## Kolektivni ugovor za graditeljstvo (pročišćeni tekst)

### NN 133/2006 (11.12.2006.), Kolektivni ugovor za graditeljstvo (pročišćeni tekst)

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**3032**

SINDIKAT GRADITELJSTVA HRVATSKE Zagreb, Trg kralja Petra Krešimira IV. broj 2

NEZAVISNI SINDIKAT GRAĐEVINARA HRVATSKE Zagreb, Trg kralja Petra Krešimira IV.
broj 2

UDRUGA POSLODAVACA GRADITELJSTVA HRVATSKE Zagreb, Rendićeva 27

Na temelju članka 15. Kolektivnog ugovora o izmjenama i dopunama Kolektivnog
ugovora za graditeljstvo – četvrte izmjene i dopune za 2006. godinu, koji je
sklopljen dana 20. listopada 2006. godine, ugovome strane Sindikat graditeljstva
Hrvatske, Zagreb, Trg kralja Petra Krešimira IV. broj 2, Nezavisni sindikat
građevinara Hrvatske, Zagreb, Trg kralja Petra Krešimira IV. broj 2 i Udruge
poslodavaca graditeljstva Hrvatske, Zagreb, Rendićeva 27 su dana 20. listopada
2006. godine utvrdile

## PROČIŠĆENI TEKST

### KOLEKTIVNOG UGOVORA ZA GRADITELJSTVO

**I. Pročišćeni tekst Kolektivnog ugovora za graditeljstvo obuhvaća:**1. KOLEKTIVNI UGOVOR ZA GRADITELJSTVO sklopljen 7. prosinca 2001. godine, Evid.broj
23/01 (»Narodne novine« broj 04/02);
2. KOLEKTIVNI UGOVOR 0 IZMJENAMA I DOPUNAMA KOLEKTIVNOG UGOVORA ZA GRADITELJSTVO
– PRVE IZMJENE 1 DOPUNE ZA 2003. GODINU, sklopljen dana 21. svibnja 2003.
godine, Evid.broj 23/01, (»Narodne novine« broj 91/03);
3. KOLEKTIVNI UGOVOR 0 IZMJENAMA 1 DOPUNAMA KOLEKTIVNOG UGOVORA ZA GRADITELJSTVO
– DRUGE IZMJENE I DOPUNE ZA 2004. GODINU, sklopljen dana 02. Iipnja 2004.
godine, Evid.broj 23/01, (»Narodne novine« broj 93/04);
4. KOLEKTIVNI UGOVOR 0 IZMJENAMA 1 DOPUNAMA KOLEKTIVNOG UGOVORA ZA GRADITELJSTVO
– TREĆE IZMJENE I DOPUNE, sklopljen dana 7. srpnja 2005. godine, Evid. broj
23/01, (»Narodne novine« broj 97/05);
5. KOLEKTIVNI UGOVOR 0 IZMJENAMA 1 DOPUNAMA KOLEKTIVNOG UGOVORA ZA GRADITELJSTVO
– ČETVRTE IZMJENE I DOPUNE, sklopljen dana 20. listopada 2006. godine.
**II. Na temelju članka 211. st. 1. Zakona o radu (»Narodne novine« broj 137104 –
Pročišćeni tekst), ministar nadležan za rad, donio je:**1. Dana 24. travnja 2002. godine Odluku o proširenju primjene Kolektivnog
ugovora za djelatnost graditeljstva (»Narodne novine« broj 56/02). Ova Odluka je
stupila na snagu dana 25. svibnja 2002. godine.
2. Dana 16. srpnja 2003. godine Odluku o proširenju primjene Kolektivnog ugovora
o izmjenama i dopunama Kolektivnog ugovora za djelatnost graditeljstva (»Narodne
novine« broj 120/03). Ova Odluka stupila je na snagu dana 3. kolovoza 2003.
godine.
3. Dana 6. lipnja 2005. godine Odluku o proširenju primjene Kolektivnog ugovora
za graditeljstvo – druge izmjene i dopune za 2004. godinu (»Narodne novine« broj
75/05). Ova Odluka stupila je na snagu 28. lipnja 2005. godine.
4. Dana 19. kolovoza 2005. godine Odluku o proširenju primjene Kolektivnog
ugovora za graditeljstvo – treće izmjene i dopune za 2005. godinu (»Narodne
novine« broj 104/05). Ova Odluka stupila je na snagu 8. rujna 2005. godine.
Odlukama ministra nadležnog za rad iz točke 11. 1., 2., 3. i 4. proširuje se
primjena navedenih kolektivnih ugovora na sve poslodavce i radnike u djelatnosti
graditeljstva Republici Hrvatskoj.

**KOLEKTIVNI UGOVOR ZA GRADITELJSTVO
(Pročišćeni tekst)**

I.OPĆE ODREDBE

*1. Teritorijalno važenje*

Članak 1.

Ovaj Kolektivni ugovor (u daljnjem tekstu: Ugovor) važeći je na cijelom
teritoriju Republike Hrvatske.
Na inozemnim gradilištima Ugovor se primjenjuje kad to nije u suprotnosti s
propisima ili kolektivnim ugovorom zemlje rada.

*2. Važenje Ugovora u djelatnostima*

Članak 2.

Ugovor se primjenjuje na sve fizičke pravne osobe (u daljnjem tekstu:
poslodavac) koje obavljaju djelatnosti visokogradnje, niskogradnje i
hidrogradnje, montažerskih radova, instalacijskih i završnih radova u
gradevinarstvu, projektiranja i srodnih tehničkih usluga koje su klasificirane u
područja, podpodručja, odjeljke, skupine, razrede i podrazrede gospodarskih
djelatnosti sukladno Odluci o nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti, i na
radnike svih struka kod tih pravnih osoba (poslodavaca) kada ih Ugovor obostrano
obvezuje.

*3. Osobe koje obvezuje Ugovor*

Članak 3.

Ugovor obvezuje ugovome strane, te sve osobe koje su u vrijeme sklapanja Ugovora
bile su naknadno postale članovi stranaka Ugovora, i osobe koje naknadno
pristupe Ugovoru, te sve osobe koje su naknadno postale članovi udruge koja je
pristupila ovom Ugovoru.
Ugovor, po punomoći Hrvatske udruge sindikata za zastupanje u kolektivnom
pregovaranju obvezuje i radnike – članove podružnica HUS-a zaposlene u
djelatnostima iz članka 2. kodposlodavca koje obavezuje ovaj Ugovor.
Pravna pravila sadržana u Ugovoru primjenjuju se neposredno i obvezno na sve
osobe na koje se ovaj Ugovor primjenjuje.

Članak 4.

Ugovor se primjenjuje na sve radnike, neovisno o tome jesu li ugovorom o radu
zasnovali radni odnos na određeno ili neodređeno vrijeme, s punim ili nepunim
radnim vremenom.

Članak 5.

Ugovor se ne odnosi na radnike s posebnim ovlastima čija se prava i obveze
ureduju posebnim ugovorom.

II. SKLAPANJE UGOVORA 0 RADU

*1. Ugovor o radu*

Članak 6.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu.
Ugovor o radu mora sadržavati sve uglavke propisane zakonom.
Osim bitnih uglavaka propisanih zakonom, ugovor o radu mora sadržavati:
– naznaku grupe složenosti poslova odnosno tarifne skupine u koju su razvrstani
poslovi koje će obavljati radnik,
– naznaku poslovne banke kod koje je otvoren račun na koji treba doznačiti plaću
radnika.

*2. Posebni uvjeti za sklapanje ugovora o radu*

Članak 7.

Poslodavac samostalno utvrđuje svoj organizacijski ustroj, organizacijske i
radne dijelove, strukturu i broj radnika i uvjete koje radnici moraju
ispunjavati za obavljanje pojedinih poslova ako to zakonom drugim propisom nije
propisano.
Kad smatra da je za sklapanje ugovora o radu na pojedinim poslovima potrebno da
radnik ispunjava posebne uvjete, te će uvjete poslodavac utvrditi Pravilnikom o
radu i popisom poslova – radnih mjesta (katalog) u zavisnosti od vrste posla
koje pojedini radnici trebaju obavljati za poslodavca.

III. ZAŠTITA ŽIVOTA 1 ZDRAVLJA

Članak 8.

Poslodavac je dužan pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate,
mjesto rada i pristup mjestu rada, te organizirati rad na način koji osigurava
zaštitu života i zdravlja radnika u skladu s važećom propisima koji se odnose na
zaštitu na radu.

Članak 9.

O donošenju akata o zaštiti na radu poslodavac se mora savjetovati sa Sindikatom
na način propisan Zakonom o radu.
Odredba iz stavka 1. ovog članka ne odnosi se na upute koje se donose kao
pravila zaštite na radu, a utvrđuju organizaciju i detaljan način provedbe
pojedinih obveza utvrdenih propisima koji reguliraju zaštitu na radu i
Pravilnikom o zaštiti na radu poslodavca.
Poslodavac se obvezuje o uputama iz stavka 2. ovog članka izvijestiti
povjerenika zaštite na radu.

Članak 10.

Poslodavac će sukladno važećim propisima koji se odnose na područje zaštite na
radu, procijeniti rizike za sigumost i zdravlje radnika na radu, uključujući i
one kojima su izvrgnute skupine radnika te odlučiti o zaštitnim mjerama koje će
se primjenjivati i ukoliko je potrebno, o zaštitnoj opremi koja će se
upotrijebiti.
Poslodavac će radnike i njihove predstavnike (radničko vijeće i povjerenika za
zaštitu na radu) u skladu sa važećim propisima koji se odnose na zaštitu na radu
i Zakon o radu obavještavati o opasnostima za sigumost zdravlja, o zaštitnim
mjerama općenito i na radnom mjestu i o mjerama koje poslodavac poduzima da bi
radnici biti pravodobno obaviješteni o ozbiljnim i neizbježnim opasnostima i
potrebi hitnog napuštanja radnog mjesta u takvim slučajevima.
Poslodavac je dužan osigurati sudjelovanje povjerenika za zaštitu na radu u
izradi procjene opasnosti i revizije procjene opasnosti.

Članak 11.

Poslodavac se obvezuje da će putem službi koje obavljaju poslove zaštite na radu
u smislu obveze savjetovanja sa radnicima i njihovim predstavnicima kod uvođenja
novih tehnologija / proizvoda dostavljati povjereniku zaštite na radu procjenu
rizika u vezi zaštite zdravlja radnika.

Članak 12.

Poslodavac će se savjetovati s predstavnicima radnika (radnička vijeća i
povjerenik za zaštitu na radu) o mjerama koje negativno utječu na sigumost i
zdravlje radnika, o zaduženju odgovomih radnika za poslove zaštite i prevencije,
o pitanjima u svezi s obvezom obavješćivanja predstavnika radnika, o radu
odgovomih radnika za zaštitu i prevenciju i o planiranju i organiziranju
izobrazbe iz područja zaštite.
Predstavnici radnika imaju pravo tražiti od poslodavca primjenu odgovarajućih
mjera kao i predlagati mu takve mjere koje će ublažiti opasnosti za radnike i
ukloniti izvor opasnosti.

Članak 13.

Kod poslodavca koji zapošljava 20 ili više radnika, radnici biraju onoliko
povjerenika za zaštitu na radu koliko prema kriterijima zastupljenosti imaju
pravo izabrani članova radničkog vijeća.
Ako radnici iz prethodnog stavka ne izaberu povjerenike radnika za zaštitu na
radu, te će zadatke obavljati sindikalni povjerenici za zaštitu na radu
imenovani od sindikata.
Bez obzira na broj radnika sindikat može imenovati povjerenika za zaštitu na
radu u svim organizacionim dijelovima u kojima to zahtijevaju uvjeti rada
(povećana opasnost za sigumost i zdravlje radnika i rad na izdvojenim mjestima,
gradilištima i sl.)
Imenovani sindikalni povjerenik zaštite na radu u pravima i obvezama u
potpunosti se izjednačava s izabranim povjerenikom zaštite na radu sukladno
odredbama Zakona o zaštiti na radu.
O povjerenicima zaštite na radu imenovanim od strane sindikata, sindikat je
dužan obavijestiti poslodavca.

Članak 14.

Povjerenik za zaštitu na radu djeluje u interesu radnika na području zaštite na
radu te prati primjenu propisa i naređenih mjera zaštite na radu u radnoj
sredini u kojoj je izabran sukladno propisima zaštite na radu, ovim kolektivnim
ugovorom, a naročito u području;
– ispravnosti sredstava rada, odnosno primjena pravila zaštite na radu na
sredstvima rada
– ispravnost radnog okoliša
– način rada radnika
– korištenje osobnih zaštitnih sredstava i opasnih tvari
O uočenim nedostacima povjerenik za zaštitu na radu dužan je izvijestiti
rukovoditelja i službu koja obavlja poslove zaštite na radu u svrhu otklanjanja
utvrđenih nedostataka.
Povjerenik za zaštitu na radu svojim djelovanjem treba poticati radnike da rade
na siguran način u skladu sa pravilima, da koristi propisana i osigurana mu
osobna zaštitna sredstva.
O svom radu povjerenik je dužan najmanje svaka tri mjeseca izvijestiti radničko
vijeće

Članak 15.

Povjerenik ima pravo na četiri sata tjedno za obnašanje dužnosti iz zaštite na
radu uz naknadu plaće kao da je radio.
Ako povjerenik na zahtjev poslodavca (sudjelovanje u planiranju unapređenja
uvjeta rada i sl.), ili inspektora rada (prisustvovanje inspekcijskim nadzorima)
radi obnašanja svojih dužnosti izostane s rada više od vremena utvrdenog stavkom
1. ovog članka ima i za to vrijeme pravo na naknadu plaće kao da je radio.
Povjerenik ima pravo na odsustvovanje s rada radi osposobljavanja za zaštitu na
radu (tečajevi, seminari, sastanci i sl.) sedam dana tijekom kalendarske godine.
Poslodavac je dužan omogućiti povjereniku pristup svim radnim mjestima i
podacima koji su od značaja za ostvarivanje zaštite na radu.

Članak 16.

Poslodavac je dužan osigurati povjereniku radnika za zaštitu na radu uvjete za
nesmetano obnašanje dužnosti, davati mu sve potrebne obavijesti i omogućiti uvid
u sve propise i isprave. Povjerenik koji postupa sukladno svojim ovlastima
zaštićen je od postupka poslodavca utvrđenih Zakonom o zaštiti na radu.

Članak 17.

Radnik je obvezan:
- raditi s nužnom pozomošću i na način kojim ne ugrožava život ili zdravlje
svoje i drugih radnika, te sigurnost opreme i uređaja,
- na radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se propisanih
i priznatih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstava rada,
– održavati i upotrebljavati u ispravnom stanju sigurnosne uređaje i osobna
zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje,
– upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima,
opremi, sigumosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i neredovite
pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu oštetiti, uništiti određenu
opremu iIi ugroziti život i zdravlje radnika,
– upoznati poslodavca ili nadležnog liječnika kod zasnivanja radnog odnosa i u
tijeku rada, na tjelesne nedostatke bolesti koje mogu kod obavljanja odredenih
poslova uzrokovati posljedice po život zdravlje radnika ili njegov okoliš,
– ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebno za rad na siguran način,
– podvrći se provjeri da li je pod utjecajem alkohola, drugih sredstava
ovisnosti ili bolestan, – pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim
pregledima na koje je uključen.

Članak 18.

Radnik ima pravo odbiti raditi ako procijeni da mu prijeti neposredna opasnost
za život i zdravlje zbog toga što nisu poduzete propisane mjere zaštite na radu.
Radnik koji odbije raditi u skladu s odredbom iz stavka 1. ovog članka ne smije
biti u nepovoljniji položaj od drugih radnika.
Radnik koji odbije raditi u skladu s odredbom iz stavka 1. ovog članka, dužan je
o tome obavijestiti neposrednog rukovoditelja te svojeg povjerenika zaštite na
radu.

IV. PROBNI RAD

Članak 19.

Probni rad za radnike do trećeg stupnja stručne spreme ne može se ugovorom o
radu utvrditi u trajanju dužem od 2 mjeseca, a za ostale radnike do šest
mjeseci. Ako je ugovoren probni rad otkazni rok je 7 dana.

V. OBRAZOVANJE 1 OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak 20.

Poslodavac će omogućiti radniku, u skladu s mogućnostima i potrebama rada,
školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje.
Radnik je dužan u skladu sa svojim sposobnostima i potrebama rada školovati se
obrazovati, osposobljavati i usavršavati za rad.
Tijekom obrazovanja za potrebe poslodavca radniku pripadaju sva prava kao da je
radio.
Međusobna prava i obveze izmedu radnika koji je upućen na obrazovanje i
poslodavca ureduju se posebnim ugovorom u skladu s ovim Ugovorom, pravilnikom o
radu i ugovorom o rad

Članak 21.

Poslodavac može osobu koja se prvi put zapošljava u zanimanju za koje se
školovala zaposliti kao pripravnika.
Radnik iz stavka 1. ovog članka polaže ispit po posebnom programu nakon
provedenog pripravničkog staža kod poslodavca.
Pripravnički staž je različit u odnosu na stupanj stručnog obrazovanja i traje:
– za poslove do zaključno V. stupnja obrazovanja najviše šest mjeseci,
– za poslove VI. stupnja stručnog obrazovanja najviše devet mjeseci,
– za poslove VII. stupnja stručnog obrazovania naiviše dvanaest mjeseci.
Pripravništvo se obavlja po programu koji poslodavac donosi u skladu sa
specifičnostima pojedinih struka i radnih mjesta.
Program iz stavka 3. ovog članka obuhvaća osnove koje pripravnik treba upoznati
tijekom pripravničkog staža, trajanje pripravničkog staža, stručnu obuku na tim
poslovima u pojedinim odjelima, način stručnog osposobljavanja i slično.

Članak 22.

Pripravnički staž može se na prijedlog mentora skratiti najviše za polovinu
vremena predviđenog trajanja.
Trajanje pripravničkog staža produžuje se za vrijeme opravdane odsutnosti s
posla (bolesti, služenja vojne službe i sl.) ako je ukupna odsutnost trajala
duže od 30 dana.

Članak 23.

Stručni ispit pripravnika sastoji se od općeg i posebnog dijela.
Općim dijelom stručnog ispita provjerava se poznavanje materije koja proizlazi
iz struke pripravnika, a posebnim dijelom znanje potrebno za samostalno i
uspješno obavljanje poslova za koje se pripravnik osposobljavao.

Članak 24.

Stručni ispit polaže se pred stručnom komisijom koju imenuje poslodavac.
Ispitna komisija pred kojom pripravnik polaže stručni ispit sastoji se od
predsjednika i dva člana. Članovi ispitne komisije u pravilu su i ispitivači iz
pojedinih stručnih predmeta. U slučaju potrebe u ispitnu se komisiju mogu
imenovati i ispitivači koji nisu članovi ispitne komisije.
Predsjednik, članovi komisije i ispitivači ne mogu imati niži stupanj stručne
spreme od pripravnika koji pred njima polaže stručni ispit.

Članak 25.

Pripravnici u strukama i zanimanjima za koje je zakonom ili drugim propisom
utvrdeno trajanje pripravničkog staža i način polaganja stručnog ispita, polažu
stručni ispit sukladno tim propisima.

VI. RADNO VRIJEME

*1. Raspored dnevnog i tjednog radnog vremena*

Članak 26.

Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.
Početak i završetak dnevnog radnog vremena uključujući i vrijeme odmora tijekom
rada (stanke) određuje poslodavac pisanom odlukom ili sporazumom sa radničkim
vijećem.
Dnevni i tjedni raspored radnog vremena i njegovo trajanje u granicama punog
radnog vremena određuje poslodavac pisanom odlukom ili sporazumom s radničkim
vijećem.

*2. Preraspodjela radnog vremena*

Članak 27.

Radno vrijeme može se rasporediti tako da se u pojedinim vremenskim razdobljima
radi duže od punog radnog vremena a u drugim vremenskim razdobljima kraće s tim
da ukupno radno vrijeme ne prijeđe puno radno vrijeme za to razdoblje.
Preraspodjela radnog vremena može se izvršiti za razdoblje do šest mjeseci i za
kalendarsku godinu.
O preraspodjeli radnog vremena za razdoblje do šest mjeseci poslodavac je
obvezan obavijestiti radnike 15 dana prije početka rada po preraspodjeli radnog
vremena. Preraspodjelom se mora odrediti početak radnog vremena, trajanje
dnevnog i tjednog radnog vremena u pojedinim vremenskim razdobljima i dane u
koje se zbog izvršene preraspodjele neće raditi.
Preraspodjela radnog vremena za razdoblje kalendarske godine mora sadržavati
trajanje dnevnog i tjednog radnog vremena za svaki pojedini mjesec te vrijeme
trajanja neradnog perioda ako je on uveden preraspodjelom.
Prerasporedeno radno vrijeme ne može biti duže od 52 sata tjedno.

*3. Nepuno radno vrijeme*

Članak 28.

Ako potrebe poslodavca to zahtijevaju, ugovor o radu može se s radnikom sklopiti
i za nepuno radno vrijeme.

*4. Skraćeno radno vrijeme*

Članak 29.

Poslove, na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće zaštititi
radnika i trajanje radnog vremena na takvim poslovima poslodavci će odrediti
Pravilnikom o radu.

VII. ODMORI I DOPUSTI

*1. Stanka*

Članak 30.

Radnik koji radi u punom radnom vremenu ima svakoga radnog dana pravo na odmor
(stanku) od 30 minuta.
Ugovorom o radu uredit će se način ostvarivanja prava na odmor tijekom rada –
stanku, radnika koji radi na poslovima čija posebna narav ne omogućuje prekid
rada radi korištenja tog odmora.
Ugovorom o radu može se urediti da se stanka iz stavka 1. ovog članka koristi na
kraju dnevnog radnog vremena ili da se trajanje dnevnog radnog vremena
posljednjeg radnog dana u tjednu skrati za vrijeme neiskorištenih stanki tijekom
radnog tjedna.

*2. Tjedni odmor*

Članak 31.

Tjedni odmor radnik će koristiti nedjeljom, a kad je prijeko potrebno da radnik
radi nedjeljom, dan neiskorištenog tjednog odmora mora mu se omogućiti u
razdoblju od dva tjedna.

*3. Godišnji odmor*

Članak 32.

Najkraće trajanje plaćenog godišnjeg odmora na kojeg radnik ima pravo svake
kalendarske godine je 18 radnih dana.
Malodobnik ima pravo za svaku kalendarsku godinu na godišnji odmor u trajanju od
najmanje 24 radnih dana.
Radnik koji radi na poslovima na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu
nije moguće zaštiti ga od štetnog utjecaja ima pravo na plaćeni godišnji odmor u
trajanju od najmanje 30 radnih dana. Trajanje godišnjeg odmora utvrđenog stavkom
1. i 2. ovog članka povećava se:
– za svake navršene dvije godine radnog staža za jedan radni dan;
– radniku invalidu rada i invalidu Domovinskog rata s preko 50% invaliditeta za
5 radnih dana; – radnici majci s dvoje ili više djece do 7 godina života za 3
radna dana;
Ukupno trajanje godišnjeg odmora radnika iz stavka 1., 2. i 4. ovog članka ne
može iznositi više od 30 radnih dana.
Povećanje trajanja godišnjeg odmora radnika iz stavka 3. ovog članka poslodavci
će urediti Pravilnikom o radu.
U dane godišnjeg odmora ne uračunavaju se blagdani i neradni dani utvrđeni
Zakonom kao i razdoblje privremene nesposobnosti za rad.

Članak 33.

Poslodavac će vrijeme korištenja godišnjih odmora za sve radnike utvrditi planom
korištenja godišnjih odmora koji će obznaniti do 31. svibnja tekuće godine. Do
toga roka poslodavac će, kad to organizacija rada dopušta, odobravati godišnje
odmore na pojedinačni zahtjev radnika.
Do 31. ožujka tekuće godine radnici koji se žele koristiti svojim pravom da
godišnji odmor koriste u dva dijela, obvezni su o tome obavijestiti poslodavca.
U obavijesti mogu predložiti i vrijeme u koje žele koristiti godišnji odmor, o
čemu će poslodavac, ako to organizacija rada omogućava, voditi računa.
Radnici koji žele koristiti jedan dan godišnjeg odmora po vlastitoj želji dužni
su o tome obavijestiti poslodavca prije donošenja plana godišnjih odmora, a o
točnom datumu korištenja tog odmora poslodavca obavijestiti dva dana prije
početka korištenja.

*4. Plaćeni dopust*

Članak 34.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na oslobođenje od obveze rada uz
naknadu plaće (plaćeni dopust) do ukupno najviše sedam radnih dana za važne
osobne potrebe, a osobito:
– sklapanje braka                                              3 radna dana
– rođenje djeteta                                               2 radna dana
– smrti bračnog supružnika, djeteta ili roditelja    4 radna dana
– smrti roditelja bračnog supružnika, djedova
   i baka, braće i sestara                                     1 radni
dan
– selidbe u isto drugo mjesto                              1 radni dan
– uklanjanje štetnih posljedica elementamih
   nesreća na stambenim i gospodarskim

   objektima                                                       4 radna dana
– teške bolesti člana uže obitelji (roditelji djeca)
   izvan mjesta stanovanja                                   2
radna dana
– u slučaju dobrovoljnog darivanja krvi               1 radni dan.

Ukoliko navedene okolnosti nastupe kada se radnik nalazi
izvan procesa rada zbog korištenja godišnjeg odmora, bolovanja, neplaćenog
dopusta ili drugih opravdanih razloga, prava iz stavka 1. ne mogu se prenositi.

Članak 35.

Za vrijeme stručnog ili općeg školovanja uz rad, osposobljavanja ili
usavršavanja na koje je radnik upućen od poslodavca ili uz njegove suglasnost,
te za vrijeme obrazovanja za potrebe radničkog vijeća, radnik ima pravo:
– na plaćeni dopust radi pripremanja i polaganja ispita u srednjoj školi u
trajanju od 5 radnih dana za svaki razred,
– na plaćeni dopust radi pripremanja i polaganja ispita na višoj, visokoj školi
i fakultetu u trajanju od 7 radnih dana za svaku godinu studija,
– na plaćeni dopust do 3 rada dana za obrazovanje za potrebe radničkog vijeća
prema programu osposobljavanja usvojenom na radničkom vijeću za svaku
kalendarsku godinu,
– na plaćeni dopust za vrijeme trajanja osposobljavanja usavršavanja na koje je
upućen od poslodavca.

*5. Neplaćeni dopust*

Članak 36.

Radniku se može odobriti neplaćeni dopust do 30 dana u slučajevima:
– njege člana obitelji,
– gradnje popravka kuće stana,
– liječenja na vlastiti trošak,
– obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije na vlastiti
trošak, te u drugim opravdanim slučajevima.
Kada to okolnosti zahtijevaju i dopuštaju neplaćeni dopust u slučajevima iz
stavka 1. ovog članka može se odobriti u trajanju dužem od 30 dana.

VIII. PLAĆA

Članak 37.

s Poslodavac je dužan radniku za njegov rad isplatiti plaću, koja se sastoji od:
– osnovne plaće utvrđene po osnovi složenosti poslova radnog mjest na koje je
radnik raspoređen i normalnih uvjeta rada na tom radnom mjestu,
– stimulativnog dijela plaće po osnovi ostvarenih rezultata rada radnika,
– dodataka na plaću po osnovi radnog staža,
– dodatka za otežane uvjete rada.

Članak 38.

Plaća se isplaćuje za razdoblje od mjesec dana, a može se isplaćivati i za
razdoblja od 15 dana. Plaću je poslodavac dužan isplatiti najkasnije 15 dana
nakon obavljenog rada za razdoblje za koje se plaća isplaćuje.

*1. Osnovna plaća*

Članak 39.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrdena na osnovi
složenosti poslova radnog mjesta i normalne uvjete rada na tom radnom mjestu, a
u skladu s odredbama ovog Ugovora predstavlja najniži iznos kojega je poslodavac
dužan isplatiti radniku.
Normalnim učinkom smatra se puno izvršenje utvrdene norme, odnosno ostvareni
planirani doprinos u radu utvrden aktom poslodavca ili uobičajenim za obavljanje
pojedinih poslova.
Složenost poslova radnog mjesta u smislu odredbi ovog Ugovora sadrži: značaj
radnog mjesta u poslovanju, potreban stupanj obrazovanja za obavljanje poslova
radnog mjesta, stupanj odgovomosti radnog mjesta, potrebno radno iskustvo,
zahtijevani stupanj kreativnosti i inicijativnosti, kao i ostale psihofizičke
osobine potrebne za rad na određenom radnom mjestu.
Normalni uvjeti rada na pojedinom radnom mjestu su uvjeti koji su u pravilu
prisutni tijekom cijelog radnog vremena, koje odreduje tehnološki proces i njemu
odgovarajuća organizacija rada, odnosno koji su uobičajeni za to radno mjesto.

Članak 40.

Najniža osnovna plaća za najjednostavnije poslove utvrđuje se u mjesečnom iznosu
od 2.250,00 kuna.
Svaka ugovorna strana može podnijeti prijedlog za korekciju najniže osnovne
plaće u slučaju porasta troškova života inflacije veće od 5% i u drugim
opravdanim razlozima, koji je druga ugovoma strana dužna razmotriti i ocijeniti
njegovu opravdanost. Postupak pregovaranja mora biti okončan u roku od 30 dana
od dana podnijetog prijedloga.

Članak 41.

U tarifnom dijelu ovog Ugovora izvršeno je razvrstavanje i vrednovanje pojedinih
poslova odnosno radnih mjesta na osnovi složenosti i normalnih uvjeta rada na
tim radnim mjestima, a svi poslovi odnosno radna mjesta razvrstana su u 10 grupa
složenosti (prilog 1).
Poslodavac Pravilnikom o radu sporazumom sa radničkim vijećem može utvrditi veće
osnovne plaće od onih utvrdenih tarifnim dijelom ovog Ugovora.
Za sve poslove i radna mjesta koja nisu obuhvaćena tarifnim dijelom Ugovora
(prilog 1) poslodavac će, u dogovoru sa sindikatom, utvrditi tarife poslova
poštujući pri tome utvrdene odnose složenosti poslova.

*2. Stimulativni dio plaće*

Članak 42.

Pravilnikom o radu ili sporazumom s radničkim vijećem, odlukom poslodavca i
ugovorom o radu utvrđuju se mjerila za vrednovanje ostvarenih rezultata rada i
stimulacija radnika za ostvarenje većih rezultata rada. Za vrednovanje rezultata
rada mogu se primijeniti uobičajeni normativi, a stimulativni elementi mogu se
odrediti i radnim nalogom za obavljanje posla.
Radnik mora biti unaprijed upoznat s kriterijima i mjerilima za vrednovanje
rezultata rada.
Na zahtjev radnika, poslodavca ili sindikata može se izvršiti stručna arbitraža
normi ili drugih mjerila, a do završetka arbitražnog postupka radnik ostvaruje
stimulativni dio plaće po do tada važećim mjerilima.

*3. Dodatak za radni staž*

Članak 43.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža 0,5
posto.
Pravo na povećanje osnovne plaće prema stavku 1. ovog članka pripada radniku za
radni staž koji je upisan u radnu knjižicu, uvećan za tekući radni staž kod
poslodavca.

*4. Dodatak za otežane uvjete rada*

Članak 44.

Osnovna plaća radnika povećat će se za sate rada kada radnik povremeno radi u
uvjetima rada težim od normalnih uvjeta rada radnog mjesta na koje je stalno
rasporeden i za koje mu je utvrđena osnovna plaća.
Elementi težih uvjeta rada koji se uzimaju u obzir kod uređivanja ovih pitanja u
Pravilnicima o radu orijentacijski mogu biti slijedeći i njima slični:
I – UTJECAJ OKOLINE – dodatak na osnovnu plaću najmanje         5%
– rad na temperaturi ispod -5°C ili iznad 35°C,
– rad u uvjetima nagle i učestale promjene okolne temperature,
– rad uz buku veću od dozvoljene i kada su propisana zaštitna sredstva,
– rad na strojevima sa jačom vibracijom u radu,
– rad sa sredstvima ili u okolini s pojačanim zračenjem, a gdje su propisana
zaštitna sredstva,
– rad u okolini zasićenoj štetnim parama, plinovima, prašinom, a gdje su
propisana osobna zaštitna sredstva.
II – FIZIČKA i PSIHIČKA OPTEREĆENJA – dodatak na
   osnovnu plaću najmanje                                                                    5%
– rad vozača teških motomih vozila u javnom prometu,                         5%
– rad na teškim gradevinskim strojevima,                                              5%
– rad na visini iznad 25 m,
– rad na dubini u uskim kanalima i rovovima dubljim od 3 m,               10%
– rad na visećim skelama,                                                                   25%
– rad na izbijanju i pograđivanju tunela gdje je pograđa potrebna         40%
– radovi u tunelu kada je postavljena pograđa iIi ona nije potrebna,     30%
– punjenje i paljenje mina,                                                                   25%
– kesonski i ronilački radovi.                                                               50%

U slučaju rada u uvjetima koji se po više osnova smatraju
težim od normalnih za dotično radno mjesto, osnovna plaća radnika povećat će se
za najveći utvrđeni dodatak.

*5. Prekovremeni rad*

Članak 45.

Prekovremenim radom smatra se rad duži od punog radnog vremena, a može se
narediti pod uvjetima utvrđenim zakonom,
Za prekovremeni rad cijena sata rada radnika povećava se za 50 posto.

*6. Noćni rad*

Članak 46.

Noćnim radom smatra se rad između 22 sata uvečer i 6 sati ujutro idućeg dana.
Ako je rad organiziran u smjenama mora se osigurati izmjena smjena tako da
radnik radi noću uzastopce najviše jedan tjedan.
Za noćni rad cijena sata rada radnika povećava se za 30 posto.

*7. Rad nedjeljom i blagdanom*

Članak 47.

Rad nedjeljom ili blagdanom je onaj rad koji je u te dane obavljen izmedu 00 i
24 sata.
Za rad nedjeljom cijena sata rada radnika povećava se za 35 posto, a za dan
Uskrsa za 50 posto.
Za rad na dane blagdana i u neradne dane utvrđene Zakonom radnik ima pravo na
plaću uvećanu 50% i naknadu plaće u visini utvrđenoj u članku 51. stavak 2.
Ugovora.

*8. Smjenski rad*

Članak 48.

Smjenskim radom se smatra rad u najmanje dvije smjene s punim dnevnim radnim
vremenom. Za rad u drugoj smjeni cijena sata rada radnika povećava se za 10
posto.

*9. Jednokratni dodatak plaći*

Članak 49.

Radnik ima pravo na jednokratni dodatak na plaću u iznosu od 1.500,00 kuna
godišnje.
Jednokratni dodatak na plaću iz prethodnog stavka isplaćuje se s plaćom za
mjesec u kojem se koristi godišnji odmor, ali ne prije 30. lipnja za tekuću
godinu.

*10. Sudjelovanje u dobiti*

Članak 50.

Ugovorom o radu mogu se ugovoriti uvjeti za sudjelovanje radnika u dobiti
poslodavca.

IX. NAKNADA PLAĆE

Članak 51.

Radnik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme korištenja godišnjeg odmora u
visini njegove prosječne plaće isplaćene za rad u tuzemstvu u prethodna tri
mjeseca ili za prethodni mjesec ako je to za njega povoljnije. Naknada se
isplaćuje s plaćom za mjesec u kojem se koristi godišnji odmor.
Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove prosječne plaće isplaćene za
rad u tuzemstvu u prethodna tri mjeseca za prethodni mjesec, ako je to za njega
povoljnije, za vrijeme kad ne radi zbog:
– plaćenog dopusta,
– državnih blagdana i neradnih dana utvrdenih zakonom,
– drugih slučajeva utvrdenih zakonom, sporazumom sa radničkim vijećem i ovim
Ugovorom, kada njime za pojedine slučajeve nije odredena visina naknade u drugom
iznosu.

Članak 52.

Za rad u radničkom vijeću predstavnik radnika ima pravo na naknadu plaće za broj
sati utvrden zakonom ili sporazumom poslodavca i radničkog vijeća u visini
prosječne satnice ostvarene za sate rada u mjesecu za koji mu pripada naknada.

Članak 53.

Radnik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme kada ne radi zbog:
– obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja u skladu s potrebama
poslodavca najmanje u visini njegove osnovne plaće,
– prekida rada do kojeg je došlo krivnjom poslodavca ili uslijed drugih
okolnosti za koje radnik nije odgovoran kao npr. u slučaju nedostatka sirovina,
pogonske energije i slično, u visini osnovne plaće.

Članak 54.

U slučaju odsutnosti s posla zbog bolovanja radniku pripada naknada plaće u
visini utvrđenoj propisima o zdravstvenom osiguranju.
Naknada u 100 postotnom iznosu od osnovice iz stavka 1. ovoga članka radniku
pripada za slučaj bolovanja zbog profesionalne bolesti ozljede na radu i drugih
slučajeva određenih zakonom.

X. MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

*1. Dnevnice i troškovi prijevoza*

Članak 55.

Radnik koji je upućen na službeno putovanje u zemlji ima pravo na dnevnicu i na
naknadu putnih troškova. Puni iznos dnevnice je 150,00 – 170,00 kuna.
Radniku na službenom putovanju u zemlji pripada dnevnica u punom iznosu za svaka
24 sata provedena na službenom putovanju i za ostatak vremena preko 24 sata a
duže od 12 sati. Pola dnevnice priznaje se ako je službeno putovanje trajalo 8
do 12 sati.
Radniku se priznaju putni troškovi u iznosu ostvarenog prijevoza sredstvima
javnog prometa od mjesta stanovanja odnosno sjedišta poslodavca do mjesta u koje
je upućen na službeno putovanje.
Radnik na službenom putovanju ima pravo i na naknadu punog iznosa hotelskog
računa za spavanje do visine cijene noćenja u hotelu s tri zvjezdice (\*\*\*
kategorije) u istom mjestu. Poslodavac svojom odlukom može odobriti smještaj i u
hotelu više kategorije.
Troškovi i dnevnice za službena putovanja u inozemstvu obračunavaju se na način
kako je to regulirano za tijela države uprave.

*2. Terenski dodatak*

Članak 56.

Za vrijeme rada i boravka izvan sjedišta poslodavca sjedišta izdvojene poslovne
jedinice poslodavca i izvan mjesta radnikovog prebivališta ili uobičajenog
boravišta, radnik ima pravo na terenski dodatak u visini koja mu pokriva
povećane troškove prehrane i ostalih troškova na terenu.
Terenski dodatak iznosi od 80,00 – 170,00 kuna dnevno.
Poslodavac utvrđuje pripadajući iznos terenskog dodatka srazmjerno troškovima
prehrane koje imaju radnici na pojedinim gradilištima.
Akontacija za terenski dodatak isplaćuje se radniku najkasnije posljednji radni
dan u mjesecu za slijedeći mjesec, odnosno prilikom upućivanja na terenski rad.
Ako su radniku od strane poslodavca osigurani smještaj i prehrana uz odgodu
plaćanja do isplate terenskog dodatka, terenski se dodatak može obračunati i
isplatiti zajedno sa isplatom plaće za mjesec u kojem su usluge smještaja i
prehrane korištene.
Dnevnice i terenski dodatak međusobno se isključuju.

*3. Odvojeni život*

Članak 57.

Pravilnikom o radu ili ugovorom o radu utvrdit će se slučajevi kad ratlniku koji
radi u sjedištu poslodavca pripada pravo na naknadu za odvojeni život od
obitelji.
Naknada za odvojeni život od obitelji isplaćuje se zbog pokrića povećanih
troškova života ili djelomičnog pokrića tih troškova, a može se odobriti u
visini od 400,00 do 1.500,00 kun.
Iznos naknade odreduje poslodavac u zavisnosti od visine troškova koje ima
radnik.
Naknada za odvojeni život i terenski dodatak međusobno se isključuju.

*4. Troškovi prijevoza na posao*

Članak 58.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u visini
stvamih troškova prijevoza javnim prometom prema cijeni mjesečne odnosno
pojedinačne karte.
U slučajevima kada postoji mogućnost korištenja više altemativnih sredstava
javnog prometa različite cijene, radnik ima pravo na nadoknadu troškova
prijevoza s posla i na posao u visini cijene one vrste javnog prometa koja je
najpogodnija za poslodavca.
Poslodavac ne odgovara radnicima za naknadu eventualne štete (materijalne,
nematerijalne) koja može nastati uslijed nezgode pri dolasku odlasku s posla,
osim u slučajevima kada je zakonom propisana odgovornost Poslodavca.

*5. Upotreba privatnog automobila u službene svrhe*

Članak 59.

Ukoliko radnik ima pravo na korištenje privatnog automobila u službene svrhe
nadoknadit će mu se troškovi u visini 2,00 kn po prijeđenom kilometru odnosno u
visini neoporezivog iznosa sukladno važećim poreznim propisima.

*6. Nagrada učenicima i studentima*

Članak 60.

Učenicima i studentima na obveznoj praksi pripada za vrijeme prakse nagrada u
visini od 600,00 -1.250,00 kuna mjesečno odnosno srazmjemo vremenu provedeno na
praksi.

*7. Otpremnina za umirovljenje*

Članak 61.

Kad radnik stekne uvjete i ostvari pravo na mirovinu pripada mu pravo na
otpremninu u visini od 8.000,00 kuna.

*8. Solidarne pomoći*

Članak 62.

Radnik njegova obitelj ima pravo na solidarnu pomoć u sljedećim slučajevima;
1. smrti radnika u visini od najmanje                           7.500,00 kuna
2. smrti člana uže obitelji u visini od najmanje              3.000,00 kuna.

Poslodavac može, ako se za to steknu svi uvjeti, isplatiti solidamu pomoć u
slučajevima:
1. nastanka invalidnosti radnika orijentaciono do         2.500,00 kuna godišnje
2. bolovanja radnika dužeg od 90 dana radi nabavke
    medicinskih pomagala i
pokrića participacije pri
    kupnji lijekova orijentaciono do                              2.500,00 kuna
godišnje
3. otklanjanja štetnih posljedica nastalih
    elementamim nepogodama na objektima
za
    stanovanje radnika orijentaciono do                        2.500,00 kuna godišnje.

Užom obitelji u smislu stavka 1. ovog članka smatra se bračni
drug, roditelji, djeca, i osobe s njima izjednačene po zakonu (osoba koja živi s
radnikom u izvanbračnoj zajednici, usvojena djeca i djeca na skrbi kao i
punoljetna osoba kojoj je imenovan skrbnik)«.

*9. Jubilarne nagrade*

Članak 63.

Radnik ima pravo na jubilamu nagradu za neprekidni radni staž navršen kod istog
poslodavca za navršenih:
– 10 godina radnog staža         od najmanje 1.500,00 kuna
– 15 godina radnog staža         od najmanje 2.000,00 kuna
– 20 godina radnog staža         od najmanje 2.500,00 kuna
– 25 godina radnog staža         od najmanje 3.000,00 kuna
– 30 godina radnog staža         od najmanje 3.500,00 kuna
– 35 godina radnog staža         od najmanje 4.000,00 kuna
– 40 godina radnog staža         od najmanje 5.000,00 kuna.

*10. Darovi*

Članak 64.

Poslodavac može jednom godišnje, radnikovom djetetu do 15 godina starosti,
osigurati poklon orijentaciono do visine 400,00 kuna.
Radnik ima pravo na dar u naravi u iznosu od 400,00 kuna godišnje.

XI. IZUMI I TEHNIČKA UNAPREĐENJA

Članak 65.

lzum je novoostvareno rješenje nekog tehničkog problema koje poslodavac može
upotrijebiti u svom poslovanju i koje ispunjava zakonske uvjete za dobivanje
patenta.
Tehničko unapređenje je tehničko rješenje kojim se proizvodni postupak
unapređuje svrsishodnijom upotrebom poznatih tehničkih sredstava i tehnoloških
postupaka i time postiže veća učinkovitost, bolja kakvoća proizvoda, ušteda
materijala i energije, bolje korištenje strojeva i uredaja, bolji nadzor
proizvoda i veća sigurnost na radu ili dobivanje novog proizvoda koji nije
predmet patenta.

Članak 66.

Radnik je dužan o izumu ostvarenom na radu i u svezi s radom obavijestiti
poslodavca. lzum pripada poslodavcu.
Radnik može predložiti poslodavcu prihvaćanje tehničkog unapređenja.

Članak 67.

Za izume i unapređenje iz članka 65. ovog Ugovora radnik ima pravo na nadoknadu
u visini koju će utvrditi stručna komisija poslodavca prema prosudbi korisnosti
izuma odnosno tehničkog unapredenja uzimajući u obzir:
– tehnički i gospodarski značaj izuma odnosno tehničkog unapređenja,
– gospodarsku korist koja će se ostvariti upotrebom
– vrijednost sredstava koje je poslodavac uložio ili će uložiti u ostvarenje
izuma odnosno tehničkog unapređenja,
– druge okolnosti od značenja za odredivanje nadoknade.
Na osnovi prosudbe rezultata koji će se ostvariti primjenom izuma odnosno
tehničkog unapredenja i vrijednosti sredstava koje je poslodavac uložio mora
uložiti u primjenu izuma odnosno tehničkog unapređenja komisija će prosuditi
koju gospodarsku korist može poslodavac očekivati primjenom izuma odnosno
tehničkog unaprjeđenja u narednih 5 godina.

Članak 68.

Na osnovi procjene korisnosti iz članka 67. ovog Ugovora izumitelju odnosno
predlagatelju tehničkog unapređenja utvrdit će se postotak od procijenjene
korisnosti izuma odnosno tehničkog unapređenja i posebnim ugovorom utvrditi
iznos koji pripada izumitelju odnosno predlagatelju tehničkog unapređenja.
Novčani iznos nadoknade iz stavka 1. ovog članka isplatit će se izumitelju u
visini jedne trećine tog iznosa tri mjeseca nakon podnošenja patenta Državnom
zavodu za patente, a preostali iznos nadoknade u pet jednakih godišnjih dijelova
koji dospijevaju za isplatu u mjesecu veljači tekuće godine za prethodnu godinu.
Predlagatelju tehničkog unapređenja nadoknada se isplaćuje u pet jednakih
godišnjih iznosa koji dospijevaju za isplatu u mjesecu veljači za prethodnu
godinu.

Članak 69.

Ugovorom o radu može se ugovoriti drugačiji način utvrdivanja nadoknade za izume
ostvarene na radu u svezi s radom i za tehnička unapređenja.

Članak 70.

Ako nadoknada za izume ostvarene na radu ili u svezi s radom i za tehnička
unapređenja nije ugovorena ugovorom o radu ili posebnim ugovorom, radnik može od
nadležnog suda zahtijevati da odredi pravičnu nadoknadu, može od nadležnog suda
zahtijevati da sud utvrdi iznos nadoknade.

Članak 71.

O izumu koji nije ostvaren na radu ili u svezi s radom, ali je u svezi s
dkelatnošću poslodavca radnik je dužan obavijestiti poslodavca, te mu pismeno
ponuditi ustupanje prava u svezi s tim izumom.
Poslodavac je dužan u roku od mjesec dana očitovati se o ponudi radnika iz
stavka 1. ovog članka.

XII. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

*1. Zaštita prava*

Članak 72.

Radnik koji smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa
može u roku od 15 dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo
odnosno od dana saznanja za povredu prava zahtijevati od poslodavca ostvarenje
tog prava.
Pisane odluke o ostvarivanju prava i obveza radnika neposredno se uručuju
radniku dostavljaju preporučenom poštom na posljednju adresu koju je radnik
prijavio poslodavcu.
Radnik se obvezuje u slučaju promjene adrese stanovanja odmah o tome
obavijestiti poslodavca.
Ukoliko se pismeno poslodavca upućeno radniku na adresu prijavljenu poslodavcu
od strane radnika vrati nedostavljeno zbog odbitka primitka ili nepoznate
odnosno netočno prijavljene adrese, pismeno će se objaviti na oglasnoj ploči u
prostorijama Poslodavca, a ugovorne stranke su suglasne da se time smatra da je
dostava radniku uredno obavljena.

*2. Pritužbe na odnos prema radniku*

Članak 73.

Neovisno od postupka za zaštitu prava iz članka 72. ovog Ugovora radnik koji
smatra da je prema njemu nepravedno postupljeno od strane nadređenog djelatnika,
suradnika ili uprave društva, može se na postupanje prema njemu žaliti
nadređenom djelatniku ili upravi društva, a može se obratiti za posredovanje i
radničkom vijeću.

*3. Zaštita starijih radnika*

Članak 74.

Radnik kojem do stjecanja prava na starosnu mirovinu nedostaje pet godina staža
godina života, zadržava do odlaska u mirovinu plaću koju je ostvario ili bi pod
normalnim radnim uvjetima ostvario u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem su se
stekle spomenute okolnosti.
Plaća iz stavka 1. ovog članka uvećava se u razmjeru s rastom prosječnih plaća
kod poslodavca.

*4. Zaštita dostojanstva radnika*

Članak 75.

Poslodavac će Pravilnikom o radu utvrditi postupak i mjere zaštite dostojanstva
radnika sukladno odredbama Zakona o radu.

XIII. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 76.

Sindikat kod poslodavca djeluje u skladu sa sindikalnim pravilima.
Sindikat je dužan odluku o izboru odnosno imenovanju sindikalnog povjerenika
dostaviti poslodavcu.
Sindikalnom povjereniku za vrijeme obavljanja njegove funkcije i 6 mjeseci nakon
prestanka njenog obavljanja ne može se bez prethodne suglasnosti sindikata
otkazati ugovor o radu, rasporediti na drugo radno mjesto, niti ga na bilo koji
način dovesti u manje povoljan ili podređen položaj.
Poslodavac će omogućiti sindikalnom povjereniku izostanak s rada uz naknadu
plaće kao da radi, radi prisustvovanja sindikalnim sastancima, tečajevima
osposobljavanja, seminarima, kongresima, skupštinama ili konferencijama,
sjednicama radničkog vijeća te za ostale potrebe sindikalnog rada, i to tako da
za svakog člana sindikata ima pravo na jedan sat aktivnosti godišnje, ali ne
manje od 56 sati, niti više od 750 sati.

Članak 77.

Poslodavac će primiti i saslušati sindikalnog povjerenika odnosno predstavnika
sindikata kada on to traži po dogovoru.
Poslodavac će sindikalnom povjereniku omogućiti rad radi ostvarivanja prava na
zaštitu i promicanje prava i interesa članova sindikata.
Stavove i prijedloge sindikata poslodavac će razmotriti i o njima se izjasniti.

Članak 78.

Poslodavac će za potrebe sindikata osigurati:
– odgovarajući prostor za rad i održavanje sastanaka sindikata,
– stručne, tehničke i administrativne usluge za rad sindikata u mjeri u kojoj je
to nužno za ostvarivanje sindikalne funkcije,
– obračun i naplatu sindikalne članarine putem isplatih lista, uz prethodnu
suglasnost radnika člana sindikata, koju isti daje vlastoručnim potpisivanjem
pristupnice sindikata.

XIV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

*1. Ponašanje ugovornih stranaka*

Članak 79.

Ugovome strane dužne su zalagati se za poštivanje odredaba ovog Ugovora i za
njegovu pravilnu provedbu.
Ugovome strane dužne su se suzdrzati od svakog djelovanja koje bi bilo u
suprotnosti s odredbama Ugovora, sprječavalo iIi otežavalo njegovu provedbu.

*2. Socijalni mir*

Članak 80.

Za vrijeme važenja ovog Ugovora stranke će se suzdržati od industrijskih akcija
(štrajka, lock outa i dr.)
Obveza čuvanja socijalnog mira ne odnosi se na pitanja o kojima je pokrenut
zahtjev za otpočimanje kolektivnih pregovora radi njihovog uredenja niti na
postupanje stranaka Ugovora u slučaju neuspjelog pokušaja mirnog rješavanja
kolektivnih sporova iz ovog Ugovora.

*3. Zaključivanje, izmjene i dopune Ugovora*

Članak 81.

Postupak za zaključivanje novog Ugovora pokreće se na zahtjev bilo koje ugovome
strane. Ugovome strane mogu bilo u koje vrijeme predložiti izmjene odnosno
dopune ovog Ugovora.
U zaključivanju, izmjenama i dopunama Ugovora sindikati nastupaju kao jedna
strana na strani radnika.
Svaki sindikat može uz suglasnost drugog sindikata samostalno zahtijevati
izmjenu ili dopunu Ugovora.

Članak 82.

Ugovoma strana koja želi izmjenu odnosno dopunu Ugovora predlaže drugoj strani
svoj obrazloženi zahtjev u pisanom obliku.
Druga strana dužna se je o prijedlogu opredijeljeno izjasniti u roku od 30 dana
od prijema zahtjeva iz prethodnog stavka.
U slučaju da ugovoma strana ne prihvati prijedlog za izmjenu ili dopunu Ugovora,
odnosno da se o prijedlogu ne izjasni u roku od 30 dana, strana predlagateljica
pokreće postupak pred Mirovnim vijećem. Odredbe stavka 1. do 3. ovog članka
primjenjuju se i na postupak zaključivanja novog Ugovora.

*4. Rješavanje kolektivnih sporova*

Članak 83.

Za rješavanje sporova medu stranama Ugovora koje nije bilo moguće riješiti
medusobnim pregovaranjem provodi se postupak mirenja.
U smislu odredaba ovog Ugovora pod kolektivnim radnim sporom podrazumijeva se
spor o sklapanju, izmjeni ili obnovi Kolektivnog ugovora ili drugi sličan spor
koji može dovesti do štrajka ili drugog oblika industrijske akcije te neisplate
plaće odnosno naknade plaće.

Članak 84.

Postupak mirenja provodi jedan miritelj.
Miritelj je osoba koju stranke koje su u sporu izaberu s liste miritelja koja se
vodi pri Gospodarsko-socijalnom vijeću ili koju sporazumno odrede.

Članak 85.

Postupak mirenja pokreće se na zahtjev bilo koje strane, a mora se završiti u
roku pet dana od pokrenutog postupka.
Ako strane u sporu ne dogovore drugačije, postupak mirenja provodi se sukladno
važećem Pravilniku o načinu izbora miritelja i provodenju postupka mirenja kojeg
donosi Gospodarsko-socijalno vijeće.
Svaki sporazum koji strane postignu mora biti u pisanom obliku. Sporazum je
sastavni dio Ugovora i dopunjuje ga, odnosno mijenja te ima pravnu snagu i
učinke Kolektivnog ugovora.

Članak 86.

Stranke mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog miritelja.
Mirenje je bezuspješno ako bilo koja strana pisano izjavi da mirenje smatra
neuspješnim.

Članak 87.

Ako je mirenje neuspješno stranke spora mogu rješavanje kolektivnog radnog spora
sporazumno povjeriti arbitraži.
Arbitraža ima tri člana. Svaka strana imenuje jednog člana, a predsjednika obje
strane odreduju sporazumno.
U slučaju da se strane ne sporazumiju o imenovanju predsjednika, njegovo
imenovanje povjerava se Gospodarsko-socijalnom vijeću.
Postupak pred arbitražom stranke mogu urediti posebnim pravilnikom.
Ako stranke postupak pred arbitražom ne urede posebnim pravilnikom, postupak će
se urediti sporazumom stranaka sklopljenim nakon nastanka spora. U sporazumu o
iznošenju spora pred arbitražu stanke će odrediti pitanja koja iznose pred
arbitražu.
Arbitraža može odlučiti samo o pitanjima koja su pred nju iznijele stranke
spora.

Članak 88.

Ako se radi o sporu o tumačenju ili primjeni zakona, drugoga propisa Kolektivnog
ugovora, arbitraža će temeljiti svoju odluku na zakonu, drugom propisu ili
Kolektivnom ugovoru.
Ako se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili obnovi Kolektivnog ugovora,
arbitraža će temeljiti svoju odluku na pravičnosti.
Ako stranke spora u Kolektivnom ugovoru ili sporazumu o iznošenju spora pred
arbitražu ne odrede drugačije, arbitražna odluka mora biti obrazložena.
Protiv arbitražne odluke nije dopuštena žalba.
Ako se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili obnovi Kolektivnog ugovora,
arbitražna odluka ima pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

*5. Organ za tumačenje Ugovora*

Članak 89.

Ugovome strane imenuju zajednički organ za tumačenje odredbi ovog Ugovora i
praćenje njegove primjene.
Zajednički organ ima šest članova od kojih svaka strana imenuje trojicu.

*6. Otkaz Ugovora*

Članak 90.

U slučaju da jedna od strana krši obveze koje je preuzela ovim Ugovorom, druga
strana može Ugovor otkazati.
Otkaz je potrebno drugoj strani prethodno najaviti u roku koji ne može biti
kraći od 3 mjeseca. Po otkazivanju Ugovora, svaka strana može tražiti
zaključivanje novog Ugovora.

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 91.

Odredbe ovog Ugovora primjenjuje se neposredno, osim ako za primjenu pojedinih
odredbi nije potrebna odgovarajuća razrada u Pravilniku o radu drugom aktu
poslodavca.
Ako bi Pravilnikom o radu ili drugim aktom poslodavca neko pravo bilo utvrđeno u
manjem opsegu od prava koja proizlaze iz ovog Ugovora primjenjuju se odredbe
ovog Ugovora.

Članak 92.

Stranke se obvezuju jednom tromjesečno razmotriti izvješće organa iz članka 89.
ovog Ugovora, utvrditi postoje li sporne odredbe u primjeni Ugovora i ocijeniti
da li postoje razlozi zbog kojih bi trebalo inicirati izmjene i dopune Ugovora.
Svaka stranka ovlaštena je inicirati sastanak za razmatranje pitanja iz
prethodnog stavka.

Članak 93.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja ovog Ugovora snose potpisnici,
svaki u svom dijelu, a troškove pripremanja i rada miritelja, arbitraže i
komisije za tumačenje, potpisnici dijele na principu da Udruga poslodavaca
graditeljstva Hrvatske snosi jednu polovinu, a sindikati potpisnici Ugovora na
jednake dijelove drugu polovinu.

Članak 94.

Ovaj Ugovor sklapa se na neodređeno vrijeme.
Za svaku poslovnu godinu provest će se njegova novacija i prilagođavanje
uvjetima gospodarenja u toj poslovnoj godini.

Članak 95.

Smatra se da je ovaj Ugovor sklopljen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici
potpisnika, kojim danom stupa na snagu, a primjenjuje se od 1. siječnja 2002.
godine, prve izmjene i dopune za 2003. godinu od 1. svibnja 2003. godine, druge
izmjene i dopune za 2004. godinu od 1. lipnja 2004. godine, treće izmjene i
dopune od 1. lipnja 2005. godine i četvrte izmjene i dopune od 20. listopada
2006. godine.
Kolektivni ugovor dostavit će se Ministarstvu rada i socijalne skrbi.
Ugovor će se javno objaviti na način propisan Pravilnikom ministra nadležnog za
rad.

Članak 96.

Stupanjem na snagu ovog Ugovora prestaje važiti Kolektivni ugovor od dana 5.
veljače 1999. godine.

Članak 97.

Ugovome strane su suglasne da se postojeća zatečena visina plaće pojedinog
radnog mjesta, kao i sva druga prava radnika ugovorena Kolektivnim ugovorom ili
odredena drugim aktima na razini pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju
djelatnost iz članka 2. Ugovora, neće umanjivati prilikom usklađivanja s ovim
Kolektivnim ugovorom.

Članak 98.

Dodatak Kolektivnom ugovoru za graditeljstvo od dana 7. prosinca 2001. godine,
kojim se uređuju prava i obveze te uvjeti rada radnika koje poslodavac upućuje
na rad na inozemna gradilišta, je sastavni dio ovog Kolektivnog ugovora

Zagreb, 20. listopada 2006.

|  |  |
| --- | --- |
| UDRUGA POSLODAVCA  GRADITELJSTVA HRVATSKE | 1. SINDIKAT GRADITELJSTVA   HRVATSKE |
| Predsjednik | Predsjednik |
| **Boris Čupić, dipl. ing. građ.,** v. r. | **Mirko Štorga,** v. r. |
|  | 2. NEZAVISNI SINDIKAT GRAĐEVINARA HRVATSKE |
|  | Predsjednica  **Ružica Frček,** v. r. |

PRILOG 1.

TARIFNI STAVOVI

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupa složenosti | Poslovi – radna mjesta | Koeficijent | Osnovna plaća u kunama | |
| Po satu | Mjesečno |
| I. grupa poslova podrazumijeva jednostavan rutinski rad koji ne zahtjeva posebno obrazovanje | Transportni radnik, čistačice sl. | 1,00 | 12,93 | 2.250,00 |
| II. grupa poslova podrazumijeva manje složene poslove i zadatke, odnosno rad za koji su dovoljna pismena uputstva | Priučeni PKV građevinski radnici, pomoćni priučeni radnici svih struka, radnik na pripremi namirnica, sobarica, pomoćnik strojarskog montera, autoperač i podmazivač, poslužitelj strojeva i uredaja na proizvodnji gradevinskih elemenata, pomoćnik geobušača, figurant, kurir i dostavljač | 1,15 | 14,87 | 2.587,50 |
| III. grupa podrazumijeva  srednje složene poslov e i zadatke na kojima se rad ponavlja uz povremenu pojavu novih psolova | KV građevinski randik početnik (zidar, tesar, armirač, betonirac, asfalter), KV radnik svih struka počenik, geobušač, strojar, jednostavnog građevinskog stroja, vozač traktora, mongter metalnih konstrukcija, rukovalac strojeva za obradu drva, unosilac podataka u računalo, tehnički crtač laborant, daktilograf, telefonist na telefonskoj centrali, skladištar priručnog skladišta. | 1,30 | 16,81 | 2.925,00 |
| IV. a – grupa poslova podrazumijeva složenije i raznovrsnije poslove i zadatke za čije su obavljanje potrebne konzultacije u njihovu izražavanju | KV građevinski radnici svih struka (V. grupa tesar, armirač, zidar i dr.), građevinski laborant, vozač teretnog motornog vozila, servisni mehaničar, univerzalni strojarski monter, stroja građevinskih strojeva skladišta, kuhar, blagajnik, vatrogasac | 1,45 | 18,75 | 3.262,50 |
| IV. b – grupa poslova podrazumijeva složenije i raznovrsnije poslove i zadatke za čije su obavljanje potrebne konzultacije u  njihovu izvršavanju- | KV građevinski radnik svih struka (VI. grupa tesar, armirač, zidar, izolater, asfalter), tehničar gradilišta, tehničar geobušenja, laborant, tehničar prerade drva, knjigovođa, operater ERC-a, geometar | 1,52 | 19,66 | 3.420,00 |
| V. a – grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtjevaju veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadataka | VKV gradevinski radnik svih struka (VII. grupa tesar, armirač, betonirac, utezač, skelar), strojar teških građevinskih strojeva, monter plinoenergetskih postrojenja, vozač teških teretnih vozila, pećar – specijalist, tehničar-kalkulant, poslovođa jednostavnih objekata i postrojenja, knjigovođa | 1,64 | 21,21 | 3.690,00 |
| V. b – grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtjevaju veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadataka | VKV gradevinski radnik svih struka (VIII. grupa tesar, zidar, armirač, utezač), miner specijalist, vodeći monter, vozač autobusa, strojar građevinskog stroja specijalist, vozač teškog teretnog vozila – specijalist, rukovalac strojeva za obradu drva – specijalist, poslovođa građevinskih objekata, poslovođa montaže, kuhar – specijalist, knjigovođa – kontista | 1,71 | 22,11 | 3.847,50 |
| VI. grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju samostalnost i veći stupanj kreativnosti u njihovu izvršavanju | VKV građevinski radnik – majstor svih zanimanja, majstor u održavanju strojeva, zavarivač za specijalne postupke, poslovođa gradilišta, poslovođa završnih radova, poslovođa montaže, samostalni referent pratećih službi, kalkulant, geometar – specijalist, rukovoditelj manjeg građevinskog objekta | 1,82 | 23,53 | 4.095,00 |
| VII. grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtjevaju dodatno poznavanje užeg područja djelovanja iz samostlanost i kreativnost u izvršavanju poslova tih područja | Rukovoditelj gradevinskog objekta, rukovoditelj objekta montaže, rukovoditelj pogona, poslovođa složenog objekta, voditelj odsjeka u pratećim službama, komercijalnist, domaćin hotela, projektant metalnih konsturkcija, geodeta, knjigovođa – bilancist, samostlani kalkulant, rukovoditelj mehanizacije i transporta i rukovoditelj održavanja na gradilištu | 1,90 | 24,57 | 4.275,00 |
| VIII. grupa poslova prodrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtjevaju inicijativu i kreativnost rad­nika, projektiranje poslova i zadataka | Rukovoditelj gradilišta, rukovoditelj građevinskih instalcija, rukovoditelj složenog pogona, geodet – specijalist, samostalni kalkulant, programer, strojarski konstruktor, operativni konstruktor metalnih konstrukcija, voditelj odjela službi knjigovodstva, komercijale, financija, pripremi rada, dipl. inženjeri i drugi stručnjaci i sl. | 2,20 | 28,45 | 4.950,00 |
| IX. grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju inicijativu i kreativnost radnika te dodatna specijalistička  znanja potrebna za obavljanje tih poslova | Rukovoditelj vrlo složenog gradilišta, dipl. inženjeri i drugi stručnjaci u službama – specijalisti, samostalni projektant, organizator ERC-a geodetski projektant, arhitektonski projektant metalnih konstrukcija, tehnolog specijalist i drugi | 2,35 | 30,39 | 5.287,50 |
| X. grupa poslova podrazumijeva najsloženije poslove i zdatake s najvećim značajem za vođenje preocesa proizvodnje i poslovanja, krativne poslove i zadatke, istraživački rad, itd. | Odgovorni rukovoditelj poslovanja završnih radova, organizator industrijske proizvodnje građevinskog materijala za ugrađivanje i projektne opreme u građevinarstvu, organizaotr biroa, organizator geodetske službe, rukovoditelj radnih jedinica, rukovoditelj velikih samostlanih pogona, rukovoditelj sektora komercijale, financija, knjigovodstva, kadrova i sl., savjetnik direktora, rukovoditelj sektora razvoja, članovi i rukovoditelji istraživačkih  timova | 2,65 | 34,27 | 5.962,50 |

Zagreb, 20. listopada 2006.

|  |  |
| --- | --- |
| UDRUGA POSLODAVCA GRADITELJSTVA HRVATSKE | 1. SINDIKAT GRADITELJSTVA   HRVATSKE |
| Predsjednik | Predsjednik |
| **Boris Čupić, dipl. ing. građ.,** v. r. | **Mirko Štorga,** v. r. |
|  | 2. NEZAVISNI SINDIKAT GRAĐEVINARA HRVATSKE |
|  | Predsjednica  **Ružica Frček,** v. r. |

SINDIKAT GRADITELJSTVA HRVASTSKE, Zagreb, Trg kralja Petra
Krešimira IV. br. 2, NEZAVISNI SINDIKAT GRAĐEVINARA HRVATSKE, Zagreb, Trg kralja
Petra Krešimira IV. br. 2 i UDRUGA POSLODAVACA GRADITELJSTVA HRVATSKE, Zagreb,
Rendićeva 27
Sukladno članku 98. Kolektivnog ugovora za graditeljstvo (pročišćeni tekst)
sastavni dio Kolektivnog ugovora je

## DODATAK

### KOLEKTIVNOM UGOVORU ZA GRADITELJSTVO SKLOPLJENOM 7. PROSINCA 2001.

Članak 1.

Ovim dodatkom stranke Kolektivnog ugovora uređuju prava i obveze te uvjete rada
radnika koje poslodavac upućuje na rad na inozemna gradilišta.

*1. Upućivanje radnika na rad u inozemstvo*

Članak 2.

Poslodavac upućuje radnika na rad u inozemstvo sukladno uvjetima utvrđenim
propisima, ugovorom o radu i pravilnikom o radu.
Kada se radnika upućuje na rad u inozemstvo u zemlje u kojima je obvezna
primjena propisa zemlje rada ili Kolektivnog ugovora zemlje rada na ugovor o
radu primjenjivat će se propisi zemlje rada, odnosno Kolektivni ugovor zemlje
rada.
Kada se radnika upućuje na rad u inozemstvo u zemlje u kojima je dopušteno
uvjete rada urediti neovisno od propisa zemlje rada na ugovor o radu
primjenjivat će se odredbe Kolektivnog ugovora kojima su uređeni uvjeti rada
radnika na inozemnim gradilištima.

Članak 3.

Ugovor o radu, kojim se sukladno zakonu uređuju odnosi za vrijeme rada u
inozemstvu sklapa se za sve radnike koje poslodavac upućuje na rad u inozemstvo
za razdoblje duže od mjesec dana. Uz obvezni sadržaj, ugovorom o radu iz
prethodnog stavka mora se utvrditi:
– datum sklapanja ugovora,
– datum sklapanja ugovora o radu kojeg je radnik sklopio s poslodavcem za rad u
zemlji,
– naziv poslova (radno mjesto) na koje se radnik raspoređuje za vrijeme rada u
inozemstvu,
– dan upućivanja na rad u inozemstvo,
– naznaka zemlje u koju se radnik upućuje i lokacija na kojoj će se raditi,
– plaća radnika za vrijeme rada u inozemstvu i novac u kojem se isplaćuje,
– način obračuna i isplate plaće za vrijeme rada u inozemstvu,
– druga primanja u novcu i naravi na koja radnik ima pravo za vrijeme rada u
inozemstvu,
– trajanje rada u inozemstvu,
– uvjeti vraćanja u zemlju.

*2. Radno vrijeme*

Članak 4.

Radno vrijeme radnika upućenog na rad u inozemstvo prilagođava se radnom vremenu
i uvjetima rada države u kojoj se rad obavlja te potrebama posla.
Rad u inozemstvu u pravilu se obavlja po preraspoređenom radnom vremenu.
U okviru preraspodjeljenog radnog vremena ukupno radno vrijeme ne može iznositi
duže od punog radnog vremena koji je prosječna radna obveza radnika za razdoblje
za koje se vrši preraspodjela.
Preraspodjelu radnog vremena za svaku državu odnosno gradilište utvrđuje
poslodavac u pravilu prije početka radova.
Slobodne dane koji proisteknu iz preraspodjele radnog vremena radnici koriste u
pravilu poslije vraćanja u zemlju povezano s godišnjim odmorima, vjerskim i
drugim blagdanima u koje se u stranoj zemlji ne radi, ili danima za prekid
radova (ratne operacije, obustava rada od strane investitora, remontni radovi i
sl.).
Vrijeme iznad punog radnog vremena određenog vremenskog perioda za koji nije
izvršena preraspodjela smatra se prekovremenim radom.

*3. Plaće*

Članak 5.

Poslodavac koji izvodi radove u inozemstvu isplaćuje radnicima za vrijeme rada u
inozemstvu plaće i druga osobna primanja u domaćem novcu i u stranoj valuti.
Visinu, odnose isplate plaće u domaćem i stranom novcu i način isplate plaće i
drugih osobnih primanja radnika iz stavka 1. ovog članka utvrđuje poslodavac
pravilnikom o radu.

Članak 6.

Poslodavac u skladu s pravilnikom o radu isplaćuje dio plaće i drugih osobnih
primanja radnika u valuti zemlje u kojoj se izvode radovi, radi pokrića životnih
troškova za vrijeme rada u inozemstvu.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, ovisno o životnim i radnim uvjetima u
zemlji u kojoj se izvode radovi, poslodavac može dio plaće i drugih osobnih
primanja isplatiti radnicima u konvertibilnoj valuti, ako u takvoj valuti
naplaćuje izvodenje investicijskih radova u inozemstvu.

Članak 7.

Poslodavac pravilnikom o radu utvrđuje da Ii se plaća i druga osobna primanja
radnika za vrijeme rada u inozemstvu obračunava u kunama u stranoj valuti.

Članak 8.

Ako se plaća radnika za vrijeme rada u inozemstvu obračunava u kunama, dio plaće
koji se, u skladu s pravilnikom o radu, isplaćuje u konvertibilnoj valuti
preračunava se iz protuvrijednosti u kunama u iznos konvertibilne valute po
srednjem tečaju Hrvatske narodne banke na zadnji dan u mjesecu za koji se vrši
obračun.
Dio plaće koji se radniku isplaćuje u lokalnoj valuti preračunava se iz
protuvrijednosti u kunama u iznos USA dolara po srednjem tečaju Hrvatske narodne
banke na zadnji dan u mjesecu za koji se vrši obračun, a USA dolari
preračunavaju se u lokalnu valutu po tečaju USA dolara u zemlji izvođenja
investicijskih radova.

Članak 9.

Ako se plaća radnika za vrijeme rada u inozemstvu obračunava u stranoj valuti
dio plaće koji se, u skladu s pravilnikom o radu, isplaćuje u kunama preračunava
se iz strane valute u protuvrijednost u kunama sukladno odredbi članka 8. ovog
Ugovora.

Članak 10.

Ako se uz suglasnost radnika, isplata dijela plaće na koju radnik u skladu s
pravilnikom o radu ima pravo u konvertibilnoj ili lokalnoj valuti isplaćuje u
protuvrijednosti u kunama, preračunavanje iznosa strane valute u kune vrši se po
srednjem tečaju Hrvatske narodne banke na dan izvršene isplate.

Članak 11.

Poslodavac je dužan dio plaće radnika za vrijeme rada u inozemstvu koji se
isplaćuje u kunama isplatiti najkasnije 15-og dana u mjesecu za prethodni
mjesec. U istom roku poslodavac je dužan isplatiti radniku i dio plaće koji se
isplaćuje u lokalnoj valuti zemlje u kojoj se izvode radovi.
Dio plaće koji se radniku za vrijeme rada u inozemstvu isplaćuje u
konvertibilnoj valuti poslodavac je obvezan isplatiti najkasnije 25-og dana od
isteka roka za koji se vrši obračun.

Članak 12.

Ako nije drugačije propisano, osnovica za obračun i plaćanje doprinosa iz plaća
za radnike upućene na rad u inozemstvo je plaća koju bi radnik ostvario u
tekućoj godini za istovrsne poslove u zemlji.

Članak 13.

U državama Zapadne Europe, odnosno u drugim državama kada je to odredeno
medunarodnim ugovorima ili propisima pojedine države, poštivat će se odredbe
Kolektivnog ugovora države u kojoj se izvode radovi.

*4. Naknada plaće*

Članak 14.

Radnik za vrijeme rada u inozemstvu ima pravo na naknadu plaće za vrijeme:
– privremene spriječenosti za rad zbog bolesti,
– za dane praznika,
– za korištenje godišnjeg odmora,
– za plaćeni dopust,
– na druge naknade predviđene općim aktima za radnike u zemlji.
Visina i osnovica za naknade plaće iz stavka 1. ovog članka utvrđuje se
pravilnikom o radu.

Članak 15.

Naknada zbog privremene spriječenosti za rad isplaćuje se na temelju uvjerenja
Iiječnika o privremenoj nesposobnosti za rad.
Pravo na naknadu plaće za vrijeme bolesti i liječenja u inozemstvu po odredbama
stavka 1. ovog članka u pravilu radnik ostvaruje najviše do 10 dana, a ako je po
mišljenju liječnika za oporavak radnika potrebno daljnje liječenje ovlaštena
osoba u suglasnosti s liječnikom uputit će radnika na liječenje u zemlju ako
troškovi upućivanja u zemlju ne premašuju troškove naknade plaće radnika za
vrijeme bolesti zajedno s troškovima liječenja u inozemstvu.
Za vrijeme spriječenosti za rad zbog bolesti radnika koji je vraćen radi
liječenja u zemlju pripada naknada u visini koje se isplaćuje u zemlji.

Članak 16.

Za vrijeme blagdana i neradnih dana utvrđenih propisima zemlje rada, radniku
pripada naknada u visini prosječne plaće ostvarene u prethodnom mjesecu.
Naknada iz stavka 1. ovog članka, pripada radniku i za Dan državnosti, te za
božićne blagdane utvrđene Zakonom o blagdanima, spomendanu i neradnim danima u
Republici Hrvatskoj.

Članak 17.

Prije odlaska na rad u inozemstvo radnik je u pravilu obvezan koristiti godišnji
odmor za tekuću godinu.
Ukoliko radnik nije mogao koristiti godišnji odmor prije odlaska na rad u
inozemstvo omogućit će mu se korištenje godišnjeg odmora u skladu s planom
korištenja godišnjeg odmora inozemnoga gradilišta.
Radnik može koristiti godišnji odmor u inozemstvu najranije nakon šest mjeseci
rada u inozemstvu, ukoliko to narav posla dozvoljava.
U godini u kojoj se radnik vraća u zemlju, godišnji odmor će koristiti po
povratku u zemlju.

Članak 18.

Radnik na radu u inozemstvu ima pravo na plaćeni dopust do sedam dana u
kalendarskoj godini u slučajevima utvrdenim Kolektivnim ugovorom.

Članak 19.

U slučaju prekida rada do kojeg je došlo bez krivnje radnika (vremenske
nepogode, obustave određene po nadzornom organu ili investitoru, neskrivljenog
kvara stroja ili uređaja, neskrivljenog nedostatka pogonske energije i sl.)
radnika se može privremeno premjestiti na odgovarajući posao na drugo gradilište
na kojemu se rad nesmetano odvija.
Ako privremeni raspored nije moguć može se privremeno izvršiti preraspodjela
radnog vremena (zamjena korištenja slobodnih radnih sati).
Ako se predviđa da će prekid rada trajati duže od 7 dana i ako radnika nije
moguće zaposliti na drugom gradilištu, uputit će ga se na odgovarajući posao u
zemlji ili će mu se obračunati naknada za prekid rada.

*5. Ostala materijalna prava radnika*

Članak 20.

Radnik upućen na rad u inozemstvo ima pravo na naknade, pot­pore i pomoći za
slučajeve utvrđene Kolektivnim ugovorom odnosno pravilnikom o radu u visini koja
pripada radnicima u zemlji.
Ostala materijalna prava koriste se u skladu s odredbama ovog Ugovora o uvjetima
za rad u inozemstvu.

Članak 21.

Za službena putovanja unutar zemlje rada radnik ima pravo na naknadu troškova
smještaja, prehrane i pravo naknade troškova prijevoza.

Članak 22.

Radniku upućenom na rad u inozemstvo poslodavac u pravilu osigurava organiziran
smještaj i prehranu.
Ako nije moguće organizirati besplatni kolektivni smještaj i prehranu na
gradilištu u inozemstvu radniku se isplaćuje naknada u visini potrebnoj za
pokriće troškova smještaja i prehrane – terenski dodatak.
Iznos naknade iz stavka 2. ovog članka utvrđuje poslodavac.

Članak 23.

Radniku na radu u inozemstvu u pravilu se osigurava organiziran besplatan
prijevoz na posao i s posla.
Radniku kojem nije osiguran organiziran prijevoz isplaćuje se naknada u visini
troškova javnog prijevoza za dane provedene na radu isplativo u lokalnoj valuti.

*6. Zaštita radnika*

Članak 24.

Radnicima na privremenom radu u inozemstvu osiguravaju se obvezni oblici
zaštite:
– zdravstvena zaštita,
– zaštita na radu,
– osiguranje za slučaj nesreće na poslu.
Zdravstvena zaštita, zaštita na radu i osiguranje za slučaj nesreće na radu,
osigurava se radniku i za vrijeme putovanja prilikom upućivanja na gradilište u
inozemstvu kao i prilikom povratka s rada iz inozemstva.

Članak 25.

Prilikom upućivanja na rad u inozemstvo, radnik mora biti liječnički pregledan.
Ukoliko prema nalazu zdravstvene komisije radnik nije sposoban za rad u
inozemstvu, isti se ne može rasporediti na rad u inozemstvu.
Radnik koji se razboli u inozemstvu, dužan je obratiti se nadležnoj zdravstvenoj
ustanovih\ liječniku, a troškove zdravstvene zaštite – liječenja, ako radnici
nisu osigurani kod inozemnog nosioca zdravstvenog osiguranja, terete poslodavca.

Članak 26.

Zaštita na radu regulira se u skladu s važećim zakonskim propisima u Republici
Hrvatskoj i zemlji rada.

*7. Povratak u zemlju*

Članak 27.

Po završetku potrebe za radom radnika ili završetku radova u inozemstvu
poslodavac je obvezan rasporediti radnika u pravilu na poslove i radne zadatke
na kojima je radio prije odlaska na rad u inozemstvo.
Ukoliko ne postoji mogućnost rasporeda na poslove koje je radnik obavljao prije
upućivanja na rad u inozemstvo, poslodavac ga je obvezan rasporediti na druge
odgovarajuće poslove sukladno propisima o radnim odnosima.

*8. Završne odredbe*

Članak 28.

Ovaj dodatak stupa na snagu danom potpisa, a primjenjuje se od 1. siječnja 2002.
godine. Ovaj dodatak javno će se objaviti na način propisan Pravilnikom ministra
nadležnog za rad. Stupanjem na snagu ovog dodatka prestaje važiti Dodatak
Kolektivnom ugovoru za graditeljstvo od 16. siječnja 1997. godine.

Zagreb, 20. listopada 2006.

|  |  |
| --- | --- |
| UDRUGA POSLODAVCA  GRADITELJSTVA HRVATSKE | 1. SINDIKAT GRADITELJSTVA   HRVATSKE |
| Predsjednik | Predsjednik |
| **Boris Čupić, dipl. ing. građ.,** v. r. | **Mirko Štorga,** v. r. |
|  | 2. NEZAVISNI SINDIKAT GRAĐEVINARA HRVATSKE |
|  | Predsjednica  **Ružica Frček,** v. r. |

Kolektivni ugovor, NN 133/2006-3032
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)