## Zakon o civilnoj službi

### NN 25/2003 (19.2.2003.), Zakon o civilnoj službi

# HRVATSKI SABOR

363

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O CIVILNOJ SLUŽBI

Proglašavam
Zakon o civilnoj službi, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 6. ve­ljače
2003.

Broj:
01-081-03-448/2
Zagreb, 7. ve­ljače 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan** **Mesi****ć,** v. r.

## ZAKON

### O CIVILNOJ SLUŽBI

I.
TEMELJNE ODREDBE

Članak
1.

Ovim se
Zakonom uređuju prava i dužnosti osoba koje svoju građansku dužnost vojne
obveze obavljaju u civilnoj službi (u daljnjem tekstu: civilna služba).

Civilnu
službu obavljaju osobe koje zbog svojih vjerskih ili moralnih nazora (u
daljnjem tekstu: prigovor savjesti) nisu pri­prav­ne sudjelovati u obavljanju
vojničkih dužnosti u Oružanim snagama Republike Hrvatske. Te su osobe obvezne
obavljati druge dužnosti određene ovim Zakonom (u daljnjem tekstu: civilni
obveznici).

Civilni
obveznik je svaki muškarac sposoban za vojnu službu koji se vodi u vojnoj
evidenciji nadležnog ureda za obranu (novak, ročnik i pričuvnik), kojem je
Povjerenstvo za civilnu službu (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo) odobrilo
obavljanje ci­vil­ne službe.

Članak
2.

Civilna
služba traje 8 mjeseci.

Osam
sati provedenih u obavljanju civilne službe računa se kao jedan dan u civilnoj
službi.

Članak
3.

Civilna
služba obavlja se u pravnim osobama koje obavljaju znanstvenu, obrazovnu,
odgojnu, kulturnu, športsku, socijalnu, zdravstvenu, sanitarnu ili humanitarnu
djelatnost u Republici Hrvatskoj te u državnim tijelima i tijelima jedinice
lokalne i po­dručne (regionalne) samouprave (u daljnjem tekstu: pravne osobe i
tijela).

Pravne
osobe i tijela iz stavka 1. ovoga članka odredit će pravilnikom ministar
nadležan za poslove socijalne skrbi.

Pri
određivanju pravnih osoba i tijela iz stavka 2. ovoga članka vodit će se računa
da je pravna osoba i tijelo u mogućnosti osigurati obavljanje poslova civilnom
obvezniku u skladu s od­red­bama ovoga Zakona, da se obavljanjem poslova
civilnih obveznika ne ugrožavaju postojeća radna mjesta ili da se obavljanjem
poslova civilnih obveznika ne otežava ili onemogućava pronalaženje radnih
mjesta nezaposlenim osobama.

 Civilni obveznik će u pravilu obavljati
civilnu službu u mjestu u kojem boravi, a ako to nije moguće, u mjestu koje je
što bliže njegovom boravištu.

Članak
4.

Civilni
se obveznik za vrijeme obavljanja civilne službe upućuje, u pravilu, na poslove
koji odgovaraju njegovom znanju, stručnoj spremi i sklonostima ukoliko za takve
poslove postoji potreba u pravnoj osobi ili tijelu kamo se upućuje na
obavljanje civilne službe.

Civilnog obveznika ne smije se uputiti u pravnu osobu
ili tijelo gdje je u vrijeme upućivanja bio zaposlen ili gdje je radio godinu
dana prije upućivanja u civilnu službu.

Civilni obveznici za vrijeme obavljanja civilne
službe obav­ljaju sve poslove iz djelatnosti pravne osobe ili tijela gdje su na
civilnoj službi koje im odlukom odredi ovlaštena osoba u toj prav­noj osobi ili
čelnik u tom tijelu, s tim da im se ne može odrediti obavljanje poslova za čije
se obavljanje traži viša stručna sprema i dulje radno iskustvo od onog koje
civilni obveznik ima.

Civilni
obveznik dužan je za vrijeme civilne službe obavljati poslove prema rasporedu
obavljanja poslova u toj pravnoj osobi ili tijelu (rad u smjenama, noćni rad i
sl.).

II.
NOVAČKA OBVEZA

Članak
5.

Novačka obveza nastaje u kalendarskoj godini u kojoj
gra­đanin navršava 18 godina i traje do stupanja u civilnu službu, odnosno do
prevođenja u pričuvni sastav ili do prestanka civilne obveze u skladu s
odredbom članka 37. ovoga Zakona, odnosno do kraja kalendarske godine u kojoj
novak navršava 27 godina, a iznimno, u slučajevima određenim ovim Zakonom, 30
godina.

Nadležni ured za obranu dužan je novaka prilikom
upisa u vojnu evidenciju pisanim putem cjelovito upoznati s njegovim ustavnim i
zakonskim pravima da može na temelju prigovora savjesti podnijeti zahtjev za
civilnu službu.

Novačenje i ocjenu zdravstvene sposobnosti novaka za
civil­nu službu provode novačka povjerenstva Ministarstva obrane.

Članak 6.

Zahtjev za civilnu službu zbog prigovora savjesti
može podnijeti novak nakon novačenja, ročnik za vrijeme služenja vojnog roka,
te pričuvnik tijekom obveze služenja u pričuvnom sastavu.

Zahtjev novaka za civilnu službu podnijet prije 27.
godine odgađa njegovo upućivanje na služenje vojnog roka.

 Ako novak
podnese zahtjev za civilnu službu nakon primit­ka poziva za služenje vojnog
roka, ne odgađa se njegov odlazak na služenje vojnog roka.

Novaku koji zahtjev za civilnu službu podnese u roku
koji onemogućava njegovo upućivanje na civilnu službu do isteka kalendarske
godine u kojoj navršava 27 godina, produljuje se novačka obveza do kraja
kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina, o čemu rješenje donosi nadležna
uprava za obranu.

Žalbu protiv rješanja iz stavka 4. ovoga članka
rješava ministar obrane.

Članak 7.

Dužnosti obavljanja civilne službe oslobađa se novak:

1. koji je ocijenjen nesposobnim za civilnu službu,

2. koji je stekao hrvatsko državljanstvo
naturalizacijom ili prirođenjem, ako je u državi čiji je bio državljanin
regulirao obvezu služenja vojnog roka ili civilnu službu,

3. koji osim hrvatskog ima i strano državljanstvo, a
regulirao je obvezu služenja vojnog roka ili civilnu službu u inozemstvu.

Članak 8.

Na obavljanje civilne službe ne upućuje se:

1. novak koji je pravomoćno osuđen na kaznu malo­ljet­ničkog
zatvora ili bezuvjetnu zatvorsku kaznu zbog kaznenog djela – dok kaznu ne
izdrži ili ne bude pušten na uvjetni otpust,

2. novak prema kojemu je primijenjena zavodska
odgojna mjera ili sigurnosna mjera obvezatnoga psihijatrijskog liječenja i
čuvanja u zdravstvenoj ustanovi – dok traje mjera koja je primijenjena,

3.
novak protiv kojega je pokrenut kazneni postupak zbog kaznenog djela za koje se
goni po službenoj dužnosti – dok postupak ne bude pravomoćno okončan.

Novak koji zbog razloga navedenih u stavku 1. ovoga
članka nije upućen u civilnu službu, upućuje se na obavljanje civilne službe
nakon izdržane kazne, nakon uvjetnog puštanja, nakon obustave odgojne ili
sigurnosne mjere, odnosno nakon pravo­moćno okončanog kaznenog postupka, a
najkasnije do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina.

Novak osuđen na kaznu maloljetničkog zatvora ili
bezuvjetnu zatvorsku kaznu, zbog kaznenog djela, može za vrijeme ratnog stanja
ili stanja neposredne ugroženosti države biti upućen u civil­nu službu, ako mu
je odgođeno izdržavanje kazne.

O postojanju smetnji za upućivanje novaka na civilnu
službu iz stavka 1. ovoga članka, nadležna tijela dužna su dostaviti pisanu
obavijest nadležnom uredu za obranu, koji će o tome izvijestiti Povjerenstvo.

Članak 9.

Obavljanje civilne službe može se na zahtjev novaka
odgoditi najviše do jedne godine, a najkasnije do 30. lipnja kalendarske godine
u kojoj on navršava 27 godina:

1. ako u zajedničkom kućanstvu nema drugog člana
sposobnog za privređivanje, a prijeko je potrebno obaviti neodgodive poslove
koji se bez njegove nazočnosti ne mogu obaviti bez znatne štete za domaćinstvo,

2. ako se zaposlio u svojstvu vježbenika – do
završetka vježbeničkog staža,

3. ako u zajedničkom kućanstvu ima samo članove
kojima je za svakodnevne životne potrebe prijeko potrebna pomoć i njega druge
osobe,

4. ako se iz zajedničkog kućanstva u isto vrijeme
upućuju na služenje vojnog roka ili obavljanje civilne službe dva ili više
članova, odnosno ako se neki od njih već nalaze na služenju vojnog roka ili
obavljanju civilne službe – dok se jedan od njih ne vrati sa služenja vojnog
roka ili obavljanja civilne službe,

5. ako ima utvrđen datum za sklapanje braka –
najdulje 3 mjeseca.

Novaku se može na osobni zahtjev i na zahtjev
Hrvatskog olimpijskog odbora, odnosno pripadajućeg nacionalnog športskog saveza
odgoditi civilna služba najviše do 1 godine, a najkasnije do 30. lipnja
kalendarske godine u kojoj novak navršava 27 godina radi njegovog sudjelovanja
na Olimpijskim i Mediteranskim igrama, Univerzijadi, svjetskim i europskim
prvenstvima, svjet­skim i europskim kupovima, međunarodnim natjecanjima mladeži
(Europski olimpijski festival mladeži-EYOF, Svjetske igre mladeži-WYG, Igre
mladeži Alpe-Jadran), službenim međuna­rodnim natjecanjima i državnim
prvenstvima.

O odgodi obavljanja civilne službe iz stavka 1. i 2.
ovoga članka odlučuje Povjerenstvo.

Članak 10.

Novak koji je upisan na visoko učilište ne upućuje se
na obavljanje civilne službe za vrijeme školovanja, najkasnije do 30. lipnja
kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina.

Novak koji je upisan na visoko učilište dužan je, u
skladu sa stavkom 1. ovoga članka, najkasnije do 31. listopada dostaviti
Povjerenstvu potvrdu o upisu, odnosno o pohađanju visokog učilišta, za tekuću
nastavnu godinu.

Novake
iz stavka 2. ovoga članka upućuje se, na osobni zahtjev, na obavljanje civilne
službe u razdoblju utvrđenom tako da mu obavljanje civilne službe istekne do
početka nastave u idućoj školskoj godini na visokom učilištu, na koje je
upisan.

III.
POSTUPAK ODOBRENJA ZAHTJEVA ZA CIVILNU SLUŽBU

Članak
11.

Obavljanje
poslova civilne službe u djelokrugu je ministarstva nadležnog za poslove
socijalne skrbi.

Postupak
o zahtjevu za civilnu službu provodi Povjerenstvo.

Povjerenstvo
rješenjem imenuje ministar nadležan za poslove socijalne skrbi na vrijeme od
četiri godine.

Povjerenstvo
ima predsjednika i 2 člana koje čine: predstavnik Ministarstva obrane,
Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave i Ministarstva rada i
socijalne skrbi.

Predsjedniku
i članovima Povjerenstva određuju se zamjenici.

Predsjednik i njegov zamjenik ne mogu biti
predstavnici Ministarstva obrane.

Ministar nadležan za poslove socijalne skrbi donijet
će pravilnik kojim će se urediti način rada Povjerenstva, način obav­ljanja
administrativno-tehničkih poslova za rad Povjerenstva, kao i druga pitanja
značajna za rad Povjerenstva.

Članak 12.

Novak koji smatra da zbog prigovora savjesti nije
pripravan sudjelovati u obavljanju vojničkih dužnosti u Oružanim snagama
Republike Hrvatske (članak 1. stavak 2. ovoga Zakona) podnosi zahtjev za
civilnu službu nadležnom uredu za obranu, koji je dužan zahtjev najkasnije u
roku od osam dana dostaviti Povjerenstvu.

Novak je dužan u svojem zahtjevu navesti traži li
civilnu službu zbog vjerskih ili moralnih nazora.

Članak 13.

Povjerenstvo će odbiti zahtjev za civilnu službu iz sljedećih
razloga:

1. ako je pravomoćnom sudskom odlukom utvrđeno da je
podnositelj zahtjeva počinio kaznena djela uporabom oružja ili uporabom sile,

2. ako podnositelj zahtjeva posjeduje oružje, osim
osoba koje imaju izdan oružni list za držanje oružja kao uspomene,

3. ako podnositelj zahtjeva nije naveo traži li
civilnu službu zbog vjerskih ili moralnih nazora, a to nije učinio ni u roku u
kojem ga je Povjerenstvo pozvalo da u tom smislu dopuni svoj zahtjev,

4. ako zahtjev za civilnu službu nije podnijet zbog
vjerskih ili moralnih nazora.

Članak 14.

 Povjerenstvo
o zahtjevu novaka za civilnu službu odlučuje rješenjem kojim odobrava ili
odbija njegov zahtjev za civilnu službu.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka, na temelju odluke
Povjerenstva, donosi predsjednik Povjerenstva.

Povjerenstvo
može ovlastiti stručnu službenu osobu ministarstva nadležnog za poslove
socijalne skrbi za poduzimanje svih ili pojedinih radnji u postupku prije
donošenja rješenja i da o tome podnosi pismeno izvješće Povjerenstvu.

Ukoliko
se novak upućuje na civilnu službu istodobno kada se odobrava i njegov zahtjev
za civilnu službu, u rješenju se navodi, uz osobne podatke novaka, naziv i
sjedište pravne osobe ili tijela u koje se novak upućuje na civilnu službu,
datum kada je dužan započeti obavljati civilnu službu i trajanje civilne
službe.

Ako se
rješenjem samo odobrava zahtjev novaka za civilnu službu, a novak se naknadno
upućuje na civilnu službu, u rješenju iz stavka 4. ovoga članka, uz osobne
podatke novaka, navest će se da će se o upućivanju novaka na civilnu službu u
pravnu osobu ili tijelo donijeti posebno rješenje.

U
rješenju kojim se odbija zahtjev za civilnu službu Povje­renstvo će navesti
razloge zbog kojih zahtjev nije odobren.

Članak
15.

Protiv
rješenja Povjerenstva može se izjaviti žalba Povjerenstvu za žalbe u roku od 15
dana od dana primitka rješenja.

Žalba
izjavljena protiv rješenja Povjerenstva odgađa izvrše­nje rješenja, osim u
slučajevima određenim ovim Zakonom.

Članak
16.

Povjerenstvo
za žalbe imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministarstva nadležnog
za poslove socijalne skrbi, na vrijeme od četiri godine.

Povjerenstvo
iz stavka 1. ovoga članka ima predsjednika i dva člana koje čine: diplomirani
pravnik, obveznik civilne službe i predstavnik nevladine udruge.

Predsjedniku i članovima imenuju se zamjenici.

Povjerenstvo za žalbe dužno je donijeti rješenje o
žalbi i dostaviti ga podnositelju zahtjeva u roku od 30 dana od dana predaje
žalbe.

Rješenje Povjerenstva za žalbe je konačno.

Ako je Povjerenstvo za žalbe u povodu žalbe
izmijenilo prvostupanjsko rješenje u korist žalitelja, novak postaje civilni
obveznik te Povjerenstvo donosi rješenje o upućivanju novaka na civilnu službu
u određenu pravnu osobu ili tijelo u smislu članka 14. stavka 4. odnosno 5.
ovoga Zakona.

Ako je Povjerenstvo za žalbe odbilo žalbu, novak
postaje obveznik vojne službe sukladno odredbama Zakona o obrani.

Protiv rješenja Povjerenstva može se pokrenuti
upravni spor.

Članak 17.

Novak koji prije upućivanja u civilnu službu pisano
izjavi da više ne odbija sudjelovati u obavljanju vojničkih dužnosti u Oružanim
snagama Republike Hrvatske, upućuje se na služenje vojnog roka. Povjerenstvo će
u tom slučaju ukinuti rješenje kojim se novaku odobrava zahtjev za civilnu
službu, o čemu obavje­štava nadležni ured za obranu.

Članak 18.

Zahtjev za odgodu civilne službe iz članka 9. ovoga
Zakona podnosi se Povjerenstvu u roku od osam dana od dana primitka poziva za
civilnu službu.

Rješenjem Povjerenstva kojim se odobrava zahtjev za
odgodu civilne službe određuje se do kada se odgađa civilna služba, o čemu se
obavještava nadležni ured za obranu.

Članak
19.

Ako je
zahtjev za civilnu službu podnio ročnik tijekom izvršavanja vojne službe,
odnosno pričuvnik nakon uručenja poziva za vojnu službu, Povjerenstvo je dužno
riješiti zahtjev u roku od 30 dana od dana primitka.

Ako
Povjerenstvo odobri zahtjev za civilnu službu iz stavka 1. ovoga članka,
ovlašteni zapovjednik dužan je odmah, a najkasnije u roku od osam dana od dana
primitka rješenja Povjerenstva, otpustiti ročnika, odnosno pričuvnika iz
Oružanih snaga.

Članak
20.

U svim
pitanjima postupka rješavanja zahtjeva za civilnu službu koja nisu uređena ovim
Zakonom primjenjuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku.

IV.
OBAVLJANJE CIVILNE SLUŽBE

Članak 21.

Novak je dužan doći u pravnu osobu ili tijelo u
vrijeme određeno u rješenju iz članka 14. stavka 4., odnosno 5. ovoga Zakona.

Obavljanje civilne službe počinje danom dolaska
novaka u pravnu osobu ili tijelo o čemu pravna osoba ili tijelo odmah
obavještava Povjerenstvo.

Od dana dolaska u pravnu osobu odnosno tijelo novak
postaje civilni ročnik.

Pravna osoba ili tijelo iz stavka 2. ovoga članka
određuje osobu za praćenje rada civilnog ročnika.

Članak 22.

Ako civilni ročnik za vrijeme obavljanja civilne
službe podnese zahtjev za ukidanje rješenja kojim mu je odobren zahtjev za
civilnu službu, upućuje se na redovno služenje vojnog roka.

Članak 23.

Obavljanje civilne službe prekida se:

1. civilnom ročniku kojega je nadležno tijelo tijekom
obavljanja civilne službe ocijenilo nesposobnim za civilnu službu, odnosno
privremeno nesposobnim za civilnu službu,

2. civilnom ročniku kojega je pravomoćnom presudom
sud osudio na kaznu maloljetničkog zatvora ili na bezuvjetnu zatvorsku kaznu,
dok ne izdrži kaznu ili dok ne bude uvjetno pušten,

3. civilnom ročniku kojega je sud pravomoćnom
presudom osudio na bezuvjetnu zatvorsku kaznu dulju od šest mjeseci, dok ne
izdrži kaznu ili dok ne bude uvjetno pušten,

4. civilnom ročniku protiv kojega je pokrenut kazneni
postupak za djela za koja se goni po službenoj dužnosti, ako je za to djelo
predviđena kazna zatvora dulja od tri godine,

5. civilnom ročniku koji samovoljno i neopravdano
izostane sa civilne službe neprekidno dulje od 10, ali ne dulje od 30 dana.

Rješenje o prekidu civilne službe iz stavka 1. ovoga
članka donosi Povjerenstvo.

Iznimno od odredbe stavka 1. točke 2. i 3. ovoga
članka, obavljanje civilne službe ne prekida se civilnom ročniku koji je
pravomoćnom presudom osuđen na kaznu maloljetničkog zatvora do dvije godine ili
na bezuvjetnu zatvorsku kaznu do dvije godine i kojemu do kraja civilne službe
nije ostalo više od dva mjeseca.

Članak 24.

Civilnom ročniku koji je ocijenjen privremeno
nesposobnim za civilnu službu može se samo jedanput prekinuti civilna služba.

Civilni ročnik, kojemu bi i drugi put trebalo
prekinuti civilnu službu zbog toga što je ocijenjen privremeno nesposobnim za
civilnu službu, prevodi se u pričuvni sastav bez obzira na to koliko je vremena
proveo na obavljanju civilne službe.

Članak 25.

Civilni ročnik koji je imao prekid civilne službe, u
skladu s odredbama ovoga Zakona, uputit će se na obavljanje civilne službe
nakon prestanka razloga zbog kojih mu je prekinuto obav­ljanje civilne službe,
a najkasnije do 30. lipnja kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina.

Članak 26.

Civilni ročnik koji je imao prekid civilne službe
zbog razloga navedenih u članku 23. ovoga Zakona, a nije obavio civilnu službu
u smislu članka 25. ovoga Zakona, ponovno postaje novak i podliježe obvezama
koje su ovim Zakonom propisane za novaka.

Civilni ročnik koji je imao prekid civilne službe
zbog razloga navedenih u članku 23. stavku 1. točki 2., 3., 4. i 5. ovoga
Zakona upućuje se na nastavak obavljanja civilne službe u kalendarskoj godini u
kojoj su prestali razlozi za prekid civilne službe, a najkasnije do kraja
kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina.

Članak 27.

Civilnom ročniku se može na osobni zahtjev prekinuti
obavljanje civilne službe zbog smrti ili teške bolesti u obitelji, odnos­no
zbog prirodnih nepogoda ili drugih nesreća, ako bi njegova obitelj bila
dovedena u težak položaj zbog njegove odsutnosti – dok postoje ti razlozi, a
najdulje jednu godinu.

Civilnom ročniku – vrhunskom športašu može se na
osobni zahtjev i na zahtjev Hrvatskog olimpijskog odbora, odnosno pripadajućega
nacionalnoga športskog saveza privremeno prekinuti obavljanje civilne službe
radi njegovog sudjelovanja na Olimpijskim i Mediteranskim igrama, Univerzijadi,
svjetskim i europskim prvenstvima, svjetskim i europskim kupovima, među­narodnim
natjecanjima mladeži (Europski olimpijski festival mladeži-EYOF, Svjetske igre
mladeži-WYG, Igre mladeži Alpe-Jadran), službenim međunarodnim natjecanjima i
državnim prvenstvima, do njihovog završetka.

O razlozima za prekid civilne službe iz stavka 1. i
2. ovoga članka civilni ročnik izvješćuje ovlaštenu osobu u pravnoj osobi ili
tijelu gdje obavlja civilnu službu, a zahtjev za prekid civilne službe podnosi
Povjerenstvu, koje o tome donosi rješenje.

Članak 28.

Rješenje o upućivanju na civilnu službu civilnog
ročnika kojem je prekinuto obavljanje civilne službe po odredbama članka 23. i
27. ovoga Zakona donosi Povjerenstvo sukladno sa člankom 25. ovoga Zakona.

Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka određuje se
vrijeme pristupanja daljnjem obavljanju civilne službe, vrijeme trajanja
civilne službe te pravna osoba ili tijelo u kojem će obavljati civil­nu službu.

Civilnog
ročnika kojemu je po bilo kojem zakonskom temelju prekinuto obavljanje civilne
službe, Povjerenstvo ne upućuje na obavljanje civilne službe ako mu je do kraja
obav­ljanja civilne službe ostalo manje od 30 dana te se prevodi u pričuvni
sastav s danom prekida civilne službe.

Članak
29.

Civilni
ročnik se može tijekom obavljanja civilne službe premjestiti u drugu pravnu
osobu ili tijelo:

1. na
zahtjev civilnog ročnika,

2. na
zahtjev pravne osobe ili tijela gdje civilni ročnik obav­lja civilnu službu,

3. po
potrebi civilne službe.

U
slučaju zahtjeva za premještaj iz stavka 1. točke 1. i 2. ovoga članka,
potrebno je navesti razloge zbog kojih se traži premještaj. O premještaju
civilnog ročnika odlučuje Povjerenstvo rješenjem.

Članak 30.

U
vrijeme obavljanja civilne službe ne ubraja se:

1.
svaki dan samovoljnog i neopravdanog izostanka sa civil­ne službe,

2.
svaki dan u kojem civilni ročnik neopravdano odbija obav­ljati poslove u
pravnoj osobi ili tijelu u koje je upućen na obavljanje civilne službe.

Članak
31.

 Ako civilni ročnik, bez opravdanog razloga,
ni tridesetprvog dana pošto je to morao učiniti ne počne obavljati civilnu službu
ili ako neopravdano izostane sa civilne službe dulje od 30 dana neprekidno,
smatrat će se da je odustao od zahtjeva za civilnu službu.

 U slučaju iz stavka 1. ovoga članka
Povjerenstvo će donijeti rješenje o prestanku civilne službe i obavijestit će o
tome nadležni ured za obranu, koji će bez odgađanja uputiti civilnog ročnika na
odsluženje vojnog roka.

 Žalba protiv rješenja iz stavka 2. ovoga
članka ne odgađa izvršenje.

Članak 32.

Civilni
ročnik koji obavi civilnu službu postaje civilni pričuvnik.

Pravna
osoba ili tijelo u kojem je civilni ročnik obavio civilnu službu dostavit će o
tome pisanu obavijest nadležnom uredu za obranu koji donosi rješenje o
prevođenju civilnog ročnika u pričuvni sastav i o tome obavještava
Povjerenstvo.

Članak
33.

Obvezi
obavljanja civilne službe u pričuvnom sastavu podliježu:

1.
osobe koje su obavile civilnu službu kao civilni ročnici,

2.
osobe koje su u skladu s ovim Zakonom na drugi način regulirale civilnu službu,

3.
osobe koje su na drugi način regulirale vojnu obvezu, a dobile su status
civilnog pričuvnika.

Članak
34.

Pripadnici
pričuvnog sastava (u daljnjem tekstu: civilni pri­čuvnici) su obveznici civilne
zaštite i sudjeluju u raznim oblicima civilne obveze, a u slučaju elementarnih
nepogoda, ratnog stanja ili drugih oblika neposredne ugroženosti obavljaju
poslove na koje ih rasporede nadležna tijela za civilnu zaštitu i obranu.

Civilni
pričuvnik može provesti u obavljanju civilne službe najviše dva mjeseca u
jednoj godini.

Civilni
pričuvnici se mogu pozivati na obavljanje civilne službe do prestanka civilne
obveze.

Civilni
pričuvnici koji su zaposleni dok izbivaju s posla zbog civilne službe ostvaruju
prava na naknadu troškova prijevoza sred­stvima javnog prometa, smještaj i
prehranu te prava iz radnog odnosa kao i pričuvnici koji izbivaju s posla zbog
vojne obveze.

Poljoprivrednici
– civilni pričuvnici za vrijeme civilne služ­be imaju pravo na naknadu troškova
prijevoza i novčanu naknadu u visini prosječne plaće u Republici Hrvatskoj,
ovisno o broju dana provedenih u civilnoj službi.

Članak
35.

Civilnom
pričuvniku se na njegov zahtjev odgađa civilna služba:

1. u
slučaju bolesti – do idućeg pozivanja nakon ozdravljenja,

2. ako
je neposredno pred odlazak ili u vrijeme odlaska u civilnu službu nastupila
teška bolest ili smrt člana obitelji, odnosno zbog elementarnih nepogoda ili
drugih nesreća u obitelji ako bi obitelj bila dovedena u težak položaj njegovim
odlaskom u civilnu službu – do idućeg poziva na civilnu službu.

Civilna
služba može se iznimno odgoditi zbog potreba služ­be, ako to zatraži tijelo ili
pravna osoba u kojoj je civilni pri­čuvnik zaposlen – dok takva potreba
postoji, a najdulje za jednu godinu.

Civilna
služba koja traje dulje od tri dana može se civilnom
pričuvniku-poljoprivredniku i drugoj osobi koja samostalno obav­lja gospodarsku
djelatnost, a koja je pozvana u civilnu službu, iznimno odgoditi zbog
neodgodivih radova ako u njihovoj obitelji nema drugog člana sposobnog za
privređivanje – najdulje tri mjeseca.

Zahtjev
za odgodu civilne službe civilni pričuvnik podnosi nadležnom uredu za obranu u
roku od osam dana od dana primit­ka poziva za civilnu službu, a ako se odgoda
traži zbog razloga navedenih u stavku 1. ovoga članka, zahtjev se može
podnijeti i kad nastane razlog zbog kojega se traži odgoda civilne službe. O
zahtjevu za odgodu civilne službe odlučuje rješenjem nadležni ured za obranu.

Žalbu
protiv rješenja iz stavka 4. ovoga članka rješava ministar obrane.

Članak 36.

Civilnog
obveznika (novaka, civilnog ročnika i civilnog pričuvnika) kod kojega je
nastala promjena zdravstvenog stanja koje utječe na njegovu sposobnost za
civilnu službu, može se na njegov zahtjev i po službenoj dužnosti uputiti nadležnom
no­vačkom povjerenstvu Ministarstva obrane radi ocjene sposobnosti za civilnu
službu.

Članak 37.

Civilnom
ročniku i civilnom pričuvniku prestaje civilna obveza:

1.
krajem kalendarske godine u kojoj navršava 55 godina života,

2. ako
je ocijenjen nesposobnim za civilnu službu,

3. na
temelju prestanka iz hrvatskog državljanstva.

V. PRAVA
I OBVEZE CIVILNIH ROČNIKA

Članak 38.

Civilni ročnici dužni su pravodobno dolaziti u pravnu
osobu ili tijelo gdje obavljaju civilnu službu te savjesno obavljati poslove
koji su im povjereni, kao i pridržavati se uputa u radu osobe zadužene za
praćenje njegovog rada.

Članak 39.

Civilni ročnik može osobi zaduženoj za praćenje
njegovog rada podnijeti prigovor ako smatra da se za vrijeme civilne službe
prema njemu postupa na diskriminirajući i ponižavajući način.

Ukoliko se nastali problemi ne riješe u pravnoj osobi
ili tijelu gdje civilni ročnik obavlja civilnu službu, civilni ročnik može
pisani prigovor iz stavka 1. ovoga članka dostaviti Povjerenstvu.

Ako Povjerenstvo utvrdi da su prigovori civilnog
ročnika osnovani upozorit će na to pravnu osobu ili tijelo, a može i
premjestiti civilnog ročnika na obavljanje civilne službe u drugu pravnu osobu
ili tijelo.

Povjerenstvo ili članovi koje ono odredi mogu, radi
utvr­đivanja činjenica za donošenje odluke iz stavka 3. ovoga članka, posjetiti
civilnog ročnika u pravnoj osobi u kojoj obavlja civilnu službu.

Članak 40.

 Civilni
ročnik za vrijeme obavljanja civilne službe ima pravo na dopust od 15 dana.

Zbog naročitog zalaganja u obavljanju povjerenih mu
poslova za vrijeme civilne službe civilnom ročniku se može odobriti nagradni
dopust od pet do 10 dana.

Civilni ročnik ima pravo na izvanredni dopust u
trajanju do pet dana u slučaju:

1. sklapanja braka,

2. rođenja djeteta,

3. polaganja ispita,

4. smrti člana uže obitelji.

Rješenje iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka donosi
ovlaštena osoba u pravnoj osobi ili čelnik u tijelu za praćenje rada civilnog
ročnika i o tome obavještava Povjerenstvo.

Članak 41.

Civilni ročnik za vrijeme obavljanja civilne službe
ima pravo na zaštitnu odjeću i na osigurani smještaj ako obavlja civilnu službu
izvan mjesta boravišta udaljenog više od 80 km.

Članak 42.

Civilni ročnici za vrijeme obavljanja civilne službe
ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu, zdravstveno osiguranje i prava u
slučaju stradanja, oboljenja ili pogoršanja bolesti za vrijeme civilne službe
prema propisima kojima su uređena ova prava osoba koje izvršavaju vojnu obvezu
u Oružanim snagama Republike Hrvatske.

Članak 43.

Civilni ročnici za vrijeme civilne službe imaju prava
iz radnog odnosa, socijalne skrbi, zapošljavanja, mirovinskog i invalid­skog
osiguranja i druga prava kao i osobe koje se nalaze na služenju vojnog roka.

Članak 44.

 Za vrijeme
civilne službe civilnim ročnicima je zabranjeno organiziranje štrajkova i
sudjelovanje u njima, kao i davanja bilo kakvih javnih izjava o pravnoj osobi
ili tijelu kod kojeg obavljaju civilnu službu.

 Sve što
civilni ročnik za vrijeme civilne službe sazna o prav­noj osobi odnosno tijelu
kod kojeg obavlja civilnu službu i u vezi s njima, osim podataka koji su po
propisima dostupni javnosti (podaci koji su upisani u javne knjige i sl.)
smatra se poslovnom odnosno službenom tajnom. Tu tajnu dužan je čuvati i nakon
što mu prestane civilna služba.

VI.
EVIDENCIJA

Članak 45.

Ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi vodi
evidenciju o civilnim obveznicima.

Civilnim obveznicima ministarstvo iz stavka 1. ovoga
članka izdaje iskaznicu civilne službe.

Iskaznica iz stavka 2. ovoga članka je javna isprava
kojom civilni obveznik dokazuje obavljanje civilne službe i svoj identitet dok
je u civilnoj službi.

Način vođenja očevidnika i evidencije o obveznicima
civilne službe te obrazac i sadržaj iskaznice civilne službe propisuje
pravilnikom ministar nadležan za poslove socijalne skrbi, uz suglas­nost
ministra obrane.

Članak 46.

Nadzor nad primjenom ovoga Zakona obavlja
ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi.

Nadzor nad radom ureda za obranu u smislu ovoga
Zakona obavlja Ministarstvo obrane.

VII.
FINANCIRANJE CIVILNE SLUŽBE

Članak
47.

Sredstva
potrebna za provedbu ovoga Zakona osiguravaju se u ministarstvu nadležnom za
poslove socijalne skrbi.

VIII.
KAZNENE ODREDBE

Članak 48.

Novčanom kaznom od 1.000,00 do 5.000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj civilni obveznik:

1. ako bez opravdanog razloga ne dođe u pravnu osobu
ili tijelo u vrijeme naznačeno u rješenju na obavljanje civilne službe (članak
21. stavak 1. ovoga Zakona), odnosno ako se ne javi na mjesto i u vrijeme
naznačeno u pozivu na obavljanje određenih oblika civilne službe (članak 34.
stavak 3. ovoga Zakona),

2. ako bez opravdanog razloga napusti civilnu službu
(članak 23. stavak 1. točka 5. ovoga Zakona).

IX.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
49.

Civilni
obveznici koji se na dan stupanja na snagu ovoga Zakona nalaze u civilnoj službi
završit će civilnu službu po ranijim propisima.

Na
zahtjeve za civilnu službu koji su podnijeti do dana stupanja na snagu ovoga
Zakona primijenit će se odredbe ovoga Zakona.

Članak 50.

Ministar nadležan za poslove socijalne skrbi donijet
će pravilnike iz članka 3. stavka 2., članka 11. stavka 7. i članka 45. stavka
4. ovoga Zakona u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 51.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave
u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1. svibnja 2003. godine.

Klasa: 800-07/02-01/01
Zagreb, 6. veljače 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora **Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 25/2003-363