## Pravilnik o upravnoj strukturi za primjenu Zakona o uslugama i primjenu IMI sustava

### NN 88/2012 (1.8.2012.), Pravilnik o upravnoj strukturi za primjenu Zakona o uslugama i primjenu IMI sustava

MINISTARSTVO GOSPODARSTVA

2016

Na temelju članka 38. Zakona o uslugama (NN 80/11) i članka 18. Zakona o sustavu državne uprave (NN 150/11), ministar gospodarstva donosi:

PRAVILNIK

O UPRAVNOJ STRUKTURI ZA PRIMJENU ZAKONA O USLUGAMA I PRIMJENU IMI SUSTAVA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom uređuje se način korištenja upravne strukture za primjenu Zakona o uslugama i upravnu suradnju putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (Internal Market Information System, u daljnjem tekstu: IMI sustav), kao i mjere vezane uz sigurnost usluga i sadržaj informacija koje se razmjenjuju putem IMI sustava.

Članak 2.

Odredbe ovoga Pravilnika primjenjuju se na sva nadležna tijela koja, sukladno svojem djelokrugu rada i ovlastima, nadziru ili reguliraju upravna područja za koja se koristi IMI sustav.

Članak 3.

Ovaj Pravilnik sadrži odredbe koje su u skladu sa sljedećim aktima Europske unije:

– Direktivom 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. godine o uslugama na unutarnjem tržištu;

– Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. godine o priznavanju stručnih kvalifikacija;

– Direktivom 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. godine o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi;

– Odlukom Europske komisije od 2. listopada 2009. godine L (2009) 263 o upravnoj suradnji putem IMI sustava za Direktivu o uslugama;

– Odlukom Europske komisije od 16. kolovoza 2006. godine C (2006) 3602 o sigurnosti informacijskih sustava korištenih od strane Europske komisije;

– Odlukom Europske komisije od 12. prosinca 2007. godine C (2007) 6306 o implementaciji Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) vezanoj uz zaštitu osobnih podataka;

– Preporukom Europske komisije od 26. ožujka 2009. godine C (2009) 2041 o smjernicama za zaštitu podataka za Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (IMI).

Članak 4.

U smislu ovoga Pravilnika pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:

1) IMI sustav je Informacijski sustav unutarnjeg tržišta za razmjenu informacija uprava država ugovornica Europskog gospodarskog prostora (u daljnjem tekstu: države ugovornice EGP-a) i/ili između država ugovornica EGP-a i Europske komisije;

2) Države ugovornice EGP-a su države članice Europske unije te Island, Lihtenštajn i Norveška;

3) Nadležna tijela su tijela koja sukladno svojem djelokrugu rada i ovlastima, nadziru ili reguliraju upravna područja za koja se koristi IMI sustav;

4) Nacionalni IMI koordinator (u daljnjem tekstu: NIMIC) je tijelo državne uprave koje imenuje Vlada Republike Hrvatske i obavlja poslove nacionalnog koordinatora za primjenu IMI sustava u Republici Hrvatskoj;

5) IMI administrator je tijelo ili osoba koju imenuje čelnik nadležnog tijela iz točke 3. ovoga članka;

6) IMI korisnik je osoba registrirana u IMI sustavu.

II. DJELOKRUG RADA NIMIC-a

Članak 5.

NIMIC-a obavlja prvenstveno sljedeće poslove:

1) surađuje s Europskom komisijom i državama ugovornicama EGP-a vezano uz rad i razvoj IMI sustava;

2) registrira ili odobrava registraciju IMI administratora i nadležnih tijela;

3) organizira treninge i podršku za IMI administratore i nadležna tijela;

4) osigurava učinkovito funkcioniranje IMI sustava, uključujući pravovremene i precizne odgovore nadležnih tijela na zahtjeve za upravnu suradnju;

5) posreduje u slučajevima nesporazuma između nadležnih tijela.

Članak 6.

NIMIC je dužan dostaviti kontaktne podatke jedne osobe Europskoj komisiji u roku od 15 dana od dana objave rješenja o imenovanju u »Narodnim novinama«.

Članak 7.

NIMIC koordinira rad IMI administratora za upravna područja za koja će se koristiti IMI sustav.

Članak 8.

Čelnici središnjih tijela državne uprave sukladno svojoj nadležnosti imenovat će IMI administratore za upravna područja za koja će se koristiti IMI sustav.

III. NACIONALNI KOORDINATOR ZA USLUGE

Članak 9.

(1) Čelnik središnjeg tijela državne uprave nadležan za gospodarstvo ovlašćuje, na prijedlog čelnika unutarnje ustrojstvene jedinice za unutarnje tržište, osobu koja će obavljati poslove nacionalnog koordinatora za usluge sukladno članku 25. stavku 3. Zakona o uslugama.

(2) Nacionalni koordinator za usluge mora ispunjavati sljedeće uvjete:

– završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij;

– najmanje pet (5) godina radnog iskustva u tijelima državne uprave;

– najmanje dvije (2) godine radnog iskustva u izradi zakonskih rješenja koja se usklađuju sa zakonodavstvom Europske unije na području unutarnjeg tržišta;

– najmanje dvije (2) godine radnog iskustva na području suradnje s međunarodnim organizacijama i predstavnicima Europske komisije;

– aktivno znanje engleskog jezika;

– napredno znanje rada na računalu.

Članak 10.

Nacionalni koordinator za usluge obavlja prvenstveno sljedeće poslove:

1) brine o jedinstvenoj primjeni i provođenju propisa koji se odnose na pravo poslovnog nastana i slobodu pružanja usluga;

2) surađuje s Europskom komisijom i državama ugovornicama EGP-a vezano uz pravo poslovnog nastana i slobodu pružanja usluga;

3) surađuje s Hrvatskom gospodarskom komorom na razvoju Jedinstvene kontaktne točke za usluge;

4) posreduje između Hrvatske gospodarske komore i nadležnih tijela vezano uz razvoj Jedinstvene kontaktne točke za usluge;

5) obavlja poslove koordinatora za obavješćivanje na području usluga, ukoliko isti nije ovlašten sukladno članku 11. ovoga Pravilnika.

IV. KOORDINATOR ZA OBAVJEŠĆIVANJE

Članak 11.

Čelnik središnjeg tijela državne uprave nadležan za gospodarstvo ovlašćuje, na prijedlog čelnika unutarnje ustrojstvene jedinice za unutarnje tržište, IMI korisnika koji će obavljati poslove koordinatora za obavješćivanje u IMI sustavu, sukladno članku 28. stavku 4. Zakona o uslugama.

Članak 12.

Koordinator za obavješćivanje obavlja prvenstveno sljedeće poslove:

1) zaprima informacija iz država ugovornica EGP-a, putem IMI sustava, o djelatnostima pružatelja usluga koje mogu ozbiljno naštetiti zdravlju ili sigurnosti osoba ili okoliša;

2) prosljeđuje nadležnim tijelima zaprimljene informacije iz točke 1. ovoga stavka;

3) ostale poslove vezane uz sigurnost usluga, uključujući obavješćivanje javnosti o sigurnosti usluga.

V. PRIMJENA MJERA ZA PROVEDBU SIGURNOSTI USLUGA

Članak 13.

(1) Nadležno tijelo može zatražiti od nadležnog tijela, koordinatora za obavješćivanje ili NIMIC-a države ugovornice EGP-a u kojoj pružatelj usluge ima poslovni nastan dostavu svih potrebnih informacija o sigurnosti pružanja usluge.

(2) Nadležno tijelo može zatražiti od nadležnog tijela, koordinatora za obavješćivanje ili NIMIC-a države ugovornice EGP-a, u kojoj pružatelj usluge s poslovnim nastanom na teritoriju Republike Hrvatske obavlja uslužnu djelatnost, dostavu svih potrebnih informacija o sigurnosti pružanja usluge.

(3) Nadležno tijelo dužno je na zahtjev nadležnog tijela, koordinatora za obavješćivanje ili NIMIC-a države ugovornice EGP-a u najkraćem mogućem roku dostaviti sve potrebne informacije o sigurnosti pružanja usluge od strane pružatelja usluge s poslovnim nastanom na teritoriju Republike Hrvatske.

(4) Nadležno tijelo dužno je obavijestiti Europsku komisiju i državu ugovornicu EGP-a u kojoj pružatelj usluge ima poslovni nastan o poduzimanju odgovarajućih mjera vezanih uz sigurnost usluga te navesti:

1) razloge za ocjenu neprikladnosti poduzetih ili predviđenih mjera države ugovornice EGP-a u kojoj pružatelj usluge ima poslovni nastan;

2) razloge da poduzete mjere ispunjavaju uvjete iz članka 17. stavka 4. Zakona o uslugama.

(5) Primjena mjera vezanih uz sigurnost usluga ne smije dovoditi u pitanje sudske postupke, uključujući prethodne postupke u okviru kaznene istrage.

VI. PRISTUP INFORMACIJAMA

Članak 14.

(1) Nadležno tijelo dužno je osigurati potrebnu pomoć nadležnim tijelima iz drugih država ugovornica EGP-a i poduzeti sve potrebne mjere za učinkovitu upravnu suradnju vezanu uz informiranje primatelja usluga.

(2) Tijelo nadležno za pristup informacijama primateljima usluga na teritoriju Republike Hrvatske bit će nacionalni Europski potrošački centar.

(3) Nacionalni Europski potrošački centar bit će osnovan do dana pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.

(4) Nadležno tijelo omogućit će primateljima usluga na teritoriju Republike Hrvatske pristup jasnim, jednoznačnim, redovito ažuriranim i elektronički dostupnim informacijama, kao i pristup informacijama sukladno članku 20. stavku 1. Zakona o uslugama.

VII. UPRAVNA SURADNJA

Članak 15.

(1) Nadležna tijela upravno surađuju putem IMI sustava s nadležnim tijelima drugih država ugovornica EGP-a.

(2) Nadležna tijela mogu zatražiti pomoć NIMIC-a ili IMI administratora, ukoliko se nadležno tijelo druge države ugovornice EGP-a ne može identificirati.

(3) Nadležna tijela dužna su odgovoriti na sve zahtjeve za upravnu suradnju u što kraćem roku.

VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 16.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim odredaba članka 5. točki 4) i 5), članka 12., članka 13., članka 14. i članka 15. ovoga Pravilnika, koje stupaju na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji.

Klasa: 011-01/12-01/163

Urbroj: 526-05-03/4-12-4

Zagreb, 20. srpnja 2012.

Prvi potpredsjednik vlade

i ministar gospodarstva

Radimir Čačić, v. r.

Pravilnik, NN 88/2012-2016