## Prethodno obvezujuće mišljenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: 430-01/2006-02/16 od 3. srpnja 2006

### NN 78/2006 (14.7.2006.), Prethodno obvezujuće mišljenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa: 430-01/2006-02/16 od 3. srpnja 2006

# AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

1878

Dana 29. svibnja 2006. Agencija za zaštitu tržišnog
natjecanja (dalje: Agencija) zaprimila je dopis Ministarstva mora, turizma,
prometa i razvitka Republike Hrvatske (dalje: Ministarstvo), u čijem je
privitku dostavljen Nacrt prijedloga Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu
između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za financiranje
projekta »Dovršenje autoceste Rijeka – Zagreb«. Temeljem navedenog dopisa,
Ministarstvo je od Agencije zatražilo davanje prethodnog obvezujućeg mišljenja
sukladno odredbi članka 10. stavka 1. Zakona o državnim potporama (»Narodne
novine«, broj 140/05, dalje: ZDP).

S obzirom na navedeno, Agencija sukladno članku
10. stavku 1. ZDP-a, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja sa
64. sjednice, održane 3. srpnja 2006., daje sljedeće

## PRETHODNO OBVEZUJUĆE MIŠLJENJE

Nacrt prijedloga Zakona o potvrđivanju Ugovora o
jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za
financiranje projekta »Dovršenje autoceste Rijeka – Zagreb« ne sadrži potpore
koje se u smislu ZDP-a smatraju državnom potporom.

Obrazloženje

Ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i
Europske investicijske banke za financiranje projekta »Dovršenje autoceste
Rijeka – Zagreb« potpisan je 9. ožujka 2006. Na temelju rečenog Ugovora o
jamstvu, Republika Hrvatska, kao glavni obveznik a ne samo jamac, jamči za
potpuno i pravodobno podmirivanje svih obveza koje ima poduzetnik Autoceste
Rijeka – Zagreb d.d. na temelju Ugovora o financiranju pod nazivom »Dovršenje
Autoceste Rijeka – Zagreb«.

Na temelju rečenog Ugovora o financiranju poduzetniku
Autoceste Rijeka – Zagreb d.d. odobren je zajam u ukupnom iznosu od
210.000.000,00 eura koji će se koristiti za djelomično financiranje dovršenja
autoceste Rijeka – Zagreb dodavanjem drugog kolnika na preostalih 44 km
polu-autoceste između Kikovice i Vrbovskog.

Radi utvrđivanja je li se u konkretnom slučaju
radi o državnoj potpori, odnosno je li financiranje izgradnje cestovne
infrastrukture u ovom projektu predstavlja državnu potporu u smislu ZDP-a,
Vijeće je razmatralo jesu li ispunjena sva četiri osnovna uvjeta iz članka 3.
stavka 1. ZDP-a koje je potrebno ispuniti da bi se predmetna sredstva smatrala
državnom potporom.

Potrebno je stoga utvrditi da se predviđenim
sredstvima financira poduzetnik iz državnog proračuna, odnosno da je riječ o
transferu državnih sredstava, da sredstva predstavljaju potporu koja
korisnicima potpore donose ekonomsku prednost koju isti ne bi ostvarili kroz
svoje redovno i normalno poslovanje, da se predložena sredstva dodjeljuju
pojedinim korisnicima na selektivnoj osnovi, da dodjelom predloženih sredstava
postoji mogućnost narušavanja tržišnog natjecanja, davanjem prednosti na
tržištu korisniku države potpore osobito u mjeri u kojoj to može utjecati na
ispunjenje međunarodno preuzetnih obveza Republike Hrvatske koja proizlaze iz
Sporazuma o stabilnosti i pridruživanju (»Narodne novine – Međunarodni ugovori«
br. 14/01, 14/02, 1/05 i 7/05; dalje: SSP).

Primjenom navedenih uvjeta na konkretni predmet
utvrđeno je da državno jamstvo za dovršenje Autoceste Zagreb – Rijeka predstavlja
mogući rashod na strani države, te da isto predstavlja prednost za poduzetnika
Autocesta Rijeka – Zagreb d.d. obzirom da bez rečenog jamstva ne bi moglo
redovnim putem ostvariti zajam kod Europske investicijske banke.

Prometni značaj Autocesta Rijeka – Zagreb
proizlazi iz činjenice da je ista dio paneuropskog prometnog koridora broj V
(ogranak b) te dio europskog cestovnog pravca E-65 Budimpešta – Varaždin –
Zagreb – Rijeka, koji povezuje zemlje srednje Europe s lukom Rijeka, a preko
nje sa zemljama Mediterana i Bliskog Istoka, te da je ista također dio
Strategije prometnog razvitka Republike Hrvatske.

Polazeći od činjenice da je poduzetnik i
koncesionar Autocesta Rijeka – Zagreb d.d. u cijelosti u vlasništvu Republike
Hrvatske i koristi navedeni zajam u svrhu gradnje odnosno dovršetka punog
profila autoceste te da se u konkretnom predmetu radi o javnoj cestovnoj
infrastrukturi kojoj je otvoren pristup svim korisnicima, potencijalnim i
stvarnim, na nediskriminirajućoj osnovi, jamstvo
države za investiranje u rečenu infrastrukturu predstavlja mjeru u okviru
državne nadležnosti koja je usmjena na planiranje i
razvoj prometnog sustava u javnom interesu.

Polazeći od postojećeg sustava građenja i
gospodarenja autocestama na području Republike Hrvatske na način kako je to
uređeno Zakonom o javnim cestama (»Narodne novine« br.
180/04), utvrđeno je da se u ovom trenutku i na postojećoj razini razvoja
pojedinih prometnih infrastruktura na području Republike Hrvatske ne bi moglo
raditi o narušavanju tržišnog natjecanja između pojedinih vrsta prijevoza
odnosno poduzetnika koji obavljaju prijevoz na istim zemljopisnim pravcima kao
ni mogućeg narušavanjem tržišnog natjecanja između postojećih koncesionara
autocesta u Republici Hrvatskoj.

Građenje i održavanje autocesta u Republici
Hrvatskoj u bitnome je riješeno kao i u pojedinim zemljama Europske unije na
način da pojedine državne ceste za koje se plaća posebna naknada (autoceste)
grade poduzetnik Hrvatske autoceste d.o.o. ili društva s koncesijom u
vlasništvu države dok pojedine autoceste grade poduzetnici s koncesijom u
mješovitom vlasništvu države i privatnog ulagača.

Gradnja i gospodarenje autocestom djelatnost je
profitnog karaktera, te koncesionari u vremenu trajanja dodijeljene koncesije
ostvaruju u pravilu povrat uloženog kapitala uz odgovarajuću dobit.

Praksa Europske komisije1
vezana za djelatnost gradnje i gospodarenja cestovnom infrastrukturom. odnosi
se ponajprije na poduzetnike koncesionare u mješovitom vlasništvu države i
privatnih ulagača, te je obavljanje poslova građenja i gospodarenja autocestama
u pravilu tumačeno kao usluga od općeg javnog interesa koje uživa odgovarajuće
izuzeće od primjene propisa o zaštiti tržišnog natjecanja odnosno dodjele i
nadzora državnih potpora. Drugim riječima, potpore dodijeljene poduzetnicima
koncesionarima u svrhu osiguravanja kvalitetnog i kontinuiranog obavljanja
usluga od općeg javnog interesa uz naplatu smatraju se državnim potporama
sukladnim članku 86. stavku 2. ili članku 87. stavak 3. c) Sporazuma o osnivanju
Europske zajednice.

Praksa Europske komisije u bitnome ukazuju da je
otvaranje tržišta gradnje i gospodarenja autocesta u Europskoj uniji u usponu,
da se isto u pravilu odvija putem sustava javnih poziva i odabira
najpovoljnijih ponuda za zaključivanje ugovora o koncesijama odnosno obnovu
istih, jasnog utvrđivanja obveza koncesionara kao i izračuna razdoblja trajanja
koncesija unutar kojih je moguće ostvariti povrat investicije te odgovarajuću
dobit. Ulogu države u pogledu osiguravanja financiranja poduzetnika
koncesionara potrebno je stoga razmatrati u svijetlu jačanja tržišnog
natjecanja između poduzetnika kako u pogledu gradnje tako i kasnijeg
gospodarenja izgrađenim autocestama.

Polazeći od dostupne prakse Europske komisije u
području gradnje i gospodarenja cestovnom infrastrukturom, različitosti sustava
gradnje i gospodarenja autocestama u pojedinim zemljama Europske unije te planu
razvoja politike prometa u Europskoj uniji (Bijela knjiga – razvoj prometne
politike do 2010. u EU), Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja zaključilo je
sukladno svemu navedenom da državno jamstvo u ovom predmetu ne predstavlja
državnu potporu u smislu odredbi ZDP-a, obzirom da nije utvrđena mogućnost
narušavanja tržišnog natjecanja u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje
međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske.

Sukladno odredbi članka 10. stavka 2. ZDP-a, ovo
prethodno obvezujuće mišljenje dostavit će se Vladi Republike Hrvatske i
Hrvatskom saboru zajedno s Nacrtom prijedloga Zakona o potvrđivanju Ugovora o
jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za
financiranje projekta »Dovršenje autoceste Rijeka – Zagreb«, te će se isto,
sukladno odredbi članka 18. Zakona o državnim potporama, objaviti u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 430-01/2006-02/16

Urbroj: 580-03-05-43-02

Zagreb, 3. srpnja 2006.

Predsjednica Vijeća

za zaštitu tržišnog natjecanja

**Olgica Spevec, v. r.**

\_\_\_\_\_\_
1Primjerice,
odluke Europske komisije br. 540/2000 i 420/2005

Ostalo, NN 78/2006-1878