## Pravilnik o dijagnostičkom priručniku za afričku svinjsku kugu

### NN 116/2008 (11.10.2008.), Pravilnik o dijagnostičkom priručniku za afričku svinjsku kugu

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, RIBARSTVA I RURALNOG RAZVOJA

**3356**

Na temelju članka 17. stavka 3. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, broj
41/07) ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja donosi

## PRAVILNIK

### O DIJAGNOSTIČKOM PRIRUČNIKU ZA AFRIČKU SVINJSKU KUGU1

Članak 1.

1) Ovim se Pravilnikom propisuje Dijagnostički priručnik za afričku svinjsku
kugu (u daljnjem tekstu: priručnik).
2) Priručnik iz stavka 1. ovoga članka tiskan je u Dodatku ovoga Pravilnika i
njegov je sastavni dio.

Članak 2.

1) Potvrđivanje afričke svinjske kuge mora se provesti u skladu s postupcima,
metodama uzorkovanja i kriterijima za procjenu rezultata laboratorijskih testova
koji su utvrđeni u priručniku i na temelju:
(a) otkrivanja kliničkih znakova i postmortem oštećenja uzrokovanih bolešću;
(b) otkrivanja virusa, antigena ili genoma u uzorcima tkiva, organa, krvi ili
izlučevina svinje;
(c) dokazivanja specifičnih protutijela u uzorcima krvi.
2) Iznimno od odredbi stavka 1. ovoga članka nacionalni dijagnostički
laboratoriji navedeni u Dodatku IV. Pravilnika o mjerama kontrole afričke
svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) mogu unositi promjene u
laboratorijske testove navedene u priručniku2, ili mogu upotrebljavati drugačije
testove, uz uvjet da se može dokazati njihova jednaka osjetljivost i
specifičnost.
3) Ukoliko se koriste modificirani ili drugačiji testovi, njihova se
osjetljivost i specifičnost mora ocijeniti u okviru periodičnih usporednih
testova koje organizira Referentni laboratorij Zajednice za afričku svinjsku
kugu.

Članak 3.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/08-01/27
Urbroj: 525-6-08-1
Zagreb, 3. listopada 2008.

Ministar
**mr. sc. Božidar Pankretić,** v. r.

**DODATAK**
DIJAGNOSTIČKI PRIRUČNIK ZA AFRIČKU SVINJSKU KUGU

Poglavlje I.
UVOD, CILJEVI I POJMOVI

1. U svrhu osiguravanja ujednačenih postupaka dijagnosticiranja afričke svinjske
kuge (u daljnjem tekstu: ASK) ovaj priručnik:
(a) propisuje smjernice i minimalne uvjete za dijagnostičke postupke, metode
uzorkovanja te kriterije za procjenu rezultata kliničkih i postmortem pretraga
te laboratorijskih testova za ispravnu dijagnozu ASK3;
(b) određuje minimalne bio-sigurnosne uvjete i standarde kakvoće kojih se mora
pridržavati u laboratorijima za dijagnosticiranje ASK te prilikom prijevoza
uzoraka;
(c) određuje laboratorijske testove koji se koriste za dijagnosticiranje ASK i
laboratorijske postupke koje se koriste za genetsku tipizaciju izolata virusa
ASK.
2. Ovaj je priručnik namijenjen prvenstveno nadležnim tijelima odgovornim za
nadzor ASK. Stoga je naglasak na načelima i primjenama laboratorijskih testova
te procijeni njihovih rezultata, a ne na detaljnim laboratorijskim postupcima.
3. Za potrebe ovoga priručnika, osim pojmova navedenih u članku 2. Pravilnika o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge4, primjenjuju se i sljedeći pojmovi:
(a) *»sumnjivo gospodarstvo«* znači svako gospodarstvo na kojem se nalazi jedna
ili više svinja sumnjivih da su zaražene virusom ASK ili kontaktno gospodarstvo
u skladu s člankom 2. točom (k) Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske
kuge5;
(b) *»epidemiološka podjedinica«* ili *»podjedinica«* je zgrada, mjesto ili zemlja
unutar gospodarstva blizu smještena, na kojima se skupine svinja drže tako da su
često u izravnom ili neizravnom međusobnom kontaktu, ali se istovremeno drže
odvojeno od drugih svinja s istog gospodarstva;
(c) *»svinje u kontaktu«* su svinje koje su tijekom posljednjih 21 dan na
gospodarstvu bile u izravnom dodiru s jednom ili više svinja za koje se sumnja
da su zaražene virusom ASK.

Poglavlje II.
OPIS ASK S NAGLASKOM NA DIFERENCIJALNO DIJAGNOSTICIRANJE

A. UVOD

1. Uzročnik ASK je DNA virus s ovojnicom koji spada u rod Asfivirusa iz porodice
Asfarviridae. Sojevi virusa ASK razlikuju se po virulenciji, iako nisu
ustanovljeni različiti serotipovi.
2. Virus ASK je vrlo postojan u izlučevinama zaraženih svinja, u trupovima i
svježem mesu svinja, te u nekim proizvodima od mesa svinja. Kako bi se osiguralo
njegovo inaktiviranje u okolišu, moraju se koristiti odgovarajući
dezinficijensi.
3. Glavni prirodni put zaraze svinja u Europi je oro-nazalni, izravnim ili
neizravnim kontaktom sa zaraženim svinjama ili hranjenjem hranom koja je
kontaminirana virusom. U onim područjima u kojima postoje vektori6, prijenos
putem tih vektora ima vrlo važnu ulogu u postojanosti i širenju virusa. ASK se
također može širiti neizravnim dodirom s kontaminiranim materijalima i ubodom
insekata koji mehanički prenose virus ASK. Bolest se može prenijeti i sjemenom
zaraženih nerasta.
4. Razdoblje inkubacije je oko pet do 15 dana, ali u uvjetima na terenu klinički
simptomi na gospodarstvu mogu postati vidljivi tek nekoliko tjedna nakon
unošenja virusa, pa i duže ako se radi o slabim sojevima virusa.
5. ASK se može javiti u akutnom, subakutnom i kroničnom obliku, ovisno o
virulenciji virusa.
6. Kod svinja koje se nakon zaraze klinički oporave viremija traje 40 do 60
dana, i te svinje postaju kliconoše. Virus ASK se kod svinja kliconoša se može
izolirati i do šest mjeseci po infekciji.

B. AKUTNI OBLIK

1. Prvi klinički znak bolesti je obično visoka tjelesna temperatura (više od
40°C), koja je praćena depresijom, gubitkom apetita, brzim i teškim disanjem, te
iscjedkom iz nosa i očiju. Svinje su nekoordinirane u kretanju i nakupljaju se u
skupine. Krmače mogu pobaciti u svim stadijima gravidnosti. Kod nekih svinja
može doći do povraćanja i opstipacije, dok se kod nekih može razviti krvavi
proljev. Dolazi do vidljivih potkožnih krvarenja, posebno na ekstremitetima i
ušima. Prije smrti može doći do kome, koja se javlja jedan do sedam dana nakon
razvoja kliničkih znakova. Stopa pobola i pomor unutar gospodarstva može biti
100%.
Postmortem nalazi pokazuju tipičan hemoragijski sindrom s općom kongestijom
trupa, nakupljanjem krvi u prsnoj i trbušnoj šupljini, povećanom tamnom
slezenom, hemoragičnim limfnim čvorovima koji nalikuju ugrušcima krvi, posebno
bubrežni i gastrohepatični limfni čvorovi, petehijama u bubrezima (kortikalnim i
medularnim piramidama i bubrežnoj nakapnici), serozi abdomena, sluznici želuca i
crijeva i srcu (epikard i endokard), hidrotoraksom i petehijama po pleuri.
2. Akutni oblik klasične svinjske kuge obično dovodi do kliničke i patološke
slike koja je vrlo slična kao kod afričke svinjske kuge. Krvarenja po koži i
ušima upućuju na sumnju za akutnu klasičnu ili afričku svinjsku kugu.
Na akutni oblik ASK treba također posumnjati i kod sumnje na: vrbanac,
reprodukcijski i respiratorni sindrom svinja, trovanje kumarinom, hemoragijsku
purpuru, sindrom kržljavosti odbite prasadi, sindrom dermatitisa i nefropatije
svinja, infekcije salmonelom ili Pasteuerellom, te bilo koje probavne ili
respiratorne sindrome praćene povišenom tjelesnom temperaturom kod kojih svinje
ne reagiraju na liječenje antibioticima.

C. SUBAKITNI OBLICI

Subakutni oblici su učestaliji u endemskim područjima. Za subakutnu infekciju je
karakteristična promjenjiva povišena temperatura, depresija i pneumonija. Smrt
može uslijediti radi zatajenja srca. Oštećenja kod subakutnih oblika su slična
onima kod akutnog oblika, ali su blaža. Svojstvena oštećenja su velika krvarenja
u limfnim čvorovima, bubrezima i slezeni, kongestija i edem pluća, te u nekim
slučajevima intersticijska pneumonija.

D. KRONIČNI OBLICI

Kronični oblici ove bolesti su rijetki. Kod kroničnih se oblika može uočiti
sekundarna bakterijska infekcija. Budući da su klinički znaci kroničnog ASK
prilično nespecifični, za diferencijalno dijagnosticiranje potrebno je uzeti u
obzir druge bolesti. U zaraženom gospodarstvu povišenje tjelesne temperature
moguće je ustanoviti u određenog broja svinja, ali ne nužno kod svake životinje.
Klinički znakovi kroničnog ASK mogu uključivati respiratorne probleme, pobačaje,
artritis, kronične kožne čireve ili nekroze, koji ne nalikuju tipičnoj kliničkoj
slici zaraze virusom ASK. Oštećenja mogu biti minimalna, ili ih uopće nema.
Histopatološki nalazi očituju se povećanim limfnim čvorovima i slezenom,
pleuritisom, fibrinoznim perikarditisom i infiltriranim pneumonitisom. Također
su opisane žarišne kazeozne nekroze i mineralizacija pluća.

Poglavlje III.
SMJERNICE ZA GLAVNE KRITERIJE PREMA KOJIMA SE NEKO GOSPODARSTVO MOŽE SMATRATI
SUMNJIVIM NA ZARAŽENJE ASK

1. Gospodarstvo se smatra sumnjivim na temelju sljedećih nalaza, kriterija i
razloga:
(a) klinički i patološki nalazi na svinjama. Glavni klinički i patološki nalazi
koje treba razmotriti su:
– povišena tjelesna temperatura s pobolom i pomorom svih dobnih kategorija
svinja,
– povišena tjelesna temperatura s hemoragijskim sindromom; petehijalna i
ekhimozna krvarenja, posebno u limfnim čvorovima, bubrezima, slezeni (koja je
povećana i tamna, posebno kod akutnih oblika), mokraćnom mjehuru te ulceracije
na žučnom mjehuru;
(b) epidemiološki nalazi. Glavni epidemiološki nalazi koje treba razmotriti su:
– jesu li s svinje bile u izravnom ili neizravnom dodiru sa gospodarstvom na
kojem se drže svinje za koje je dokazano da je zaraženo virusom ASK,
– je li gospodarstvo nabavilo svinje za koje se naknadno pokazalo da su zaražene
virusom ASK,
– jesu li krmače bile umjetno osjemenjene sjemenom koje potječe iz sumnjivog
izvora,
– je li bilo izravnog ili neizravnog dodira s divljim svinjama u populaciji u
kojoj se pojavila ASK,
– drže li se svinje na otvorenom u području u kojem su divlje svinje zaražene
virusom ASK,
– hrane li se svinje napojem i postoji li sumnja da se s napojem nije postupalo
na način da se inaktivira virus ASK,
– je li postojala mogućnost izlaganja, na primjer preko osoba koje dolaze na
gospodarstvo, prijevoznih sredstava i drugo koja dolaze iz gospodarstva za koje
postoji sumnja da je zaraženo virusom ASK,
– pojavljuju li se na području gospodarstva vektori.
2. Gospodarstvo se smatra sumnjivim na klasičnu svinjsku kugu ukoliko se sumnja
temelji na kliničkim ili patološkim nalazima, a klinička, epidemiološka i
laboratorijska istraživanja za ASK nisu potvrdila ovu bolest niti su utvrdila
izvore ili uzročnike druge bolesti na predmetnom gospodarstvu.

Poglavlje IV.
POSTUPCI KONTROLE I UZORKOVANJA

A. SMJERNICE I POSTUPCI ZA KLINIČKI PREGLED I UZIMANJE UZORAKA SVINJA SA
SUMNJIVIH GOSPODARSTAVA

1. Na sumnjivim gospodarstvima moraju se provesti odgovarajući klinički
pregledi, uzimanje uzoraka i laboratorijske pretrage, kako bi se potvrdila ili
isključila ASK, u skladu sa smjernicama i postupcima utvrđenim u točkama 2. do
6. ovoga Odjeljka.
Bez obzira jesu li na predmetnom gospodarstvu provedene mjere u skladu s člankom
4. stavkom 3. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge7, ove se
smjernice i postupci moraju primijeniti i u slučajevima bolesti kada se
diferencijalno dijagnostički sumnja na ASK. To uključuje i slučajeve kada
klinički znakovi i epidemiološki podaci o tijeku bolesti kod svinja ukazuju na
malu vjerojatnost pojave ASK.
U svim ostalim slučajevima, kad se sumnja da su jedna ili više svinja zaražene
virusom ASK na odnosnom sumnjivom gospodarstvu provode se mjere iz članka 4.
stavka 3. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge8.
U slučaju sumnje na ASK kod svinja u klaonici ili u prijevoznom sredstvu,
također se primjenjuju smjernice i postupci utvrđeni točkama 2. do 6. ovoga
Odjeljka.
2. Prilikom obilaska sumnjivog gospodarstva, kako bi potvrdio ili isključio ASK
službeni veterinar kontrolira:
– evidencije o proizvodnji i zdravstvenom stanju na gospodarstvu, ukoliko takvi
podaci postoje; moraju se pregledati sve podjedinice na gospodarstvu kako bi se
odabrale svinje koje će biti klinički pregledane.
Klinički pregled mora uključivati mjerenje tjelesne temperature i mora
prvenstveno biti proveden na sljedećim svinjama ili skupinama svinja:
– bolesne ili anoreksične svinje,
– svinje koje su nedavno dovedene na gospodarstvo iz područja na kojem je
potvrđeno izbijanje bolesti ili iz drugih sumnjivih izvora,
– svinje držane u podjedinicama koje su obilazile osobe koje su nedavno bile u
bliskom doticaju sa svinjama zaraženim ili sumnjivim na ASK ili osobe za koje je
utvrđeno da su imale druge posebno rizične kontakte s potencijalnim izvorom
virusa ASK,
– svinje koje su već uzorkovane i serološki testirane na ASK, u slučaju kada
rezultati tih testiranja ne omogućavaju isključivanje ASK i svinje koje su bile
u kontaktu sa zaraženim svinjama,
– svinje koje su nedavno preboljele bolest.
Ukoliko pregledom sumnjivog gospodarstva nisu nađene svinje ili skupine svinja
navedene u ovoj alineji, nadležno tijelo, ne dovodeći u pitanje ostale mjere
koje se mogu primijeniti na odnosnom gospodarstvu u skladu s Pravilnikom o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge9 i uzimajući u obzir epidemiološku
situaciju, mora:
– obaviti daljnje preglede na odnosnom gospodarstvu u skladu s točkom 3. ovoga
Odjeljka, ili
– osigurati uzimanje uzoraka krvi svinja s odnosnoga gospodarstva za
laboratorijske testove (u kojem se slučaju kao smjernice koriste postupci
uzimanja uzoraka utvrđeni u točki 5. ovoga Odjeljka i u točki 2. Odjeljku F
ovoga Poglavlja, ili
– narediti ili zadržati mjere propisane člankom 4. stavkom 3. Pravilnikom o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge10, do daljnjih istraživanja na predmetnom
gospodarstvu, ili
– isključiti sumnju na ASK.
3. Na predmetnom gospodarstvu se mora obaviti klinički pregled na nasumično
odabranim svinjama iz podjedinica za koje je utvrđeno ili se sumnja da postoji
opasnost da je u njih unesen virus ASK.
Potrebno je pregledati minimalni broj svinja koji će omogućiti da, ukoliko se
ustanovi povišenje tjelesne temperature u prevalenciji 10%, ta prevalencija bude
95% pouzdana.
4. Ako se na sumnjivom gospodarstvu otkriju uginule ili svinje pred uginuće,
moraju se obaviti postmortem pregledi, po mogućnosti na najmanje pet takvih
svinja, a osobito na svinjama:
– koje su prije ugibanja pokazivale jasno vidljive znakove bolesti,
– koje imaju visoku tjelesnu temperaturu,
– koje su nedavno uginule.
Ako takvi pregledi ne pokažu oštećenja koja ukazuju na prisutnost ASK, ali se
smatra da je zbog epidemiološke situacije potrebno provesti daljnja
istraživanja:
– u podjedinici u kojoj su se držale uginule svinje ili svinje pred uginuće,
mora se obaviti klinički pregled kako je propisano u točki 3. ovoga Odjeljka, te
se moraju uzeti uzorci krvi kako je propisano u točki 5. ovoga Odjeljka, i
– mogu se obaviti postmortem pregledi na tri do četiri svinje koje su bile u
kontaktu, posebno ako te svinje pokazuju kliničke znakove.
Bez obzira na prisutnost ili izostanak oštećenja koje upućuju na ASK, od svinja
podvrgnutih postmortem pregledu moraju se uzeti uzorci organa ili tkiva radi
provođenja viroloških testova u skladu s Poglavljem V. Odjeljkom B. točkom 1.
ovoga Dodatka. Preporučljivo je da to budu uzorci od nedavno uginulih svinja.
Pri obavljanju postmortem pregleda, nadležno tijelo mora osigurati:
– poduzimanje potrebnih mjera opreza i higijenskih mjera radi sprječavanja
širenja bolesti, i
– da su svinje, ako se radi o svinjama pred uginuće, usmrćene na humani način, u
skladu s Pravilnikom o zaštiti životinja pri klanju ili usmrćivanju (»Narodne
novine«, broj 39/08)11.
5. Ukoliko se na sumnjivom gospodarstvu otkriju daljnji klinički znakovi ili
oštećenja koji bi mogli ukazivati na ASK, ali nadležno tijelo smatra da ti
nalazi nisu dostatni za potvrđivanje ASK te da treba provesti laboratorijske
testove, tada od sumnjivih svinja i od drugih svinja u svakoj od podjedinica u
kojima se drže sumnjive svinje moraju se uzeti uzorci krvi za laboratorijske
testove, u skladu sa sljedećim postupcima:
(a) minimalni broj uzoraka koji se uzimaju za serološke testove mora s 95%-tnom
sigurnošću omogućiti otkrivanje 10% seroprevalencije u predmetnoj podjedinici;
(b) broj uzoraka koji se uzima za virološke testove mora biti u skladu s
naputcima nadležnog tijela, koje mora voditi računa o rasponu testova koji se
mogu izvesti, o osjetljivosti laboratorijskih testova koji se koriste i o
postojećoj epidemiološkoj situaciji.
6. Ukoliko se nakon obavljenih pregleda na sumnjivom gospodarstvu ne otkriju
klinički znakovi ili oštećenja koji ukazuju na ASK, ali nadležno tijelo smatra
da su potrebni daljnji laboratorijski testovi kako bi se ASK isključila, kao
smjernice se upotrebljavaju postupci uzorkovanja propisani u točki 5. ovoga
Odjeljka.

B. POSTUPCI UZORKOVANJA NA GOSPODARSTVU PRI USMRĆIVANJU SVINJA NAKON ŠTO JE
BOLEST POTVRĐENA

1. U svrhu utvrđivanja načina na koji je virus ASK unesen na zaraženo
gospodarstvo i utvrđivanja vremena koje je proteklo od njegovog unošenja, pri
usmrćivanju svinja na gospodarstvu, nakon što je izbijanje bolesti potvrđeno u
skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (a) Pravilnika o mjerama kontrole afričke
svinjske kuge12, od svinja se radi provedbe seroloških testova moraju nasumično
uzeti uzorci krvi.
2. Minimalni broj svinja čiji se uzorci uzimaju mora s 95%-tnom pouzdanošću
omogućiti otkrivanje 10% seroprevalencije u svakoj podjedinici gospodarstva13.
Uzorci za virološke testove moraju se također uzimati u skladu s uputama
nadležnog tijela, koje mora voditi računa o rasponu testova koji se mogu
izvesti, o osjetljivosti laboratorijskih testova koji će se koristiti i o
epidemiološkoj situaciji.
Na onim područjima na kojima je dokazana prisutnost vektora zaraženih virusom
ASK, mora se također uzeti u obzir odgovarajuće prikupljanje krpelja za
virološke testove, u skladu s uputama nadležnog tijela i Dodatkom III.
Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge14.
3. U slučaju sekundarnih izbijanja, nadležno tijelo može odobriti odstupanje od
točaka 1. i 2. ovoga Odjeljka te odrediti druge postupke uzorkovanja, uzimajući
u obzir već raspoložive epidemiološke podatke o izvoru infekcije i načinima na
koji je virus unesen na gospodarstvo i o mogućnostima širenja bolesti s tog
gospodarstva.

C. POSTUPCI UZORKOVANJA PRI USMRĆIVANJU SVINJA U OKVIRU PREVENTIVNIH MJERA NA
SUMNJIVOM GOSPODARSTVU

1. Radi potvrde ili isključivanja ASK i radi prikupljanja dodatnih
epidemioloških informacija, pri usmrćivanju svinja u okviru preventivne mjere na
sumnjivom gospodarstvu u skladu s odredbama članka 4. stavka 4. točke (a) ili
članka 7. stavka 3. i 4. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge15,
moraju se, u skladu s postupkom utvrđenim točkom 2. ovoga Odjeljka, uzeti uzorci
krvi za serološke i virološke testove.
2. Uzorkovanje mora uključiti:
– svinje koje pokazuju znakove ili postmortem oštećenja koje upućuju na ASK, te
svinje koje su bile s njima u kontaktu;
– druge svinje koje su mogle biti u rizičnim kontaktima sa zaraženim ili
sumnjivim svinjama ili onima za koje se sumnja da su kontaminirane virusom ASK.
Uzimanje uzoraka od ovih svinja mora biti u skladu s uputama nadležnog tijela,
pri čemu se mora uzeti u obzir epidemiološku situaciju.
Osim toga, svinje podrijetlom iz svake od podjedinica na gospodarstvu, od kojih
se uzimanju uzorci moraju se odabrati metodom slučajnoga odabira16. U tom slučaju,
minimalan broj uzoraka koji se uzimaju za serološke testove mora s 95%-tnom
pouzdanošću omogućiti otkrivanje 10%-tne seroprevalencije u predmetnoj
podjedinici.
Vrsta uzoraka koji se uzimaju za virološke testove i vrsta testa koji se koristi
moraju biti u skladu s uputama nadležnog tijela, koje mora voditi računa o
rasponu testova koji se mogu primijeniti, o osjetljivosti tih testova, te o
epidemiološkoj situaciji.

D. POSTUPCI PROVJERE I UZORKOVANJA PRIJE DAVANJA ODOBRENJA ZA PREMJEŠTANJE
SVINJA IZ GOSPODARSTAVA SMJEŠTENIH U ZARAŽENOM I UGROŽENOM PODRUČJU I U SLUČAJU
KLANJA ILI USMRĆIVANJA NAVEDENIH SVINJA (članci 10. i 11. Pravilnika o mjerama
kontrole afričke svinjske kuge)17

1. Ne dovodeći u pitanje provedbu odredbe članka 11. stavka 1. točke (f),
alineje druge Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge18, radi
odobravanja premještanja svinja s gospodarstava smještenih u zaraženom ili
ugroženom području u skladu s člankom 10. stavkom 3. navedenog Pravilnika19,
klinički pregled koji obavlja službeni veterinar mora:
– biti obavljen unutar razdoblja od 24 sata prije premještanja svinja,
– biti u skladu s odredbama Odjeljka A. točke 2.ovoga Poglavlja
2. Ako se radi o svinjama koje treba premjestiti na drugo gospodarstvo, osim
ispitivanja koja se moraju provesti u skladu s točkom 1. ovoga Odjeljka, u svim
podjedinicama gospodarstva u kojima se drže svinje koje se premještaju potrebno
je provesti klinički pregled svinja, uključujući mjerenje tjelesne temperature
određenom broju životinja.
Potrebno je pregledati minimalni broj svinja koji će omogućiti da, ukoliko se
ustanovi povišenje tjelesne temperature u prevalenciji 10%, ta prevalencija bude
95% pouzdana.
3. U slučaju premještanja svinja u klaonicu, objekt za preradu ili na druga
mjesta na kojima će biti usmrćene ili zaklane, osim pretraga koja se obavljaju u
skladu s točkom 1. ovoga Odjeljka, u svim podjedinicama u kojima se drže svinje
koje se premještaju potrebno je provesti klinički pregled svinja. Ako se radi o
svinjama starijim od tri do četiri mjeseca taj pregled mora uključiti i mjerenje
tjelesne temperature određenom broju svinja.
Potrebno je pregledati minimalni broj svinja koji će omogućiti da, ukoliko se
ustanovi povišenje tjelesne temperature u prevalenciji 20%, ta prevalencija bude
95% pouzdana.
4. Kod usmrćivanja ili klanja svinja iz točke 3. ovoga Odjeljka, potrebno je od
svinja koje potječu iz svake od podjedinica iz kojih se svinje premještaju,
uzeti uzorke krvi za provedbu seroloških testiranja ili uzorke krvi ili organa,
kao što su tonzile, slezena ili limfni čvorovi za provedbu viroloških testova.
Minimalni broj uzoraka koji treba uzeti mora s 95%-tnom pouzdanošću omogućiti
otkrivanje 10%-tne seroprevalencije ili prevalencije virusa u svakoj
podjedinici.
Vrsta uzoraka koji se uzimaju za testove i test koji se koristi moraju biti u
skladu s uputama nadležnog tijela, koje mora voditi računa o rasponu testova
koji se mogu primijeniti, o osjetljivosti tih testova, te o epidemiološkoj
situaciji.
5. Ukoliko se pri klanju ili usmrćivanju svinja otkriju klinički znakovi ili
postmortem oštećenja koje ukazuju na ASK, iznimno od odredbi točke 4. ovoga
Odjeljka, primjenjuju se odredbe za uzorkovanje utvrđene u Odjeljku C ovoga
Poglavlja.
6. Odstupanja predviđena u članku 10. stavku 5. i članku 11. stavku 4.
Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge20 mogu se odobriti ukoliko
nadležno tijelo osigura da se shema intenzivnog uzorkovanja i testiranja
primijeni također i na skupine svinja koje se provjeravaju i uzrokuju u skladu s
točkama 2., 3. i 4. ovoga Odjeljka U okviru te sheme minimalan broj uzoraka krvi
koji treba uzeti mora s 95%-tnom pouzdanošću omogućiti otkrivanje 5%-tne
seroprevalencije u odnosnoj skupni svinja.

E. POSTUPCI KONTROLE I UZORKOVANJA NA GOSPODARSTVU PRI OBNOVI POPULACIJE

1. Kad se svinje ponovno uvode na gospodarstvo u skladu s člankom 13. stavkom 3.
Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge21, moraju se primijeniti
sljedeći postupci uzorkovanja:
– uzorci krvi se uzimaju najranije 45 dana nakon ponovnog uvođenja svinja,
– ako se na gospodarstvo uvode sentinel svinje, uzorci krvi za serološko
testiranje moraju se nasumično uzeti od dovoljnog broja svinja da se s 95%-tnom
pouzdanošću omogući otkrivanje 10%-tne seroprevalencije u svakoj podjedinici na
gospodarstvu,
– u slučaju obnove cjelokupne populacije, uzorci krvi za serološke testove
moraju se nasumično uzeti od dovoljnog broja svinja da se s 95%-tnom pouzdanošću
omogući otkrivanje 20% seroprevalencije u svakoj podjedinici na gospodarstvu.
2. Kad se svinje ponovno uvode na gospodarstvo u skladu s člankom 13. stavkom 4.
Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge22, moraju se primijeniti
sljedeći postupci uzorkovanja:
– uzorci krvi se uzimaju najranije 45 dana nakon ponovnog uvođenja svinja,
– ako se na gospodarstvo uvode sentinel svinje, uzorci krvi moraju se nasumično
uzeti od dovoljnog broja svinja da se s 95%-tnom pouzdanošću omogući otkrivanje
5%-tne seroprevalencije u svakoj podjedinici na gospodarstvu,
– u slučaju obnova cjelokupne populacije, uzorci krvi za serološke testove
moraju se nasumično uzeti od dovoljnog broja svinja da se s 95%-tnom pouzdanošću
omogući otkrivanje 10% seroprevalencije u svakoj podjedinici na gospodarstvu.
Postupak iz treće alineje ove točke mora se ponoviti najranije 60 dana nakon
potpune obnove populacije.
3. Nakon svakog ponovnog uvođenja svinja, nadležno tijelo mora osigurati da se u
slučaju bilo kakve bolesti ili uginuća svinja na gospodarstvu iz nepoznatog
razloga, odnosne svinje odmah testiraju na ASK.
Ove se odredbe primjenjuju sve dok se za odnosno gospodarstvo ne ukinu
ograničenja premještanja svinja iz članka 13. stavka 3. točaka (a) i (b) i
stavka 4. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge23.

F. POSTUPCI UZORKOVANJA NA GOSPODARSTVIMA U ZARAŽENOM PODRUČJU PRIJE UKIDANJA
MJERA

1. Kako bi se u zaraženom području omogućilo ukidanje mjera iz članka 10.
Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge24, na svim gospodarstvima u
tom području:
– mora se provesti klinički pregled u skladu s postupcima utvrđenim u Odjeljku A
točkama 2. i 3. ovoga Poglavlja
– moraju se uzeti uzorci krvi za serološke testove u skladu s točkom 2. ovoga
Odjeljka.
2. Minimalni broj uzoraka koje treba uzeti mora omogućiti da se s 95%-tnom
pouzdanošću omogući otkrivanje 10%-tne seroprevalencije kod svinja u svakoj
podjedinici na gospodarstvu.
Odstupanja određena u članku 10. stavku 5. i članku 11. stavku 4. Pravilnika o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge25 mogu se odobriti samo ukoliko nadležno
tijelo osigura da broj uzetih uzoraka krvi s 95%-tnom pouzdanošću omogućava
otkrivanje 5%-tne seroprevalencije u svakoj podjedinici gospodarstva.

G. POSTUPCI UZORKOVANJA NA GOSPODARSTVIMA U UGROŽENOM PODRUČJU PRIJE UKIDANJA
MJERA

1. Da bi se u ugroženom području mogle ukinuti mjere iz članka 11. Pravilnika o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge26, na svim gospodarstvima u tom području
moraj se obaviti klinički pregled u skladu s postupcima propisanim Odjeljkom A.
točkom 2. ovoga Poglavlja.
Osim navedenog, moraju se uzeti uzorci krvi za serološke testove od svinja:
– na svim ostalim gospodarstvima za koje nadležno tijelo smatra da je u njima
potrebno uzorkovanje,
– u svim centrima za prikupljanje sjemena.
2. Kad se uzimanje uzoraka krvi za serološke testove provodi na gospodarstvima
smještenim u ugroženom području, broj uzoraka krvi koji se moraju uzeti na tim
gospodarstvima mora biti u skladu s Odjeljkom F točkom 2. ovoga Poglavlja.
Odstupanja predviđena člankom 10. stavkom 5. i člankom 11. stavkom 4. Pravilnika
o mjerama kontrole afričke svinjske kuge27 mogu se odobriti samo ukoliko nadležno
tijelo osigura da se uzorci krvi za serološke testove uzmu na svakom
gospodarstvu u tom području. Minimalan broj uzetih uzoraka krvi mora s 95%-tnom
pouzdanošću omogućavati otkrivanje 5%-tne seroprevalencije u svakoj podjedinici
gospodarstva.

H. POSTUPCI SEROLOŠKOG PRAĆENJA I UZORKOVANJA U PODRUČJIMA NA KOJIMA SE SUMNJA
NA POJAVU AFRIČKE SVINJSKE KUGE ILI JE AFRIČKA SVINJSKA KUGA POTVRĐENA KOD
DIVLJIH SVINJA

1. U slučaju serološkog praćenja divljih svinja u područjima u kojima je
potvrđena ASK ili se na nju sumnja, treba prethodno utvrditi veličinu i
zemljopisno područje ciljane populacije od koje će se uzimati uzorci, kako bi se
odredio njihov broj. Veličina uzorka određuje se prema procijenjenom broju živih
životinja, a ne prema broju ustrijeljenih životinja.
2. Ako nema podataka o gustoći i veličini populacije treba utvrditi zemljopisno
područje na kojem će se uzimati uzorci, vodeći pri tom računa o stalnoj
prisutnosti divljih svinja i postojanju prirodnih i umjetnih prepreka koje
djelotvorno sprječavaju velika i stalna kretanja životinja. Ako takvih okolnosti
nema ili se radi o velikim područjima, preporuča se da se za uzimanje uzoraka
odrede područja veličine od oko 200 km2, na kojima obično živi između 400 i 1000
divljih svinja.
3. Ne dovodeći u pitanje provedbu odredbe iz članka 15. stavka 2. točke (c)
Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge28, minimalni broj svinja od
kojih je potrebno uzeti uzorak unutar utvrđenog područja, mora s 95%-tnom
pouzdanošću omogućiti otkrivanje 5%-tne seroprevalencije. U tu je svrhu potrebno
uzeti uzorke od najmanje 56 životinja sa svakog utvrđenog područja.
4. Uzimanje uzoraka od divljih svinja koje su ustrijeljene ili su pronađene
uginule, za potrebe viroloških testova, obavlja se na način propisan u Poglavlju
V. Odjeljku B. točki 1. ovoga Pravilnika.
Ukoliko se smatra da je potreban virološki nadzor odstrijeljenih divljih svinja,
on se provodi prvenstveno na životinjama starosti do jedne godine.
5. Svi uzorci koji se upućuju u laboratorij moraju biti popraćeni obrascem
(upitnikom) iz članka 16. stavka 5. točke (h) Pravilnika o mjerama kontrole
afričke svinjske kuge29.

Poglavlje V.
OPĆI POSTUPCI I KRITERIJI ZA PRIKUPLJANJE I PRIJEVOZ UZORAKA

A. OPĆI POSTUPCI I KRITERIJI

1. Prije obavljanja uzorkovanja na sumnjivom gospodarstvu, mora se pripremiti
nacrt navedenog gospodarstva, te se moraju utvrditi njegove epidemiološke
podjedinice.
2. Svaki put kad se ukaže potreba ponovnog uzimanja uzoraka, sve svinje kojima
su uzeti uzorci moraju se označiti na jedinstven način kako bi se olakšalo
ponovno uzorkovanje.
3. Svi se uzorci šalju u laboratorij, popraćeni odgovarajućim obrascima, u
skladu sa zahtjevima nadležnog tijela. Obrasci sadržavaju anamnestičke podatke o
svinjama od kojih su uzeti uzorci, te uočene kliničke znakove ili postmortem
oštećenja.
Ako se radi o svinjama koje se drže na gospodarstvu, potrebno je dostaviti
podatke o dobi, kategoriji i gospodarstvu podrijetla svinja od kojih su uzeti
uzorci. Preporučuje se da se za svaku svinju od koje se uzima uzorak zabilježiti
njezino mjesto na gospodarstvu zajedno s njezinom jedinstvenom identifikacijskom
oznakom.

B. PRIKUPLJANJE UZORAKA ZA VIROLOŠKE TESTOVE

1. Za otkrivanje virusa, antigena ili genoma virusa ASK kod uginulih ili
eutanaziranih svinja, najprikladniji uzorci su tkiva tonzila, limfnih čvorova
(gastrohepatičkih, bubrežnih, submandibularnih i retrofaringealnih), slezene,
bubrega i pluća30. U slučaju lešina u raspadu, primjeren uzorak je cijela duga ili
prsna kost.
2. Uzorci nezgrušane i/ili zgrušane krvi moraju se uzeti od svinja koje pokazuju
znakove povišene tjelesne temperature ili druge znakove bolesti u skladu s
uputama nadležnog tijela.

C. PRIJEVOZ UZORAKA

1. Uzorke je potrebno:
– pravilno označiti,
– pohraniti i prevoziti u nepropusnim spremnicima,
– držati pri temperaturi hladnjaka, međutim, ukoliko se očekuje da će uzorci
stići u laboratorij za više od 48 sati, potrebno je od laboratorija zatražiti
upute o najprikladnijim temperaturnim uvjeta tijekom prijevoza,
– isporučiti u laboratorij što je brže moguće,
– držati u pakiranju u kojem se za održavanje niske temperature koriste ledeni
ulošci ili suhi led,
– ukoliko se radi o uzorcima tkiva i organa, smjestiti u zasebne, zapečaćene i
propisno označene plastične spremnike. Spremnici se zatim smještaju u veće
spremnike i obloža dovoljnom količinom upijajućeg materijala za zaštitu od
oštećenja i za upijanje u slučaju cijeđenja,
– kad god je to moguće, prevoziti putem odgovorne osobe izravno u laboratorij,
kako bi se osigurao brz i pouzdan prijevoz.
2. Vanjska strana paketa mora biti označena adresom odredišnog laboratorija, i
mora biti vidljivo istaknuta sljedeće:
»Životinjski patološki materijal; pokvarljivo; lomljivo; ne otvarati izvan
laboratorija za ASK«
3. Odgovorna osoba u prijemnom laboratoriju mora biti pravovremeno obaviještena
o vremenu dostave uzoraka.
4. Za zračni prijevoz uzoraka u Referentni laboratorij Zajednice za ASK31, paket
mora biti označen u skladu s propisima IATA.

Poglavlje VI.
NAČELA I UPOTREBA VIROLOŠKIH TESTOVA I PROCJENA NJIHOVIH REZULTATA

A. OTKRIVANJE VIRUSNOG ANTIGENA

*1. Izravna imunofluorescencija (IFA)*

Načelo ovog testa je mikroskopsko otkrivanje virusnog antigena u otiscima ili
tankim kriostatskim rezovima tkiva svinja za koje se sumnja da su zaražene
virusom ASK. Intracelularni antigeni se otkrivaju upotrebom specifičnih
protutijela označenih s FIT-om32. U citoplazmi zaraženih stanica pojavljuju se
fluorescentna inkluzijska tjelešca ili zrnca.
Odgovarajući organi su bubrezi, slezena i razni limfni čvorovi. Kod divljih
svinja bi se također mogao upotrijebiti razmaz stanica koštane srži, ako njihovi
organi nisu dostupni ili se raspadaju.
Test se može provesti u roku od dva sata. Budući da se uzorci organa mogu
prikupiti samo od uginulih životinja, njihovo korištenje za orijentacisko
pretraživanje (engl. screening) je ograničeno.
Ovaj test je vrlo osjetljiv u slučajevima akutne afričke svinjske kuge. U
subakutnom ili kroničnom obliku, osjetljivost IFA je samo oko 40%, vjerojatno
radi prisutnosti kompleksa antigen-protutijelo koji blokira reakciju s ASK
označenim protutijelima. Pouzdanost rezultata testa može biti ograničena radi
dvojbene kvalitete bojenja posebno ako nedostaje potrebno iskustvo u obavljanju
ovog testa, ili ako se testirani organi autolitični.

2. ELISA za otkrivanje antigena

Virusni antigeni se također mogu otkriti upotrebom ELISE, ali ova se metoda
preporučuje samo za akutne oblike bolesti zbog svoje niske osjetljivosti kada su
prisutni kompleksi antigen-protutijelo. Osjetljivost ELISE za otkrivanje
antigena mora biti dovoljno visoka da daje pozitivan rezultat kod životinja koje
pokazuju kliničke znakove akutnog ASK. U svakom slučaju, preporučuje se da se
ovaj test koristi samo kao test za testiranje na razini ‘stada’ zajedno s drugim
virološkim testovima.

B. IZOLACIJA VIRUSA I IDENTIFIKACIJA HEMADSORPCIJSKIM TESTOM (HA)

1. Izolacija virusa temelji se na inokulaciji materijala uzorka u prijemljive
primarne stanične kulture tkiva podrijetlom od svinja, monocite i makrofage.
Najpogodniji uzorci za izolaciju virusa ASK su puna krv i leukociti dobiveni iz
nekoaguliranih uzoraka krvi ili organa navedenih u Odjeljku A točki 1. ovoga
Poglavlja. Ako je virus ASK prisutan u uzorku, on će se umnožiti u stanicama, te
će se u zaraženim stanicama razviti svojstveni citopatski učinak.
2. HA se preporučuje za identifikaciju izolata virusa ASK radi njihove visoke
osjetljivosti i specifičnosti. HA se temelji na sposobnosti virusa ASK da se
umnožava u makrofagima svinje i izaziva hemadsorpciju u prisutnosti eritrocita.
Oko zaraženih makrofaga stvara se karakteristična »rozeta« eritrocita. Međutim,
mali broj divljih sojeva virusa ASK ne izaziva hemadsorpciju, ali oni proizvode
citopatski učinak. Ovi se sojevi mogu specifično identificirati upotrebom testa
IFA na sedimentima staničnih kultura ili PCR-om.
3. Izdvajanje virusa je primjerenije za ispitivanje uzoraka malog broja
životinja nego za pretraživanje širokog opsega. Postupak izdvajanja virusa
zahtijeva intenzivan rad i potrebna su jedan do tri dana do dobivanja rezultata.
Za otkrivanje malih količina virusa u uzorku mogu biti potrebne dvije dodatne
pasaže virusa. Ispitivanje može potrajati i desetak dana do dobivanja konačnih
rezultata. Autolitični uzorci mogu za staničnu kulturu biti citotoksični, pa je
njihova upotreba ograničena.
4. Izdvajanje virusa i identifikacija s HA preporučuje se kao referentni test za
potvrđivanje pozitivnih rezultata prethodno provedenih ELISA, PCR ili IFA
testova. Ova se metoda također preporučuje kada je ASK već potvrđen nekom drugom
metodom, posebno u slučajevima primarnog izbijanja ili slučaja ASK.
Virusi ASK izdvojen iz makrofaga svinje mogu se upotrijebiti za karakterizaciju
virusa i molekularnu epidemiologiju.
5. Svi izolati virusa ASK iz svih primarnih izbijanja, iz primarnih slučajeva u
divljih svinja ili iz slučajeva u klaonicama ili u prijevoznim sredstvima moraju
se tipizirati u nacionalnom referentnom laboratoriju ili u bilo kojem drugom
laboratoriju koji odobri nadležno tijelo ili u referentnom laboratoriju
Zajednice, u skladu s Odjeljkom E ovoga Poglavlja.
U svakom slučaju, ovi se izolati virusa bez odlaganja moraju poslati u
Referentni laboratorij Zajednice za čuvanje virusa.

C. OTKRIVANJE VIRUSNOG GENOMA

1. Za otkrivanje virusnog genoma u uzorcima krvi, seruma, tkiva ili organa
primjenjuje se lančana reakcija polimeraze (PCR). Mali fragmenti virusne DNA
umnožavaju se PCR-om do količine koju je moguće otkriti. Široki raspon izolata
koji pripadaju svim poznatim genotipovima virusa, uključujući nehemadosrbirajuće
viruse i izolate niske virulencije, može se otkrit uporabom početnica iz visoko
očuvanih regija genoma. Budući da se ovim testom otkriva samo genomska sekvenca
virusa, PCR može biti pozitivan čak i kad se izolacijom virusa ne otkrije
nikakav infektivni virus (npr. u autolitičnim tkivima ili na uzorcima
rekonvalescentim svinjama ili svinjama koje su klinički zdrave).
2. PCR se može upotrijebiti na ograničenom broju odabranih uzoraka uzetih
prvenstveno od sumnjivih životinja. Ova se metoda preporučuje za uzorke organa
koji su citotoksični pa stoga nije moguća izolacija virusa (na primjer, uzorci
od divljih svinja).
3. Materijal prikladan za PCR su organi opisani za izolaciju virusa i serum.
PCR-om se mogu analizirati i homogenati krpelja.
4. PCR se može provesti u jednom radnom danu. Zahtijeva odgovarajuću
laboratorijsku opremu, zasebne prostorije i osposobljeno osoblje. Prednost je
što se infektivni virus ne mora umnožavati u laboratoriju. PCR je vrlo
osjetljiva metoda, ali pri njenom provođenju može lako doći do kontaminacije,
što rezultira lažno pozitivnim rezultatima. Stoga su bitni strogi postupci
kontrole kvalitete.

D. PREPORUČENI VIROLOŠKI TESTOVI I PROCJENA REZULTATA

Virološki testovi su neophodni za potvrđivanje ASK.
Izdvajanje virusa i HA mora se smatrati referentnim virološkim testovima i
moraju se, prema potrebi, koristiti kao potvrdne testove. Njihova se upotreba
posebno preporučuje kada pozitivni rezultati IFA ili PCR-a nisu popraćeni
uočavanjem kliničkih znakova ili oštećenja uzrokovanih bolešću i u svim drugim
dvojbenim slučajevima.
Međutim, primarno izbijanje ASK se može potvrditi ako su kod svinja utvrđeni
klinički znakovi ili oštećenja uzrokovana bolešću, i ako su najmanje dva posebna
testa za otkrivanje antigena, genoma ili protutijela dala pozitivne rezultate na
uzrocima uzetim od iste sumnjive svinje.
Sekundarno izbijanje ASK može se potvrditi ako su osim epidemiološke povezanosti
s potvrđenim izbijanjem ili slučajem, kod odnosnih svinja otkriveni klinički
znakovi ili oštećenja uzrokovana bolešću, a testovi za otkrivanje antigena,
genoma ili protutijela su dali pozitivan rezultat.
Primarni slučaj ASK u divljih svinja može se potvrditi izdvajanjem virusa ili
ako su najmanje dva testa za otkrivanje antigena, genoma ili protutijela dala
pozitivne rezultat. Daljnji slučajevi ASK u divljih svinja za koje postoji
epidemiološka povezanost s ranije potvrđenim slučajevima, mogu se potvrditi ako
je test za otkrivanje antigena, genoma ili protutijela dao pozitivan rezultat.

E. GENETSKA TIPIZACIJA IZOLATA VIRUSA ASK

1. Genetska tipizacija izolata virusa ASK postiže se utvrđivanjem uzoraka
restrikcijskih profilia i nukleotidnih sljedova pojedinih dijelova genoma
virusa. Sličnost ovih restrikcijskih profila ili sljedova sa onim već dobivenim
iz ranijih izolata virusa može upućivati da li su izbijanja bolesti uzrokovana
virusima koji slijede europski ili afrički molekularni model.
Genetska tipizacija izolata virusa ASK je izuzetno važna za poboljšanje
postojećeg znanja o molekularnoj epidemiologiji ASK i o genetskim varijacijama
virusa. Molekularni podaci omogućavaju klasifikaciranje novih izolata i pružaju
informacije o njihovom mogućem podrijetlu.
2. Ako molekularnu tipizaciju virusa nije moguće u kratkom roku provesti u
nacionalnom laboratoriju ili u bilo kojem drugom laboratoriju ovlaštenom za
dijagnosticiranje ASK, tada se izvorni uzorak ili izolat virusa mora što prije
poslati na molekularnu tipizaciju u Referentni laboratorij Zajednice.
Podaci dobiveni analizom restrikcijskih profila i sljedova izolata virusa ASK
kojima raspolažu laboratoriji ovlašteni za dijagnosticiranje ASK moraju se
proslijediti Referentnom laboratoriju Zajednice, kako bi bili uneseni u
postojeće baze podataka laboratorija.
Podaci iz ove baze podataka moraju biti dostupni svim nacionalnim referentnim
laboratorijima. Međutim, radi objavljivanja u znanstvenim časopisima, ako
odnosni laboratorij to zatraži Referentni laboratorij Zajednice jamči
povjerljivost tih podataka dok se oni ne objave.

Poglavlje VII.
NAČELA I UPOTREBA SEROLOŠKIH TESTOVA I PROCJENA NJIHOVIH REZULTATA

A. OSNOVNA NAČELA I DIJAGNOSTIČKA VRIJEDNOST

1. Utvrđivanje protutijela specifičnih za ASK preporučuje se kod subakutnih i
kroničnih oblika, kao i za programe opsežnog testiranja i iskorjenjivanja ASK,
iz slijedećih razloga:
– protutijela se kod zaražene svinje brzo stvaraju. Kod tih se svinja
protutijela obično mogu otkriti u uzorcima seruma od sedam do deset dana nakon
infekcije;
– ne postoji cjepivo protiv ASK. To znači da se stvaranje protutijela
specifičnih za ASK može potaknuti samo infekcijom virusom ASK;
– dugotrajnog imunosnog odgovora. Kod svinja koje su preboljele ovu bolest,
specifična protutijela mogu se utvrditi u visokom titru mjesecima, a kod nekih
od tih svinja i doživotno.
Tijekom prvih tjedana života, kod prasadi se mogu naći materalna protutijela
specifična za ASK. Poluživot materalnih protutijela u prasadi je oko tri tjedna.
Ako se pronađu u prasadi starije od tri mjeseca, vrlo je mala vjerojatnost da su
maternalnog podrijetla.
2. Utvrđivanje protutijela protiv virusa ASK u serumu ili tranudatu iz
dostavljenih organa provodi se kao pomoć pri dijagnosticiranju ASK na sumnjivim
gospodarstvima, kako bi se odredio datum unošenja infekcije u slučaju potvrđenog
izbijanja bolesti iu svrhu praćenja i nadziranja.
Smještaj seropozitivnih svinja na gospodarstvu može osigurati vrijedne
informacije o tome kako i gdje je virus ASK ušao na gospodarstvo.
Također je potrebno provesti preciznu procjenu rezultata seroloških testova,
uzevši u obzir sve kliničke, virološke i epidemiološke nalaze u okviru
istraživanja koje mora biti provedeno u slučaju sumnje ili potvrđene ASK u
skladu s člankom 8. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge33.

B. PREPORUČENI SEROLOŠKI TESTOVI

1. Testovi izbora za serološko potvrđivanje dijagnoze ASK su ELISA, test
neizravne imunofluorescencije i imunobloting test (IB).
Kakvoću i djelotvornost serološke dijagnostike, koju provode nacionalni
laboratoriji, mora se redovito provjeravati u okviru međulaboratorijskog
usporednog testiranja koje periodično organizira Referentni laboratorij
Zajednice.
2. ELISA je najpouzdaniji i najkorisniji test za velika serološka istraživanja.
Temelji se na otkrivanju protutijela za virus ASK, koja se vežu na virusne
proteine, naslojene na čvrstu podlogu uz dodatak proteina A konjugiranog
enzimom, koji u reakciji s odgovarajućim supstratom rezultira vidljivom
reakcijom promjene boje.
3. Nacionalni laboratoriji moraju redovito obavljati nadzor kakvoće
osjetljivosti i specifičnosti svake serije ELISA reagensa, koristeći pri tom
paletu referentnih seruma koji su pripremljeni u Referentnom laboratoriju
Zajednice. Oni uključuju:
– serume svinja u ranom stupnju infekcije virusom ASK (manje od 17 dana po
infekciji),
– serume svinja u rekonvalescenciji (više od 17 dana po infekciji).
Test ELISA koji se upotrebljava za serološko dijagnosticiranje ASK mora
otkrivati sve referentne serume dobivene od svinja u rekonvalescenciji.
Ponovljena reakcija s referentnim serumom mora dati identične rezultate.
Preporučuje se otkrivanje svih pozitivnih seruma iz ranih stadija. Rezultati
dobiveni s referentnim serumima uzetim od svinja u ranoj fazi infekcije,
pokazatelj su osjetljivosti testa ELISA.
4. Test neizravne imunofluorescencije je brza metoda s visokom osjetljivošću i
specifičnošću za otkrivanje protutijela ASK iz seruma ili iz tkivnog eksudata.
Temelji se na otkrivanju protutijela ASK koja se vežu na jednoslojne MS stanice
zaražene prilagođenim virusom ASK. Reakcija protutijela i antigena otkriva se
proteinom A, obilježenim fluorescinom. Pozitivni uzorci pokazuju specifičnu
fluorescenciju u blizini jezgre zaraženih stanica.
Kombinirana upotreba testova IFA i testa neizravne imunofluorescencije za
pretraživanje organa, krvi i eksudata uzetih od životinja koje pokazuju kliničke
znakove ASK, može omogućiti brzo i pouzdano potvrđivanje bolesti.
5. IB test je visoko specifična i osjetljiva metoda koja se temelji na upotrebi
nitroceluloznih traka koje sadrže virusne proteine kao antigene. Specifična
reakcija protutijela i antigena otkriva se dodavanjem proteina konjugiranog
A-peroksidazom i odgovarajućeg supstrata. Vrlo je koristan za testiranje seruma
koji primjenom ELISA-e nisu dali dvojbene rezultate.

Poglavlje VIII.
MINIMALNI SIGURNOSNI UVJETI ZA LABORATORIJE ZA ASK

1. Minimalne uvjete iz Tablice 1. moraju ispunjavati svi laboratoriji u kojima
se virus ASK umnožava na kulturi stanica. Postmortem pregledi, priprema uzoraka
za izravnu IFA ili PCR i serologija kod koje se koriste inaktivirani antigeni,
mogu se provoditi na nižoj razini kontrole kontaminacije, uz uvjet da su
ispunjeni osnovni uvjeti iz Tablice 1. ovoga Poglavlja, da se primjenjuju
osnovna higijenska načela, te da se nakon rada obavi dezinfekcija sa
neškodljivim uništavanjem lešina, tkiva i seruma.
2. Uvjete iz tablice 2. ovoga Poglavlja moraju ispunjavati svi laboratoriji u
kojima se provodi biološki pokus s virusom ASK.
3. Sve zalihe virusa ASK moraju se držati sigurno pohranjene, bilo duboko
zamrznute ili liofilizirane. Svaka pojedina ampula mora se jasno označiti, te se
moraju voditi opsežne evidencije o zalihama virusa zajedno s datumima i
rezultatima provedenih provjera kontrole kvalitete. Također, treba voditi
evidenciju novopohranjenih virusa koja mora sadržavati podatke o podrijetlu i
evidenciju o virusima koji su poslani u druge laboratorije.
4. Preporučuje se da se bio-sigurnosna jedinica za rad s virusom ASK dodatno
osigura okolnim prostorijama u kojima se ne rukuje virusom ASK. Te prostorije
moraju biti na raspolaganju za pripremanje staklenog posuđa i podloga, za
održavanje i pripremu nezaraženih staničnih kultura, za obradu seruma i
seroloških testova (osim metoda gdje se koriste živi virusi ASK) te
administrativni prostor.

*Tablica 1.* NAČELA BIOSIGURNOSNIH UVJETA U DIJAGNOSTIČKOM LABORATORIJU

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Minimalni uvjeti | Dodatni uvjeti |
| Uvjeti za prostorije | Normalan atmosferski tlak.           Namjenske prostorije čija je upotreba ograničena na određene postupke. | Normalan atmosferski tlak. Jedna HEPA filtracija ispušnog zraka.  Namjenske prostorije, koje se koriste isključivo za postupke dijagnosticiranja klasične svinjske kuge ili ASK.  Obrada potencijalno kontaminiranih otpadnih voda kako bi se inaktivirao virus ASK (toplinski ili kemijski) |
| Laboratorijska radna odjeća | Namjenska kuta koja se koristi samo u jedinici za rad s virusima ASK.  Rukavice za jednokratnu upotrebu za svako rukovanje zaraženim materijalom.  Prije iznošenja iz jedinice kuta se sterilizira ili se pere na visokoj temperaturi u samoj jedinici. | Potpuno presvlačenje prije ulaska. Laboratorijska odjeća se koristi samo u jedinici za rad s virusom ASK.  Rukavice za jednokratnu upotrebu za svako rukovanje zaraženim materijalom.  Prije iznošenja iz jedinice odjeća se sterilizira ili se pere na visokoj temperaturi u samoj jedinici. |
| Nadzor osoblja | Ulazak u jedinicu dozvoljen je samo osposobljenom osoblju koje ima dozvolu za ulaz.  Pri odlasku iz jedinice ruke se peru i dezinficiraju.  Nakon napuštanja jedinice osoblju je 48 sati zabranjen ulazak u prostorije u kojima se nalaze svinje. | Ulazak u jedinicu dozvoljen je samo osposobljenom osoblju koje ima dozvolu za ulaz.  Pri odlasku iz jedinice ruke se peru i dezinficiraju.  Nakon napuštanja jedinice osoblju je 48 sati zabranjen ulazak u prostorije u kojima se nalaze svinje. |
| Oprema | Biozaštitna komora (klasa I. ili II.) koji se koristi za sva rukovanja živim virusima. Kabinet mora imati dvostruko HEPA filtriranje ispušnoga zraka.  Sva oprema potrebna za laboratorijske postupke mora biti dostupna unutar namjenskih laboratorijskih prostorija. | |

*Tablica 2.* BIOSIGURNOSNI UVJETI PROSTORIJA ZA POKUSNE
ŽIVOTINJE

|  |  |
| --- | --- |
|  | Uvjeti |
| Uvjeti za prostorije | Ventilacija kontrolirana negativnim tlakom.  Jedno HEPA filtriranje ispušnog zraka.  Oprema za potpunu dekontaminaciju ili fumigaciju na kraju pokusa.  Sve otpadne vode i čvrsti otpad obrađuju se radi inaktiviranja virusa ASK (toplinski/spaljivanjem ili kemijski). |
| Laboratorijska odjeća | Potpuno presvlačenje pri ulasku.  Prije iznošenja iz jedinice odjeća se sterilizira ili se pere na visokoj temperaturi u samoj jedinici. |
| Nadzor osoblja | Ulazak u jedinicu dozvoljen je samo osposobljenom osoblju koje ima dozvolu za ulaz.  Odjeća se ostavlja unutar prostorija prije tuširanja. Potpuno tuširanje pri izlasku iz jedinice.  Nakon napuštanja jedinice osoblju je 48 sati zabranjen ulazak u prostorije u kojima se nalaze svinje. |
| Oprema | Sva oprema potrebna za postupke sa životinjama mora biti dostupna u samoj jedinci.  Sav materijal mora se prije iznošenja iz jedinice sterilizirati ili, ako se radi o uzorcima životinja, dvostruko zapakirati u nepropusni spremnik čija je površina dezinficirana radi prijevoza u laboratorij za ASK. |
| Životinje | Sve životinje se moraju zaklati prije napuštanja jedinice, postmortem pregledi se moraju obaviti unutar bio-sigurnosnog područja, a trupla se po završetku pregleda moraju spaliti. |

\_\_\_\_\_\_
1 Pravilnikom se preuzimaju
odredbe Odluke Komisije br. 2003/422/EZ od 26. svibnja 2003. kojom se odobrava
dijagnostički priručnik za afričku svinjsku kugu
2 Dodatkom IV. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge
(»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe Dodatka IV: Direktive Vijeća
br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
3 Kod odlučivanja o broju
uzoraka koje treba uzeti za laboratorijsko ispitivanje, također valja uzeti u
obzir osjetljivost testova koji se primjenjuju. Broj životinja od kojih se
uzimaju uzorci mora biti veći od onog navedenog u ovom priručniku, ukoliko
osjetljivost testa koji se primjenjuje nije osobito visoka.
4 Člankom 2. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge
(»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 2. Direktive Vijeća
br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
5 Člankom 2. točkom (k) Pravilnika o mjerama kontrole afričke
svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 2.
točke (k) Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju
posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje
Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
6 Kako je određeno u članku 2. točki (s) Pravilnika o mjerama
kontrole afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) kojom su preuzete
odredbe članka 2. točke (r) Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002.
kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se
izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj
kugi.
7, 8 Člankom 4. stavkom 3. Pravilnika o mjerama kontrole afričke
svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 4.
stavka 2. Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju
posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje
Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
9 Pravilnikom o mjerama kontrole afričke svinjske kuge (»Narodne
novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27.
lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge
i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj
svinjskoj kugi
10 Člankom 4. stavkom 3. Pravilnika o mjerama kontrole afričke
svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 4.
stavka 2. Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju
posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje
Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
11 Pravilnikom o zaštiti životinja pri klanju ili usmrćivanju
(»Narodne novine«, broj 39/08) preuzete su odredbe Direktive Vijeća br.
93/119/EEZ od 22. prosinca 1993. o zaštiti životinja u vrijeme klanja ili
usmrćivanja kako je poslijedni put izmjenjena i dopunjena Uredbom Vijeća (EZ) br.
806/2003 od 14. travnja 2003. i Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca
2004.
12 Člankom 5. stavkom 1. točkom (a) Pravilnika o mjerama kontrole
afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka
5. stavka 1. točke (a) Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom
se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se
izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj
kugi
13 Ako se primjenjuje odstupanje iz članka 6. stavka 1. Pravilnika o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) kojim su
preuzete odredbe članka 6. stavka 1. Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27.
lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge
i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj
svinjskoj kugi, pri uzorkovanju se moraju uzeti u obzir podjedinice gospodarstva
gdje su svinje usmrćene, ne dovodeći u pitanje daljnje preglede i uzorkovanje
koji se izvode na preostalim svinjama na gospodarstvu u skladu s uputama
nadležnog tijela.
14 Dodatkom III. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge
(»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe Dodatka III. Direktive
Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za
kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
15 Člankom 4. stavkom 4. točkom (a) i člankom 7. stavkom 3. i 4.
Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj
112/07) preuzete su odredbe članka 4. stavka 3. točke (a) i članka 7. stavka 2.
Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne
odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br.
92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
16 Ako je nadležno tijelo ograničilo primjenu preventivnog
usmrćivanja samo na one dijelove gospodarstva na kojima se drže svinje za koje
se sumnja da su zaražene ili kontaminirane virusom ASK, u skladu s člankom 4.
stavkom 4. točkom (a) Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge
(»Narodne novine«, broj 112/07), kojim su preuzete odredbe članka 4. stavka 3.
točke (a) Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju
posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje
Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi,
uzorkovanje se mora odnositi na podjedinice gospodarstva na kojima je ova mjera
primijenjena, ne dovodeći u pitanje daljnje pretrage i uzorkovanja koji se
provode na ostalim svinjama na gospodarstvu u skladu s uputama nadležnog tijela.
17 Člancima 10. i 11. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske
kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članaka 10. i 11.
Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne
odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br.
92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
18 Člankom 11. stavkom 1. točkom (f) alinejom drugom Pravilnika o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete
su odredbe članka 11. stavka 1. točke (f) podstavka drugog Direktive Vijeća br.
2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
19 Člankom 10. stavkom 3. Pravilnika o mjerama kontrole afričke
svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 10.
stavka 3. Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju
posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje
Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
20 Člankom 10. stavkom 5. i člankom 11. stavkom 4. Pravilnika o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete
su odredbe članka 10. stavka 5. i članka 11. stavka 4. Direktive Vijeća br.
2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
21 Člankom 13. stavkom 3. Pravilnika o mjerama kontrole afričke
svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 13.
stavka 3 Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju
posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje
Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
22 Člankom 13. stavkom 4. Pravilnika o mjerama kontrole afričke
svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 13.
stavka 4. Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju
posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje
Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
23 Člankom 13. stavkom 3. točkama (a) i (b) i stavkom 4. Pravilnika o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete
su odredbe članka 13. stavka 3. točaka (a) i (b) i stavka 4. Direktive Vijeća br.
2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
24 Člankom 10. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge
(»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 10. Direktive Vijeća
br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
25 Člankom 10. stavkom 5. i člankom 11. stavkom 4. Pravilnika o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete
su odredbe članka 10. stavka 5. i članka 11. stavka 4. Direktive Vijeća br.
2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
26 Člankom 11. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge
(»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 11. Direktive Vijeća
br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
27 Člankom 10. stavkom 5. i člankom 11. stavkom 4. Pravilnika o
mjerama kontrole afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete
su odredbe članka 10. stavka 5. i članka 11. stavka 4. Direktive Vijeća br.
2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi
28 Člankom 15. stavkom 2. točkom (c) Pravilnika o mjerama kontrole
afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka
15. stavka 2. točke (c) Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002.
kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se
izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj
kugi
29 Člankom 16. stavkom 5. točkom (h) Pravilnika o mjerama kontrole
afričke svinjske kuge (»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka
16. stavka 3. točke (h) Direktive Vijeća br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002.
kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu afričke svinjske kuge i kojom se
izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj
kugi
30 Također se preporučuje uzimanje uzoraka ileuma, budući da oni mogu
biti korisni za postavljanje dijagnoze klasične svinjske kuge.
31 Referentni laboratorij Zajednice ima otvorenu licencu za primanje
dijagnostičkih uzoraka i izolata virusa ASK iz bilo koje druge države članice.
Ukoliko uzorak potječe iz države koja je izvan Europske unije, od tog se
laboratorija može zahtijevati kopija uvozne dozvole prije prijevoza, koju u
omotnici treba pričvrstiti na vanjsku stranu paketa.
32 Fluorescentni izotiocianat
33 Člankom 8. Pravilnika o mjerama kontrole afričke svinjske kuge
(»Narodne novine«, broj 112/07) preuzete su odredbe članka 8. Direktive Vijeća
br. 2002/60/EZ od 27. lipnja 2002. kojom se utvrđuju posebne odredbe za kontrolu
afričke svinjske kuge i kojom se izmjenjuje Direktiva br. 92/119/EEZ o
Tješinskoj bolesti i Afričkoj svinjskoj kugi

Pravilnik, NN 116/2008-3356
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)