## Zakon o poljoprivredi

### NN 66/2001 (20.7.2001.), Zakon o poljoprivredi

# Hrvatski sabor

1083

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O POLJOPRIVREDI

Proglašavam Zakon o poljoprivredi, koji je donio Hrvatski sabor na
sjednici 11. srpnja 2001.

Broj: 01-081-01-2280/2
Zagreb, 16. srpnja 2001.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

## ZAKON

### O POLJOPRIVREDI

1.
OpĆe odredbe

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju ciljevi i mjere poljoprivredne politike, korisnici
prava, seljačko gospodarstvo ili obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo,
institucijska potpora, administrativno praćenje i izvješćivanje u poljoprivredi
te upravni i inspekcijski nadzor.

Članak 2.

U smislu ovoga Zakona pojedini izrazi imaju sljedeće zna­čenje:

1. *poljoprivreda* jest gospodarska djelatnost koja obuhvaća
bilinogojstvo, stočarstvo i s njima povezane uslužne djelatnosti, sukladno
skupinama 01.1, 01.2, 01.3 i 01.4 Nacionalne klasifikacije djelatnosti,

2. *poljoprivredni
proizvodi* jesu proizvodi bilinogojstva, stočarstva i ribarstva te proizvodi
prvog stupnja njihove prerade. Popis poljoprivrednih proizvoda naveden je u
Dodatku I. i sastavni je dio ovoga Zakona,

3. *poljoprivredno
gospodarstvo* jest proizvodno-gospodarska jedinica koja se bavi
poljoprivredom, a djeluje kao trgovačko druš­tvo, obrt ili zadruga ako je
registrirano za obavljanje poljoprivredne djelatnosti te kao seljačko
gospodarstvo ili obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo,

4. s*eljačko gospodarstvo
ili obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo* jest samostalna gospodarska i
socijalna jedinica temeljena na vlasništvu i/ili uporabi proizvodnih resursa i
upravljanju obitelji u obavljanju poljoprivredne djelatnosti,

5. *poljoprivrednik* je fizička osoba na poljoprivrednom
gospodarstvu koja se bavi poljoprivredom te posjeduje znanja i vještine o
poljoprivredi.

2.
Ciljevi i mjere poljoprivredne politike i korisnici prava

Članak 3.

Ciljevi poljoprivredne politike jesu:

1. prehrambena sigurnost stanovništva koja se podmiruje u što većoj
mjeri domaćim konkurentnim poljoprivrednim proizvodima,

2. promicanje učinkovitosti proizvodnje i tržništva u poljoprivredi radi
jačanja konkurentnosti na domaćem i svjetskom tržištu,

3. omogućavanje primjerenoga životnog standarda i prido­nošenje
stabilnosti poljoprivrednog dohotka,

4. omogućavanje pristupa potrošačima odgovarajućoj i stabilnoj ponudi
hrane sukladno njihovim zahtjevima, poglavito glede cijen­e i kakvoće hrane te
sigurnosti prehrane,

5. čuvanje prirodnih resursa promicanjem održive, poglavito ekološke
poljoprivrede i

6. očuvanje i napredak seoskih područja i ruralnih vrijednosti.

Članak 4.

(1) Mjere poljoprivredne politike državne su ekonomske mjere kojima se
ostvaruju ciljevi poljoprivredne politike iz članka 3. ovoga Zakona.

(2) S obzirom na područje djelovanja mjere poljoprivredne politike
dijele se na:

1. mjere tržišno-cjenovne politike,

2. mjere strukturne politike i

3. mjere zemljišne politike.

(3) Mjere poljoprivredne politike moraju biti međusobno sukladne te se
provode prema načelima neutralnosti i ravnopravnosti.

(4) Mjere poljoprivredne politike financiraju se iz državnog proračuna
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Proračun) i drugih izvora.

Članak 5.

(1) Poljoprivredna politika provodi se prema Nacionalnom programu za
poljoprivredu i seoska područja (u daljnjem tekstu: Nacionalni program).

(2) Nacionalni program sadrži kratkoročne i srednjoročne ciljeve, mjere,
vremenski slijed i rokove ostvarenja tih ciljeva, oče­ki­­va­ne učinke te
iznose i izvore novčanih sredstava za provođenje mjera poljoprivredne politike.

(3) Nacionalni program izrađuje Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva
(u daljnjem tekstu: Ministarstvo), a na prijedlog Vlade Republike Hrvatske (u
daljnjem tekstu: Vlada) donosi ga Hrvatski sabor (u daljnjem tekstu: Sabor) za
razdoblje od najviše pet godina.

Članak 6.

(1) Korisnici novčanih sredstava i drugih oblika potpore u poljoprivredi
(u daljnjem tekstu: korisnici prava) mogu biti pravne oso­be sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj i fizičke osobe državljani Republike Hrvatske s
prebivalištem u Republici Hrvatskoj, koje ispunjavaju uvjete koje propisuje
ministar poljoprivrede i šumarstva (u daljnjem tekstu: ministar) posebnim propisima,
sukladno Nacionalnom programu.

(2) Korisnici prava ostvaruju novčana sredstva na temelju podnijetog
zahtjeva.

(3) Korisnik prava dužan je dobivena novčana sredstva namjenski
koristiti.

(4) Korisnik prava dužan je vratiti novčana sredstva dobivena na temelju
netočnih podataka i/ili ako dobivena sredstva nenamjenski utroši, a zajedno sa
zateznim kamatama u visini koja je zakonom propisana u roku od 30 dana od dana
konačnosti rješenja kojim poljoprivredni inspektor naređuje korisniku prava
povrat sredstava.

(5) U slučaju iz stavka 4. ovoga članka, korisnik prava može pod­­nijeti
novi zahtjev za stjecanje prava iz stavka 1. ovoga članka po proteku dvije
godine računajući od dana povrata novčanih sredstava uključivo zakonske zatezne
kamate u cijelosti, a na temelju rješenja kojim je poljoprivredni inspektor
naredio korisniku prava povrat sredstava.

(6) Korisnici prava moraju čuvati dokumentaciju na temelju koje su
ostvarili novčana sredstva četiri godine od dana dobivanja sredstava.

(7) Ministarstvo vodi evidenciju korisnika prava.

(a) Mjere tržišno-cjenovne politike

Članak 7.

(1) Tržišno-cjenovnom politikom utječe se na stabilnost domaćeg tržišta
poljoprivrednih proizvoda, uz istodobno jačanje konkurentnosti hrvatske
poljoprivrede, i na provedbu obveza sukladno međunarodnim trgovinskim
sporazumima.

(2) Tržišno-cjenovnu politiku čine sljedeće skupine mjera:

1. propisane cijene,

2. novčani poticaji i naknade,

3. intervencije na domaćem tržištu,

4. mjere poticanja prodaje i potrošnje,

5. mjere uravnoteženja ponude i

6. trgovinske mjere.

Članak 8.

Za pojedine skupine poljoprivrednih proizvoda Vlada, na prijedlog
ministra, uz mišljenje ministra gospodarstva a u skladu s Nacionalnim
programom, propisuje uredbom tržne redove kojima se uređuje tržište tih skupina
proizvoda primjenom odnosnih mjera tržišno-cjenovne politike. Tržnim redovima
utječe se na ponudu i potražnju pojedinih skupina poljoprivrednih i
prehrambenih proiz­voda.

Članak 9.

(1) Propisane cijene sukladno ovom Zakonu jesu ciljne, zajam­čene i minimalne
cijene.

(2) Ciljne cijene omogućuju primjerenu razinu dohotka za poje­dine
poljoprivredne proizvode. Ciljne cijene propisuje Vlada na prijedlog ministra.

(3) Zajamčene cijene omogućuju, uz primjereni obujam proiz­vodnje,
minimalnu razinu dohotka za pojedine poljoprivredne proiz­vode. Po zajamčenim
cijenama Republika Hrvatska, sukladno trž­nim redovima iz članka 8. ovoga
Zakona, otkupljuje pojedine poljoprivredne proizvode. Zajamčene cijene
propisuje Vlada na prijedlog ministra, uz suglasnost ministra gospodarstva.

(4) Minimalne cijene jesu cijene po kojima je prerađivač, koji ostvaruje
potporu u sklopu tržnog reda iz članka 8. ovoga Zakona, obve­zatan otkupiti
poljoprivredne proizvode od poljoprivrednog gospodarstva. Minimalne cijene
propisuje Vlada na prijedlog ministra.

(5) Propisane cijene iz stavka 1. ovoga članka određuju se u skladu s
Nacionalnim programom.

Članak 10.

(1) Novčani poticaji i naknade u poljoprivredi novčana su sred­stva
Proračuna koja imaju za cilj poticanje poljoprivredne proizvod­nje.

(2) Novčani poticaji i naknade u poljoprivredi uređuju se posebnim
zakonom.

(3) Novčani poticaji i naknade uređuju se za razdoblje od najviše pet
godina, sukladno Nacionalnom programu i mjerama potpore određenim u Obvezujućem
rasporedu Republike Hrvatske prema Svjetskoj trgovinskoj organizaciji.

Članak 11.

(1) Mjere intervencije na
domaćem tržištu provode se iznimno radi sprečavanja većih poremećaja u ponudi i
potražnji na domaćem tržištu te stabiliziranja cijena poljoprivrednih
proizvoda.

(2) Vlada na prijedlog
ministra uz mišljenje ministra gospodarstva može u skladu s tržnim redovima iz
članka 8. ovoga Zakona uvesti sljedeće mjere stabilizacije tržišta
poljoprivrednih proizvoda:

1. intervencijsku kupovinu i
prodaju,

2. povlačenje poljoprivrednih
proizvoda s domaćeg tržišta i

3. potporu skladištenju
poljoprivrednih proizvoda.

Članak 12.

(1) Mjere poticanja prodaje i
potrošnje poljoprivrednih proizvoda donose se radi jačanja konkurentnosti
hrvatske poljoprivrede i poticanja domaće potrošnje poljoprivrednih proizvoda.

(2) Vlada na prijedlog
ministra može radi poticanja prodaje i potrošnje poljoprivrednih proizvoda
uvesti sljedeće mjere:

1. promicanje utrživanja i
poboljšanja kakvoće,

2. potpore pripremi proizvoda
za tržište i

3. potpore potrošnji.

Članak 13.

(1) Mjere uravnoteženja
ponude poljoprivrednih proizvoda su mjere kojima se utječe na obujam
poljoprivredne proizvodnje.

(2) Vlada može prema tržnim
redovima propisati obujam proizvodnje pojedinih poljoprivrednih proizvoda
namijenjenih tržištu (u daljnjem tekstu: proizvodne kvote).

(3) U slučaju prekoračenja
proizvodnih kvota, Vlada može propisati poljoprivrednim gospodarstvima posebne
pristojbe sukladno tržnim redovima iz članka 8. ovoga Zakona.

(4) Sredstva s naslova
pristojbi iz prethodnog stavka prihod su Proračuna.

Članak 14.

(1) Trgovinske mjere provode
se radi uravnoteženja tržišta poljoprivrednih proizvoda.

(2) Trgovinske mjere u smislu
ovoga Zakona jesu carine i carinske kvote koje se utvrđuju u skladu s obvezama preuzetim
u okviru Svjetske trgovinske organizacije i drugih međunarodnih sporazuma koje
je sklopila Republika Hrvatska.

(3) Vlada uvodi i zaštitne mjere pri uvozu i izvozu poljoprivrednih
proizvoda u skladu s međunarodno prihvaćenim obvezama Republike Hrvatske.

(b) Mjere strukturne politike

Članak 15.

(1) Mjere strukturne politike čini skup mjera kojima se potiče
gospodarska učinkovitost poljoprivredne proizvodnje radi osiguranja stabilnog
dohotka i primjerenog životnog standarda poljoprivrednika na seoskom području
te skladan razvitak poljoprivrednih regija i seoskih područja.

(2) Mjere strukturne politike su potpore:

1. područjima s težim uvjetima gospodarenja u poljoprivredi,

2. razvitku poljoprivrede koja skrbi o prirodnom okolišu i očuvanju
biološke raznovrsnosti,

3. investicijama u poljoprivredna gospodarstva,

4. stručnom osposobljavanju za rad u poljoprivredi,

5. ulasku mladih u poljoprivredu i ranijem umirovljenju
poljoprivrednika,

6. regionalnom razvitku poljoprivrede i

7. dopunskim aktivnostima na poljoprivrednim gospodarstvima.

Članak 16.

(1) Potpora područjima s težim uvjetima gospodarenja u poljoprivredi
odnosi se na:

1. brdsko-planinska područja,

2. otoke i poluotok Pelješac,

3. područja nepovoljnih hidroloških i pedoloških obilježja i

4. područja od posebne državne skrbi.

(2) Područja iz stavka 1. točke 1., 2. i 4. ovoga članka uređuju se
posebnim zakonima.

(3) Propis kojim se utvrđuju područja iz stavka 1. točke 3. ovoga članka
donosi Vlada na prijedlog ministra.

(4) Propis kojim se utvrđuju iznosi potpora za područja iz stav­ka 1.
ovoga članka donosi Vlada na prijedlog ministra.

Članak 17.

Potpore za razvitak poljoprivrede koja skrbi o prirodnom okolišu i
biološkoj raznovrsnosti namijenjene su:

1. poticanju takve tehnologije poljoprivredne proizvodnje koja skrbi o
zaštiti prirodnih resursa, kao što je poljoprivredno zemljište i voda, te
općenito o prirodnom okolišu,

2. očuvanju za okoliš ugroženih područja i sprečavanju neplanskih,
neobrađenih i neodržavanih poljoprivrednih površina poljoprivrednih
gospodarstva i

3. očuvanju poljoprivredne biološke raznovrsnosti ekoloških sustava.

Članak 18.

Potpore investicijama u poljoprivredna gospodarstva namijenjene su:

1. snižavanju proizvodnih troškova,

2. poboljšanju kakvoće poljoprivrednih proizvoda i uvođenju proizvoda s
oznakom kakvoće, podrijetla te ekološkog proizvoda,

3. poboljšanju higijenskih uvjeta i standarda držanja stoke,

4. poticanju dopunskih djelatnosti na poljoprivrednim gospodarstvima,

5. očuvanju i poboljšanju okoliša i ekoloških standarda.

Članak 19.

Potpore stručnom osposobljavanju za rad u poljoprivredi namijenjene su
stručnom osposobljavanju poljoprivrednika izvan redovitog obrazovanja radi
ekonomski učinkovitijeg gospodarenja poljoprivrednih gospodarstava i
proizvodnog preusmjeravanja.

Članak 20.

Potpore ulasku mladih u poljoprivredu i ranijem umirovljenju
poljoprivrednika provode se radi poboljšanja dobne i obrazovne strukture
poljoprivrednika na seljačkim gospodarstvima ili obitelj­skim poljoprivrednim
gospodarstvima.

Članak 21.

(1) Potpora regionalnom razvitku poljoprivrede usmjerena je poticanju
proizvodnje poljoprivrednih proizvoda u odnosnoj hrvat­skoj regiji za koje
postoji razmjerna proizvodna konkurentnost.

(2) Propis kojim se određuju kriteriji za ustanovljenje poljoprivrednih
regija u Republici Hrvatskoj, s iskazom poljoprivrednih proizvoda koji imaju
proizvodnu konkurentnost u pojedinoj regiji, donosi Vlada.

Članak 22.

Potpora dopunskim aktivnostima na poljoprivrednim gospodarstvima
usmjerena je na poticanje seoskog turizma i eko-seoskog turizma, preradu
primarnih poljoprivrednih proizvoda u proizvode veće dodane vrijednosti,
izravnu prodaju poljoprivrednih proizvoda i drugih aktivnosti kojima se može
ostvariti dodatni dohodak na poljoprivrednom gospodarstvu.

Članak 23.

Mjere strukturne politike provode se neizravnom i izravnom potporom
dohotku poljoprivrednih gospodarstava.

Članak 24.

Neizravna potpora u smislu
članka 23. ovoga Zakona označuje djelomično ili potpuno pokriće troškova za
provedbu mjera strukturne politike iz članka 15. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 25.

(1) Izravna potpora u smislu
članka 23. ovoga Zakona ozna­čuje izravan prijenos sredstava Proračuna
poljoprivrednim gospodarstvima.

(2) Potpora iz stavka 1. ovoga
članka potpuna je ili djelomična novčana naknada za ukinuće i/ili smanjenje
drugih potpora koje poljoprivredna gospodarstva ostvaruju u sklopu mjera
tržišno-cjenovne politike i/ili kada poljoprivredno gospodarstvo ne ostvaruje
uvje­te za dobivanje potpore na temelju članka 7. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 26.

Propis kojim se određuju kriteriji i iznosi potpora mjerama strukturne
politike iz članka 17., 18., 19., 20., 22. i 25., donosi Vlada na prijedlog
ministra.

Članak 27.

(1) Jedinice područne (regionalne) i lokalne samouprave mogu propisati
dodatne mjere strukturne politike za odnosno područje, a sukladno provedbenom
dijelu Nacionalnog programa.

(2) Novčane potpore iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju se u proračunu
jedinica područne i lokalne samouprave.

(c) Mjere zemljišne politike

Članak 28.

(1) Mjere zemljišne politike su skup mjera kojima se utječe na
racionalno gospodarenje poljoprivrednim zemljištem kao dobrom od interesa za
Republiku Hrvatsku sukladno važećim propisima, uz sustavnu i učinkovitu zaštitu
okoliša.

(2) Mjere zemljišne politike jesu:

1. dodjela prava korištenja i prodaja poljoprivrednog zemljišta u
vlasništvu države,

2. unapređivanje gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i

3. zaštita poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja.

Članak 29.

Dodjela prava korištenja i prodaja poljoprivrednog zemljišta u
vlasništvu države obuhvaća davanje koncesija za korištenje, davanje u zakup i
prodaju poljoprivrednog zemljišta poljoprivrednim gospodarstvima, radi
obavljanja poljoprivredne djelatnosti.

Članak 30.

(1) Unapređivanje gospodarenja poljoprivrednim zemljištem obuhvaća
radnje oko grupiranja zemljišta poljoprivrednih gospodarstava u veće i
pravilnije čestice te izgradnju prateće infrastrukture što vodi učinkovitijoj
poljoprivrednoj proizvodnji.

(2) Pod infrastrukturom iz stavka 1. ovoga članka podrazumijeva se
izgradnja prometnica te hidrotehnički, hidromelioracijski i agromelioracijski
zahvati oko uređenja tla.

(3) Program aktivnosti potrebnih za unapređenje gospodarenja
poljoprivrednim zemljištem iz stavka 1. ovoga članka na prijedlog ministra,
ministra pravosuđa, uprave i lokalne samouprave i ravnatelja Državne geodetske
uprave donosi Vlada.

Članak 31.

Zaštita poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja obuhvaća registriranje,
sprečavanje i saniranje oštećenja poljoprivrednih tala nastalih onečišćenjem,
radi omogućavanja proizvodnje zdravstveno ispravne hrane i zaštite okoliša.

3.
SeljaČko gospodarstvo ili obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo

Članak 32.

(1) Seljačko gospodarstvo ili obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo
definirano člankom 2. ovoga Zakona osnovni je oblik proizvodnog organiziranja u
poljoprivredi.

(2) Seljačka gospodarstva ili obiteljska poljoprivredna gospodarstva
razvrstavaju se u ciljne skupine - korisnike mjera poljoprivredne politike
prema sljedećim kriterijima:

1. korištena poljoprivredna površina,

2. radna aktivnost u poljoprivredi,

3. vrsta poljoprivredne proizvodnje,

4. vrijednost prodaje poljoprivrednih proizvoda i

5. dohodak gospodarstva.

(3) Detaljniju razradu kriterija iz stavka 2. ovoga članka i
klasifikaciju seljačkih gospodarstava ili obiteljskih poljoprivrednih
gospodarstava donosi ministar posebnim propisom.

4.
Institucijska potpora

Članak 33.

(1) Institucijska potpora obuhvaća djelovanje tijela državne uprave,
jedinica područne (regionalne) i lokalne samouprave, ustanova, te različitih
oblika stručnog i interesnog povezivanja poljoprivrednih gospodarstava u
području poljoprivrede.

(2) Ustanove za pružanje usluga u poljoprivredi ovlaštene su pravne
osobe koje na temelju zakona imaju javne ovlasti te obav­ljaju stručne i
upravne poslove koji se odnose na poljoprivredno-
-savjetodavnu službu, uzgojno-selekcijski i reprodukcijski rad u stočarstvu, sjemenarstvo
i rasadničarstvo, zaštitu bilja, zaštitu zdrav­lja i dobrobiti domaćih
životinja, vinogradarstvo i vinarstvo, vo­ćar­stvo, povrćarstvo, poljoprivredno
zemljište i drugo.

(3) Ustanove iz stavka 1. ovoga članka osniva Vlada uredbom.

Članak 34.

(1) Poljoprivredna savjetodavna djelatnost obavlja se kao javna i
privatna poljoprivredna savjetodavna služba.

(2) Javnu poljoprivrednu savjetodavnu službu obavlja Hrvatski zavod za
poljoprivrednu savjetodavnu službu (u daljnjem tekstu: Zavod).

(3) Privatnu poljoprivredno-savjetodavnu službu mogu obav­ljati fizičke
i pravne osobe koje su registrirane za obavljanje takve djelatnosti i koje
udovoljavaju uvjetima koje propisuje ministar.

(4) Temeljna zadaća poljoprivredno-savjetodavne službe jest te­hnološko-tehničko
unapređenje seljačkih gospodarstava ili obitelj­skih poljoprivrednih
gospodarstava radi povećanja dobiti od poljoprivredne djelatnosti i dopunskih
djelatnosti na gospodarstvima.

(5) Poljoprivredna
savjetodavna djelatnost obuhvaća:

1. davanje stručnih
poljoprivrednih savjeta za konvencionalnu i ekološku proizvodnju,

2. prikaz novih tehnologija i
tehnika,

3. primjenu znanstvenih
dostignuća,

4. izradu programa
gospodarskog korištenja zemljišta,

5. osposobljavanje za vođenje
knjigovodstva i izradu kalkulacija proizvodnje na seljačkim gospodarstvima ili
obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima,

6. očuvanje ekološke ravnoteže,

7. unapređenje seoskog turizma i dopunskih djelatnosti na gospodarstvu,

8. pomoć u osnivanju različitih oblika udruživanja poljoprivrednika,

9. usmjeravanje u razvoju sela i cjelovitog ruralnog područja i drugo.

Članak 35.

(1) Za utvrđivanje politike i uvjeta financiranja razvojnih i
primijenjenih istraživanja u poljoprivredi, Ministarstvo utemeljuje Vi­je­će za
istraživanja u poljoprivredi i seoskom području.

(2) Vijeće za istraživanja u poljoprivredi i seoskom području čine
predstavnici:

1. Ministarstva (2 člana, jedan član je predsjednik),

2. Ministarstva znanosti i tehnologije (1 član),

3. ustanova za pružanje usluga u poljoprivredi (2 člana),

4. prerađivačke industrije (1 član),

5. poljoprivrednih gospodarstava (9 članova),

6. visokih učilišta i znanstvenih instituta (4 člana).

(3) Ministar donosi rješenje kojim se imenuje Vijeće za istraživanja u poljoprivredi
i seoskom području, za razdoblje od 3 godine.

(4) Članovi Vijeća za istraživanja u poljoprivredi i seoskom području
moraju imati visoku stručnu spremu osim članova pod točkom 5. stavka 2. ovoga
članka za koje taj uvjet nije prijeko potreban.

(5) Članovima Vijeća za istraživanja u poljoprivredi i seoskom području
pripada naknada za rad, a visinu naknade određuje ministar.

(6) Novčana sredstva za rad Vijeća za istraživanja u poljoprivredi i
seoskom području osiguravaju se iz Proračuna, a sredstva za financiranje
razvojnih i primijenjenih istraživanja u poljoprivredi osiguravaju se u
Proračunu, iz inozemnih novčanih izvora, darovnica i naknada od korisnika
rezultata istraživanja u poljoprivredi.

(7) Vijeće za istraživanja u
poljoprivredi i seoskom području radi i djeluje na osnovi donesenog Poslovnika
o radu.

Članak 36.

Radi promicanja, zaštite i
zastupanja interesa poljoprivrednih gospodarstava i ribara utemeljit će se
Hrvatska poljoprivredna komora posebnim zakonom.

Članak 37.

(1) Poljoprivredni informacijski
centar jest informacijski sustav Ministarstva koji obavlja:

1. prikupljanje i uporabu
podataka i informacija i propisanih evidencija iz djelokruga tijela državne
uprave, jedinica područne (regionalne) i lokalne samouprave, ustanova i slično
od važnosti za poljoprivredu,

2. prikupljanje, obradu
podataka i informacija za potrebe izvješćivanja o poljoprivredi, koje
ustanovljuje ministar odnosno nositelji poljoprivredne politike,

3. prikupljanje i
objavljivanje općih podataka i svih vrsta informacija o poljoprivredi za javnu
uporabu i

4. razmjenu podataka i
informacija s nadležnim inozemnim ustanovama i službama u poljoprivredi.

(2) Poslovi Poljoprivrednoga
informacijskog centra iz stavka 1. ovoga članka ne odnose se na poslove iz
djelokruga Državnog zavoda za statistiku.

Članak 38.

(1) Operativna provedba mjera
tržišne i strukturne potpore u poljoprivredi u nadležnosti je Ravnateljstva za
tržišnu i strukturnu potporu u poljoprivredi (u daljnjem tekstu:
Ravnateljstvo), kao ustrojstvene jedinice Ministarstva.

(2) Ravnateljstvo obavlja sljedeće poslove:

1. provodi mjere tržišno-cjenovne politike,

2. provodi mjere strukturne politike,

3. provodi programe međunarodne potpore razvitka sektora,

4. priprema stručne podloge i analize,

5. vodi evidenciju o aktivnostima operativne provedbe mjera
tržišno-cjenovne i strukturne politike i dostavlja ih u Poljoprivredni
informacijski centar iz članka 37. ovoga Zakona,

6. uspostavlja i provodi integrirani administrativni i kontrolni sustav.

Članak 39.

(1) Vlada osniva Nacionalno vijeće za poljoprivredu i seoska područja,
kao stručno i savjetodavno tijelo Vlade.

(2) Nacionalno vijeće za poljoprivredu i seoska područja ima sljedeće
zadaće:

1. prati izradbu i provedbu Nacionalnog programa,

2. prati izradbu i ocjenjuje godišnje izvješće o stanju u poljoprivredi,

3. daje mišljenje na prijedloge domaćih propisa i međuna­rod­nih
sporazuma iz područja poljoprivrede.

(3) Nacionalno vijeće za poljoprivredu i seoska područja čine
predstavnici iz:

1. Hrvatske poljoprivredne komore (3 člana),

2. Hrvatskoga zadružnog saveza (1 član),

3. Udruženja poljoprivrednika (2 člana),

4. Visokih učilišta, veleučilišta i znanstvenih instituta koji se bave
poljoprivredom, selom i seoskim područjem (4 člana),

5. Hrvatske gospodarske komore (1 član).

(4) Najmanje jedan član Nacionalnog vijeća je stručnjak iz područja
ekološke poljoprivrede.

(5) Članove Nacionalnog vijeća za poljoprivredu i seoska područja na
prijedlog odnosnih članica iz stavka 3. ovoga članka ime­nu­je Vlada. Mandat
članova Nacionalnog vijeća za poljoprivredu i seoska područja jest 5 godina.

(6) Sredstva potrebna za rad Nacionalnog vijeća za poljoprivredu i
seoska područja osiguravaju se u Proračunu.

5.
PraĆenje i izvjeŠĆivanje u poljoprivredi

Članak 40.

(1) Ministarstvo odnosno ustanove iz članka 33. ovoga Zakona
ustanovljuju i vode sljedeće upisnike i evidencije:

1. Upisnik seljačkih gospodarstava ili obiteljskih poljoprivrednih
gospodarstava,

2. Upisnik trgovačkih društava, zadruga i obrtnika u poljoprivredi,

3. Upisnik trajnih nasada
(voćnjaci, vinogradi, maslinici i drugo),

4. Upisnik proizvođača
povrća,

5. Upisnik uzgajivača
životinja,

6. Evidenciju o novčanim
potporama u poljoprivredi,

7. Evidenciju uporabe
poljoprivrednog zemljišta,

8. Evidenciju područja s
težim uvjetima gospodarenja u poljoprivredi i

9. Pedološku kartu.

(2) Upisnici navedeni pod
točkom 1. i 2. stavka 1. ovoga članka ne odnose se na statističke registre koje
ustrojava i vodi Državni zavod za statistiku.

(3) Osim navedenih upisnika i
evidencija iz stavka 2. ovoga članka, Ministarstvo odnosno ustanove iz stavka
1. ovoga članka mogu ustanoviti i voditi druge upisnike i evidencije ako je to
predviđeno ovim Zakonom ili drugim zakonima.

(4) Osnovica za vođenje
upisnika i evidencija te njihovih povezivanja jest matični identifikacijski
broj, koji je obvezan za sve upisnike i evidencije iz stavka 1. ovoga članka.

(5) Upis u upisnike i
evidencije obavlja se na osnovi posebnih propisa ministra.

Članak 41.

(1) Ministarstvo ustrojava Sustav poljoprivrednih knjigovodstvenih
podataka (u daljnjem tekstu: Poljoprivredno knjigovodstvo) za potrebe praćenja
promjena i razine poljoprivrednog dohotka poljo­privrednog gospodarstva, ocjene
gospodarske učinkovitosti poljoprivredne proizvodnje i analize mjera
poljoprivredne politike.

(2) Ministarstvo je odgovorno za organizaciju i stručnu proved­bu
Poljoprivrednog knjigovodstva. U organizaciji i provedbi mogu sudjelovati
poljoprivredne obrazovne, znanstvene i stručne institucije, upravna tijela te druge
organizacije i ustanove koje odredi Ministarstvo.

(3) Vrstu, opseg i način
prikupljanja knjigovodstvenih podataka propisuje ministar.

(4) Novčana sredstva za
ustroj i vođenje Poljoprivrednog knjigovodstva osiguravaju se u Proračunu.

Članak 42.

(1) Radi sustavnog praćenja
stanja i promjena socio-ekonom­skih i regionalnih obilježja seljačkih
gospodarstava ili obiteljs­k­ih poljoprivrednih gospodarstava i seoskih
područja, Ministarstvo, odnosno od njega ovlaštena pravna osoba provodi svake
godine Anketu seljačkih gospodarstava ili obiteljskih poljoprivrednih
gospodarstva (u daljnjem tekstu: Anketa).

(2) Vrstu, opseg i
metodologiju prikupljanja podataka iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar
po prethodno pribavljenom miš­ljenju Državnog zavoda za statistiku.

(3) Novčana sredstva za
ustroj, vođenje i provedbu Ankete os­i­­­gu­ravaju se u Proračunu.

Članak 43.

(1) Godišnje izvješće o
stanju poljoprivrede u prethodnoj kalendarskoj godini (u daljnjem tekstu:
Zeleno izvješće) izrađuje Ministarstvo i dostavlja ga Vladi na utvrđivanje
najkasnije do 15. svib­nja tekuće godine, a Vlada ga dostavlja na prihvaćanje
Saboru najkasnije do 30. lipnja tekuće godine.

(2) Zeleno izvješće sadrži
ocjenu stanja i gospodarskog položaja poljoprivrede te prijedlog i način provedbe
mjera poljoprivredne politike za sljedeće razdoblje.

(3) Zeleno izvješće temelji
se na redovitom praćenju i agroekonomskim stručnim podlogama, a izrađuje ga
Ministarstvo, odnosno od njega ovlaštena pravna osoba sukladno propisima koje
donosi ministar.

(4) Zeleno izvješće javno je i objavljuje se u »Narodnim novinama«.

6.
Upravni i inspekcijski nadzor

Članak 44.

(1) Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na
temelju njega obavlja Ministarstvo.

(2) Inspekcijski nadzor u provođenju ovoga Zakona i propisa donesenih na
temelju njega u prvom stupnju obavljaju županijski uredi, odnosno ured Grada
Zagreba, nadležni za poslove poljoprivredne inspekcije (u daljnjem tekstu:
županijska poljoprivredna inspekcija), odnosno Ministarstvo kad je to ovim
Zakonom određeno, a u drugom stupnju Ministarstvo (u daljnjem tekstu:
poljoprivredna inspekcija u Ministarstvu).

(3) Poslove inspekcijskog nadzora iz nadležnosti županijske
poljoprivredne inspekcije i poljoprivredne inspekcije u Ministarstvu provode
poljoprivredni inspektori.

(4) Inspekcijski nadzor nad propisanim cijenama iz članka 9. ovoga
Zakona i intervencijskom kupovinom i prodajom iz članka 11. stavka 2. točke 1.
ovoga Zakona provode gospodarski inspektori Državnog inspektorata.

Članak 45.

(1) Poslove poljoprivrednog inspektora može obavljati diplomirani
inženjer poljoprivrede, s položenim državnim stručnim ispitom za
poljoprivrednog inspektora i s najmanje pet godina radnog iskustva u struci.

(2) Program posebnog dijela državnoga stručnog ispita iz stav­ka 1.
ovoga članka propisuje ministar.

Članak 46.

(1) Poljoprivredni inspektor ima službenu iskaznicu i znak kojim
dokazuje službeno svojstvo, identitet i ovlasti.

(2) Obrazac iskaznice i izgled znaka te način izdavanja i vođenja
evidencije o službenim iskaznicama i znakovima propisuje ministar.

Članak 47.

Županijska poljoprivredna inspekcija obavlja sljedeće poslove:

1. pregledava poljoprivredno zemljište, nasade, stoku, poslovne i
proizvodne prostore, objekte, uređaje, robu i poslovnu dokumentaciju fizičkih i
pravnih osoba koje se bave poljoprivrednom proiz­vod­njom, a u svezi s
provedbom mjera poljoprivredne politike,

2. provodi uvid u isprave korisnika prava koje se odnose na ostvarivanje
prava,

3. provjerava udovoljava li korisnik prava uvjetima za ostvarivanje toga
prava,

4. utvrđuje nezakonito dobivanje ili nenamjensku uporabu sred­stava,

5. naređuje korisniku prava povrat sredstava u slučaju nezakonitog
dobivanja sredstava ili nenamjenske uporabe sredstava,

6. izvješćuje nadležna tijela državne uprave o uočenim ne­pra­vil­no­stima
i traži provođenje određenog postupka ako sama nije ovlaštena izravno
postupiti,

7. prikuplja podatke i obavijesti od odgovornih osoba, svjedoka,
vještaka i drugih osoba kad je to potrebno za obavljanje njihovih poslova,

8. podnosi zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka zbog povrede
odredaba ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega.

Članak 48.

Poljoprivredna inspekcija u Ministarstvu obavlja sljedeće poslove:

1. usmjerava, koordinira i nadzire rad županijske poljoprivredne
inspekcije,

2. rješava o žalbama protiv rješenja županijske poljoprivredne
inspekcije,

3. izvješćuje nadležna tijela državne uprave o uočenim nepravilnostima i
traži provođenje određenog postupka ako sama nije ovlaštena izravno postupiti,

4. prikuplja podatke i obavijesti od odgovornih osoba, svjedoka,
vještaka i drugih osoba kad je to potrebno za obavljanje poslova,

5. podnosi zahtjev za pokretanje prekršajnog postupka zbog povrede
odredaba ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju njega,

6. nadzire i ostalo propisano ovim Zakonom i propisima donesenim na
temelju njega.

Članak 49.

(1) Pravne i fizičke osobe koje podliježu nadzoru poljoprivred­nog
inspektora dužne su mu omogućiti obavljanje nadzora, pružiti potrebne podatke i
obavijesti te osigurati uvjete za nesmetani rad.

(2) Pravne i fizičke osobe iz stavka 1. ovoga članka dužne su na zahtjev
poljoprivrednog inspektora u određenom roku dostaviti ili pripremiti podatke i
materijale koji su mu potrebni za obavljanje poslova inspekcijskog nadzora.

(3) Rok iz stavka 2. ovoga članka mora biti primjeren vrsti zahtjeva.

Članak 50.

(1) Poljoprivredni inspektor u provedbi inspekcijskog nadzora vodi
postupak, sastavlja zapisnik i donosi rješenje kad je za to ovlašten ovim
Zakonom i propisima donijetim na temelju njega.

(2) Na postupak poljoprivrednog inspektora primjenjuju se odredbe Zakona
o općem upravnom postupku, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Članak 51.

(1) Ako poljoprivredni inspektor u postupku inspekcijskog nad­zora
utvrdi da je povrijeđen ovaj Zakon ili propisi doneseni na temelju njega,
naredit će rješenjem da se utvrđene nepravilnosti, odnosno nedostaci uklone u
određenom roku.

(2) Poljoprivredni inspektor donijet će rješenje iz stavka 1. ovoga
članka bez odgađanja, a najkasnije u roku od 15 dana od dana završetka nadzora.

Članak 52.

(1) U obavljanju inspekcijskog nadzora poljoprivredni inspektor može
privremeno oduzeti, do donošenja rješenja o izvršenom prekršaju ili presude o kaznenom
djelu, dokumentaciju i predmete koji u prekršajnom ili sudskom postupku mogu
poslužiti kao dokaz.

(2) O privremenom oduzimanju dokumentacije ili predmeta iz stavka 1.
ovoga članka izdaje se potvrda.

Članak 53.

(1) Protiv rješenja županijske poljoprivredne inspekcije može se
izjaviti žalba Ministarstvu u roku od 15 dana od dostave rješenja.

(2) Protiv rješenja Ministarstva donesenog u prvom stupnju nije
dopuštena žalba nego se može pokrenuti upravni spor.

(3) Žalba izjavljena protiv rješenja ne zadržava izvršenje rješenja.

Članak 54.

Zaključak o izvršenju poljoprivredni inspektor dužan je donijeti bez
odgađanja, a najkasnije u roku od 8 dana od dana kad je rješenje postalo
izvršno.

7.
Kaznene odredbe

Članak 55.

(1) Novčanom kaznom od 40.000,00 do 80.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna ili fizička osoba korisnik prava ako:

1. u namjeri da ostvari novčana sredstva i druge oblike potpore prema
odredbama ovoga Zakona prilikom podnošenja zahtjeva dade netočne podatke,

2. nenamjenski koristi dobivena novčana sredstva,

3. ako ne omogući provedbu nadzora poljoprivrednog inspektora na način i
u rokovima utvrđenim odredbama članka 49. ovoga Zakona.

(2) Novčanom kaznom od 9.000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se i odgovorna
osoba u pravnoj osobi za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 56.

(1) Novčanom kaznom od
6.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna ili fizička osoba
korisnik prava ako ne čuva isprave sukladno odredbi članka 6. stavka 6. ovoga Zakona.

(2) Novčanom kaznom od
3.000,00 do 8.000,00 kuna kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka.

8.
Prijelazne i zavrŠne odredbe

Članak 57.

Prijedlog
Nacionalnog programa iz članka 5. ovoga Zakona Vlada je dužna dostaviti Saboru
radi donošenja u roku od devet mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 58.

Propise za
donošenje kojih je ovlaštena na temelju članka 8., članka 16. stavka 3. i 4.,
članka 21. stavka 2., članka 26. i članka 30. stavka 3. ovoga Zakona, Vlada će
donijeti u roku od dvanaest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 59.

Propise za
donošenje kojih je ovlašten na temelju članka 6. stav­ka 1., članka 32. stavka
3., članka 40. stavka 5. i članka 42. stavka 2. ovoga Zakona, ministar će
donijeti u roku od dvanaest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 60.

Ministar će
donijeti rješenje o imenovanju Vijeća za istraživanja u poljoprivredi i seoskom
području na temelju članka 35. stavka 3. ovoga Zakona u roku od trideset dana
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 61.

Vlada će osnovati
Nacionalno vijeće za poljoprivredu sukladno članku 39. ovoga Zakona u roku od
trideset dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 62.

Obvezuje se ministar
da ustroji Sustav poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka iz članka 41. ovoga
Zakona u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 63.

Stupanjem na snagu
ovoga Zakona prestaje važiti članak 10. Zakona o iznimnim mjerama kontrole
cijena (»Narodne novine«, br. 73/97.).

Članak 64.

Ovaj Zakon stupa na snagu
osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 320-01/00-01/03
Zagreb, 11. srpnja 2001.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Poglavlje carinske tarife/tarifni broj/tarifna oznaka *prema Zakonu o carinskoj tarifi* | NAZIV |
| POGLAVLJE 1 | ŽIVE ŽIVOTINJE |
| POGLAVLJE 2 | MESO I DRUGI JESTIVI KLAONIČNI PROIZVODI |
| POGLAVLJE 3 | RIBE LJUSKAVCI, MEKUŠCI I OSTALI VODENI BESKRALJEŽNJACI |
| POGLAVLJE 4 | MLIJEKO I MLIJEČNI PROIZVODI; JAJA PERADI I PTIČJA JAJA; PRIRODNI MED; JESTIVI PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA, ŠTO NISU SPOMENUTI NITI UKLJUČENI NA DRUGOM MJESTU |
| POGLAVLJE 5  05.04 | PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA, ŠTO NISU SPOMENUTI NITI UKLJUČENI NA DRUGOM MJESTU  Životinjska crijeva, mjehuri i želuci (osim ribljih) cijeli ili u komadima, svježi, rashlađeni, smrznuti, soljeni, u salamuri, sušeni ili dimljeni |
| POGLAVLJE 6 | ŽIVO DRVEĆE I DRUGE BILJKE; LUKOVICE, KORIJENJE I SLIČNO, REZANO CVIJEĆE I UKRASNO LIŠĆE |
| POGLAVLJE 7 | JESTIVO POVRĆE, KORIJENJE I GOMOLJI |
| POGLAVLJE 8 | JESTIVO VOĆE I ORAŠASTI PLODOVI; KORE AGRUMA, DINJA I LUBENICA |
| POGLAVLJE 9 | KAVA, ČAJ, MATE-ČAJ, ZAČINI |
| POGLAVLJE 10 | ŽITARICE |
| POGLAVLJE 11 | PROIZVODI MLINSKE INDUSTRIJE; SLAD; ŠKROB; INULIN; PŠENIČNI GLUTEN |
| POGLAVLJE 12 | ULJANO SJEMENJE I PLODOVI; RAZNO ZRNJE, SJEMENJE I PLODOVI; INDUSTRIJSKO I LJEKOVITO BILJE; SLAMA I GLOMAZNA STOČNA HRANA (KRMIVA) |
| POGLAVLJE 13 | ŠELAK, GUME, SMOLE I OSTALI BILJNI SOKOVI I EKSTRAKTI |
| 1302.20 | Pektinske tvari, pektinati i pektati |
| POGLAVLJE 15  15.01  15.02  15.03  15.04  15.07  15.08  15.09  15.10  15.11  15.12  15.13  15.14  ex 15.15  15.16  15.17  15.18  15.22 | MASTI I ULJA ŽIVOTINJSKOG I BILJNOG PODRIJETLA TE PROIZVODI NJIHOVA RAZLAGANJA; PRERAĐENE JESTIVE MASTI; ŽIVOTINJSKI I BILJNI VOSKOVI  Svinjska mast (uključujući salo) i mast peradi  Masti od goveda, ovaca ili koza  Stearin od svinjske masti, ulje od svinjske masti, oleostearin, oleo-ulje i ulje od loja, neemulgirani, nemiješani ili na drugi način pripremljeni  Masti i ulja i njihove frakcije, od riba ili morskih sisavaca, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani  Sojino ulje i njegove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski  nemodificirani  Ulje od kikirikija i njegove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani  Maslinovo ulje (dobiveno mehaničkim postupkom) i njegove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani  Maslinova ulja ostala, dobivena solventnom ekstrakcijom i njihove frakcije, rafinirana ili nerafinirana, ali kemijski nemodificirana, uključujući mješavine tih ulja ili frakcija s uljima  Palmino ulje i njegove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski modificirani  Ulje od sjemena suncokreta, šafranike i pamuka i njegove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani  Ulje od kokosovog oraha (kopre), palmine jezgre (koštice) ili »babassu« ulje i njihove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani  Ulje od repice ili ulje od ogrštice i njihove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani  Ostale biljne masti i ulja, nehlapivi (uključujući jojoba ulje) i njihove frakcije, rafinirani ili nerafinirani, ali kemijski nemodificirani/osim oznake 1515.60 – ulje jojobe i njegove frakcije  Mast i ulja životinjskog i biljnog podrijetla i njihove frakcije, djelomično ili potpuno hidrogenizirani, inter-esterificirani, re-esterificirani ili elaidizinirani, bez obzira jesu li rafinirani ili nerafinirani, ali dalje nepripremljeni  Margarin; jestive mješavine ili preparati masti ili ulja životinjskog ili biljnog podrijetla ili od frakcija različitih masti ili ulja iz ovog poglavlja, osim jestivih masti ili ulja i njihovih frakcija iz tar. broja 15.16  Životinjske ili biljne masti i ulja i njihove frakcije, kuhani, oksidirani, dehidrirani, sumporeni, puhani, polimerizirani zagrijavanjem u vakuumu ili i inertnom plinu ili drukčije kemijski modificirani; nejestive mješavine i preparati od životinjskih i biljnih masti i ulja ili frakcija različitih masti ili ulja iz ovog poglavlja  Degras; ostaci dobiveni pri preradi masnih tvari i voskova životinjskog ili biljnog podrijetla |
| POGLAVLJE 16 | PRERAĐEVINE OD MESA, RIBA, LJUSKAVACA, MEKUŠACA ILI DRUGIH VODENIH BESKRALJEŽNJAKA |
| POGLAVLJE 17  17.01  17.02  17.03 | ŠEĆER I PROIZVODI OD ŠEĆERA  Šećer od šećerne trske i šećerne repe i kemijski čista saharoza, u krutom stanju  Ostali šećeri, uključujući kemijski čistu laktozu, maltozu, glukozu i fruktozu, u krutom stanju; šećerni sirupi bez dodanih tvari za aromatizaciju ili za bojenje; umjetni med i mješavine umjetnog i prirodnog meda; karamel  Melase dobivene pri ekstrakciji ili rafiniranju šećera |
| POGLAVLJE 18  18.01  18.02 | KAKAO I PROIZVODI OD KAKAA  Kakao u zrnu, cijeli ili lomljeni, sirovi ili prženi  Ljuske, kore, opne i ostali otpaci od kakaa |
| POGLAVLJE 20 | PROIZVODI OD POVRĆA, VOĆA, ORAŠASTIH PLODOVA I OSTALIH DIJELOVA BILJAKA |
| POGLAVLJE 21  21.06        2106.90 | RAZNI PREHRAMBENI PROIZVODI  Prehrambeni proizvodi što nisu spomenuti niti uključeni na drugom mjestu        Ostalo |
| POGLAVLJE 22  22.04  22.06  22.07  22.08                                   2208.20                  2208.30                  2208.40                  2208.50                  2208.60                  2208.90  22.09 | PIĆA, ALKOHOLI I OCAT  Vino od svježeg grožđa, uključujući pojačana vina; mošt od grožđa     Ostala fermentirana pića (npr. jabukovača, kruškovača, medovina)     Nedenaturirani etilni alkohol alkoholne jakosti 80% volumena ili jači;     etilni alkohol i ostali alkoholi, denaturirani, bilo koje jakosti     Nedenaturirani etilni alkohol jakosti manje od 80% volumena, rakije,     likeri i ostala alkoholna pića     Alkoholna pića dobivena destilacijom vina, kljuka ili komine, od grožđa    Viski    Rum i tafija    Džin i klekovača    Votka    Ostalo    Ocat i nadomjesci octa dobiveni od octene kiseline  if !supportEmptyParas endif |
| POGLAVLJE 23 | OSTACI I OTPACI PREHRAMBENE INDUSTRIJE, PRIPREMLJENA ŽIVOTINJSKA HRANA |
| POGLAVLJE 24  24.01 | DUHAN I PRERAĐENI NADOMJESCI DUHANA  Duhan sirovi ili neprerađeni; duhanski otpaci |
| POGLAVLJE 45  45.01 | PLUTO I PROIZVODI OD PLUTA  Pluto prirodno, sirovo ili jednostavno pripremljeno; otpaci od pluta; pluto drobljeno, granulirano ili mljeveno |
| POGLAVLJE 53  53.01  53.02 | OSTALA BILJNA TEKSTILNA VLAKNA; PAPIRNA PREĐA I TKANINE OD PAPIRNE PREĐE  Lan, sirovi ili prerađeni ali nepreden; kučina i laneni otpaci (uključujući i otpatke pređe i raščupane tekstilne materijale)  Konoplja, sirova ili prerađivana ali nepredena; kučina i otpaci od konoplje (uključujući otpatke pređe i raščupane tekstilne materijale) |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Zakon, NN 66/2001-1083
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)