## Izvješće o postupcima donošenja zakona i o Poslovniku Hrvatskoga sabora

### NN 12/2013 (28.1.2013.), Izvješće o postupcima donošenja zakona i o Poslovniku Hrvatskoga sabora

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

185

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica Suda, te suci Mato Arlović, Marko Babić, Snježana Bagić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Davor Krapac, Ivan Matija, Antun Palarić, Duška Šarin i Miroslav Šeparović, na temelju ovlasti praćenja ostvarivanja ustavnosti i zakonitosti, propisane člankom 125. alinejom 5. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01. i 76/10.) i člankom 104. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), na sjednici održanoj 23. siječnja 2013., utvrdio je

IZVJEŠĆE

O POSTUPCIMA DONOŠENJA ZAKONA I O POSLOVNIKU HRVATSKOG SABORA

I.

Donošenje zakona po hitnom postupku

1. Ustavni sud na sjednici održanoj 23. siječnja 2013. odlučivao je o suglasnosti s Ustavom Zakona o sustavu državne uprave (»Narodne novine« broj 150/11.). Predmeti pred Ustavnim sudom vodili su se pod brojevima: U-I-3845/2006 i U-I-5348/2012.

U toj je odluci upozorio da nije ustavnopravno prihvatljiv način na koji zakonodavac u svojoj praksi oblikuje (formulira) završnu odredbu kad za zakone određuje najkraće dopušteno vakacijsko razdoblje. Također je odredio da se u svim zakonima za koje postoje osobito opravdani razlozi stupanja na snagu u najkraćem razdoblju koje iznimno dopušta drugi dio rečenice članka 90. stavka 3. Ustava, dosadašnja formulacija završne zakonske odredbe mora uskladiti s Ustavom tako da, sukladno ustavnoj terminologiji, glasi: »Ovaj Zakon stupa na snagu prvi dan od dana njegove objave«.

2. Ustavni sud uočio je, međutim, da se taj problem mora promatrati i u okviru šireg problema vezanog uz postupak donošenja zakona po hitnom postupku.

U novijoj parlamentarnoj praksi postupak donošenja zakona po hitnom postupku postao je gotovo pravilo, a ne iznimka. Ta pojava zabrinjava. Ustavni sud stoga je dužan upozoriti na nju.

3. Institut »donošenja zakona po hitnom postupku« uređen je Poslovnikom Hrvatskog sabora (»Narodne novine« broj 71/00., 129/00., 117/01., 41/02., 91/03., 58/04., 39/08., 86/08., 81/12., 113/12. – ispr.; u daljnjem tekstu: Poslovnik). Mjerodavne odredbe Poslovnika glase:

»Donošenje zakona po hitnom postupku

Članak 162.

Iznimno, zakon se može donijeti po hitnom postupku, samo kada to zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno kada je to nužno radi sprječavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu.

Uz prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se konačni prijedlog zakona, koji sadrži sve što i prijedlog zakona, osim što se umjesto teksta prijedloga zakona prilaže tekst konačnog prijedloga zakona.

Kada prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi zastupnik, tada mora imati pisanu podršku još 25 zastupnika.

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku može podnijeti klub zastupnika koji ima 15 ili više članova te klubovi zastupnika koji imaju zajedno 15 ili više članova.

U hitnom se postupku objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona.

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se predsjedniku Sabora najkasnije 24 sata prije utvrđivanja dnevnog reda na sjednici. Predsjednik Sabora bez odgađanja upućuje prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku predsjednicima radnih tijela, svim zastupnicima, te Vladi ako nije predlagatelj.

Članak 163.

O prijedlogu iz članka 162. ovoga Poslovnika odlučuje se prilikom utvrđivanja dnevnog reda na početku sjednice, a može se odlučivati i tijekom utvrđivanja dopune dnevnog reda.

Ako predsjednik Sabora nije unio u prijedlog dnevnog reda sjednice prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, a prijedlog je podnesen u rokovima i na način određen ovim Poslovnikom, na zahtjev predlagatelja zakona, zakon se uvrštava u dnevni red, a nakon toga odlučuje se o prijedlogu za hitni postupak.

Ako ne bude prihvaćen prijedlog za hitni postupak, predsjednik Sabora može predložiti provođenje prvog čitanja na istoj sjednici, odnosno postupiti sukladno članku 203. stavku 2. Poslovnika.«

»Članak 201.

(...)

Iznimno, predsjednik Sabora može, u slučajevima kada je neophodno donijeti pojedini akt po hitnom postupku ili kada to zahtijevaju drugi osobito opravdani razlozi, sazvati sjednicu Sabora u roku kraćem od 8 dana, a dnevni red za tu sjednicu može predložiti i na samoj sjednici."

4. Hrvatski sabor održao je tijekom 2012. godine ukupno četiri sjednice.

Prema Zapisniku treće sjednice Hrvatskog sabora (Zagreb, siječanj – veljača – ožujak 2012.), Hrvatski sabor donio je na toj sjednici ukupno 38 zakona među kojima 33 po hitnom postupku (86,8%).

Prema Zapisniku četvrte sjednice Hrvatskog sabora (Zagreb, travanj – svibanj – lipanj – srpanj 2012.), Hrvatski sabor donio je na toj sjednici ukupno 62 zakona među kojima 52 po hitnom postupku (83,9%).

Prema Zapisniku pete sjednice Hrvatskog sabora (Zagreb, rujan –

listopad 2012., Hrvatski sabor donio je na toj sjednici ukupno 35 zakona među kojima 20 po hitnom postupku (57,1%).

Prema neslužbenim podacima (Zapisnik šeste sjednice Hrvatskog sabora još nije bio ovjeren na dan donošenja ovog izvješća), na šestoj sjednici (studeni – prosinac 2012.) Hrvatski sabor donio je ukupno 45 zakona među kojima 17 po hitnom postupku (37,8%).

5. Među zakonima donesenima po hitnom postupku bili su i pojedini opći sistemski zakoni, pa i oni organske naravi kao što je, primjerice, Zakon o pučkom pravobranitelju (»Narodne novine« broj 76/12.).

6. Ustavni sud dužan je podsjetiti da Republika Hrvatska pripada parlamentarnim demokracijama. Višestranački demokratski sustav i vladavina prava najviše su vrednote njezina ustavnog poretka (članak 3. Ustava).

Učestala praksa donošenja zakona po hitnom postupku narušava samu bit parlamentarizma. Takva praksa obezvrjeđuje značenje demokratskih procedura i obvezu njihova poštovanja te onemogućuje javne rasprave o bitnim društvenim pitanjima, slabeći time i osnove za razvitak i unapređenje dijaloške kulture bez koje ne postoji demokratsko društvo.

Pravo koje se stvara u procedurama koje nisu u skladu s duhom parlamentarizma ne nailazi na povjerenje građana, a istodobno podriva i njihovo povjerenje u demokratske institucije.

Ustavni sud podsjeća na međunarodnu obvezu koje se Republika Hrvatska dužna pridržavati, izrečenu u predmetu Europskog suda za ljudska prava Broniowski protiv Poljske (presuda, veliko vijeće, 22. lipnja 2004., zahtjev br. 31443/96):

»184.... imperativ održavanja legitimnog povjerenja građana u državu i pravo koje ona stvara, inherentan vladavini prava, zahtijeva od vlasti da... isprave izvanpravnu praksu (to rectify the extra-legal practices).«

7. Ustavni sud stoga utvrđuje da se u postupcima donošenja zakona u Republici Hrvatskoj moraju poštovati standardi inherentni demokratskim procedurama, osobito široke javne rasprave, kao i duh parlamentarizma izražen u ustavnim postulatima o Republici Hrvatskoj kao demokratskoj višestranačkoj državi u kojoj je Hrvatski sabor predstavničko tijelo građana i nositelj zakonodavne vlasti (članci 3. i 70. Ustava).

8. Ovim se izvješćem ne odriče pravo zakonodavca da u pojedinim specifičnim situacijama zakon donese po hitnom postupku. Međutim, to mora činiti iznimno, kad za to postoje razlozi propisani u Poslovniku Hrvatskog sabora (»samo kada to zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno kada je to nužno radi sprječavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu«) i kad su ti razlozi opravdani. Nužno je pri tome – bez iznimke –

relevantne razloge za donošenje zakona po hitnom postupku podrobno obrazložiti u prijedlogu samog zakona. Nije dostatno samo se pozvati na Poslovnik (primjer takve pogrešne prakse sadržan je u točki 12. alineji 1. ovog izvješća) ili potrebu hitnog postupka opravdati općim, neodređenim ili neuvjerljivim razlozima. Primjerice, u Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 153 od 2. kolovoza 2012., navedeno je:

»IV. PRIJEDLOG ZA DONOŠENJE ZAKONA PO HITNOM POSTUPKU

U skladu s odredbom članka 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže se donošenje Zakona po hitnom postupku, budući da se Zakonom rješavaju pitanja kojima bi se postigle uštede."

Ustavni sud primjećuje, međutim, da je hitni postupak predložen u vrijeme kad Hrvatski sabor nije zasjedao. Stoga je hitni postupak prihvaćen tek 18. rujna 2012., a sam je zakon donesen na 5. sjednici 28. rujna 2012. Objavljen je tek polovinom listopada 2012. Štoviše, u članku 4. Zakona izrijekom je propisano da »stupa na snagu 1. siječnja 2013. godine«.

Te činjenice pokazuju očitu neopravdanost predlaganja donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu (»Narodne novine« broj 112 od 11. listopada 2012.) po hitnom postupku. Štoviše, razlozi kojima se hitni postupak opravdao pokazali su se neuvjerljivima jer nisu postojali ni u trenutku predlaganja ni u trenutku donošenja tog zakona. Naime, Zakon je počeo proizvoditi pravne učinke tek 1. siječnja 2013.

9. Ustavni sud prihvaća da se velik broj prijedloga zakona dosada donosio po hitnom postupku i zbog toga što je bila riječ o prijedlozima zakona kojima se domaće zakonodavstvo usklađivalo s propisima Europske unije. Članak 163.a stavak 1. Poslovnika glasi:

»Članak 163.a

Po hitnom postupku donose se zakoni koji se usklađuju s propisima Europske unije ako to zatraži predlagatelj.

Iznimno, ako matično radno tijelo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ili Odbor za zakonodavstvo predlože da se zakon iz stavka 1. ovoga članka raspravi u prvom čitanju jer nije sukladan Ustavu ili pravnom sustavu, o zakonu će se raspraviti u prvom čitanju."

Uobičajena formulacija u takvim prijedlozima zakona glasi (na primjeru Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. E. br. 139 od 12. srpnja 2012., koji je raspravljen na 5. sjednici 19. rujna 2012., a donesen 21. rujna 2012.):

»IV. PRIJEDLOG DA SE ZAKON DONESE PO HITNOM POSTUPKU

Sukladno odredbi članka 161. stavka 1." (pravilno: članka 163.a stavka 1. – op. Ustavnog suda) »Poslovnika Hrvatskoga sabora, radi usklađenja s propisima Europske unije, predlaže se donošenje ovoga Zakona po hitnom postupku.«

Čini se, međutim, da je primjenu članka 163.a Poslovnika Vlada Republike Hrvatske kao predlagateljica zakona prihvatila nekritički, kao beziznimno i apsolutno pravilo. Ustavni sud podsjeća da se takvim pristupom sužava prostor za javne demokratske rasprave i slabi duh parlamentarizma. Pravilo o »traženju« hitnog postupka u smislu članka 163.a Poslovnika i u tim se situacijama mora tumačiti usko, kad za to stvarno postoje opravdani razlozi.

10. Ustavni sud i dalje će razmatrati podatke o postupcima donošenja zakona po hitnom postupku.

II.

Postupak donošenja zakona neposredno nakon konstituiranja novog saziva Hrvatskog sabora

11. Ustavni sud na sjednici održanoj 23. siječnja 2013. odlučivao je i o suglasnosti s Ustavom Zakona o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima (»Narodne novine« broj 150/11.). Predmeti pred Ustavnim sudom vodili su se pod brojevima: U-I-5612/2011, U-I-6274/2011, U-I-178/2012 i U-I-480/2012.

U postupku ocjene suglasnosti s Ustavom tog zakona Ustavni sud uočio je pojavu da se na sjednici koja slijedi neposredno poslije konstituiranja novog saziva Hrvatskog sabora složeni postupak donošenja zakona, u kojem uvijek sudjeluje više tijela državne vlasti, provodi tijekom jednog jedinog dana.

12. Navode se činjenice zabilježene u postupku donošenja Zakona o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima (»Narodne novine« broj 150/11.):

– 22. prosinca 2011. predlagatelji Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HNS-a, Klub zastupnika IDS-a i Klub zastupnika HSU-a podnijeli su predsjedniku Hrvatskog sabora Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima s Konačnim prijedlogom zakona u kojem su predložili hitni postupak, objedinjeno prvo i drugo čitanje. Obrazlažući potrebu hitnog postupka naveli su:

»IV. PRIJEDLOG DA SE ZAKON DONESE PO HITNOM POSTUPKU

Poslovnik Hrvatskoga sabora (»Narodne novine«, br. 6/2002, 41/2002, 91/2003, 39/2008 i 86/2008) odredbom članka 159. propisuje mogućnost da se zakon iznimno može donijeti po hitnom postupku, kada to, između ostaloga, nalažu i osobito opravdani državni razlozi.

Iz istog razloga predlaže se da Zakon stupi na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.«

– 22. prosinca 2011. taj je prijedlog zaprimljen u Hrvatskom saboru (broj: 711-01/11-01/07, urbroj: 6532-11-01) i zaveden je pod brojem P. Z. br. 7. Nije poštovan članak 162. stavak 6. Poslovnika koji glasi:

»Članak 162.

(...)

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se predsjedniku Sabora najkasnije 24 sata prije utvrđivanja dnevnog reda na sjednici.

(...)«;

– 22. prosinca 2011. Odbor za pravosuđe Hrvatskoga sabora na 1. sjednici razmotrio je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima s Konačnim prijedlogom zakona, i o tome Hrvatskom saboru podnio pisano izvješće;

– 22. prosinca 2011. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na 1. sjednici raspravio je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima, s Konačnim prijedlogom zakona, i o tome Hrvatskom saboru podnio pisano izvješće;

– 22. prosinca 2011. Hrvatski sabor prihvatio je primjenu hitnog postupka (97 glasova »za«, 30 glasova »protiv«);

– 22. prosinca 2011. zaključena je rasprava u Hrvatskom saboru;

– 22. prosinca 2011. na 2. izvanrednoj sjednici Hrvatskog sabora donesen je Zakon o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima (86 glasova »za«, 24 glasa »protiv«);

– 22. prosinca 2011. predsjednik Republike Hrvatske donio je Odluku o proglašenju Zakona o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima, klasa: 011-01/11-01/242, urbroj: 71-05-03/1-11-2;

– 22. prosinca 2011. Zakon o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima objavljen je u »Narodnim novinama« broj 150. Taj je zakon glasio:

»Članak 1.

U Zakonu o javnim ovršiteljima ('Narodne novine', br. 139/10.) u članku 122. u podstavku 1. riječi: '1. siječnja' zamjenjuju se riječima '1. srpnja'.

Članak 2.

Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u 'Narodnim novinama'.«

Sukladno tome, prema članku 2. Zakona o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima, taj je zakon stupio na snagu 22. prosinca 2011., na dan kad je prijedlog tog zakona tek upućen u parlamentarnu proceduru (za nesuglasnost s Ustavom stupanja na snagu zakona istog dana kad je objavljen u »Narodnim novinama« v. odluku Ustavnog suda broj: U-I-3845/2006 i U-I-5348/2012).

12.1. Na 2. izvanrednoj sjednici Hrvatskog sabora održanoj 22. prosinca 2011. na isti je način i u istom postupku doneseno i više drugih zakona.

13. Ustavni sud dužan je istaknuti da postupak donošenja zakona na sjednici neposredno nakon konstituiranja novog saziva Hrvatskog sabora zahtijeva normativno uređenje koje u ovom trenutku u Poslovniku nedostaje. Iako mu je predmet iznimna pravna situacija, to poslovničko uređenje mora poštovati temeljni ustavni okvir koji uključuje i obvezu naznake pravnih područja iz kojih je na toj sjednici dopušteno donositi zakone. Primjer koji je naveden u točki 12. ovog izvješća po naravi stvari ne pripada u ta pravna područja.

III.

Određenje organskih zakona u smislu članka 83. stavaka 1. i 2. Ustava Republike Hrvatske

14. Odredbe članka 83. stavaka 1. i 2. Ustava glase:

»Članak 83.

Zakone (organski zakoni) kojima se uređuju prava nacionalnih manjina Hrvatski sabor donosi dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika.

Zakone (organski zakoni) kojima se razrađuju Ustavom utvrđene ljudska prava i temeljene slobode, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela te ustrojstvo i djelokrug lokalne i područne (regionalne) samouprave Hrvatski sabor donosi većinom glasova svih zastupnika.

(...)«

15. Ustavni sud podsjeća da je članak 83. Ustava izmijenjen Promjenom Ustava 2000. godine (»Narodne novine« broj 113 od 16. studenoga 2000.). Tom je ustavnom novelom u hrvatski ustavnopravni poredak uvedena institucija organskih zakona.

16. U nadležnosti je Ustavnog suda i ocjena suglasnosti zakona s Ustavom s formalnog aspekta, to jest s aspekta postupka njegova donošenja (tzv. ocjena formalne ustavnosti zakona).

Prijedlozi za ocjenu formalne ustavnosti pojedinih zakona u praksi Ustavnog suda sve su češći. Ustavni sud u svojoj je dosadašnjoj praksi izgradio temeljna materijalna mjerila za ocjenu ima li neki zakon organsku narav ili ne. Međutim, on nije nadležan za uređivanje postupka u kojem će Hrvatski sabor tijekom donošenja konkretnog zakona pravodobno utvrđivati je li riječ o organskom zakonu ili ne, o kojem zaključku ovisi i većina glasova zastupnika potrebna za njegovo donošenje.

Općepoznata je činjenica, naime, da su u dosadašnjoj parlamentarnoj praksi stotine zakona donesene dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika ili većinom glasova svih zastupnika, a da nije bila riječ o organskim zakonima u smislu članka 83. stavaka 1. i 2. Ustava. Drugim riječima, faktična činjenica da je neki zakon donesen većinom propisanom člankom 83. stavkom 1. ili stavkom 2. Ustava u pravnom je smislu irelevantna jer sama ta činjenica ne daje zakonu svojstvo organskog.

17. Tijekom provedbe ustavnosudskih postupaka za ocjenu formalne ustavnosti zakona Ustavni sud uočio je da se organski zakoni spominju samo u članku 164. Poslovnika Hrvatskog sabora koji glasi:

»Organski zakon

Članak 164.

Organskim zakonom uređuju se prava nacionalnih manjina, te razrađuju Ustavom utvrđene ljudska prava i temeljne slobode, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela te ustrojstvo i djelokrug lokalne i područne (regionalne) samouprave.

U postupku donošenja organskih zakona primjenjuju se odredbe ovoga Poslovnika sadržane u Glavi VIII: AKTI SABORA.

Ravnopravnost i zaštita prava nacionalnih manjina uređuje se ustavnim zakonom koji se donosi po postupku za donošenje organskih zakona.«

18. Sukladno navedenom, Poslovnik Hrvatskoga sabora ne uređuje postupak u kojem Hrvatski sabor utvrđuje ima li pojedini prijedlog zakona o kojem se raspravlja i odlučuje ustavnopravnu narav organskog zakona ili ne, o čemu izravno i neposredno ovisi i većina glasova zastupnika potrebna za njegovo donošenje. Ne uređuje ni način na koji će ta činjenica biti zabilježena, a ni akt u kojem će biti zabilježena, što su temeljne pretpostavke da bi pojedini zakon dobio službeno svojstvo organskog zakona.

Zbog ustavnog značenja te činjenice u postupku ocjene formalne ustavnosti zakona pred Ustavnim sudom, ali i općeg ustavnog značenja organskog zakonodavstva, Ustavni sud izvješćuje Hrvatski sabor o potrebi dopune Poslovnika u tom pogledu. Nužno je, naime, iz ustavnog poretka ukloniti pravnu neizvjesnost koja danas postoji u tom pitanju, a koja je temeljni uzrok sve češćih osporavanja zakona pred Ustavnim sudom zbog njihove navodne formalne neustavnosti.

IV. Stupanje na snagu i pročišćeni tekst Poslovnika Hrvatskog sabora

19. Ustavni sud primjećuje da je Poslovnik Hrvatskog sabora donesen 30. lipnja 2000., a objavljen je u »Narodnim novinama« broj 71 od 19. srpnja 2000. U članku 272. Poslovnika propisano je da »stupa na snagu danom donošenja a objavit će se u 'Narodnim novinama'.«

Poslovnik je do danas izmijenjen i dopunjen ukupno osam puta:

– prve izmjene i dopune donesene su 15. prosinca 2000., objavljene su u »Narodnim novinama« broj 129 od 22. prosinca 2000., a stupile su na snagu 15. prosinca 2000.;

– druge izmjene i dopune donesene su 14. prosinca 2001., objavljene su u »Narodnim novinama« broj 117 od 24. prosinca 2001., a stupile su na snagu 14. prosinca 2001.;

– treće izmjene i dopune donesene su 17. travnja 2002., objavljene su u »Narodnim novinama« broj 41 od 19. travnja 2002., a stupile su na snagu 17. travnja 2002.;

– četvrte izmjene i dopune donesene su 28. svibnja 2003., objavljene su u »Narodnim novinama« broj 91 od 3. lipnja 2003., a stupile su na snagu 28. svibnja 2003.;

– pete izmjene i dopune donesene su 30. travnja 2004., objavljene su u »Narodnim novinama« broj 58 od 7. svibnja 2003., a stupile su na snagu 30. travnja 2004.;

– šeste izmjene i dopune donesene su 28. ožujka 2008., objavljene su u »Narodnim novinama« broj 39 od 4. travnja 2008., a stupile su na snagu 28. ožujka 2008.;

– sedme izmjene i dopune donesene su 15. srpnja 2008., objavljene su u »Narodnim novinama« broj 86 od 23. srpnja 2008., a stupile su na snagu 15. srpnja 2008.;

– osme izmjene i dopune donesene su 13. srpnja 2012., objavljene su u »Narodnim novinama« broj 81 od 19. srpnja 2012., a stupile su na snagu 27. srpnja 2012. Naime, u članku 61. te Odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskoga sabora prvi put je bilo propisano:

»Članak 61.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.«

19.1. Ustavni sud u svojoj je dosadašnjoj praksi opetovano utvrđivao da Poslovnik Hrvatskog sabora ima snagu zakona i da njegovo donošenje podliježe pravilima propisanim člankom 90. Ustava. Sukladno tome, tek su posljednje (osme) izmjene i dopune Poslovnika Hrvatskog sabora (»Narodne novine« broj 81 od 19. srpnja 2012.) uredile stupanje na snagu Poslovnika u skladu s Ustavom. Napuštajući dotadašnju praksu nesuglasnu s Ustavom, Hrvatski sabor pridonio je sređivanju stanja u tom pravnom području.

20. Zbog dotadašnjih višekratnih izmjena i dopuna, u siječnju 2002. bio je izrađen i pročišćeni tekst Poslovnika Hrvatskog sabora (»Narodne novine« broj 6 od 21. siječnja 2002.). Slično pročišćenim tekstovima Ustava Republike Hrvatske te zakona i drugih propisa, ni taj pročišćeni tekst nije bio izrađen u skladu s općim pravnim i nomotehničkim pravilima za izradu pročišćenih tekstova.

Ustavni sud dosada je Hrvatskom saboru uputio dva izvješća o tom problemu:

– Izvješće o uočenim pojavama neustavnosti u području izrade pročišćenih tekstova zakona, broj: U-X-80/2005 od 1. lipnja 2006. (»Narodne novine« broj 64 od 7. lipnja 2006.), i

– Izvješće o ustavnopravno neprihvatljivim učincima pročišćenih tekstova Ustava Republike Hrvatske, ustavnih zakona, zakona, drugih propisa i općih akata, broj: U-X-1435/2011 od 23. ožujka 2011. (»Narodne novine« broj 37 od 30. ožujka 2011.).

21. Ustavni sud primjećuje da je poslije posljednjih izmjena i dopuna Poslovnika (srpanj 2012.) Hrvatski sabor utvrdio njegov redakcijski pročišćeni tekst. Objavljen je na internetskim stranicama Hrvatskog sabora (http://www.sabor.hr/Default.aspx?art=1892).

Redakcijski pročišćeni tekst Poslovnika izrađen je prema pravilima određenim u izvješćima Ustavnog suda navedenima u točki 20. ovog izvješća. Ta je činjenica iznimno važna jer pokazuje da parlamentarna praksa počinje uvažavati načelo vjerodostojnosti normativnih tekstova.

Stoga postoji potreba objave pročišćenog teksta Poslovnika Hrvatskog sabora, zasada objavljenog samo na internetskim stranicama Hrvatskog sabora, i u »Narodnim novinama«.

22. Ustavni sud na kraju podsjeća da Hrvatskom saboru još uvijek predstoji izrada i objava pročišćenog teksta Ustava Republike Hrvatske prema pravilima sadržanima u izvješćima Ustavnog suda od 1. lipnja 2006. i 23. ožujka 2011.

23. Objava ovog izvješća temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-X-99/2013

Zagreb, 23. siječnja 2013.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica

dr. sc. Jasna Omejec, v. r.

12 28.01.2013 Izvješće o postupcima donošenja zakona i o Poslovniku Hrvatskoga sabora

Ostalo, NN 12/2013-185
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)