a koje je tijelo dobilo u kuni, mogu se primjenom fiksnog tečaja preračunavati u euro.

(10) Prilikom razmjene podataka iz službenih evidencija tijelo koje dostavlja podatke, dostavljat će ih u valuti koja je iskazana u poreznim prijavama i obrascima koji su predmet dostave, a tijelo koje zaprima podatke će sukladno potrebama preračunati dostavljene podatke u drugu valutu sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(11) Ministar nadležan za financije pravilnikom detaljnije propisuje prikupljanje, razmjenu i obradu informacija iz ovoga članka.

Službena statistika

Članak 74.

(1) Državni zavod za statistiku, Hrvatska narodna banka i druga tijela javne vlasti koja su određena nositeljima službene statistike dužni su vremenske serije u kojima su podaci iskazani u kuni preračunati u euro uz primjenu fiksnog tečaja i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

(2) Statistički podaci koji se odnose na razdoblje:

– koje završava prije dana uvođenja eura prikupljaju se, obrađuju i iskazuju u kuni

– nakon dana uvođenja eura prikupljaju se, obrađuju i iskazuju u euru.

(3) Državni zavod za statistiku, Hrvatska narodna banka i druga tijela javne vlasti koja su određena nositeljima službene statistike podzakonskim propisom, svako tijelo u okviru svog djelokruga rada, utvrđuju za koliko će se godina unazad pojedine serije iz stavka 1. ovoga članka preračunavati iz kune u euro.

(4) Odredbe ovoga članka na odgovarajući način primjenjuju se i na preračunavanje povijesnih podataka o tržišnoj vrijednosti vrijednosnih papira uvrštenih ili kojima se trguje na mjestima trgovanja.

DIO OSMI
 NADZOR

GLAVA I.
 TIJELA OVLAŠTENA ZA NADZOR NAD PRIMJENOM OVOGA ZAKONA

Tijela ovlaštena za nadzor

Članak 75.

(1) Nadzor nad primjenom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona u okviru svoje nadležnosti provodi:

– Ministarstvo financija, u području financijskog i proračunskog nadzora i sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma, uključujući i nadzor sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma kod HP – Hrvatske pošte d. d. i Financijske agencije kada obavljaju poslove zamjene gotovog novca kune za gotov novac eura sukladno članku 27. stavku 1. ovoga Zakona

– Ministarstvo financija, Porezna uprava, u području sastavljanja financijskih i drugih izvještaja te prijave poreza i drugih javnih davanja

– Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, u području javnog prijevoza putnika i tereta u unutarnjem cestovnom prometu, pružanja kolodvorskih usluga na autobusnim i teretnim kolodvorima te agencijske djelatnosti u cestovnom prijevozu, kao i u području javnog prijevoza putnika i tereta u unutarnjem željezničkom prometu, pružanja kolodvorskih usluga na željezničkim i teretnim kolodvorima, agencijske djelatnosti u željezničkom prijevozu

– Ministarstvo zdravstva, u području zdravstvene djelatnosti, lijekova i medicinskih proizvoda

– Ministarstvo znanosti i obrazovanja, u području radnih odnosa, u svom djelokrugu rada

– Ministarstvo pravosuđa i uprave, u području radnih odnosa, u svom djelokrugu rada

– Ministarstvo unutarnjih poslova, u području primjene Uredbe (EU) br. 1214/2011

– Državni inspektorat, u dijelu u kojem nije propisana nadležnost nadzora drugog tijela, u području prodaje robe i pružanja usluga, dvojnog iskazivanja na računima, u području ugostiteljske djelatnosti, pružanja ugostiteljskih usluga i usluga u turizmu, boravišne odnosno turističke pristojbe, u području radnih odnosa te u području nadzora drugog vjerovnika sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje

– Hrvatska narodna banka, u kreditnim institucijama, kreditnim unijama, institucijama za platni promet i institucijama za elektronički novac te u poslovnim subjektima kojima je povjerena zamjena gotovog novca kune za gotov novac eura

– Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, u pružateljima financijskih usluga, distributerima osiguranja i Središnjem registru osiguranika

– Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti, u području elektroničkih komunikacija, poštanskih usluga te željezničkih usluga i

– Agencija za obalni linijski promet, u području javnog obalnog linijskog pomorskog prometa.

(2) Predstavke vezane za povredu odredaba ovoga Zakona podnose se tijelima iz stavka 1. ovoga članka.

Suradnja tijela ovlaštenih za nadzor nad primjenom ovoga Zakona

Članak 76.

(1) Tijela ovlaštena za nadzor iz članka 75. ovoga Zakona dužna su međusobno surađivati te razmjenjivati podatke i informacije potrebne za postupak nadzora te se obavještavati o nepravilnostima i nezakonitostima koje utvrde tijekom obavljanja nadzora / kontrole / provjere i izrečenim mjerama za njihovo otklanjanje ako su ti nalazi i izrečene mjere bitni za rad drugog tijela ovlaštenog za nadzor iz članka 75. ovoga Zakona.

(2) Tijela ovlaštena za nadzor iz članka 75. ovoga Zakona mogu potpisati sporazum o suradnji i razmjeni informacija te koordinirati svoje djelovanje.

Otklanjanje nepravilnosti

Članak 77.

(1) U provedbi nadzora tijela ovlaštena za nadzor iz članka 75. ovoga Zakona rješenjem ili na drugi način propisan posebnim zakonom naredit će subjektu nadzora otklanjanje utvrđene nepravilnosti ili nezakonitosti određujući rok u kojem se ta nepravilnost ili nezakonitost mora ukloniti ako tijekom nadzora utvrdi da:

– u razdoblju dvojnog iskazivanja cijene robe i usluge nije na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način iskazao cijene u euru i kuni u skladu s člankom 44. stavkom 1. ovoga Zakona

– nakon dana uvođenja eura preračunava cijene i druge novčane iskaze vrijednosti iz kune u euro primjenom bilo kojeg drugog tečaja osim fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona u skladu s člankom 14. stavkom 1. ovoga Zakona.

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka može se podnijeti žalba odnosno pokrenuti upravni spor sukladno propisima kojima je uređen rad tijela ovlaštenih za nadzor iz članka 75. ovoga Zakona.

(3) Žalba ili upravni spor protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka ne odgađa izvršenje rješenja, osim ako posebnim propisima nije drukčije uređeno.

(4) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka ne donosi se ako su utvrđene nepravilnosti otklonjene tijekom nadzora odnosno do donošenja rješenja, što će tijela ovlaštena za nadzor iz članka 75. ovoga Zakona utvrditi u zapisniku o obavljenom nadzoru.

Dozvola za prekogranični prijevoz gotovog novca i zaštitne mjere

Članak 78.

(1) Dozvolu za prekogranični prijevoz gotovog novca u Republici Hrvatskoj izdaje Ministarstvo unutarnjih poslova sukladno propisima o privatnoj zaštiti.

(2) Tijelo koje je izdalo dozvolu za prekogranični prijevoz gotovog novca može suspendirati predmetnu dozvolu na period od 14 dana do dva mjeseca, ako nije poštovan dio Uredbe koji se odnosi na broj zaštitarskog osoblja za prijevoz gotovog novca ili postupke s oružjem ili obavlja poslove prijevoza kojima ugrožava javni red ili je u ponovljenom prekršaju u skladu s člankom 22. točkom 3. Uredbe (EU) br. 1214/2011.

(3) U slučaju višestrukog kršenja postupaka propisanih Uredbom tijelo koje je izdalo dozvolu za prekogranični prijevoz gotovog novca može zabraniti takvom prijevozniku podnošenje zahtjeva za novu licenciju na razdoblje do pet godina u skladu s člankom 22. točkom 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011.

(4) U slučaju zlouporabe postupka, koje podrazumijeva počinjenje kaznenog djela tijekom provedbe prekograničnog prijevoza gotovog novca u eurima, tijelo koje je izdalo dozvolu za prekogranični prijevoz gotovog novca trajno će suspendirati obavljanje prekograničnih poslova i ukinuti predmetnu dozvolu u skladu s člankom 22. točkom 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011.

GLAVA II.
 POSEBNE ODREDBE O NADZORU NAD PRIMJENOM OVOGA ZAKONA

Provedba nadzora tijela ovlaštenih za nadzor

Članak 79.

(1) Iznimno od glave I. ovoga dijela ovoga Zakona i članka 75. ovoga Zakona, tijela ovlaštena za nadzor iz članka 75. stavka 1. podstavaka 9., 10. i 11. ovoga Zakona kao tijela ovlaštena za nadzor provode nadzor nad primjenom ovoga Zakona nad subjektima nadzora iz svoje nadležnosti u skladu s postupkom koji je propisan ovom glavom Zakona.

(2) Subjekt nadzora Hrvatske narodne banke u smislu odredaba ove glave Zakona je kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i poslovni subjekt kojem je povjerena zamjena gotovog novca kune za gotov novac eura.

(3) Subjekt nadzora Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga u smislu odredaba ove glave Zakona je pružatelj financijskih usluga, distributer osiguranja, osoba uključena u distribuciju financijskih instrumenata te Središnji registar osiguranika.

(4) Subjekt nadzora Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti u smislu odredaba ove glave Zakona su subjekti koji obavljaju djelatnost u području elektroničkih komunikacija, poštanskih i željezničkih usluga u skladu s posebnim propisima.

(5) Nadležno nadzorno tijelo ovlašteno je nadzor iz stavka 1. ovoga članka obavljati:

– provođenjem posrednog nadzora

– provođenjem neposrednog nadzora i

– nalaganjem nadzornih mjera.

(6) Nadzor iz stavka 1. ovoga članka provode ovlašteni zaposlenici nadležnog nadzornog tijela (u daljnjem tekstu: ovlaštene osobe).

(7) Posredni nadzor iz stavka 5. podstavka 1. ovoga članka provodi se u prostorijama nadležnog nadzornog tijela na temelju:

– pisanih predstavki koje se odnose na moguće postupanje protivno odredbama ovoga Zakona

– informacija zaprimljenih od subjekta nadzora ili

– drugih raspoloživih informacija o postupanju subjekta nadzora.

(8) Neposredni nadzor iz stavka 5. podstavka 2. ovoga članka provodi se u sjedištu subjekta nadzora i na ostalim mjestima na kojima subjekt nadzora obavlja djelatnost i poslove koji su predmet nadzora.

(9) U postupcima nadzora koje vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona tijelo ovlašteno za nadzor donosi rješenja i zaključke.

(10) U postupcima nadzora koje vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona tijelo ovlašteno za nadzor odlučuje u pravilu bez usmene rasprave.

(11) Protiv rješenja tijela ovlaštenog za nadzor u postupcima nadzora koje vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim upravnim sudom.

(12) Tužba kojom se pokreće upravni spor protiv rješenja tijela ovlaštenog za nadzor u postupcima nadzora koje vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona ne može imati odgodni učinak.

(13) Upravni sud u Zagrebu je isključivo mjesno nadležan za suđenje u postupku koji se pokreće protiv rješenja tijela ovlaštenog za nadzor u postupcima nadzora u skladu s odredbama ove glave Zakona.

(14) Nadležni upravni sud o tužbi protiv rješenja tijela ovlaštenog za nadzor koje je doneseno u postupku nadzora koji se vodio u skladu s odredbama ove glave Zakona odlučuje najkasnije u roku od 60 dana od dana njezina primitka.

Posredni nadzor

Članak 80.

(1) Posredni nadzor u postupcima nadzora koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona započinje bez odgađanja, a najkasnije u roku od pet radnih dana od dana zaprimanja predstavke odnosno od saznanja informacija iz članka 79. stavka 7. ovoga Zakona, osim:

– kada je već proveden postupak nadzora nad istim subjektom nadzora na temelju istog činjeničnog stanja ili

– ako iz same predstavke, informacija i podataka koji su poznati nadležnom nadzornom tijelu proizlazi da predstavka nije osnovana.

(2) O navodima iz predstavke odnosno informacije iz članka 79. stavka 7. ovoga Zakona tijelo ovlašteno za nadzor će u postupcima nadzora koje vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona zatražiti u provedbi posrednog nadzora očitovanje subjekta nadzora u roku koji ne može biti kraći od tri niti dulji od osam radnih dana.

(3) Tijelo ovlašteno za nadzor može u postupcima nadzora koje vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona subjektu nadzora u svrhu utvrđivanja nezakonitosti iz ovoga Zakona dostaviti podatke iz predstavke, uključujući i osobne podatke.

(4) Tijekom posrednog nadzora tijelo ovlašteno za nadzor može u postupcima nadzora koje vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona zatražiti da se subjekt nadzora očituje podnositelju predstavke o činjenicama navedenim u predstavci te da presliku očitovanja dostavi nadležnom nadzornom tijelu.

Neposredni nadzor

Članak 81.

(1) Tijelo ovlašteno za nadzor u postupcima nadzora koje vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona dostavit će obavijest o neposrednom nadzoru subjektu nadzora najkasnije tri radna dana prije početka neposrednog nadzora, a iznimno se obavijest o neposrednom nadzoru može dostaviti uoči početka obavljanja neposrednog nadzora ako je potrebno hitno provođenje nadzora ili nije moguće na drugi način postići svrhu pojedinog nadzora.

(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka sadrži predmet nadzora, broj osoba koje će obaviti nadzor te druge informacije potrebne za obavljanje neposrednog nadzora.

Zapisnik o obavljenom nadzoru

Članak 82.

(1) Nakon provedenog posrednog nadzora kojim su utvrđene nezakonitosti u primjeni ovoga Zakona ili nakon provedenog neposrednog nadzora tijelo ovlašteno za nadzor koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona sastavit će zapisnik.

(2) Zapisnik o provedenom neposrednom nadzoru u kojem nisu utvrđene nezakonitosti ili su utvrđene nezakonitosti otklonjene tijekom neposrednog nadzora ovlaštena osoba sastavlja odmah po provedenom nadzoru u dva primjerka od kojih jedan primjerak uručuje subjektu nadzora.

(3) Zapisnik o provedenom neposrednom nadzoru u kojem je utvrđena nezakonitost koja nije otklonjena tijekom nadzora ovlaštena osoba sastavlja najkasnije u roku od pet radnih dana od dana provedenog nadzora u dva primjerka i dostavlja ga na očitovanje upravi odnosno osobi ovlaštenoj za zastupanje subjekta nadzora.

(4) Zapisnik o provedenom posrednom nadzoru kojim su utvrđene nezakonitosti u primjeni ovoga Zakona tijelo ovlašteno za nadzor u postupku nadzora koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona dostavlja na očitovanje upravi odnosno osobi ovlaštenoj za zastupanje subjekta nadzora u roku od pet radnih dana od dana provedenog nadzora.

(5) Zapisnik iz stavka 3. ovoga članka može sadržavati poziv subjektu nadzora da u roku određenom u zapisniku otkloni utvrđene nezakonitosti i o tome obavijesti nadležno nadzorno tijelo.

(6) Na dostavljeni zapisnik subjekt nadzora ima pravo očitovanja u roku navedenom u zapisniku, a koji ne može biti kraći od tri niti duži od osam dana od dana njegova primitka.

(7) Nakon zaprimljenog očitovanja tijelo ovlašteno za nadzor u postupku koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona ako smatra opravdanim navode iz očitovanja, sastavlja dodatak zapisniku i dostavlja ga upravi odnosno osobi ovlaštenoj za zastupanje subjekta nadzora, protiv kojeg subjekt nadzora nema pravo na očitovanje.

Rješenje o nalaganju mjera

Članak 83.

(1) Iznimno od članka 77. ovoga Zakona, tijelo ovlašteno za nadzor u postupku koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona može donijeti rješenje kojim će subjektu nadzora naložiti mjeru za otklanjanje nezakonitosti i odrediti rok za njezino izvršenje ako:

– ne obavijesti tijelo ovlašteno za nadzor u postupku koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona da je sukladno pozivu iz članka 82. stavka 5. ovoga Zakona uklonio nezakonitosti

– nije otklonio nezakonitosti u skladu s pozivom iz članka 82. stavka 5. ovoga Zakona ili

– tijelo ovlašteno za nadzor u postupku koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona utvrdi neposrednim ili posrednim nadzorom nezakonitosti koje imaju ili bi mogle imati značajne posljedice.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka tijelo ovlašteno za nadzor u postupku koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona može pozvati subjekt nadzora da se očituje na nacrt rješenja u roku od tri radna dana.

(3) Subjekt nadzora dužan je izvršiti mjeru iz rješenja te izvijestiti tijelo ovlašteno za nadzor u postupku koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona o izvršenju te mjere i tome priložiti dokaze o izvršenju te mjere.

Tajnost podataka

Članak 84.

(1) Zaposlenici tijela ovlaštenog za nadzor dužni su tijekom postupka koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona sve informacije koje su saznali čuvati kao povjerljive.

(2) Povjerljive informacije iz stavka 1. ovoga članka tijelo ovlašteno za nadzor ne smije učiniti dostupnima nijednoj drugoj osobi ili državnom tijelu, osim u obliku skupnih podataka odnosno kada je obveza otkrivanja povjerljivih podataka propisana ovim ili drugim zakonom.

Obveza dostave izvješća i informacija

Članak 85.

(1) Subjekt nadzora dužan je na zahtjev tijela ovlaštenog za nadzor u roku koje ono odredi dostaviti izvješća i informacije o svim pitanjima važnim za provođenje nadzora tijela ovlaštenog za nadzor nad primjenom ovoga Zakona.

(2) Subjekt nadzora Hrvatske narodne banke dužan je imenovati osobu kojoj će povjeriti postupanje po pitanjima vezanim uz primjenu ovoga Zakona.

(3) Kreditna institucija može u svrhu ispunjavanja obveze iz stavka 2. ovoga članka za postupanje po pitanjima vezanim uz primjenu ovoga Zakona imenovati osobu kojoj je povjereno rješavanje prigovora potrošača sukladno zakonu kojim se uređuje poslovanje kreditnih institucija.

Pružatelji usluge eksternalizacije

Članak 86.

(1) Kada je subjekt nadzora pružanje usluge povjerio pružatelju usluge eksternalizacije ili osobi na koju je izdvojio poslovni proces u skladu s posebnim propisima, tijelo ovlašteno za nadzor ovlašteno je obaviti nadzor koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona onoga dijela poslovanja koji se odnosi na postupanje u skladu s ovim Zakonom u prostorijama pružatelja usluge eksternalizacije ili osobe na koju je subjekt nadzora izdvojio poslovni proces te od njega zatražiti dostavu izvješća i informacija o svim pitanjima važnim za provođenje nadzora tijela ovlaštenog za nadzor nad provedbom ovoga Zakona.

(2) Pružatelj usluge eksternalizacije ili osoba na koju je subjekt nadzora izdvojio poslovni proces u skladu s posebnim propisima dužna je omogućiti tijelu ovlaštenom za nadzor u postupku koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona nadzor dijela poslovanja koji se odnosi na postupanje u skladu s ovim Zakonom u prostorijama pružatelja usluge eksternalizacije ili osobe na koju je subjekt nadzora izdvojio poslovni proces te je dužan na zahtjev tijela ovlaštenog za nadzor u postupku koji se vodi u skladu s odredbama ove glave Zakona dostaviti izvješća i informacije o svim pitanjima važnim za provođenje nadzora.

DIO DEVETI
 PREKRŠAJNE ODREDBE

Prekršajne odredbe u kunama

Članak 87.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba ako:

1. kao banka, ne sklopi s Hrvatskom narodnom bankom ugovor o predopskrbi (članak 20. stavak 1.)

2. kao banka, obavi posrednu predopskrbu poslovnog subjekta, tijela javne vlasti, stambene štedionice, kreditne unije, institucije za platni promet, institucije za elektronički novac, drugog vjerovnika sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelja financijske usluge gotovim novcem eura koji je prethodno primila na temelju ugovora iz članka 20. stavka 1. ovoga Zakona, a da nije s tim osobama prethodno sklopila ugovor o posrednoj predopskrbi ili ako posrednu predopskrbu obavi prije rokova koji su utvrđeni u članku 19. stavku 1. ovoga Zakona (članak 21. stavak 1.)

3. kao banka, za obavljenu posrednu predopskrbu iz članka 21. stavka 1. ovoga Zakona ili pojednostavljenu posrednu predopskrbu ili opskrbu početnim paketima eurokovanica iz članka 21. stavka 2. ovoga Zakona naplati naknadu za obradu i isplatu gotovog novca eura (članak 21. stavak 3.)

4. kao banka, obavlja pojednostavljenu posrednu predopskrbu mikroposlovnog subjekta gotovim novcem eura u iznosu većem od 10.000,00 eura ili ako obavlja pojednostavljenju posrednu predopskrbu mikroposlovnog subjekta ranije od pet dana prije dana uvođenja eura ili ako obavi pojednostavljenu posrednu predopskrbu mikroposlovnog subjekta bez prethodno potpisane izjave o pojednostavljenoj posrednoj predopskrbi (članak 22. stavak 1.)

5. kao banka, obavlja opskrbu početnim paketima eurokovanica za potrošače i poslovne subjekte, tijela javne vlasti, stambenu štedionicu, kreditnu uniju, instituciju za platni promet, instituciju za elektronički novac, drugog vjerovnika sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelja financijskih usluga ranije od mjesec dana prije dana uvođenja eura ili ako ne obavlja opskrbu početnim paketima eurokovanica za sve potrošače bez iznimke (članak 23. stavci 1. i 2.)

6. kao banka, tijelo javne vlasti, stambena štedionica, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, pružatelj financijske usluge, poslovni subjekt gotov novac eura iz predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica pusti u optjecaj odnosno koristi kao zakonsko sredstvo plaćanja prije dana uvođenja eura (članak 24. stavak 2.)

7. kao banka, ne izvijesti Hrvatsku narodnu banku o tijeku predopskrbe i posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica eura, na način i u rokovima uređenim podzakonskim propisom Hrvatske narodne banke iz članka 38. ovoga Zakona i ugovorom o predopskrbi ili kao banka, društvo za prijevoz gotovog novca, poslovni subjekt koji pruža usluge podizanja gotovog novca na uređajima za isplatu, Financijska agencija i HP-Hrvatska pošta d. d. ne dostavi Hrvatskoj narodnoj banci izvješće s podacima o poslovanju s gotovim novcem eura na način i u rokovima uređenim podzakonskim propisom Hrvatske narodne banke iz članka 38. ovoga Zakona (članak 34. stavci 1. i 2.)

8. ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke o obustavi korištenja ili ako ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke za predaju izrađevine (članak 36. stavak 6.)

9. izrađuje nepropisnu reprodukciju, a ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da obustavi jednu ili više nepropisnih aktivnosti odnosno ako po nalogu Hrvatske narodne banke ne preda nepropisnu reprodukciju koju posjeduje (članak 37. stavak 8.)

10. se izravno ili neizravno upustila u nepropisnu aktivnost, uključujući u elektroničkom obliku na internetskim stranicama s odgovarajućim nacionalnim URL domenama, preko žičanih ili bežičnih sredstava komunikacije, ili bilo kojim drugim sredstvom koje javnosti omogućuje pristup nepropisnoj reprodukciji na bilo kojem individualno odabranom mjestu i u bilo kojem individualno odabranom vremenu i ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da prestane sudjelovati u nepropisnoj aktivnosti (članak 37. stavak 9.)

11. bez odobrenja Hrvatske narodne banke i protivno članku 2. Odluke ESB/2013/10 reproducira euronovčanice eura stvaranjem materijalne ili nematerijalne slike koja se koristi cijelom euronovčanicom ili njezinim dijelom ili dijelovima njezinih pojedinih elemenata dizajna, kao što su, među ostalim, boja, dimenzije te upotreba slova ili simbola čija slika može sličiti originalnoj euronovčanici ili odavati opći dojam originalne euronovčanice, bez obzira na: veličinu slike, ili materijal ili tehniku korištenu pri izradi, ili jesu li elementi dizajna novčanice eura, poput slova ili simbola, mijenjani ili sadržavaju dodatke (članak 2. Odluke ESB/2013/10)

12. kao poslovni subjekt, kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, Hrvatska banka za obnovu i razvitak i pružatelj financijskih usluga u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže prema potrošačima (članak 42. stavak 1.)

13. kao tijelo javne vlasti, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže u skladu s člancima 44. do 51. ovoga Zakona (članak 42. stavak 3.)

14. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona ne iskaže cijenu robe i usluge na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način u euru i kuni (članak 44. stavak 1.)

15. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona ne istakne fiksni tečaj konverzije ili ne istakne fiksni tečaj konverzije na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način (članka 44. stavak 3.)

16. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže bitne informacije iz članka 46. stavka 2. ovoga Zakona za potrošače koji su korisnici njegovih usluga (članak 46. stavak 1.)

17. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže tarifu naknada i fiksni tečaj konverzije u poslovnim prostorijama i na internetskoj stranici na jasan, čitljiv i lako uočljiv način (članak 46. stavak 3.)

18. kao pružatelj financijskih usluga, kreditna institucija koja pruža financijske usluge, distributer osiguranja i osobe koje su uključene u distribuciju financijskih instrumenata u smislu posebnih propisa, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže bitne informacije potrošačima koji su korisnici njegovih usluga (članak 47. stavak 1.)

19. kao pružatelj financijskih usluga, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže tarifu naknada odnosno cjenik svojih usluga i fiksni tečaj konverzije u poslovnim prostorijama i na internetskoj stranici na jasan, čitljiv i lako uočljiv način (članak 47. stavak 12.)

20. kao poslovni subjekt i Hrvatska banka za obnovu i razvitak, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju računa potrošaču dvojno ne iskaže ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 51. stavak 1.)

21. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelj financijskih usluga, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju fiskaliziranog računa potrošaču dvojno ne iskaže ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 51. stavak 2.)

22. kao tijelo javne vlasti, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju računa potrošaču dvojno ne iskaže ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 51. stavak 4.)

23. kao poslodavac, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže ukupan iznos isplaćen radniku na račun na ispravi o isplati plaće, naknadi plaće, otpremnine i drugih materijalnih prava koji se radniku isplaćuju na temelju kolektivnog ugovora, pravilnika o radu i ugovora o radu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 52. stavak 1.)

24. kao naručitelj, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže ukupan iznos koji će biti isplaćen izvršitelju temeljem ugovora o djelu te autorskopravnog ugovora uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 52. stavak 3.)

25. kao javni bilježnik, sud ili drugo tijelo javne vlasti, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže novčane iskaze vrijednosti u rješenju u ovrsi koje donosi uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 53.)

26. kao pružatelj platnih usluga, unaprijed ne obavijesti svoje korisnike platnih usluga o tome da neće biti osiguran pristup drugim pružateljima platnih usluga iz članka 56. stavka 8. ovoga Zakona (članak 56. stavak 9.)

27. kao vjerovnik, za ugovor o kreditu i ugovor o leasingu koji je sklopljen s potrošačem u kojem se kao parametar za izračun promjenjive kamatne stope primjenjuje NRS za euro ili kunu ne provede izvanredni izračun kamatne stope ili ga ne provede najmanje dva tjedna prije dana uvođenja eura na način da kamatnu stopu izračuna kao zbroj posljednje primijenjene fiksne marže i vrijednosti privremenog NRS-a iz članka 60. stavka 1. ovoga Zakona za posljednje referentno razdoblje odgovarajućeg obuhvata i ročnosti, uz prilagodbu opisanu u članku 60. stavcima 5. i 6. ovoga Zakona (članak 60. stavak 4.)

28. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, ne obavijesti klijenta putem minimalno jednog kanala komunikacije, pisanim ili elektroničkim putem o svim bitnim elementima preračunavanja (članak 61. stavak 1.)

29. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, ne pošalje klijentu općenitu obavijest o bitnim elementima preračunavanja koja ima sadržaj propisan podzakonskim propisom iz članka 61. stavka 5. ovoga Zakona ili ako obavijest o bitnim elementima preračunavanja ne sadržava najavu predstojećeg preračunavanja, uključujući, ako je primjenjivo, informaciju o mogućnosti zatvaranja računa u skladu s člankom 55. stavkom 4. ovoga Zakona, ili ako tu obavijest ne pošalje najkasnije tri mjeseca prije dana uvođenja eura (članak 61. stavak 2.)

30. kao kreditna institucija, kreditna unija i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, na ugovoreni način ne pošalje individualnu obavijest potrošaču koji je korisnik kredita u kuni ili euru ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope, isključujući fizičke osobe kada djeluju kao suvlasnici stambenih zgrada, ili individualnu obavijest potrošaču koji je korisnik kredita u kuni ili euru ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ne pošalje najkasnije dva tjedna prije dana uvođenja eura, ili ako individualna obavijest korisniku kredita u kuni ili euru ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ne sadrži informacije o preračunavanju, parametru, marži i visini kamatne stope, uključujući, ako je primjenjivo, otplatni plan u euru, ili ako na ugovoreni način ne pošalje individualnu obavijest potrošaču koji je vlasnik ugovora o depozitu u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope, ili ako individualnu obavijest potrošaču koji je vlasnik ugovora o depozitu u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ne pošalje najkasnije dva tjedna prije dana uvođenja eura, ili ako individualna obavijest potrošaču koji je vlasnik ugovora o depozitu u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ne sadrži informacije o preračunavanju, parametru i visini kamatne stope (članak 61. stavak 3. točka 1.)

31. kao pružatelj financijskih usluga i kreditna institucija koja je pružatelj financijskih usluga, članove odnosno klijente ne obavijesti o svim bitnim elementima preračunavanja (članak 63. stavak 1.)

32. kao pružatelj financijskih usluga i kreditna institucija koja je pružatelj financijskih usluga, članove odnosno klijente ne informira o predstojećem preračunavanju najkasnije tri mjeseca prije dana uvođenja eura putem općenite obavijesti (članak 63. stavak 2. podstavak 1.)

33. kao subjekt nadzora Hrvatske narodne banke, subjekt nadzora Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i subjekt nadzora Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti, ne postupi prema rješenju o nalaganju mjera (članak 83. stavak 3.)

34. kao subjekt nadzora Hrvatske narodne banke, subjekt nadzora Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i subjekt nadzora Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti, ne dostavi na zahtjev Hrvatske narodne banke, Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i Hrvatske regulatorne agencije izvješća i informacije o svim pitanjima važnim za provođenje nadzora nad primjenom ovoga Zakona (članak 85. stavak 1.)

35. kao subjekt nadzora Hrvatske narodne banke, ne imenuje osobu kojoj će povjeriti postupanje vezano uz primjenu ovoga Zakona (članak 85. stavak 2.)

36. kao pružatelj usluge eksternalizacije ili osoba na koju je izdvojen poslovni proces u skladu s posebnim propisima, ne omogući nadležnom nadzornom tijelu nadzor dijela poslovanja koji se odnosi na postupanje u skladu s ovim Zakonom u prostorijama pružatelja usluge eksternalizacije ili osobe na koju je subjekt nadzora izdvojio poslovni proces ili ako na zahtjev nadležnog nadzornog tijela ne dostavi izvješća i informacije o svim pitanjima važnim za provođenje nadzora nadležnog nadzornog tijela (članak 86. stavak 2.)

37. kao imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, obavlja prekogranični prijevoz gotovog novca u eurima u razdoblju od 22:01 do 05:59 sati (članak 1.(h), članak 3. točka 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

38. kao imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, vozilo u prekograničnom prijevozu gotovog novca u eurima cestom ne vrati u svoju državu članicu podrijetla istoga dana (točka 10. uvodnog dijela Uredbe (EU) br. 1214/2011, članak 3. točka 2. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

39. kao imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, ugovori i/ili prevozi više od 20 % gotovog novca koji nije u eurima u odnosu na ukupnu vrijednost gotovog novca koja se prevozi u istom vozilu (članak 1.(b) Uredbe (EU) br. 1214/2011)

40. kao poslovni subjekt, obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovog novca u eurima bez dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca (članak 4. točka 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

41. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovog novca u eurima s osobljem koje nema propisane uvjete (članak 5. točke 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

42. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovog novca u eurima s vozilom koje nije opremljeno globalnim navigacijskim sustavom (GPS) (članak 7. točka 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

43. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovog novca u eurima s vozilom koje nije opremljeno odgovarajućim komunikacijskim sredstvima (članak 7. točka 2. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

44. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovog novca u eurima s vozilom koje nije opremljeno odgovarajućim uređajima za registraciju vremena i mjesta svih isporuka preuzimanja gotovog novca u eurima (članak 7. točka 3. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

45. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, koristi IBNS sustave koji ne ispunjavaju propisane tehničke uvjete (članak 1.(p), članak 7. točka 4. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

46. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, ne ukloni neutralizirane novčanice i ne postupi sukladno odredbi članka 10. Uredbe (EU) br. 1214/2011

47. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, ne obavijesti tijelo koje je izdalo dozvolu za prekogranični prijevoz gotovog novca o prekograničnoj aktivnosti ili ga ne obavijesti u propisanom roku od najmanje dva mjeseca prije započinjanja aktivnosti (članak 12. točka 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

48. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, ne dostavi tijelu koje je izdalo dozvolu za prekogranični prijevoz gotovog novca informacije propisane u članku 12. točka 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011 (članak 12. točka 2. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

49. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, ne obavi poslove prekograničnog prijevoza gotovog novca u eurima na jedan od načina propisan odredbama članaka 14. do 20. Uredbe (EU) br. 1214/2011.

(2) Novčanom kaznom od 5000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba u pravnoj osobi odnosno u kreditnoj instituciji, kreditnoj uniji, instituciji za platni promet ili instituciji za elektronički novac, predsjednik uprave, glavni izvršni direktor upravnog odbora, član javnog trgovačkog društva koji je statutom određen da vodi poslove društva ili komplementar.

(3) Novčanom kaznom od 5000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba – obrtnik, fizička osoba koja obavlja drugu samostalnu djelatnost, fizička osoba – građanin (iznajmljivač) i fizička osoba – nositelj ili član obiteljskog poljoprivrednoga gospodarstva ako:

1. kao poslovni subjekt, gotov novac eura iz predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica pusti u optjecaj odnosno koristi kao zakonsko sredstvo plaćanja prije dana uvođenja eura (članak 24. stavak 2.)

2. izrađuje nepropisnu reprodukciju, a ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da obustavi jednu ili više nepropisnih aktivnosti odnosno ako po nalogu Hrvatske narodne banke ne preda nepropisnu reprodukciju koju posjeduje (članak 37. stavak 8.)

3. se izravno ili neizravno upustila u nepropisnu aktivnost, uključujući u elektroničkom obliku na internetskim stranicama s odgovarajućim nacionalnim URL domenama, preko žičanih ili bežičnih sredstava komunikacije, ili bilo kojim drugim sredstvom koje javnosti omogućuje pristup nepropisnoj reprodukciji na bilo kojem individualno odabranom mjestu i u bilo kojem individualno odabranom vremenu, i ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da prestane sudjelovati u nepropisnoj aktivnosti (članak 37. stavak 9.)

4. bez odobrenja Hrvatske narodne banke i protivno članku 2. Odluke ESB/2013/10 reproducira euronovčanice stvaranjem materijalne ili nematerijalne slike koja se koristi cijelom euronovčanicom ili njezinim dijelom ili dijelovima njezinih pojedinih elemenata dizajna, kao što su, među ostalim, boja, dimenzije te upotreba slova ili simbola čija slika može sličiti originalnoj euronovčanici ili odavati opći dojam originalne euronovčanice, bez obzira na: veličinu slike, ili materijal ili tehniku korištenu pri izradi, ili jesu li elementi dizajna euronovčanice, poput slova ili simbola, mijenjani ili sadržavaju dodatke (članak 2. Odluke ESB/2013/10)

5. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže prema potrošačima (članak 42. stavak 1.)

6. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže cijenu robe i usluge na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način u euru i kuni (članak 44. stavak 1.)

7. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona ne istakne fiksni tečaj konverzije ili ne istakne fiksni tečaj konverzije na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način (članak 44. stavak 3.)

8. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju računa potrošaču dvojno ne iskaže ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 51. stavak 1.)

9. kao poslodavac, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže ukupan iznos isplaćen radniku na račun na ispravi o isplati plaće, naknadi plaće, otpremnine i drugih materijalnih prava koji se radniku isplaćuje na temelju kolektivnog ugovora, pravilnika o radu i ugovora o radu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 52. stavak 1.)

10. kao naručitelj, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže ukupan iznos koji će biti isplaćen izvršitelju temeljem ugovora o djelu te autorskopravnog ugovora uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 52. stavak 3.).

(4) Za prekršaje iz ovoga članka inspektor i druge službene osobe koje su posebnim zakonom ovlaštene na izricanje kazne na licu mjesta mogu pravnoj osobi, fizičkoj osobi – obrtniku, fizičkoj osobi koja obavlja drugu samostalnu djelatnost, fizičkoj osobi – građaninu (iznajmljivaču), fizičkoj osobi – nositelju ili članu obiteljskog poljoprivrednoga gospodarstva izreći novčanu kaznu na mjestu počinjenja prekršaja u iznosu od 4000,00 kuna, a odgovornoj osobi u pravnoj osobi u iznosu od 1000,00 kuna, osim u slučaju ponovljenog prekršaja.

(5) Novčanom kaznom od 5000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se fizička osoba ako:

1. gotov novac eura iz predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica pusti u optjecaj odnosno koristi kao zakonsko sredstvo plaćanja prije dana uvođenja eura (članak 24. stavak 2.)

2. ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke o obustavi korištenja ili ako ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke za predaju izrađevine (članak 36. stavak 6.)

3. izrađuje nepropisnu reprodukciju, a ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da obustavi jednu ili više nepropisnih aktivnosti odnosno ako po nalogu Hrvatske narodne banke ne preda nepropisnu reprodukciju koju posjeduje (članak 37. stavak 8.)

4. se izravno ili neizravno upustila u nepropisnu aktivnost, uključujući u elektroničkom obliku na internetskim stranicama s odgovarajućim nacionalnim URL domenama, preko žičanih ili bežičnih sredstava komunikacije, ili bilo kojim drugim sredstvom koje javnosti omogućuje pristup nepropisnoj reprodukciji na bilo kojem individualno odabranom mjestu i u bilo kojem individualno odabranom vremenu, i ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da prestane sudjelovati u nepropisnoj aktivnosti (članak 37. stavak 9.)

5. bez odobrenja Hrvatske narodne banke i protivno članku 2. Odluke ESB/2013/10 reproducira novčanice eura stvaranjem materijalne ili nematerijalne slike koja se koristi cijelom novčanicom eura ili njezinim dijelom ili dijelovima njezinih pojedinih elemenata dizajna, kao što su, među ostalim, boja, dimenzije te upotreba slova ili simbola čija slika može sličiti originalnoj novčanici eura ili odavati opći dojam originalne novčanice eura, bez obzira na: veličinu slike, ili materijal ili tehniku korištenu pri izradi, ili jesu li elementi dizajna novčanice eura, poput slova ili simbola, mijenjani ili sadržavaju dodatke (članak 2. Odluke ESB/2013/10).

Prekršajne odredbe u eurima

Članak 88.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 2650,00 do 13.270,00 eura kaznit će se za prekršaj pravna osoba ako:

1. kao poslovni subjekt, kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, pružatelj financijske usluge, tijelo javne vlasti, Hrvatska narodna banka, Hrvatska banka za obnovu i razvitak, Financijska agencija, HP – Hrvatska pošta d. d., Središnje klirinško depozitarno društvo d.d., Državni zavod za statistiku i drugi, nakon dana uvođenja eura preračunava novčane iznose odnosno cijene i novčane iskaze vrijednosti primjenom bilo kojeg drugog tečaja osim fiksnog tečaja konverzije i/ili suprotno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz članaka 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1103/97 i članka 14. ovoga Zakona ili ako je primjenjivo suprotno članku 15. ovoga Zakona (članak 14. stavak 5.)

2. kao banka, ne sklopi s Hrvatskom narodnom bankom ugovor o predopskrbi (članak 20. stavak 1.)

3. kao banka, obavi posrednu predopskrbu poslovnog subjekta, tijela javne vlasti, stambene štedionice, kreditne unije, institucije za platni promet, institucije za elektronički novac, drugog vjerovnika sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelja financijske usluge gotovim novcem eura koji je prethodno primila na temelju ugovora iz članka 20. stavka 1. ovoga Zakona, a da nije s tim osobama prethodno sklopila ugovor o posrednoj predopskrbi ili ako posrednu predopskrbu obavi prije rokova koji su utvrđeni u članku 19. stavku 1. ovoga Zakona (članak 21. stavak 1.)

4. kao banka, za obavljenu posrednu predopskrbu iz članka 21. stavka 1. ovoga Zakona ili pojednostavljenu posrednu predopskrbu ili opskrbu početnim paketima eurokovanica iz članka 21. stavka 2. ovoga Zakona naplati naknadu za obradu i isplatu gotovog novca eura (članak 21. stavak 3.)

5. kao banka, obavlja pojednostavljenu posrednu predopskrbu mikroposlovnog subjekta gotovim novcem eura u iznosu većem od 10.000,00 eura ili ako obavlja pojednostavljenju posrednu predopskrbu mikroposlovnog subjekta ranije od pet dana prije dana uvođenja eura ili ako obavi pojednostavljenu posrednu predopskrbu mikroposlovnog subjekta bez prethodno potpisane izjave o pojednostavljenoj posrednoj predopskrbi (članak 22. stavak 1.)

6. kao banka, obavlja opskrbu početnim paketima eurokovanica za potrošače i poslovne subjekte, tijela javne vlasti, stambenu štedionicu, kreditnu uniju, instituciju za platni promet, instituciju za elektronički novac, drugog vjerovnika sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelja financijskih usluga, ranije od mjesec dana prije dana uvođenja eura ili ako ne obavlja opskrbu početnim paketima eurokovanica za sve potrošače bez iznimke (članak 23. stavci 1. i 2.)

7. kao banka, tijelo javne vlasti, stambena štedionica, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, pružatelj financijske usluge, poslovni subjekt, gotov novac eura iz predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica pusti u optjecaj odnosno koristi kao zakonsko sredstvo plaćanja prije dana uvođenja eura (članak 24. stavak 2.)

8. kao banka te Financijska agencija i HP – Hrvatska pošta d. d., u vezi s člankom 27. ovoga Zakona, tijekom 12 mjeseci od dana uvođenja eura za potrošače ne zamjenjuje gotov novac kune za gotov novac eura ili ako ne zamjenjuje gotov novac kune za gotov novac eura za potrošače uz primjenu fiksnog tečaja konverzije odnosno ako pri zamjeni gotovog novca kune u gotov novac eura ne postupi u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 25. stavak 1.)

9. kao banka te Financijska agencija i HP – Hrvatska pošta d. d., u vezi s člankom 27. ovoga Zakona tijekom 12 mjeseci od dana uvođenja eura ne zamjenjuje do 100 novčanica kuna i do 100 kovanica kuna po jednoj transakciji, bez naknade sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 25. stavak 2.)

10. kao banka te Financijska agencija i HP – Hrvatska pošta d. d., u vezi s člankom 27. ovoga Zakona informaciju o uvjetima zamjene gotovog novca kune za gotov novac eura iz članka 25. stavaka 2. i 3. ovoga Zakona ne istakne jasno i čitljivo na vidljivom i lako uočljivom mjestu u poslovnici i na svojoj internetskoj stranici ili ako kao banka informaciju iz članka 25. stavka 4. ovoga Zakona ne istakne jasno i čitljivo na vidljivom i lako uočljivom mjestu u poslovnici i na svojoj internetskoj stranici (članak 25. stavak 5.)

11. kao banka, na zahtjev klijenta banke koji kod nje ima otvoren transakcijski račun, tijekom razdoblja od 12 mjeseci nakon dana uvođenja eura ne pruži uslugu zamjene gotovog novca kune u euro uz istodobnu uslugu pologa na račun u euru odnosno uslugu zamjene gotovog novca kune izvršene kod istodobnog pologa na račun u euru ne provede bez naknade uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona (članak 26. stavci 1. i 2.)

12. kao Financijska agencija i HP – Hrvatska pošta d. d., obveznu najavu zamjene gotovog novca kune za gotov novac eura ne istakne jasno i čitljivo, na vidljivom i lako uočljivom mjestu u poslovnici ili na svojoj internetskoj stranici (članak 27. stavak 1.)

13. kao banka, nakon dana uvođenja eura redistribuira gotov novac kune (članak 31. stavak 2.)

14. kao banka, ne izvijesti Hrvatsku narodnu banku o tijeku predopskrbe i posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica eura, na način i u rokovima uređenim podzakonskim propisom Hrvatske narodne banke iz članka 38. ovoga Zakona i ugovorom o predopskrbi ili kao banka, društvo za prijevoz gotovog novca, poslovni subjekt koji pruža usluge podizanja gotovog novca na uređajima za isplatu, Financijska agencija i HP-Hrvatska pošta d. d. ne dostavi Hrvatskoj narodnoj banci izvješće s podacima poslovanja s gotovim novcem eura na način i u rokovima uređenim podzakonskim propisom Hrvatske narodne banke iz članka 38. ovoga Zakona (članak 34. stavci 1. i 2.)

15. ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke o obustavi korištenja ili ako ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke za predaju izrađevine (članak 36. stavak 6.)

16. izrađuje nepropisnu reprodukciju, a ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da obustavi jednu ili više nepropisnih aktivnosti odnosno ako po nalogu Hrvatske narodne banke ne preda nepropisnu reprodukciju koju posjeduje (članak 37. stavak 8.)

17. se izravno ili neizravno upustila u nepropisnu aktivnost, uključujući u elektroničkom obliku na internetskim stranicama s odgovarajućim nacionalnim URL domenama, preko žičanih ili bežičnih sredstava komunikacije, ili bilo kojim drugim sredstvom koje javnosti omogućuje pristup nepropisnoj reprodukciji na bilo kojem individualno odabranom mjestu i u bilo kojem individualno odabranom vremenu i ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da prestane sudjelovati u nepropisnoj aktivnosti (članak 37. stavak 9.)

18. kao banka ne prilagodi apoensku strukturu za isplatu euronovčanica na bankomatima ili na drugi način postupi protivno propisu donesenom na temelju članka 38. stavka 1. ovoga Zakona

19. kao banka, Financijska agencija i HP- Hrvatska pošta d. d., u vezi s člankom 27. ovoga Zakona prilikom zamjene oštećenoga gotovog novca kune u gotov novac eura i postupanja sa sumnjivim novcem kune ne primjeni postupke i metode zamjene gotovog novca kune i ne postupi s gotovim novcem kune nakon uvođenja eura na način uređen podzakonskim propisom donesenim na temelju članka 38. stavka 2. ovoga Zakona

20. bez odobrenja Hrvatske narodne banke i protivno članku 2. Odluke ESB/2013/10 reproducira euronovčanice stvaranjem materijalne ili nematerijalne slike koja se koristi cijelom euronovčanicom ili njezinim dijelom ili dijelovima njezinih pojedinih elemenata dizajna, kao što su, među ostalim, boja, dimenzije te upotreba slova ili simbola čija slika može sličiti originalnoj novčanici eura ili odavati opći dojam originalne novčanice eura, bez obzira na: veličinu slike, ili materijal ili tehniku korištenu pri izradi, ili jesu li elementi dizajna novčanice eura, poput slova ili simbola, mijenjani ili sadržavaju dodatke (članak 2. Odluke ESB/2013/10)

21. kao primatelj plaćanja, tijekom razdoblja dvojnog optjecaja utvrđenog člankom 39. ovoga Zakona u trenutku plaćanja ne prihvati do 50 kovanica kune ili ne prihvati odgovarajući broj novčanica kune u jednoj transakciji, uvažavajući propise kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma koji se odnose na ograničenje naplate ili plaćanja u gotovini (članak 40. stavak 3.)

22. kao ovlašteni mjenjač, u razdoblju dvojnog optjecaja primi gotov novac kune pri prodaji stranoga gotovog novca (članak 41. stavak 3.)

23. kao poslovni subjekt, kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, Hrvatska banka za obnovu i razvitak i pružatelj financijskih usluga, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže prema potrošačima (članak 42. stavak 1.)

24. kao tijelo javne vlasti, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže u skladu s člancima 44. do 51. ovoga Zakona (članak 42. stavak 3.)

25. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona ne iskaže cijenu robe i usluge na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način u euru i kuni (članak 44. stavak 1.)

26. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona ne istakne fiksni tečaj konverzije ili ne istakne fiksni tečaj konverzije na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način (članak 44. stavak 3.)

27. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže bitne informacije iz članka 46. stavka 2. ovoga Zakona za potrošače koji su korisnici njegovih usluga (članak 46. stavak 1.)

28. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže tarifu naknada i fiksni tečaj konverzije u poslovnim prostorijama i na internetskoj stranici na jasan, čitljiv i lako uočljiv način (članak 46. stavak 3.)

29. kao pružatelj financijskih usluga, kreditna institucija koja pruža financijske usluge, distributer osiguranja i osobe koje su uključene u distribuciju financijskih instrumenata u smislu posebnih propisa, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže bitne informacije potrošačima koji su korisnici njihovih usluga (članak 47. stavak 1.)

30. kao pružatelj financijskih usluga, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže tarifu naknada odnosno cjenik svojih usluga i fiksni tečaj konverzije u poslovnim prostorijama i na internetskoj stranici na jasan, čitljiv i lako uočljiv način (članak 47. stavak 12.)

31. kao poslovni subjekt i Hrvatska banka za obnovu i razvitak, u razdoblju u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju računa potrošaču dvojno ne iskaže ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 51. stavak 1.)

32. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelj financijskih usluga, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju fiskaliziranog računa potrošaču dvojno ne iskaže ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 51. stavak 2.)

33. kao tijelo javne vlasti, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju računa potrošaču dvojno ne iskaže ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 51. stavak 4.)

34. kao poslodavac, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže ukupan iznos isplaćen radniku na račun na ispravi o isplati plaće, naknadi plaće, otpremnine i drugih materijalnih prava koji se radniku isplaćuju na temelju kolektivnog ugovora, pravilnika o radu i ugovora o radu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 52. stavak 1.)

35. kao naručitelj, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže ukupan iznos koji će biti isplaćen izvršitelju temeljem ugovora o djelu te autorskopravnog ugovora uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 52. stavak 3.)

36. kao javni bilježnik, sud ili drugo tijelo javne vlasti, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže novčane iskaze vrijednosti u rješenju u ovrsi koje donosi uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 53.)

37. kao Hrvatska banka za obnovi i razvitak, kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelj financijskih usluga, ne preračuna iznose na depozitnim, štednim i transakcijskim računima, drugim računima za plaćanje, platnim instrumentima i na ostalim evidencijama u kuni u iznose u euru ili ih ne preračuna bez naknade uz primjenu fiksnog tečaja konverzije u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 55. stavak 1.)

38. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelj financijskih usluga, na depozitnim, štednim i transakcijskim računima i drugim računima za plaćanje izmijeni jedinstveni broja računa (članak 55. stavak 1.)

39. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet i institucija za elektronički novac, ne omogući imatelju računa da u roku od 60 dana od dana uvođenja eura bez naknade zatvori jedan ili više računa i prenese sredstva evidentirana na tim računima na račun po njegovu izboru u istoj instituciji (članak 55. stavak 4.)

40. kao pružatelji platnih usluga, od dana uvođenja eura izvršava platne transakcije u kuni (članak 56. stavak 1.)

41. kao banka ili drugi pružatelj platnih usluga, tijekom šest mjeseci nakon dana uvođenja eura nalog za plaćanje (uplatnica) na kojem je iznos plaćanja naveden u kuni i koji je primatelj plaćanja pripremio, tiskao i unaprijed dostavio platitelju, a koji je platitelj podnio na izvršenje banci ili drugom pružatelju platnih usluga, ne izvrši u euru u iznosu koji odgovara iznosu kuna navedenom na nalogu za plaćanje uz primjenu fiksnog tečaja konverzije u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 56. stavci 2., 3. i 5.)

42. kao banka ili drugi pružatelj platnih usluga koji zaprima nalog za plaćanje, tijekom šest mjeseci od dana uvođenja eura, ne omogući tehničke pretpostavke, uključujući korištenje 2D bar koda za izvršenje naloga za plaćanje (uplatnica) na kojem je iznos plaćanja naveden u kuni i koji je primatelj plaćanja pripremio, tiskao i unaprijed dostavio platitelju, a koji je platitelj podnio na izvršenje banci ili drugom pružatelju platnih usluga koji zaprima nalog za plaćanje u euru u iznosu koji odgovara iznosu kuna navedenom na nalogu za plaćanje uz primjenu fiksnog tečaja konverzije u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 56. stavci 3., 4. i 5.)

43. kao pružatelj platnih usluga, nalog za plaćanje u kuni koji je zaprimljen prije dana uvođenja eura, a koji se treba izvršiti nakon dana uvođenja eura, ne izvrši u euru, u iznosu koji odgovara iznosu kuna navedenom na nalogu za plaćanje uz primjenu fiksnog tečaja konverzije u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 56. stavak 6.)

44. kao pružatelj platnih usluga, unaprijed ne obavijesti svoje korisnike platnih usluga o tome da neće biti osiguran pristup drugim pružateljima platnih usluga iz članka 56. stavka 8. ovoga Zakona (članak 56. stavak 9.)

45. kao kreditna institucija, kreditna unija i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, u ugovoru u kojemu je ugovorena promjenjiva kamatna stopa, parametar uz koji je ugovorena promjenjiva kamatna stopa nakon dana uvođenja eura promijeni u odnosu na parametar kakav je bio ugovoren prije dana uvođenja eura, osim u slučajevima iz članka 59. stavaka 2., 3. i 4. ovoga Zakona (članak 59. stavak 1.)

46. kao kreditna institucija, kreditna unija i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, u ugovoru s promjenjivom kamatnom stopom kod kojeg je za izračun promjenjive kamatne stope kao ugovoreni parametar korišten NRS za kunu, nakon dana uvođenja eura kao parametar za izračun promjenjive kamatne stope umjesto NRS-a za kunu ne koristi NRS za euro odgovarajućeg obuhvata i ročnosti (članak 59. stavak 2.)

47. kao kreditna institucija, kreditna unija i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, u ugovoru s promjenjivom kamatnom stopom kod kojeg je za izračun promjenjive kamatne stope kao ugovoreni parametar korišten prinos na trezorske zapise ministarstva nadležnog za financije u kuni, nakon dana uvođenja eura kao parametar za izračun promjenjive kamatne stope ne koristi prinos na trezorski zapis ministarstva nadležnog za financije u euru (članak 59. stavak 3.)

48. kao kreditna institucija, kreditna unija i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, u ugovoru s promjenjivom kamatnom stopom kod kojeg je za izračun promjenjive kamatne stope kao ugovoreni parametar korištena prosječna kamatna stopa na depozite građana u kuni, nakon dana uvođenja eura kao parametar za izračun promjenjive kamatne stope ne koristi prosječnu kamatnu stopu na depozite građana u euru (članak 59. stavak 4.)

49. kao vjerovnik, za ugovor o kreditu i ugovor o leasingu koji je sklopljen s potrošačem u kojem se kao parametar za izračun promjenjive kamatne stope primjenjuje NRS za euro ili kunu ne primijeni izračunatu kamatnu stopu pri prvom redovitom obračunu kamate počevši od dana uvođenja eura na način da kamatnu stopu izračuna kao zbroj posljednje primijenjene fiksne marže i vrijednosti privremenog NRS-a iz članka 60. stavka 1. ovoga Zakona za posljednje referentno razdoblje odgovarajućeg obuhvata i ročnosti, uz prilagodbu opisanu u članku 60. stavcima 5. i 6. ovoga Zakona (članak 60. stavak 4.)

50. kao vjerovnik, kad je vrijednost NRS-a koji se primjenjuje po kreditu ili leasingu veća od vrijednosti privremenog NRS-a iz članka 60. stavka 1. ovoga Zakona za odgovarajući obuhvat i ročnost, ne smanji kamatnu stopu za iznos razlike između te dvije vrijednosti (članak 60. stavak 5.)

51. kao vjerovnik, kad je za posljednje referentno razdoblje vrijednost NRS-a koji se primjenjuje po kreditu ili leasingu manja od vrijednosti privremenog NRS-a iz članka 60. stavka 1. ovoga Zakona za odgovarajući obuhvat i ročnost, promijeni kamatnu stopu (članak 60. stavak 6.)

52. kao vjerovnik, prije prve objave NRS-a za euro na temelju članka 60. stavka 2. ovoga Zakona ne koristi za sve redovne promjene kamatne stope vrijednost privremenog NRS-a iz članka 60. stavka 1. ovoga Zakona odgovarajućeg obuhvata i ročnosti za posljednje referentno razdoblje (članak 60. stavak 7.)

53. kao vjerovnik, nakon prve objave NRS-a za euro na temelju članka 60. stavka 2. ovoga Zakona ne koristi za sve redovne promjene kamatne stope posljednju objavljenu vrijednost NRS-a za euro na temelju članka 60. stavka 2. ovoga Zakona odgovarajućeg obuhvata i ročnosti (članak 60. stavak 8.)

54. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, ne obavijesti klijenta putem minimalno jednog kanala komunikacije, pisanim ili elektroničkim putem, o svim bitnim elementima preračunavanja (članak 61. stavak 1.)

55. kao kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, ne pošalje klijentu općenitu obavijest o bitnim elementima preračunavanja koja ima sadržaj propisan podzakonskim propisom iz članka 61. stavka 5. ovoga Zakona ili ako obavijest o bitnim elementima preračunavanja ne sadržava najavu predstojećeg preračunavanja, uključujući, ako je primjenjivo, informaciju o mogućnosti zatvaranja računa u skladu s člankom 55. stavkom 4. ovoga Zakona ili ako tu obavijest ne pošalje najkasnije tri mjeseca prije dana uvođenja eura (članak 61. stavak 2.)

56. kao kreditna institucija, kreditna unija i drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, na ugovoreni način ne pošalje individualnu obavijest potrošaču koji je korisnik kredita u kuni ili euru ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope, isključujući fizičke osobe kada djeluju kao suvlasnici stambenih zgrada ili individualnu obavijest potrošaču koji je korisnik kredita u kuni ili euru ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ne pošalje najkasnije dva tjedna prije dana uvođenja eura, ili ako individualna obavijest korisniku kredita u kuni ili euru ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ne sadrži informacije o preračunavanju, parametru, marži i visini kamatne stope, uključujući, ako je primjenjivo, otplatni plan u euru ili ako na ugovoreni način ne pošalje individualnu obavijest potrošaču koji je vlasnik ugovora o depozitu u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope, ili ako individualnu obavijest potrošaču koji je vlasnik ugovora o depozitu u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ne pošalje najkasnije dva tjedna prije dana uvođenja eura ili ako individualna obavijest potrošaču koji je vlasnik ugovora o depozitu u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ne sadrži informacije o preračunavanju, parametru i visini kamatne stope (članak 61. stavak 3. točka 1.)

57. kao kreditna institucija, kreditna unija ili drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje, ne pošalje individualnu obavijest klijentu koji nije potrošač iz članka 61. stavka 3. točke 2. ovoga Zakona ili ako individualnu obavijest klijentu koji nije potrošač iz članka 61. stavka 3. točke 2. ovoga Zakona ne pošalje najkasnije dva tjedna nakon uvođenja eura, ili ako individualna obavijest klijentu koji nije potrošač iz članka 61. stavka 3. točke 2. ovoga Zakona, a koji je korisnik kredita u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu promjenjive kamatne stope uz parametar koji prestaje ili se mijenja zbog uvođenja eura, ne sadrži informaciju o preračunavanju, parametru, marži i visini kamatne stope, uključujući, ako je primjenjivo, novi otplatni plan ili ako individualna obavijest klijentu koji nije potrošač iz članka 61. stavka 3. točke 2. ovoga Zakona, a koji je vlasnik oročenog depozita u kuni uz primjenu fiksne ili promjenjive kamatne stope ili uz valutnu klauzulu u euru uz primjenu promjenjive kamatne stope uz parametar koji prestaje ili se mijenja zbog uvođenja eura, ne sadrži informacije o preračunavanju, parametru i visini kamatne stope (članak 61. stavak 3. točka 2.)

58. kao pružatelj financijskih usluga i kreditna institucija koja je pružatelj financijskih usluga, članove odnosno klijente ne obavijesti o svim bitnim elementima preračunavanja (članak 63. stavak 1.)

59. kao pružatelj financijskih usluga i kreditna institucija koja je pružatelj financijskih usluga, članove odnosno klijente ne informira o predstojećem preračunavanju najkasnije tri mjeseca prije dana uvođenja eura putem općenite obavijesti (članak 63. stavak 2. točka 1.)

60. kao pružatelj financijskih usluga i kreditna institucija koja je pružatelj financijskih usluga, članove odnosno klijente ne obavijesti putem individualne obavijesti o provedbi preračunavanja najkasnije 30 dana nakon uvođenja eura (članak 63. stavak 2. točka 2.)

61. kao tržišni operater odnosno upravitelj multilateralne trgovinske platforme, ne preračuna tržišnu vrijednost dionica koje su uvrštene ili kojima se trguje na mjestima trgovanja iz kune u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona ili kao trgovačko društvo ne primjeni opća pravila preračunavanja temeljnog kapitala te nominalne vrijednosti nematerijaliziranih vlasničkih vrijednosnih papira i drugih iskaza sudjelovanja u temeljnom kapitalu ili ako ne provede odgovarajući upis (članak 65. stavci 1. do 6., 9. i 13.)

62. kao poslodavac, nakon dana uvođenja eura visinu plaće i druge naknade utvrđene u ugovorima o radu i drugim aktima u kuni ne preračuna u euro uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 67.)

63. kao poslovni subjekt, kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelj financijskih usluga, nakon dana uvođenja eura poslovni događaj ne evidentira u poslovnim knjigama u euru, a po potrebi i u drugoj stranoj valuti (članak 70. stavak 1.)

64. kao poslovni subjekt, kreditna institucija, kreditna unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, drugi vjerovnik sukladno propisu kojim se uređuje potrošačko kreditiranje i pružatelj financijskih usluga, stanja iz poslovnih knjiga prenesena iz prethodne godine u kuni na dan uvođenja eura ne preračuna u eure uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 70. stavak 2.)

65. kao obveznik propisa kojim se uređuje proračun i obveznik propisa kojim se uređuje financijsko poslovanje i računovodstvo neprofitnih organizacija, izvještaje i izvješća koji se odnose na razdoblje koje završava prije dana uvođenja eura ne sastavi i objavi na način da se vrijednosti u izvještajima i izvješćima iskazuju u kuni (članak 71. stavak 1.)

66. kao obveznik propisa kojim se uređuje proračun i obveznik propisa kojim se uređuje financijsko poslovanje i računovodstvo neprofitnih organizacija, izvještaje i izvješća koji se odnose na razdoblje nakon dana uvođenja eura ne sastavi i objavi na način da su vrijednosti iskazane u euru (članak 71. stavak 2.)

67. kao obveznik primjene propisa kojim se uređuje računovodstvo poduzetnika, čija je poslovna godina jednaka kalendarskoj godini, nije pripremio financijske izvještaje za godinu koje je prethodila danu uvođenja eura, navodeći podatke u kuni (članak 72. stavak 1.)

68. kao obveznik primjene propisa kojim se uređuje računovodstvo poduzetnika, čija je poslovna godina različita od kalendarske godine, a čiji posljednji dan financijske godine nastupa nakon dana uvođenja eura, nije naveo podatke za prethodnu poslovnu godinu u financijskim izvještajima u euru (članak 72. stavak 2.)

69. kao porezni obveznik, ne podnese prijavu poreza i drugih javnih davanja, sukladno posebnom propisu koji uređuje porezni postupak, za obračunska razdoblja koja završavaju prije dana uvođenja eura u kuni (članak 73. stavak 1.)

70. kao obveznik poreza na dobit za porezno razdoblje koje započinje prije dana uvođenja eura, a završava nakon dana uvođenja eura, ne podnese prijavu poreza na dobit za to porezno razdoblje te sve druge obrasce i izvješća, koji se u skladu s posebnim propisima o oporezivanju dobiti i drugim posebnim propisima podnose uz Prijavu poreza na dobit ili za iste obveza podnošenja Poreznoj upravi dospijeva s krajnjim rokom propisanim za podnošenje Prijave poreza na dobit, u euru (članak 73. stavak 2.)

71. kao porezni obveznik, ne podnese obrazac JOPPD – Izvješće o primicima, porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja u kuni za izvješća prije dana uvođenja eura odnosno u euru za izvješća nakon dana uvođenja eura (članak 73. stavak 3.)

72. kao porezni obveznik, ne podnese ispravke poreznih prijava/obrazaca u valuti u kojoj su dostavljeni izvorno (članak 73. stavak 4.)

73. kao subjekt nadzora Hrvatske narodne banke, subjekt nadzora Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i subjekt nadzora Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti, ne postupi prema rješenju o nalaganju mjera (članak 83. stavak 3.)

74. kao subjekt nadzora Hrvatske narodne banke, subjekt nadzora Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i subjekt nadzora Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti ne dostavi na zahtjev Hrvatske narodne banke Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti izvješća i informacije o svim pitanjima važnim za provođenje nadzora nad primjenom ovoga Zakona (članak 85. stavak 1.)

75. kao subjekt nadzora Hrvatske narodne banke, ne imenuje osobu kojoj će povjeriti postupanje vezano uz primjenu ovoga Zakona (članak 85. stavak 2.)

76. kao pružatelj usluge eksternalizacije ili osoba na koju je izdvojen poslovni proces u skladu s posebnim propisima, ne omogući nadležnom nadzornom tijelu nadzor dijela poslovanja koji se odnosi na postupanje u skladu s ovim Zakonom u prostorijama pružatelja usluge eksternalizacije ili osobe na koju je subjekt nadzora izdvojio poslovni proces ili ako na zahtjev nadležnog nadzornog tijela ne dostavi izvješća i informacije o svim pitanjima važnim za provođenje nadzora nadležnog nadzornog tijela (članak 86. stavak 2.)

77. kao imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, obavlja prekogranični prijevoz gotovine u eurima u razdoblju od 22:01 do 05:59 sati (članak 1.(h), članak 3. točka 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

78. kao imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, vozilo u prekograničnom prijevozu gotovine u eurima cestom ne vrati u svoju državu članicu podrijetla istoga dana (točka 10. uvodnog dijela Uredbe (EU) br. 1214/2011, članak 3. točka 2. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

79. kao imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, ugovori i/ili prevozi više od 20 % gotovine koja nije u eurima u odnosu na ukupnu vrijednost gotovine koja se prevozi u istom vozilu (članak 1.(b) Uredbe (EU) br. 1214/2011)

80. kao poslovni subjekt, obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovine u eurima bez propisane dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca (članak 4. točka 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

81. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovine u eurima s osobljem koje nema propisane uvjete (članak 5. točke 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

82. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, za prekogranični prijevoz gotovog novca obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovine u eurima s vozilom koje nije opremljeno globalnim navigacijskim sustavom (GPS) (članak 7. točka 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

83. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, za prekogranični prijevoz gotovog novca obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovine u eurima s vozilom koje nije opremljeno odgovarajućim komunikacijskim sredstvima (članak 7. točka 2. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

84. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, za prekogranični prijevoz gotovog novca obavlja poslove prekograničnog prijevoza gotovine u eurima s vozilom koje nije opremljeno odgovarajućim uređajima za registraciju vremena i mjesta svih isporuka preuzimanja gotovine u eurima (članak 7. točka 3. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

85. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, za prekogranični prijevoz gotovog novca koristi IBNS sustave koji ne ispunjavaju propisane tehničke uvjete (članak 1.(p), članak 7. točka 4. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

86. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, za prekogranični prijevoz gotovog novca ne ukloni neutralizirane novčanice i ne postupi sukladno odredbi članka 10. Uredbe (EU) br. 1214/2011

87. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, za prekogranični prijevoz gotovog novca ne obavijesti tijelo koje je izdalo dozvolu za prekogranični prijevoz gotovog novca o prekograničnoj aktivnosti ili ga ne obavijesti u propisanom roku od najmanje dva mjeseca prije započinjanja aktivnosti (članak 12. točka 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

88. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, ne dostavi tijelu koje je izdalo dozvolu za prekogranični prijevoz gotovog novca informacije propisane u članku 12. točki 1. Uredbe (EU) br. 1214/2011 (članak 12. točka 2. Uredbe (EU) br. 1214/2011)

89. kao ugovorni imatelj dozvole za prekogranični prijevoz gotovog novca, ne obavi poslove prekograničnog prijevoza gotovine u eurima na jedan od načina propisan odredbama članaka 14. do 20. Uredbe (EU) br. 1214/2011.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 6000,00 do 65.000,00 eura kaznit će se za prekršaj pravna osoba ako:

1. kao institucija iz prvog podstavka članka 6. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1338/2001, isključujući one iz njegove treće alineje, ne provjerava autentičnost i prikladnost eurokovanica na način propisan člankom 3. Uredbe (EU) br. 1210/2010 ili ako se koristi uređaj za obradu kovanica koji nije prošao test otkrivanja krivotvorina iz članka 5. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1210/2010 ili koji je u trenutku kupnje nije bio uvršten na popis na internetskoj stranici iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1210/2010 ili postupi protivno obvezi iz članaka 3. do 6. Odluke ESB/2010/14

2. kao institucija iz prvog podstavka članka 6. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1338/2001, isključujući one iz njegove treće alineje, ne provede mjere za otklanjanje nepravilnosti odnosno nezakonitosti koje je naložila Hrvatska narodna banka (članak 37. stavci 5., 6. i 7.).

(3) Novčanom kaznom od 660,00 do 1990,00 eura kaznit će se za prekršaj iz stavaka 1. i 2. ovoga članka i odgovorna osoba u pravnoj osobi odnosno u kreditnoj instituciji, kreditnoj uniji, instituciji za platni promet ili instituciji za elektronički novac, predsjednik uprave, glavni izvršni direktor upravnog odbora, član javnog trgovačkog društva koji je statutom određen da vodi poslove društva ili komplementar.

(4) Novčanom kaznom od 660,00 do 1320,00 eura kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i fizička osoba – obrtnik, fizička osoba koja obavlja drugu samostalnu djelatnost, fizička osoba – građanin (iznajmljivač) i fizička osoba – nositelj ili član obiteljskog poljoprivrednoga gospodarstva ako:

1. kao poslovni subjekt, nakon dana uvođenja eura preračunava novčane iznose odnosno cijene i novčane iskaze vrijednosti primjenom bilo kojeg drugog tečaja osim fiksnog tečaja konverzije i/ili suprotno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz članaka 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1103/97 i članka 14. ovoga Zakona ili ako je primjenjivo suprotno članku 15. ovoga Zakona (članak 14. stavak 5.)

2. kao poslovni subjekt gotov novac eura iz predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica pusti u optjecaj odnosno koristi kao zakonsko sredstvo plaćanja prije dana uvođenja eura (članak 24. stavak 2.)

3. ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke o obustavi korištenja ili ako ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke za predaju izrađevine (članak 36. stavak 6.)

4. izrađuje nepropisnu reprodukciju, a ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da obustavi jednu ili više nepropisnih aktivnosti odnosno ako po nalogu Hrvatske narodne banke ne preda nepropisnu reprodukciju koju posjeduje (članak 37. stavak 8.)

5. se izravno ili neizravno upustila u nepropisnu aktivnost, uključujući u elektroničkom obliku na internetskim stranicama s odgovarajućim nacionalnim URL domenama, preko žičanih ili bežičnih sredstava komunikacije ili bilo kojim drugim sredstvom koje javnosti omogućuje pristup nepropisnoj reprodukciji na bilo kojem individualno odabranom mjestu i u bilo kojem individualno odabranom vremenu i ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da prestane sudjelovati u nepropisnoj aktivnosti (članak 37. stavak 9.)

6. bez odobrenja Hrvatske narodne banke i protivno članku 2. Odluke ESB/2013/10 reproducira euronovčanice stvaranjem materijalne ili nematerijalne slike koja se koristi cijelom euronovčanicom ili njezinim dijelom ili dijelovima njezinih pojedinih elemenata dizajna, kao što su, među ostalim, boja, dimenzije te upotreba slova ili simbola čija slika može sličiti originalnoj euronovčanici ili odavati opći dojam originalne euronovčanice, bez obzira na: veličinu slike, ili materijal ili tehniku korištenu pri izradi, ili jesu li elementi dizajna euronovčanice, poput slova ili simbola, mijenjani ili sadržavaju dodatke (članak 2. Odluke ESB/2013/10)

7. kao primatelj plaćanja, tijekom razdoblja dvojnog optjecaja utvrđenog člankom 39. ovoga Zakona u trenutku plaćanja ne prihvati do 50 kovanica kune ili ne prihvati odgovarajući broj novčanica kune u jednoj transakciji, uvažavajući propise kojima se uređuje sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma koji se odnose na ograničenje naplate ili plaćanja u gotovini (članak 40. stavak 3.)

8. kao ovlašteni mjenjač, u razdoblju dvojnog optjecaja primi gotov novac kune pri prodaji stranoga gotovog novca (članak 41. stavak 3.)

9. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona dvojno ne iskaže prema potrošačima (članak 42. stavak 1.)

10. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona ne iskaže cijenu robe i usluge na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način u euru i kuni (članak 44. stavak 1.)

11. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona ne istakne fiksni tečaj konverzije ili nije istaknula fiksni tečaj konverzije na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način (članak 44. stavak 3.)

12. kao poslovni subjekt, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona pri ispostavljanju računa potrošaču dvojno ne iskaže ukupan iznos na računu uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 51. stavak 1.)

13. kao poslodavac, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona ne iskaže dvojno ukupan iznos isplaćen radniku na račun na ispravi o isplati plaće, naknadi plaće, otpremnine i drugih materijalnih prava koji se radniku isplaćuju na temelju kolektivnog ugovora, pravilnika o radu i ugovora o radu (članak 52. stavak 1.)

14. kao naručitelj, u razdoblju dvojnog iskazivanja iz članka 43. stavka 1. ovoga Zakona ne iskaže dvojno ukupan iznos koji će biti isplaćen izvršitelju temeljem ugovora o djelu te autorskopravnog ugovora uz prikaz fiksnog tečaja konverzije (članak 52. stavak 3.)

15. kao poslodavac, nakon dana uvođenja eura visinu plaće i druge naknade utvrđene u ugovorima o radu i drugim aktima u kuni ne preračuna u euro primjenom pravila za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 67.)

16. kao poslovni subjekt, nakon dana uvođenja eura poslovni događaji ne evidentira u poslovnim knjigama u euru (članak 70. stavak 1.)

17. kao poslovni subjekt, stanja iz poslovnih knjiga prenesena iz prethodne godine u kuni na dan uvođenja eura ne preračuna u eure uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i u skladu s pravilima za preračunavanje i zaokruživanje sukladno odredbama ovoga Zakona (članak 70. stavak 2.)

18. kao poslovni subjekt, izvještaje i izvješća čija obveza podnošenja proizlazi iz odredaba propisa kojima je uređen sustav proračuna i podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju njega te iz odredaba propisa kojima se uređuje financijsko poslovanje i računovodstvo neprofitnih organizacija i podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju njega, a koji se odnose na razdoblje koje završava prije dana uvođenja eura, ne sastavi i objavi na način da se vrijednosti u izvještajima i izvješćima iskazuju u kuni (članak 71. stavak 1.)

19. kao poslovni subjekt, izvještaje i izvješća čija obveza podnošenja proizlazi iz odredaba propisa kojima je uređen sustav proračuna i podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju njega te iz odredaba propisa kojima se uređuje financijsko poslovanje i računovodstvo neprofitnih organizacija i podzakonskih propisa koji su doneseni na temelju njega, a koji se odnose na razdoblje nakon dana uvođenja eura, ne sastavi i objavi na način da su vrijednosti iskazane u euru (članak 71. stavak 2.)

20. kao obveznik primjene propisa kojim se uređuje računovodstvo poduzetnika, čija je poslovna godina jednaka kalendarskoj godini, ne pripremi financijske izvještaje za razdoblje prije dana uvođenja eura, navodeći podatke u kuni (članak 72. stavak 1.)

21. kao obveznik primjene propisa kojim se uređuje računovodstvo poduzetnika, čija je poslovna godina različita od kalendarske godine, a čiji posljednji dan financijske godine nastupa nakon dana uvođenja eura, ne navede podatke za prethodnu poslovnu godinu u financijskim izvještajima u euru (članak 72. stavak 2.)

22. kao porezni obveznik, ne podnese prijavu poreza i drugih javnih davanja, sukladno posebnom propisu koji uređuje porezni postupak, za obračunska razdoblja koja završavaju prije dana uvođenja eura u kuni (članak 73. stavak 1.)

23. kao obveznik poreza na dobit za porezno razdoblje koje započinje prije dana uvođenja eura, a završava nakon dana uvođenja eura, ne podnese prijavu poreza na dobit za to porezno razdoblje te sve druge obrasce i izvješća, koji se u skladu s posebnim propisima o oporezivanju dobiti i drugim posebnim propisima podnose uz Prijavu poreza na dobit ili za iste obveza podnošenja Poreznoj upravi dospijeva s krajnjim rokom propisanim za podnošenje Prijave poreza na dobit, u euru (članak 73. stavak 2.)

24. kao porezni obveznik, ne podnese obrazac JOPPD – Izvješće o primicima, porezu na dohodak i prirezu te doprinosima za obvezna osiguranja u kuni za izvješća prije dana uvođenja eura odnosno u euru za izvješća nakon dana uvođenja eura (članak 73. stavak 3.)

25. kao porezni obveznik, ne podnese ispravke poreznih prijava/obrazaca u valuti u kojoj su dostavljeni izvorno (članak 73. stavak 4.).

(5) Za prekršaje iz ovoga članka inspektor i druge službene osobe koje su posebnim zakonom ovlaštene za izricanje kazne na licu mjesta mogu pravnoj osobi, fizičkoj osobi – obrtniku, fizičkoj osobi koja obavlja drugu samostalnu djelatnost, fizičkoj osobi – građaninu (iznajmljivaču), fizičkoj osobi – nositelju ili članu obiteljskog poljoprivrednoga gospodarstva izreći novčanu kaznu na mjestu počinjenja prekršaja u iznosu od 530,00 eura, a odgovornoj osobi u pravnoj osobi u iznosu od 130,00 eura, osim u slučaju ponovljenog prekršaja.

(6) Novčanom kaznom od 660,00 do 1320,00 eura kaznit će se fizička osoba ako:

1. gotov novac eura iz predopskrbe, posredne predopskrbe, pojednostavljene posredne predopskrbe te opskrbe početnim paketima eurokovanica pusti u optjecaj odnosno koristi kao zakonsko sredstvo plaćanja prije dana uvođenja eura (članak 24. stavak 2.)

2. ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke o obustavi korištenja ili ako ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke za predaju izrađevine (članak 36. stavak 6.)

3. izrađuje nepropisnu reprodukciju, a ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da obustavi jednu ili više nepropisnih aktivnosti odnosno ako po nalogu Hrvatske narodne banke ne preda nepropisnu reprodukciju koju posjeduje (članak 37. stavak 8.)

4. se izravno ili neizravno upustila u nepropisnu aktivnost, uključujući u elektroničkom obliku na internetskim stranicama s odgovarajućim nacionalnim URL domenama, preko žičanih ili bežičnih sredstava komunikacije, ili bilo kojim drugim sredstvom koje javnosti omogućuje pristup nepropisnoj reprodukciji na bilo kojem individualno odabranom mjestu i u bilo kojem individualno odabranom vremenu i ne postupi u skladu s nalogom Hrvatske narodne banke da prestane sudjelovati u nepropisnoj aktivnosti (članak 37. stavak 9.)

5. bez odobrenja Hrvatske narodne banke i protivno članku 2. Odluke ESB/2013/10 reproducira novčanice eura stvaranjem materijalne ili nematerijalne slike koja se koristi cijelom novčanicom eura ili njezinim dijelom ili dijelovima njezinih pojedinih elemenata dizajna, kao što su, među ostalim, boja, dimenzije te upotreba slova ili simbola čija slika može sličiti originalnoj novčanici eura ili odavati opći dojam originalne novčanice eura, bez obzira na: veličinu slike, ili materijal ili tehniku korištenu pri izradi, ili jesu li elementi dizajna novčanice eura, poput slova ili simbola, mijenjani ili sadržavaju dodatke (članak 2. Odluke ESB/2013/10).

Načelo oportuniteta

Članak 89.

(1) Tijela ovlaštena za nadzor iz članka 75. ovoga Zakona neće podnijeti optužni prijedlog odnosno izdati prekršajni nalog niti naplatiti kaznu na mjestu počinjenja prekršaja u slučajevima utvrđenog prekršaja prvi put ako:

– subjekt nadzora ili fizička osoba tijekom nadzora otkloni nepravilnosti i nedostatke odnosno posljedice tih nepravilnosti i nedostataka, utvrđenih u nadzoru, što će se utvrditi u zapisniku

– subjekt nadzora očitovanjem na zapisnik preuzme obvezu da u određenom roku otkloni nepravilnosti i nedostatke utvrđene u nadzoru.

(2) Radi ispunjenja obveze iz stavka 1. podstavka 2. ovoga članka tijelo ovlašteno za nadzor iz članka 75. ovoga Zakona će subjektu nadzora izdati pisanu naredbu u kojoj će točno odrediti preuzetu obvezu i rok za izvršenje, ovisno o prirodi preuzete obveze.

(3) Ako subjekt nadzora ne postupi na način opisan u stavku 1. ovoga članka odnosno ne ispuni obvezu u određenom roku iz naredbe iz stavka 2. ovoga članka, tijelo ovlašteno za nadzor iz članka 75. ovoga Zakona dužno je bez odgađanja, a najkasnije u roku od 15 dana od dana završetka nadzora odnosno u roku od 15 dana od isteka roka za ispunjenje obveze iz naredbe podnijeti optužni prijedlog za pokretanje prekršajnog postupka odnosno izdati prekršajni nalog odnosno naplatiti kaznu na mjestu počinjenja prekršaja.

(4) Iznimno, tijela ovlaštena za nadzor iz članka 75. podstavaka 8., 9. i 10. ovoga Zakona na odgovarajući način primjenjuju samo stavak 1. ovoga članka, a ne primjenjuju stavke 2. i 3. ovoga članka.

DIO DESETI
 PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Dostava zahtjeva za upis svih izdanih dionica u nematerijaliziranom obliku

Članak 90.

Dionička društva koja su na području Republike Hrvatske izdala dionice javnom ponudom u smislu propisa kojim je uređeno tržište kapitala, a koja su sukladno odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala (»Narodne novine«, br. 83/21.) bila dužna središnjem depozitoriju vrijednosnih papira predati zahtjev za upis izdanih dionica u središnji depozitorij vrijednosnih papira u nematerijaliziranom obliku, a tu obvezu nisu ispunila do stupanja na snagu ovoga Zakona, dužna su, po upisu promjene iz članka 65. stavka 5. ovoga Zakona, središnjem depozitoriju vrijednosnih papira dostaviti i zahtjev za upis svih izdanih dionica u nematerijaliziranom obliku.

Izmjena oznake valute u Jedinstvenom registru računa

Članak 91.

Na dan koji prethodi danu uvođenja eura Financijska agencija će za sve račune i novčana sredstva upisane u Jedinstveni registar računa izmijeniti oznaku valute računa iz kune u euro.

Propisivanje i izricanje novčane kazne i druge novčane obveze

Članak 92.

Tijelo javne vlasti koje svojim aktom izriče novčanu kaznu ili nameće drugu novčanu obvezu ili donosi akt kojim usvaja ili odbija novčani zahtjev koji je u postupku istaknut u kuni, po službenoj dužnosti će prilikom donošenja akta sve novčane iskaze vrijednosti u aktu iskazati u euru, preračunavši ih iz kune uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje iz ovoga Zakona.

Rok za donošenje podzakonskih propisa i obavijesti

Članak 93.

(1) Vlada Republike Hrvatske donijet će odluku iz članka 5. stavka 1. ovoga Zakona u roku od 14 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Ministar nadležan za financije donijet će pravilnik iz članka 73. stavka 11. ovoga Zakona u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Hrvatska narodna banka donijet će podzakonski propis iz članka 38. stavka 1. ovoga Zakona i članka 61. stavka 4. ovoga Zakona u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona, a podzakonske propise iz članka 38. stavaka 2. do 5. ovoga Zakona najkasnije 30 dana prije dana uvođenja eura.

(4) Upravno vijeće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga donijet će pravilnik iz članka 63. stavka 7. ovoga Zakona u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(5) Državni zavod za statistiku, Hrvatska narodna banka i druga tijela javne vlasti koja su određena nositeljima službene statistike donijet će svako u okviru svoje nadležnosti podzakonski propis iz članka 74. stavka 3. ovoga Zakona u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(6) Hrvatska banka za obnovu i razvitak donijet će odluku iz članka 62. stavka 5. ovoga Zakona u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Srednji tečaj Hrvatske narodne banke za kunu u odnosu na euro koji se primjenjuje na dan koji prethodi danu uvođenja eura

Članak 94.

Srednji tečaj Hrvatske narodne banke za kunu u odnosu na euro koji se primjenjuje na dan koji prethodi danu uvođenja eura jednak je fiksnom tečaju konverzije.

Prestanak važenja odredaba ovoga Zakona na dan uvođenja eura

Članak 95.

Na dan uvođenja eura prestaje važiti članak 87. ovoga Zakona.

Stupanje na snagu

Članak 96.

Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu prvog dana od dana objave odluke Vijeća EU-a o usvajanju eura u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u Službenom listu Europske unije, osim članaka 13., 16. i 17., članaka 25. do 31., članaka 39. do 41., članaka 54. do 59., članaka 64. do 68., članka 88. i članka 92. ovoga Zakona koji stupaju na snagu na dan uvođenja eura.

Klasa: 022-02/22-01/09
 Zagreb, 13. svibnja 2022.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
 Hrvatskoga sabora
 Gordan Jandroković, v. r.