## Zakon o osiguranju

### NN 151/2005 (23.12.2005.), Zakon o osiguranju

# HRVATSKI SABOR

**2920**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske,
donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O OSIGURANJU

Proglašavam Zakon o osiguranju, kojega je
Hrvatski sabor donio na sjednici 9. prosinca 2005. godine.

Broj: 01-081-05-3652/2

Zagreb, 15. prosinca 2005.

Predsjednik

Republike Hrvatske

**Stjepan Mesić**, v.
r.

## ZAKON O OSIGURANJU

GLAVA I.

OPĆE ODREDBE

Opća odredba

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom uređuju uvjeti za osnivanje
i poslovanje društava za osiguranje, obavljanje unutarnje revizije i revizije društava
za osiguranje, postupak likvidacije i stečaja, obavljanje poslova zastupanja i
posredovanja u osiguranju, ovlasti nadzornog tijela te obavljanje nadzora.

(2) Ovim se Zakonom uređuje i zaštita potrošača,
udruga (pool) osiguranja i reosiguranja, Hrvatski
ured za osiguranje te oblik udruživanja osiguravatelja.

(3) Ovim se Zakonom uređuje i obavljanje poslova
osiguranja društava za osiguranje država članica i stranih država na području
Republike Hrvatske te primjena mjerodavnog prava na ugovore o osiguranju s
međunarodnim elementom.

*Društvo za osiguranje*

Članak 2.

(1) Društvo za osiguranje je pravna osoba sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj koja je dobila dozvolu nadzornog tijela za
obavljanje poslova osiguranja.

(2) Društvo za osiguranje ne može se upisati u
sudski registar prije dobivanja dozvole iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Izraz »društvo za osiguranje«, odnosno
njegovu izvedenicu u tvrtki ili skraćenoj tvrtki može upisati u sudski registar
i koristiti u pravnom prometu samo društvo koje je dobilo dozvolu iz stavka 1.
ovoga članka.

(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka,
izraz »društvo za osiguranje«, odnosno njegovu izvedenicu u tvrtki ili
skraćenoj tvrtki može upisati u sudski registar i koristiti u pravnom prometu i
drugo društvo kojem je to drugim zakonom izričito dopušteno.

*Poslovi osiguranja*

Članak 3.

(1) Poslovi osiguranja, u smislu ovoga Zakona,
su sklapanje i ispunjavanje ugovora o neživotnom i životnom osiguranju, odnosno
reosiguranju, osim obveznih socijalnih osiguranja.

(2) Neživotna osiguranja dijele se na sljedeće
vrste osiguranja:

1. osiguranje od nezgode,

2. zdravstveno osiguranje,

3. osiguranje cestovnih vozila,

4. osiguranje tračnih vozila,

5. osiguranje zračnih letjelica,

6. osiguranje plovila,

7. osiguranje robe u prijevozu,

8. osiguranje od požara i elementarnih šteta,

9. ostala osiguranja imovine,

10. osiguranje od odgovornosti za upotrebu
motornih vozila,

11. osiguranje od odgovornosti za upotrebu
zračnih letjelica,

12. osiguranje od odgovornosti za upotrebu
plovila,

13. ostala osiguranja od odgovornosti,

14. osiguranje kredita,

15. osiguranje jamstava,

16. osiguranje raznih financijskih gubitaka,

17. osiguranje troškova pravne zaštite,

18. putno osiguranje.

(3) Životna osiguranja dijele se na sljedeće
vrste osiguranja:

1. životno osiguranje,

2. rentno osiguranje,

3. dodatna osiguranja životnog osiguranja,

4. ostala životna osiguranja,

5. osiguranja iz točke 1. i 2. ovoga stavka
vezana za jedinice

investicijskih fondova.

(4) Ostala životna osiguranja iz stavka 3. točke
4. ovoga članka dijele se na:

1. tontine,

2. osiguranje s kapitalizacijom,

3. poslove osiguranja iz stavka 3. točke 3.
ovoga članka, koja uključuju očuvanje kapitala odnosno plaćanje minimalnih
kamata.

(5) Raspored vrsta rizika po skupinama i vrstama
osiguranja propisuje nadzorno tijelo.

(6) Veliki rizici, u smislu ovoga Zakona, su:

1. rizici iz vrsta osiguranja iz stavka 2. točke
4. do 7. i točke 11. i 12. ovoga članka,

2. rizici iz vrsta osiguranja iz stavka 2. točke
14. i 15. ovoga članka ako osiguranik obavlja gospodarsku djelatnost te se ti
rizici odnose na tu djelatnost,

3. rizici iz vrsta osiguranja iz stavka 2. točke
3., 8., 9., 10., 13. i 16. ovoga članka ako osiguranik ispunjava najmanje dva
od ovih uvjeta:

– vrijednost aktive na kraju godine prelazi
iznos 46.500.000,00 kuna,

– neto prihodi u poslovnoj godini su veći od
iznosa 96.000.000,00kuna,

– prosječan broj zaposlenih tijekom poslovne
godine je veći od 250.

*Država članica i društvo*

Članak 4.

(1) Država članica, u smislu ovoga Zakona, je
država koja je članica Europske unije.

(2) Osoba države članice, u smislu ovoga Zakona,
je fizička osoba koja ima prebivalište na području države članice ili pravna
osoba čije je sjedište na području države članice.

(3) Društvo za osiguranje države članice pravna
je osoba sa sjedištem u državi članici koja je dobila dozvolu nadležnoga
nadzornog tijela za obavljanje poslova osiguranja.

*Strana država i društvo*

Članak 5.

(1) Strana država, u smislu ovoga Zakona, jest
država koja nije Republika Hrvatska i nije država članica.

(2) Strana osoba, u smislu ovoga Zakona, jest
fizička osoba koja ima prebivalište izvan područja Republike Hrvatske i države
članice ili pravna osoba čije je sjedište izvan područja Republike Hrvatske i
države članice.

(3) Strano društvo za osiguranje je pravna osoba
sa sjedištem izvan područja Republike Hrvatske i države članice koja je dobila
dozvolu nadležnoga nadzornog tijela za obavljanje poslova osiguranja.

(4) Društvo za osiguranje Švicarske
konfederacije je pravna osoba sa sjedištem u Švicarskoj konfederaciji koja je
dobila dozvolu nadležnoga nadzornog tijela za obavljanje poslova osiguranja.

*Obavljanje poslova osiguranja*

Članak 6.

(1) Poslove osiguranja može obavljati:

1. društvo za osiguranje sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj koje je dobilo dozvolu nadzornog tijela za obavljanje
poslova osiguranja,

2. podružnica stranog društva za osiguranje koja
je dobila dozvolu nadzornog tijela za obavljanje poslova osiguranja,

3. društvo za osiguranje države članice koje,
sukladno ovome Zakonu, ima pravo obavljati poslove osiguranja na području
Republike Hrvatske neposredno ili preko podružnice.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka smiju obavljati
poslove osiguranja samo u onim vrstama osiguranja za koje su dobile dozvolu za
obavljanje poslova osiguranja.

*Zabrana obavljanja poslova osiguranja*

Članak 7.

Poslove osiguranja ne smije obavljati nitko
drugi osim osoba iz članka 6. ovoga Zakona.

*Reosiguranje*

Članak 8.

Reosiguranje, u smislu ovoga Zakona, je
prenošenje viška rizika iznad samopridržaja društva
za osiguranje društvu za osiguranje koje obavlja poslove reosiguranja (u
daljnjem tekstu: poslovi reosiguranja).

*Sudjelovanje i kvalificirani udjel*

Članak 9.

(1) Sudjelovanje u drugoj pravnoj osobi je, u
smislu ovoga Zakona, posredno ili neposredno vlasništvo poslovnog udjela,
dionica, odnosno drugih prava koja omogućuju 20% ili više glasačkih prava,
odnosno udjela u kapitalu određene pravne osobe.

(2) Kvalificirani udjel, u smislu ovoga Zakona,
jest posredno ili neposredno vlasništvo poslovnog udjela, dionica, odnosno
drugih prava na temelju kojih imatelj stječe udjel od 10% ili više u glasačkim
pravima, odnosno kapitalu određene pravne osobe, odnosno i vlasništvo manje od
10% ako postoji utjecaj na upravljanje pravnom osobom.

*Povezane osobe i posredna ulaganja*

Članak 10.

(1) Povezane su osobe, u smislu ovoga Zakona, samostalne
osobe koje su međusobno povezane na jedan od sljedećih načina:

– upravljanjem, kapitalom ili na koji drugi
način tako da zajedno stvaraju poslovnu politiku i djeluju usklađeno u namjeri
postizanja zajedničkih poslovnih ciljeva,

– jedna osoba ima mogućnost usmjeravati drugu
ili bitno utjecati na nju pri odlučivanju o financiranju i poslovanju,

– poslovanje jedne osobe, odnosno njezini
rezultati poslovanja mogu u značajnoj mjeri utjecati na poslovanje odnosno na
rezultate poslovanja druge osobe.

(2) Povezanim osobama, u smislu ovoga Zakona,
smatraju se i osobe međusobno povezane:

– kao članovi uže obitelji,

– kao članovi uprave, nadzornog odbora ili
prokuristi te članovi uže obitelji tih osoba,

– kao osobe zaposlene na temelju ugovora o radu s
posebnim uvjetima te članovi uže obitelji tih osoba,

– tako da jedna osoba, odnosno da osobe koje se
smatraju povezanima sukladno drugim točkama ovoga članka zajedno, posredno ili
neposredno sudjeluju u drugoj osobi,

– tako da u obje osobe sudjeluje ista osoba,
odnosno osobe koje se smatraju povezanima sukladno drugim točkama ovoga članka,

– tako da čine koncern u smislu Zakona o
trgovačkim društ­vima.

(3) Članovima uže obitelji, u smislu ovoga
Zakona, smatraju se:

– bračni drug te osobe, odnosno osoba s kojom
duže vrijeme živi u zajedničkom kućanstvu koje, prema zakonu koji uređuje
bračne i obiteljske odnose, ima zakonski položaj jednak kao bračna zajednica,

– djeca, odnosno posvojena djeca,

– ostale osobe koje su pod skrbništvom te osobe.

(4) Grupu povezanih osoba čine sve osobe koje su
povezane na najmanje jedan od načina iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

(5) Povezanim osobama, u smislu ovoga Zakona,
smatraju se i ostali oblici povezanosti u smislu Zakona o trgovačkim društvima.

(6) Ovisnim, odnosno vladajućim društvom, u
smislu ovoga Zakona, smatraju se ovisna, odnosno vladajuća društva u smislu
Zakona o trgovačkim društvima.

(7) Vladanjem se, u smislu ovoga Zakona, smatra
odnos između ovisnog i vladajućeg društva odnosno sličan odnos između bilo koje
fizičke, odnosno pravne osobe i društva za osiguranje.

(8) Kada je ovim Zakonom određeno da društvo za
osiguranje ne smije imati ulaganja u određenoj pravnoj osobi, zabrana se odnosi
kako na neposredna tako i na posredna ulaganja.

(9) Posredna ulaganja su ulaganja u osobe koje
su povezane s određenom pravnom osobom iz stavka 8. ovoga članka.

*Posredno stjecanje*

Članak 11.

(1) Posredni imatelj dionica, poslovnih udjela,
odnosno drugih prava koja osiguravaju sudjelovanje u upravljanju, odnosno u
kapitalu je osoba za čiji je račun druga osoba kao neposredni vlasnik stekla te
dionice, poslovne udjele, odnosno druga prava koja osiguravaju sudjelovanje u
upravljanju.

(2) Smatra se da je pojedina osoba posredni
imatelj dionica, poslovnih udjela, odnosno drugih prava koja osiguravaju
sudjelovanje u upravljanju, odnosno drugih vrijednosnih papira čiji je
neposredni imatelj s tom osobom povezana osoba.

*Nadzorno tijelo*

Članak 12.

(1) Nadzorno tijelo, u smislu ovoga Zakona, je
Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga.

(2) Nadležno nadzorno tijelo jest državno tijelo
države članice ovlašteno na temelju zakona ili propisa za nadzor nad
obavljanjem poslova osiguranja, odnosno poslova posredovanja i zastupanja u
osiguranju.

(3) Nadležno nadzorno tijelo iz stavka 2. ovoga
članka jest i tijelo Švicarske konfederacije ovlašteno na temelju zakona ili
propisa za nadzor nad obavljanjem poslova osiguranja, odnosno poslova
posredovanja i zastupanja u osiguranju, kada se odredbe ovoga Zakona na
odgovarajući način primjenjuju na društvo za osiguranje Švicarske
konfederacije, odnosno njegovu podružnicu u Republici Hrvatskoj.

*Obvezna osiguranja u prometu*

Članak 13.

Obvezna osiguranja u prometu jesu osiguranja
koja se uređuju Zakonom o obveznim osiguranjima u prometu.

GLAVA II.

STATUSNE ODREDBE

II.1. ZAJEDNIČKE ODREDBE

*Primjena odredaba Zakona o trgovačkim društvima*

Članak 14.

Na društva za osiguranje primjenjuju se odredbe
Zakona o trgovačkim društvima, ako ovim Zakonom nije drugačije propisano.

*Oblik društva*

Članak 15.

(1) Društvo za osiguranje mogu osnovati pravne i
fizičke, domaće i strane osobe te osobe država članica pod uvjetima iz ovoga
Zakona.

(2) Društvo za osiguranje može biti osnovano
samo kao dioničko društvo ili kao društvo za uzajamno osiguranje.

(3) Društvo za osiguranje koje obavlja poslove
reosiguranja može biti osnovano samo kao dioničko društvo.

*Djelatnost društva za osiguranje*

Članak 16.

(1) Društvo za osiguranje smije obavljati samo
poslove osiguranja u pojedinoj vrsti osiguranja za koju je dobilo dozvolu
nadzornog tijela za obavljanje poslova osiguranja.

(2) Društvo za osiguranje može obavljati poslove
osiguranja isključivo u skupini životnih osiguranja, odnosno isključivo u
skupini neživotnih osiguranja.

(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka
društvo za osiguranje koje obavlja poslove osiguranja iz skupine životnih
osiguranja može obavljati i poslove osiguranja iz vrsta osiguranja od nezgode i
zdravstvenog osiguranja iz članka 3. stavka 2. točke 1. i 2. ovoga Zakona ako
je dobilo dozvolu nadzornog tijela za obavljanje navedenih vrsta osiguranja.

(4) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka
društvo za osiguranje koje obavlja poslove osiguranja iz skupine neživotnih
osiguranja isključivo iz vrsta osiguranja od nezgode i zdravstvenog osiguranja
iz članka 3. stavka 2. točke 1. i 2. ovoga Zakona može obavljati i poslove
osiguranja iz pojedine vrste osiguranja iz skupine životnih osiguranja ako je
dobilo dozvolu nadzornog tijela za obavljanje navedenih vrsta osiguranja.

(5) Društvo za osiguranje koje je dobilo dozvolu
nadzornog tijela za obavljanje poslova iz jedne ili više vrsta neživotnih
osiguranja, može prihvatiti rizike iz vrste neživotnih osiguranja za koja nije
dobilo dozvolu, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

1. osiguranje pokriva rizik:

– povezan s glavnim rizikom,

– u vezi s predmetom glavnog rizika i

– koji je pokriven istim ugovorom o osiguranju,

2. rizik nije uključen u vrste osiguranja iz
članka 3. stavka 2. točke 14. i 15. ovoga Zakona,

3. rizik je od sekundarnog značenja u odnosu na
glavni rizik.

(6) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
društvo za osiguranje može obavljati i poslove koji su u neposrednoj ili
posrednoj vezi s poslovima osiguranja.

(7) Poslovima iz stavka 6. ovoga članka smatraju
se:

1. posredovanje kod prodaje odnosno prodaja
predmeta koji pripadnu društvu za osiguranje po osnovi obavljanja poslova
osiguranja,

2. poduzimanje mjera radi sprječavanja i
otklanjanja opasnosti koje ugrožavaju osiguranu imovinu i osobe,

3. procjena stupnja izloženosti riziku
osiguranog objekta i procjena šteta,

4. obavljanje drugih intelektualnih i tehničkih
usluga u vezi s poslovima osiguranja.

(8) Poslove reosiguranja može obavljati
isključivo društvo za osiguranje koje je dobilo dozvolu nadzornog tijela za
obavljanje poslova reosiguranja.

(9) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka,
društvo za osiguranje iz stavka 8. ovoga članka može obavljati poslove
reosiguranja iz svih skupina osiguranja.

(10) Društvo za osiguranje koje obavlja poslove
osiguranja iz skupine životnih osiguranja, može obavljati i dopunska osiguranja
koja, prije svega, obuhvaćaju osiguranja za slučaj invalidnosti u slučaju
nezgode ili bolesti, osiguranja u slučaju smrti zbog nezgode i osiguranja u
slučaju ozljede uključujući osiguranja nesposobnosti za rad zbog ozljede, pod
uvjetom da su ti oblici osiguranja sklopljeni kao dopuna životnog osiguranja.

*Načela poslovanja društva za osiguranje*

Članak 17.

(1) Društvo za osiguranje dužno je poslovati po
ekonomskim načelima, pravilima struke osiguranja i aktuarske
struke, držati se dobrih poslovnih običaja i poslovnog morala.

(2) Društvo za osiguranje dužno je poslovati
sukladno načelu opreznog i savjesnog gospodarstvenika.

II.2. DIONIČKO DRUŠTVO
ZA OSIGURANJE

**II.2.1. Opće odredbe**

*Pojam*

Članak 18.

Dioničko društvo za osiguranje je dioničko
društvo koje je upisano u sudski registar na temelju dozvole nadzornog tijela
za obavljanje poslova osiguranja.

**II.2.2. Temeljni kapital i dionice**

*Temeljni kapital*

Članak 19.

Temeljni kapital dioničkog društva za osiguranje
ne može biti manji od:

1. iznosa 15.000.000,00 kuna ako društvo obavlja
poslove osiguranja samo iz pojedine vrste neživotnih osiguranja,

2. iznosa 22.500.000,00 kuna ako društvo obavlja
poslove osiguranja iz svih vrsta neživotnih osiguranja ili pojedine vrste
osiguranja iz članka 3. stavka 2. točke 10. do 15. ovoga Zakona,

3. iznosa 22.500.000,00 kuna ako društvo obavlja
poslove životnih osiguranja,

4. iznosa 22.500.000.00 kuna ako društvo obavlja
poslove reosiguranja.

*Dionice*

Članak 20.

(1) Dionice dioničkog društva za osiguranje
moraju glasiti na ime.

(2) Dionice dioničkog društva za osiguranje
moraju biti u cijelosti uplaćene u novcu prije upisa osnivanja ili upisa
povećanja temeljnog kapitala dioničkog društva za osiguranje u sudski registar.

(3) Povlaštene dionice dioničkog društva za
osiguranje mogu biti do najviše 25% ukupnih dionica dioničkog društva za
osiguranje iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Dionice dioničkog društva za osiguranje
moraju biti izdane u nematerijaliziranom obliku.

(5) Odredba iz stavka 2. ovoga članka ne
primjenjuje se u slučaju pripajanja društva za osiguranje, odnosno u slučaju
podjele društva za osiguranje.

**II.2.3. Kvalificirani udjeli**

*Odobrenje za stjecanje kvalificiranog udjela*

Članak 21.

(1) Za stjecanje dionica društva za osiguranje
na temelju kojih osoba posredno ili neposredno stječe kvalificirani udjel u
društvu za osiguranje (u daljnjem tekstu: imatelj kvalificiranog udjela) prethodno
je potrebno odobrenje nadzornog tijela (u daljnjem tekstu: odobrenje za
stjecanje kvalificiranog udjela).

(2) Imatelj kvalificiranog udjela dužan je za
svako daljnje stjecanje dionica društva za osiguranje na osnovi kojih stječe
ili prelazi 20%, 33% ili 50% udjela u glasačkim pravima ili kapitalu društva,
odnosno ako bi društvo za osiguranje postalo njeno društvo kćer, prethodno
zatražiti odobrenje nadzornog tijela.

(3) Ako osoba koja je dobila odobrenje iz stavka
1. ili 2. ovoga članka namjerava otuđiti svoje dionice tako da bi se uslijed
toga njen udio smanjio ispod granice za koju je dobila odobrenje, mora o tome
prethodno obavijestiti nadzorno tijelo.

(4) Nadzorno tijelo dužno je prije izdavanja
odobrenja za stjecanje kvalificiranog udjela odnosno udjela iz stavka 2. ovoga
članka, obavijestiti nadležno nadzorno tijelo pojedine države članice ako je
kvalificirani imatelj jedna od ovih osoba:

1. društvo za osiguranje, banka ili
burzovno-posredničko društvo koje je u toj državi dobilo odobrenje za obavljanje
poslova osiguranja, bankarskih poslova ili poslova s vrijednosnim papirima,

2. vladajuće društvo društva za osiguranje,
banke ili burzovno-posredničkog društva iz točke 1. ovoga stavka,

3. osoba kojom upravlja ista osoba odnosno osobe
koje upravljaju društvom za osiguranje, bankom ili burzovno-posredničkim
društvom iz točke 1. ovoga stavka.

(5) Nadzorno tijelo obavještava i razmjenjuje
informacije s nadležnim nadzornim tijelom države članice o primjerenosti osobe
stjecatelja kvalificiranog udjela, odnosno udjela iz stavka 2. ovoga članka.

(6) Nadzorno tijelo propisuje način
obavještavanja iz stavka 3. ovoga članka.

(7) Odobrenje iz stavka 1., odnosno 2. ovoga
članka prestaje vrijediti ako osoba u roku 6 mjeseci od izdavanja odluke o
izdavanju odobrenja nadzornog tijela ne stekne dionice na koje se odobrenje
odnosi.

*Odlučivanje o odobrenju za stjecanje kvalificiranog udjela*

Članak 22.

(1) Zahtjevu za izdavanje odobrenja za stjecanje
kvalificiranog udjela osoba koja želi steći kvalificirani udjel mora priložiti
dokumente iz članka 59. točke 4., odnosno 5. ovoga Zakona.

(2) Nadzorno tijelo odbit će zahtjev za
izdavanje odobrenja za stjecanje kvalificiranog udjela ako iz podataka kojima
raspolaže proizlazi:

– da bi zbog pravnog, odnosno financijskog položaja
budućeg imatelja kvalificiranog udjela, odnosno zbog djelatnosti ili poslova
koje obavlja budući imatelj kvalificiranog udjela ili s njime povezane osobe,
odnosno zbog postupaka koje su budući imatelj kvalificiranog udjela ili s njime
povezane osobe činili, moglo biti ugroženo poslovanje dioničkog društva za
osiguranje sukladno pravilima o ograničavanju rizika,

– da bi zbog djelatnosti ili poslova koje
obavlja budući imatelj kvalificiranog udjela odnosno s njime povezane osobe,
odnosno zbog načina povezanosti među ovim osobama moglo biti onemogućeno
odnosno bitno otežano obavljanje nadzora nad dioničkim društvom za osiguranje.

(3) Nadzorno tijelo odbit će zahtjev za
izdavanje odobrenja za stjecanje kvalificiranog udjela stranom budućem imatelju
kvalificiranog udjela ako bi, uzimajući u obzir propise države te osobe,
odnosno uzimajući u obzir praksu države te osobe glede primjene i izvršavanja
tih propisa, obavljanje nadzora sukladno ovom Zakonu moglo biti onemogućeno,
odnosno bitno otežano.

(4) Prije donošenja odluke na temelju stavka 2.,
odnosno 3. ovoga članka nadzorno tijelo mora toj osobi odrediti rok koji ne
smije biti kraći od 15 niti dulji od 30 dana da se očituje o razlozima
odbijanja.

(5) Ako je pravna osoba podnijela zahtjev za
izdavanje odobrenja za obavljanje poslova osiguranja, postupak odlučivanja o
odobrenju iz stavka 1. ovoga članka objedinjuje se s postupkom odlučivanja o
izdavanju dozvole za obavljanje poslova osiguranja.

(6) Ako nadzorno tijelo o zahtjevu za izdavanje
odobrenja iz članka 21. stavka 1., odnosno stavka 2. ovoga Zakona, ne odluči u
roku dva mjeseca od dana podnošenja zahtjeva, podrazumijeva se da je odobrenje
izdano.

(7) U slučaju iz stavka 6. ovoga članka,
nadzorno tijelo na zahtjev imatelja kvalificiranog udjela mora izdati odluku
kojom se potvrđuje da je odobrenje izdano u roku od 8 dana od primitka zahtjeva
za izdavanje utvrđene odluke.

*Prethodna pisana obavijest o namjeri stjecanja
kvalificiranog udjela u stranoj financijskoj instituciji*

Članak 23.

(1) Društvo za osiguranje prije stjecanja
kvalificiranog udjela u drugom društvu za osiguranje, odnosno u drugoj
financijskoj instituciji sa sjedištem izvan područja Republike Hrvatske i izvan
područja države članice (u daljnjem tekstu: strana financijska institucija) o
namjeri mora pisanim putem obavijestiti nadzorno tijelo.

(2) Društvo za osiguranje iz stavka 1. ovoga
članka prije svakog daljnjeg stjecanja na temelju kojega bi stekao ili prešao
granicu od 20%, 33% ili 50% udjela u pravu glasa ili udjela u kapitalu strane
financijske institucije ili na temelju kojega bi društvo za osiguranje steklo
većinski udio u stranoj financijskoj instituciji, o svojoj namjeri mora pisanim
putem obavijestiti nadzorno tijelo.

(3) Ako društvo za osiguranje namjerava prodati
dionice odnosno poslovne udjele na način da se njegov udio u stranoj
financijskoj instituciji spusti ispod granice navedene u stavku 1., odnosno 2.
ovoga članka, o svojoj namjeri mora prethodno pisanim putem obavijestiti
nadzorno tijelo.

(4) Prethodnoj pisanoj obavijesti iz stavka 1.
ovoga članka potrebno je priložiti:

1. popis imatelja kvalificiranih udjela u
stranoj financijskoj instituciji s podacima o njihovim udjelima, te prijevod
ovjerenog izvatka iz sudskog registra, odnosno drugog javnog registra za svakog
od njih,

2. prijevod ovjerenog izvatka iz sudskog
registra, odnosno drugog javnog registra za stranu financijsku instituciju,

3. financijske izvještaje strane financijske
institucije za posljednje dvije poslovne godine,

4. revizorsko izvješće s mišljenjem o godišnjim
izvješćima za posljednje dvije poslovne godine, ako je strana financijska
institucija po propisima države sjedišta obveznik provođenja revizije,

5. popis osoba koje su povezane sa stranom
financijskom institucijom s opisom načina povezanosti,

6. strategiju upravljanja strane financijske
institucije s ocjenom ekonomske učinkovitosti investicija.

*Pravne posljedice stjecanja bez odobrenja*

Članak 24.

(1) Osoba koja stekne ili posjeduje dionice u
suprotnosti s odredbom članka 21. stavka 1., odnosno 2. ovoga Zakona nema pravo
glasa odnosno sudjelovanja u upravljanju društvom za osiguranje na temelju
dionica koje je pribavila na taj način.

(2) Pravo glasa iz stavka 1. ovoga članka, za
vrijeme dok imatelj na temelju dionica koje je stekao u suprotnosti s odredbom
članka 21. stavka 1., odnosno 2. ovoga Zakona nema pravo glasa, pribraja se
pravu glasa drugih dioničara dioničkog društva za osiguranje razmjerno njihovom
udjelu u temeljnom kapitalu dioničkog društva za osiguranje na način da imatelj
u glasovanju sudjeluje samo s udjelom dionica kojima ne krši odredbu članka 21.
stavka 1., odnosno 2. ovoga Zakona.

**II.2.4. Uprava društva za osiguranje**

*Članovi uprave društva za osiguranje*

Članak 25.

(1) Društvo za osiguranje mora imati najmanje
dva člana koji vode poslove i zajedno zastupaju dioničko društvo za osiguranje.

(2) Uprava društva za osiguranje ne smije
ovlastiti jednog od članova uprave društva odnosno prokurista za samostalno
zastupanje društva za osiguranje za ukupni opseg poslova osiguranja za koje je
društvo dobilo dozvolu nadzornog tijela za obavljanje poslova osiguranja.

(3) Najmanje jedan član uprave mora znati
hrvatski jezik. Najmanje jedan član uprave mora u Republici Hrvatskoj imati
stalno prebivalište.

(4) Uprava mora voditi poslove društva za
osiguranje u Republici Hrvatskoj.

*Radni odnos članova uprave*

Članak 26.

(1) Članovi uprave dioničkog društva moraju biti
u društvu za osiguranje u radnom odnosu s društvom za osiguranje na puno radno
vrijeme.

(2) Sva posebna prava koja imaju članovi uprave
i ostali radnici društva za osiguranje, a koja ne proizlaze iz zakona koji
uređuje radne odnose u Republici Hrvatskoj, prestaju danom imenovanja posebne
uprave.

*Uvjeti za člana uprave društva za osiguranje*

Članak 27.

(1) Član uprave društva za osiguranje može biti
osoba koja ispunjava sljedeće uvjete:

– ima visoku stručnu spremu,

– ima odgovarajuće stručne kvalifikacije,
sposobnost i iskustvo potrebno za vođenje poslova društva,

– nije bila član uprave društva za osiguranje,
odnosno drugoga trgovačkog društva nad kojim je pokrenut stečajni postupak,
odnosno oduzeta dozvola za rad,

– ispunjava uvjete iz Zakona o trgovačkim
društvima za člana uprave,

– nije član uprave, odnosno prokurist drugog
trgovačkog društva.

(2) Pod stručnim kvalifikacijama i iskustvom iz
stavka 1. podstavka 2. ovoga članka podrazumijeva se najmanje trogodišnje
iskustvo na rukovodećim položajima u društvu, odnosno šest godina iskustva na
poslovima koji se mogu usporediti s poslovima društva za osiguranje.

*Odobrenje za člana uprave društva za osiguranje*

Članak 28.

(1) Članom uprave dioničkog društva za
osiguranje može biti imenovana osoba koja dobije odobrenje nadzornog tijela za
obavljanje funkcije člana uprave društva za osiguranje.

(2) Zahtjev za izdavanje odobrenja iz stavka 1.
ovoga članka podnosi nadzorni odbor društva za osiguranje za mandat koji ne
može biti duži od pet godina.

(3) Zahtjevu iz stavka 2. ovoga članka moraju se
priložiti dokazi o ispunjavanju uvjeta iz članka 27. ovoga Zakona koji ne smiju
biti stariji od tri mjeseca osim dokaza iz stavka 1. podstavka 1. i 2. toga
članka. Sadržaj potrebne dokumentacije, kojom kandidat za člana uprave dokazuje
ispunjava li uvjete iz članka 27. ovoga Zakona, propisuje nadzorno tijelo.

(4) Nadzorno tijelo može odlučiti da kandidat za
člana uprave u postupku odlučivanja o odobrenju mora predstaviti program
vođenja poslova društva za osiguranje.

(5) Nadzorno tijelo izdat će odobrenje iz stavka
1. ovoga članka ako na temelju dokumenata iz stavka 2. ovoga članka i
predstavljenog programa iz stavka 4. ovoga članka zaključi da kandidat
ispunjava uvjete za člana uprave društva za osiguranje.

(6) Nadzorno tijelo odbit će izdavanje odobrenja
ako iz podataka kojima raspolaže proizlazi da bi, zbog djelatnosti i poslova
kojima se osoba bavi, odnosno zbog postupaka koje je osoba činila, bilo
ugroženo poslovanje društva za osiguranje sukladno pravilima o ograničavanju
rizika ili ako na temelju navoda iz stavka 4. ovoga članka prosudi da kandidat
neće izvršavati poslove društva za osiguranje sukladno propisima donesenim na
temelju ovoga Zakona te drugih zakona i propisa koji uređuju poslovanje društva
za osiguranje ili ako utvrdi da je osoba u zahtjevu za izdavanje odobrenja,
odnosno tijekom predstavljanja iz stavka 4. ovoga članka navela netočne
podatke.

(7) Ako je osoba dobila odobrenje za obavljanje
funkcije člana uprave mora prije imenovanja na tu funkciju u drugom društvu za
osiguranje dobiti odobrenje nadzornog tijela. Na odobrenje se na odgovarajući način
primjenjuju odredbe stavka 4., 5, i 6. ovoga članka.

(8) Ako je pravna osoba podnijela zahtjev za
izdavanje odobrenja za obavljanje poslova osiguranja, postupak odlučivanja o
odobrenju iz stavka 1. ovoga članka objedinjuje se s postupkom odlučivanja o
odobrenju za obavljanje poslova osiguranja.

(9) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka prestaje
važiti ako:

– osoba u roku od šest mjeseci od primitka
odobrenja za obavljanje funkcije člana uprave ne bude imenovana za člana uprave
društva za osiguranje na koje se odobrenje odnosi, te je postupak izdavanja
odobrenja bio spojen s postupkom izdavanja odobrenja za obavljanje poslova
osiguranja društva za osiguranje,

– osoba u roku od tri mjeseca od primitka
odobrenja za obavljanje funkcije člana uprave ne bude imenovana za člana uprave
dioničkog društva za osiguranje na koje se odobrenje odnosi,

– osobi prestaje funkcija člana uprave društva
za osiguranje, na koju se odobrenje odnosi, s danom prestanka funkcije,

– osobi istekne ugovor o radu u društvu za
osiguranje, na koje se odobrenje odnosi, s danom isteka ugovora.

*Obveze člana uprave društva za osiguranje*

Članak 29.

(1) Članovi uprave društva za osiguranje moraju
osigurati poslovanje društva za osiguranje sukladno odredbama ovoga Zakona i
propisima donesenim na temelju ovoga Zakona, odnosno sukladno drugim zakonima
kojima se uređuje poslovanje društva za osiguranje te propisima donesenim na
temelju tih zakona.

(2) Članovi uprave društva za osiguranje moraju
osigurati praćenje rizika kojima je izloženo društvo za osiguranje kod
poslovanja te donijeti odgovarajuće mjere kojima će društvo za osiguranje
ograničavati rizike.

(3) Članovi uprave moraju osigurati da se
ustroji sustav unutarnjih kontrola u svim područjima poslovanja društva za
osiguranje i unutarnja revizija te da njihovo djelovanje bude sukladno ovom
Zakonu i na temelju njega donesenim propisima.

(4) Članovi uprave društva za osiguranje moraju
osigurati vođenje poslovnih i drugih knjiga te poslovne dokumentacije,
sastavljanje knjigovodstvenih isprava, procjenu knjigovodstvene stavke,
sastavljanje računovodstvenih i drugih izvješća, o čemu su dužni izvještavati,
odnosno obavještavati nadzorno tijelo sukladno ovome Zakonu i propisima
donesenima na temelju ovoga Zakona.

(5) Članovi uprave društva za osiguranje moraju
propisati način obavljanja poslova iz stavka 1. do 4. ovoga članka.

(6) Članovi uprave, pri svakom su imenovanju ili
prestanku svoje funkcije u nadzornom ili upravnom odboru drugih pravnih osoba
dužni o tome pisanim putem obavijestiti nadzorno tijelo u roku od 8 dana.

*Obavještavanje nadzornog odbora*

Članak 30.

(1) Uprava društva za osiguranje mora neodgodivo
pisanim putem obavijestiti nadzorni odbor društva za osiguranje o sljedećim
događajima ako:

1. je ugrožena likvidnost ili solventnost
društva za osiguranje,

2. nastupe razlozi za prestanak i oduzimanje
dozvole za obavljanje poslova osiguranja, odnosno zabrana obavljanja pojedinih
poslova osiguranja,

3. se financijsko stanje društva za osiguranje
izmijeni tako da društvo za osiguranje ne dostiže granicu solventnosti iz
članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona.

(2) Član uprave društva za osiguranje mora
neodgodivo pisanim putem obavijestiti nadzorni odbor društva za osiguranje:

1. o imenovanju i prestanku njegove funkcije u
nadzornim tijelima drugih pravnih osoba,

2. o pravnim poslovima na temelju kojih je član
uprave sam ili član njegove uže obitelji posredno ili neposredno stekao dionice
odnosno poslovne udjele pravne osobe na temelju kojih član uprave zajedno sa
članovima uže obitelji u toj pravnoj osobi dostiže ili premašuje kvalificirani
udio, odnosno ako se njihov udio smanjio ispod granice kvalificiranog udjela,

3. o oduzimanju odobrenja za obavljanje funkcije
člana uprave.

*Oduzimanje odobrenja za člana uprave društva za osiguranje*

Članak 31.

(1) Nadzorno tijelo oduzet će odobrenje za
obavljanje funkcije člana uprave društva za osiguranje u slučaju ako:

1. je odobrenje dobiveno zbog navođenja
neistinitih podataka,

2. član uprave teže prekrši obveze člana uprave
iz članka 29. i 30. ovoga Zakona,

3. su prestali postojati uvjeti iz Zakona o
trgovačkim društvima za člana uprave.

(2) Nadzorno tijelo objedinit će oba postupka
ako je protiv člana uprave započet postupak za oduzimanje odobrenja za člana
uprave zbog nezakonitosti i nepravilnosti, a zbog kojih je protiv društva za
osiguranje započet postupak za oduzimanje dozvole za obavljanje poslova
osiguranja.

(3) Ako je članu uprave oduzeto odobrenje za
obavljanje funkcije člana uprave ili mu je odobrenje prestalo vrijediti zbog
isteka ugovora o radu, nadzorni odbor društva za osiguranje dužan je odmah
razriješiti člana, odnosno članove uprave te imenovati novoga člana, odnosno
nove članove uprave.

**II.2.5. Nadzorni odbor društva za osiguranje**

*Članovi nadzornog odbora društva za osiguranje*

Članak 32.

(1) Članom nadzornog odbora društva za
osiguranje ne može biti imenovana osoba koja je:

1. povezana s pravnim osobama u kojima društvo
za osiguranje ima udio od više od 5% prava glasa ili takav udio u njihovu
temeljnom kapitalu,

2. član nadzornog odbora ili uprave ili
prokurist u drugom društvu za osiguranje, drugom financijskom koncernu ili
drugoj financijskoj instituciji.

(2) Članovi nadzornog odbora koji su
predstavnici radnika ne sudjeluju u odlučivanju nadzornog odbora iz članka 34.
i članka 35. stavka 1. ovoga Zakona.

(3) Zabrana iz stavka 1. točke 2. ovoga članka
ne vrijedi za osobe koje su članovi nadzornog odbora, uprave ili prokuristi
vladajućeg društva za osiguranje ili drugog vladajućeg društva u grupi
osiguravatelja.

*Uvjeti za obavljanje funkcije člana nadzornog odbora društva
za osiguranje*

Članak 33.

(1) Za člana nadzornog odbora društva za
osiguranje osoba može biti imenovana jedino pod uvjetima da:

1. ispunjava uvjete iz Zakona o trgovačkim
društvima za člana nadzornog odbora,

2. nije bila član uprave društva nad kojim je
provedena likvidacija, stečaj ili posebna uprava.

(2) Nadzorno tijelo može od uprave društva za osiguranje
zatražiti sazivanje skupštine i predložiti razrješenje člana nadzornog odbora
društva za osiguranje ako:

1. član nadzornog odbora krši obveze navedene u
članku 35. ovoga Zakona,

2. su prekršene odredbe članka 32. ovoga Zakona,

3. ne ispunjava uvjete iz stavka 1. ovoga
članka.

*Nadležnosti nadzornog odbora društva za osiguranje*

Članak 34.

Osim nadležnosti koje nadzorni odbor ima
sukladno Zakonu o trgovačkim društvima, nadzorni odbor društva za osiguranje
ima i sljedeće nadležnosti:

1. daje upravi suglasnost za određivanje
poslovne politike društva za osiguranje,

2. daje upravi suglasnost za određivanje
financijskog plana društva za osiguranje,

3. daje upravi suglasnost za određivanje
ustrojstva sustava unutarnjih kontrola,

4. daje upravi suglasnost za određivanje
okvirnog godišnjeg programa rada unutarnje revizije,

5. odlučuje o drugim poslovima određenim ovim
Zakonom.

*Obveze članova nadzornog odbora društva za osiguranje*

Članak 35.

(1) Članovi nadzornog odbora društva za
osiguranje moraju:

1. nadzirati primjerenost postupaka i
učinkovitost djelovanja unutarnje revizije,

2. raspravljati o činjenicama koje je utvrdilo
nadzorno tijelo osiguranja, Porezna uprava i druga nadzorna tijela tijekom
postupka nadzora nad društvom za osiguranje,

3. provjeravati financijske izvještaje društva
za osiguranje i o tome sastaviti pisano izvješće skupštini,

4. obrazlagati skupštini dioničara svoje
mišljenje uz godišnje izvješće unutarnje revizije i mišljenje uz godišnje
izvješće uprave.

(2) Članovi nadzornog odbora društva za
osiguranje solidarno su odgovorni društvu za osiguranje za štetu koja je
nastala zbog zanemarivanja njihovih obveza iz stavka 1. ovoga članka, osim ako
dokažu da su pošteno i savjesno ispunjavali svoje dužnosti.

(3) Član nadzornog odbora društva za osiguranje
nadzorno tijelo neodgodivo mora obavijestiti o:

1. imenovanju i prestanku njegove funkcije u
upravnim i nadzornim tijelima drugih pravnih osoba,

2. pravnim poslovima na temelju kojih su,
posredno ili neposredno, član nadzornog odbora, odnosno članovi njegove uže
obitelji stekli dionice odnosno poslovne udjele u pravnoj osobi na temelju
kojih član nadzornog odbora zajedno sa članovima svoje uže obitelji u toj
pravnoj osobi dostiže ili premašuje kvalificirani udjel, odnosno ako se njihov
udjel smanjio ispod granice kvalificiranog udjela.

II.3. DRUŠTVO ZA
UZAJAMNO OSIGURANJE

**II.3.1. Opće odredbe**

*Pojam*

Članak 36.

(1) Društvo za uzajamno osiguranje je pravna
osoba koja je upisana u sudski registar na temelju dozvole nadzornog tijela za obavljanje
poslova osiguranja.

(2) Društvo za uzajamno osiguranje iz stavka 1.
ovoga članka obavlja poslove osiguranja samo za svoje članove po načelu
uzajamnosti.

(3) Društvo za uzajamno osiguranje može
obavljati poslove osiguranja u svim vrstama osiguranja iz skupina neživotnih i
životnih osiguranja osim u vrstama osiguranja iz članka 3. stavka 2. točke 10.
do 15. ovoga Zakona.

(4) Društvo za uzajamno osiguranje ne može
obavljati poslove reosiguranja.

*Tvrtka*

Članak 37.

Tvrtka društva za uzajamno osiguranje mora
sadržavati naznaku da se radi o društvu za uzajamno osiguranje. Izraz »društvo
za uzajamno osiguranje«, odnosno njegovu izvedenicu u tvrtki ili skraćenoj
tvrtki može upisati u sudski registar i koristiti u pravnom prometu samo
društvo koje je dobilo dozvolu iz članka 36. stavka 1. ovoga Zakona.

**II.3.2. Osnivanje društva za uzajamno osiguranje**

*Osnivanje*

Članak 38.

(1) Društvo za uzajamno osiguranje osniva se
tako da osnivači kao članovi donose statut i uplaćuju temeljni kapital.

(2) Društvo za uzajamno osiguranje može osnovati
najmanje 250 osoba.

*Statut*

Članak 39.

(1) Statut društva za uzajamno osiguranje mora
biti sastavljen u obliku javnobilježničke isprave.

(2) Statut društva za uzajamno osiguranje mora
sadržavati sljedeće:

1. tvrtku i sjedište društva,

2. vrste poslova osiguranja koje će društvo za
uzajamno osiguranje obavljati,

3. način i oblik objave priopćenja važnih za
društvo i članove,

4. početak članstva,

5. temeljni kapital,

6. uvjete i način uplate sredstava od strane
članova,

7. visinu i način oblikovanja pričuva
sigurnosti,

8. uvjete i način uporabe dobiti odnosno pokrića
dugova,

9. mjerila prema kojima se dobit dijeli
članovima,

10. broj članova uprave i nadzornog odbora,

11.minimalni broj članova skupštine koji se mogu
koristiti svojim manjinskim pravima.

(3) Nadzorno tijelo, osim u slučajevima iz
članka 61. ovoga Zakona, može odbiti zahtjev za izdavanje dozvole za obavljanje
poslova osiguranja društvu za uzajamno osiguranje i u slučaju ako odredbe
statuta ugrožavaju interes članova.

**II.3.3. Sredstva društva za uzajamno osiguranje**

*Temeljni kapital*

Članak 40.

(1) Temeljni kapital kod osnivanja društva za
uzajamno osiguranje mora biti najmanje u iznosu troškova osnivanja i
organizacije društva te drugih troškova vezanih za početak poslovanja.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka
temeljni kapital društva za uzajamno osiguranje mora biti najmanje jednak
iznosu jamstvenog kapitala iz članka 100. stavka 3. ovoga Zakona.

(3) Temeljni kapital društva za uzajamno
osiguranje mora biti u cijelosti uplaćen u novcu prije upisa osnivanja društva
za uzajamno osiguranje u sudski registar.

(4) Statutom se moraju odrediti uvjeti i način
vraćanja uplaćenih sredstava temeljnog kapitala. Ako je statutom određeno da se
uplaćena sredstva temeljnog kapitala ne vraćaju, statutom mora biti određen
način upotrebe ovih sredstava.

(5) Uplaćena sredstva temeljnog kapitala mogu se
vraćati samo iz dobiti društva u pojedinoj poslovnoj godini. Povrat u pojedinoj
godini ne smije biti viši od iznosa koji je u toj godini bio namijenjen za
oblikovanje pričuva sigurnosti.

*Sredstva na računima članova društva za uzajamno osiguranje*

Članak 41.

(1) Statutom društva za uzajamno osiguranje može
biti određeno da temeljni kapital društva za uzajamno osiguranje čine i
sredstva na računima članova društva za uzajamno osiguranje.

(2) Sredstva na računima članova društva za
uzajamno osiguranje mogu činiti temeljni kapital društva za uzajamno osiguranje
ako je statutom određeno da:

– su isplate sa računa članova moguće ukoliko to
ne ugrožava adekvatnost kapitala društva odnosno ako su po završetku postupka
likvidacije podmirene sve obveze društva,

– društvo za uzajamno osiguranje mjesec dana
prije isplate s računa članova o namjeri isplate obavijesti nadzorno tijelo,
osim povrata u slučaju prestanka članstva,

– društvo ne smije mijenjati statut, u djelu
koji se odnosi na račune članova, bez prethodnog odobrenja nadzornog tijela.

*Doprinosi (premije), dodatne uplate i pričuve sigurnosti*

Članak 42.

(1) Statutom se moraju odrediti uvjeti i način
osiguravanja sredstava za poslovanje društva za uzajamno osiguranje od strane
članova. Sredstva za poslovanje društva za uzajamno osiguranje u pojedinoj
godini pokrivaju se iz unaprijed određenih doprinosa (premija) članova.

(2) Statutom se moraju odrediti uvjeti i način
dodatne uplate sredstava ako sredstva iz stavka 1. ovoga članka nisu dovoljna
za pokriće obveza društva za uzajamno osiguranje.

(3) Naknadne uplate sredstava moraju uplatiti i
osobe koje su članovima postale tijekom godine, odnosno osobe čije je članstvo
prestalo u toj godini, i to razmjerno trajanju članstva u toj godini. Ako se
tijekom poslovne godine mijenjaju doprinosi (premije) na temelju kojih se
određuje visina naknadnih uplata, naknadne se uplate izračunavaju na temelju
više osnovice.

(4) Statutom se mora odrediti način oblikovanja
pričuva za pokriće gubitaka u poslovanju (pričuve sigurnosti) i odrediti koji
će se doprinosi (premije) godišnje upotrijebiti za oblikovanje pričuva
sigurnosti, te najniži iznos tih pričuva.

*Upotreba godišnje dobiti*

Članak 43.

Dobit društva za uzajamno osiguranje može se
podijeliti članovima ili prenijeti u sljedeću poslovnu godinu u opsegu koji nije
namijenjen za oblikovanje pričuva sigurnosti odnosno drugih pričuva određenih
statutom.

**II.3.4. Odnosi između društva za uzajamno osiguranje i
članova**

*Članstvo u društvu za uzajamno osiguranje*

Članak 44.

Članstvo u društvu za uzajamno osiguranje stječe
se sklapanjem ugovora o osiguranju s društvom za uzajamno osiguranje,
prihvaćanjem statuta i razmjernom (alikvotnom)
uplatom temeljnog kapitala.

*Prava, obveze i odgovornost članova*

Članak 45.

(1) Članovi ne odgovaraju za obveze društva za uzajamno
osiguranje.

(2) Član ne može svoje obveze plaćanja doprinosa
i dodatnih uplata prema društvu za uzajamno osiguranje pokriti svojim
potraživanjima prema tom društvu.

(3) Doprinosi i dodatne uplate članova kao i
obveze društva za uzajamno osiguranje prema članovima mogu se odrediti
primjenom jednakih uvjeta i mjerila.

**II.3.5. Tijela društva za uzajamno osiguranje**

*Tijela društva*

Članak 46.

Tijela društva za uzajamno osiguranje jesu
uprava, nadzorni odbor i skupština.

*Uprava društva za uzajamno osiguranje*

Članak 47.

Na upravu društva za uzajamno osiguranje na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe Zakona o trgovačkim društvima i odred­be članka 25. do 31. ovoga Zakona.

*Nadzorni odbor društva za uzajamno osiguranje*

Članak 48.

(1) Nadzorni odbor društva za uzajamno
osiguranje mora imati najmanje tri člana.

(2) Statutom društva za uzajamno osiguranje se
može odrediti i veći broj članova nadzornog odbora, uz uvjet da broj članova
mora biti neparan, a smije imati najviše dvadeset i jednog člana.

(3) Na nadzorni odbor društva za uzajamno
osiguranje na odgovarajući se način primjenjuju odredbe Zakona o trgovačkim
društvima u dijelu koji se ne odnosi na udjele članova nadzornog odbora u
dobiti društva i odredbe članka 32. do 35. ovoga Zakona.

*Skupština društva za uzajamno osiguranje*

Članak 49.

(1) Ako Zakonom nije drugačije određeno, članovi
društva za uzajamno osiguranje svoja prava u društvu za uzajamno osiguranje
ostvaruju na skupštini.

(2) Skupština može biti organizirana kao skupština
svih članova (skupština članova) ili kao skupština zastupnika članova koji
moraju i sami biti članovi (skupština zastupnika). Ako je statutom određeno da
je skupština društva za uzajamno osiguranje organizirana kao skupština
zastupnika, statutom mora biti određen i sastav skupštine i postupak imenovanja
zastupnika.

(3) Skupština odlučuje o poslovima za koje je
zakonom ili statutom ovlaštena, a o pitanjima vezanim uz vođenje poslova može
odlučivati skupština samo ako to zahtijeva uprava, odnosno nadzorni odbor.

(4) Na skupštinu društva za uzajamno osiguranje
na odgovarajući se način primjenjuju odredbe Zakona o trgovačkim društvima u
dijelu koji se odnosi na skupštinu trgovačkog društva.

**II.3.6. Prestanak društva za uzajamno osiguranje**

*Razlozi prestanka*

Članak 50.

(1) Društvo za uzajamno osiguranje prestaje:

1. istekom vremena na koje je osnovano,

2. na temelju odluke skupštine (dobrovoljna
likvidacija),

3. ako je nad društvom pokrenut stečajni
postupak ili postupak prisilne likvidacije.

(2) Za odluku skupštine o prestanku društva
potrebna je najmanje tročetvrtinska većina glasova.

(3) Za valjanost odluke iz stavka 2. ovoga
članka prethodno je potrebno odobrenje nadzornog tijela. Nadzorno tijelo može zahtjev
za odobrenje odbiti samo ukoliko u slučaju prestanka društva za uzajamno
osiguranje interesi osiguranika ne bi bili u dovoljnoj mjeri zaštićeni.

*Prijenos portfelja*

Članak 51.

(1) Za prijenos portfelja uz uvjete iz članka
70., 71. i 72. ovoga Zakona potrebna je i suglasnost skupštine. Ako statutom
nije određena veća većina, za donošenje odluke skupštine o suglasnosti za
prijenos portfelja potrebna je tročetvrtinska većina glasova.

(2) Nadzorno tijelo može odbiti zahtjev za
izdavanje odobrenja za prijenos portfelja i u slučaju kad su zbog prijenosa
portfelja ugroženi interesi članova društva za uzajamno osiguranje.

*Pripajanje i spajanje*

Članak 52.

(1) Jedno ili više društava za uzajamno
osiguranje može se pripojiti drugom društvu za uzajamno osiguranje (društvo
preuzimatelj) bez provedbe postupka likvidacije prijenosom cijele imovine
jednog ili više društava (pripojeno društvo) u zamjenu za udjele u društvu
preuzimatelju.

(2) Dva ili više društava za uzajamno osiguranje
mogu se spojiti bez provedbe postupka likvidacije, osnivanjem novog društva za
uzajamno osiguranje na koje prelazi cijela imovina društava koja se spajaju u
zamjenu za udjele u novom društvu.

(3) Za donošenje odluke o pripajanju ili spajanju
društava potrebne su odluke skupština društava koja se pripajaju ili spajaju, i
to tročetvrtinskom većinom glasova.

*Odobrenje za pripajanje ili spajanje*

Članak 53.

(1) Društvo za uzajamno osiguranje, prije
pripajanja ili spajanja s drugim društvom za uzajamno osiguranje, mora dobiti
odobrenje nadzornog tijela. Na donošenje odluke o odobrenju za pripajanje ili
spajanje odgovarajuće se primjenjuju odredbe članka 59. do 61. ovoga Zakona.

(2) Nadzorno tijelo može odbiti zahtjev za
izdavanje odobrenja za pripajanje ili spajanje ako tijelo, ustrojeno za
kontrolu konkurencije odbije zahtjev za suglasnost za pripajanje ili spajanje,
odnosno zabrani pripajanje ili spajanje na temelju zakona koji uređuje kontrolu
konkurencije.

(3) Ako će nova pravna osoba koja nastaje
spajanjem obavljati poslove osiguranja, prije upisa pripajanja ili spajanja u
sudski registar, potrebno je dobiti dozvolu nadzornog tijela za obavljanje
poslova osiguranja.

(4) Ako se društvo za uzajamno osiguranje
pripoji društvu preuzimatelju, koje nije društvo za uzajamno osiguranje,
odnosno ako dio obveza društva za uzajamno osiguranje dijeljenjem s
preuzimateljem preuzme društvo preuzimatelj, koje nije društvo za uzajamno
osiguranje, te ako će društvo preuzimatelj obavljati poslove osiguranja, tada
društvo preuzimatelj prije upisa u sudski registar mora dobiti dozvolu
nadzornog tijela za obavljanje poslova osiguranja.

(5) U slučaju navedenom u stavku 3., odnosno 4.
ovoga članka, nadzorno tijelo spaja postupak donošenja odluke o odobrenju za pripajanje
ili spajanje s postupkom izdavanja dozvole za obavljanje poslova osiguranja.

(6) Odredbe stavka 1. do 5. ovoga članka
odgovarajuće se primjenjuju i u slučaju podjele društva za uzajamno osiguranje.

*Prijenos imovine na dioničko društvo za osiguranje*

Članak 54.

(1) Društvo za uzajamno osiguranje može cijelu
svoju imovinu bez prethodne likvidacije prenijeti na dioničko društvo za
osiguranje.

(2) Na prijenos imovine društva za uzajamno
osiguranje na dioničko društvo za osiguranje se na odgovarajući način
primjenjuju odredbe Zakona o trgovačkim društvima. Društvo za uzajamno
osiguranje smatra se pripojenim društvom, a dioničko društvo za osiguranje
društvom preuzimateljem.

(3) Za donošenje odluke skupštine društva za
uzajamno osiguranje o pripajanju potrebna je tročetvrtinska većina glasova.

*Preoblikovanje u dioničko društvo*

Članak 55.

(1) Društvo za uzajamno osiguranje može se, na
temelju odluke skupštine, preoblikovati u dioničko društvo za osiguranje. Za
donošenje odluke o preoblikovanju u dioničko društvo za osiguranje potrebna je
odluka skupštine tročetvrtinskom većinom glasova.

(2) Svaki član može, u preporučenom pismu, do
isteka trećeg dana prije zasjedanja skupštine uložiti prigovor na
preoblikovanje.

(3) Najkasnije istodobno sa sazivom skupštine
uprava mora sve članove obavijestiti o sadržaju predložene odluke o
preoblikovanju na način koji je statutom predviđen za obavijesti društva. U
obavijesti je potrebno članove upoznati o pravu prigovora iz stavka 2. ovoga
članka, i pravima koja proizlaze iz uloženog prigovora.

(4) Za preoblikovanje je potrebno odobrenje
nadzornog tijela. Nadzorno tijelo odbit će zahtjev za preoblikovanje ako smatra
da bi preoblikovanje ugrozilo interese članova.

*Odluka o preoblikovanju*

Članak 56.

(1) Odlukom o preoblikovanju mora se odrediti
temeljni kapital i iznos na koji glase dionice te i druge za preoblikovanje
nužne izmjene statuta. Nominalni iznos temeljnog kapitala ne smije prelaziti
vrijednost imovine društva za uzajamno osiguranje umanjenu za njene obveze.
Iznos na koji glase dionice mora biti jednak najnižem iznosu na koji mogu, kako
je to određeno Zakonom o trgovačkim društvima, glasiti dionice.

(2) Ako odlukom o preoblikovanju nije drugačije
određeno, članovi društva za uzajamno osiguranje sudjeluju u temeljnom
kapitalu. Kada odlukom nije određeno da svi članovi društva za uzajamno
osiguranje sudjeluju u temeljnom kapitalu dioničkog društva jednakim udjelom,
udjel pojedinoga člana određuje se samo na temelju jednog odnosno više sljedećih
mjerila:

1. visine svote osiguranja,

2. visine doprinosa,

3. visine nužnog pokrića u slučaju životnih
osiguranja,

4. mjerila za podjelu dobiti,

5. vremena trajanja članstva.

(3) Ako udjel pojedinoga člana ne dostiže
najniži nominalni iznos dionice, njegov udjel u temeljnom kapitalu ne uzima se
u obzir. Ostali se udjeli zaokružuju tako da su djeljivi s najnižim nominalnim
iznosom dionice i da je podijeljen cjelokupni temeljni kapital.

(4) Ako je nominalni iznos kojim član sudjeluje
u temeljnom kapitalu dioničkog društva viši od udjela određenog na temelju
stavka 1., odnosno 2. ovoga članka, član je razliku dužan uplatiti dioničkom
društvu. Ako je pak nominalni iznos kojim član sudjeluje u temeljnom kapitalu
dioničkog društva niži od udjela određenog na temelju stavka 1., odnosno 2.
ovoga članka, odnosno ako član ne sudjeluje u temeljnom kapitalu dioničkog
društva, razliku odnosno udjel članu mora isplatiti dioničko društvo.

*Provedba preoblikovanja*

Članak 57.

(1) Ako ovim Zakonom nije drukčije određeno, na preoblikovanje
društva za uzajamno osiguranje na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
Zakona o trgovačkim društvima.

(2) Dioničko društvo za osiguranje stječe pravni
subjektivitet danom upisa u sudski registar.

(3) Članovi društva za uzajamno osiguranje danom
upisa iz stavka 2. ovoga članka postaju dioničari sukladno odluci o
preoblikovanju.

(4) Svaki dioničar koji se na način iz članka
55. stavka 2. ovoga Zakona usprotivio preoblikovanju, može svoje dionice
staviti društvu na raspolaganje.

GLAVA III.

OBAVLJANJE POSLOVA
OSIGURANJA

III.1. DOZVOLE I
ODOBRENJA

*Dozvole i odobrenja*

Članak 58.

(1) Društvo za osiguranje mora prije upisa
osnivanja u sudski registar dobiti dozvolu nadzornog tijela za obavljanje poslova
osiguranja (u daljnjem tekstu: dozvola za obavljanje poslova osiguranja).

(2) Društvo za osiguranje koje pripoji drugo
društvo za osiguranje, odnosno drugu pravnu osobu, mora prije upisa odluke o
pripajanju u sudski registar dobiti odobrenje nadzornog tijela (u daljnjem
tekstu: odobrenje za pripajanje).

(3) Društva za osiguranje koja se spajaju moraju
prije upisa odluke o spajanju u sudski registar dobiti odobrenje nadzornog
tijela (u daljnjem tekstu: odobrenje za spajanje), te dozvolu za obavljanje
poslova osiguranja za novonastalo društvo za osiguranje. Danom upisa
novonastalog društva za osiguranje u sudski registar prestaju postojati društva
za osiguranje koja se spajaju, a njihove dozvole za obavljanje poslova
osiguranja prestaju važiti.

(4) Društvo za osiguranje mora prije osnivanja
podružnice u stranoj državi dobiti dozvolu nadzornog tijela (u daljnjem tekstu:
dozvola za osnivanje podružnice u stranoj državi).

(5) Društvo za osiguranje mora prije prijenosa
portfelja osiguranja na drugo društvo za osiguranje dobiti odobrenje nadzornog
tijela.

(6) Društvo za osiguranje mora za sklapanje
ugovora kojim se znatan dio poslovanja prenosi na drugo društvo za osiguranje,
odnosno drugu osobu dobiti dozvolu nadzornog tijela (u daljnjem tekstu: dozvola
za prijenos izdvojenih poslova). Za prijenos izdvojenih poslova i svaku izmjenu
ugovora o izdvojenim poslovima kojom se mijenja predmet ugovora, društvo za
osiguranje dužno je dobiti dozvolu.

(7) O dozvoli iz stavka 2. i 3. ovoga članka
odlučuje nadzorno tijelo istodobno kada odlučuje i o dozvoli za obavljanje
poslova osiguranja, osim ako je zahtjev za izdavanje dozvole iz stavka 2. i 3.
ovoga članka uložen nakon što je društvo za osiguranje preuzimatelj stekao
dozvolu za obavljanje poslova osiguranja.

III.2. DOZVOLA ZA
OBAVLJANJE POSLOVA OSIGURANJA

*Zahtjev za izdavanje dozvole za obavljanje poslova
osiguranja*

Članak 59.

(1) Zahtjevu za izdavanje dozvole za obavljanje
poslova osiguranja treba priložiti:

1. poslovni plan,

2. statut društva za osiguranje u obliku
javnobilježničke isprave,

3. popis dioničara sa njihovim osobnim podacima
te naslov tvrtke i sjedišta, zajedničkoga nominalnog iznosa dionica i postotaka
udjela u temeljnom kapitalu društva za osiguranje,

4. za dioničare – pravne osobe koji su imatelji kvalificiranih
udjela:

– izvod iz sudskog registra, odnosno drugog
odgovarajućeg javnog registra,

– ako je dioničar dioničko društvo uz navedeno
treba priložiti i izvadak dioničara iz registra dionica, odnosno ako dionice
glase na ime donosioca, onda ovjereni prijepis javnobilježničke isprave o
popisu prisutnih na posljednjoj skupštini, za dioničare koji su strane pravne
osobe isprave je nužno priložiti u ovjerenom prijevodu,

– financijske izvještaje za posljednje dvije
poslovne godine,

5. popis osoba koje su povezane s imateljima
kvalificiranih udjela te opisom načina povezanosti,

6. ugovore o obavljanju izdvojenih poslova ako
će društvo za osiguranje za obavljanje pojedinih poslova ovlastiti druge osobe.

(2) Zahtjevu za izdavanje dozvole za obavljanje
poslova osiguranja mora se priložiti i potvrda ovlaštenog aktuara
o tome da li je društvo za osiguranje sposobno osigurati adekvatnost kapitala s
obzirom na vrste osiguranja i opseg poslova koje će obavljati.

*Odlučivanje o dozvoli za obavljanje poslova osiguranja*

Članak 60.

(1) Nadzorno tijelo odlučuje o izdavanju dozvole
za svaku vrstu osiguranja unutar koje društvo za osiguranje smije obavljati
poslove osiguranja.

(2) Nadzorno tijelo izdaje dozvolu za obavljanje
poslova osiguranja unutar pojedine vrste osiguranja ako utvrdi da društvo za
osiguranje ispunjava uvjete za obavljanje poslova osiguranja unutar te vrste
osiguranja.

(3) Nadzorno tijelo u izreci dozvole izričito
navodi vrste osiguranja na koje se dozvola odnosi. Ako se dozvola odnosi na sve
vrste osiguranja iz pojedine skupine osiguranja, nadzorno tijelo može u izreci
dozvole navesti tu skupinu osiguranja.

(4) Iznimno od odredbe stavka 1. do 3. ovoga
članka, nadzorno tijelo odlučuje o dozvoli za obavljanje poslova sklapanja
reosiguranja za sve vrste osiguranja te u izreci navodi da vrijedi isključivo
za poslove sklapanja reosiguranja.

*Odbijanje zahtjeva za izdavanje dozvole za obavljanje
poslova osiguranja*

Članak 61.

Nadzorno tijelo će zahtjev za izdavanje dozvole
za obavljanje poslova osiguranja odbiti ako:

1. dioničari koji su imatelji dionica nemaju
dozvole iz članka 21. stavka 1. ovoga Zakona,

2. članovi uprave nemaju odobrenje za obavljanje
funkcije člana uprave,

3. iz statuta društva za osiguranje i druge
dokumentacije proizlazi da nisu osigurani uvjeti za poslovanje društva za
osiguranje određeni ovim Zakonom odnosno propisima donesenima na temelju ovoga
Zakona,

4. iz dokumentacije i drugih poznatih okolnosti
proizlazi da društvo za osiguranje u kadrovskom, organizacijskom odnosno
tehničkom smislu neće biti sposobno obavljati poslove osiguranja u opsegu
predviđenom poslovnim planom,

5. su odredbe statuta društva za osiguranje u
suprotnosti s odredbama ovoga Zakona odnosno odredbama propisa donesenih na
temelju ovoga Zakona,

6. izračunate premije i pričuve nisu dostatne za
trajno i puno pokriće obveza društva za osiguranje iz ugovora o osiguranju,

7. društvo za osiguranje ne ispunjava druge
uvjete određene ovim odnosno drugim zakonom odnosno na temelju njega donesenim
propisima za obavljanje poslova osiguranja u vrsti osiguranja na koju se odnosi
zahtjev za izdavanje dozvole,

8. su opći i posebni uvjeti osiguranja u
suprotnosti sa zakonom kojim se uređuju obvezna osiguranja u prometu.

*Prestanak važenja dozvole za obavljanje poslova osiguranja*

Članak 62.

(1) Dozvola za obavljanje poslova osiguranja
prestaje vrijediti:

1. ako društvo za osiguranje ne počne poslovati
u roku od dvanaest mjeseci od izdavanja dozvole,

2. ako društvo za osiguranje ne obavlja poslove
osiguranja dulje od šest mjeseci,

3. početkom stečajnog postupka odnosno postupka
prisilne likvidacije,

4. završetkom redovite likvidacije društva za
osiguranje,

5. prijenosom svih ugovora o osiguranju na drugo
društvo za osiguranje.

(2) Ako nastupi razlog iz stavka 1. ovoga članka
nadzorno tijelo donijet će odluku kojom se utvrđuje da je dozvola prestala
vrijediti.

(3) Društvo za osiguranje ne smije više sklapati
nove poslove u vezi s obavljanjem poslova osiguranja u slučaju:

1. iz stavka 1. točke 1. i 2. ovoga članka od
dana uručivanja odluke iz stavka 2. ovoga članka,

2. iz stavka 1. točke 3. ovoga članka od dana
oglašavanja stečajnog postupka na oglasnoj ploči, odnosno od dana kada je
uručena odluka iz stavka 2. ovoga članka kojom nadzorno tijelo odlučuje o
početku postupka prisilne likvidacije,

3. iz stavka 1. točke 4. ovoga članka od dana
primitka odluke iz članka 200. stavka 1. ovoga Zakona,

4. iz stavka 1. točke 5. ovoga članka od dana
kada društvo za osiguranje dobije dozvolu nadzornog tijela za prijenos ugovora
o osiguranju.

*Poslovni plan*

Članak 63.

(1) Poslovni plan iz članka 59. stavka 1. točke
1. ovoga Zakona mora sadržavati:

1. temelje poslovne politike,

2. predviđenu bilancu,

3. nabrojene pojedine vrste osiguranja unutar kojih
će društvo za osiguranje obavljati poslove osiguranja,

4. izračun iznosa jamstvenog kapitala iz članka
93. ovoga Zakona i njegovih sastavnih dijelova,

5. predviđenu visinu troškova osnivanja,
organizacijskih troškova i troškova poslovanja te izvore financiranja ovih
troškova,

6. program predviđenog reosiguranja s tablicama
maksimalnog pokrića za sve vrste osiguranja,

7. ocjenu predviđenog stanja likvidnosti i
financijska sredstva koja će biti na raspolaganju za pokriće obveza i
osiguravanja adekvatnosti kapitala,

8. elaborat o očekivanim poslovnim rezultatima
za razdoblje od najmanje tri godine, osobito o očekivanim premijskim prihodima,
očekivanim naknadama za štetu odnosno premijama osiguranja, očekivanim
troškovima za provizije i drugim troškovima te očekivanom oblikovanju tehničkih
pričuva osiguranja i pričuva.

(2) Ako se poslovni plan odnosi na poslove
sklapanja reosiguranja, mora sadržavati samo sastavne dijelove iz stavka 1.
točke 1., 4., 5. i 8. ovoga članka.

(3) Ako društvo za osiguranje namjerava
obavljati poslove osiguranja u vrsti osiguranja iz članka 3. stavka 2. točke
18. ovoga Zakona, poslovni plan mora sadržavati i opis sredstava koja su
potrebna za ispunjavanje obveza iz ove vrste osiguranja.

*Početak obavljanja poslova osiguranja u pojedinoj vrsti
osiguranja*

Članak 64.

Društvo za osiguranje mora nadzorno tijelo
obavijestiti o početku odnosno prestanku obavljanja poslova osiguranja unutar
pojedine vrste osiguranja za koje je steklo dozvolu.

*Izmjena vrsta osiguranja*

Članak 65.

(1) Društvo za osiguranje koje je steklo dozvolu
za obavljanje poslova osiguranja unutar određenih vrsta osiguranja u slučaju
kada namjerava početi s obavljanjem poslova osiguranja u drugim vrstama
osiguranja mora dobiti dozvolu nadzornog tijela za izmjenu vrsta osiguranja.

(2) Na dozvolu za izmjenu vrsta osiguranja na
odgovarajući način se primjenjuju odredbe članka 59. do 63. ovoga Zakona.

(3) Nadzorno tijelo odbit će zahtjev za
izdavanje dozvole za izmjenu vrsta osiguranja i u slučaju kada:

1. utvrdi da bi obavljanje poslova u vrsti
osiguranja na koju se odnosi zahtjev za izdavanje dozvole ugrozilo poslovanje
društva za osiguranje sukladno pravilima o upravljanju rizicima,

2. društvo za osiguranje ne ispunjava druge
uvjete za obavljanje poslova osiguranja u vrsti osiguranja na koju se odnosi
zahtjev za izdavanje dozvole.

III.3. OVLAŠTENI AKTUAR

*Ovlašteni aktuar*

Članak 66.

(1) Ovlašteni aktuar
je osoba koja ima ovlaštenje nadzornog tijela za obavljanje poslova ovlaštenog aktuara.

(2) Nadzorno tijelo izdat će ovlaštenje za
obavljanje poslova ovlaštenog aktuara ako osoba
ispunjava sljedeće uvjete:

1. znanje hrvatskog jezika,

2. da je uspješno obavila provjeru stručnih
znanja potrebnih za obavljanje poslova ovlaštenog aktuara
sukladno programu izobrazbe međunarodnih odnosno europskih aktuarskih
udruga,

3. da je redoviti član aktuarske
udruge sa sjedištem u Republici Hrvatskoj priznate od strane međunarodnih,
odnosno europskih aktuarskih udruga,

4. da nije pravomoćno osuđena na kaznu zatvora
za kazneno djelo protiv platnog prometa i poslovanja,

5. da joj dosad nije bilo oduzeto ovlaštenje za
obavljanje poslova ovlaštenog aktuara.

(3) Nadzorno tijelo može s nadležnim nadzornim
tijelom države članice sklopiti sporazum o priznavanju ovlaštenja za obavljanje
poslova ovlaštenog aktuara.

(4) Nadzorno tijelo propisuje uvjete za
stjecanje i provjeru stručnih znanja potrebnih za obavljanje poslova ovlaštenog
aktuara.

(5) Nadzorno tijelo oduzet će ovlaštenje za
obavljanje poslova ovlaštenog aktuara ako:

1. je ovlaštenje dobiveno navođenjem neistinitih
podataka,

2. ovlašteni aktuar
teže krši pravila aktuarske struke.

3. ne ispunjava uvjete iz stavka 2. točke 3. i
4. ovoga članka.

(6) O oduzimanju ovlaštenja za obavljanje
poslova ovlaštenog aktuara nadzorno tijelo dužno je
obavijestiti društva za osiguranje za koje osoba kojoj je oduzeto ovlaštenje
obavlja poslove ovlaštenog aktuara.

(7) Nadzor nad ovlaštenim aktuarima
obavlja nadzorno tijelo. Na nadzor nad ovlaštenim aktuarima
na odgovarajući način se primjenjuju odredbe članka 156., 157., članka 158.
stavka 5., članka 160., 161., 164. i 165. ovoga Zakona.

*Imenovanje ovlaštenog aktuara*

Članak 67.

(1) Društvo za osiguranje prije početka
obavljanja poslova osiguranja mora imenovati ovlaštenog aktuara.

(2) Ovlaštenim aktuarom
ne može se imenovati osoba koja u društvu za osiguranje obnaša funkciju člana
uprave društva ili prokuriste, odnosno koja posredno ili neposredno ima udio u
društvu za osiguranje veći od 1‰.

(3) Društvo za osiguranje o imenovanju ovlaštenog
aktuara dužno je u roku osam dana obavijestiti
nadzorno tijelo.

(4) Ako društvo za osiguranje u roku od tri
mjeseca ne imenuje ovlaštenog aktuara odnosno za
obavljanje poslova ovlaštenog aktuara imenuje osobu
koja nije ovlašteni aktuar, ovlaštenog aktuara imenuje nadzorno tijelo.

*Poslovi ovlaštenog aktuara*

Članak 68.

(1) Ovlašteni aktuar
mora provjeriti oblikuju li se cjenici premija i tehničke pričuve osiguranja
sukladno propisima te jesu li oblikovane tako da omogućuju trajno ispunjavanje
svih obveza društva za osiguranje iz ugovora o osiguranju.

(2) Uprava mora ovlaštenom aktuaru
staviti na raspolaganje sve podatke koji su mu potrebni za obavljanje poslova
iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Ovlašteni aktuar
mora nadzornom odboru i upravi istodobno s mišljenjem uz godišnje izvješće iz
članka 142. ovoga Zakona predočiti izvješće o saznanjima ovlaštenog aktuara glede nadzora koji je u protekloj poslovnoj godini
obavljao na temelju stavka 1. ovoga članka. Izvješće mora obuhvaćati
prvenstveno razloge za pozitivno mišljenje, mišljenje uz ograde, odnosno
negativno mišljenje ovlaštenog aktuara uz godišnje
izvješće.

(4) Ako ovlašteni aktuar
u obavljanju poslova iz stavka 1. ovoga članka utvrdi da se cjenici premija
odnosno tehničke pričuve osiguranja ne oblikuju sukladno propisima, odnosno da
su izračunate odnosno oblikovane na način da je ugroženo trajno ispunjavanje
svih obveza društva za osiguranje iz ugovora o osiguranju, mora o tome
neodgodivo izvijestiti upravu društva za osiguranje.

(5) Uprava društva za osiguranje dužna je
poduzeti mjere radi usklađivanja poslovanja sukladno izvješću ovlaštenog aktuara.

(6) Ako uprava društva za osiguranje ne poduzme
mjere sukladno izvješću iz stavka 4. ovoga članka, ovlašteni aktuar dužan je o tome neodgodivo obavijestiti nadzorno
tijelo.

(7) Ako ovlašteni aktuar
prestane obavljati tu funkciju u društvu za osiguranje dužan je o tome
obavijestiti nadzorno tijelo u roku od 8 dana od dana saznanja.

Razrješenje ovlaštenog aktuara

Članak 69.

(1) Ako nakon imenovanja ovlaštenog aktuara nadzorno tijelo imenovanoj osobi oduzme ovlaštenje
za obavljanje poslova ovlaštenog aktuara, odnosno ako
u svezi s imenovanom osobom nastupe okolnosti iz članka 67. stavka 2. ovoga
Zakona, društvo za osiguranje je dužno imenovati drugog ovlaštenog aktuara.

(2) Ako društvo za osiguranje u slučaju iz
stavka 1. ovoga članka ne imenuje drugog ovlaštenog aktuara,
nadzorno tijelo odredit će otklanjanje nezakonitosti i nepravilnosti u roku
koji ne smije biti kraći od 60 dana.

(3) Ako društvo za osiguranje u slučaju iz
stavka 2. ovoga članka ne imenuje drugog ovlaštenog aktuara,
ovlaštenog aktuara imenuje nadzorno tijelo.

(4) Društvo za osiguranje o razrješenju
ovlaštenog aktuara dužno je u roku od 8 dana
obavijestiti nadzorno tijelo.

III.4. PRIJENOS PORTFELJA
OSIGURANJA

*Prijenos portfelja osiguranja*

Članak 70.

(1) Društvo za osiguranje može ugovorom
prenijeti na drugo društvo za osiguranje (u daljnjem tekstu: društvo za
osiguranje preuzimatelj) ugovore o osiguranju u pojedinoj skupini ili vrsti osiguranja
(u daljnjem tekstu: portfelj osiguranja) istodobno s prijenosom imovine za
pokriće tehničkih pričuva u vrijednosti pričuva koje se oblikuju za portfelj
osiguranja, koji je predmetom prijenosa odnosno imovine za pokriće matematičke
pričuve koja se mora oblikovati za portfelj osiguranja koji je predmetom
ugovora.

(2) Portfelj osiguranja može se prenijeti na
društvo za osiguranje preuzimatelja kada društvo za osiguranje preuzimatelj
dobije odobrenje nadzornog tijela za preuzimanje portfelja osiguranja.

(3) Za prijenos ugovora o osiguranju nije
potrebna suglasnost osiguranika.

(4) Društvo za osiguranje preuzimatelj dužno je
o prijenosu portfelja osiguranja obavijestiti ugovaratelje osiguranja odnosno
osiguranike putem sredstava javnog priopćavanja na području na kojem osiguranja
koja su predmetom prijenosa pokrivaju rizike.

(5) Društvo za osiguranje može prenijeti
portfelj osiguranja na:

1. drugo društvo za osiguranje u Republici
Hrvatskoj,

2. svoju podružnicu, odnosno na podružnicu drugog
društva za osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj,

3. društvo za osiguranje države članice, odnosno
na njegovu podružnicu u Republici Hrvatskoj odnosno drugoj državi članici,

4. podružnicu stranog društva za osiguranje, ako
je sjedište podružnice u Republici Hrvatskoj,

5. podružnicu stranog društva za osiguranje, ako
je sjedište podružnice u državi članici te ako osiguranja koja su predmetom
prijenosa pokrivaju rizik isključivo u toj državi članici.

(6) Društvo za osiguranje dužno je portfelj osiguranja
prenijeti na društvo za osiguranje preuzimatelja u roku od tri mjeseca od dana
primitka odobrenja za prijenos portfelja od nadzornog tijela.

(7) Odobrenje za prijenos portfelja prestaje
važiti istekom roka iz stavka 6. ovoga članka.

(8) Društvo za osiguranje dužno je u roku od 30
dana od dana prijenosa portfelja nadzornom tijelu podnijeti dokaze o prijenosu
portfelja na društvo za osiguranje preuzimatelja.

(9) Ako društvo za osiguranje ne postupi
sukladno stavku 8. ovoga članka, odnosno ako iz podnesenih dokaza nije vidljivo
da je izvršen prijenos portfelja, nadzorno tijelo donijet će odluku o prestanku
važenja odobrenja za prijenos portfelja.

*Zahtjev za izdavanje odobrenja za preuzimanje portfelja
osiguranja*

Članak 71.

Zahtjev za izdavanje odobrenja za preuzimanje
portfelja osiguranja mora sadržavati:

1. popis ugovora o osiguranju prema pojedinim
vrstama osiguranja koji su predmet prijenosa uz opće uvjete za ta osiguranja,
te izračune pričuva za ta osiguranja,

2. popis imovine za pokriće tehničkih pričuva
odnosno imovine za pokriće matematičke pričuve za pokriće, uz navođenje
vrijednosti te podatke na temelju kojih je moguće provjeriti izračun te vrijed­nosti,

3. u slučaju iz članka 70. stavka 5. točke 1.,
2. i 3. ovoga Zakona, izmjenu poslovnog plana društva za osiguranje
preuzimatelja koja je nužna radi preuzimanja portfelja osiguranja,

4. ugovor o prijenosu portfelja osiguranja.

*Odlučivanje o odobrenju za preuzimanje portfelja osiguranja*

Članak 72.

(1) Nadzorno tijelo odbit će zahtjev za izdavanje
odobrenja za preuzimanje portfelja osiguranja ako je vrijednost imovine za
pokriće tehničkih pričuva, odnosno imovine za pokriće matematičkih pričuva
manja od visine pričuva koje se moraju oblikovati za portfelj osiguranja koji
je predmetom prijenosa, odnosno ako postoje drugi razlozi zbog kojih bi bili
ugroženi interesi osiguranika.

(2) Nadzorno tijelo odbit će zahtjev i u slučaju
ako društvo za osiguranje preuzimatelj nema dozvolu za obavljanje poslova
osiguranja u vrstama osiguranja koje su predmet prijenosa, odnosno ako bi zbog
preuzimanja portfelja osiguranja bilo ugroženo poslovanje društva za osiguranje
preuzimatelja sukladno pravilima o upravljanju rizicima.

(3) U slučaju kada društvo za osiguranje prenosi
portfelj osiguranja na svoju podružnicu u državi članici, nadzorno tijelo dužno
je prije izdavanja odobrenja za prijenos portfelja osiguranja zatražiti
suglasnost o prijenosu portfelja osiguranja nadležnoga nadzornog tijela države
članice. Ako nadležno nadzorno tijelo države članice u roku od tri mjeseca od
primitka zahtjeva za suglasnost ne dostavi suglasnost, smatra se da je suglasno
s prijenosom portfelja osiguranja.

(4) U slučaju iz članka 70. stavka 5. točke 3.
ovoga Zakona nadzorno tijelo izdat će odobrenje za prijenos ugovora o osiguranju
samo u slučaju ako nadležno tijelo države članice izda potvrdu da će društvo za
osiguranje države članice i nakon preuzimanja portfelja osiguranja ispunjavati
zahtjeve adekvatnosti kapitala.

(5) Ako u slučaju iz stavka 4. ovoga članka
osiguranje pokriva rizike i u drugoj državi članici, nadzorno tijelo može
izdati odobrenje za prijenos portfelja osiguranja samo u slučaju ako nadležno
nadzorno tijelo te države članice dostavi suglasnost. Ako nadležno nadzorno
tijelo te države članice u roku od tri mjeseca od primitka zahtjeva za
suglasnost ne dostavi suglasnost, smatra se da je suglasno s prijenosom
portfelja osiguranja.

(6) Odredbe stavka 4. ovoga članka na
odgovarajući se način primjenjuju i na prijenos portfelja osiguranja na
podružnicu društva za osiguranje Švicarske konfederacije u Republici Hrvatskoj.

(7) Ako je stranom društvu za osiguranje za
prijenos portfelja osiguranja svoje podružnice u državi članici potrebna
suglasnost nadzornog tijela za prijenos portfelja osiguranja, nadzorno tijelo
dužno je odlučiti o izdavanju iste.

(8) Ako društvo za osiguranje države članice
prenosi portfelj osiguranja na svoju podružnicu u Republici Hrvatskoj, nadzorno
tijelo dužno je o mogućim prigovorima protiv prijenosa obavijestiti nadležno
nadzorno tijelo države članice u roku od tri mjeseca od primitka zahtjeva za
izdavanje suglasnosti za prijenos portfelja osiguranja.

(9) Ako je za prijenos portfelja osiguranja
društva za osiguranje države članice potrebna potvrda nadzornog tijela u smislu
stavka 4. ovoga članka, nadzorno tijelo dužno je izdati odgovarajuću potvrdu,
odnosno odluku o odbijanju zahtjeva za izdavanje takve potvrde.

(10) Ako društvo za osiguranje države članice
prenosi portfelj osiguranja na društvo za osiguranje druge države članice a
osiguranja koja su predmetom prijenosa pokrivaju i rizike u Republici
Hrvatskoj, nadzorno tijelo može odbiti suglasnost u smislu stavka 5. ovoga
članka, ako bi prijenosom portfelja osiguranja bili ugroženi interesi
osiguranika. Nadzorno tijelo dužno je o odbijanju izdavanja suglasnosti
odlučiti u roku od tri mjeseca od primitka obavijesti nadležnog nadzornog
tijela države članice o namjeravanom prijenosu.

III.5. PRIJENOS
IZDVOJENIH POSLOVA

*Ugovor o prijenosu izdvojenih poslova*

Članak 73.

(1) Ugovor o prijenosu izdvojenih poslova je
ugovor kojim društvo za osiguranje određeni dio poslovanja prenosi na drugo
društvo za osiguranje odnosno na drugu osobu.

(2) Ugovor o prijenosu izdvojenih poslova mora
sadržavati odredbu sukladno kojoj društvo za osiguranje odgovara u potpunosti
za poslovanje koje je prenijelo na drugo društvo za osiguranje, odnosno na
drugu osobu.

(3) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka smatra se
prvenstveno ugovor kojim društvo za osiguranje na neodređeno vrijeme odnosno na
dulje razdoblje prenosi obavljanje određenih poslova u cijelosti ili u znatnom
opsegu (u daljnjem tekstu: izdvojeni poslovi), a to su:

1. upravljanje imovinom za pokriće tehničkih
pričuva društva za osiguranje odnosno imovinom za pokriće matematičke pričuve,

2. obrada štetnih slučajeva,

3. računalna obrada podataka.

(4) Ugovorom o prijenosu izdvojenih poslova mora
se odrediti obveza osobe koja preuzima na sebe obavljanje izdvojenih poslova da
društvu za osiguranje dostavlja podatke iz članka 75. stavka 2. ovoga Zakona
koje društvo za osiguranje može upotrijebiti samo u svrhu iz članka 75. stavka
2. ovoga Zakona.

*Odobrenje za prijenos izdvojenih poslova*

Članak 74.

(1) Nadzorno tijelo odbit će izdavanje odobrenja
za prijenos izdvojenih poslova ako bi time, s obzirom na vrstu odnosno opseg izdvojenih
poslova, bili ugroženi interesi osiguranika ili ako bi zbog prijenosa
izdvojenih poslova bilo onemogućeno odnosno bitno otežano obavljanje nadzora
nad poslovima osiguranja koje obavlja društvo za osiguranje.

(2) Nadzorno tijelo može važenje odobrenja
vezati uz određene uvjete ako je to nužno radi zaštite interesa osiguranika.

(3) Ako nadzorno tijelo o zahtjevu za izdavanje
odobrenja za prijenos izdvojenih poslova ne odluči u roku od 3 mjeseca od dana
primitka zahtjeva, smatra se da je odobrenje izdano.

*Nadzor nad obavljanjem izdvojenih poslova*

Članak 75.

(1) Odredbe ovoga Zakona o nadzoru nad društvima
za osiguranje na odgovarajući način se primjenjuju i na nadzor nad pravnom
osobom koja obavlja izdvojene poslove.

(2) Društvo za osiguranje mora nadzornom tijelu,
na njegov zahtjev, predočiti sve podatke o pravnom i financijskom stanju te o
poslovanju osobe s kojom je sklopila ugovor o prijenosu izdvojenih poslova.

(3) Nadzorno tijelo oduzet će odobrenje za
prijenos izdvojenih poslova ako:

1. nastupe okolnosti iz članka 74. stavka 1.
ovoga Zakona,

2. društvo za osiguranje ne ispunjava uvjete iz
članka 74. stavka 2. ovoga Zakona.

III.6. OBAVLJANJE
POSLOVA OSIGURANJA IZVAN PODRUČJA REPUBLIKE HRVATSKE

*Obavljanje poslova osiguranja u državi članici*

Članak 76.

(1) Društvo za osiguranje može poslove
osiguranja za koje je steklo dozvolu nadzornog tijela obavljati na području
države članice preko podružnice odnosno neposredno ako ispunjava uvjete
određene propisima te države članice.

(2) Smatra se da društvo za osiguranje obavlja
poslove osiguranja u državi članici ako sklapa ugovore o osiguranju koji
pokrivaju rizike u toj državi.

*Početak obavljanja poslova osiguranja u državi članici*

Članak 77.

(1) Društvo za osiguranje koje namjerava početi
s obavljanjem poslova osiguranja u državi članici dužno je o tome obavijestiti
nadzorno tijelo i navesti državu članicu u kojoj namjerava početi s obavljanjem
poslova osiguranja.

(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka mora
obuhvaćati vrste osiguranja i način obavljanja poslova osiguranja. Obavijesti
mora biti priložena izmjena poslovnog plana i potvrda sa sadržajem iz članka
59. stavka 2. ovoga Zakona.

(3) Ako društvo za osiguranje u državi članici
namjerava osnovati podružnicu, obavijest mora sadržavati i sljedeće:

1. imena osoba koje su ovlaštene za vođenje
poslova podruž­nice,

2. naslov podružnice u državi članici,

3. način dobivanja dokumentacije o podružnici.

(4) Nadzorno tijelo dužno je obavijest iz stavka
1. ovoga članka u roku od 30 dana dostaviti nadležnom nadzornom tijelu države
članice u kojoj društvo za osiguranje namjerava neposredno obavljati poslove
osiguranja, odnosno u roku tri mjeseca kada poslove osiguranja u državi članici
namjerava obavljati preko podružnice i o tome obavijestiti društvo za
osiguranje.

(5) Zajedno s obavijesti iz stavka 4. ovoga
članka nadzorno tijelo mora nadležnom nadzornom tijelu države članice dostaviti
i:

1. izjavu da društvo za osiguranje ispunjava
propisanu razinu adekvatnosti kapitala,

2. podatke o vrstama osiguranja za koje društvo
za osiguranje ima dozvolu za obavljanje poslova osiguranja.

(6) Društvo za osiguranje može početi neposredno
obavljati poslove osiguranja, odnosno osnovati podružnicu u državi članici
nakon primitka obavijesti nadzornog tijela iz stavka 4. ovoga Zakona.

(7) Ako nadzorno tijelo u roku od tri mjeseca od
primitka obavijesti iz stavka 1. ovoga članka ne dostavi društvu za osiguranje,
smatra se da je suglasno s početkom obavljanja poslova osiguranja u državi
članici.

(8) Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka,
nadzorno tijelo odbit će zahtjev za dostavljanje obavijesti nadzornom tijelu
države članice ako na temelju podataka kojima raspolaže i dokumentacije iz
stavka 1., 2. i 3. ovoga članka, te uzimajući u obzir planirani opseg
poslovanja, utvrdi da društvo za osiguranje ne ispunjava propisanu razinu
adekvatnosti kapitala, odnosno ako bi zbog početka obavljanja poslova
osiguranja u državi članici bilo ugroženo poslovanje društva za osiguranje sukladno
pravilima o upravljanju rizicima.

(9) Nadzorno tijelo zabranit će društvu za
osiguranje daljnje obavljanje poslova osiguranja u državi članici ako nastupe
okolnosti iz stavka 7. ovoga članka.

*Promjena podataka iz obavijesti*

Članak 78.

(1) Odredbe članka 77. ovoga Zakona na
odgovarajući način se primjenjuju i u slučaju kada društvo za osiguranje, koje
je sukladno članku 77. stavka 6. i 7. ovoga Zakona počelo obavljati poslove
osiguranja u državi članici, namjerava obavljanje poslova osiguranja proširiti
na poslove u vrstama osiguranja koje nisu navedene u obavijesti iz članka 77.
stavka 1. ovoga Zakona, odnosno ako se promijene druge okolnosti ili uvjeti o
kojima je nadzorno tijelo obavijestilo nadležno nadzorno tijelo putem
obavijesti iz članka 77. stavka 4. ovoga Zakona.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
nadzorno tijelo dužno je neodgodivo obavijestiti nadležno nadzorno tijelo
države članice ako društvo za osiguranje ne ispunjava propisanu razinu
adekvatnosti kapitala.

*Nadzor nad obavljanjem poslova osiguranja u državi članici*

Članak 79.

(1) Nadzorno tijelo obavlja nadzor nad
podružnicom društva za osiguranje u državi članici, odnosno nad neposrednim
obavljanjem poslova osiguranja u državi članici.

(2) Nadzorno tijelo može zatražiti nadležno
nadzorno tijelo države članice u kojoj društvo za osiguranje obavlja poslove
osiguranja da obavi pregled poslovanja podružnice društva za osiguranje u toj
državi članici, ako je to sukladno interesima učinkovitosti, jednostavnosti,
brzine, odnosno smanjenja troškova postupka. Pod jednakim uvjetima nadzorno
tijelo može obaviti pregled poslovanja koji provodi nadležno nadzorno tijelo
države članice.

(3) Ako društvo za osiguranje obavlja poslove
osiguranja u državi članici nakon izdavanja upozorenja nadležnoga nadzornog
tijela države članice o kršenju propisa te države članice, nadzorno tijelo
provest će mjere nadzora sukladno ovom Zakonu.

(4) Nadzorno tijelo dužno je neodgodivo
obavijestiti nadležno nadzorno tijelo države članice o mjerama koje provodi.

(5) Ako nadzorno tijelo društvu za osiguranje
oduzme dozvolu za obavljanje poslova osiguranja, mora o tome neodgodivo
obavijestiti nadležna nadzorna tijela država članica u kojima društvo za
osiguranje obavlja poslove osiguranja.

*Izvještavanje o poslovima osiguranja u državama članicama*

Članak 80.

(1) Društvo za osiguranje koje obavlja poslove
osiguranja u državi članici dužno je nadzorno tijelo izvještavati o poslovima
osiguranja u pojedinoj državi članici, i to odvojeno za poslove osiguranja koje
obavlja preko podružnice i poslove osiguranja koje neposredno obavlja.

(2) Izvješće iz stavka 1. ovoga članka mora
obuhvaćati podatke o visini premije, zahtjeva i provizija, bez odbitaka
reosiguranja.

(3) Nadzorno tijelo propisat će detaljniji sadržaj
izvješća, te način i rokove izvještavanja.

(4) Nadzorno tijelo će nadležnom nadzornom
tijelu države članice, na njegov zahtjev, dostaviti podatke navedene u izvješću
iz stavka 1. ovoga članka.

*Obavljanje poslova osiguranja u stranoj državi*

Članak 81.

(1) Društvu za osiguranje dopušteno je obavljati
poslove osiguranja u stranoj državi preko podružnice, poštujući pritom propise
te države.

(2) Za osnivanje podružnice u stranoj državi
društvo za osiguranje mora dobiti dozvolu nadzornog tijela.

(3) Nadzorno tijelo će odbiti zahtjev za
izdavanje dozvole za osnivanje podružnice u stranoj državi ako bi, uzimajući u
obzir propise države odnosno uzimajući u obzir praksu države u kojoj društvo za
osiguranje namjerava osnovati podružnicu glede primjene i izvršavanja tih
propisa, obavljanje nadzora sukladno ovom Zakonu moglo biti onemogućeno,
odnosno bitno otežano.

III.7. SLOBODNO
OBAVLJANJE POSLOVA OSIGURANJA DRUŠTAVA ZA OSIGURANJE DRŽAVA ČLANICA

*Društva za osiguranje država članica*

Članak 82.

(1) Društvo za osiguranje koje u državi članici
ima pravo obavljati poslove osiguranja u pojedinim vrstama osiguranja može
poslove osiguranja u tim vrstama osiguranja obavljati i na području Republike
Hrvatske neposredno ili preko podružnice.

(2) Na društvo za osiguranje iz stavka 1. ovoga
članka, odnosno njegovu podružnicu na području Republike Hrvatske primjenjuju
se odredbe članka 13., članka 89. do 91. i odredbe članka 258. ovoga Zakona.

*Početak obavljanja poslova osiguranja*

Članak 83.

(1) Društvo za osiguranje države članice može na
području Republike Hrvatske početi obavljati poslove osiguranja ako nadležno
nadzorno tijelo države članice obavijesti nadzorno tijelo o podacima iz članka
77. stavka 1., 2. i 3. ovoga Zakona i izjavi da društvo za osiguranje države članice
raspolaže potrebnim kapitalom.

(2) Podružnica društva za osiguranje države
članice može početi obavljati poslove osiguranja u Republici Hrvatskoj tri
mjeseca od dana kada nadzorno tijelo primi obavijest nadležnoga nadzornog
tijela države članice iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka u slučaju
kada postoje razlozi zaštite javnog interesa potrebno je odrediti dodatne
uvjete za obavljanje poslova osiguranja putem podružnice, a nadzorno tijelo
dužno je o tome obavijestiti nadležno nadzorno tijelo države članice u roku dva
mjeseca.

(4) U slučaju iz stavka 3. ovoga stavka,
podružnica društva za osiguranje države članice može početi s obavljanjem
poslova osiguranja odmah nakon primitka obavijesti nadzornog tijela.

(5) Društvo za osiguranje države članice, koji u
Republici Hrvatskoj namjerava obavljati poslove osiguranja neposredno, može
početi s radom na dan kad ga nadležno tijelo države članice obavijesti o tome
da je podatke iz stavka 1. ovoga članka proslijedilo nadzornom tijelu.

(6) Na promjenu vrsta osiguranja unutar kojih
podružnica države članice obavlja poslove osiguranja na odgovarajući način se
primjenjuju stavci 1. do 4. ovoga članka.

(7) Društvo za osiguranje države članice dužno
je prestati obavljati poslove osiguranja u Republici Hrvatskoj ako nastupi neka
od sljedećih okolnosti ako:

1. nadležno nadzorno tijelo države članice
zaključi da društvo za osiguranje države članice ne raspolaže s propisanim
kapitalom za daljnje obavljanje poslova osiguranja,

2. prestane vrijediti dozvola društva za
osiguranje za obavljanje poslova osiguranja,

3. podružnica društva za osiguranje države
članice ne ispunjava uvjete iz stavka 2. do 4. ovoga članka.

(8) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
društvo za osiguranje države članice može početi obavljati poslove obveznih
osiguranja u prometu samo ako nadzornom tijelu dostavi dokaz Hrvatskog ureda za
osiguranje da je njegov član i da ispunjava uvjete propisane Zakonom o obveznim
osiguranjima u prometu.

(9) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
društvo za osiguranje države članice može početi obavljati poslove obveznih
osiguranja u prometu samo ako prethodno obavijesti nadzorno tijelo o općim i
posebnim uvjetima osiguranja.

(10) Ako nadzorno tijelo utvrdi da uvjeti osiguranja
iz stavka 9. ovoga članka nisu sukladni propisima donijet će mjeru za društvo
za osiguranje države članice da ih izmijeni sukladno propisima.

(11) Ako društvo za osiguranje države članice ne
postupi u skladu s mjerom iz stavka 10. ovoga članka, u roku koji je tom mjerom
utvrđen, nadzorno tijelo dužno je obavijestiti nadležno nadzorno tijelo tog
društva za osiguranje.

(12) Nadzorno tijelo ovlašteno je zahtijevati
dostavu podataka na hrvatskom jeziku.

*Nadzor nad obavljanjem poslova osiguranja društava za
osiguranje države članice*

Članak 84.

(1) Nadzor nad društvom za osiguranje države
članice koje obavlja poslove osiguranja na području Republike Hrvatske provodi
nadležno nadzorno tijelo države članice.

(2) Nadležno nadzorno tijelo države članice može
na području Republike Hrvatske obaviti provjeru poslovanja društva za
osiguranje države članice.

(3) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka nadležno
nadzorno tijelo ima jednake nadležnosti kao nadzorno tijelo na temelju odredbi
članka 183. do 189. ovoga Zakona.

(4) Na zahtjev nadležnoga nadzornog tijela
države članice nadzorno tijelo dužno je obaviti nadzor poslovanja podružnice
društva za osiguranje države članice na području Republike Hrvatske.

(5) Iznimno od odredbi stavka 1. do 4. ovoga
članka, nadzorno tijelo nadležno je za obavljanje provjere poslovanja društva
za osiguranje države članice na području Republike Hrvatske sukladno odredbama
članka 183. do 189. ovoga Zakona radi nadzora nad poslovanjem sukladno
odredbama članka 82. stavka 2. ovoga Zakona.

*Mjere nadzora nad društvom za osiguranje države članice*

Članak 85.

(1) Nadzorno tijelo donijet će odluku o
otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti, ako društvo za osiguranje države
članice na području Republike Hrvatske krši odredbe članka 82. stavka 2. ovoga
Zakona.

(2) Ako društvo za osiguranje države članice u
roku određenom odlukom ne postupi sukladno odluci iz stavka 1. ovoga članka,
nadzorno tijelo će o tome obavijestiti nadležno nadzorno tijelo te države
članice.

(3) Ako su ispunjeni uvjeti iz članka 161.
stavka 2. ovoga Zakona, nadzorno tijelo može društvu za osiguranje zbog
nezakonitosti i nepravilnosti počinjenih na području Republike Hrvatske izreći
i dodatnu mjeru zabrane sklapanja novih ugovora o osiguranju.

(4) Prije izricanja mjere iz stavka 3. ovoga
članka nadzorno tijelo dužno je o tome obavijestiti nadležno nadzorno tijelo
države članice.

(5) Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka, nadzorno
tijelo može društvu za osiguranje države članice izreći privremenu zabranu
sklapanja novih ugovora o osiguranju a da prethodno nije obavijestilo nadležno
nadzorno tijelo države članice ako to, radi zaštite osiguranika, nije moguće
odgađati.

(6) Nadzorno tijelo dužno je o mjeri iz stavka
5. ovoga članka neodgodivo obavijestiti nadležno nadzorno tijelo države članice
i Europsku komisiju.

III.8. OBAVLJANJE
POSLOVA OSIGURANJA STRANIH DRUŠTAVA ZA OSIGURANJE

Članak 86.

(1) Strano društvo za osiguranje može na
području Republike Hrvatske poslove osiguranja obavljati samo preko podružnice.

(2) Podružnica stranog društva za osiguranje
mora ispunjavati sljedeće uvjete:

1. poslove podružnice moraju voditi dvije osobe,
koje su ovlaštene zastupati osnivače, a na koje se na odgovarajući način
primjenjuju odredbe članka 25. do 29. te članka 31. ovoga Zakona,

2. podružnica mora biti na odgovarajući način
kadrovski i tehnički osposobljena za obavljanje poslova osiguranja,

3. podružnica mora raspolagati deponiranim sredstvima
u vrijednosti jedne polovine iznosa temeljnog kapitala iz članka 19. ovoga
Zakona,

4. podružnica mora na području Republike
Hrvatske raspolagati odgovarajućom imovinom najmanje u visini polovine
jamstvenog kapitala, propisanog člankom 100. ovoga Zakona, te deponirati
novčani iznos kao jamstvo za plaćanje obveza iz ugovora o osiguranju
sklopljenih na području Republike Hrvatske, odnosno ugovora koji pokrivaju
rizike na području Republike Hrvatske, u visini četvrtine jamstvenog kapitala
podružnice (u daljnjem tekstu: jamstveni depozit). Višak vlastitih sredstava
podružnice iznad zahtijevanog minimalnog kapitala, ovisno o tome koji je viši,
mora biti položen na poslovni račun kod financijske institucije sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj.

(3) Na podružnicu stranog društva za osiguranje
na odgovarajući se način primjenjuju odredbe o upravljanju rizicima, čuvanju
povjerljivih podataka te poslovnim knjigama i izvješćima iz glave IV., VI. i
VII. ovoga Zakona te na temelju njih donesenih propisa.

(4) Na nadzor nad podružnicom osnovanom u
Republici Hrvatskoj na odgovarajući način se primjenjuju odredbe o nadzoru nad
društvima za osiguranje iz glave X. ovoga Zakona.

*Dozvola za osnivanje podružnice*

Članak 87.

(1) Strano društvo za osiguranje može na
području Republike Hrvatske osnovati podružnicu ako za to dobije dozvolu
nadzornog tijela.

(2) Zahtjevu za izdavanje dozvole za osnivanje
podružnice mora se priložiti:

1. akt o osnivanju podružnice,

2. izvod iz sudskog odnosno drugog odgovarajućeg
registra države sjedišta matičnog društva za osiguranje,

3. statut odnosno propise matičnog društva za
osiguranje,

4. revidirane financijske izvještaje matičnog
društva za osiguranje za posljednje tri godine,

5. ako iz izvoda iz točke 2. nisu vidljivi
podaci o vlasnicima matičnog društva za osiguranje, mora se priložiti
odgovarajuća isprava u kojoj se na vjerodostojan način navode vlasnici i
njihovi udjeli u upravljanju matičnim društvom za osiguranje,

6. izvod iz sudskog odnosno drugog odgovarajućeg
registra države sjedišta za pravne osobe koje imaju više od 10% udjela u
upravljanju matičnim društvom za osiguranje,

7. poslovni plan sa sadržajem određenim u članku
63. ovoga Zakona,

8. izjavu o tome da će podružnica, u sjedištu podružnice,
voditi i čuvati svu dokumentaciju koja se odnosi na poslovanje podružnice,

9. dokaze o adekvatnosti kapitala i jamstvenom
depozitu,

10. dokumentaciju na temelju koje se može
utvrditi je li podružnica u kadrovskom, tehničkom i organizacijskom smislu
sposobna pružati usluge na koje se odnosi zahtjev za izdavanje dozvole.

(3) Nadzorno tijelo u dozvoli za osnivanje
podružnice stranog društva za osiguranje odredit će način na koji će se
osigurati jamstveni depozit.

(4) Na odlučivanje o izdavanju dozvole za
osnivanje podružnice stranog društva za osiguranje na odgovarajući način se
primjenjuju odredbe članka 59. do 61. ovoga Zakona.

(5) Nadzorno tijelo odbit će zahtjev za
izdavanje dozvole za osnivanje podružnice stranog društva za osiguranje ako bi:

1. uzimajući u obzir propise države sjedišta
toga društva za osiguranje, odnosno uzimajući u obzir praksu te države u
primjeni i izvršavanju tih propisa, obavljanje nadzora sukladno ovom Zakonu
moglo biti onemogućeno odnosno bitno otežano, ili

2. uzimajući u obzir propise te države društvima
za osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj bilo onemogućeno obavljanje
poslova osiguranja u toj državi, odnosno bilo onemogućeno obavljanje poslova
osiguranja pod jednakim uvjetima kao društava za osiguranje te države.

(6) Iznimno, odredbe stavka 5. ovoga članka ne
odnose se na odlučivanje o izdavanju dozvole za osnivanje podružnice stranog
društva za osiguranje sa sjedištem u zemlji članici Svjetske trgovinske
organizacije (WTO).

Posebne odredbe za podružnicu društva za
osiguranje Švicarske Konfederacije

Članak 88.

(1) Posebne odredbe ovoga Zakona o društvima za
osiguranje Švicarske Konfederacije, odnosno njezine podružnice u Republici
Hrvatskoj primjenjuju se samo na neživotna osiguranja.

(2) Na podružnicu društva za osiguranje
Švicarske Konfederacije u Republici Hrvatskoj ne primjenjuju se odredbe:

– odredbe članka 61. stavka 1. točke 6. ovoga
Zakona kada se primjenjuje odredba članka 87. stavka 4. ovoga Zakona,

– odredbe članka 86. stavka 2. točke 3. i 4.
ovoga Zakona,

– odredbe članka 87. stavka 5. točke 2. ovoga
Zakona.

(3) Prije odluke o izdavanju dozvole za
osnivanje podružnice društva za osiguranje Švicarske Konfederacije nadzorno
tijelo dužno je obavijestiti nadležno nadzorno tijelo i zatražiti njegovo
mišljenje.

(4) Ako nadležno nadzorno tijelo ne odgovori u
roku od tri mjeseca od dana primitka obavijesti iz stavka 3. ovoga članka
smatra se da se ne protivi osnivanju podružnice.

(5) Prije odluke o oduzimanju dozvole za
osnivanje podružnice društva za osiguranje Švicarske Konfederacije nadzorno
tijelo dužno je o tome obavijestiti nadležno nadzorno tijelo i zatražiti
njegovo mišljenje.

(6) Ako nadzorno tijelo prije dobivanja
mišljenja iz stavka 5. ovoga članka podružnici društva za osiguranje Švicarske
Konfederacije zabrani sklapanje ugovora o osiguranju, dužno je o tome
neodgodivo obavijestiti nadležno nadzorno tijelo.

III.9. INFORMACIJE
UGOVARATELJU OSIGURANJA

*Informacije ugovaratelju osiguranja kod sklapanja ugovora o
osiguranju*

Članak 89.

(1) Društvo za osiguranje dužno je prije
sklapanja ugovora o osiguranju pisano obavijestiti ugovaratelja osiguranja o
sljedećim podacima:

1. tvrtki, pravno-organizacijskom obliku,
sjedištu i nazivu društva za osiguranje i podružnice koja sklapa ugovor,

2. općim uvjetima osiguranja, te pravu koje
vrijedi za ugovor o osiguranju,

3. vremenu trajanja ugovora o osiguranju,

4. pravilima i uvjetima za odstupanje od
ugovora,

5. visini premije osiguranja, načinu plaćanja
premije osiguranja, visini doprinosa, poreza i drugih troškova koji se
zaračunavaju pored premije osiguranja i ukupnom iznosu plaćanja,

6. roku na koji ugovor obvezuje ponuditelja,

7. pravu na opoziv odnosno odstupanje,

8. načinu rješavanja sporova osiguranika,

9. nadzornom tijelu koje je nadležno za nadzor
nad društvom za osiguranje.

(2) U slučaju životnog osiguranja obavijest iz
stavka 1. ovoga članka mora sadržavati i sljedeće podatke o:

1. osnovici i mjerilima za sudjelovanje u
dobiti,

2. tablicama otkupne vrijednosti,

3. pravima na kapitalizaciju ugovora o životnom
osiguranju i pravima iz takvog osiguranja,

4. poreznom sustavu koji se odnosi na navedenu
vrstu osiguranja.

(3) Kod ugovora o životnom osiguranju vezanih za
jedinice investicijskih fondova društvo za osiguranje dužno je prije sklapanja
ugovora o osiguranju, uz podatke iz stavka 1. i 2. ovoga članka, ugovaratelja
osiguranja pisano obavijestiti i o prospektu fonda, a naročito o strukturi
ulaganja.

*Informacije ugovaratelja osiguranja za vrijeme trajanja
ugovora o osiguranju*

Članak 90.

(1) Društvo za osiguranje dužno je za vrijeme
trajanja ugovora o osiguranju pisano obavijestiti ugovaratelja osiguranja o
slijedećim podacima:

1. promjeni tvrtke, pravno organizacijskom
obliku, sjedištu i nazivu društva za osiguranje i podružnice koje sklapa
ugovor,

2. promjenama podataka iz članka 89. stavka 1.,
točke 2. do 6. ovoga Zakona, odnosno podataka iz članka 89. stavka 2. ovoga
Zakona.

(2) Za vrijeme trajanja ugovora o životnom
osiguranju društvo za osiguranje dužno je jednom godišnje pisano obavijestiti
osiguranika o stanju sudjelovanja u dobiti.

*Sadržaj obavijesti*

Članak 91.

Tekst i sadržaj obavijesti iz članka 89. i 90.
ovoga Zakona mora biti napisan na pregledan i razumljiv način ugovaratelju
osiguranja odnosno osiguraniku, te sastavljen na hrvatskom jeziku.

GLAVA IV.

UPRAVLJANJE RIZICIMA

IV.1. OPĆE ODREDBE

*Upravljanje rizicima*

Članak 92.

(1) Društvo za osiguranje dužno je održavati
razinu kapitala adekvatnu opsegu i vrstama poslova osiguranja koje obavlja te s
obzirom na rizike kojima je izloženo (adekvatnost kapitala).

(2) Društvo za osiguranje dužno je poslovati na
način da rizici kojima je izloženo u pojedinačnim, odnosno svim vrstama poslova
osiguranja koje obavlja ne prijeđu vrijednosti ili granice propisane ovim
Zakonom te na temelju njega donesenim propisima.

(3) Društvo za osiguranje dužno je poslovati
tako da je sposobno pravodobno ispuniti dospjele obveze (načelo likvidnosti) te
na način da je trajno sposobno ispunjavati sve svoje obveze (načelo solventnosti).

IV.2. KAPITAL DRUŠTVA ZA
OSIGURANJE

*Kapital društva za osiguranje*

Članak 93.

Kapital društva za osiguranje se u svrhu
primjene pravila o upravljanju rizicima (u daljnjem tekstu: kapital) izračunava
na način određen sljedećim člancima ove glave.

*Izračun kapitala*

Članak 94.

Pri izračunu kapitala društva za osiguranje
uzimaju se u obzir stavke osnovnog kapitala iz članka 95. ovoga Zakona i stavke
dopunskog kapitala iz članka 96. ovoga Zakona, te stavke odbitka iz članka 97.
ovoga Zakona.

*Osnovni kapital*

Članak 95.

(1) Pri izračunu osnovnog kapitala društva za
osiguranje uzimaju se u obzir sljedeće stavke:

1. temeljni kapital dioničkog društva za
osiguranje uplaćen na temelju redovitih dionica, odnosno uplaćeni temeljni kapital
društva za uzajamno osiguranje i sredstva na računima članova društva za
uzajamno osiguranje,

2. pričuve kapitala koje se ne odnose na obveze
iz osiguranja,

3. prenesena dobit nakon odbitka dividendi koje
se isplaćuju.

(2) Pri izračunu osnovnog kapitala društva za
osiguranje kao stavke odbitka uzimaju se u obzir sljedeće stavke:

1. otkupljene vlastite dionice,

2. nematerijalna imovina,

3. preneseni gubitak i gubitak tekuće godine,

4. razlika nediskontiranih
i diskontiranih tehničkih pričuva za štete.

(3) Iznimno od odredbe stavka 2. točke 4. ovoga
članka, razlika nediskontiranih i diskontiranih
tehničkih pričuva ne predstavlja odbitnu stavku pri
izračunu osnovnog kapitala za vrste osiguranja iz članka 3. stavka 2. točke 1.
i 2. ovoga Zakona.

*Dopunski kapital*

Članak 96.

(1) Pri izračunu dopunskog kapitala društva za
osiguranje uzimaju se u obzir sljedeće stavke:

1. temeljni kapital uplaćen na temelju
kumulativnih povlaštenih dionica,

2. podređeni dužnički financijski instrumenti,

3. pričuve kapitala povezane s kumulativnim
povlaštenim dionicama,

4. druge stavke.

(2) Podređeni dužnički financijski instrumenti
su vrijednosni papiri i drugi financijski instrumenti na temelju kojih imatelj
u slučaju stečaja odnosno likvidacije izdavatelja ima pravo na isplatu nakon
isplate drugih vjerovnika.

(3) Druge stavke iz stavka 1. točke 4. ovoga
članka su:

1. vrijednost matematičke pričuve koja u
izračunu ne uzima u obzir trošak odnosno dio troška pribave osiguranja iz
premijskog izračuna umanjena za matematičke pričuve koja u izračunu uzima u
obzir trošak pribave osiguranja iz premijskog izračuna. Troškovi pribave
osiguranja u izračunu matematičke pričuve ne smiju prelaziti 3.5% od osigurane
svote. Negativne vrijednosti u izračunu matematiče pričuve se postavljaju na
nulu,

2. pričuve s naslova vrednovanja imovine koje
nisu izvanrednog karaktera.

*Stavke odbitka pri izračunu kapitala*

Članak 97.

(1) Pri izračunu kapitala društva za osiguranje
zbroj osnovnog i dopunskog kapitala umanjuje se za sljedeće stavke:

1. udjele u drugim društvima za osiguranje,
koncernu osiguravatelja, bankama, burzovno-posredničkim društvima, društvima za
upravljanje i drugim financijskim institucijama koji su sukladni članku 9.
stavku 1. ovoga Zakona, te ukoliko adekvatnost kapitala izračunavaju na temelju
sličnih propisa,

2. ulaganja u podređene dužničke instrumente i
druga ulaganja u osobe iz točke 1. ovoga stavka koja se radi poštivanja
adekvatnosti kapitala tih osoba, uzimaju u obzir pri izračunu njihova kapitala
i u kojima je udjel društva za osiguranje sukladan članku 9. stavku 1.ovoga
Zakona,

3. nelikvidna sredstva.

(2) Nelikvidna sredstva iz stavka 1. točke 3.
ovoga članka su dionice koje ne kotiraju na organiziranim tržištima te druga
sredstva koja nije moguće unovčiti u trenutku kada je to nužno radi
ispunjavanja dospjelih novčanih obveza.

IV.3. ADEKVATNOST
KAPITALA

*Granica solventnosti društva za osiguranje koje obavlja
poslove životnih osiguranja*

Članak 98.

(1) Kapital društva za osiguranje koje obavlja
poslove osiguranja u skupini životnih osiguranja mora biti najmanje jednak
granici solventnosti koja se izračunava na način određen stavkom 2., 4., 5., 6.
i 7. ovoga članka.

(2) Granica solventnosti društva za osiguranje
koje obavlja poslove osiguranja iz članka 3. stavka 3. točke 1. i 2. ovoga
Zakona izračunava se kao zbroj prvog i drugog rezultata.

1. Prvi rezultat izračunava se na sljedeći
način:

a) Bruto iznos matematičkih pričuva obračunatih
na zadnji dan prethodne poslovne godine množi se sa 0,04.

b) Umnožak iz točke 1.a) ovoga stavka množi se s
omjerom između:

– bruto iznosa matematičkih pričuva na zadnji
dan prethodne poslovne godine, umanjenog za udio matematičke pričuve koji
pokriva reosiguranje, i

– bruto iznosa matematičke pričuve obračunatih
na zadnji dan prethodne poslovne godine, a najmanje sa 0,85.

2. Drugi rezultat izračunava se samo za
osiguranja kod kojih rizični kapital nije negativan, i to na sljedeći način:

a) Iznos rizičnog kapitala na zadnji dan
prethodne godine, uključujući rizični kapital za osiguranja koja pokriva
reosiguranje množi se sa 0,003.

b) Umnožak iz točke 2.a) ovoga stavka množi se s
omjerom između:

– ukupnog iznosa rizičnog kapitala na zadnji dan
prethodne poslovne godine, umanjenog za iznos rizičnog kapitala pokrivenog
reosiguranjem, te

– ukupnog iznosa rizičnog kapitala na zadnji dan
prethodne poslovne godine, uključujući rizični kapital pokriven reosiguranjem,
a najmanje sa 0,5.

c) Iznimno od odredbe točke 2.a) ovoga stavka, ukupni
iznos rizičnog kapitala za osiguranja za slučaj smrti s određenim trajanjem
množi se sa 0.001 ako je osiguranje sklopljeno na najviše tri godine, odnosno
sa 0.0015 ako je osiguranje sklopljeno na više od tri i manje od pet godina.

(3) Rizični kapital iz stavka 2. točke 2. ovoga
članka razlika je između osigurane svote za slučaj smrti i obračunane
matematičke pričuve.

(4) Granica solventnosti društva za osiguranje
koje obavlja poslove osiguranja iz članka 3. stavka 3. točke 5. ovoga Zakona
izračunava se na sljedeći način:

1. ako društvo za osiguranje snosi rizik
ulaganja, 4% tehničke pričuve osiguranja množi se s umnoškom iz stavka 2. točke
1.b) ovoga članka,

2. ako društvo za osiguranje ne snosi rizik
ulaganja, ali su troškovi upravljanja određeni i nepromjenjivi za razdoblje
dulje od 5 godina, 1% tehničke pričuve osiguranja množi se s umnoškom iz stavka
2. točke 1.b) ovoga članka,

3. ako društvo za osiguranje ne snosi rizik
ulaganja, i troškovi upravljanja nisu određeni i nepromjenjivi, 25% neto administrativnih
troškova prethodne poslovne godine povezani s tim poslovima,

4. ako društvo za osiguranje snosi rizik smrti
osiguranika, 0,3% rizičnog kapitala množi se s umnoškom iz stavka 2. točke 2.b)
ovoga članka.

(5) Za tontine iz članka
3. stavka 4. točke 1. ovoga Zakona granica solventnosti jednaka je iznosu 0,01
vrijednosti kapitalizirane imovine.

(6) Za osiguranja s kapitalizacijom isplate iz
članka 3. stavka 4. točke 2. ovoga Zakona granica solventnosti jednaka je
rezultatu sukladno stavku 2. točke 1. ovoga članka.

(7) Za dopunska osiguranja propisana člankom 16.
stavkom 10. ovoga Zakona, granica solventnosti izračunava se sukladno odredbama
članka 99. ovoga Zakona.

*Granica solventnosti društva za osiguranje koje obavlja
poslove neživotnih osiguranja*

Članak 99.

(1) Kapital društva za osiguranje koje obavlja
poslove osiguranja u skupini neživotnih osiguranja i kapital društva za
osiguranje koje obavlja poslove reosiguranja mora biti najmanje jednak granici
solventnosti izračunatoj na osnovi odnosa premija odnosno šteta, i to onoj koja
je viša.

(2) Granica solventnosti na osnovi premija
izračunava se na sljedeći način:

1. Zbroj premija osiguranja u zadnjoj poslovnoj
godini do iznosa od 375.000.000,00 kuna množi se sa 0,18, a iznos koji prelazi
375.000.000,00 kuna množi se sa 0,16, pri čemu premija predstavlja iznos
izračunate ili iznos zarađene premije bez umanjenja za iznos predan u
reosiguranje, ovisno o tome koji je viši.

2. Zbroj umnožaka iz točke 1. ovoga stavka množi
se s omjerom za prethodne tri poslovne godine između:

– ukupnih bruto izdataka za štete (likvidirane
štete uvećane za promjenu pričuva za štete) umanjenih za iznos koji pokriva
reosiguranje, te

– ukupnih bruto izdataka za štete (likvidirane
štete uvećane za promjenu pričuva za štete).

Ako je dobiven rezultat manji od 0,5, množi se
sa 0,5.

3. Pri izračunu zbroja premija osiguranja u
prethodnoj poslovnoj godini premija odnosno doprinos koji se odnosi na vrste
osiguranja iz članka 3. stavka 2. točke 11., 12. i 13. uvećava se za 50%.

4. Pri izračunu zbroja premija osiguranja u
prethodnoj poslovnoj godini premija se uvećava i za primljenu premiju
reosiguranja.

5. Od zbroja premija oduzimaju se premije
osiguranja otpisane tijekom prethodne poslovne godine.

(3) Granica solventnosti na osnovi šteta
izračunava se na sljedeći način:

1. Prosječni godišnji iznos bruto izdataka za
štete za prethodne tri poslovne godine koje predstavljaju likvidirane štete
uvećane za promjenu pričuva za štete bez umanjenja za iznos predan u reosiguranje,
do iznosa od 262.500.000,00 kuna množi se sa 0,26, a iznos koji prelazi
262.500.000,00 kuna množi se sa 0,23.

2. Zbroj umnožaka iz točke 1. ovoga stavka množi
se s omjerom za prethodne tri poslovne godine između:

– ukupnih bruto izdataka za štete (likvidirane
štete uvećane za promjenu pričuva štete) umanjenih za iznos šteta koje pokriva
reosiguranje i suosiguranje,

– ukupnih bruto izdataka za štete (likvidirane
štete uvećane za promjenu pričuva štete).

3. Pri izračunu godišnjeg iznosa bruto izdataka
za štete, iznos izdataka za štete koji se odnosi na vrste osiguranje iz članka
3. stavka 2. točke 11., 12. i 13. uvećava se za 50%.

4. Pri izračunu godišnjeg iznosa bruto izdataka
za štete, iznos izdataka za štete uvećava se za izdatke za štete po osnovi reosiguranja
i suosiguranja.

(4) Pri izračunu godišnjeg iznosa bruto izdataka
za štete iz stavka 3. točke 1. ovoga članka uzima se aritmetička sredina
prethodne tri poslovne godine.

(5) Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka, u
slučaju da društvo za osiguranje isključivo, odnosno pretežno u portfelju ima
osiguranja koja pokrivaju rizike kredita, oluje, tuče ili mraza, pri izračunu
godišnjeg iznosa bruto izdataka za štete uzima se aritmetička sredina
prethodnih sedam poslovnih godina.

(6) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
granica solventnosti za zdravstvena osiguranja, za koja su tehničke osnove
osiguranja slične tehničkim osnovama za životna osiguranja, jednaka je trećini
granice solventnosti iz stavka 1. ovoga članka ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

a) premije osiguranja izračunavaju se aktuarskim metodama na temelju tablica bolesti,

b) u svezi s ovim osiguranjima oblikuje se
pričuva za povećanje dobi,

c) premije osiguranja sadrže doplatak u cilju oblikovanja
odgovarajućeg iznosa granice solventnosti,

d) društvo za osiguranje može otkazati ugovor o
osiguranju najkasnije prije isteka treće godine osiguranja,

e) ugovorom o osiguranju predviđena je mogućnost
povećanja ili smanjenja premije tijekom trajanja ugovora o osiguranju.

(7) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
granica solventnosti za prvu godinu poslovanja društva za osiguranje izračunava
se sukladno stavku 2. ovoga članka.

(8) U slučaju kada je izračunata granica
solventnosti za osiguranje tekuće godine manja od izračunate granice
solventnosti društva za osiguranje prethodne godine, granica solventnosti mora
biti najmanje jednaka granici solventnosti prethodne godine pomnoženoj s
omjerom između pričuva šteta na kraju tekuće godine umanjenih za udio
reosiguranja i pričuva šteta na kraju prethodne godine umanjenih za udio
reosiguranja, s tim da omjer ne smije biti veći od 1.

*Jamstveni kapital*

Članak 100.

(1) Jamstveni kapital predstavljaju stavke
osnovnog kapitala iz članka 95. ovoga Zakona i stavke dopunskog kapitala iz
članka 96. stavka 1. ovoga Zakona uz propisane uvjete nadzornog tijela o
izračunu jamstvenog kapitala.

(2) Jamstveni kapital ne smije biti manji od
jedne trećine granice solventnosti iz članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka
jamstveni kapital društva za osiguranje ne smije biti manji od:

– iznosa 15.000.000,00 kuna ako društvo obavlja
poslove osiguranja samo iz pojedine vrste neživotnih osiguranja,

– iznosa 22.500.000,00 kuna ako društvo obavlja
poslove osiguranja iz svih vrsta neživotnih osiguranja ili pojedine vrste
osiguranja iz članka 3. stavka 2. točke 10. do 15. ovoga Zakona,

– iznosa 22.500.000,00 kuna ako društvo obavlja
poslove životnih osiguranja,

– iznosa 22.500.000.00 kuna ako društvo obavlja
poslove reosiguranja.

*Propis o načinu izračuna jamstvenog kapitala i granice
solventnosti*

Članak 101.

Nadzorno tijelo podrobnije će propisati:

1. način i vrste pojedinih stavki koje se
uzimaju u obzir pri izračunu adekvatnosti kapitala,

2. obilježja podređenih dužničkih instrumenata
iz članka 96. stavka 2. ovoga Zakona i nelikvidnih sredstava iz članka 97.
stavka 2. ovoga Zakona,

3. obilježja sredstava na računima članova
društva za uzajamno osiguranje iz članka 41. stavka 2. ovoga Zakona,

4. pravila za izračun granice solventnosti iz
članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona,

5. pravila i minimalne standarde za izračun
tehničkih pričuva osiguranja,

6. vrste i obilježja imovine za pokriće tehničkih
pričuva osiguranja te pravila za disperziju i ograničenje ulaganja imovine za
pokriće tehničkih pričuva, njihovo vrednovanje i usklađenost,

7. metodologiju za izračun vlastitih udjela
društava za osiguranje u tablicama maksimalnog pokrića i metodologiju za
utvrđivanje najveće vjerojatne štete,

8. način izračuna pokazatelja likvidnosti i
najmanju vrijednost pokazatelja likvidnosti koju društvo za osiguranje mora
zadovoljiti,

9. sadržaj izvješća iz članka 103. ovoga Zakona
te rokove i način izvještavanja.

IV.4. UPRAVLJANJE
LIKVIDNOŠĆU

*Upravljanje likvidnošću*

Članak 102.

(1) Društvo za osiguranje dužno je izvorima i
ulaganjima upravljati na način da je u svakom trenutku u stanju ispuniti
dospjele obveze.

(2) Društvo za osiguranje dužno je radi osiguranja
od rizika likvidnosti donijeti i provoditi politiku redovitog upravljanja
likvidnošću koja obuhvaća:

1. planiranje očekivanoga poznatog i mogućeg
otjecanja te dostatnog pritjecanja novčanih sredstava,

2. redovito praćenje likvidnosti,

3. prihvaćanje odgovarajućih mjera za
sprječavanje, odnosno otklanjanje uzroka nelikvidnosti.

(3) Društvo za osiguranje mora dnevno
izračunavati iznose likvidnih sredstava.

*Izračunavanje i izvješćivanje*

Članak 103.

(1) Društvo za osiguranje dužno je redovito
izračunavati, odnosno utvrđivati:

1. iznos kapitala,

2. iznos jamstvenog kapitala,

3. granicu solventnosti,

4. visinu tehničke pričuve osiguranja,

5. vrijednost i vrste ulaganja koja nisu
financirana iz tehničke premije osiguranja,

6. vrijednost imovine za pokriće tehničkih
pričuva,

7. vrste, disperziju, usklađenost i lokalizaciju
ulaganja imovine za pokriće tehničkih pričuva, odnosno imovine za pokriće
matematičke pričuve,

8. statističke podatke osiguranja,

9. bilancu i izvještaj poslovnog rezultata.

(2) Granica solventnosti za svako tromjesečje
izračunava se primjenom članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona, pri čemu se u
iznosu premija osiguranja i iznosu bruto izdataka za štete u obzir uzima tekuća
godina, pri izračunu ukupnog iznosa izdataka za štete iz članka 99. stavka 3.
ovoga Zakona i kod prvog i drugog rezultata iz članka 98. ovoga Zakona stanje
na zadnji dan tromjesečja.

(3) Društvo za osiguranje dužno je nadzorno
tijelo izvještavati o podacima iz stavka 1. ovoga članka.

*Zabrana isplate dobiti*

Članak 104.

(1) Društvo za osiguranje ne smije isplatiti
dobit u obliku akontacije dobiti odnosno dividende, ni u obliku isplate iz
naslova sudjelovanja u dobiti uprave društva, nadzornog odbora, odnosno
zaposlenika, ako:

1. je kapital društva za osiguranje manji od
granice solventnosti iz članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona,

2. bi se kapital društva za osiguranje zbog
isplate dobiti smanjio ispod granice solventnosti iz članka 98., odnosno 99.
ovoga Zakona,

3. društvo za osiguranje ne ispunjava najmanji stupanj
likvidnosti iz članka 134. stavka 2. točke 10. ovoga Zakona,

4. društvo za osiguranje zbog isplate dobiti ne
bi više ispunjavalo najmanji stupanj likvidnosti iz članka 134. stavka 2. točke
10. ovoga Zakona,

5. je nadzorno tijelo društvu za osiguranje
odredilo otklanjanje nezakonitosti i nepravilnosti u svezi s krivim
iskazivanjem bilančnih stavki i poslovnog rezultata društva za osiguranje te
ako društvo za osiguranje nije postupilo sukladno mjeri nadzornog tijela o
otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti.

*Mjere uprave u svrhu osiguravanja granice solventnosti*

Članak 105.

(1) Ako kapital društva za osiguranje zbog
povećane granice solventnosti ili drugih razloga nije dostatan, uprava društva
za osiguranje dužna je neodgodivo prihvatiti mjere u svrhu osiguravanja
kapitala za koje je nadležna, odnosno dužna je izraditi prijedlog mjera za koja
su nadležna druga tijela društva za osiguranje.

(2) O mjerama odnosno prijedlozima mjera iz
stavka 1. ovoga članka uprava je dužna izvijestiti nadzorno tijelo u roku od 8
dana od njihova donošenja.

*Mjere nadzornog tijela*

Članak 106.

(1) U slučaju ugroženosti prava osiguranika,
nadzorno tijelo od društva za osiguranje može zahtijevati donošenje
financijskog plana s prijedlozima mjera za sljedeće tri poslovne godine, koji
mora sadržavati:

1. ocjenu troškova uprave, odnosno troškova
upravljanja te usporedbu s tekućim općim troškovima i provizijama,

2. detaljnu ocjenu prihoda i rashoda iz
neposrednih poslova osiguranja,

3. nacrt bilance,

4. ocjenu potrebnih financijskih sredstava za
postizanje ravnoteže kapitala i pokriće svih obveza društva za osiguranje,

5. politiku reosiguranja.

(2) Nadzorno tijelo može zahtijevati veći
kapital od propisanog ovim Zakonom, ako ocijeni da su zbog oslabljenoga
financijskog položaja društva za osiguranje ugrožena prava osiguranika. Visinu
kapitala određuje na temelju financijskog plana s prijedlogom mjera za sljedeće
tri poslovne godine.

(3) Nadzorno tijelo može zahtijevati smanjenje
vrijednosti imovine društva za osiguranje, koja se uključuje u izračun kapitala
društva za osiguranje, ako je došlo do promjena tržišne vrijednosti te imovine.

(4) Nadzorno tijelo može zahtijevati
prilagođavanje izračuna granice solventnosti društva za osiguranje za iznos
reosiguranja, ako se priroda ili kvaliteta ugovora o reosiguranju u odnosu na
prethodnu poslovnu godinu osjetno promijenila ili ako ugovori o reosiguranju ne
omogućuju uravnoteženi prijenos rizika.

(5) Nadzorno tijelo propisuje bolji način
zaštite prava osiguranika.

(6) Nadzorno tijelo ne smije izdati društvu za
osiguranje odobrenje iz članka 70. stavka 2. ovoga Zakona i izjavu iz članka
77. stavka 5. ovoga Zakona ako je zahtijevalo prijedlog mjera iz stavka 1.
ovoga članka.

IV.5. TEHNIČKE PRIČUVE
OSIGURANJA

*Tehničke pričuve osiguranja*

Članak 107.

(1) Društvo za osiguranje mora u vezi sa svim
poslovima osiguranja koje obavlja oblikovati odgovarajuće tehničke pričuve
osiguranja namijenjene pokriću budućih obveza iz osiguranja i eventualnih
gubitaka zbog rizika koji proizlaze iz poslova osiguranja koje obavlja.

(2) Društvo za osiguranje dužno je oblikovati
sljedeće vrste teh­ničke
pričuve osiguranja:

1. pričuve za prijenosne premije,

2. pričuve za bonuse i popuste,

3. pričuve šteta,

4. druge tehničke pričuve osiguranja.

(3) Društvo za osiguranje može oblikovati i
tehničke pričuve za kolebanje šteta.

(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka
društvo za osiguranje dužno je oblikovati tehničke pričuve za kolebanje šteta
ako obavlja poslove osiguranja iz članka 3. stavka 2. točke 14. ovoga Zakona.

(5) Matematičke pričuve osiguranja dužno je
oblikovati društvo za osiguranje koje obavlja životna osiguranja, odnosno
osiguranja osoba kod kojih se kumuliraju sredstva štednje ili sredstva za
pokriće rizika u kasnijim godinama osiguranja, kao što su osiguranja od nezgoda
ili zdravstvena osiguranja, s višegodišnjim trajanjem na koja se primjenjuju
tablice vjerojatnosti i izračuni kao i na životna osiguranja.

(6) Društvo za osiguranje koje obavlja
osiguranja kod kojih osiguranik preuzima na sebe investicijski rizik mora u
vezi s ovim osiguranjima oblikovati i posebne pričuve.

(7) Mjerila i način obračuna tehničke pričuve
propisanih ovim člankom propisuje nadzorno tijelo.

*Pričuve za prijenosne premije*

Članak 108.

Pričuva za prijenosne premije kod pojedinog
osiguranja oblikuje se u visini onog dijela obračunate premije koji se odnosi
na pokriće osiguranja za razdoblje osiguranja nakon obračunskog razdoblja za
koje se izračunava pričuva.

*Pričuve za bonuse i popuste*

Članak 109.

Pričuve za bonuse i popuste oblikuju se u visini
iznosa na čiju isplatu imaju pravo osiguranici s osnove prava na:

1. sudjelovanje u dobiti iz njihovih osiguranja,
odnosno drugih prava na temelju ugovora o osiguranju (bonusi), osim ako se za ta
osiguranja oblikuje matematička pričuva,

2. buduće djelomično sniženje premije (popusti),

3. povrat dijela premije za nepotrošeno vrijeme
osiguranja zbog prijevremenog prestanka osiguranja (storno).

*Pričuve šteta*

Članak 110.

(1) Pričuve šteta oblikuju se u visini
procijenjenih obveza koje je društvo za osiguranje dužno isplatiti na temelju
onih ugovora o osiguranju kod kojih je osigurani slučaj nastupio prije kraja
obračunskog razdoblja, uključujući sve troškove koji na temelju tih ugovora
terete društva za osiguranje.

(2) Pričuve šteta moraju, pored procijenjenih
obveza za nastale ali još neriješene štete, obuhvaćati i procijenjene obveze za
već nastale ali još neprijavljene štete.

*Matematičke pričuve*

Članak 111.

(1) Matematičke pričuve oblikuju se u visini
sadašnje vrijednosti procijenjenih budućih obveza društva za osiguranje na
temelju sklopljenih ugovora o osiguranju umanjenu za sadašnju procijenjenu
vrijednost budućih premija koje će biti uplaćene na temelju ovih osiguranja.

(2) Matematičke pričuve izračunavaju se
primjenom odgovarajućega aktuarskog vrednovanja koje
uzima u obzir sve buduće obveze društva za osiguranje na temelju pojedinog
ugovora o osiguranju, uključujući:

1. zajamčene isplate na koje osiguranik ima pravo,

2. bonuse na koje osiguranik ima pravo, bilo
samostalno bilo zajedno s drugim osiguranicima, bez obzira na to u kojem su
obliku izraženi,

3. druga prava koja osiguranik može imati na
temelju ugovora o osiguranju,

4. troškove, uključujući provizije.

(3) Pri izboru metode aktuarskog
vrednovanja društvo za osiguranje mora na odgovarajući način uzimati u obzir i
metode vrednovanja imovine koja služi za pokriće matematičke pričuve.

(4) Društvo za osiguranje mora izračunavati
matematičku pričuvu posebno za svaki ugovor o osiguranju. Primjena
odgovarajućih približnih vrijednosti odnosno poopćavanja dopuštena je samo ako
je vjerojatno da će njihova primjena dovesti do približno jednakog rezultata
kao pojedinačni izračun.

(5) Kada osiguranik ima na temelju ugovora o
osiguranju pravo na isplatu otkupne vrijednosti, matematička pričuva oblikovana
u vezi s tim ugovorom ne smije biti manja od otkupne vrijednosti.

(6) Društvo za osiguranje dužno je u aneksu uz godišnje
izvješće navesti osnovice i metode kojima se služi pri izračunu matematičkih
pričuva.

*Pričuve za kolebanje šteta*

Članak 112.

(1) Pričuve za kolebanje šteta namijenjene su
izravnanju neravnomjernog nastajanja štetnih događaja.

(2) Društvo za osiguranje može oblikovati
pričuve za kolebanje šteta u onim vrstama osiguranja za koje se na temelju
statističkih podataka mogu očekivati značajnija odstupanja godišnjeg iznosa
šteta.

(3) Pričuve za kolebanje šteta oblikuju se na
temelju odstupanja kvote šteta obračunskog razdoblja od prosječne kvote šteta u
promatranom razdoblju.

*Druge tehničke pričuve osiguranja*

Članak 113.

Druge tehničke pričuve osiguranja oblikuje
društvo za osiguranje s obzirom na predviđene buduće obveze i rizike od velikih
šteta koji proizlaze iz osiguranja od odgovornosti za nuklearne štete ili
odgovornosti proizvođača za farmaceutske proizvode, potresa, poplave te druge
obveze i rizike u vezi kojih ne oblikuje pojedine pričuve iz članka 107. stavka
2. točke 1. do 3. te stavka 3., 4. i 5. ovoga Zakona.

IV. 6. IMOVINA ZA
POKRIĆE

Opće odredbe

*Imovina za pokriće tehničke pričuve*

Članak 114.

(1) Imovina za pokriće tehničke pričuve je
imovina društva za osiguranje namijenjena pokriću budućih obveza iz osiguranja
koja sklapa društvo za osiguranje te eventualnih gubitaka zbog rizika koji
proizlaze iz poslova osiguranja koje obavlja društvo za osiguranje te s obzirom
na koje je društvo za osiguranje dužno oblikovati tehničke pričuve osiguranja.

(2) Društvo za osiguranje dužno je oblikovati imovinu
za pokriće tehničke pričuve sukladno odredbama ovog odjeljka.

(3) Kod izbora ulaganja imovine za pokriće
tehničke pričuve društvo za osiguranje dužno je uzimati u obzir vrstu poslova
osiguranja koje obavlja s time da je zajamčena sigurnost, isplativost i
tržišnost ulaganja te odgovarajuća raznovrsnost i disperzija ulaganja.

*Vrste dopuštenih ulaganja imovine za pokriće tehničke
pričuve*

Članak 115.

(1) Imovinu za pokriće tehničke pričuve osim
matematičke pričuve, može se ulagati u:

1. vrijednosne papire čiji je izdavatelj
Republika Hrvatska, Hrvatska narodna banka, Hrvatska banka za obnovu i razvoj,

2. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire
za koje je Republika Hrvatska izdala jamstvo,

3. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire
čiji je izdavatelj jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u
Republici Hrvatskoj,

4. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire
za koje je jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u Republici
Hrvatskoj izdala jamstvo,

5. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire
kojima se trguje na organiziranom tržištu vrijednosnih papira u Republici
Hrvatskoj,

6. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire
kojima se ne trguje na organiziranom tržištu vrijednosnih papira ako je njihov
izdavatelj pravna osoba sa sjedištem u Republici Hrvatskoj,

7. dionice kojima se trguje na organiziranom
tržištu vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj,

8. dionice kojima se ne trguje na organiziranom tržištu
vrijednosnih papira, ako je njihov izdavatelj pravna osoba sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj,

9. udjele trgovačkih društava sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj,

10. udjele i dionice investicijskih fondova koji
su registrirani u Republici Hrvatskoj,

11. zajmove osigurane založnim pravom na
nekretnini odnosno prijenosom prava vlasništva, ako je založno pravo upisano u
zemljišnoj knjizi u Republici Hrvatskoj ili državi članici, te ako vrijednost
zajma nije veća od 60% tržišne vrijednosti nekretnine procijenjene od
ovlaštenog sudskog procjenitelja. U slučaju da je na nekretnini već upisano
jedno ili više založnih prava, vrijednost zajma ne smije biti veća od 60%
tržišne vrijednosti nekretnine umanjene za vrijednost već upisanih založnih
prava,

12. zajmove bankama sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj,

13. zajmove osigurane garancijom banke sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj,

14. zajmove osigurane vrijednosnim papirima iz
točke 1. do 4. ovoga stavka,

15. nekretnine i druga stvarna prava na
nekretnini (pravo građenja, pravo služnosti):

– ako su upisane u zemljišnoj knjizi u Republici
Hrvatskoj,

– ako se od njih očekuje prinos ili se isti već
ostvaruje,

– ako je kupovna cijena bila određena procjenom
ovlaštenoga sudskog procjenitelja, te

– ako su oslobođene svih tereta,

16. depozite u banke sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj,

17. sredstva na poslovnom računu društva za
osiguranje.

(2) Imovina za pokriće tehničke pričuve, osim
matematičke pričuve, može se ulagati u:

– dugoročne obveznice i dugoročne dužničke vrijednosne
papire čiji je izdavatelj država članica ili država članica OECD-a,

– dugoročne obveznice ili druge dugoročne
vrijednosne papire čiji je izdavatelj inozemni nedržavni subjekt države članice
ili države članice OECD-a,

– dionice čiji je izdavatelj inozemno dioničko
društvo kojima se trguje na organiziranim tržištima kapitala država članica ili
država članica OECD-a,

– udjele investicijskih fondova koji se prodaju
u državi članici ili državi članici OECD-a.

(3) Društvo za osiguranje može imovinu za pokriće
tehničke pričuve uložiti i u druge oblike imovine uz suglasnost nadzornog
tijela.

*Ograničenja ulaganja imovine za pokriće tehničke pričuve*

Članak 116.

(1) Imovina za pokriće tehničke pričuve, osim
matematičke pričuve, može se ulagati u vrijednosne papire iz članka 115. stavka
1. točke 1. i 2. ovoga Zakona bez ograničenja.

(2) Ulaganja imovine za pokriće tehničke
pričuve, osim matematičke pričuve, ne smiju prelaziti sljedeća ograničenja:

1. ulaganja u vrijednosne papire iz članka 115. stavka
1. točke 3., 4. i 5. ovoga Zakona zajedno ne smiju prelaziti 35% ukupne imovine
za pokriće tehničke pričuve,

2. ulaganja u obveznice i druge dužničke
vrijednosne papire iz članka 115. stavka 1. točke 6. ovoga Zakona istog
izdavatelja ne smiju prelaziti 1%, a zajedno 5% ukupne imovine za pokriće
tehničke pričuve,

3. ulaganja u dionice iz članka 115. stavka 1.
točke 7. ovoga Zakona zajedno ne smiju prelaziti 25% ukupne imovine za pokriće
tehničke pričuve,

4. ulaganja u dionice iz članka 115. stavka 1. točke
8. ovoga Zakona i udjele iz članka 115. stavka 1. točke 9. ovoga Zakona istog
izdavatelja ne smiju prelaziti 1%, a zajedno 5% ukupne imovine za pokriće
tehničke pričuve,

5. ulaganja u udjele i dionice investicijskih
fondova iz članka 115. stavka 1. točke 10. ovoga Zakona zajedno ne smiju
prelaziti 40% ukupne imovine za pokriće tehničke pričuve,

6. ulaganja u zajmove iz članka 115. stavka 1.
točke 11. ovoga Zakona jednom zajmoprimcu ne smiju prelaziti 2%, a zajedno ne
smiju prelaziti 20% ukupne imovine za pokriće tehničke pričuve,

7. ulaganja u zajmove iz članka 115. stavka 1.
točke 13. i 14. ovoga Zakona jednom zajmoprimcu ne smiju prelaziti 2%, a
zajedno ne smiju prelaziti 20% ukupne imovine za pokriće tehničke pričuve,

8. ulaganja iz članka 115. stavka 1. točke 15.
ovoga Zakona, u jednu odnosno više nekretnina koje su međusobno povezane tako
da predstavljaju jednu cjelinu ne smiju prelaziti 10%, a zajedno ne smiju
prelaziti 30% ukupne imovine za pokriće tehničke pričuve,

9. ulaganja u zajmove i depozite iz članka 115.
stavka 1. točke 12. i 16. ovoga Zakona u istu banku ili više povezanih banaka
ne smiju prelaziti 10%, a zajedno ne smiju prelaziti 30% ukupne imovine za
pokriće tehničke pričuve,

10. ulaganja u sredstva iz članka 115. stavka 1.
točke 17. ovoga Zakona zajedno ne smiju prelaziti 3% ukupne imovine za pokriće
tehničke pričuve,

11. ulaganja iz članka 115. stavka 1. točke 5.
do 10. ovoga Zakona istog izdavatelja i iz članka 115. stavka 1. točke 11. do
14. ovoga Zakona jednom zajmoprimcu zajedno ne smiju prelaziti 5% ukupne
imovine za pokriće tehničke pričuve.

(3) Ulaganja iz članka 115. stavka 2. ovoga
Zakona zajedno ne smiju prelaziti 15% ukupne imovine za pokriće tehničke
pričuve osim matematičke pričuve.

*Usklađenost ulaganja*

Članak 117.

(1) Društvo za osiguranje dužno je ulaganja
imovine za pokriće zbog kojih je izloženo rizicima eventualnih gubitaka zbog
promjene kamatnih stopa, tečajeva stranih valuta, odnosno drugih tržišnih
rizika na odgovarajući način uskladiti sa svojim obvezama na temelju ugovora o
osiguranju čija je visina ovisna o jednakim promjenama.

(2) Društvo za osiguranje dužno je pri ulaganju
imovine za pokriće na odgovarajući način uzimati u obzir dospijeće obveza iz
ugovora o osiguranju.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
društvo za osiguranje može ulaganja imovine za pokriće uskladiti sa svojim
obvezama na temelju ugovora o osiguranju čija je visina ovisna o promjeni
tečajeva stranih valuta najmanje do 80%.

*Upotreba izvedenih financijskih instrumenata*

Članak 118.

(1) Kod ulaganja imovine za pokriće društvo za
osiguranje može upotrebljavati terminske ugovore, opcije i ostale izvedene
financijske instrumente ukoliko oni omogućuju smanjenje rizika iz članka 117.
stavka 1. ovoga Zakona ili ukoliko omogućuju učinkovitije upravljanje portfeljom osiguranja.

(2) Nadzorno tijelo propisuje podrobnija pravila
za upotrebu izvedenih financijskih instrumenata.

(3) Društvo za osiguranje dužno je o upotrebi
izvedenih financijskih instrumenata obavještavati nadzorno tijelo.

*Imovina za pokriće matematičke pričuve*

Članak 119.

(1) Imovina za pokriće matematičke pričuve
namijenjena je pokriću obveza društva za osiguranje iz onih vrsta osiguranja za
koje je potrebno oblikovati matematičke pričuve.

(2) Imovina za pokriće matematičke pričuve smije
se upotrijebiti samo za isplatu potraživanja iz osiguranja u vezi s kojima je
oblikovana imovina za pokriće matematičke pričuve.

*Traženo pokriće matematičke pričuve*

Članak 120.

(1) Traženo pokriće obuhvaća matematičke
pričuve. Kod zdravstvenih i životnih osiguranja, uključujući životna osiguranja
kod kojih osiguranik na sebe preuzima investicijski rizik, traženo pokriće
obuhvaća pored matematičkih pričuva i pričuve za prijenosne premije, pričuve
šteta te pričuve za bonuse i popuste.

(2) Traženo pokriće izračunava se odvojeno za
svaku vrstu osiguranja iz članka 121. stavka 1. ovoga Zakona.

*Obveza oblikovanja imovine za pokriće matematičke pričuve*

Članak 121.

(1) Društvo za osiguranje koje provodi
osiguranja u vrstama osiguranja za koje je nužno oblikovati matematičke pričuve
dužno je oblikovati imovinu za pokriće matematičke pričuve i imovinom za
pokriće matematičke pričuve upravljati odvojeno od druge imovine.

(2) Vrijednost imovine za pokriće matematičke
pričuve mora u svakom trenutku biti najmanje jednaka visini traženog pokrića.

(3) Društvo za osiguranje mora održavati
vrijednost imovine za pokriće matematičke pričuve tako da je u svakom trenutku
najmanje jednaka visini traženog pokrića. Društvo za osiguranje mora krajem
svakog tromjesečja za račun imovine za pokriće matematičke pričuve steći
dodatnu imovinu ako je to nužno radi usklađivanja vrijednosti imovine za
pokriće matematičke pričuve s visinom traženog pokrića.

*Vrste dopuštenih ulaganja imovine za pokriće matematičke
pričuve*

Članak 122.

(1) Imovina za pokriće matematičke pričuve može
se ulagati u:

1. vrijednosne papire čiji je izdavatelj
Republika Hrvatska, Hrvatska narodna banka, Hrvatska banka za obnovu i razvoj,

2. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire
za koje je Republika Hrvatska izdala jamstvo,

3. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire
čiji je izdavatelj jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u
Republici Hrvatskoj,

4. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire
za koje je jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u Republici
Hrvatskoj izdala jamstvo,

5. obveznice i druge dužničke vrijednosne papire
kojima se trguje na organiziranom tržištu vrijednosnih papira u Republici
Hrvatskoj,

6. dionice kojima se trguje na organiziranom
tržištu vrijednosnih papira u Republici Hrvatskoj,

7. udjele i dionice investicijskih fondova koji
su registrirani u Republici Hrvatskoj,

8. predujmove i zajmove u iznosu otkupne
vrijednosti osiguranja na temelju ugovora o životnom osiguranju,

9. zajmove bankama sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj,

10. zajmove osigurane garancijom banke sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj,

11. zajmove osigurane vrijednosnim papirima iz
točke 1. do 4. ovoga stavka,

12. nekretnine i druga stvarna prava na
nekretnini (pravo građenja, pravo služnosti):

– ako su upisane u zemljišnoj knjizi u Republici
Hrvatskoj i

– ako se od njih očekuje prinos ili se isti već
ostvaruje i

– ako je kupovna cijena bila određena procjenom
ovlaštenoga sudskog procjenitelja, te

– ako su oslobođene svih tereta,

13. depozite u banke sa sjedištem u Republici
Hrvatskoj,

14. sredstva na poslovnom računu društva za
osiguranje.

(2) Imovina za pokriće matematičke pričuve može
se ulagati u:

– dugoročne obveznice i dugoročne dužničke
vrijednosne papire čiji je izdavatelj država članica ili država članica OECD-a,

– dugoročne obveznice ili druge dugoročne
vrijednosne papire čiji je izdavatelj inozemni nedržavni subjekt države članice
ili države članice OECD-a,

– dionice čiji je izdavatelj inozemno dioničko
društvo kojima se trguje na organiziranim tržištima kapitala država članica ili
država članica OECD-a,

– udjele investicijskih fondova koji se prodaju
u državi članici ili državi članici OECD-a.

(3) Društvo za osiguranje može imovinu za
pokriće matematičke pričuve uložiti i u druge oblike imovine uz suglasnost
nadzornog tijela.

*Ograničenja ulaganja imovine za pokriće matematičke pričuve*

Članak 123.

(1) Imovina za pokriće matematičke pričuve može
se ulagati u vrijednosne papire iz članka 122. stavka 1. točke 1. i 2. ovoga
Zakona bez ograničenja.

(2) Ulaganja imovine za pokriće matematičke
pričuve ne smiju prelaziti sljedeća ograničenja:

1. ulaganja u vrijednosne papire iz članka 122.
stavka 1. točke 1. i 2. ovoga Zakona moraju iznositi najmanje 50% ukupne
imovine za pokriće matematičke pričuve,

2. ulaganja u vrijednosne papire iz članka 122.
stavka 1. točke 3., 4. i 5. ovoga Zakona zajedno ne smiju prelaziti 35% ukupne
imovine za pokriće matematičke pričuve,

3. ulaganja u dionice iz članka 122. stavka 1.
točke 6. ovoga Zakona zajedno ne smiju prelaziti 25% ukupne imovine za pokriće
matematičke pričuve,

4. ulaganja u udjele i dionice investicijskih
fondova iz članka 122. stavka 1. točke 7. ovoga Zakona zajedno ne smiju
prelaziti 40% ukupne imovine za pokriće matematičke pričuve,

5. ulaganja u predujmove i zajmove iz članka
122. stavka 1. točke 8. ovoga Zakona zajedno ne smiju prelaziti 30% ukupne
imovine za pokriće matematičke pričuve,

6. ulaganja u zajmove i depozite iz članka 122.
stavka 1. točke 9. i 13. ovoga Zakona u istu banku ili više povezanih banaka ne
smiju prelaziti 10%, a zajedno ne smiju prelaziti 30% ukupne imovine za pokriće
matematičke pričuve,

7. ulaganja u zajmove iz članka 122. stavka 1.
točke 10. i 11. ovoga Zakona jednom zajmoprimcu ne smiju prelaziti 2%, a
zajedno ne smiju prelaziti 20% ukupne imovine za pokriće matematičke pričuve,

8. ulaganja iz članka 122. stavka 1. točke 12. ovoga
Zakona, u jednu odnosno više nekretnina koje su međusobno povezane tako da čine
jednu cjelinu ne smiju prelaziti 10%, a zajedno ne smiju prelaziti 30% ukupne
imovine za pokriće matematičke pričuve,

9. ulaganja u sredstva iz članka 122. stavka 1.
točke 14. ovoga Zakona zajedno ne smiju prelaziti 3% ukupne imovine za pokriće
matematičke pričuve.

(3) Ulaganja iz članka 122. stavka 2. ovoga
Zakona zajedno ne smiju prelaziti 15% ukupne imovine za pokriće matematičke
pričuve.

*Posebne odredbe za osiguranja kod kojih osiguranik na sebe
preuzima investicijski rizik*

Članak 124.

(1) Društvo za osiguranje imovinu za pokriće
matematičke pričuve ne smije ulagati u uzajamne, odnosno investicijske fondove
s čijim društvima za upravljanje čini povezanu osobu.

(2) Kada su prava osiguranika na temelju ugovora
o osiguranju neposredno povezana s vrijednošću jedinice imovine uzajamnog
odnosno investicijskog fonda, ulaganja imovine za pokriće matematičke pričuve
koje oblikuje društvo za osiguranje u vezi s tim osiguranjima moraju u najvećoj
mogućoj mjeri obuhvaćati ulaganja u vrijednosne papire koji predstavljaju
jedinice imovine tog uzajamnog, odnosno investicijskog fonda.

(3) Kada su prava osiguranika na temelju ugovora
o osiguranju neposredno povezana s promjenom indeksa vrijednosnih papira
odnosno druge referentne vrijednosti, ulaganja imovine za pokriće matematičke
pričuve koje društvo za osiguranje oblikuje u vezi s ovim osiguranjima moraju u
najvećoj mogućoj mjeri obuhvaćati ulaganja u odgovarajuće vrijednosne papire koji
prema svojim obilježjima i tržišnosti odgovaraju onima koji čine osnovicu za
određivanje indeksa odnosno druge referentne vrijednosti.

(4) Nadzorno tijelo detaljnije propisuje vrste i
ograničenja ulaganja imovine za pokriće matematičke pričuve za osiguranje iz
skupine životnih osiguranja kod kojih osiguranik preuzima investicijski rizik i
gdje su prava, koja na temelju ugovora o osiguranju preuzima osiguranik,
neposredno vezana za vrijednost jedinice imovine za pokriće matematičke
pričuve.

*Odvajanje imovine za pokriće matematičke pričuve od imovine
društva za osiguranje*

Članak 125.

(1) Društvo za osiguranje dužno je imovinu za
pokriće matematičke pričuve odvojiti od svoje imovine na način koji je, s
obzirom na vrstu te imovine, određen u sljedećim člancima ovoga Zakona.

(2) Ovrha nad imovinom za pokriće matematičke
pričuve iz stavka 1. ovoga članka dopuštena je samo radi omogućavanja, odnosno
plaćanja potraživanja osiguranika iz ugovora o osiguranju u vezi s kojim je
oblikovana imovina za pokriće matematičke pričuve.

(3) U slučaju životnih osiguranja, te u slučaju
zdravstvenih osiguranja i osiguranja od nezgode za koja se primjenjuju slične
tablice vjerojatnosti i izračuni kao za životna osiguranja, ovrha nad imovinom za
pokriće matematičke pričuve ograničena je na onaj dio imovine za pokriće
matematičke pričuve:

1. čija je vrijednost u jednakom omjeru s
traženim pokrićem u vezi s osiguranjem iz kojeg proizlazi potraživanje kao
omjer sveukupne vrijednosti imovine za pokriće matematičke pričuve i traženog
pokrića za sva osiguranja koje je sklopilo društvo za osiguranje u vezi s kojom
je oblikovana imovina za pokriće matematičke pričuve i

2. čija vrijednost nije veća od traženog pokrića
u vezi s osiguranjem iz kojeg proizlazi potraživanje.

*Račun imovine za pokriće matematičke pričuve*

Članak 126.

Društvo za osiguranje dužno je kod banke
ovlaštene za obavljanje platnog prometa otvoriti račun preko kojeg će primati
uplate i obavljati isplate iz poslova u svezi s imovinom za pokriće za životna
osiguranja.

*Odvajanje ulaganja u vrijednosne papire*

Članak 127.

(1) Društvo za osiguranje koje vodi vrijednosne
papire na skrbničkom računu u banci skrbniku ima najmanje sljedeća prava:

– neposredan uvid u stanje vrijednosnih papira
na skrbničkom računu,

– neposredno ispunjavanje obveza prijenosa
vrijednosnih papira nastalih na temelju poslova koje je vezano za imovinu za
pokriće matematičke pričuve zaključilo od njega ovlašteno brokersko društvo
koje na temelju ugovora o izdvojenim poslovima obavlja poslove upravljanja
ulaganjima u vrijednosne papire.

(2) Društvo za osiguranje mora u vezi s
vrijednosnim papirima kojima se ne trguje na organiziranom tržištu vrijednosnih
papira, a koji su izdani u materijalnom obliku ovlastiti banku, koja ima
dozvolu za obavljanje poslova skrbnika, za poslove u vezi s čuvanjem tih
vrijednosnih papira.

(3) Na čuvanje iz stavka 2. ovoga članka na
odgovarajući način se primjenjuju odredbe stavka 1. ovoga članka.

(4) Depozitarna agencija odnosno banka skrbnik
iz stavka 1. i 2. ovoga članka dužna je nadzornom tijelu, na njegov zahtjev,
dostaviti podatke o stanju vrijednosnih papira koje čuva za račun društva za
osiguranje koji se odnose na imovinu za pokriće matematičke pričuve.

*Ulaganja u depozite kod banaka odnosno u zajmove*

Članak 128.

(1) Društvo za osiguranje dužno je u svezi s
ulaganjem imovine za pokriće matematičke pričuve u depozite kod banke, odnosno
u zajmove sklopiti ugovor s bankom odnosno zajmoprimcem iz kojeg mora biti
vidljivo da se navedeni ugovor odnosi na imovinu za pokriće matematičke
pričuve.

(2) Kada je zajam iz stavka 1. ovoga članka
osiguran garancijom banke odnosno vrijednosnim papirima, odnosno na neki drugi
način, društvo za osiguranje dužno je osigurati uknjižbu predmeta osiguranja u
korist imovine za pokriće matematičke pričuve.

IV. 7. DRUGE MJERE
UPRAVLJANJA RIZICIMA

*Obveza reosiguranja*

Članak 129.

Društvo za osiguranje mora reosiguranjem pokriti
samo onaj dio preuzetih osiguranih rizika koji prema tablicama maksimalnog
pokrića prelaze udjele u kompenzaciji rizika.

*Program planiranog reosiguranja*

Članak 130.

(1) Društvo za osiguranje mora za svaku poslovnu
godinu prihvatiti program planiranog reosiguranja.

(2) Program planiranog reosiguranja mora
obuhvaćati:

1. izračunate vlastite udjele prema pojedinim
vrstama osiguranja,

2. tablicu maksimalnog pokrića sastavljenu na
temelju izračuna iz točke 1. ovoga stavka,

3. postupke, osnovice i mjerila za utvrđivanje
najveće vjerojatne štete za pojedine preuzete osigurane rizike.

(3) Pri izračunu iz stavka 2. točke 1. ovoga
članka društvo za osiguranje uzima u obzir prije svega:

1. visinu jamstvenog kapitala,

2. cjelokupni opseg poslova,

3. visinu premije osiguranja u skupinama i
vrstama osiguranja,

4. udjele osiguranja prema pojedinim vrstama
osiguranja u osnovicama iz točke 2. i 3. ovoga stavka,

5. ispravke zbog odstupanja u pojedinim vrstama
osiguranja.

*Suosiguranje*

Članak 131.

(1) Društvo za osiguranje zajedno s jednim ili
više društava za osiguranje može suosiguravati rizike
iz vrsta osiguranja za koje je steklo dozvolu za obavljanje poslova osiguranja.

(2) Društvo za osiguranje ne smije u suosiguranje preuzeti rizike u opsegu koji prelazi njegove
vlastite udjele prema pojedinim vrstama osiguranja sukladno tablicama
maksimalnog pokrića iz članka 130. stavka 2. točke 2. ovoga Zakona.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
društvo za osiguranje može suosiguravati rizike u
državama članicama Europske unije prema pravilima članka 132. ovoga Zakona.

*Suosiguranje* *u okviru Europske unije*

Članak 132.

(1) Suosiguranje u
okviru Europske unije jest osiguranje koje ispunjava sljedeće uvjete:

1. dva ili više društava za osiguranje pokriva
rizik u okviru jednoga jedinog ugovora uz plaćanje ukupne premije za isto
razdoblje (suosiguravatelj), svaki za svoj dio, pri
čemu je jedan od osiguravatelja vodeći osiguravatelj,

2. osiguranje sadrži opasnost koja se nalazi
unutar Europske unije,

3. vodeći osiguravatelj jest osiguravatelj koji
ima sjedište na području države članice Europske unije te je stekao odobrenje
za obavljanje poslova osiguranja u skupini osiguranja na koju se odnosi pokriće
opasnosti,

4. barem jedan od osiguravatelja upisan je u
ugovoru preko sjedišta društva za osiguranje ili podružnice osnovane u državi
članici Europske unije koja nije država vodećeg osiguravatelja,

5. vodeći osiguravatelj u cijelosti preuzima
vodeću ulogu u postupku suosiguranja i određuje
uvjete osiguranja, uključujući i premiju te izdaje policu.

(2) Suosiguranje u
okviru Europske unije dopušteno je u slučaju ugovora osiguranja koji sadrže
osiguranje imovine, osim osiguranja iz skupina navedenih u članku 3. stavku 2.
točki 1., 2., 17. i 18. ovoga Zakona.

(3) Svaki osiguravatelj, koji pokriva rizike u
smislu odredaba stavka 1. ovoga članka, oblikuje tehničke pričuve osiguranja
sukladno propisima države u kojoj je osnovan, a ako takvi propisi ne postoje,
sukladno uobičajenoj praksi te države.

(4) Iznimno od odredaba stavka 3. ovoga članka,
pričuve za štete moraju biti najmanje jednake onima koje utvrdi vodeći osiguravatelj,
sukladno propisima države članice u kojoj je osnovan.

(5) Svaki osiguravatelj, koji sadrži opasnost u
smislu odredaba stavka 1. ovoga članka i ima sjedište u Republici Hrvatskoj,
oblikuje ulaganja koja sadrže obveze iz stavka 3. ovoga članka sukladno ovom
Zakonu i na temelju njega donesenim propisima.

*Statistički standardi osiguranja*

Članak 133.

(1) Društvo za osiguranje dužno je voditi
statističke podatke o poslovima osiguranja, rizicima koje pokrivaju osiguranja,
osiguranim slučajevima i štetama.

(2) Društvo za osiguranje dužno je podatke iz
stavka 1. ovoga članka obrađivati primjenom statističkih standarda za
osiguranje.

(3) Statističke standarde osiguranja propisuje
nadzorno tijelo.

GLAVA V.

SURADNJA NADZORNIH
TIJELA

*Obrada podataka i pružanje informacija*

Članak 134.

(1) Nadzorno tijelo nadležno je za prikupljanje
i obradu podataka o činjenicama i okolnostima koje su bitne za obavljanje
njenih poslova i nadležnosti određenih ovim Zakonom.

(2) Podacima iz stavka 1. ovoga članka značajnim
za obavljanje poslova i nadležnosti nadzornog tijela određenih ovim Zakonom
smatraju se osobito podaci o:

1. dozvolama za obavljanje poslova osiguranja i
o drugim dozvolama koje izdaje nadzorno tijelo na temelju ovoga Zakona,

2. članovima uprave i nadzornih odbora društava
za osiguranje, njihovoj organizaciji i djelovanju unutarnje revizije,

3. podružnicama odnosno neposrednom obavljanju
poslova osiguranja u državama članicama od strane društava za osiguranje sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj,

4. podružnicama odnosno neposrednom obavljanju
poslova osiguranja društava za osiguranje država članica na području Republike
Hrvatske,

5. podružnicama u stranim državama društava za
osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj,

6. podružnicama stranih društava za osiguranje u
Republici Hrvatskoj,

7. poštivanju odredaba o upravljanju rizicima iz
glave IV. ovoga Zakona te na temelju njih donesenih propisa,

8. izvješćima iz članka 103. ovoga Zakona,

9. imateljima kvalificiranih udjela iz članka
21. ovoga Zakona,

10. revidiranim financijskim izvještajima iz
članka 151. ovoga Zakona,

11. izvršenim mjerama nadzora iz članka 159.
ovoga Zakona,

12. informacijama koje nadzorno tijelo prikupi u
okviru razmjene informacija od nadležnih nadzornih tijela.

(3) Podatke iz stavka 2. ovoga članka nadzorno
tijelo smije dostaviti:

1. nadležnim nadzornim tijelima država članica,
ako su im oni potrebni radi obavljanja nadzora nad poslovanjem društava za
osiguranje te ako za ta tijela vrijedi obveza čuvanja povjerljivih podataka u
opsegu određenom člankom 138. stavkom 4. ovoga Zakona,

2. nadzornim tijelima stranih država prema
sklopljenim sporazumima, ako su im oni potrebni radi obavljanja nadzora nad
poslovanjem društava za osiguranje te ako za ta tijela vrijedi obveza čuvanja
povjerljivih podataka u opsegu određenom člankom 138. stavkom 4. ovoga Zakona,

3. sudu ako su mu podaci potrebni u stečajnom
postupku nad društvom za osiguranje,

4. Ministarstvu financija Republike Hrvatske za
potrebe pripreme propisa, vođenje statistike ili vođenje strategije na području
financijskog i poreznog sustava.

(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka,
podatke iz stavka 2. točka 12. ovoga članka nadzorno tijelo smije dostavljati
drugim tijelima jedino uz izričito odobrenje nadzornog tijela koje mu je
dostavilo te podatke.

(5) Nadzorno tijelo dužno je obavještavati
Europsku komisiju i nadležna nadzorna tijela država članica o imenima osoba,
odnosno nazivima tijela kojima je dopušteno dostavljati podatke iz stavka 2.
ovoga članka.

*Obavještavanje Europske komisije o odbijanju zahtjeva za
dostavljanje obavijesti*

Članak 135.

Nadzorno tijelo dužno je obavijestiti Europsku
komisiju o odbijanju zahtjeva za dostavljanjem obavijesti iz članka 77. stavka
9. ovoga Zakona.

*Obavještavanje Europske komisije o odnosima sa stranim
državama*

Članak 136.

(1) Nadzorno tijelo dužno je Europsku komisiju
obavijestiti o:

1. izdavanju svake dozvole društvu za osiguranje
čije je posredno ili neposredno nadređeno društvo pravna osoba sa sjedištem u
stranoj državi,

2. izdavanju svake dozvole za stjecanje
kvalificiranog udjela na temelju kojeg strana osoba postaje nadređeno društvo
društva za osiguranje,

3. svim značajnijim poteškoćama koje društva za
osiguranje imaju pri obavljanju poslova osiguranja u stranim državama.

(2) Nadzorno tijelo dužno je na zahtjev Europske
komisije obustaviti postupke odlučivanja o zahtjevima osoba iz pojedine strane
države za najviše tri mjeseca, na temelju odluke o zahtjevima za izdavanje:

1. dozvole društvu za osiguranje kojeg je
posredno ili neposredno vlasnik pravna osoba sa sjedištem u stranoj državi na
koju se odnosi odluka Europske komisije,

2. dozvole za stjecanje kvalificiranog udjela na
temelju kojeg strana osoba sa sjedištem u stranoj državi, na koju se odnosi
odluka Europske komisije, postaje vladajuće društvo nad društvom za osiguranje.

(3) U razdoblju dok traje prekid postupka na
temelju stavka 2. ovoga članka rokovi određeni za odlučivanje ne teku.

(4) Nadzorno tijelo dužno je na zahtjev
Europskog vijeća produžiti rok iz stavka 2. ovoga članka za razdoblje koje je
odredilo Europsko vijeće.

(5) Iznimno, odredbe stavka 2. i 4. ovoga članka
ne primjenjuju se na:

1. osnivanje društva za osiguranje kao ovisnog
društva koje u trenutku prihvaćanja odluke iz stavka 2. i 4. ovoga članka ima
pravo obavljanja poslova osiguranja u državi članici, odnosno od tog društva za
osiguranje ovisnog društva,

2. stjecanje kvalificiranog udjela čiji budući imatelj
je društvo za osiguranje koje u trenutku prihvaćanja odluke iz stavka 2. i 4.
ovoga članka ima pravo obavljati poslove osiguranja u državi članici, odnosno
od tog društva za osiguranje ovisno društvo.

(6) Nadzorno tijelo dužno je Europsku komisiju na
njezin zahtjev obavijestiti o svakom zahtjevu za izdavanje dozvole iz stavka 1.
ovoga članka, odnosno o svakom zahtjevu za stjecanje kvalificiranog udjela na
temelju kojeg bi strani imatelj postao vladajuće društvo nad društvom za
osiguranje, ako Europska komisija te podatke zahtijeva radi utvrđivanja
činjenica bitnih za prihvaćanje odluke na temelju stavka 2., odnosno 4. ovoga
članka.

GLAVA VI.

POSLOVNA TAJNA

*Povjerljivi podaci*

Članak 137.

Društvo za osiguranje dužno je kao povjerljive
čuvati sve podatke, informacije, činjenice i okolnosti za koje je saznalo u
poslovanju s pojedinim društvom za osiguranje, odnosno osiguranikom, odnosno s
drugim imateljem prava iz osiguranja.

*Obveza čuvanja povjerljivih podataka*

Članak 138.

(1) Članovi tijela društva za osiguranje,
dioničari društva za osiguranje, radnici društva za osiguranje, odnosno druge
osobe kojima su vezano za njihov rad u društvu za osiguranje ili uz pružanje
usluga za društvo za osiguranje na bilo koji način dostupni podaci iz članka
137. ovoga Zakona ne smiju te podatke priopćavati trećim osobama, iskoristiti
ih protiv interesa društva za osiguranje i njegovih klijenata ili omogućiti da
ih koriste treće osobe.

(2) Obveza čuvanja osobnih podataka prestaje u
sljedećim slučajevima:

1. ako stranka izričito pisanim putem pristane
da se priopće pojedini povjerljivi podaci,

2. ako su podaci potrebni radi utvrđivanja
činjenica u kaznenim postupcima i predočenje tih podataka pisanim putem
zahtijeva, odnosno naloži nadležni sud,

3. u slučajevima određenima Zakonom o
sprječavanju pranja novca,

4. ako su ti podaci potrebni radi odlučivanja o
pravnim odnosima između društva za osiguranje i osiguratelja, odnosno
osiguranika, odnosno drugih imatelja prava iz osiguranja u sudskom sporu,

5. ako su ti podaci potrebni u ostavinskom
postupku i predočenje tih podataka pisanim putem zahtijeva odnosno naloži
nadležni sud,

6. ako su ti podaci potrebni radi ovrhe nad
imovinom osiguratelja odnosno drugog imatelja prava iz osiguranja i predočenje
tih podataka pisanim putem zahtijeva odnosno naloži nadležni sud,

7. ako su ti podaci potrebni nadzornom tijelu,
odnosno drugom nadzornom tijelu u svrhu nadzora koji provodi u okviru svojih
nadležnosti,

8. ako su ti podaci potrebni poreznom tijelu u postupku
koji ono provodi u okviru svojih nadležnosti,

9. u slučajevima određenima Zakonom o obveznim
osiguranjima u prometu.

(3) Obveza čuvanja povjerljivih podataka postoji
za osobe iz stavka 1. ovoga članka i nakon prestanka rada u društvu za
osiguranje, odnosno nakon prestanka svojstva dioničara ili članstva u tijelima
društva za osiguranje.

(4) Nadzorno tijelo odnosno druga tijela i
sudovi smiju podatke koje su prikupili na temelju stavka 2. ovoga članka
upotrijebiti isključivo u svrhu zbog koje su prikupljeni.

*Prikupljanje, vođenje i upotreba osobnih podataka*

Članak 139.

(1) Društva za osiguranje i Hrvatski ured za
osiguranje prikupljaju, obrađuju, čuvaju, dostavljaju i upotrebljavaju osobne
podatke potrebne za sklapanje osiguranja i likvidaciju šteta koje proizlaze iz
osiguranja sukladno ovome Zakonu, a sukladno Zakonu o zaštiti osobnih podataka
i ostalim propisima o zaštiti podataka.

(2) Društva za osiguranje i Hrvatski ured za
osiguranje mogu osnovati, održavati i voditi sljedeće baze podataka:

1. bazu podataka o osiguranicima,

2. bazu podataka o štetnim događajima,

3. bazu podataka za procjenu pokrića osiguranja
i visine naknade štete.

GLAVA VII.

POSLOVNE KNJIGE I
POSLOVNA IZVJEŠĆA

*Opća odredba*

Članak 140.

Društvo za osiguranje dužno je voditi poslovne
knjige, sastavljati knjigovodstvene isprave, vrednovati imovinu i obveze, te
sastavljati financijske izvještaje sukladno Zakonu o trgovačkim društvima,
Zakonu o računovodstvu i drugim propisima, poštujući pritom računovodstvene i
financijske standarde i načela te opće računovodstvene pretpostavke, ako to
ovim Zakonom nije drugačije propisano.

*Vođenje poslovnih knjiga, evidencija i dokumentacije*

Članak 141.

(1) Društvo za osiguranje dužno je organizirati poslovanje
i redovito voditi poslovne knjige, poslovnu dokumentaciju i druge
administrativne poslove odnosno poslovne evidencije na način da je moguće u
bilo koje doba provjeriti posluje li sukladno pravilima o upravljanju rizikom,
važećim propisima i standardima struke.

(2) Društvo za osiguranje vodi računovodstvene
podatke i evidencije prema kontnom planu za društva
za osiguranje.

(3) Društvo za osiguranje pri sastavljanju
računovodstvenih dokumenata koristi sheme računovodstvenih dokumenata za
društva za osiguranje.

*Godišnje izvješće*

Članak 142.

(1) Društvo za osiguranje sastavlja
računovodstvene isprave i godišnje izvješće.

(2) Godišnje izvješće iz stavka 1. ovoga članka
mora sadržavati i:

1. popis osoba koje imaju više od 3% udjela u
kapitalu društva za osiguranje i visinu njihova udjela,

2. popis članova uprave društva za osiguranje
koji imaju udjel u kapitalu društva za osiguranje i visinu njihova udjela.

(3) Društvo za osiguranje dužno je nadzornom
tijelu dostaviti nerevidirano godišnje izvješće u roku od tri mjeseca nakon
isteka kalendarske godine.

(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka,
društvo za osiguranje koje obavlja poslove reosiguranja dužno je nadzornom
tijelu dostaviti nerevidirano godišnje izvješće u roku od četiri mjeseca nakon
isteka kalendarske godine.

(5) Društvo za osiguranje koje ima vladajući
odnos u grupi osiguravatelja dužno je sastavljati konsolidirane financijske
izvještaje.

*Mišljenje ovlaštenog aktuara uz
godišnje izvješće*

Članak 143.

Društvo za osiguranje dužno je u roku od 14 dana
od dana podnošenja godišnjeg izvješća priložiti nadzornom tijelu i izvješće
ovlaštenog aktuara iz članka 68. stavka 3. ovoga
Zakona s mišljenjem ovlaštenog aktuara o oblikovanju
cjenika premija i tehničkih pričuva osiguranja sukladno odredbama ovoga Zakona,
odnosno na temelju njega donesenih propisa.

*Propis o poslovnim knjigama i godišnjem izvješću*

Članak 144.

(1) Nadzorno tijelo propisuje:

1. kontni plan za
društva za osiguranje,

2. vrste i sheme računovodstvenih isprava
društava za osiguranje.

(2) Nadzorno tijelo može za potrebe javnog
objavljivanja propisati vrstu, oblik i sadržaj izvješća, te način i rokove
njihova objavljivanja.

GLAVA VIII.

UNUTARNJA REVIZIJA

*Unutarnja revizija*

Članak 145.

Društvo za osiguranje mora ustrojiti unutarnju
reviziju koja je neovisna i objektivna aktivnost davanja stručnog mišljenja,
oblikovana na način da pridodaje vrijednost i unapređuje poslovanje društva za
osiguranje.

*Zadaci unutarnje revizije*

Članak 146.

(1) Unutarnja revizija analizira i procjenjuje
aktivnosti društava za osiguranje te daje stručno mišljenje, preporuke i
savjete o kontrolama oblikovanja da bi omogućile:

1. obavljanje poslova osiguranja pravilno i
sukladno ovom Zakonu i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona te sukladno
unutarnjim pravilima kojima se uređuje poslovanje društva za osiguranje,

2. vođenje poslovnih knjiga, evidentiranje
poslovnih događaja na temelju vjerodostojnih knjigovodstvenih isprava,
vrednovanje knjigovodstvenih stavaka i sastavljanje financijskih i ostalih
izvještaja sukladno ovom Zakonu i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona
te sukladno unutarnjim pravilima kojime se uređuje poslovanje društva za
osiguranje.

3. sustavno upravljanje rizicima koji proizlaze
iz poslovnih aktivnosti društva za osiguranje sukladno načelima stabilnog
poslovanja uključujući upravljanje resursima informacijske tehnologije i drugih
pridruženih tehnologija.

(2) Unutarnja revizija se obavlja sukladno
međunarodno priznatim revizijskim standardima za unutarnju reviziju, kodeksom
strukovne etike unutarnjih revizora te pravilima djelovanja unutarnje revizije
koja, u suglasnosti s nadzornim odborom, usvaja uprava društva za osiguranje.

(3) Unutarnja revizija mora regulirati međusobne
odnose s vanjskim revizorskim društvima, koja revidiraju financijske izvještaje
ili obavljaju posebnu reviziju na zahtjev nadzornog tijela.

*Osobe koje obavljaju unutarnju reviziju*

Članak 147.

(1) Za obavljanje poslova unutarnje revizije
društvo za osiguranje mora zaposliti najmanje jednu osobu sa zvanjem ovlaštenog
revizora ili ovlaštenoga unutarnjeg revizora stečenim sukladno zakonu kojim se
uređuje revizija, odnosno stečenim sukladno pravilima i programu kompetentne
strukovne organizacije za stručno obrazovanje unutarnjih revizora.

(2) Ako se obavljanje unutarnje revizije
povjerava većem broju revizora, jedna od tih osoba koja ispunjava uvjet iz
stavka 1. ovoga članka mora biti zadužena za upravljanje radom unutarnje
revizije kao cjeline.

(3) Prije sklapanja ugovora o radu s osobom iz
stavka 1. i 2. ovoga članka društvo za osiguranje je dužno obavijestiti
nadzorno tijelo o namjeravanom imenovanju.

(4) Iznimno od odredaba stavka 1. ovoga članka,
društvo za osiguranje s manjim opsegom poslovanja može uz prethodnu suglasnost
nadzornog tijela obavljanje unutarnje revizije povjeriti jednoj ili više osoba
koje nisu u radnom odnosu s tim društvom za osiguranje, pod uvjetom da te osobe
ispunjavaju uvjet iz stavka 1. ovoga članka.

(5) Osoba koja obavlja poslove unutarnje
revizije ne smije obavljati druge poslove i zadatke u društvu za osiguranje.

(6) Poslove unutarnje revizije ne smiju
obavljati ni članovi uprave društva za osiguranje.

*Planovi unutarnje revizije*

Članak 148.

(1) Poslovi unutarnje revizije obavljaju se
sukladno:

– strateškom planu,

– godišnjem planu i

– planu pojedinačne revizije.

(2) Strateški plan unutarnje revizije donosi se
za trogodišnje (petogodišnje) razdoblje, temelji se na procjeni rizika i
usklađuje se svake godine.

(3) Godišnji plan unutarnje revizije izrađuje se
na temelju strateškog plana, a mora obuhvaćati:

1. područja poslovanja koja su prioritetna s
obzirom na procjenu rizika,

2. popis planiranih revizija,

3. raspored unutarnjih revizora.

(4) Strateški, godišnji i plan pojedinačne
unutarnje revizije predlaže osoba zadužena za upravljanje radom unutarnje
revizije, a usvaja ga nadzorni odbor uz prethodno mišljenje uprave društva za
osiguranje.

(5) Unutarnja revizija može se obaviti i po
nalogu člana uprave društva.

*Izvješće unutarnje revizije*

Članak 149.

(1) Unutarnja revizija sastavlja izvješće
sukladno rokovima utvrđenim planovima unutarnje revizije, a najmanje jednom
polugodišnje. Izvješće unutarnje revizije sadrži:

1. popis svih obavljenih revizija,

2. ocjenu primjerenosti i učinkovitosti
djelovanja sustava unutarnjih kontrola, te preporuke za njihovo poboljšanje,

3. nezakonitosti i nepravilnosti ako su utvrđene
tijekom obavljanja revizije, te preporuke i prijedloge mjera za njihovo
otklanjanje,

4. poduzete aktivnosti u vezi s danim
preporukama.

(2) Unutarnja revizija mora svoja izvješća o
obavljenim poslovima unutarnje revizije dostavljati upravi i nadzornom odboru
društva za osiguranje.

*Obavještavanje uprave i nadzornog odbora društva za
osiguranje*

Članak 150.

(1) Ako unutarnja revizija tijekom obavljanja
revizije aktivnosti i procesa poslovanja društva za osiguranje utvrdi pojave
nezakonitog poslovanja i kršenja pravila o upravljanju rizicima zbog čega
društvu za osiguranje prijeti nelikvidnost, nesolventnost ili je time ugrožena
sigurnost poslovanja ili osiguranika, mora odmah o tome obavijestiti upravu i
nadzorni odbor društva za osiguranje.

(2) Ako unutarnja revizija prilikom obavljanja
revizije aktivnosti i procesa poslovanja utvrdi da uprava društva za osiguranje
krši pravila o upravljanju rizikom, dužna je o tome neodgodivo obavijestiti i
nadzorni odbor.

GLAVA IX.

REVIZIJA

*Revizija financijskih izvještaja*

Članak 151.

(1) Ako ovim Zakonom nije drugačije određeno, na
postupak revizije financijskih izvještaja primjenjuju se odredbe Zakona o
reviziji.

(2) Financijske izvještaje društava za
osiguranje, konsolidirane financijske izvještaje grupe osiguravatelja i
konsolidirane financijske izvještaje koncerna osiguravatelja, moraju revidirati
ovlašteni revizori.

(3) Reviziju financijskih izvještaja iz stavka
2. ovoga članka obavljaju revizorska društva.

(4) Društvo za osiguranje dužno je nadzornom
tijelu dostaviti financijske izvještaje, revidirane konsolidirane financijske izvještaje
grupe osiguravatelja i revidirane konsolidirane financijske izvještaje koncerna
osiguravatelja u roku petnaest dana nakon datuma izdavanja izvješća revizora o
obavljenoj reviziji financijskih izvještaja, a najkasnije u roku od četiri
mjeseca nakon isteka poslovne godine za koju se izvještaji sastavljaju.

(5) Isto revizorsko društvo ne može preuzeti
niti joj društvo za osiguranje može povjeriti obavljanje revizije financijskih
izvještaja društva za osiguranje ukoliko je dotična revizorska tvrtka u prethodnoj
godini više od polovine svojih ukupnih prihoda ostvarila na temelju obavljene
revizije financijskih izvještaja tog društva za osiguranje.

(6) Isto revizorsko društvo može u istom društvu
za osiguranje uzastopno obaviti, odnosno društvo za osiguranje može istoj
revizorskoj tvrtki uzastopno povjeriti, najviše četiri revizije financijskih
izvještaja.

(7) Isto revizorsko društvo ne može istodobno,
odnosno u istoj godini obavljati reviziju financijskih izvještaja društva za
osiguranje i pružati konzultantske usluge istom društvu za osiguranje.

(8) Ukoliko isto revizorsko društvo obavi
reviziju financijskih izvještaja društva za osiguranje suprotno bilo kojoj
odredbi iz stavka 5., 6. i 7. ovoga članka, nadzorno tijelo neće prihvatiti
izvješće o reviziji financijskih izvještaja društva za osiguranje za tu godinu
koju je obavilo dotično revizorsko društvo.

*Obveze revizorskog društva*

Članak 152.

(1) Revizorsko društvo obvezno je davati
mišljenja o tome jesu li financijski izvještaji društva za osiguranje (nekonsolidirana
i konsolidirana) sastavljeni sukladno propisima i standardima struke.

(2) Tijekom obavljanja revizije, revizorska
društva obvezna su odmah obavijestiti nadzorno tijelo o svakoj uočenoj
činjenici koja predstavlja:

1. teže kršenje zakona, propisa ili odredbi na
temelju kojih je izdano odobrenje za rad društva za osiguranje,

2. težu prijevaru ili pronevjeru,

3. materijalno značajnu promjenu financijskog
rezultata iskazanog u nerevidiranim financijskim izvještajima,

4. teže kršenje internih akata društva za
osiguranje,

5. kao i ostalim činjenicama i okolnostima koje
mogu ugroziti daljnje poslovanje društva za osiguranje.

(3) Revizorska društva također su dužna
obavijestiti nadzorno tijelo o svakoj činjenici iz stavka 2. ovoga članka za
koju saznaju tijekom obavljanja revizije u društvu koje ima tijesnu povezanost
koja proizlazi iz nadzornog odnosa s društvom za osiguranje.

(4) Otkrivanje bilo koje činjenice u smislu
stavka 2. i 3. ovoga članka od strane revizorskog društva ne smatra se kršenjem
propisa i odredaba ugovora između revizorskog društva i društva za osiguranje
koje se odnose na ograničenja davanja podataka pa zbog toga neće snositi
odgovornost koja bi u drugim slučajevima iz toga proizlazila.

*Obveza društva za osiguranje da daje informacije*

Članak 153.

(1) Uprava društva za osiguranje dužna je
revizoru izručiti svu potrebnu dokumentaciju te mu omogućiti uvid u poslovne
knjige, spise i računalne ispise. Društvo za osiguranje dužno je revizorima
omogućiti pristup poslovnim i radnim prostorijama.

(2) U svrhu provedbe revizije, društvo za
osiguranje dužno je staviti revizorskom društvu na raspolaganje odgovarajuće
prostorije i pomagala. Ako je unos ili pohranjivanje podataka obavljeno
primjenom računalne obrade podataka, društvo za osiguranje dužno je na vlastiti
trošak i unutar primjerenog roka staviti revizoru na raspolaganje pomagala
potrebna za očitavanje dokumentacije te, ako je to nužno, osigurati čitke
trajne ispise u potrebnom broju preslika.

*Sadržaj revizorskog pregleda*

Članak 154.

(1) U postupku revizije ovlašteni revizori,
prije svega, ispituju i daju mišljenje, odnosno ocjenu o:

1. bilanci,

2. računu dobiti i gubitka,

3. promjenama u kapitalu,

4. novčanom toku,

5. stanju i promjenama tehničkih pričuva
osiguranja,

6. stanju i strukturi ulaganja imovine za
pokriće,

7. stanju i strukturi ulaganja imovine za
pokriće matematičke pričuve kojom upravlja društvo za osiguranje,

8. poštovanju pravila o ograničavanju rizika,

9. djelovanju unutarnje revizije,

10. načinu vođenja poslovnih knjiga,

11. kvaliteti informatičkog sustava u društvu za
osiguranje sukladno međunarodno priznatim standardima za reviziju
informacijskih sustava,

12. ispravnosti i potpunosti obavijesti i
izvješća nadzornom tijelu,

13. vrednovanju bilančnih i izvanbilančnih
stavki i računovodstvene politike.

(2) Nadzorno će tijelo, osim navedenog,
propisati detaljniji oblik i najmanji opseg te sadržaj revizorskog pregleda i
revizorskog izvješća s obzirom na specifičnost poslova s područja osiguranja.

(3) Nadzorno tijelo može od revizora zatražiti
dodatna obrazloženja u vezi s obavljenom revizijom i revizorskim izvješćem.

(4) Ako revizorski pregled, odnosno revizorsko
izvješće nije obavljeno odnosno sastavljeno sukladno stavku 1. i 2. ovoga
članka, nadzorno tijelo može odbiti revizorsko izvješće i zahtijevati da
reviziju obavi drugo revizorsko društvo na trošak društva za osiguranje.

*Objavljivanje sažetka revidiranih financijskih izvještaja*

Članak 155.

(1) Društvo za osiguranje dužno je u roku od 8
dana nakon njegova prihvaćanja, a najkasnije u roku od šest mjeseci nakon
završetka kalendarske godine, u dnevnom tisku odnosno u stručnom financijskom
tisku, objaviti sažetak revidiranih financijskih izvještaja uz mišljenje
revizora i ovlaštenog aktuara.

(2) Nadzorno tijelo propisuje podrobniji sadržaj
sažetka iz stavka 1. ovoga članka.

GLAVA X.

NADZOR NAD DRUŠTVIMA ZA
OSIGURANJE

X.1. OPĆE ODREDBE

*Nadzor nad društvima za osiguranje*

Članak 156.

(1) Nadzorno tijelo obavlja nadzor nad društvima
za osiguranje radi provjere poštovanja pravila o upravljanju rizicima i drugih
pravila određenih ovim Zakonom i propisima donesenima na temelju ovog ili
drugih zakona kojima se uređuje poslovanje društava za osiguranje, te propisa
donesenih na temelju tih zakona.

(2) Nadzorno tijelo obavlja i nadzor nad pravnim
osobama povezanim s društvima za osiguranje ako je to nužno radi nadzora nad
poslovanjem društva za osiguranje.

(3) Ako je za nadzor nad pojedinim društvom iz
stavka 2. ovoga članka nadležno drugo nadzorno tijelo, nadzorno tijelo može
obaviti pregled poslovanja tog društva u suradnji s nadležnim nadzornim
tijelom.

(4) Nadzor nad poslovanjem društva za osiguranje
mogu obavljati i druge institucije sukladno ovlaštenjima na temelju zakona u
okviru svog djelokruga poslovanja.

(5) Odredbe o nadzoru društava za osiguranje na
odgovarajući se način primjenjuju na nadzor podružnica stranoga društva za
osiguranje.

*Način obavljanja nadzora*

Članak 157.

Nadzorno tijelo obavlja nadzor nad društvima za
osiguranje na sljedeći način:

1. praćenjem, prikupljanjem i provjerom izvješća
i obavijesti društava za osiguranje te drugih osoba koje su prema propisima
ovog i drugih zakona dužne izvještavati nadzorno tijelo, odnosno obavještavati
ga o pojedinim činjenicama i okolnostima,

2. pregledom poslovanja društava za osiguranje,

3. izricanjem mjera nadzora sukladno ovome
Zakonu.

X.2. IZVJEŠTAVANJE

*Redovito izvještavanje i izvještavanje na zahtjev nadzornog
tijela*

Članak 158.

(1) Društvo za osiguranje dužno je izvještavati
nadzorno tijelo o sljedećim činjenicama i okolnostima:

1. o upisu i promjenama podataka koji se upisuju
u sudski registar,

2. o sazivu skupštine i svim odlukama
prihvaćenim na skupštini,

3. o imateljima dionica društva za osiguranje te
o stjecanju, odnosno izmjeni kvalificiranih udjela iz članka 21. ovoga Zakona,

4. o razrješenju i imenovanju članova uprave,

5. o razrješenju ovlaštenog aktuara,

6. o promjenama vođenja unutarnje revizije,

7. o planiranom otvaranju, preseljenju,
zatvaranju ili privremenom prestanku podružnice ili predstavništva, odnosno
promjenama vrste poslova koje obavlja podružnica,

8. o ulaganjima na temelju kojih je društvo za
osiguranje posredno ili neposredno steklo kvalificirani udio u drugoj pravnoj osobi
kao i o svakom daljnjem ulaganju u tu pravnu osobu,

9. o značajnijim promjenama u strukturi
kapitala,

10. o prestanku obavljanja određenih poslova
osiguranja.

(2) Društvo za osiguranje dužno je obavještavati
nadzorno tijelo o tehničkoj podlozi koju upotrebljava pri izračunu cjenika
premija i isključivo za namjene provjere jesu li usklađene s aktuarskim načelima.

(3) Uprava društva za osiguranje dužna je
nadzorno tijelo neodgodivo obavijestiti o sljedećim događajima:

1. ako je ugrožena likvidnost, odnosno
solventnost društva za osiguranje,

2. ako nastupe razlozi za prestanak, odnosno
oduzimanje dozvole za obavljanje poslova osiguranja,

3. ako se financijski položaj društva za
osiguranje izmijeni do mjere da društvo za osiguranje ne dostiže granicu solventnosti
iz članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona.

(4) Društvo za osiguranje dužno je na zahtjev
nadzornog tijela dostaviti izvješća i informacije o svim poslovima, bitnim za
obavljanje nadzora odnosno obavljanje drugih nadležnosti i poslova nadzornog
tijela.

(5) Nadzorno tijelo propisuje podrobniji sadržaj
izvješća iz stavka 1. i 2. ovoga članka kao i način i rokove za izvještavanje,
odnosno obavještavanje.

X.3. MJERE NADZORA

**X.3.1. Opća odredba**

*Mjere nadzora*

Članak 159.

Mjere nadzora nad društvom za osiguranje, prema
ovom Zakonu, jesu sljedeće:

1. odluka o otklanjanju nezakonitosti i
nepravilnosti,

2. određivanje dodatnih mjera,

3. oduzimanje dozvole,

4. posebna uprava,

5. prisilna likvidacija društva za osiguranje,

6. odlučivanje o razlozima za stečaj društva za
osiguranje,

7. podnošenje prijedloga za pokretanje
prekršajnog postupka.

**X.3.2. Otklanjanje nezakonitosti i nepravilnosti**

*Odluka o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti*

Članak 160.

(1) Nadzorno tijelo donosi odluku o otklanjanju
nezakonitosti i nepravilnosti ako prilikom obavljanja nadzora nad društvom za
osiguranje utvrdi:

1. da član uprave nema odobrenje iz članka 28.
ovoga Zakona,

2. da društvo za osiguranje ne ispunjava uvjete
za obavljanje poslova osiguranja,

3. da društvo za osiguranje obavlja djelatnosti
koje prema ovom Zakonu ne smije obavljati,

4. da društvo za osiguranje krši pravila o
upravljanju rizicima,

5. da društvo za osiguranje krši pravila o
vođenju poslovnih knjiga i godišnjem izvješću, unutarnjoj reviziji, odnosno
reviziji godišnjih izvješća,

6. da društvo za osiguranje krši obvezu
izvještavanja i obavještavanja,

7. da društvo za osiguranje krši pravila o
imenovanju ovlaštenog aktuara,

8. da društvo za osiguranje krši druge odredbe
ovoga Zakona odnosno na temelju njega donesenih propisa, odnosno odredbe drugih
zakona kojima se uređuje poslovanje društava za osiguranje.

(2) Odlukom iz stavka 1. ovoga članka nadzorno
tijelo određuje rok za otklanjanje nezakonitosti i nepravilnosti.

*Izvješće o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti*

Članak 161.

(1) Društvo za osiguranje dužno je u roku iz
članka 160. stavka 2. ovoga Zakona otkloniti utvrđene nezakonitosti i
nepravilnosti te nadzornom tijelu u istom roku, ako odlukom nije drugačije
određeno, dostaviti izvješće u kojem su opisane mjere za otklanjanje
nezakonitosti i nepravilnosti. Izvješću moraju biti priloženi dokumenti i drugi
dokazi iz kojih proizlazi da su utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti
otklonjene.

(2) Ako iz izvješća iz stavka 1. ovoga članka i
priloženih dokaza proizlazi da su nezakonitosti i nepravilnosti otklonjene,
nadzorno tijelo donijet će odluku kojom utvrđuje da su nezakonitosti i
nepravilnosti otklonjene. Nadzorno tijelo može prije donošenja odluke obaviti
ponovni pregled poslovanja u opsegu potrebnom da bi se utvrdilo jesu li
nezakonitosti i nepravilnosti otklonjene. Pri ponovnom pregledu primjenjuju se
odredbe članka 186. ovoga Zakona.

(3) Ako je izvješće nepotpuno, odnosno iz
izvješća i priloženih dokaza ne proizlazi da su utvrđene nezakonitosti i
nepravilnosti otklonjene, nadzorno tijelo će društvu za osiguranje odlukom
naložiti dopunu izvješća te odrediti rok za dopunu.

(4) Nadzorno tijelo je dužno odluku iz stavka
2., odnosno 3. ovoga članka donijeti u roku od trideset dana nakon primitka
izvješća o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti, u protivnom se smatra da
su nezakonitosti i nepravilnosti uklonjene.

(5) Ako su odlukom određene dodatne mjere iz članka
162. ovoga Zakona, odredbe ovoga članka, koje se odnose na otklanjanje
nezakonitosti i nepravilnosti i na izvješće o uklanjanju nezakonitosti i
nepravilnosti, odnose se i na izvođenje dodatnih mjera te na obavješćivanje o
izvedbi dodatnih mjera.

*Dodatne mjere u svrhu realizacije pravila o upravljanju
rizicima*

Članak 162.

(1) Ako nadzorno tijelo prilikom obavljanja
nadzora utvrdi da društvo za osiguranje teže krši pravila o upravljanju
rizikom, može odlukom o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti odrediti i
sljedeće dodatne mjere:

1. naložiti upravi društva za osiguranje da
prihvati plan mjera radi osiguranja kapitala društva za osiguranje,

2. naložiti upravi društva za osiguranje i
nadzornom odboru sazivanje skupštine društva za osiguranje te predlaganje
odgovarajućih odluka, kao na primjer:

– odluka o povećanju temeljnog kapitala društva
za osiguranje,

– odluka o povećanju temeljnog kapitala iz
sredstava dobiti,

3. zabraniti društvu za osiguranje sklapanje novih
ugovora o osiguranju u pojedinim ili svim vrstama osiguranja,

4. zabraniti društvu za osiguranje obavljanje
određenih vrsta isplata, odnosno isplata određenim osobama,

5. zabraniti društvu za osiguranje sklapanje
poslova s pojedinim dioničarima, članovima uprave, članovima nadzornog odbora,
povezanim društvima ili investicijskim fondovima kojima upravlja društvo za
upravljanje, koje je s društvima za osiguranje povezana osoba,

6. naložiti upravi društva za osiguranje da
donese ili provede mjere radi:

– poboljšanja postupaka upravljanja rizicima,

– promjene područja poslovanja društva za
osiguranje,

– ograničavanja davanja zajmova,

– poboljšanja postupka naplate dospjelih
potraživanja društva za osiguranje,

– ispravnog vrednovanja bilančnih i izvanbilančnih stavki,

– poboljšanja informacijskog sustava,

– poboljšanja postupaka unutarnjih kontrola i
unutarnje revizije,

– druge mjere nužne radi realizacije pravila o
ograničavanju rizika,

7. zabraniti odnosno ograničiti društvu za
osiguranje raspolaganje imovinom za pokriće odnosno imovinom za pokriće
matematičke pričuve kojima upravlja društvo za osiguranje.

(2) Smatra se da društvo za osiguranje teže krši
pravila o upravljanju rizikom ako:

1. ne dostiže granicu solventnosti iz članka
98., odnosno 99. ovoga Zakona ili ako nije izvršilo mjere iz članka 105. ovoga
Zakona odnosno ako ne dostiže minimalni stupanj likvidnosti,

2. nije organiziralo poslovanje, odnosno ne vodi
tekuće poslovne knjige, poslovnu dokumentaciju te druge administrativne i
poslovne evidencije na način da je moguće u bilo kojem trenutku provjeriti
posluje li sukladno pravilima o ograničavanju rizika,

3. ne donese mjere i odredi pravila
odgovarajućeg vrednovanja bilančnih i izvanbilančnih
stavki odnosno ako te stavke vrednuje u suprotnosti s ovim Zakonom, odnosno na
temelju njega donesenih propisa,

4. obavlja djelatnosti koje prema ovom Zakonu ne
smije obavljati,

5. krši odredbe članka 114. do 128. ovoga
Zakona,

6. isplaćuje dividende suprotno odredbama članka
104. ovoga Zakona,

7. često krši obvezu pravodobnog i korektnog
izvještavanja, utvrđenu ovim Zakonom, odnosno na temelju njega donesenih
propisa,

8. sklapa prividne poslove u namjeri netočnog
iskazivanja financijskog stanja društva za osiguranje,

9. obavlja druge poslove koji mogu ugroziti
njegovu likvidnost, odnosno solventnost.

(3) Nadzorno tijelo naredit će nadzornom odboru
društva za osiguranje da razriješi dužnosti člana uprave i imenuje novog člana
odnosno novog člana uprave:

1. ako društvo za osiguranje ne postupa sukladno
odredbi o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti, odnosno

2. ako uprava društva za osiguranje ne provede
dodatne mjere iz stavka 1. ovoga članka koje je odredila, odnosno

3. ako društvo za osiguranje učestalo krši
obvezu pravodobnog i točnog izvještavanja, odnosno obavještavanja nadzornog
tijela ili ometa u obavljanju nadzora od strane nadzornog tijela.

X.4. ODUZIMANJE DOZVOLE

*Razlozi oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti*

Članak 163.

(1) Nadzorno će tijelo društvu za osiguranje
oduzeti dozvolu za obavljanje poslova osiguranja:

1. ako je dozvola stečena navođenjem pogrešnih
podataka,

2. ako je društvu za osiguranje izrečena mjera
iz članka 162. stavka 3. ovoga Zakona i ako nadzorni odbor nije, u roku
predviđenom za provedbu dodatne mjere, razriješio člana, odnosno članove uprave
i imenovao nove, odnosno ako novoimenovani članovi uprave u roku od dva mjeseca
nakon imenovanja nisu osigurali otklanjanje nezakonitosti i nepravilnosti
odnosno provedbu dodatnih mjera koje su bile razlogom izricanja dodatne mjere
iz članka 162. stavka 3. ovoga Zakona.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
nadzorno tijelo oduzet će dozvolu za obavljanje poslova osiguranja u pojedinim
vrstama osiguranja ako se razlozi iz stavka 1. ovoga članka odnose samo na
poslove osiguranja u tim vrstama osiguranja.

*Uvjetno oduzimanje dozvole*

Članak 164.

(1) Odredbom o oduzimanju dozvole nadzorno
tijelo može ujedno donijeti i odluku da oduzimanje dozvole neće provesti ako
društvo za osiguranje u roku koji odredi nadzorno tijelo, a koji ne smije biti
kraći od šest mjeseci, neće počiniti nove nezakonitosti i nepravilnosti zbog
kojih se oduzima dozvola.

(2) Kada nadzorno tijelo odredi mjeru uvjetnog
oduzimanja dozvole, ono može odrediti da će oduzimanje dozvole provesti i u
slučaju ako društvo za osiguranje u određenom roku ne otkloni nezakonitosti i
nepravilnosti odnosno provede dodatne mjere zbog kojih je određena mjera
uvjetnog oduzimanja dozvole. Rok za ispunjavanje ovih obveza, u granicama
probnog razdoblja, odredit će nadzorno tijelo.

*Opoziv uvjetnog oduzimanja dozvole*

Članak 165.

Nadzorno tijelo opozvat će uvjetno oduzimanje
dozvole i oduzet će dozvolu u slučaju kada društvo za osiguranje za vrijeme
probnog razdoblja počini nove nezakonitosti i nepravilnosti zbog kojih se
oduzima dozvola, odnosno ako ne ispuni dodatne uvjete iz članka 164. stavka 2.
ovoga Zakona.

X.5. POSEBNA UPRAVA

*Odluka o posebnoj upravi*

Članak 166.

(1) Nadzorno tijelo donijet će odluku o posebnoj
upravi u sljedećim slučajevima:

1. ako su društvu za osiguranje određene dodatne
mjere iz članka 162. stavka 1. i 3. ovoga Zakona, a društvo za osiguranje nije,
u rokovima određenim za provedbu dodatnih mjera, započelo njihovu provedbu,
odnosno nije ih provelo,

2. ako društvo za osiguranje, unatoč provedenim
dodatnim mjerama, ne dostigne granicu solventnosti iz članka 98., odnosno 99.
ovoga Zakona,

3. ako bi daljnje poslovanje društva za
osiguranje moglo ugroziti njegovu likvidnost ili solventnost, odnosno sigurnost
osiguranika.

(2) Odlukom o posebnoj upravi nadzorno tijelo
odredit će rok trajanja posebne uprave koji ne smije biti dulji od godine dana.

*Članovi posebne uprave*

Članak 167.

Odlukom o posebnoj upravi nadzorno tijelo će imenovati
dva ili više posebnih upravitelja koji su članovi posebne uprave društva za
osiguranje te odrediti vrstu i opseg poslova koje obavlja pojedini posebni
upravitelj.

*Upis u sudski registar*

Članak 168.

(1) Donošenje odluke o posebnoj upravi upisuje se
u sudski registar. Ujedno se upisuje i odgovarajuća promjena osoba ovlaštenih
za zastupanje društva za osiguranje.

(2) Prijedlog za upis podataka iz stavka 1.
ovoga članka posebna uprava mora uložiti u roku od tri dana nakon primitka
odluke. Prijedlogu mora biti priložena odluka nadzornog tijela o posebnoj
upravi.

*Pravne posljedice posebne uprave*

Članak 169.

(1) Za vrijeme trajanja posebne uprave
obavljanje nadležnosti nadzornog odbora preuzima nadzorno tijelo.

(2) Iznimno od odredbi stavka 1. ovoga članka,
nadzorno tijelo ima pravo davati posebnom upravitelju upute glede vođenja
poslova društva za osiguranje koje su obvezujuće.

(3) Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na člana
uprave primjenjuju se i na posebnog upravitelja osim ako nadzorno tijelo
uputama iz stavka 2. ovoga članka ne odredi drugačije.

(4) Danom donošenja odluke o posebnoj upravi
prestaju sve nadležnosti i ovlasti članova uprave i nadzornog odbora društva za
osiguranje kao i nadležnosti skupštine, osim nadležnosti iz članka 172. ovoga
Zakona.

*Ovlasti za vrijeme trajanja posebne uprave*

Članak 170.

(1) Članovi uprave dužni su posebnoj upravi
neodgodivo omogućiti pristup cjelokupnoj poslovnoj i drugoj dokumentaciji
društva za osiguranje te pripremiti izvješće o primopredaji poslova.

(2) Posebnoj upravi ili pojedinom posebnom
upravitelju članovi uprave društva za osiguranje dužni su, na zahtjev, dati sva
objašnjenja, odnosno dodatna izvješća o poslovanju društva za osiguranje.

(3) Posebni upravitelj ima pravo udaljiti osobu
koja ga ometa u radu, a s obzirom na okolnosti slučaja može zatražiti i pomoć
nadležnog tijela unutarnjih poslova.

*Izvješća posebne uprave*

Članak 171.

(1) Posebna uprava dužna je najmanje svaka tri
mjeseca sastaviti i predati nadzornom tijelu izvješće o financijskom stanju i
uvjetima poslovanja društva za osiguranje pod posebnom upravom.

(2) Posebna uprava dužna je, u roku od devet
mjeseci nakon imenovanja posebne uprave, predati nadzornom tijelu izvješće o
financijskom stanju i uvjetima poslovanja društva za osiguranje pod posebnom
upravom, zajedno s ocjenom stabilnosti društva za osiguranje i mogućnosti za
daljnje poslovanje društva za osiguranje, koje obuhvaća:

1. ocjenu i posljedice preuzimanja gubitaka
društva za osiguranje od strane dioničara društva za osiguranje,

2. mogućnosti alokacije i disperzije ostalih
gubitaka društva za osiguranje,

3. nepredviđene rashode koji mogu utjecati na
obveze društva za osiguranje,

4. ocjenu mogućih mjera za otklanjanje
financijskih poteškoća društva za osiguranje uključujući prijenos ugovora o
osiguranju s procjenom troškova provedbe tih mjera,

5. procjenu uvjeta za početak prisilne
likvidacije, odnosno stečaja društva za osiguranje.

*Povećanje temeljnog kapitala radi osiguranja financijske
stabilnosti društva za osiguranje*

Članak 172.

(1) Ako nadzorno tijelo na temelju izvješća
posebne uprave iz članka 171. ovoga Zakona procijeni da je radi osiguranja
minimalnog kapitala društva za osiguranje odnosno radi otklanjanja uzroka
nelikvidnosti ili nesolventnosti društva za osiguranje nužno povećati temeljni
kapital društva za osiguranje novim novčanim ulozima, naložit će posebnoj
upravi da sazove skupštinu društva za osiguranje i predloži joj prihvaćanje
odluke o takvom povećanju temeljnog kapitala.

(2) Posebna uprava dužna je objaviti saziv skupštine
radi odlučivanja o povećanju temeljnog kapitala iz stavka 1. ovoga članka
najkasnije u roku 8 dana nakon primitka naloga nadzornog tijela iz stavka 1.
ovoga članka.

(3) U pozivu na skupštinu dioničari moraju biti
upozoreni na pravne posljedice iz članka 205. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona.

*Ocjena rezultata posebne uprave*

Članak 173.

(1) Nadzorno tijelo dužno je najmanje jednom u
tri mjeseca ocijeniti rezultate posebne uprave.

(2) Nadzorno tijelo dužno je prihvatiti konačnu
ocjenu rezultata posebne uprave najmanje tri mjeseca nakon primitka izvješća iz
članka 171. stavka 2. ovoga Zakona.

(3) Ako nadzorno tijelo procijeni da se za
vrijeme trajanja posebne uprave financijsko stanje društva za osiguranje
poboljšalo do mjere da je društvo za osiguranje dostiglo granicu solventnosti
iz članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona, odnosno da je u stanju redovito
izvršavati dospjele obveze, nadzorno tijelo dužno je donijeti odluku o
prestanku posebne uprave i opozivu posebnih upravitelja.

(4) Ako nadzorno tijelo procijeni da se za
vrijeme trajanja posebne uprave financijsko stanje društva za osiguranje nije
poboljšalo do mjere da društvo za osiguranje dostigne granicu solventnosti iz
članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona, odnosno da bi bilo u stanju izvršavati dospjele
obveze, donijet će odluku o početku likvidacije, odnosno o utvrđivanju uvjeta
za početak likvidacije.

(5) U slučaju iz stavka 4. ovoga članka nadzorno
tijelo može donijeti i odluku o produženju posebne uprave na rok od najviše
šest mjeseci ako ne postoje uvjeti za početak stečaja društva za osiguranje te
ako nadzorno tijelo procijeni da će društvo za osiguranje u sljedećih šest
mjeseci dostići granicu solventnosti iz članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona.

GLAVA XI.

NADZOR NAD GRUPOM
OSIGURAVATELJA

*Dodatni nadzor*

Članak 174.

(1) Nad društvima za osiguranje iz grupe
osiguravatelja nadzorno tijelo obavlja i nadzor u opsegu određenom u ovoj glavi
Zakona.

(2) Nadzorno tijelo obavlja i nadzor nad
poslovanjem koncerna osiguravatelja, financijskim koncernom i osobama u kojima
društvo za osiguranje ima kvalificirani udjel, odnosno osobama koje imaju
kvalificirani udjel u društvu za osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj,
državi članici, odnosno stranoj državi.

*Grupa osiguravatelja*

Članak 175.

(1) Grupa osiguravatelja sukladno ovome Zakonu
postoji onda kada je društvo za osiguranje ili koncern osiguravatelja odnosno
financijski koncern sa sjedištem u Republici Hrvatskoj vladajuće društvo (u
daljnjem tekstu: vladajuće društvo za osiguranje, koncern osiguravatelja
odnosno financijski koncern) nad jednim ili više društava za osiguranje sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj, državi članici, odnosno stranoj državi (u
daljnjem tekstu: ovisna društva za osiguranje).

(2) Društvo za osiguranje ili koncern osiguravatelja
odnosno financijski koncern smatra se vladajućim društvom nad društvom za
osiguranje u smislu stavka 1. ovoga članka ako:

1. ima sudjelovanje sukladno odredbama članka 9.
stavka 1. ovoga Zakona ili,

2. ako ima većinu glasova u drugom društvu ili,

3. ako ima pravo imenovati odnosno opozvati
većinu članova uprave ili nadzornog odbora drugog društva ili,

4. ako ima pravo izvršavati vladajući utjecaj
nad drugim društvom na temelju poduzetničkog ugovora odnosno na drugom pravnom
temelju ili,

5. ako je većina članova uprave ili nadzornog
odbora tog društva, koji su tu funkciju obavljali u prošloj poslovnoj godini i
još uvijek je obavljaju za potrebe izrade konsolidiranih izvještaja, bila
imenovana isključivo radi izvršavanja prava glasa vladajućeg društva ili,

6. ako je dioničar, odnosno ortak u drugom
društvu i ako na temelju dogovora s drugim dioničarima, odnosno ortacima tog
društva nadzire većinu prava glasa u tom društvu.

(3) Grupa osiguravatelja postoji i onda ako je
koncern osiguravatelja ili financijski koncern čije je sjedište u državi
članici vladajuće društvo najmanje jednom društvu za osiguranje sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj na jedan od načina iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Vladajućim društvom za osiguranje u grupi
osiguravatelja se iznimno od stavka 2. ovoga članka ne smatra društvo za
osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje je istodobno podređeno
drugom društvu za osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.

*Pojmovi vezani uz grupu osiguravatelja*

Članak 176.

(1) Financijski koncern je pravna osoba:

1. koja nije društvo za osiguranje,

2. o kojoj ovisi najmanje jedno društvo za
osiguranje,

3. čija je glavna djelatnost stjecanje ili
vlasništvo kvalificiranih udjela, odnosno pružanje ostalih financijskih usluga.

(2) Koncern osiguravatelja je pravna osoba:

1. koja nije društvo za osiguranje i

2. o kojoj ovise isključivo odnosno pretežito
društva za osiguranje pri čemu za prosudbu pretežito ovisnih društava nije
odlučujući njihov broj nego visina kapitala, knjigovodstvena vrijednost udjela
i druga gospodarska mjerila.

*Obveze društva za osiguranje u grupi osiguravatelja*

Članak 177.

(1) Društva za osiguranje u grupi osiguravatelja
moraju vladajućem društvu za osiguranje, koncernu osiguravatelja odnosno
financijskom koncernu dostaviti sve podatke i informacije koje su mu potrebne
radi ispunjavanja obveza prema nadzornom tijelu odnosno drugom nadležnom
nadzornom tijelu u vezi s nadzorom nad grupom osiguravatelja.

(2) Vladajuće društvo za osiguranje u grupi
osiguravatelja odgovorno je za ispunjavanje obveza grupe osiguravatelja kao
cjeline.

(3) Nadzorno tijelo, informacije potrebne za
obavljanje nadzora, može tražiti od povezanih društava za osiguranje, društava
koja imaju udjele u društvu za osiguranje i povezanih društava koja imaju
udjele u društvu za osiguranje, u slučaju da je nadzorno tijelo te informacije
zahtijevalo od vladajućeg društva za osiguranje, a ono ih nije dostavilo.

(4) Društva za osiguranje u grupi osiguravatelja
dužna su osigurati odgovarajuće postupke provjere točnosti podataka i
informacija iz stavka 1. ovoga članka.

*Izvještavanje o poslovima u grupi osiguravatelja*

Članak 178.

(1) Radi osiguravanja nadzora u vezi toga da li
se poslovi u grupi osiguravatelja odvijaju pod normalnim tržišnim uvjetima
društvo za osiguranje u grupi osiguravatelja dužno je izvještavati nadzorno
tijelo o sklopljenim značajnijim poslovima u grupi, odnosno poslovima između
društva za osiguranje i sljedećih osoba:

1. pravnih osoba koje su ovisna društva od
društva za osiguranje,

2. pravnih osoba koje su vladajuća društva nad
društvom za osiguranje,

3. pravnih osoba koje ovise o pravnim osobama iz
točke 2. ovoga stavka,

4. fizičkih osoba koje imaju udjela:

– u društvima za osiguranje, odnosno u pravnim
osobama u kojima ima udjel društvo za osiguranje,

– u pravnim osobama koje imaju udjela u društvu
za osiguranje,

– u pravnim osobama koje imaju udjela u pravnim
osobama iz drugog podstavka ove točke.

(2) Značajnijim se poslovima iz stavka 1. ovoga
članka smatraju osobito:

1. zajmovi i krediti,

2. garancije i drugi poslovi zbog kojih nastaju izvanbilančne obveze,

3. pravni poslovi čiji su predmet ulaganja u
vrijednosne papire, druge financijske instrumente odnosno nekretnine,

4. drugi pravni poslovi koji značajnije utječu
na izračun prilagođenih kapitalnih zahtjeva,

5. poslovi reosiguranja,

6. sporazumi o dijeljenju troškova.

(3) Nadzorno tijelo može radi provjere točnosti
podataka o poslovima u grupi osiguravatelja obaviti i pregled poslovanja osoba
iz stavka 1. ovoga članka.

*Prilagođeni kapitalni zahtjevi u grupi osiguravatelja*

Članak 179.

(1) Financijski koncern, koncern osiguravatelja
odnosno vladajuće društvo za osiguranje u grupi osiguravatelja dužno je
izračunavati prilagođene kapitalne zahtjeve te sastavljati financijske
izvještaje o prilagođenim kapitalnim zahtjevima.

(2) Ovisno društvo za osiguranje dužno je
financijskom koncernu, koncernu osiguravatelja odnosno vladajućem društvu za
osiguranje u grupi osiguravatelja dostavljati sve podatke potrebne za izračun
prilagođenih kapitalnih zahtjeva.

(3) Financijski koncern, koncern osiguravatelja
odnosno vladajuće društvo za osiguranje u grupi osiguravatelja dužno je
nadzorno tijelo izvještavati o prilagođenim kapitalnim zahtjevima.

(4) Odredbe glave IX. ovoga Zakona o reviziji
financijskih izvještaja društva za osiguranje na odgovarajući način se
primjenjuju i na reviziju financijskih izvještaja o prilagođenim kapitalnim
zahtjevima financijskog koncerna, koncerna osiguravatelja, odnosno vladajućeg
društva za osiguranje u grupi osiguravatelja.

*Izvještavanje nadzornog tijela i dostavljanje podataka*

Članak 180.

(1) Društvo za osiguranje dužno je nadzorno
tijelo redovito izvještavati o svim činjenicama i okolnostima značajnim za procjenu
radi li se o grupi osiguravatelja sukladno ovom Zakonu.

(2) Društvo za osiguranje u grupi osiguravatelja
dužno je u posebnom aneksu uz godišnje izvješće dostaviti podatke o ovisnim
odnosno vladajućim društvima u grupi osiguravatelja.

*Propis o nadzoru nad grupom osiguravatelja*

Članak 181.

Nadzorno tijelo propisuje:

1. detaljniji sadržaj izvješća iz članka 178.
stavka 1.ovoga Zakona te rokove i način izvještavanja,

2. način izračuna prilagođenih kapitalnih
zahtjeva u grupi osiguravatelja iz članka 179. stavka 1. ovoga Zakona, te
detaljniji sadržaj izvješća iz članka 179. stavka 3. ovoga Zakona te članka
180. stavka 1. ovoga Zakona te rokove i način izvještavanja.

GLAVA XII.

POSTUPAK NADZORA

XII.1. POSTUPAK NADZORA

*Ovlaštene osobe*

Članak 182.

(1) Pregled poslovanja društva za osiguranje
provodi ovlaštena osoba nadzornog tijela.

(2) Radi obavljanja poslova pregleda poslovanja,
nadzorno tijelo može ovlastiti ovlaštenog revizora ili drugu stručno
osposobljenu osobu.

(3) Ovlaštene osobe iz stavka 2. ovoga članka
imaju kod obavljanja pregleda poslovanja za koje su ovlaštene jednake ovlasti
kao ovlaštena osoba nadzornog tijela.

*Opseg pregleda*

Članak 183.

(1) Društvo za osiguranje je dužno ovlaštenoj
osobi omogućiti pregled svih poslovnih knjiga, spisa i druge dokumentacije.

(2) Društvo za osiguranje je dužno, na zahtjev
nadzornog tijela, izručiti računalne ispise odnosno kopije evidencija odnosno
drugih poslovnih knjiga i dokumentacije.

(3) Članovi uprave i radnici društva za osiguranje
dužni su ovlaštenoj osobi, na njen zahtjev, dati izvješća i informacije o svim
poslovima, bitnim za obavljanje nadzora.

(4) Ovlaštena osoba može obaviti i pregled
poslovanja pravnih osoba povezanih s društvom za osiguranje ako je to nužno
radi pot­punijeg pregleda
poslovanja društva za osiguranje.

*Izvješća i informacije*

Članak 184.

(1) Nadzorno tijelo od subjekta nadzora može
zatražiti informacije o svim poslovima koje su s obzirom na svrhu pojedinog
nadzora bitne za procjenu poštuje li subjekt nadzora odredbe Zakona, odnosno na
temelju njega donijete propise.

(2) Izvješća i informacije iz stavka 1. ovoga
članka može nadzorno tijelo zatražiti i od članova uprave subjekta nadzora i
osoba zaposlenih kod subjekta nadzora.

(3) Nadzorno tijelo može osobe iz stavka 2.
ovoga članka pozvati da o poslovima iz stavka 1. ovoga članka u roku koji ne
smije biti kraći od tri dana sastave pisano izvješće ili ih pozove da o tim
poslovima daju usmenu izjavu.

*Pregled poslovanja*

Članak 185.

(1) Subjekt nadzora je dužan ovlaštenoj osobi
nadzornog tijela, na njegov zahtjev, omogućiti obavljanje pregleda poslovanja u
sjedištu subjekta nadzora kao i u drugim prostorijama u kojima subjekt nadzora
odnosno druga osoba koju je ovlastio obavlja djelatnosti i poslove u vezi s kojima
nadzorno tijelo provodi nadzor.

(2) Subjekt nadzora dužan je ovlaštenoj osobi
nadzornog tijela, na njegov zahtjev, omogućiti pregled poslovnih knjiga,
poslovne dokumentacije i administrativnih odnosno poslovnih evidencija u opsegu
nužnom za obavljanje pojedinog nadzora odnosno u opsegu određenom zakonom kojim
se uređuje pojedini nadzor.

(3) Subjekt nadzora dužan je nadzornom tijelu,
na njegov zahtjev, izručiti računalne ispise odnosno kopije poslovnih knjiga,
poslovne dokumentacije i administrativnih odnosno poslovnih evidencija.

(4) Nadzorno tijelo dužno je pregled poslovanja
obavljati na način da time u većoj mjeri nego je to nužno ne ometa normalno
poslovanje subjekta nadzora sukladno s namjerom pojedinog nadzora.

*Zahtjev za pregled poslovanja*

Članak 186.

(1) Zahtjev za pregled poslovanja subjektu
nadzora uručuje se najmanje osam dana prije početka pregleda poslovanja.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
ovlaštena osoba može zahtjev za pregled poslovanja uručiti tek prilikom početka
pregleda poslovanja ako nije bilo moguće na drugi način postići namjeru
pojedinog nadzora.

(3) Zahtjev za pregled poslovanja mora
obuhvaćati predmet nadzora.

(4) Zahtjev za pregled poslovanja mora
obuhvaćati i pravnu poduku o pravnim posljedicama koje mogu nastupiti ako
subjekt nadzora ne bi postupio sukladno zahtjevu za pregled poslovanja odnosno
ako nadzornom tijelu ne bi omogućio obavljanje pregleda poslovanja na način
određen člankom 185. ovoga Zakona.

(5) Nadzorno tijelo može za vrijeme obavljanja
pregleda poslovanja nadopuniti zahtjev za pregled poslovanja. Na nadopunu
zahtjeva na odgovarajući način se primjenjuju odredbe stavka 3. i 4. ovoga
članka.

*Uvjeti za obavljanje pregleda*

Članak 187.

Subjekt nadzora dužan je ovlaštenim osobama
nadzornog tijela staviti na raspolaganje odgovarajuće prostorije u kojima mogu
neometano i bez prisutnosti drugih osoba obaviti pregled poslovanja.

*Uvjeti za pregled računalno vođenih poslovnih knjigai evidencija*

Članak 188.

(1) Subjekt nadzora koji računalno obrađuje
odnosno vodi poslovne knjige i druge evidencije dužan je, na zahtjev ovlaštene
osobe nadzornog tijela, osigurati odgovarajuća pomagala za pregled poslovnih
knjiga i evidencija te provjere odgovarajućih računalno obrađenih podataka.

(2) Nadzornom tijelu subjekt nadzora dužan je
izručiti dokumentaciju iz koje je vidljiv kompletni opis rada računalnog
sustava. Iz dokumentacije moraju biti vidljivi i podsustavi i datoteke
računalnog sustava. Dokumentacija mora omogućavati uvid u:

1. računalno rješenje,

2. postupke u okviru računalnog rješenja,

3. kontrolu koja osigurava točnu i pouzdanu
obradu podataka,

4. kontrole koje sprječavaju neovlašteno
dodavanje, izmjenu ili brisanje pohranjenih računalnih unosa.

(3) Svaka izmjena računalnih rješenja (računalnih
programa) iz stavka 1. ovoga članka mora biti dokumentirana u vremenskom
slijedu nastanka izmjene, zajedno s datumom izmjene. Iz dokumentacije mora biti
vidljiva i svaka izmjena oblika datoteka.

*Nalog za otklanjanje nepravilnosti*

Članak 189.

Kada nadzorno tijelo prilikom obavljanja nadzora
utvrdi nepoštovanje Zakona, odnosno na temelju njega donesenih propisa te
drugih propisa kojima se uređuje poslovanje društava za osiguranje, subjektu
nadzora nalogom će naložiti otklanjanje nepravilnosti, odnosno naložiti mu da
poduzme, odnosno ne poduzima određene radnje (u daljnjem tekstu: otklanjanje
nepravilnosti).

*Sadržaj naloga*

Članak 190.

Nalog mora sadržavati:

1. točan opis nepoštivanja odredaba Zakona čije
se otklanjanje nalogom nalaže,

2. rok u kojem subjekt nadzora mora otkloniti
nepravilnosti i podnijeti izvješće o otklanjanju nepravilnosti,

3. način otklanjanja nepravilnosti u slučaju
kada nadzorno tijelo subjektu nadzora naredi da nepravilnosti otkloni na
određeni način,

4. dokumente, odnosno dokaze o otklanjanju
nepravilnosti u slučaju kada nadzorno tijelo naredi da je subjekt nadzora dužan
predočiti određene dokumente, odnosno druge dokaze.

*Predočavanje izvješća ovlaštenog revizora o otklanjanju
nepravilnosti*

Članak 191.

Kada nadzorno tijelo utvrdi nepravilnosti u
vođenju poslovnih knjiga, odnosno administrativnih i drugih evidencija koje je
društvo za osiguranje dužno voditi, odnosno utvrdi li veće nepravilnosti u
poslovanju društva za osiguranje, može društvu za osiguranje nalogom naložiti
da i o otklanjanju nepravilnosti predoči izvješće s pozitivnim mišljenjem
ovlaštenog revizora o tome da su utvrđene nepravilnosti otklonjene.

*Prigovor protiv naloga*

Članak 192.

(1) Protiv naloga subjekt nadzora, u roku od 8
dana, ima pravo podnijeti prigovor.

(2) Ako je imatelj prava pravodobno podnio
prigovor, rok za otklanjanje nepravilnosti određen nalogom produljuje se za
vrijeme od podnošenja prigovora do uručivanja odluke o prigovoru.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, nadzorno
tijelo nalogom može odrediti da prigovor ne obustavlja izvršenje u slučaju kada
zbog prirode nepravilnosti nije moguće otezati s izvršenjem naloga.

(4) O prigovoru je nadzorno tijelo dužno
odlučiti u roku od 15 dana od primitka prigovora.

*Razlozi prigovora*

Članak 193.

(1) Prigovor protiv naloga dopušten je iz ovih
razloga:

1. ako je nalog donijela osoba koja nije
nadležna za donošenje naloga,

2. ako nepravilnost zbog kojeg je otklanjanje
naloženo ne postoji,

3. ako radnja odnosno nepoduzimanje radnje koja
je bila razlogom donošenja naloga nema karakter nepravilnosti,

4. ako izvršenje naloga nije moguće ili nije
moguće na način određen nalogom,

5. ako bi izvršenje naloga uzrokovalo radnju
koja je u suprotnosti s obvezujućim propisima,

6. ako je nalogom otklanjanje nepravilnosti naređeno
osobi nad kojom nadzorno tijelo nije nadležno provoditi nadzor,

7. ako je u nalogu pogrešno ili nepotpuno
utvrđeno stvarno stanje stvari.

*Sadržaj prigovora*

Članak 194.

(1) Prigovor mora obuhvaćati:

1. navođenje naloga protiv kojeg se prigovor
podnosi,

2. izjavu da se nalog pobija u cijelosti ili u
određenom dijelu,

3 razloge prigovora,

4. druge podatke koje mora sadržavati svaki
zahtjev.

(2) U prigovoru subjekt nadzora može navesti
činjenice iz kojih proizlazi da nepravilnosti čije je otklanjanje nalogom
naloženo ne postoje i predočiti dokaze. Ako se subjekt nadzora u izjavi poziva
na dokumente, dužan je te dokaze priložiti prigovoru.

(3) Ako subjekt nadzora prigovoru kao dokaze ne
priloži dokumente, ne primjenjuju se odredbe o nepotpunim zahtjevima već
nadzorno tijelo kod donošenja odluke uzima u obzir samo one dokaze koji su
izjavi priloženi.

(4) Nakon isteka roka za prigovor subjekt
nadzora nema pravo navoditi nove činjenice i iznositi nove dokaze.

*Granice provjere naloga*

Članak 195.

Nadzorno tijelo provjerit će nalog u onom dijelu
u kojem se pobija prigovorom i u granicama razloga navedenih i obrazloženih u
prigovoru.

*Odlučivanje o prigovoru*

Članak 196.

(1) O prigovoru odlučuje nadzorno tijelo.

(2) Pri odlučivanju o prigovoru nadzorno tijelo prigovor
može odbaciti ili odbiti ili promijeniti nalog ili ga poništiti.

(3) Nadzorno tijelo prigovor će odbaciti ako
prigovor nije dopušten ili ako utvrdi da ga je podnijela osoba koja na to nema
pravo.

(4) Ako nadzorno tijelo utvrdi da je razlog
podnošenja prigovora opravdan, ono će nalog izmijeniti ili poništiti.

(5) Nadzorno tijelo pri odlučivanju o prigovoru
nalog ne smije izmijeniti na štetu subjekta nadzora.

*Izvješće o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti*

Članak 197.

(1) Subjekt nadzora dužan je u roku određenom
nalogom otkloniti utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti te nadzornom tijelu
podnijeti izvješće u kojem će opisati poduzete mjere za otklanjanje
nezakonitosti i nepravilnosti. Izvješću je dužan priložiti dokumente i druge
dokaze iz kojih proizlazi da su utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti
otklonjene.

(2) U slučaju iz članka 191. ovoga Zakona
subjekt nadzora dužan je izvješću o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti
priložiti i izvješće ovlaštenog revizora.

(3) Ako iz izvješća iz stavka 1. ovoga članka i
priloženih dokaza odnosno izvješća iz stavka 2. ovoga članka proizlazi da su
nezakonitosti i nepravilnosti otklonjene, nadzorno tijelo donijet će odluku
kojom utvrđuje da su naredbom utvrđene nezakonitosti i nepravilnosti otklonjene.

(4) Ako su nalogom određene dodatne mjere,
odredbe ovoga članka, koje se odnose na otklanjanje nezakonitosti i
nepravilnosti i na izvješće o otklanjanju nezakonitosti i nepravilnosti, odnose
se i na provođenje dodatnih mjera i na izvještavanje o provođenju dodatnih
mjera.

GLAVA XIII.

NADZOR NAD DRUGIM
OSOBAMA

*Opće odredbe*

Članak 198.

Nadzorno tijelo provodi i nadzor nad drugim
osobama koje osim drugih djelatnosti ili kao jedinu djelatnost obavljaju:

1. poslove osiguranja bez dozvole nadzornog tijela
za obavljanje navedenih poslova,

2. djelatnost posredovanja i zastupanja u
osiguranju bez dozvole nadzornog tijela za obavljanje navedenih poslova.

*Mjere nadzora*

Članak 199.

(1) Ako nadzorno tijelo, prema podacima kojima
raspolaže, utvrdi da osoba obavlja poslove osiguranja, odnosno posredovanja i
zastupanja u osiguranju bez dozvole nadzornog tijela za obavljanje navedenih
poslova, toj će se osobi naložiti da prestane s obavljanjem navedenih poslova.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka,
nadzorno tijelo prethodno može pregledati poslovne knjige i drugu dokumentaciju
osobe i prikupiti dokaze kako bi utvrdila obavlja li osoba poslove osiguranja
odnosno posredovanja i zastupanja u osiguranju.

GLAVA XIV.

LIKVIDACIJA DRUŠTVA ZA
OSIGURANJE

XIV.1. REDOVITA
LIKVIDACIJA DIONIČKOG DRUŠTVA ZA OSIGURANJE

*Odluka skupštine o pokretanju likvidacijskog postupka*

Članak 200.

(1) Skupština društva za osiguranje može
prihvatiti odluku o prestanku društva za osiguranje.

(2) Skupština društva za osiguranje koje ima
podružnicu u drugoj državi članici može donijeti odluku iz stavka 1. ovoga
članka nakon dobivanja mišljenja nadzornog tijela.

(3) Nadzorno tijelo dužno je mišljenje dostaviti
u roku od 30 dana.

(4) U slučaju da nadzorno tijelo ne dostavi
mišljenje u roku iz stavka 3. ovoga članka, skupština društva za osiguranje, po
isteku tog roka, može prihvatiti odluku o prestanku poslovanja dioničkog
društva za osiguranje.

(5) Ako ovim Zakonom nije drugačije propisano,
na likvidaciju društva za osiguranje na temelju odluke iz stavka 1. ovoga
članka primjenjuju se odredbe Zakona o trgovačkim društvima o likvidaciji
dioničkog društva na temelju odluke skupštine.

(6) Odredbe ovoga odjeljka odgovarajuće se
primjenjuju i onda ako dioničko društvo za osiguranje prihvati odluku kojom se
djelatnost dioničkog društva za osiguranje mijenja na način da dioničko društvo
za osiguranje više ne obavlja poslove osiguranja.

*Likvidator društva za osiguranje*

Članak 201.

Likvidatorom društva za osiguranje može biti
imenovana samo fizička osoba koja ispunjava uvjete za imenovanje za člana
uprave društva za osiguranje iz članka 27. ovoga Zakona.

*Ograničenje dozvole za obavljanje poslova osiguranja*

Članak 202.

(1) Uprava društva za osiguranje dužna je
nadzorno tijelo obavijestiti o odluci iz članka 200. stavka 1. ovoga Zakona
sljedećega radnog dana nakon prihvaćanja odluke.

(2) Nadzorno tijelo na temelju obavijesti iz
stavka 1. ovoga članka donosi odluku kojom:

1. ograničava važenje dozvole za obavljanje poslova
osiguranja na poslove koji su potrebni radi provedbe likvidacije društva za
osiguranje,

2. određuje u kojem se opsegu na društvo za
osiguranje u likvidaciji primjenjuju pravila o ograničavanju rizika.

(3) Nakon započete likvidacije društvo za osiguranje
može obavljati još samo poslove osiguranja određene odlukom iz stavka 2. ovoga
članka.

(4) Ukoliko se odluka iz stavka 2. ovoga članka
odnosi na društvo za osiguranje koje ima podružnicu u državi članici, nadzorno
tijelo dužno je prije izdavanja odluke obavijestiti nadležno nadzorno tijelo
države članice.

(5) Obavijest iz stavka 4. ovoga članka mora
sadržavati pravne posljedice i stvarne učinke donesene odluke.

(6) Ako zbog zaštite interesa stranaka društva
za osiguranje ili zbog drugih javnih interesa nije moguće odgoditi donošenje
odluke iz stavka 4. ovoga članka, nadzorno tijelo dužno je obavijestiti
nadležno nadzorno tijelo odmah po donošenju odluke.

*Ponovno stjecanje dozvole za obavljanje poslova osiguranja*

Članak 203.

(1) Ako skupština društva za osiguranje odredi
da društvo za osiguranje nastavi s djelovanjem, društvo za osiguranje može
ponovno početi obavljati poslove osiguranja samo ako ponovno stekne dozvolu
nadzornog tijela za obavljanje poslova osiguranja.

(2) Zahtjevu za upis odluke iz stavka 1. ovoga
članka u sudski registar treba priložiti novu dozvolu nadzornog tijela za
obavljanje poslova osiguranja.

XIV.2. REDOVITA
LIKVIDACIJA DRUŠTVA ZA UZAJAMNO OSIGURANJE

*Likvidacija društva za uzajamno osiguranje*

Članak 204.

(1) Likvidaciju društva za uzajamno osiguranje
društvo provodi na temelju važeće odluke skupštine o prestanku društva.

(2) Ako iz odredbi ovoga Zakona ili svrhe
likvidacije ne proizlazi drukčije, za vrijeme likvidacije za društvo za
uzajamno osiguranje vrijede isti propisi koji su vrijedili prije početka
likvidacije.

(3) Za vrijeme likvidacije društvo ne smije
sklapati nove ugovore o osiguranju niti povećavati odnosno produžavati
postojeće ugovore o osiguranju.

(4) Uplaćena sredstva temeljnog kapitala mogu se
vratiti tek onda kada su plaćene ostale obveze društva uključujući obveze prema
članovima iz osiguranja.

(5) Imovina koja ostane nakon plaćanja obveza
podijelit će se osobama koje su bile članovi društva za uzajamno osiguranje u
trenutku prihvaćanja odluke o prestanku društva. Dioba se obavlja sukladno
mjerilima o diobi dobiti članovima koja su određena statutom.

(6) Na likvidatora društva primjenjuju se
odredbe o upravi društva za uzajamno osiguranje.

(7) Ako u stavcima 1. do 6. ovoga članka nije
drugačije određeno, na dobrovoljnu likvidaciju primjenjuju se odredbe ovoga
Zakona koje se odnose na likvidaciju dioničkog društva za osiguranje.

XIV.3. PRISILNA
LIKVIDACIJA DRUŠTVA ZA OSIGURANJE

*Razlozi za početak prisilne likvidacije*

Članak 205.

(1) Nadzorno tijelo će odluku o početku prisilne
likvidacije donijeti u sljedećim slučajevima:

1. ako na temelju izvješća iz članka 171. stavka
2. ovoga Zakona procijeni da se za vrijeme trajanja posebne uprave financijsko
stanje nije poboljšalo do mjere da društvo za osiguranje dostiže granicu
solventnosti iz članka 98., odnosno 99. ovoga Zakona te da ne postoje uvjeti za
početak stečajnog postupka,

2. ako skupština društva odbaci izvješće o
financijskom stanju iz članka 171. stavka 1. ovoga Zakona te ako prva prodaja
dionica na temelju odluke koju skupština donese na prijedlog iz članka 171.
stavka 1. ovoga Zakona ne uspije,

3. ako je društvu za osiguranje oduzeta dozvola
za obavljanje poslova osiguranja,

4. ako je društvu za osiguranje prestalo
vrijediti odobrenje za obavljanje poslova osiguranja, a društvo za osiguranje,
u roku od tri mjeseca od primitka odluke iz članka 62. stavka 2. ovoga Zakona,
nije započelo s postupkom preoblikovanja, prestanka ili s postupkom ponovnog
dobivanja odobrenja za obavljanje poslova osiguranja,

5. ako je članu uprave pravomoćnom odlukom
oduzeta dozvola za obavljanje dužnosti člana uprave odnosno ako je član
razriješen dužnosti odnosno ako član uprave ne obavlja dužnost člana uprave
dulje od šest mjeseci, a nadzorno tijelo, sukladno ovom Zakonu, u roku tri
mjeseca ne imenuje novog člana te društvo za osiguranje zbog toga nema najmanje
dva člana uprave.

(2) Nadzorno tijelo je dužno donijeti odluku o
početku prisilne likvidacije u roku od 8 dana koji teče:

1. u slučaju iz stavka 1. točke 1. ovoga članka
od dana isteka roka za prihvaćanje konačnog izvješća o ocjeni rezultata posebne
uprave iz članka 173. stavka 2. ovoga Zakona,

2. u slučaju iz stavka 1. točke 2. ovoga članka
od dana kada je skupština odbacila prijedlog odluke iz članka 172. stavka 1.
ovoga Zakona, odnosno od dana kada je istekao rok za upis i uplatu dionica na
temelju bezuspješne prve prodaje,

3. u slučaju iz stavka 1. točke 3. ovoga članka
od dana donošenja odluke o oduzimanju dozvole,

4. u slučaju iz stavka 1. točke 4. ovoga članka
od završetka tromjesečnog roka za imenovanje novog člana uprave.

*Prisilna likvidacija podružnice stranog društva za
osiguranje*

Članak 206.

(1) Nadzorno tijelo dužno je prije donošenja
odluke o početku postupka prisilne likvidacije nad podružnicom stranog društva
za osiguranje obavijestiti sva nadležna tijela država članica, u kojima društvo
za osiguranje nad čijom podružnicom počinje postupak likvidacije, ima
podružnice.

(2) Obavijest iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati
informacije o pravnim posljedicama i stvarnim učincima takvog postupka.

(3) Iznimno od odredbi stavka 1. ovoga članka,
ako zbog zaštite osiguranika nije početak postupka prisilne likvidacije moguće
odgađati, nadzorno tijelo obavijestit će nadležno nadzorno tijelo odmah nakon
donošenja odluke.

(4) Nadzorno tijelo dužno je u postupku prisilne
likvidacije iz stavka 1. ovoga članka, uskladiti svoje postupke s postupcima
nadležnih nadzornih tijela drugih država članica.

(5) Likvidatori su dužni u postupku prisilne
likvidacije iz stavka 1. ovoga članka uskladiti svoje postupke.

*Obavijest nadležnim nadzornim tijelima država članica o
početku postupka prisilne likvidacije*

Članak 207.

(1) Na postupak prisilne likvidacije društva za
osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, koje ima podružnicu u drugoj
državi članici, isključivo je nadležno nadzorno tijelo.

(2) Nadzorno tijelo dužno je o izdanoj odluci o
početku prisilne likvidacije nad društvom za osiguranje iz stavka 1. ovoga
članka neodgodivo obavijestiti nadležno nadzorno tijelo države članice.

(3) Na postupak prisilne likvidacije društva za
osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje ima podružnicu u drugoj
državi članici primjenjuju se pravni propisi Republike Hrvatske.

*Učinkovitost odluke o početku postupka prisilne likvidacije*

Članak 208.

Odluka o početku postupka prisilne likvidacije
društva za osiguranje države članice koja ima podružnicu u Republici Hrvatskoj,
a koju izdaje nadležno nadzorno tijelo države članice i koja ima jednak pravni
učinak kao odluka o prestanku obavljanja djelatnosti društva za osiguranje
prema ovom Zakonu, bez posebnog postupka priznanja i izvršenja ima neposredni
učinak na području Republike Hrvatske i u državi članici.

*Objava sažetka odluke o početku postupka prisilne
likvidacije u Službenom listu Europske unije*

Članak 209.

(1) Odluku o početku postupka likvidacije nad
društvom za osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje ima podružnicu u
drugoj državi članici nadzorno je tijelo dužno javno objaviti, a sažetak odluke
dužno je objaviti u Službenom listu Europske unije.

(2) Objava sažetka iz stavka 1. ovoga članka
obvezno mora sadržavati:

1. ime i naslov tijela koje će voditi postupak
prisilne likvidacije,

2. pravo po kojem će se provoditi postupak
prisilne likvidacije,

3. imena likvidatora,

4. rok za prijavu potraživanja i pravne
posljedice ako ih vjerovnik ne prijavi.

(3) Nadzorno tijelo propisuje oblik i podrobniji
sadržaj objave sažetka odluke o početku postupka prisilne likvidacije.

*Obavještavanje poznatih vjerovnika o početku postupka
prisilne likvidacije*

Članak 210.

(1) O odluci o početku postupka prisilne
likvidacije društva za osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koje ima
podružnicu u državi članici likvidator je dužan obavijestiti sve poznate
vjerovnike društva za osiguranje koji imaju sjedište na području država
članica.

(2) Obavijest obvezno mora sadržavati:

– ime i naslov tijela koje će voditi postupak
prisilne likvidacije i tijela kojem je potrebno poslati prijavu potraživanja,

– rok za prijavu potraživanja i pravne
posljedice ako ih vjerovnik ne prijavi,

– prava i dužnosti vjerovnika u postupku
prisilne likvidacije, prije svega, jesu li vjerovnici s privilegiranim
potraživanjima i vjerovnici čija su potraživanja osigurana stvarnim pravima
dužni podnijeti prijavu,

– učinke početka postupka prisilne likvidacije
na ugovore o osiguranju, posebno na datum prestanka njihove valjanosti i
posljedicama na prava i dužnosti osiguranika odnosno osiguravatelja.

(3) Nadzorno tijelo propisuje oblik i podrobniji
sadržaj obavijesti iz stavka 1. ovoga članka.

*Prijava potraživanja vjerovnika*

Članak 211.

(1) Vjerovnik prijavljuje potraživanje u
likvidacijsku masu na službenom jeziku države članice u kojoj ima prebivalište,
odnosno sjedište i to na posebnom obrascu.

(2) Nadzorno tijelo propisuje oblik i sadržaj
obrasca za prijavu potraživanja vjerovnika.

*Primjena odredaba u postupku stečaja društva za osiguranje*

Članak 212.

(1) U slučaju početka stečajnog postupka nad
društvom za osiguranje koje ima podružnicu u državi članici, odgovarajuće se
primjenjuju odredbe članaka 207., 209., 211. i 213. ovoga Zakona.

(2) Sažetak odluke o početku stečajnog postupka
objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

*Likvidator*

Članak 213.

Odlukom o početku prisilne likvidacije nadzorno
tijelo će imenovati dva ili više likvidatora te odrediti vrstu i opseg poslova
koje obavlja pojedini likvidator.

*Pravne posljedice prisilne likvidacije*

Članak 214.

(1) Danom donošenja odluke o prisilnoj
likvidaciji prestaju sve nadležnosti i ovlasti članova uprave i članova
nadzornog odbora društva za osiguranje te ovlasti skupštine, osim nadležnosti
na temelju odredaba članka 215. ovoga Zakona.

(2) U postupku prisilne likvidacije nadležnosti
nadzornog odbora društva za osiguranje i nadležnosti skupštine, osim
nadležnosti na temelju odredbi iz članka 215. ovoga Zakona, preuzima nadzorno
tijelo.

*Postupak prisilne likvidacije*

Članak 215.

Ako ovim pododjeljkom nije drugačije određeno,
na postupak prisilne likvidacije na odgovarajući način se primjenjuju odredbe
Zakona o trgovačkim društvima.

*Zabrana sklapanja novih poslova*

Članak 216.

Za vrijeme postupka prisilne likvidacije društvo
za osiguranje ne smije sklapati nove poslove, osim onih koji su nužni radi unovčenja
likvidacijske mase i onih koji su potrebni za prijenos ugovora osiguranja na
drugo društvo za osiguranje.

*Nastupanje stečajnog razloga*

Članak 217.

Ako likvidatori utvrde da imovina društva za
osiguranje nije dostatna za plaćanje svih potraživanja svih vjerovnika društva
za osiguranje ili da društvo za osiguranje ne raspolaže s dovoljno likvidnih
sredstava da bi moglo u slučaju dospijeća isplatiti potraživanja, dužni su o
tome neodgodivo obavijestiti nadzorno tijelo.

GLAVA XV.

STEČAJ

XV.1. ZAJEDNIČKE ODREDBE

*Zabrana prisilne nagodbe*

Članak 218.

Nad društvom za osiguranje ne može se početi
postupak prisilne nagodbe.

*Primjena odredaba o stečajnom postupku*

Članak 219.

Ako Zakonom nije drugačije određeno, na stečajni
postupak nad društvom za osiguranje primjenjuju se odredbe Stečajnog zakona.

*Stečajni razlozi*

Članak 220.

(1) Nadzorno tijelo donijet će odluku o
utvrđivanju uvjeta za početak stečajnog postupka u sljedećim slučajevima:

1. ako na temelju izvješća iz članka 171. stavka
2. ovoga Zakona procijeni da se za vrijeme trajanja posebne uprave financijsko
stanje nije poboljšalo te da društvo za osiguranje nije u stanju ispunjavati
tekuće dospjele obveze,

2. ako prilikom obavljanja nadzora nad društvom
za osiguranje utvrdi da imovina društva za osiguranje nije dostatna za plaćanje
svih potraživanja vjerovnika društva za osiguranje.

*Početak stečajnog postupka*

Članak 221.

(1) Nadzorno tijelo dužno je kod nadležnog suda
podnijeti prijedlog za početak stečajnog postupka sljedećeg radnog dana nakon donošenja
pisane odluke o utvrđivanju uvjeta za početak stečajnog postupka. Prijedlogu
mora biti priložena odluka o utvrđivanju uvjeta za početak stečajnog postupka.

(2) Sud će u roku od tri radna dana od
podnošenja prijedloga iz stavka 1. ovoga članka, donijeti odluku o početku
stečajnog postup­ka bez ponovne provjere uvjeta za početak stečajnog postupka.

(3) Protiv odluke o početku stečajnog postupka
iz stavka 2. ovoga članka ne postoji mogućnost prigovora.

*Stečajni upravitelj*

Članak 222.

(1) Stečajnog upravitelja imenuje sud na
prijedlog nadzornog tijela. Nadzorno tijelo može za stečajnog upravitelja
predložiti samo osobu koja ispunjava uvjete za obavljanje dužnosti stečajnog
upravitelja.

(2) Ako nastupe razlozi za razrješenje stečajnog
upravitelja, sud je dužan prije odlučivanja o njegovu razrješenju o razlozima
obavijestiti nadzorno tijelo i zatražiti očitovanje o razlozima u roku koji ne
smije biti kraći od tri niti dulji od osam dana.

*Oglašavanje početka stečajnog postupka*

Članak 223.

(1) Oglašavanje početka stečajnog postupka nad
društvom za osiguranje, mora sadržavati osim podataka u smislu odredbi
Stečajnog zakona, i sljedeće:

1. upozorenje osiguranicima na pravne posljedice
početka stečajnog postupka nad društvom za osiguranje iz članka 224. ovoga
Zakona,

2. ime, prezime i naslov predstavnika
osiguranika, ako je imenovan.

*Prestanak ugovora o osiguranju*

Članak 224.

Ugovori o osiguranju koje je sklopilo društvo za
osiguranje prestaju vrijediti istekom tridesetog dana od javnog oglašavanja o
početku stečajnog postupka nad društvom za osiguranje u »Narodnim novinama«.

*Mišljenje nadzornog tijela*

Članak 225.

(1) Sud je u postupku odlučivanja u vezi s
raspolaganjem stečajnom masom prema Stečajnom zakonu, u slučaju stečajnog
postupka društva za osiguranje, dužan pribaviti i mišljenje nadzornog tijela.

(2) Na mišljenje nadzornog tijela iz stavka 1.
ovoga članka na odgovarajući način se primjenjuju odredbe Stečajnog zakona.

*Obavještavanje nadzornog tijela*

Članak 226.

Presliku izvješća stečajnog upravitelja o tijeku
stečajnog postupka sud dostavlja nadzornom tijelu.

*Prioritetno plaćanje potraživanja iz ugovora o osiguranju*

Članak 227.

(1) Potraživanja iz ugovora o osiguranju plaćaju
se iz stečajne mase kao trošak stečajnog postupka prije isplate vjerovnika
prema Stečajnom zakonu.

(2) Potraživanja iz stavka 1. ovoga članka
isplaćuju se ovim redoslijedom:

1. potraživanja iz osiguranja iz članka 229.
stavka 2. ovoga Zakona u visini obveznog pokrića u svezi s osiguranjem iz kojeg
proizlazi potraživanje, a koja se nije moglo isplatiti iz imovine za pokriće
matematičke pričuve,

2. potraživanja iz članka 229. stavka 4. ovoga
Zakona koja nije bilo moguće isplatiti iz imovine za pokriće matematičke
pričuve,

3. potraživanja iz neživotnih i drugih
osiguranja u vezi s kojima se ne oblikuju matematičke pričuve na ime naknade
štete za štetne događaje koji su nastupili prije početka stečaja,

4. potraživanja iz neživotnih i drugih
osiguranja u vezi s kojima se ne oblikuju matematičke pričuve na ime povrata
dijela premije plaćene za razdoblje nakon prestanka osiguranja.

XV.2. POSEBNE ODREDBE ZA
ISPLATU POTRAŽIVANJA IZ ONIH VRSTA OSIGURANJA ZA KOJA JE

POTREBNO OBLIKOVATI
MATEMATIČKE PRIČUVE

*Primjena odredaba*

Članak 228.

(1) Odredbe ovoga odjeljka primjenjuju se na
životna osiguranja i osiguranja od nezgode te zdravstvena osiguranja za koja se
primjenjuju slične tablice vjerojatnosti i izračuna kao za životna osiguranja.

(2) Danom početka stečajnog postupka nad
društvom za osiguranje prestaju ugovori o osiguranju iz stavka 1. ovoga članka.

*Pravo na odvojenu isplatu iz imovine za pokriće*

Članak 229.

(1) Danom početka stečajnog postupka, imatelji
prava iz osiguranja iz članka 228. ovoga Zakona stječu odvojeno pravo na
imovinu za pokriće matematičke pričuve na ime isplate njihovih potraživanja iz
tih osiguranja.

(2) Imatelji prava iz životnih osiguranja i
osiguranja od nezgode te zdravstvenih osiguranja za koja glede obveza društva
za osiguranje vrijede pravila o životnim osiguranjima imaju pravo da se iz imovine
za pokriće matematičke pričuve, prije isplate ostalih potraživanja pokriću
kojih je namijenjena imovina za pokriće matematičke pričuve za pojedine vrste
životnog osiguranja, isplate njihova potraživanja u visini koja odgovara
obveznom pokriću u vezi s osiguranjem iz kojeg proizlazi potraživanje.

(3) Ako imovina za pokriće matematičke pričuve
nije dostatna za cjelokupnu isplatu potraživanja iz stavka 2. ovoga članka,
potraživanja se isplaćuju u visini koja je u jednakom omjeru s obveznim
pokrićem u svezi s osiguranjem iz kojeg proizlazi potraživanje kao što je omjer
između cjelokupne vrijednosti imovine za pokriće matematičke pričuve i obveznim
pokrićem za sva osiguranja koja je društvo za osiguranje sklopilo u vrsti
osiguranja u svezi s kojom je oblikovana za pokriće matematičke pričuve.

(4) Ostala potraživanja iz osiguranja iz članka
251. ovoga Zakona isplaćuju se iz imovine za pokriće matematičke pričuve koja
preostane nakon isplate potraživanja iz stavka 2. ovoga članka.

(5) Ako imovina za pokriće matematičke pričuve
nije dostatna za cjelokupnu isplatu ostalih potraživanja iz stavka 4. ovoga
članka, ta se potraživanja isplaćuju razmjerno iz imovine za pokriće
matematičke pričuve.

(6) Glede utvrđivanja visine potraživanja i
ukupne visine obveznog pokrića mjerodavno je stanje na dan početka stečajnog
postupka.

*Odvojen račun novčanih sredstava u stečaju*

Članak 230.

(1) Stečajni upravitelj dužan je kod
organizacije koja obavlja poslove platnog prometa, osim općeg računa stečajnog
dužnika, otvoriti poseban račun imovine za pokriće matematičke pričuve.

(2) Cjelokupnim poslovanjem novčanim sredstvima
stečenima unovčenjem imovine za pokriće matematičke pričuve stečajni je
upravitelj dužan upravljati putem posebnog računa imovine za pokriće
matematičke pričuve.

(3) Svaki nalog za isplatu iz posebnog računa
imovine za pokriće matematičke pričuve, osim stečajnog upravitelja mora
odobriti i predstavnik vjerovnika po životnom osiguranju.

*Predstavnik vjerovnika po životnom osiguranju*

Članak 231.

(1) Stečajni sud, na prijedlog nadzornog tijela
radi zaštite imatelja prava iz osiguranja iz članka 229. stavka 1. ovoga Zakona
odlukom o početku stečajnog postupka imenuje predstavnika vjerovnika po
životnom osiguranju.

(2) Predstavnikom vjerovnika po životnom
osiguranju može biti imenovana osoba koja ispunjava uvjete za imenovanje
stečajnim upraviteljem i posjeduje odgovarajuća znanja iz područja osiguranja.

(3) Stečajni upravitelj dužan je predstavniku
vjerovnika po životnom osiguranju omogućiti pregled poslovnih knjiga i druge
evidencije te dokumentacije društva za osiguranje u opsegu nužnom za
utvrđivanje opsega imovine za pokriće matematičke pričuve, prijavu potraživanja
imatelja prava te realizaciju drugih ovlasti koje ima predstavnik vjerovnika po
životnom osiguranju prema ovom Zakonu.

(4) U slučaju kada odredbe Stečajnog zakona
propisuju da je potrebno pribaviti mišljenje vjerovničkog odbora, nužno je
pribaviti i mišljenje predstavnika vjerovnika po životnom osiguranju.

(5) Na naknadu za predstavnika vjerovnika po
životnom osiguranju te njegove ovlasti i obveze odgovarajući se primjenjuju
propisi koji vrijede za stečajnog upravitelja.

*Prijava i provjera potraživanja*

Članak 232.

(1) Rok za prijavu potraživanja iz članka 229.
stavka 1. ovoga Zakona je tri mjeseca od javnog oglašavanja o početku stečajnog
postupka u »Narodnim novinama«.

(2) Predstavnik vjerovnika po životnom
osiguranju dužan je u ime i za račun imatelja prava prijaviti potraživanja iz
članka 229. stavka 1. ovoga Zakona te o prijavi obavijestiti imatelja prava.
Imatelji prava mogu i sami prijaviti svoja potraživanja.

(3) Potraživanja koja prijavi predstavnik
vjerovnika po životnom osiguranju smatraju se utvrđenim u stečajnom postupku
društva za osiguranje i na njih se ne primjenjuju odredbe Stečajnog zakona o
provjeri potraživanja.

(4) U slučaju kada potraživanja osim
predstavnika vjerovnika po životnom osiguranju prijavi i imatelj prava, prijava
potraživanja imatelja prava uzima se u obzir i provjerava samo u dijelu u kojem
prelazi potraživanja koje je u ime i za račun tog imatelja prava prijavio
predstavnik vjerovnika po životnom osiguranju.

GLAVA XVI.

ZASTUPANJE I
POSREDOVANJE U OSIGURANJU

XVI.1 ZASTUPANJE U
OSIGURANJU

*Zastupanje u osiguranju*

Članak 233.

Zastupanje u osiguranju je djelatnost
pokretanja, predlaganja ili obavljanja poslova pripreme i sklapanja ugovora o
osiguranju u ime i za račun jednog ili više društava za osiguranje za proizvode
osiguranja koji međusobno ne konkuriraju.

*Zastupnik u osiguranju*

Članak 234.

(1) Zastupnik u osiguranju je fizička osoba koja
je dobila ovlaštenje nadzornog tijela za obavljanje poslova zastupanja u
osiguranju.

(2) Poslovi zastupnika u osiguranju su poslovi u
svezi s pripremom i sklapanjem ugovora o osiguranju u ime i za račun jednog ili
više društva za osiguranje za proizvode osiguranja koji međusobno ne
konkuriraju.

(3) Zastupnik u osiguranju iz stavka 1. ovoga
članka smije obavljati poslove zastupanja u osiguranju samo na temelju
zaposlenja odnosno drugoga pravnog odnosa u društvu za osiguranje, društvu za
zastupanje u osiguranju odnosno obrtu za zastupanje u osiguranju.

(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka
zastupnikom u osiguranju ne smatraju se osobe koje obavljaju poslove zastupanja
u osiguranju na temelju zaposlenja u društvu za osiguranje.

(5) Zastupnik u osiguranju ne smije, u svoje ime
i za svoj račun, naplaćivati premije osiguranja niti ostale iznose od
ugovaratelja osiguranja.

*Društvo za zastupanje u osiguranju*

Članak 235.

(1) Društvo za zastupanje u osiguranju je pravna
osoba sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja obavlja gospodarsku djelatnost
pružanja usluga zastupanja u osiguranju i koja je dobila dozvolu nadzornog
tijela za obavljanje djelatnosti zastupanja u osiguranju.

(2) Društvo za zastupanje u osiguranju ne može
se upisati u sudski registar prije dobivanja dozvole iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Društvo za zastupanje u osiguranju može se
osnovati prema Zakonu o trgovačkim društvima kao dioničko društvo, odnosno
društvo s ograničenom odgovornošću.

(4) Izraz »zastupanje u osiguranju« odnosno
izvedenicu tog izraza u tvrtki ili skraćenoj tvrtki može upisati u sudski
registar i koristiti u pravnom prometu samo društvo koje je dobilo dozvolu iz
članka 252. ovoga Zakona.

*Obrt za zastupanje u osiguranju*

Članak 236.

(1) Obrt za zastupanje u osiguranju je fizička
osoba – poduzetnik (obrtnik) s prebivalištem u Republici Hrvatskoj koja obavlja
gospodarsku djelatnost pružanja usluga zastupanja u osiguranju i koja je dobila
dozvolu nadzornog tijela za obavljanje djelatnosti zastupanja u osiguranju.

(2) Obrt za zastupanje u osiguranju ne može se
upisati u obrtni registar prije dobivanja dozvole iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Obrt za zastupanje u osiguranju može se
osnovati prema Zakonu o obrtu.

(4) Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na
društvo za zastupanje u osiguranju primjenjuju se i na obrt za zastupanje u
osiguranju, osim odredaba članka 235. i članka 252. stavka 3. točke 1. ovoga
Zakona.

*Osiguranje odgovornosti društva za zastupanje u osiguranju*

Članak 237.

Društvo za zastupanje u osiguranju koje obavlja
poslove zastupanja u osiguranju za više društava za osiguranje mora imati
osiguranu odgovornost obavljanja djelatnosti ili odgovarajuće jamstvo u iznosu
koji ne smije biti manji od 7.500.000,00 kuna po svakom odštetnom zahtjevu,
odnosno 11.250.000,00 kuna za sve odštetne zahtjeve u jednoj godini.

*Obveze zastupnika u osiguranju i odgovornost društva za
osiguranje*

Članak 238.

(1) Za postupke zastupnika u osiguranju odgovara
društvo za zastupanje u osiguranju i društvo za osiguranje.

(2) Zastupnik u osiguranju može obavljati samo
one poslove za koje je ovlašten.

*Ograničenje ovlasti zastupnika u osiguranju*

Članak 239.

(1) Ako je ovlast zastupnika u osiguranju
ograničena samo na određeno područje zastupnik u osiguranju je ovlašten za
poduzimanje pravnih radnji iz članka 234. ovoga Zakona samo u svezi s
osiguranjima koja se odnose na imovinu iz tog područja odnosno osobe s
prebivalištem na tom području.

(2) Ako je ovlast zastupnika u osiguranju ograničena
na način da zastupnik u osiguranju nije ovlašten za poduzimanje svih pravnih
radnji iz članka 234. ovoga Zakona ili na način iz stavka 1. ovoga članka,
ograničenje ovlasti nema učinak prema ugovaratelju osiguranja.

XVI. 2. POSREDOVANJE U
OSIGURANJU

*Posredovanje u osiguranju*

Članak 240.

Posredovanje u osiguranju je djelatnost
pokretanja, predlaganja ili obavljanja poslova pripreme za sklapanje ugovora o
osiguranju, odnosno reosiguranju, pomoć pri izvršavanju prava iz ugovora o
osiguranju, a posebno pri rješavanju odštetnih zahtjeva naslovljenih na društvo
za osiguranje.

*Posrednik u osiguranju*

Članak 241.

(1) Posrednik u osiguranju je fizička osoba koja
je dobila ovlaštenje za obavljanje poslova posredovanja u osiguranju.

(2) Poslovi posrednika u osiguranju su poslovi u
svezi s pregovaranjem s društvom za osiguranje čiji je predmet nastojanje da se
budućem ugovaratelju osiguranja, sukladno njegovim zahtjevima, odnosno
potrebama, omogući sklapanje ugovora o osiguranju, odnosno reosiguranju.

(3) Uz poslove iz stavka 2. ovoga članka,
poslovima posrednika u osiguranju smatraju se i poslovi koji se odnose na
pripremu za sklapanje ugovora o osiguranju, odnosno reosiguranju i pomoć pri
izvršavanju prava iz ugovora o osiguranju, odnosno reosiguranju, a posebno pri
rješavanju odštetnih zahtjeva naslovljenih na društvo za osiguranje.

(4) Pomoć pri izvršavanju prava iz ugovora o
osiguranju odnosno reosiguranju, a posebno pri rješavanju odštetnih zahtjeva
naslovljenih na društvo za osiguranje mogu obavljati samo osobe iz stavka 1.
ovoga članka i osobe kojima je to dopušteno drugim zakonima koji uređuju
obavljanje njihove djelatnosti.

(5) Posrednik u osiguranju iz stavka 1. ovoga
članka smije obavljati poslove posredovanja u osiguranju samo na temelju
zaposlenja u društvu za posredovanje u osiguranju.

*Društvo za posredovanje u osiguranju*

Članak 242.

(1) Društvo za posredovanje u osiguranju je
pravna osoba sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja obavlja gospodarsku
djelatnost pružanja usluga posredovanja u osiguranju i koja je dobila dozvolu
nadzornog tijela za obavljanje djelatnosti posredovanja u osiguranju.

(2) Društvo za posredovanje u osiguranju ne može
se upisati u sudski registar prije dobivanja dozvole iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Društvo za posredovanje u osiguranju može se
osnovati prema Zakonu o trgovačkim društvima kao dioničko društvo, odnosno
društvo s ograničenom odgovornošću.

(4) Izraz »posredovanje u osiguranju«, odnosno
izvedenicu tog izraza u tvrtki ili skraćenoj tvrtki može upisati u sudski
registar i koristiti u pravnom prometu samo društvo koje je dobilo dozvolu iz
članka 254. ovoga Zakona.

*Osiguranje odgovornosti društva za posredovanje u osiguranju*

Članak 243.

Društvo za posredovanje u osiguranju mora imati
osiguranu odgovornost obavljanja djelatnosti ili odgovarajuće jamstvo u iznosu
koji ne smije biti manji od 7.500.000,00 kuna po svakom odštetnom zahtjevu
odnosno 11.250.000,00 kuna za sve odštetne zahtjeve u jednoj godini.

*Obveze posrednika u osiguranju*

Članak 244.

(1) Posrednik u osiguranju dužan je obavljati
svoju djelatnost tako da štiti interese ugovaratelja osiguranja, odnosno
osiguranika.

(2) Radi ispunjavanja obveze iz stavka 1. ovoga
članka posrednik osiguranja je dužan:

1. načiniti odgovarajuću analizu rizika i
odgovarajuća načela pokrića,

2. pisano obrazložiti razlog svog prijedloga
osiguravatelja odnosno reosiguravatelja i izvijestiti ga o visini provizije
određene za sklapanje ugovora o osiguranju odnosno reosiguranju,

3. u ime ugovaratelja osiguranja posredovati kod
sklapanja osiguranja koje je sukladno zahtjevu ugovaratelja osiguranja s
obzirom na osigurateljno pokriće, pri čemu ta obveza
može biti ograničena samo na određene usluge osiguranja, ako posrednik
osiguranja o tome izričito obavijesti osiguranika,

4. obavijestiti društvo za osiguranje o traženju
ponude ugovaratelja osiguranja za sklapanje ugovora o osiguranju,

5. uručiti ugovaratelju osiguranja policu
osiguranja te druge akte vezane za ugovor o osiguranju,

6. provjeriti sadržaj police osiguranja,

7. pružati pomoć ugovaratelju osiguranja,
odnosno osiguraniku za vrijeme trajanja ugovora o osiguranju i to kako prije
tako i nakon nastupanja osiguranog slučaja, te se ponajprije brinuti da
ugovaratelj osiguranja odnosno osiguranik poduzme sve pravne radnje koje su
bitne za očuvanje odnosno realizaciju prava na temelju ugovora o osiguranju
poduzima u rokovima određenim za poduzimanje tih pravnih radnji,

8. stalno provjeravati ugovore o osiguranju koje
je ugovaratelj osiguranja sklopio njegovim posredovanjem te izraditi prijedloge
za izmjenu ovih ugovora o osiguranju u cilju što bolje zaštite.

*Zaštita interesa stranaka*

Članak 245.

(1) Posrednik u osiguranju dužan je pri
obavljanju poslova posredovanja u osiguranju štititi interese ugovaratelja
osiguranja, odnosno osiguranika.

(2) Posrednik u osiguranju dužan je kod
obavljanja poslova posredovanja u osiguranju štititi one interese društva za
osiguranje na koje je inače, prije ili nakon sklapanja ugovora o osiguranju,
obvezan ugovaratelj osiguranja. Posrednik u osiguranju, obavljajući poslove
pripreme za sklapanje ugovora o osiguranju, dužan je obavijestiti društva za
osiguranje o svim potrebnim rizicima koji su mu poznati, odnosno su mu morali
biti poznati.

(3) Posrednik u osiguranju dužan je ugovaratelju
osiguranja objasniti sve pravne i ekonomske veze s pojedinim društvom za
osiguranje koje mogu utjecati na pristranost posrednika u osiguranju pri
izvršavanju obveza prema ugovaratelju osiguranja.

*Zabrana posredovanja u osiguranju*

Članak 246.

Posrednik u osiguranju ne smije posredovati kod
sklapanja ugovora s društvom za osiguranje ako bi sklapanje ugovora o
osiguranju bilo protivno odredbi članka 3. ovoga Zakona.

*Iznimke kod obavljanja poslova zastupanja odnosno
posredovanja u osiguranju*

Članak 247.

Odredbe ove Glave ne primjenjuju se na osobe
koje obavljaju poslove u smislu zastupanja odnosno posredovanja u osiguranju,
ali ne za društvo za zastupanje odnosno posredovanje u osiguranju ako su
ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

1. ugovor o osiguranju zahtijeva poznavanje samo
one vrste osiguranja koja je predmet ugovora,

2. ugovor o osiguranju nije ugovor o životnom
osiguranju,

3. ugovor o osiguranju ne pokriva osiguranje
odgovornosti,

4. osnovna djelatnost nije zastupanje odnosno
posredovanje u osiguranju,

5. osiguranje predstavlja dopunu uz proizvod ili
uslugu, ako takvo osiguranje pokriva:

– rizik kvara, gubitka ili oštećenja proizvoda
ili stvari,

– rizik oštećenja ili gubitka prtljage i ostalih
opasnosti vezanih uz putovanje, koje je bilo rezervirano preko turističke
agencije te osiguranje sadržava odredbe o životnom osiguranju ili osiguranju
odgovornosti, pod uvjetom da osiguranje takve vrste predstavlja pomoćni odnosno
dopunski oblik osiguranja, koji pokriva rizike vezane uz navedeno putovanje,

6. iznos godišnje premije osiguranja nije veći
od 3.750,00 kuna i ako ugovor o osiguranju, uključujući produljenja, nije
sklopljen na razdoblje duže od pet godina.

XVI. 3. OVLAŠTENJE ZA
OBAVLJANJE POSLOVA ZASTUPANJA ODNOSNO POSREDOVANJA U OSIGURANJU

*Ovlaštenje za obavljanje poslova zastupanja u osiguranju*

Članak 248.

(1) Poslove zastupnika u osiguranju mogu
obavljati samo fizičke osobe koje imaju ovlaštenje nadzornog tijela za
obavljanje poslova zastupanja u osiguranju.

(2) Nadzorno tijelo izdat će ovlaštenje za obavljanje
poslova zastupanja u osiguranju osobi koja ispunjava sljedeće uvjete:

1. da je uspješno obavila provjeru stručnih
znanja potrebnih za obavljanje poslova zastupanja u osiguranju,

2. znanje hrvatskog jezika,

3. ima najmanje srednju stručnu spremu,

4. da nije osuđivana za kaznena djela iz
područja gospodarskog kriminala, odnosno da nije pod istragom.

(3) Nadzorno tijelo oduzet će ovlaštenje za
obavljanje poslova zastupanja u osiguranju:

1. ako je ovlaštenje dobiveno na temelju
navođenja neistinitih podataka,

2. ako je zastupnik u osiguranju pravomoćno
bezuvjetno osuđen za kazneno djelo iz područja gospodarskog kriminala na kaznu
zatvora dužu od tri mjeseca,

3. ako zastupnik u osiguranju krši odredbe ovoga
Zakona,

4. ako zastupnik u osiguranju teže prekrši dobre
poslovne običaje i pravila struke.

*Ovlaštenje za obavljanje poslova posredovanja u osiguranju*

Članak 249.

(1) Poslove posrednika u osiguranju mogu
obavljati samo fizičke osobe koje imaju ovlaštenje nadzornog tijela za
obavljanje poslova posredovanja u osiguranju.

(2) Nadzorno tijelo izdat će ovlaštenje za
obavljanje poslova posredovanja u osiguranju osobi koja ispunjava sljedeće
uvjete:

1. uspješno je obavila provjeru stručnih znanja
potrebnih za obavljanje poslova posredovanja u osiguranju,

2. znanje hrvatskog jezika,

3. da ima najmanje visoku stručnu spremu,

4. ima najmanje jednogodišnje iskustvo u
području poslova osiguranja,

5. nije osuđivana za kaznena djela iz područja
gospodarskog kriminala odnosno da nije pod istragom.

(3) Nadzorno tijelo oduzet će ovlaštenje za
obavljanje poslova posredovanja u osiguranju ako:

1. je ovlaštenje dobiveno na temelju navođenja
neistinitih podataka,

2. je posrednik u osiguranju pravomoćno
bezuvjetno osuđen za kazneno djelo iz područja gospodarskog kriminala na kaznu
zatvora veću od tri mjeseca,

3. posrednik u osiguranju krši odredbe ovoga
Zakona,

4. posrednik u osiguranju teže prekrši dobre
poslovne običaje i pravila struke.

XVI.4. OBAVLJANJE
DJELATNOSTI ZASTUPANJA, ODNOSNO POSREDOVANJA U OSIGURANJU

*Obavljanje djelatnosti zastupanja u osiguranju*

Članak 250.

(1) Djelatnost zastupanja u osiguranju može
obavljati:

1. društvo za zastupanje u osiguranju sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj koje ima dozvolu nadzornog tijela za obavljanje
djelatnosti zastupanja u osiguranju,

2. obrt za zastupanje u osiguranju sa sjedištem
u Republici Hrvatskoj koji ima dozvolu nadzornog tijela za obavljanje
djelatnosti zastupanja u osiguranju,

3. društvo za zastupanje u osiguranju države
članice koje sukladno ovome Zakonu ima pravo obavljati poslove zastupanja u
osiguranju na području Republike Hrvatske neposredno ili preko podružnice.

(2) Društvo za zastupanje u osiguranju mora
poslove zastupanja u osiguranju obavljati kao isključivu djelatnost.

(3) Društvo za zastupanje u osiguranju iz stavka
1. ovoga članka ne smije obavljati poslove posredovanja u osiguranju.

(4) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
djelatnost zastupanja u osiguranju mogu obavljati i banke koje su za pružanje
tih usluga dobile dozvolu Hrvatske narodne banke. Hrvatska narodna banka izdat
će dozvolu na temelju prethodne suglasnosti nadzornog tijela.

(5) Nadzorno tijelo mora suglasnost iz stavka 4.
ovoga članka izdati u roku od 60 dana od dana zaprimanja zahtjeva. Ako nadzorno
tijelo ne izda suglasnost u navedenom roku, smatra se da je suglasnost izdana.

(6) Poslove zastupanja u osiguranju na temelju
zaposlenja u banci koja je dobila dozvolu iz stavka 4. ovoga članka mogu
obavljati samo osobe koje su dobile ovlaštenje nadzornog tijela za obavljanje
poslova zastupanja u osiguranju iz članka 248. ovoga Zakona.

*Obavljanje djelatnosti zastupanja u osiguranju u stanicama
za tehnički pregled vozila*

Članak 251.

(1) Poslove zastupanja u osiguranju u stanicama
za tehnički pregled vozila može obavljati samo društvo za zastupanje u
osiguranju koje je dobilo dozvolu nadzornog tijela za obavljanje djelatnosti
zastupanja u osiguranju u stanici za tehnički pregled vozila.

(2) Na izdavanje dozvole iz stavka 1. ovoga
članka primjenjuju se odredbe članka 252. ovoga Zakona.

(3) Stanica za tehnički pregled vozila, u smislu
ovoga Zakona, je nekretnina odnosno više nekretnina koje su međusobno povezane
tako da predstavljaju jednu cjelinu u kojoj ovlaštena osoba obavlja tehnički
pregled i registraciju vozila.

(4) Fizička ili pravna osoba koja je vlasnik
odnosno koja ima druga stvarna prava na stanici za tehnički pregled iz stavka
3. ovoga članka mora omogućiti društvu za zastupanje u osiguranju iz stavka 1. ovoga
članka prostor za obavljanje djelatnosti zastupanja u osiguranju.

(5) Ukoliko osoba iz stavka 4. ovoga članka ne
omogući prostor za obavljanje djelatnosti zastupanja u osiguranju iz stavka 4.
ovoga članka, u stanici za tehnički pregled vozila iz stavka 3. ovoga članka ne
smije se obavljati djelatnost zastupanja u osiguranju.

(6) Poslove zastupanja u osiguranju iz stavka 1.
ovoga članka društvo za zastupanje u osiguranju dužno je obavljati pod istim
uvjetima za sva zainteresirana društva za osiguranje.

(7) Na poslove zastupanja u osiguranju i
zastupnika u osiguranju društva za zastupanje u osiguranju iz stavka 1. ovoga
članka ne primjenjuje se zabrana pripreme i sklapanja ugovora o osiguranju za
proizvode osiguranja koji međusobno konkuriraju iz članka 233. i članka 234.
stavak 2. ovoga Zakona.

(8) Poslove zastupanja u osiguranju iz stavka 1.
ovoga članka društvo za zastupanje u osiguranju može obavljati samo u vrstama
osiguranja iz članka 3. stavka 2. točke 1. i 10. ovoga Zakona.

(9) Nadzorno tijelo propisat će tehničke i
organizacijske uvjete za obavljanje poslova zastupanja u osiguranju iz stavka
1. i 4. ovoga članka.

*Dozvola za obavljanje djelatnosti zastupanja u osiguranju*

Članak 252.

(1) Društvo za zastupanje u osiguranju mora
prije upisa o osnivanju u sudski registar dobiti dozvolu nadzornog tijela za
obavljanje poslova zastupanja u osiguranju.

(2) Nadzorno tijelo izdat će dozvolu za
obavljanje poslova zastupanja u osiguranju na zahtjev osnivača.

(3) Zahtjevu za izdavanje dozvole za obavljanje
poslova zastupanja u osiguranju podnositelj zahtjeva treba priložiti dokaze iz
kojih proizlazi da ispunjava sljedeće uvjete:

1. temeljni kapital uplaćen u novcu u iznosu od
najmanje100.000,00 kuna,

2. najmanje jedan zastupnik u osiguranju koji će
na temelju ugovora o zaposlenju biti odgovorna osoba društva zaposlena na puno
radno vrijeme,

3. da s društvom za osiguranje, drugim društvom
za zastupanje u osiguranju, odnosno društvom za posredovanje u osiguranju ne
smije biti povezana osoba.

(4) Nadzorno tijelo oduzet će dozvolu za
obavljanje poslova zastupanja u osiguranju u sljedećim slučajevima:

1. ako je dozvola pribavljena navođenjem
neistinitih podataka,

2. ako društvo za zastupanje u osiguranju
odnosno zastupnik u osiguranju koji radi za društvo teže krši odredbe članka
256. ovoga Zakona,

3. ako društvo za zastupanje u osiguranju nema
osiguranu odgovornost sukladno članku 237. ovoga Zakona,

4. ako društvo za zastupanje u osiguranju
učestalo krši obveze izvještavanja i obavještavanja,

5. ako su prestali postojati uvjeti iz stavka 3.
ovoga članka.

(5) Dozvola za obavljanje djelatnosti zastupanja
u osiguranju prestaje vrijediti:

1. ako društvo za zastupanje u osiguranju ne
počne poslovati u roku od šest mjeseci od izdavanja dozvole,

2. ako društvo za zastupanje u osiguranju ne
obavlja poslove zastupanja u osiguranju dulje od šest mjeseci,

3. početkom stečajnog postupka, odnosno postupka
prisilne likvidacije,

4. završetkom redovite likvidacije.

(6) Ako nastupi razlog iz stavka 5. ovoga članka,
nadzorno tijelo donijet će odluku kojom se utvrđuje da je dozvola prestala
važiti.

*Obavljanje djelatnosti posredovanja u osiguranju*

Članak 253.

(1) Poslove posredovanja u osiguranju može
obavljati:

1. društvo za posredovanje u osiguranju sa
sjedištem u Republici Hrvatskoj koje ima dozvolu nadzornog tijela za obavljanje
poslova posredovanja u osiguranju,

2. društvo za posredovanje u osiguranju države
članice koje sukladno ovome Zakonu ima pravo obavljati poslove posredovanja u
osiguranju na području Republike Hrvatske neposredno ili preko podružnice.

(2) Društvo za posredovanje u osiguranju mora
poslove posredovanja u osiguranju obavljati kao isključivu djelatnost.

(3) Društvo za posredovanje u osiguranju iz
stavka 1. ovoga članka ne smije obavljati poslove zastupanja u osiguranju.

*Dozvola za obavljanje djelatnosti posredovanja u osiguranju*

Članak 254.

(1) Društvo za posredovanje u osiguranju mora
prije upisa o osnivanju u sudski registar dobiti dozvolu nadzornog tijela za
obavljanje poslova posredovanja u osiguranju.

(2) Nadzorno tijelo izdat će dozvolu za
obavljanje djelatnosti posredovanja u osiguranju na zahtjev osnivača.

(3) Zahtjevu za izdavanje dozvole za obavljanje
poslova posredovanja u osiguranju podnositelj zahtjeva treba priložiti dokaze
iz kojih proizlazi da ispunjava sljedeće uvjete:

1. temeljni kapital uplaćen u novcu u iznosu od
najmanje200.000,00 kuna,

2. najmanje dva posrednika u osiguranju koji će
na temelju ugovora o zaposlenju biti zaposleni na puno radno vrijeme, od kojih
najmanje jedan mora biti odgovorna osoba društva,

3. da s društvom za osiguranje, drugim društvom
za posredovanje u osiguranju odnosno društvom za zastupanje u osiguranju ne
čini povezanu osobu.

(4) Nadzorno tijelo oduzet će dozvolu za
obavljanje poslova posredovanja u osiguranju u sljedećim slučajevima:

1. ako je dozvola pribavljena navođenjem
neistinitih podataka,

2. ako društvo za posredovanje u osiguranju,
odnosno posrednik u osiguranju koji radi za društvo teže krši odredbe članka
244. i 256. ovoga Zakona,

3. ako društvo za posredovanje u osiguranju nema
osiguranu odgovornost sukladno članku 245. ovoga Zakona,

4. ako društvo za posredovanje u osiguranju
učestalo krši obveze izvještavanja i obavještavanja,

3. ako su prestali postojati uvjeti iz stavka 3.
ovoga članka.

(5) Dozvola za obavljanje poslova posredovanja u
osiguranju prestaje vrijediti:

1. ako društvo za posredovanje u osiguranju ne
počne poslovati u roku od šest mjeseci od izdavanja dozvole,

2. ako društvo za posredovanje u osiguranju ne obavlja
poslove posredovanja u osiguranju dulje od šest mjeseci,

3. početkom stečajnog postupka, odnosno postupka
prisilne likvidacije,

4. završetkom redovite likvidacije.

(6) Ako nastupi razlog iz stavka 5. ovoga
članka, nadzorno tijelo donijet će odluku kojom se utvrđuje da je dozvola
prestala vrijediti.

*Pripajanje i spajanje*

Članak 255.

(1) Društvo za zastupanje, odnosno posredovanje
u osiguranju koje pripoji drugo društvo za zastupanje, odnosno posredovanje u
osiguranju mora prije upisa odluke o pripajanju u sudski registar od nadzornog
tijela dobiti odobrenje za pripajanje.

(2) Društva za zastupanje odnosno posredovanje u
osiguranju koja se spajaju moraju prije upisa odluke o spajanju u sudski
registar od nadzornog tijela dobiti odobrenje za spajanje, te dozvolu za
obavljanje poslova zastupanja, odnosno posredovanja u osiguranju za novonastalo
društvo za zastupanje, odnosno posredovanje u osiguranju.

(3) Danom upisa novonastalog društva za
zastupanje odnosno posredovanje u osiguranju u sudski registar prestaju
postojati društva za zastupanje odnosno posredovanje u osiguranju koja se
spajaju, a njihove dozvole za obavljanje poslova za zastupanje odnosno
posredovanje u osiguranju prestaju vrijediti.

*Obveza posrednika i zastupnika o pružanju informacija*

Članak 256.

(1) Zastupnik, odnosno posrednik u osiguranju
dužan je prije sklapanja ugovora o osiguranju ili reosiguranju, kao i pri
izmjenama i dopunama odnosno obnavljanju ugovora dati ugovaratelju osiguranja
sljedeće podatke:

1. ime i prezime te adresu,

2. registar u kojem je prijavljen i način
njegove provjere,

3. društvo za zastupanje, odnosno posredovanje u
kojem radi,

4. posjeduje li sam ili društvo za zastupanje
odnosno posredovanje u kojem radi predstavljaju više od 10% udjela na temelju
kojih sudjeluje u pravu glasa odnosno kapitalu društva za osiguranje,

5. posjeduje li društvo za osiguranje ili s njim
povezana osoba posredno ili neposredno poslovni udio, dionice, odnosno druga
prava, koji čine više od 10% udjela na temelju kojih sudjeluje u pravu glasa
odnosno kapitalu društva za posredovanje u osiguranju,

6. podatak o izvansudskom
postupku rješavanja sporova između osiguranika, odnosno ugovaratelja
osiguranja, odnosno potrošača i društava za osiguranje, odnosno ponuditelja
usluga osiguranja, odnosno o internom postupku rješavanja pritužbi osiguranika
iz članka 273. ovoga Zakona.

(2) Posrednik u osiguranju dužan je analizu iz
članka 244. stavka 2. točke 1. ovoga Zakona načiniti na temelju primjereno
velikog broja ugovora osiguranja dostupnih na tržištu, koji mu omogućavaju
davanje preporuka sukladno stručnim kriterijima, kako bi ugovaratelj osiguranja
sklapanjem takva ugovora ostvario svoje potrebe i zahtjeve.

(3) Posrednik u osiguranju prije sklapanja
ugovora dužan je na temelju podataka dobivenih od ugovaratelja osiguranja,
odnosno osiguranika odrediti potrebe i želje kao i razloge za savjete
ugovaratelju osiguranja, odnosno osiguraniku vezano na ugovore o osiguranju.

(4) Podatke iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka
posrednik u osiguranju nije dužan dati u slučaju kada se radi o posredovanju u
osiguranju kod velikih rizika iz članka 3. stavka 6. ovoga Zakona, odnosno
reosiguranju.

*Oblik pružanja informacija posrednika i zastupnika u
osiguranju*

Članak 257.

(1) Podaci iz članka 256. ovoga Zakona daju se
ugovaratelju osiguranja:

1. u pisanom obliku ili na drugom trajnom mediju
koji je dostupan ugovaratelju osiguranja,

2. na način razumljiv ugovaratelju osiguranja,

3. na hrvatskom jeziku, ako nije drugačije
dogovoreno.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, podaci se
mogu dati usmeno na zahtjev ugovaratelja osiguranja ili u slučaju kada je
pokriće rizika potrebno odmah.

(3) U slučajevima iz stavka 2. ovoga članka
podaci se moraju dati na način propisan stavkom 1. ovoga članka neposredno nakon
sklapanja ugovora o osiguranju.

*Obveza društva za osiguranje*

Članak 258.

Društvo za osiguranje ne smije omogućiti da
poslove zastupanja odnosno posredovanja u osiguranju obavljaju druge osobe osim
osoba iz članka 250. i 253. ovoga Zakona.

*Provizija*

Članak 259.

(1) Društvo za zastupanje u osiguranju odnosno
zastupnik u osiguranju nema pravo od ugovaratelja osiguranja, odnosno
osiguranika zahtijevati plaćanje provizije ili bilo kakvu drugu naplatu.

(2) Društvo za posredovanje u osiguranju,
odnosno posrednik u osiguranju nema pravo od ugovaratelja osiguranja, odnosno
osiguranika zahtijevati plaćanje provizije ili kakvu drugu naplatu osim ako
nije ugovorom s ugovarateljem osiguranja izričito pisano drugačije ugovoreno.

(3) Društvo za posredovanje u osiguranju odnosno
posrednik u osiguranju pravo na proviziju stječe početkom važenja ugovora o
osiguranju.

(4) Ako je ugovorom s ugovarateljem osiguranja
iz stavka 2. ovoga članka izričito pisano ugovoreno da društvo za posredovanje
u osiguranju odnosno posrednik u osiguranju ima pravo na proviziju ili bilo
kakvu drugu naplatu, nema pravo od osiguravatelja zahtijevati proviziju ili
bilo kakvu drugu naplatu po istom ugovoru o osiguranju odnosno reosiguranju u
kojima je posredovao.

(5) Društvo za posredovanje u osiguranju,
odnosno posrednik u osiguranju ne smije se naknadno dogovoriti o promjeni
načina obračuna odnosno o visini provizije za sklopljene ugovore o osiguranju,
odnosno reosiguranju u kojima je posredovao.

*Izvještavanje*

Članak 260.

Društvo za zastupanje odnosno posredovanje u
osiguranju dužno je nadzorno tijelo izvještavati i o sljedećem:

1. o promjeni podataka koji se upisuju u sudski
registar,

2. o strukturi i opsegu poslova zastupanja
odnosno posredovanja u osiguranju prema društvima za osiguranje koje je obavilo
u pojedinoj godini,

3. o ispunjavanju obveza iz članka 237., odnosno
243. ovoga Zakona.

*Registar zastupnika i posrednika u osiguranju*

Članak 261.

(1) Nadzorno tijelo vodi registar:

1. društava za zastupanje u osiguranju koja imaju,
sukladno ovome Zakonu, na području Republike Hrvatske pravo obavljati poslove
zastupanja u osiguranju,

2. društava za posredovanje u osiguranju koja
imaju, sukladno ovome Zakonu, na području Republike Hrvatske pravo obavljati
poslove posredovanja u osiguranju,

3. zastupnika u osiguranju,

4. posrednika u osiguranju.

(2) Registri iz stavka 1. ovoga članka su javni.

(3) Registri društava za zastupanje i društava
za posredovanje u osiguranju moraju sadržavati podatke o osobama ovlaštenima za
zastupanje, odnosno posredovanje u osiguranju.

*Nadzor*

Članak 262.

(1) Nadzor nad zastupnicima odnosno posrednicima
u osiguranju te nad društvima za zastupanje odnosno posredovanje u osiguranju
provodi nadzorno tijelo.

(2) Na nadzor iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući
način se primjenjuju odredbe ovoga Zakona koje se odnose na nadzor društava za
osiguranje.

*Propis o zastupnicima i posrednicima u osiguranju*

Članak 263.

Nadzorno tijelo podrobnije će propisati:

1. uvjete za stjecanje i provjeru stručnih
znanja potrebnih za dobivanje ovlaštenja za obavljanje poslova zastupanja u
osiguranju iz članka 248. ovoga Zakona, odnosno posredovanja u osiguranju iz
članka 249. ovoga Zakona,

2. oblik i sadržaj izvješća iz članka 260. ovoga
Zakona te rokove i način izvještavanja.

3. oblik, sadržaj i pravila o načinu vođenja
registra iz članka 261. ovoga Zakona.

*Društva za zastupanje odnosno posredovanje u osiguranju
država članica*

Članak 264.

(1) Društvo za zastupanje odnosno posredovanje u
osiguranju države članice je pravna osoba sa sjedištem u državi članici koja je
dobila dozvolu nadležnog nadzornog tijela za obavljanje poslova zastupanja,
odnosno posredovanja u osiguranju.

(2) Društvo za zastupanje odnosno posredovanje u
osiguranju države članice djelatnost zastupanja odnosno posredovanja u
osiguranju na području Republike Hrvatske može obavljati neposredno ili preko
podružnice.

(3) Na društva za zastupanje odnosno
posredovanje u osiguranju iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe
članka 233. do 250., članka 256. i članka 260. ovoga Zakona glede poslova koje
društvo za zastupanje, odnosno posredovanje u osiguranju obavlja na području
Republike Hrvatske.

*Obavljanje djelatnosti zastupanja i posredovanja u
osiguranju u državi članici*

Članak 265.

(1) Društvo za zastupanje, odnosno posredovanje
u osiguranju na području države članice može obavljati djelatnost zastupanja,
odnosno posredovanja u osiguranju za koju je dobilo dozvolu nadzornog tijela,
neposredno ili preko podružnice, ako ispunjava uvjete određene propisima te
države članice.

(2) Društvo za zastupanje, odnosno posredovanje
u osiguranju koje namjerava započeti s obavljanjem djelatnosti zastupanja,
odnosno posredovanja u osiguranju u državi članici dužno je o tome obavijestiti
nadzorno tijelo.

(3) Nadzorno tijelo dužno je obavijest iz stavka
2. ovoga članka u roku od mjesec dana proslijediti nadležnom nadzornom tijelu
države članice, ako je ono to zatražilo, te o tome obavijestiti društvo za
zastupanje, odnosno posredovanje u osiguranju.

(4) Društvo za zastupanje odnosno posredovanje u
osiguranju može započeti obavljati djelatnost zastupanja, odnosno posredovanja
u osiguranju u drugoj državi članici istekom mjesec dana od dana primitka
obavijesti nadzornog tijela navedene u stavku 3. ovoga članka. Društvo za zastupanje
odnosno posredovanje u osiguranju može odmah započeti obavljati djelatnost
zastupanja, odnosno posredovanja u osiguranju ako nadležno nadzorno tijelo
države članice nije zatražilo obavijest iz stavka 2. ovoga članka.

(5) Odredbe ovoga članka na odgovarajući se
način primjenjuju na obavljanje poslova zastupnika, odnosno posrednika u
osiguranju u državi članici.

*Početak obavljanja djelatnosti zastupanja odnosno
posredovanja u osiguranju*

Članak 266.

(1) Društvo za zastupanje odnosno posredovanje u
osiguranju iz članka 264. stavka 1. ovoga Zakona koje namjerava obavljati
djelatnost zastupanja odnosno posredovanja u osiguranju u Republici Hrvatskoj
dužno je o tome obavijestiti nadležno nadzorno tijelo države članice u kojoj
ima sjedište.

(2) Nadzorno tijelo iz stavka 1. ovoga članka
dužno je obavijest iz stavka 1. ovoga članka u roku od mjesec dana proslijediti
nadzornom tijelu Republike Hrvatske.

(3) Društvo za zastupanje, odnosno posredovanje
u osiguranju iz stavka 1. članka 264. ovoga Zakona može započeti obavljati
djelatnost zastupanja odnosno posredovanja u osiguranju u Republici Hrvatskoj
istekom mjesec dana od dana primitka obavijesti nadzornog tijela navedene u
stavku 2. ovoga članka.

(4) Odredbe ovoga članka na odgovarajući se
način primjenjuju na obavljanje poslova zastupnika, odnosno posrednika u
osiguranju u Republici Hrvatskoj.

(5) Nadzorna tijela država članica dužna su
međusobno razmjenjivati podatke i informacije koje se odnose na zastupnike u
osiguranju, posrednike u osiguranju te na društva za zastupanje, odnosno
posredovanje u osiguranju, posebice u slučaju kad su protiv njih određene mjere
zbog nepoštivanja zakona države u kojoj obavljaju djelatnost zastupanja,
odnosno posredovanja u osiguranju.

GLAVA XVII.

ZAŠTITA POTROŠAČA

*Pojam potrošač*

Članak 267.

Pod pojmom potrošač u smislu odredaba ovoga
Zakona podrazumijeva se svaka fizička osoba koja ima prava i obveze po ugovoru
o osiguranju iz članka 3. ovoga Zakona te korisnik usluga posredovanja i
zastupanja u osiguranju.

*Reklamacije potrošača*

Članak 268.

(1) Ako potrošač smatra da se društvo za
osiguranje ne pridržava uvjeta iz ugovora o osiguranju, svoj prigovor na
postupke društva može uputiti:

1. odgovarajućoj organizacijskoj jedinici
društva za osiguranje,

2. unutarnjoj reviziji društva za osiguranje,

3. društvu ili udruzi za zaštitu potrošača,

4. nadležnoj ispostavi područne jedinice
Državnog inspektorata,

5. drugim nadležnim tijelima.

(2) Nadzorno tijelo ovlašteno je u okviru svojih
nadzornih nadležnosti nad društvima za osiguranje provjeravati pridržava li se
društvo za osiguranje općenito dobrih poslovnih običaja i pravila struke.

*Primjena posebnog zakona*

Članak 269.

Osim na temelju odredaba članka 267. i 268.
ovoga Zakona, zaštita prava klijenata društva za osiguranje (fizičkih osoba)
provodi se na temelju posebnog zakona kojim se uređuje zaštita potrošača, pri
čemu je potrebno postupati sukladno odredbama ovoga Zakona koje se odnose na
obvezu čuvanja povjerljivih podataka.

GLAVA XVIII.

UDRUGE (POOL) OSIGURANJA
I REOSIGURANJA

Članak 270.

(1) Dva ili više društava za osiguranje mogu
osnovati udrugu (pool) osiguranja odnosno
reosiguranja radi obavljanja poslova osiguranja odnosno reosiguranja koji
pokrivaju rizike velikih šteta od odgovornosti za atomske štete, odnosno drugih
velikih šteta.

(2) Ako ovim člankom nije drugačije određeno, na
udrugu (pool) osiguranja odnosno reosiguranja
primjenjuju se odredbe zakona koji uređuje osnivanje gospodarskog interesnog
udruženja.

(3) Na udrugu (pool)
osiguranja odnosno reosiguranja na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
glave III. te glava V. do XIII. ovoga Zakona, osim odredbe članka 134. stavka
1. ovoga Zakona.

GLAVA XIX.

HRVATSKI URED ZA
OSIGURANJE

*Opća odredba*

Članak 271.

(1) Hrvatski ured za osiguranje je pravna osoba
koja u pravnom prometu s trećim osobama predstavlja udruženje društava za
osiguranje sa sjedištem u Republici Hrvatskoj.

(2) Tijela Hrvatskog ureda za osiguranje su
skupština, upravni odbor i direktor.

(3) Članove skupštine Hrvatskog ureda za
osiguranje imenuju društva za osiguranje koja su članovi Hrvatskog ureda za
osiguranje.

(4) Statutom Hrvatskog ureda za osiguranje
utvrđuje se djelatnost i način financiranja.

(5) Djelatnost Hrvatskog ureda za osiguranje
financiraju društva za osiguranje kao članovi Hrvatskog ureda za osiguranje.

*Poslovi Hrvatskog ureda za osiguranje*

Članak 272.

(1) Hrvatski ured za osiguranje obavlja za svoje
članove poslove utvrđene ovim Zakonom, Zakonom o obveznim osiguranjima u
prometu te drugim propisima:

– poslove nacionalnog ureda zelene karte
osiguranja i druge poslove utvrđene međunarodnim sporazumima o osiguranju
vlasnika vozila od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama,

– poslove predstavljanja i zastupanja interesa
društava za osiguranje u međunarodnim institucijama,

– poslove vezane uz uvjete i cjenike obveznih
osiguranja,

– poslove vođenja Garancijskog fonda,

– poslove statistike osiguranja,

– poslove rješavanja pritužbi osiguranika
odnosno oštećenih osoba,

– poslove izvansudskog
rješavanja sporova između osiguranika odnosno ugovaratelja osiguranja odnosno
potrošača i društava za osiguranje odnosno ponuditelja usluga osiguranja.

(2) Hrvatski ured za osiguranje propisuje način
obavljanja poslova iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Hrvatski ured za osiguranje dužan je
uspostaviti i održavati računalni sustav za obradu statističkih podataka o
poslovima osiguranja.

(4) Hrvatski ured za osiguranje obavlja i druge
poslove od općeg i zajedničkog interesa za djelatnost osiguranja.

*Rješavanje sporova osiguranika*

Članak 273.

(1) Društva za osiguranje dužna su uspostaviti
postupak izvansudskog rješavanja sporova između
osiguranika, odnosno ugovaratelja osiguranja, odnosno potrošača i društava za
osiguranje, odnosno ponuditelja usluga osiguranja.

(2) Društvo za osiguranje dužno je u uvjetima
osiguranja objaviti informaciju o načinu postupka izvansudskog
rješavanja sporova.

(3) Društva za osiguranje dužna su uspostaviti
interni postupak za rješavanje pritužbi osiguranika.

*Nadzor nad poslovanjem*

Članak 274.

Nadzorno tijelo provodi nadzor nad poslovanjem
Hrvatskog ureda za osiguranje.

GLAVA XX.

UDRUŽENJE OSIGURAVATELJA

Članak 275.

(1) Društva za osiguranje mogu se udružiti u
udruženje osiguravatelja koje je osnovano kao gospodarsko interesno udruženje
ili kao neki drugi oblik udruživanja gospodarskih subjekata.

(2) Društvo za osiguranje ne smije sklapati
nikakve pisane ili usmene ugovore s drugim društvom, odnosno društvima za
osiguranje ili udrugama osiguranja odnosno reosiguranja kojima se može ograničiti
načelo slobodnog tržišnog natjecanja, odnosno konkurencije u djelatnosti
osiguranja.

(3) U cilju provedbe stavka 2. ovoga članka,
udruženje osiguravatelja nadzornom tijelu mora dostaviti svoj statut, sve
sporazume i drugo.

(4) Odredbe ove glave na odgovarajući se način
primjenjuju na društva za zastupanje, odnosno posredovanje u osiguranju.

GLAVA XXI.

PRAVO KOJE SE
PRIMJENJUJE NA UGOVOR O OSIGURANJU

*Primjena odredaba*

Članak 276.

(1) Odredbe ove glave Zakona vrijede za određivanja
prava koje se primjenjuje na ugovore o osiguranju s međunarodnim elementom kada
osiguranje pokriva rizike u Republici Hrvatskoj, odnosno državi članici.

(2) Ako u ovoj glavi Zakona nije drugačije
određeno, na određivanje prava koje vrijedi za ugovore o osiguranju iz stavka
1. ovoga članka primjenjuju se odredbe općeg zakona koji uređuje pravo koje
vrijedi za odnose s međunarodnim elementom.

(3) Odredbe ove glave Zakona ne primjenjuju se
na ugovore o reosiguranju.

*Materijalnopravne* *odredbe stranog prava*

Članak 277.

(1) Ako odredbe ove glave Zakona upućuju na
strano pravo, u obzir se uzimaju samo materijalnopravne
odredbe prava kojima se uređuje sadržaj pravnog odnosa, a ne odredbe ovog prava
o upućivanju na drugo pravo.

(2) Ako pojedina država čije se pravo
primjenjuje obuhvaća više dijelova unutar kojih vrijede različite odredbe iz
stavka 1. ovoga članka, smatra se da u smislu ove glave Zakona svaki dio te
države predstavlja samostalnu državu.

*Strano pravo koje je u suprotnosti s obvezujućim propisima*

Članak 278.

Odredbe ove glave Zakona ne isključuju primjenu
odredaba ovoga odnosno drugih zakona koji na prisilan način uređuju sadržaj
pravnog odnosa na temelju ugovora o osiguranju, bez obzira na to koje se pravo
primjenjuje.

*Autonomija stranaka pri izboru prava za imovinska osiguranja*

Članak 279.

U slučaju ugovora o osiguranju glede imovinskih
osiguranja primjenjuje se pravo za koje se odluče ugovorne strane, ako je izbor
prava sukladan članku 280. ovoga Zakona.

*Ograničenje autonomije stranaka kod izbora prava za
imovinska osiguranja*

Članak 280.

(1) Ako osiguranik ima sjedište, odnosno
prebivalište u Republici Hrvatskoj i imovinsko osiguranje pokriva rizike u
Republici Hrvatskoj, na ugovor o osiguranju primjenjuje se pravo Republike
Hrvatske.

(2) Ako osiguranik ima sjedište, odnosno
prebivalište u državi članici i imovinsko osiguranje pokriva rizike u toj
državi, stranke mogu odabrati pravo druge države, ako pravo države članice
dopušta izbor drugog prava.

(3) Ako osiguranik ima sjedište, odnosno prebivalište
u državi članici i imovinsko osiguranje pokriva rizike u Republici Hrvatskoj,
stranke mogu glede ugovora o osiguranju izabrati pravo Republike Hrvatske
odnosno pravo države članice u kojoj osiguranik ima sjedište odnosno
prebivalište, osim ako pravo te države ne dopušta izbor drugog prava.

(4) Ako osiguranik ima sjedište, odnosno
prebivalište u Republici Hrvatskoj, a imovinsko osiguranje pokriva rizike u
državi članici, stranke mogu glede ugovora o osiguranju izabrati pravo
Republike Hrvatske odnosno pravo države članice u kojoj osiguranje pokriva
rizike, osim ako pravo te države ne dopušta izbor drugog prava.

(5) Ako imovinsko osiguranje pokriva rizike
povezane s obavljanjem gospodarske djelatnosti osiguranika i osiguranje pokriva
rizike u više država članica odnosno u Republici Hrvatskoj i najmanje jednoj
državi članici, stranke mogu glede ugovora o osiguranju izabrati pravo bilo
koje države članice u kojoj osiguranje pokriva rizike, odnosno pravo Republike
Hrvatske, osim ako pravo najmanje jedne od države članice u kojoj osiguranje
pokriva rizike ne dopušta izbor drugog prava.

(6) Iznimno od odredbe stavka 1. do 5. ovoga
članka, stranke mogu glede ugovora o osiguranju koja pokrivaju velike rizike iz
članka 3. stavka 6. ovoga Zakona izabrati pravo bilo koje države članice.

*Pravo koje se primjenjuje na imovinska osiguranja ako se
stranke nisu odlučile za određeno pravo*

Članak 281.

(1) Ako stranke glede ugovora o osiguranju u
slučaju imovinskih osiguranja nisu odabrale određeno pravo koje će se primjenjivati,
odnosno ako su izabrale određeno pravo u suprotnosti sa člankom 280. ovoga
Zakona, glede ugovora o osiguranju primjenjuje se:

1. pravo države članice u kojoj osiguranje
pokriva rizike ako osiguranik ima sjedište odnosno prebivalište u toj državi,

2. u drugim slučajevima pravo države koje je s
osiguranjem u najužoj vezi.

(2) Pravom države iz stavka 1. ovoga članka
smatra se pravo države u kojoj je u vrijeme sklapanja ugovora osiguranje
pokrivalo rizike.

*Pravo koje se primjenjuje na životna osiguranja*

Članak 282.

(1) Ako osiguranik ima prebivalište u Republici
Hrvatskoj, na ugovor o životnom osiguranju primjenjuje se pravo Republike
Hrvatske.

(2) Ako osiguranik ima prebivalište u državi
članici, na ugovor o životnom osiguranju primjenjuje se pravo te države
članice.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1., odnosno stavka
2. ovoga članka, stranke mogu glede ugovora izabrati pravo države koje je
osiguranik državljanin.

(4) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka,
stranke mogu izabrati pravo druge države ako pravo države članice u kojoj
osiguranik ima prebivalište dopušta izbor drugog prava.

(5) Ugovaratelj osiguranja može obavijestiti
osiguratelja o odustajanju od ugovora o životnom osiguranju u roku 30 dana od
dana primitka obavijesti osiguratelja o sklapanju ugovora i u tom slučaju ne
snosi obveze koje proizlaze iz tog ugovora.

GLAVA XXII.

KAZNENE ODREDBE

*Prekršaji društva za osiguranje*

Članak 283.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 750.000,00 do
1.500.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj društvo za osiguranje koje:

1. obavlja druge djelatnosti osim poslova
osiguranja protivno članku 16. stavku 1. ovoga Zakona,

2. obavlja poslove osiguranja u vrstama
osiguranja za koje nije dobilo dozvolu nadzornog tijela za obavljanje poslova
osiguranja sukladno odredbi članka 60. stavka 1. ovoga Zakona,

3. ne imenuje ovlaštenog aktuara
sukladno odredbama članka 66. i 67. ovoga Zakona,

4. počne obavljati poslove osiguranja odnosno
osnuje podružnicu u stranoj državi, a nije dobilo dozvolu nadzornog tijela iz
članka 81. stavka 2. ovoga Zakona,

5. ne ulaže imovinu za pokriće tehničke pričuve
sukladno odredbama članka 114. do 117. ovoga Zakona, odnosno na temelju njega
donesenih propisa,

6. ne oblikuje odnosno ne raspolaže imovinom za
pokriće matematičke pričuve sukladno odredbama članka 119. do 121. ovoga
Zakona, odnosno na temelju njega donesenih propisa,

7. reosiguranjem pokrije onaj dio preuzetih
osiguranih rizika koji prema tablicama pokrića ne prelaze udjele u kompenzaciji
rizika protivno članku 129. ovoga Zakona,

8. ne vodi poslovne knjige, ne vrednuje
knjigovodstvene stavke ili ne sastavlja knjigovodstvene dokumente i
računovodstvena izvješća sukladno odredbama članka 140. do 143. ovoga Zakona,
odnosno propisa donesenih na temelju članka 144. ovoga Zakona,

9. ne ustroji unutarnju reviziju sukladno
odredbama članka 145. do 150. ovoga Zakona,

10. financijskom koncernu, koncernu
osiguravatelja odnosno vladajućem društvu za osiguranje u grupi osiguravatelja
ne dostavi sve podatke i informacije sukladno članku 177. stavku 1. ovoga
Zakona,

11. ne izvještava nadzorno tijelo o poslovima u
grupi osiguravatelja sukladno odredbama članka 178. ovoga Zakona, odnosno na
temelju njega donesenih propisa.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do
80.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna
osoba društva za osiguranje.

Članak 284.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 75.000,00 do
150.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj društvo za osiguranje koje:

1. ne obavijesti nadzorno tijelo o razrješenju
ovlaštenog aktuara sukladno odredbi članka 69. stavka
4. ovoga Zakona,

2. nadzornom tijelu ne dostavi nerevidirano
godišnje izvješće u roku određenom člankom 142. stavkom 3. ovoga Zakona,

3. nadzornom tijelu ne dostavi revidirane financijske
izvještaje sukladno odredbi članka 151. stavka 4. ovoga Zakona,

4. ovlaštenoj osobi ne omogući obavljanje
nadzora i pregled poslovanja sukladno odredbi članka 157. i odredbama članka
183. do 188. ovoga Zakona,

5. ne izvještava nadzorno tijelo sukladno
odredbama članka 158. ovoga Zakona, odnosno na temelju njega donesenih propisa,

6. ne izvijesti nadzorno tijelo o značajnim
poslovima u grupi osiguravatelja sukladno odredbama članka 178. ovoga Zakona,

7. ne izvijesti nadzorno tijelo o svim činjenicama
i okolnostima značajnim za procjenu radi li se o grupi osiguravatelja sukladno
odredbama članku 180. ovoga Zakona,

8. omogući da poslove zastupanja, odnosno
posredovanja u osiguranju obavljaju druge osobe osim osoba iz članka 250. i
253. ovoga Zakona.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do
10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna
osoba društva za osiguranje.

*Prekršaji člana uprave odnosno nadzornog odbora*

Članak 285.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do 25.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj član uprave društva za osiguranje koji:

1. ne izvršava obveze člana uprave društva za
osiguranje sukladno odredbama članka 29. ovoga Zakona,

2. neodgodivo ne obavijesti nadzorno tijelo
sukladno odredbi članka 158. stavka 3. ovoga Zakona.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do
80.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj član nadzornog odbora društva za
osiguranje koji neodgodivo ne obavijesti nadzorno tijelo sukladno odredbama
članka 35. stavka 3. ovoga Zakona.

*Prekršaji društva za zastupanje u osiguranju i zastupnika u
osiguranju*

Članak 286.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 150.000,00 do
250.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj društvo za zastupanje u osiguranju
koje:

1. nema osiguranu odgovornost obavljanja
djelatnosti sukladno članku 237. ovoga Zakona,

2. obavlja poslove pomoći pri izvršavanju prava
iz ugovora o osiguranju odnosno reosiguranju, a posebno pri rješavanju
odštetnih zahtjeva naslovljenih na društvo za osiguranje protivno odredbi
članka 241. stavka 4. ovoga Zakona,

3. ne obavlja poslove zastupanja u osiguranju
kao isključivu djelatnost sukladno odredbi članka 250. stavka 3. ovoga Zakona,

4. obavlja poslove posredovanja u osiguranju
protivno odredbi članka 250. stavka 3. ovoga Zakona,

5. pripoji odnosno spoji drugo društvo za
zastupanje u osiguranju protivno odredbi članka 255. stavka 1., odnosno 2.
ovoga Zakona,

6. zahtijeva plaćanje, odnosno izvrši naplatu
provizije ili bilo kakvu drugu naplatu od ugovaratelja osiguranja, odnosno
osiguranika protivno odredbi članka 259. stavka 1. ovoga Zakona,

7. ne izvještava nadzorno tijelo sukladno
odredbama članka 260. ovoga Zakona, u rokovima i na način određen propisom
donesenim na temelju članka 263. točke 3. ovoga Zakona.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 15.000,00 do
50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna
osoba društva za zastupanje u osiguranju.

(3) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do
25.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj zastupnik u osiguranju koji:

1. obavlja poslove protivno članku 238. stavku
2. ovoga Zakona,

2. obavlja poslove pomoći pri izvršavanju prava
iz ugovora o osiguranju, odnosno reosiguranju, a posebno pri rješavanju
odštetnih zahtjeva naslovljenih na društvo za osiguranje protivno odredbi
članka 241. stavka 4. ovoga Zakona,

3. nema ovlaštenje nadzornog tijela za
obavljanje poslova zastupanja u osiguranju sukladno članku 248. stavku 1. ovoga
Zakona,

4. ugovaratelju osiguranja ne predstavi ili
pogrešno predstavi informacije iz članka 256. stavka 1. ovoga Zakona, odnosno
navedene informacije predstavi u obliku protivnom odredbama članka 257. ovoga
Zakona,

5. zahtijeva plaćanje odnosno izvrši naplatu
provizije ili bilo kakvu drugu naplatu od ugovaratelja osiguranja odnosno osiguranika
protivno odredbi članka 259. stavka 1. ovoga Zakona.

*Prekršaji društva za posredovanje u osiguranju i posrednika
u osiguranju*

Članak 287.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 150.000,00 do
250.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj društvo za posredovanje u osiguranju
koje:

1. nema osiguranu odgovornost obavljanja
djelatnosti sukladno članku 243. ovoga Zakona,

2. ne obavlja poslove posredovanja u osiguranju
kao isključivu djelatnost sukladno odredbi članka 253. stavka 2. ovoga Zakona,

3. obavlja poslove zastupanja u osiguranju
protivno odredbi članka 253. stavka 3. ovoga Zakona,

4. pripoji odnosno spoji drugo društvo za
posredovanje u osiguranju protivno odredbi članka 255. stavka 1., odnosno 2.
ovoga Zakona,

5. zahtijeva plaćanje odnosno izvrši naplatu
provizije ili bilo kakvu drugu naplatu od ugovaratelja osiguranja odnosno
osiguranika protivno odredbi članka 259. stavka 2. ovoga Zakona,

6. naknadno dogovori promjenu načina obračuna
odnosno visinu provizije za sklopljene ugovore o osiguranju odnosno reosiguranju
u kojima je posredovao protivno odredbi članka 259. stavka 4. ovoga Zakona,

7. ne izvještava nadzorno tijelo sukladno
odredbama članka 260. ovoga Zakona, u rokovima i na način određen propisom
donesenim na temelju članka 263. točke 3. ovoga Zakona,

8. ne obavijesti nadzorno tijelo prije početka
obavljanja djelatnosti zastupanja odnosno posredovanja u osiguranju u državi
članici sukladno odredbi članka 265. stavka 2. ovoga Zakona.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do 80.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj posrednik u osiguranju koji ne ispunjava obveze
sukladno odredbama članka 244. i 256. ovoga Zakona.

(3) Novčanom kaznom u iznosu od 15.000,00 do
50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka i
odgovorna osoba društva za posredovanje u osiguranju.

(4) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do
25.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj posrednik u osiguranju koji:

1. ne izvršava obveze sukladno odredbama članka
244. ovoga Zakona,

2. pri obavljanju poslova posredovanja u
osiguranju postupa protivno odredbi članka 245. stavka 1. ovoga Zakona,

3. obavljajući poslove pripreme za sklapanje
ugovora o osiguranju ne obavijesti društvo za osiguranje o svim potrebnim
rizicima sukladno odredbi članka 245. stavka 2. ovoga Zakona,

4. posreduje kod sklapanja ugovora o osiguranju
protivno odredbi članka 269. ovoga Zakona,

5. nema ovlaštenje nadzornog tijela za
obavljanje poslova posredovanja u osiguranju sukladno članku 249. stavku 1.
ovoga Zakona,

6. ugovaratelju osiguranja ne dostavi ili
dostavi pogrešne informacije iz članka 256. stavka 1. ovoga Zakona odnosno
navedene informacije dostavi u obliku protivnom odredbama članka 257. ovoga
Zakona,

7. ne načini analizu sukladno odredbi članka
256. stavka 2. ovoga Zakona,

8. zahtijeva plaćanje, odnosno izvrši naplatu
provizije ili bilo kakvu drugu naplatu od ugovaratelja osiguranja, odnosno
osiguranika protivno odredbi članka 259. stavka 2. ovoga Zakona,

9. naknadno dogovori promjenu načina obračuna
odnosno visinu provizije za sklopljene ugovore o osiguranju odnosno
reosiguranju u kojima je posredovao protivno odredbi članka 259. stavka 4.
ovoga Zakona,

10. počini prekršaj iz stavka 1., odnosno 2.
ovoga članka.

*Prekršaji grupe osiguravatelja*

Članak 288.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 75.000,00 do
150.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj financijski koncern, koncern
osiguravatelja odnosno vladajuće društvo za osiguranje u grupi osiguravatelja
koje ne sastavlja godišnja izvješća o prilagođenim kapitalnim zahtjevima
odnosno ne izvještava nadzorno tijelo o prilagođenim kapitalnim zahtjevima
sukladno odredbama članka 179. ovoga Zakona, odnosno sukladno odredbama propisa
donesenih na temelju članka 181. ovoga Zakona.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do
25.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna
osoba financijskog koncerna, koncerna osiguravatelja, odnosno vladajućeg
društva za osiguranje u grupi osiguravatelja.

*Prekršaji drugih osoba*

Članak 289.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 75.000,00 do
750.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja:

1. obavlja poslove osiguranja protivno odredbi
članka 7. ovoga Zakona,

2. obavlja poslove pomoći pri izvršavanju prava
iz ugovora o osiguranju odnosno reosiguranju, a posebno pri rješavanju odštetnih
zahtjeva naslovljenih na društvo za osiguranje protivno odredbi članka 241.
stavka 4. ovoga Zakona,

3. obavlja djelatnost zastupanja odnosno
posredovanja u osiguranju protivno odredbama članka 250., 251. i 253. ovoga
Zakona.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do
25.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna
osoba pravne osobe.

(3) Novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do
80.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba koja:

1. obavlja poslove osiguranja protivno odredbi
članka 7. ovoga Zakona,

2. obavlja poslove pomoći pri izvršavanju prava
iz ugovora o osiguranju odnosno reosiguranju, a posebno pri rješavanju
odštetnih zahtjeva naslovljenih na društvo za osiguranje protivno odredbi
članka 241. stavka 4. ovoga Zakona,

3. obavlja poslove zastupanja odnosno
posredovanja u osiguranju protivno odredbama članka 248. i 249. ovoga Zakona,

4. obavlja poslove zastupanja u osiguranju na
temelju zaposlenja u banci protivno odredbi članka 250. stavka 6. ovoga Zakona,

5. obavlja poslove zastupanja protivno odredbama
članka 251. ovoga Zakona.

*Prekršaji revizorskog društva*

Članak 290.

Novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do
80.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj revizorsko društvo koje neodgodivo ne
obavijesti nadzorno tijelo sukladno odredbama članka 152. ovoga Zakona.

*Prekršaji ovlaštenog aktuara*

Članak 291.

Novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do
80.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj ovlašteni aktuar
koji:

1. neodgodivo ne obavijesti upravu društva za
osiguranje sukladno odredbama članka 68. stavka 4. ovoga Zakona,

2. ne obavijesti nadzorno tijelo sukladno
odredbama članka 68. stavka 6. i 7. ovoga Zakona.

*Prekršaji posebnog upravitelja*

Članak 292.

Novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do
80.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj posebni upravitelj koji:

1. u roku tri mjeseca nakon imenovanja nadzornom
tijelu ne preda izvješće o financijskom stanju i uvjetima poslovanja društva za
osiguranje pod posebnom upravom sukladno odredbi članka 171. stavka 1. ovoga
Zakona,

2. u roku devet mjeseci nakon imenovanja
nadzornom tijelu ne preda izvješće o financijskom stanju i uvjetima poslovanja
društva za osiguranje pod posebnom upravom sukladno odredbi članka 171. stavka
2. ovoga Zakona,

3. ne sazove skupštinu društva za osiguranje
sukladno odredbi članka 172. stavka 1. ovoga Zakona, odnosno ne objavi saziv
skupštine radi odlučivanja o povećanju temeljnog kapitala najkasnije u roku
osam dana nakon primitka naloga nadzornog tijela sukladno odredbi članka 172.
stavka 2. ovoga Zakona.

*Prekršaji u svezi s čuvanjem povjerljivih podataka*

Članak 293.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 75.000,00 do
750.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj društvo za osiguranje koje ne poštuje
obvezu čuvanja povjerljivih podataka sukladno članku 138. ovoga Zakona.

(2) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do
25.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna
osoba društva za osiguranje.

(3) Novčanom kaznom u iznosu od 20.000,00 do
80.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba koja ne poštuje obvezu
čuvanja povjerljivih podataka sukladno članku 138. ovoga Zakona.

XXIII. PRIJELAZNE I
ZAVRŠNE ODREDBE

*Osiguranje imovine i osoba*

Članak 294.

(1) Do dana prijema Republike Hrvatske u
članstvo Europske unije osobe koje imaju sjedište odnosno prebivalište u
Republici Hrvatskoj mogu osigurati imovinu i osobe samo kod društva za
osiguranje iz članka 6. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona odnosno podružnice
stranog društva iz članka 6. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona.

(2) Vlada Republike Hrvatske propisat će koja
imovina i osobe i uz koje uvjete se, iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka,
mogu osigurati odnosno suosigurati kod društva za
osiguranje odnosno podružnice društva za osiguranje čije sjedište nije u
Republici Hrvatskoj.

*Usklađivanje društava za osiguranje*

Članak 295.

(1) Društva za osiguranje koja na dan stupanja
na snagu ovoga Zakona imaju dozvolu za obavljanje poslova osiguranja i upisana
su u sudski registar nastavljaju poslovati kao društva za osiguranje prema ovom
Zakonu u poslovima osiguranja na temelju postojeće dozvole.

(2) Društva za osiguranje iz stavka 1. ovoga
članka dužna su u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona
uskladiti:

a) poslove osiguranja s člankom 3. i člankom 16.
ovoga Zakona,

b) temeljni kapital s člankom 19. ovoga Zakona,

c) dionice s člankom 20. stavkom 1., 2. i 3.
ovoga Zakona,

d) upravu društva s člankom 25. ovoga Zakona,

e) članove nadzornog odbora društva s člankom
32. i člankom 33. ovoga Zakona,

f) poslovanje s drugim odredbama ovoga Zakona ako
odredbama ovoga Zakona nije drugačije određeno.

(3) Društvo za osiguranje iz stavka 1. ovoga
članka dužno je u roku od mjesec dana nakon isteka roka iz stavka 2. ovoga
članka nadzornom tijelu dostaviti izvješće o usklađivanju sukladno odredbama
stavka 2. ovoga članka. Izvješću je potrebno priložiti:

a) statut društva za osiguranje u obliku
javnobilježničke isprave,

b) popis dioničara s njihovim osobnim podacima,
te naslov tvrtke i sjedišta, zajedničkog nominalnog iznosa dionica i postotaka
udjela u temeljnom kapitalu društva za osiguranje,

c) za dioničare – pravne osobe koji su imatelji
kvalificiranih udjela:

– izvod iz sudskog registra odnosno drugog
odgovarajućeg javnog registra,

– ako je dioničar dioničko društvo uz navedeno i
izvadak dioničara iz knjige dioničara odnosno ako dionice glase na ime
donosioca, ovjeren prijepis javnobilježničke isprave o popisu prisutnih na
posljednjoj skupštini, za dioničare koji su strane pravne osobe isprave je
nužno priložiti u ovjerenom prijevodu,

– financijske izvještaje za posljednje dvije
poslovne godine,

d) popis osoba koje su povezane s imateljima
kvalificiranih udjela, te opisom načina povezanosti.

(4) Društvo za osiguranje iz stavka 1. ovoga
članka dužno je u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona:

a) izabrati ovlaštenog aktuara
sukladno odredbama članka 67. ovoga Zakona,

b) organizirati unutarnju reviziju sukladno
odredbama članaka 145. ovoga Zakona,

c) donijeti plan rada unutarnje revizije iz
članka 148. ovoga Zakona.

(5) Društvo za osiguranje iz stavka 1. ovoga
članka dužno je u roku od mjesec dana nakon isteka roka iz stavka 4. ovoga
članka nadzornom tijelu dostaviti izvješće o usklađivanju sukladno odredbama
stavka 4. ovoga članka.

(6) Ako iz izvješća iz stavka 3. i 5. ovoga
članka i priloženih dokaza proizlazi da je društvo za osiguranje usklađeno s
odredbama stavka 2. i 4. ovoga članka, nadzorno tijelo izdat će dozvolu za
obavljanje poslova osiguranja sukladno odredbama članka 60. ovoga Zakona.

(7) Ako društvo za osiguranje iz stavka 1. ovoga
članka ne postupi sukladno odredbama stavka 2. do 5. ovoga članka, nadzorno
tijelo može društvu za osiguranje oduzeti dozvolu za obavljanje poslova
osiguranja i pokrenuti postupak prisilne likvidacije sukladno odredbama ovoga Zakona.

*Usklađivanje društava za osiguranje koja obavljaju poslove
neživotnih i životnih osiguranja*

Članak 296.

(1) Iznimno od odredbi članka 295. stavka 2.
ovoga Zakona, društva za osiguranje koja na dan stupanja na snagu ovoga Zakona
na temelju postojeće dozvole obavljaju poslove osiguranja u skupinama životnih
i neživotnih osiguranja, nisu dužna uskladiti se s odredbama članka 16. stavka
2. ovoga Zakona.

(2) Društvo za osiguranje koje obavlja poslove
osiguranja sukladno odredbi stavka 1. ovoga članka dužno je:

a) voditi poslovne knjige i sastavljati
financijske izvještaje odvojeno za skupinu životnih i neživotnih osiguranja,

b) izračunavati kapital društva sukladno
odredbama članka 93. ovoga Zakona odvojeno za skupinu životnih i neživotnih
osiguranja.

(3) U slučaju da društvo za osiguranje u skupini
životnih odnosno neživotnih osiguranja ne ispunjava zahtjeve za kapitalom iz
članka 98. stavka 1., odnosno članka 99. stavka 1. ovoga Zakona, društvo za
osiguranje može kapital, koji je u jednoj skupini osiguranja iznad zahtijevanog
iznosa kapitala, prenijeti u drugu skupinu osiguranja.

(4) Društvo za osiguranje dužno je donijeti
odluku o prijenosu iz stavka 3. ovoga članka.

(5) Društvo za osiguranje za donošenje odluke o
prijenosu iz stavka 4. ovoga članka dužno je prethodno dobiti odobrenje
nadzornog tijela.

(6) Danom prijema Republike Hrvatske u članstvo
Europske unije društva za osiguranje imovinu za pokriće tehničkih pričuva mogu
ulagati u države članice i države članice OECD-a u vrste ulaganja iz članka
115. stavka 1. ovoga Zakona uz ograničenja ulaganja imovine za pokriće tehničke
pričuve iz članka 116. stavka 1. i 2. ovoga Zakona, te odredbe članka 115.
stavka 2. i članka 116. stavka 3. ovoga Zakona prestaju važiti.

(7) Danom prijema Republike Hrvatske u članstvo
Europske unije društva za osiguranje imovinu za pokriće matematičke pričuve
mogu ulagati u države članice i države članice OECD-a u vrste ulaganja iz
članka 122. stavka 1. ovoga Zakona uz ograničenja ulaganja imovine za pokriće
matematičke pričuve iz članka 123. stavka 1. i stavka 2. ovoga Zakona, te
odredbe članka 122. stavka 2. i članka 123. stavka 3. ovoga Zakona prestaju
važiti.

*Usklađivanje društava za zastupanje u osiguranju*

Članak 297.

(1) Društva za zastupanje u osiguranju koja na
dan stupanja na snagu ovoga Zakona imaju dozvolu za obavljanje poslova
zastupanja u osiguranju i upisana su u sudski registar dužna su u roku od šest
mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona uskladiti poslovanje s odredbama
ovoga Zakona, osim ako odredbama stavaka ovoga članka nije određen dulji rok.

(2) Društvo za zastupanje u osiguranju iz stavka
1. ovoga članka dužno je u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona podnijeti zahtjev za izdavanje dozvole nadzornog tijela za obavljanje
poslova zastupanja u osiguranju sukladno članku 252. ovoga Zakona.

(3) Ako društvo za zastupanje u osiguranju iz
stavka 1. ovoga članka ne postupi sukladno odredbama stavka 2. ovoga članka,
nadzorno tijelo može društvu za zastupanje u osiguranju oduzeti dozvolu za obavljanje
poslova zastupanja u osiguranju i pokrenuti postupak likvidacije sukladno
odredbama ovoga Zakona.

(4) Društvo za zastupanje u osiguranju iz stavka
1. ovoga članka dužno je u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona imati osiguranu odgovornost obavljanja djelatnosti ili odgovarajuće
jamstvo:

a) do dana 1. siječnja 2007. u iznosu koji ne
smije biti manji od 1.500.000,00 kuna po svakom odštetnom zahtjevu, odnosno
2.000.000,00 kuna za sve odštetne zahtjeve u jednoj godini,

b) do dana 1. siječnja 2009. u iznosu koji ne
smije biti manji od 2.500.000,00 kuna po svakom odštetnom zahtjevu, odnosno
3.000.000,00 kuna za sve odštetne zahtjeve u jednoj godini,

c) do dana 1. siječnja 2011. u iznosu koji ne
smije biti manji od 3.500.000,00 kuna po svakom odštetnom zahtjevu, odnosno
6.000.000,00 kuna za sve odštetne zahtjeve u jednoj godini.

(5) Odredbe stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka
primjenjuju se i na obrte za zastupanje u osiguranju koji na dan stupanja na
snagu ovoga Zakona imaju dozvolu za obavljanje poslova zastupanja u osiguranju
i upisani su u obrtni registar.

*Usklađivanje društava za posredovanje u osiguranju*

Članak 298.

(1) Društva za posredovanje u osiguranju koja na
dan stupanja na snagu ovoga Zakona imaju dozvolu za obavljanje poslova
posredovanja u osiguranju i upisana su u sudski registar dužna su u roku od
šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona uskladiti poslovanje s
odredbama ovoga Zakona, osim ako odredbama stavaka ovoga članka nije određen
dulji rok.

(2) Društvo za posredovanje u osiguranju iz
stavka 1. ovoga članka dužno je u roku od šest mjeseci od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona podnijeti zahtjev za izdavanje dozvole nadzornog tijela za
obavljanje poslova posredovanja u osiguranju sukladno članku 254. ovoga Zakona.

(3) Ako društvo za posredovanje u osiguranju iz
stavka 1. ovoga članka ne postupi sukladno odredbi stavka 2. ovoga članka,
nadzorno tijelo može društvu za posredovanje u osiguranju oduzeti dozvolu za obavljanje
poslova posredovanja u osiguranju i pokrenuti postupak likvidacije sukladno
odredbama ovoga Zakona.

(4) Društvo za posredovanje u osiguranju iz
stavka 1. ovoga članka dužno je u roku godine dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona imati osiguranu odgovornost obavljanja djelatnosti ili
odgovarajuće jamstvo:

a) do dana 1. siječnja 2007. u iznosu koji ne
smije biti manji od 1.500.000,00 kuna po svakom odštetnom zahtjevu, odnosno
2.000.000,00 kuna za sve odštetne zahtjeve u jednoj godini,

b) do dana 1. siječnja 2009. u iznosu koji ne
smije biti manji od 2.500.000,00 kuna po svakom odštetnom zahtjevu, odnosno
3.000.000,00 kuna za sve odštetne zahtjeve u jednoj godini,

c) do dana 1. siječnja 2011. u iznosu koji ne
smije biti manji od 3.500.000,00 kuna po svakom odštetnom zahtjevu, odnosno
6.000.000,00 kuna za sve odštetne zahtjeve u jednoj godini.

*Zastupnici i posrednici u osiguranju*

Članak 299.

(1) Osobe koje na dan stupanja na snagu ovoga
Zakona imaju ovlaštenje za obavljanje poslova zastupanja, odnosno posredovanja
u osiguranju izdano od ministra financija, dužna su u roku od šest mjeseci od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona podnijeti zahtjev nadzornom tijelu za
izdavanje ovlaštenja za obavljanje poslova zastupanja, odnosno posredovanja u
osiguranju. Zahtjevu je osoba dužna priložiti dokaz da nije osuđivana za
kaznena djela iz područja gospodarskog kriminala, odnosno da nije pod istragom.

(2) Nadzorno tijelo izdat će osobi iz stavka 1.
ovoga članka na temelju ovlaštenja za obavljanje poslova zastupanja, odnosno
posredovanja u osiguranju izdanog od ministra financija ovlaštenje za
obavljanje poslova zastupanja u osiguranju iz članka 248. ovoga Zakona, odnosno
ovlaštenje za obavljanje poslova posredovanja u osiguranju iz članka 249. ovoga
Zakona.

*Ovlašteni aktuari*

Članak 300.

Osobe koje na dan stupanja na snagu ovoga Zakona
imaju ovlaštenje za obavljanje poslova ovlaštenog aktuara,
izdano od ministra financija, smatra se da imaju ovlaštenje nadzornog tijela za
obavljanje poslova ovlaštenog aktuara sukladno članku
66. ovoga Zakona.

*Granica solventnosti društva za osiguranje*

Članak 301.

(1) Društva za osiguranje iz članka 295. stavak
1. ovoga Zakona dužna su do 31. prosinca 2010. uskladiti svoje poslovanje s
odredbama članka 98. i 99. ovoga Zakona.

(2) Kapital društva za osiguranje koje obavlja
poslove osiguranja u skupini životnih osiguranja izračunava se sukladno članku
98. ovoga Zakona uz primjenu:

1. bruto iznos matematičkih pričuva iz članka
98. stavka 2. točke 1.a) množi se sa:

– 0,036 do 31. prosinca 2006.,

– 0,037 do 31. prosinca 2007.,

– 0,038 do 31. prosinca 2008.,

– 0,039 do 31. prosinca 2009.,

2. iznos rizičnog kapitala iz članka 98. stavka
2. točke 2.a) množi se sa:

– 0,001 do 31. prosinca 2006.,

– 0,0015 do 31. prosinca 2007.,

– 0,002 do 31. prosinca 2008.,

– 0,0025 do 31. prosinca 2009.

(3) Kapital društva za osiguranje koje obavlja
poslove osiguranja u skupini neživotnih osiguranja izračunava se sukladno
članku 99. ovoga Zakona uz primjenu:

1. zbroj premija osiguranja iz članka 99. stavka
2. točke 1. množi se:

– do iznosa od 375.000.000,00 kuna sa 0,14, a
iznos koji prelazi 375.000.000,00 kuna sa 0,13, do 31. prosinca 2006.,

– do iznosa od 375.000.000,00 kuna sa 0,15, a
iznos koji prelazi 375.000.000,00 kuna sa 0,135, do 31. prosinca 2007.,

– do iznosa od 375.000.000,00 kuna sa 0,16, a
iznos koji prelazi 375.000.000,00 kuna sa 0,14, do 31. prosinca 2008.,

– do iznosa od 375.000.000,00 kuna sa 0,17, a
iznos koji prelazi 375.000.000,00 kuna sa 0,15, do 31. prosinca 2009.,

2. prosječni godišnji iznos bruto izdataka za
štete iz članka 99. stavka 3. točke 1. množi se:

– do iznosa od 262.500.000,00 kuna sa 0,22, a
iznos koji prelazi 262.500.000,00 kuna sa 0,21, do 31. prosinca 2006.,

– do iznosa od 262.500.000,00 kuna sa 0,23, a
iznos koji prelazi 262.500.000,00 kuna sa 0,215, do 31. prosinca 2007.,

– do iznosa od 262.500.000,00 kuna sa 0,24, a
iznos koji prelazi 262.500.000,00 kuna sa 0,22, do 31. prosinca 2008.,

– do iznosa od 262.500.000,00 kuna sa 0,25, a
iznos koji prelazi 262.500.000,00 kuna sa 0,225, do 31. prosinca 2009.

(4) Nadzorno tijelo može društvu za osiguranje,
na njegov zahtjev, produžiti rok za usklađivanje za dvije godine.

*Postupci*

Članak 302.

(1) Svi postupci za dobivanje odobrenja, suglasnosti
i dozvola koji su pokrenuti prije stupanja na snagu ovoga Zakona i koji su u
nadležnosti nadzornog tijela, dovršit će se sukladno odredbama ovoga Zakona.

(2) Postupak stečaja i likvidacije u društvima
za osiguranje, društvima za zastupanje odnosno posredovanje u osiguranju koji
su pokrenuti prema odredbama Stečajnog zakona i Zakona o trgovačkim društvima
dovršit će se sukladno odredbama navedenih zakona.

*Donošenje propisa*

Članak 303.

(1) Nadzorno tijelo dužno je donijeti propise na
temelju ovlasti iz ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

(2) Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1.
ovoga članka primjenjuju se podzakonski propisi
doneseni na temelju Zakona o osiguranju (»Narodne novine«, br.
46/97. – pročišćeni tekst, br. 116/99. i 11/02.) i
Zakona o posredovanju i zastupanju u osiguranju (»Narodne novine«, br. 27/99.), ako nisu u suprotnosti s ovim Zakonom.

*Prestanak važenja propisa*

Članak 304.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti
Zakon o osiguranju (»Narodne novine«, br. 46/97. –
pročišćeni tekst, br. 116/99. i 11/02.) i Zakon o
posredovanju i zastupanju u osiguranju (»Narod­ne novine«, br.
27/99.).

Članak 305.

(1) Od dana prijema Republike Hrvatske u
članstvo u Europskoj uniji počet će se primjenjivati odredbe članka 21. stavak
4. i 5., članka 70. stavka 5. točke 3. i 5., članka 72. stavka 3. do 10.,
članka 76. do 80., članka 82. do 85., članka 131. stavka 3., članka 132., 135.,
136., 175. stavka 3., članka 200. stavka 2. do 4., članka 202. stavka 4. do 6.,
članka 206. do 212., članka 250. stavka 1. točke 3., članka 253. stavka 1.
točke 2., članka 264. do 266. i članka 276. do 282. ovoga Zakona.

(2) Do dana iz stavka 1. ovoga članka:

1. Na obavljanje poslova osiguranja društava za
osiguranje država članica Europske unije primjenjuju se odredbe članka 81.
ovoga Zakona,

2. Na obavljanje poslova osiguranja društava za
osiguranja država članica Europske unije u Republici Hrvatskoj primjenjuju se
odredbe članka 86. i 87. ovoga Zakona,

3. Na dostavljanje podataka nadzornim tijelima
država članica Europske unije primjenjuju se odredbe članka 134. stavka 3.
točke 2. ovoga Zakona,

4. Na obavljanje poslova zastupanja odnosno
posredovanja u osiguranju društva za zastupanje odnosno posredovanje u
osiguranju država članica Europske unije primjenjuju se odredbe članka 252.
odnosno članka 254. ovoga Zakona.

*Stupanje na snagu*

Članak 306.

Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«,
a stupa na snagu 1. siječnja 2006.

Klasa: 453-02/05-01/03

Zagreb, 9. prosinca 2005.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

**Vladimir Šeks**, v.
r.

Zakon, NN 151/2005-2920