## Kolektivni ugovor za STSI d.o.o.

### NN 56/2005 (2.5.2005.), Kolektivni ugovor za STSI d.o.o.

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**1070**

Na temelju odredbe članka 194. Zakona o radu
(pročišćeni tekst: »Narodne novine« broj 137/04)

STSI – Integrirani tehnički servisi, d.o.o.
Zagreb, Lovinčićeva b.b. (dalje u tekstu: poslodavac)
i

INAŠ – Sindikat zaposlenika INE i društava INE
Zagreb,

Sindikat INE i naftnog gospodarstva,

Samostalni sindikat radnika u djelatnostima
energetike, kemije i nemetala Hrvatske,

(dalje u tekstu: sindikati)

sklopili su u Zagrebu 14. ožujka 2005. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR za STSI d.o.o.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom uređuju se prava i
obveze njegovih potpisnika te pitanja iz radnih odnosa ili ona u svezi s radnim
odnosima radnika kod poslodavca.

Članak 2.

(1) Prema odredbama ovog Kolektivnog ugovora,
poslodavac je STSI – Integrirani tehnički servisi d.o.o. Zagreb za kojeg radnik
u rad­nom odnosu obavlja određene poslove.

(2) Prema odredbama ovog Kolektivnog ugovora,
radnik je fizička osoba koja obavlja određene poslove za poslodavca na temelju
ugovora o radu.

Članak 3.

(1) Ako bi u općem aktu poslodavca pojedino
pravo radnika bilo manje od prava koja proizlaze iz ovog Kolektivnog ugovora,
izravno se primjenjuju odredbe ovog Kolektivnog ugovora.

(2) Ovim Kolektivnim ugovorom utvrđena razina
prava, po izričitom dogovoru stranaka potpisnica, može se smanjiti samo u
slučaju »više sile« ili izvanrednih okolnosti koje objektivno postoje i ne
ovise o volji ugovornih strana.

Članak 4.

U
slučaju statusne promjene poslodavca, na radnike se do sklapanja novog
kolektivnog ugovora, a najduže godinu dana, nastavlja primjenjivati ovaj
Kolektivni ugovor.

INDUSTRIJSKI ODNOSI

Članak 5.

(1) U cilju unaprjeđenja socijalnog dijaloga i
jačanja konkurentnosti društva za poslovanje u tržišnim uvjetima, a zbog
zaštite radno-pravnog odnosno socijalno-materijalnog položaja radnika, stranke
ovog Kolektivnog ugovora će uspostaviti redovnu komunikaciju u slučajevima:

– restrukturiranja društva ili njegovih
dijelova,

– promjena u organizaciji,

– zapošljavanja, premještaja i otkaza,

– prekvalifikacije i doškolovanja,

– očuvanja i unaprjeđenja zaštite na radu,
zaštite okoliša i rada na siguran način,

– u ostalim slučajevima od interesa za
poslodavca i sindikat

(2) Pod redovnom komunikacijom podrazumijeva se
pravovremena razmjena mišljenja i stavova u fazi izrade prijedloga odluka
poslodavca.

Članak 6.

(1) Poslodavac će, ako osniva novo društvo
unutar STSI-grupe, u aktima o osnivanju tog društva osigurati svim radnicima
koji prelaze od poslodavca na rad u novoosnovano društvo, kontinuitet radnog
staža iz čega proizlaze određena prava utvrđena propisima i ovim Kolektivnim
ugovorom (npr. godišnji odmor, jubilarne nagrade,
otpremnine).

(2) Poslodavac se obvezuje da će u slučaju
prestanka rada društva iz prethodnog stavka u razdoblju do godine dana od
osnivanja, preuzeti na rad radnike tog društva te s njima sklopiti ugovore o
radu.

(3) Poslodavac se obvezuje da će kod osnivanja
novih društava i/ili svih drugih promjena u kojima radnici prelaze na rad kod
drugog poslodavca, na zahtjev sindikata pristupiti razgovorima o sklapanju
posebnog sporazuma o radnom, socijalnom i materijalnom položaju radnika.

ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak 7.

(1) Prije zasnivanja radnog odnosa s novim
radnikom, poslodavac će ispitati mogućnost popunjavanja tog radnog mjesta
radnikom STSI-a koji udovoljava uvjetima tog radnog mjesta.

(2) Radni odnos zasniva se ugovorom o radu
između poslodavca i radnika.

(3) Ugovor o radu sklapa se na neodređeno
vrijeme.

(4) Ugovor o radu može se iznimno sklopiti na
određeno vrijeme.

(5) Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku i
mora sadržavati uglavke o:

1. ugovornim strankama te njihovom prebivalištu,
odnosno sjedištu,

2. mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili
glavno mjesto rada, onda napomena da se rad obavlja na različitim mjestima,

3. nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se
radnik zapošljava ili kratak popis ili opis poslova,

4. danu otpočinjanja rada,

5. očekivanom trajanju ugovora, u slučaju
ugovora o radu na određeno vrijeme,

6. trajanju plaćenog godišnjeg odmora na koji
radnik ima pravo, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u vrijeme
sklapanja ugovora, načinu određivanja trajanja toga odmora,

7. otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati
radnik, odnosno poslodavac, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u
vrijeme sklapanja ugovora, načinu određivanja otkaznih rokova,

8. osnovnoj plaći, dodacima na plaću te
razdobljima isplate primanja na koje radnik ima pravo,

9. trajanju redovnog radnog dana ili tjedna.

(6) Umjesto uglavaka
iz točaka 6., 7., 8. i 9. stavka 1. ovog članka može se u ugovoru o radu
uputiti na odredbe ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 8.

(1) Prije sklapanja ugovora o radu s novim radnikom,
radi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za obavljanje određenih poslova,
poslodavac ga može uputiti na liječnički pregled. Troškove takvog liječničkog
pregleda, kao i kasnijih periodičkih liječničkih pregleda snosi poslodavac.

(2) Prije sklapanja ugovora o radu s novim
radnikom može se obaviti prethodno provjeravanje njegovih sposobnosti. Odluku o
prethodnom provjeravanju kandidata za zaposlenje i načinu provjere donosi
poslodavac.

(3) Poslodavac može određene poslove povjeriti
radnicima, uz njihovu suglasnost, da ih obavljaju kod kuće. Takav rad može se
obavljati ako postoje svi potrebni uvjeti za obavljanje poslova radnih mjesta
za koje je zasnovan radni odnos.

(4) Poslodavac se obvezuje da neće ustupati
poslove drugim pravnim i fizičkim osobama koji bi mogli prouzročiti višak broja
zaposlenih kod poslodavca.

RADNO VRIJEME

*Puno radno vrijeme*

Članak 9.

Utvrđuje
se puno radno vrijeme od 40 sati tjedno.

*Nepuno radno vrijeme*

Članak 10.

(1) Ugovor o radu može se sklopiti i za nepuno
radno vrijeme kada priroda i opseg posla, odnosno organizacija rada, ne
zahtijeva rad u punom radnom vremenu.

(2) Rad u nepunom radnom vremenu može biti
organiziran u istom ili različitom trajanju tijekom tjedna odnosno samo neke
dane u tjednu.

Članak 11.

(1) Radnici koji rade nepuno radno vrijeme
ostvaruju ista prava kao i radnici koji rade u punom radnom vremenu glede
odmora između dva uzastopna radna dana, tjednog odmora, najkraćeg trajanja
godišnjeg odmora i plaćenog dopusta.

(2) Ostala prava iz radnog odnosa radnici koji rade
nepuno radno vrijeme ostvaruju u obujmu koji odgovara udjelu nepunog radnog
vremena u fondu sati punog radnog vremena.

*Skraćeno radno vrijeme*

Članak 12.

(1) Na poslovima na kojima se ni uz primjenu mjera
zaštite na radu radnik ne može zaštititi od štetnih utjecaja, radno vrijeme se
skraćuje razmjerno štetnom utjecaju uvjeta rada na zdravlje i radnu sposobnost
radnika.

(2) Svaka stranka ovlaštena je ministru
mjerodavnom za rad pred­ložiti donošenje pravilnika kojim se uređuju pitanja
prema stavku 1. ovog članka.

(3) Radnik koji radi skraćeno radno vrijeme sva
prava ostvaruje kao da radi puno radno vrijeme.

(4) Radnik kojemu je radno vrijeme skraćeno ne
smije se na takvim poslovima zaposliti kod drugog poslodavca niti mu se može
odrediti prekovremeni rad na takvim poslovima, osim u slučaju elementarnih
nepogoda (požara, poplave, eksplozija i sl.).

*Prekovremeni rad*

Članak 13.

(1) Prekovremeni rad može se uvesti u skladu s
člankom 41. Zakona o radu.

(2) Odrađeni sati rada nakon 8 sati rada u
redovnom, odnosno, nakon 12 sati rada u preraspodijeljenom
radnom vremenu, smatraju se prekovremenim radom.

(3) Poslodavac će radi izbjegavanja
prekovremenog rada provoditi određene organizacijske mjere (povećanjem broja
izvršitelja, raspoređivanjem unutar STSI-a, novim zapošljavanjem i sl.).

(4) Poslodavac je obvezan svaka tri mjeseca u
pisanom obliku izvješćivati sindikat o odrađenim prekovremenim satima.

(5) Prekovremeni rad ne može se odrediti
invalidima rada bez njihova pristanka.

(6) Poslodavac je dužan dnevno evidentirati sate
prekovremenog rada i omogućiti radniku uvid u tu evidenciju.

(7) Ukoliko radnik na ime odrađenih sati
prekovremenog rada želi koristiti slobodne sate, poslodavac se obvezuje
omogućiti mu korištenje tih sati uvećanih za 50%, na dane koje dogovori s
poslodavcem.

*Noćni rad i rad u drugoj smjeni*

Članak 14.

(1) Rad između 22 sata i 6 sati sljedećeg dana
smatra se noćnim radom.

(2) Rad u smjenskom radu između 14 i 23 sata
smatra se radom u drugoj smjeni što podrazumijeva radno vrijeme od 14 do 22
sata odnosno od 15 do 23 sata.

Članak 15.

Noćni
rad ne može se odrediti:

–
radniku mlađem od 18 godina,

–
trudnici i majci s djetetom do 2 godine starosti bez njezine suglasnosti

–
samohranom roditelju s djetetom do 5 godina života bez njegove suglasnosti

–
roditelju teže hendikepiranog djeteta,

–
radniku invalidu kojemu je isti izričito zabranjen rješenjem HZMO.

*Raspored radnog vremena*

Članak 16.

(1) Dnevni i tjedni raspored radnog vremena
utvrđuje poslodavac pisanom odlukom, uz savjetovanje sa sindikatom, o čemu će
biti na odgovarajući način obaviješteni svi radnici.

(2) Poslodavac je dužan za svaku godinu izraditi
kalendar radnog vremena, na način da je isti razrađen po mjesecima.

(3) Kalendar radnog vremena iz prethodnog stavka
poslodavac će izraditi do kraja tekuće godine za narednu godinu.

(4) Kalendarom radnog vremena utvrdit će se
godišnji fond sati i fond sati po mjesecima u okviru godišnjeg fonda sati.

*Preraspodjela radnog vremena*

Članak 17.

(1) Ako narav posla to zahtijeva, puno radno
vrijeme može se preraspodijeliti tako da tijekom jednog razdoblja traje duže, a
tijekom drugog razdoblja kraće od punog radnog vremena, s tim da ukupno radno
vrijeme ne prijeđe puno radno vrijeme za to razdoblje.

(2) Ako je radno vrijeme preraspodijeljeno, ono
ne smije biti duže od 52 sata tjedno.

(3) Za poslove sezonske naravi poslodavac može
preraspodijeliti radno vrijeme i duže od 52 sata tjedno, ali ne duže od 60
sati, o čemu će jednom godišnje izvješćivati sindikat.

(4) Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se
prekovremenim radom.

(5) Poslodavac mora pismeno obavijestiti radnika
o preraspodijeljenom radnom vremenu tjedan dana
unaprijed.

(6) Preraspodijeljeno radno vrijeme svodi se na
puno radno vrijeme u siječnju za prethodnu kalendarsku godinu.

(7) Svako odstupanje od redovnog radnog vremena,
koje nije definirano kao preraspodjela, smatra se prekovremenim radom.

ODMORI I DOPUSTI

*Stanka*

Članak 18.

(1) Radnik koji radi puno radno vrijeme ima
svakoga radnog dana pravo na stanku od najmanje trideset minuta, koja se ubraja
u to radno vrijeme.

(2) Ako radi duže od osam sati, radnik ima pravo
na dodatnu stanku, ako duži rad traje duže od četiri sata.

(3) Ako narav posla ne omogućuje korištenje stanke,
poslodavac će radniku omogućiti skraćivanje dnevnog radnog vremena za 30 minuta
ili mu omogućiti kumulativno korištenje stanke u preraspodijeljenom
radnom vremenu.

(4) Radna mjesta iz prethodnog stavka, u roku od
tri mjeseca od potpisivanja Kolektivnog ugovora, utvrdit će poslodavac posebnom
odlukom uz savjetovanje sa sindikatom.

Članak 19.

(1) Radnica koja doji dijete ima pravo do godine
dana djetetova života na korištenje stanke za dojenje djeteta u trajanju od dva
puta po sat vremena i na odmor od 30 minuta.

(2) Radnica će vrijeme stanke iz prethodnog
stavka iskoristiti u skladu s potrebama djeteta uz prethodnu najavu poslodavcu.

(3) Radnica se može izuzetno koristiti pravom na
stanku za dojenje djeteta i dnevni odmor iz stavka 1. i 2. ovog članka u
trajanju od neprekidno dva i pol sata samo uz prethodno predočenje potvrde
ovlaštenog liječnika da doji dijete.

*Dnevni odmor*

Članak 20.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo
na odmor od najmanje 12 sati neprekidno, odnosno 10 sati neprekidno u skladu s
člankom 45. Zakona o radu.

*Tjedni odmor*

Članak 21.

Radnik ima pravo na tjedni odmor nedjeljom i to
24 sata neprekidno. Ako je prijeko potrebno da radi nedjeljom, za svaki radni
tjedan osigurat će mu se jedan dan odmora i to u pravilu sljedeći tjedan, a
najkasnije u roku od 30 dana.

*Godišnji odmor*

Članak 22.

(1) Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo
na plaćeni godišnji odmor u trajanju od najmanje osamnaest, a najviše do
trideset radnih dana.

(2) Malodobni radnik ima za svaku kalendarsku godinu
pravo na godišnji odmor u trajanju od najmanje dvadeset i šest radnih dana.

(3) Radnik koji radi na poslovima na kojima ni
uz primjenu zaštitnih mjera na radu nije moguće radnika zaštititi od štetnih
utjecaja, ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godišnji odmor od najmanje
trideset, a najviše do trideset i pet radnih dana.

(4) Radna mjesta iz prethodnog stavka, u roku od
tri mjeseca od potpisivanja ovog Kolektivnog ugovora, utvrdit će poslodavac
posebnom odlukom uz savjetovanje sa sindikatom.

Članak 23.

U dane godišnjeg odmora ne uračunavaju se
blagdani i neradni dani utvrđeni zakonom, subote i razdoblje privremene
nesposobnosti za rad koju je utvrdio ovlašteni liječnik.

Članak 24.

Ništavan je sporazum o odricanju prava na
godišnji odmor, odnosno o isplati naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 25.

(1) Radnik koji se prvi put zaposli ili koji ima
prekid rada između dva radna odnosa duži od osam dana stječe pravo na godišnji
odmor nakon šest mjeseci neprekidnog rada.

(2) Prekid rada zbog privremene nesposobnosti za
rad, vojne službe ili drugog zakonom određenog opravdanog razloga ubraja se u
rok iz stavka 1. ovog članka.

Članak 26.

(1) Radnik ima pravo na dvanaestinu godišnjeg
odmora za svakih navršenih mjesec dana rada u slučaju:

– ako u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao
radni odnos, zbog neispunjenja šestomjesečnog roka čekanja prava na godišnji
odmor, nije stekao pravo na godišnji odmor,

– ako radni odnos prestane prije završetka
šestomjesečnog roka čekanja prava na godišnji odmor,

– ako radni odnos prestane prije 1. srpnja.

(2) U izračunavanju trajanja godišnjeg odmora na
način iz stavka 1. ovog članka, najmanje polovica dana godišnjeg odmora
zaokružuje se na cijeli dan godišnjeg odmora.

Članak 27.

Trajanje
godišnjeg odmora preko osamnaest radnih dana utvrđuje se prema:

a) godinama staža

– od 1 do 3 godine                                                                      1
radni dan

– od 4 do 5 godina                                                                      2
radna dana

– od 6 do 7 godina                                                                      3
radna dana

– od 8 do 9 godina                                                                      4
radna dana

– od 10 do 12 godina                                                                  5
radnih dana

– od 13 do 14 godina                                                                  6 radnih
dana

– od 15 do 17 godina                                                                  7
radnih dana

– od 18 do 19 godina                                                                  8
radnih dana

– od 20 do 22 godine                                                                  9
radnih dana

– od 23 do 24 godine                                                                  10
radnih dana

– od 25 do 27 godine                                                                  11
radnih dana

– preko 27 godina                                                                       12
radnih dana

b)
uvjetima rada za radna mjesta na kojima se pretežiti dio vremena radi

– na otvorenom, teškim fizičkim radom                                         2 radna
dana

– s prisilnim položajem tijela,

opterećenjem osjetila                                                                   1
radni dan

c) složenosti poslova

– poslovi I. i II. grupe složenosti
1 radni dan

– poslovi III. do VI. grupe složenosti                                             2
radna dana

– poslovi VII. do X. grupe složenosti                                            3
radna dana

d) socijalnim prilikama

– roditelju za svako dijete do 3 godine starosti                              3 radna dana

– roditelju za svako dijete od 3 do 12godina
starosti                     2 radna dana

– samohranom roditelju za svako dijete do12
godina starosti        4 radna dana

– roditelju djeteta sa smetnjama u psihofizičkomrazvoju                4
radna dana

– invalidu rada                                                                             2
radna dana

– invalidu Domovinskog rata (ratnom i civilnom)                           4 radna dana

– radniku koji uzdržava teško oboljelog članauže obitelji               2
radna dana

Članak 28.

Slijepi radnik ima pravo na trideset i pet
radnih dana godišnjeg odmora bez obzira na kriterije iz čl.
27. ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 29.

(1) Radnik ima pravo godišnji odmor iskoristiti
u dva dijela.

(2) Ako radnik koristi godišnji odmor u
dijelovima, prvi dio u trajanju od najmanje dvanaest radnih dana neprekidno,
mora iskoristiti tijekom kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godišnji
odmor.

(3) Drugi dio godišnjeg odmora radnik mora
iskoristiti najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Članak 30.

(1) Raspored korištenja godišnjeg odmora
utvrđuje poslodavac, uzimajući u obzir potrebe organizacije rada, mogućnosti za
odmor i razonodu radnika kao i želje radnika.

(2) O odluci o rasporedu korištenja godišnjeg
odmora poslodavac će se savjetovati sa sindikatom i to na način da će se
poslodavac prije odlučivanja o pisanom prigovoru radnika protiv odluke o
vremenu korištenja i broju dana godišnjeg odmora na koji radnik ima pravo u
tekućoj kalendarskoj godini, savjetovati sa sindikalnim povjerenikom koji ima
prava i obveze radničkog vijeća, ukoliko kod poslodavca nije utemeljeno
radničko vijeće.

(3) Sastavni dio odluke iz prethodnog stavka je
i ukupan broj dana godišnjeg odmora utvrđen na temelju Kolektivnog ugovora.

Članak 31.

Obavijest o korištenju godišnjeg odmora obvezno
se dostavlja radniku najkasnije petnaest dana prije početka korištenja
godišnjeg odmora.

Članak 32.

(1) Radnik ima pravo na naknadu stvarnih
troškova prouzročenih odgodom odnosno prekidom korištenja godišnjeg odmora do
kojih je došlo temeljem naloga poslodavca.

(2) Stvarnim troškovima smatraju se putni i
drugi troškovi (što podrazumijeva stvarne troškove prijevoza koje je radnik
koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do mjesta u kojem je
koristio godišnji odmor u trenutku prekida, kao i dnevnice u povratku do mjesta
zaposlenja prema propisima o naknadi troškova za službena putovanja) te ostali
izdaci koji su nastali za radnika zbog odgode odnosno prekida godišnjeg odmora,
što dokazuje odgovarajućom dokumentacijom.

Članak 33.

(1) Godišnji odmor, odnosno prvi dio godišnjeg
odmora koji je prekinut ili nije korišten u kalendarskoj godini u kojoj je
stečen, zbog bolesti ili porodnog dopusta, radnik ima pravo iskoristiti do 30.
lipnja iduće godine, pod uvjetom da je radio najmanje šest mjeseci u godini
koja prethodi godini u kojoj se vratio na rad.

(2) Član posade broda, radnik na radu u
inozemstvu, radnik koji je bio u vojnoj službi te sudionik Domovinskog rata i
radnik mobiliziran u postrojbe Hrvatske vojske, odnosno policije, ima pravo
iskoristiti zaostali godišnji odmor iz prethodne kalendarske godine najkasnije
do 31. prosinca iduće godine.

Članak 34.

(1) Pravo na godišnji odmor nema radnik koji je
to pravo u cijelosti za tekuću kalendarsku godinu iskoristio kod prethodnog
poslodavca.

(2) Prilikom prestanka ugovora o radu poslodavac
je dužan radniku izdati potvrdu o korištenju godišnjeg odmora.

Članak 35.

Jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo
koristiti kada on to želi, uz obvezu da o tome obavijesti poslodavca najmanje
tri dana prije početka korištenja.

*Plaćeni dopust*

Članak 36.

(1) Radnik ima pravo na dopust do najviše sedam
radnih dana u jednoj kalendarskoj godini, uz naknadu plaće u ovim slučajevima:

- sklapanje braka                                                          – 5 radnih
dana,

- porod supruge                                                            –
5 radnih dana,

- smrt člana uže obitelji                                                 – 4 radna dana,

- smrt roditelja bračnog druga                                       – 2 radna
dana,

- selidba u mjestu stanovanja                                         – 2
radna dana,

- selidba izvan mjesta stanovanja                                   – 3 radna
dana,

- elementarna nepogoda                                                – 2 radna dana,

- teška bolest članova uže obitelji                                  – 3 radna
dana,

- sudjelovanje u humanitarnim, kulturnim,

sportskim ili sličnim akcijama                                         – 2
radna dana.

(2) Plaćeni dopust iz stavka 1. ovog članka
koristi se, u pravilu, u vrijeme događaja na osnovu kojeg radnik ostvaruje
pravo na plaćeni dopust, izuzev dopusta za porod supruge kojeg može koristiti
najkasnije do navršene jedne godine starosti djeteta.

(3) Iznimno, u slučaju smrti člana uže obitelji
odnosno smrti roditelja bračnog druga, radnik ima pravo koristiti 4 dana
odnosno 2 dana neovisno o tome koliko je dana dopusta do tada koristio.

(4) Članom uže obitelji iz stavka 1. ovog članka
smatraju se: bračni drug, srodnici po krvi u pravoj liniji i njihovi supruzi,
braća i sestre, pastorčad i posvojenici, djeca bez roditelja uzeta na
uzdržavanje, očuh i maćeha, posvojitelj, osoba koju
je radnik dužan po zakonu uzdržavati te osoba koja s radnikom živi u
izvanbračnoj zajednici.

(5) Prema ovom Kolektivnom ugovoru, osim
izuzetaka iz prethodnog stavka, pod pojmom “uža obitelj” podrazumijeva se
radnikov bračni drug, roditelji i djeca.

Članak 37.

(1) Radnik – dobrovoljni davatelj krvi ostvaruje
pravo na slobodan dan s naslova dobrovoljnog darivanja krvi.

(2) Za prvo darivanje tijekom kalendarske godine
ima pravo na jedan slobodan dan kojeg koristi na dan darivanja krvi.

(3) Za drugo darivanje krvi tijekom iste
kalendarske godine, pored slobodnog dana iz prethodnog stavka ima pravo na još
jedan slobodan dan kojeg koristi u dogovoru s poslodavcem.

(4) Za treće i sljedeća darivanja krvi tijekom
iste kalendarske godine, pored slobodnih dana iz prethodnih stavaka ima pravo
na još jedan slobodan dan kojeg koristi u dogovoru s poslodavcem.

(5) Slobodni dani iz prethodnih stavaka ne mogu
se prenositi u narednu kalendarsku godinu.

Članak 38.

(1) Poslodavac može u jednoj kalendarskoj godini
odobriti radniku dopust uz naknadu plaće u trajanju dužem od sedam radnih dana,
a najviše trideset radnih dana, za potrebe stručnog i općeg školovanja te
osposobljavanja ili usavršavanja.

(2) Glede stjecanja prava iz radnog odnosa ili u
svezi s radnim odnosom razdoblje plaćenog dopusta smatra se vremenom provedenim
na radu.

*Neplaćeni dopust*

Članak 39.

(1) Poslodavac može radniku na njegov zahtjev
odobriti neplaćeni dopust do trideset dana tijekom jedne kalendarske godine u
ovim slučajevima:

– njega člana uže obitelji,

– njega invalida Domovinskog rata (ratnih i
civilnih),

– gradnja ili popravak kuće ili stana,

– liječenje na vlastiti trošak,

– izobrazba, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizacija
na vlastiti trošak,

– u drugim opravdanim slučajevima.

(2) Neplaćeni dopust duži od trideset dana
tijekom jedne kalendarske godine može se odobriti radniku na njegov zahtjev
posebnom odlukom poslodavca.

(3) Za vrijeme neplaćenog dopusta prava i obveze
iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosnom miruju, ako zakonom nije
drukčije određeno.

PLAĆA

Članak 40.

(1) Za obavljeni rad radnik ima pravo na plaću
koja se sastoji od:

– osnovne plaće utvrđene na osnovi složenosti
poslova radnog mjesta na kojem

– radnik radi i uvjeta rada na tom radnom
mjestu;

dodataka osnovnoj plaći na osnovi radnog staža i
uvjeta rada težih od uvjeta koji su vrednovani u osnovnoj plaći (dalje u
tekstu: dodaci).

(2) Radnik može ostvariti i pravo na povećanje
plaće na osnovi uspješnosti radnog učinka (u daljnjem tekstu: stimulativni dio
plaće).

(3) Radnik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme
kada ne radi, a u slučajevima koji su određeni ovim Kolektivnim ugovorom i
zakonom.

Članak 41.

(1)
Prema ovom Kolektivnom ugovoru plaćom se smatra bruto-plaća.

(2)
Radnicima se plaća za prethodni mjesec isplaćuje u pravilu do 10. u tekućem
mjesecu.

Članak 42.

(1) Osnovna plaća radnika je najniži iznos plaće
za rad obavljen na razini uobičajenog radnog učinka, a sastoji se od osnovice osnovne
plaće i dodatka osnovici osnovne plaće. Osnovica osnovne plaće izračunava se
množenjem cijene sata rada, koeficijenta složenosti radnog mjesta iz ugovora o
radu i sati rada. Dodatak osnovici osnovne plaće izračunava se množenjem iznosa
iz st. 3. ovog članka i sati rada.

(2) Cijena sata rada utvrđuje se u visini od
najmanje 11,39 kn.

(3) Dodatak osnovici osnovne plaće po satu rada
utvrđuje se u visini od najmanje 4,91 kn.

(4) Cijena sata rada i dodatak osnovici osnovne
plaće po satu rada za 2005. godinu, počevši s 1. 1. 2005. i za 2006. godinu,
počevši s 1.1.2006. uvećavaju se za stopu rasta bruto domaćeg proizvoda za
2004. godinu, odnosno za 2005. godinu.

Članak 43.

(1) Na temelju ovog Kolektivnog ugovora
razvrstavaju se i vrednuju pojedini poslovi, odnosno radna mjesta po
stupnjevima na osnovi složenosti i normalnih uvjeta rada na tim radnim
mjestima.

(2) Normalni uvjeti rada na pojedinom radnom
mjestu su uvjeti koji su prisutni u pravilu tijekom cijelog radnog vremena,
koje diktira tehnološki proces i njemu odgovarajuća organizacija rada, odnosno
koji su uobičajeni na takvim radnim mjestima.

*Rasponi i grupe složenosti*

Članak 44.

**1. Raspon
između najniže i najviše vrednovanog radnog mjesta**

Predviđeni raspon između najniže i najviše vrednovanog
radnog mjesta u modelu jedinstvenog vrednovanja iznosi 1:5.

Iz ovih raspona izuzimaju se radna mjesta
radnika koji su sklopili poseban ugovor s poslodavcem.

**2. Grupe
složenosti**

Grupe složenosti su sljedeće:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| GRUPA | OPIS | Koeficijent složenosti |
| I. | jednostavan rutinski rad koji ne zahtijeva posebnu izobrazbu | 1,00 |
| II. | manje složeni poslovi i zadaci, odnosno rad pomoću jednostavnijih sredstava za rad za koji su dovoljne pismene upute | 1,20 |
| III. | srednje složeni poslovi i zadaci na kojima se rad ponavlja uz povremenu pojavu novih poslova | 1,45 |
| IV. | složeniji i raznovrsniji poslovi i zadaci za čije obavljanje su potrebne konzultacije | 1,75 |
| V. | složeniji poslovi i zadaci koji zahtijevaju veći stupanj samostalnosti | 2,10 |
| VI. | poslovi i zadaci koji zahtijevaju samostalnost i veći stupanj kreativnosti | 2,40 |
| VII. | poslovi koji zahtijevaju dodatno poznavanje užeg područja djelovanja uz samostalnost i kreativnost | 2,70 |
| VIII. | vrlo složeni poslovi koji zahtijevaju inicijativu, kreativnost radnika, projektiranje poslova i zadataka | 3,40 |
| IX. | vrlo složeni poslovi koji zahtijevaju inicijativu, kreativnost radnika, te dodatna specijalistička znanja | 4,40 |
| X. | najsloženiji poslovi i zadaci s najvećim značajem za vođenje procesa proizvodnje i poslovanja, kreativni poslovi i zadaci, istraživački rad, itd. | 4,70-5,00 |

**3. Rasponi**

Pri rasponu 1:5 i prirastom koeficijenata složenosti
za 0,05, 0,10, 0,15 i 0,20 jediničnog koeficijenta dobivena su 53 tarifna
razreda koji su po grupama složenosti raspoređeni kako slijedi:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Grupa složenosti | Broj  tarifnih  razreda | Raspon tarifnih razreda | Osnovni raspon koeficijenata složenosti |
| I. | 3 | od 1. do 3. razreda | 1,00 – 1,15 |
| II. | 3 | od 4. do 6. razreda | 1,20 – 1,40 |
| III. | 4 | od 7. do 10. razreda | 1,45 – 1,70 |
| IV. | 7 | od 11. do 17. razreda | 1,75 – 2,05 |
| V. | 6 | od 18. do 23. razreda | 2,10 – 2,35 |
| VI. | 6 | od 24. do 29. razreda | 2,40 – 2,65 |
| VII. | 8 | od 30. do 37. razreda | 2,70 – 3,30 |
| VIII. | 9 | od 38. do 46. razreda | 3,40 – 4,30 |
| IX. | 3 | od 47. do 49. razreda | 4,40 – 4,60 |
| X. | 4 | od 50. do 53. razreda | 4,70 – 5,00 |

Rasponi koeficijenata složenosti unutar grupa
složenosti od II. do VI. uvažavaju preklapanje tarifnih razreda prvenstveno iz
razloga vrednovanja posla po osnovi kriterija značaja radnog mjesta, stupnja
njegove odgovornosti i po osnovi otežanih uvjeta rada.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GRUPA  SLOŽENOSTI | TARIFNI  RAZRED | KVALIFIKACIJA RADNIH MJESTA | | | | | | | | KOEFICIJENT SLOŽENOSTI |
| X. | 10.4 |  |  |  |  |  |  |  | VSS | 5,00 |
| 10.3 |  |  |  |  |  |  |  | 4,90 |
| 10.2 |  |  |  |  |  |  |  | 4,80 |
| 10.1 |  |  |  |  |  |  |  | 4,70 |
| IX. | 9.3 |  |  |  |  |  |  |  | 4,60 |
| 9.2 |  |  |  |  |  |  |  | 4,50 |
| 9.1 |  |  |  |  |  |  |  | 4,40 |
| VIII. | 8.9 |  |  |  |  |  |  |  | 4,30 |
| 8.8 |  |  |  |  |  |  |  | 4,20 |
| 8.7 |  |  |  |  |  |  |  | 4,10 |
| 8.6 |  |  |  |  |  |  |  | 4,00 |
| 8.5 |  |  |  |  |  |  |  | 3,85 |
| 8.4 |  |  |  |  |  |  | VŠS | 3,70 |
| 8.3 |  |  |  |  |  |  | 3,55 |
| 8.2 |  |  |  |  |  |  | 3,50 |
| 8.1 |  |  |  |  |  |  | 3,40 |
| VII. | 7.8 |  |  |  |  |  |  | 3,30 |
| 7.7 |  |  |  |  |  |  | 3,20 |
| 7.6 |  |  |  |  |  |  | 3,10 |
| 7.5 |  |  |  |  | SSS | VKV | 3,00 |
| 7.4 |  |  |  |  | 2,90 |
| 7.3 |  |  |  |  | 2,85 |
| 7.2 |  |  |  |  | 2,80 |
| 7.1 |  |  |  |  | 2,70 |
| VI. | 6.6 |  |  |  |  |  | 2,65 |
| 6.5 |  |  |  |  |  | 2,60 |
| 6.4 |  |  |  |  |  | 2,55 |
| 6.3 |  |  |  |  |  | 2,50 |
| 6.2 |  |  |  |  |  | 2,45 |
| 6.1 |  |  |  |  |  | 2,40 |
| V. | 5.6 |  |  |  |  |  |  | 2,35 |
| 5.5 |  |  |  |  |  |  | 2,30 |
| 5.4 |  |  |  |  |  |  | 2,25 |
| 5.3 |  |  |  | KV |  |  | 2,20 |
| 5.2 |  |  |  |  |  | 2,15 |
| 5.1 |  |  |  |  |  |  | 2,10 |
| IV. | 4.7 |  |  |  |  |  |  | 2,05 |
| 4.6 |  |  |  |  |  |  | 2,00 |
| 4.5 |  |  |  |  |  |  | 1,95 |
| 4.4 |  |  |  |  |  |  | 1,90 |
| 4.3 |  |  |  |  |  |  | 1,85 |
| 4.2 |  |  |  |  |  |  | 1,80 |
| 4.1 |  |  | PKV |  |  |  | 1,75 |
| III. | 3.4 |  |  |  |  |  |  | 1,70 |
| 3.3 |  |  |  |  |  |  | 1,60 |
| 3.2 |  | NSS |  |  |  |  | 1,50 |
| 3.1 |  |  |  |  |  | 1,45 |
| II. | 2.3 |  |  |  |  |  |  | 1,40 |
| 2.2 |  |  |  |  |  |  | 1,30 |
| 2.1 | NK |  |  |  |  |  | 1,20 |
| I. | 1.3 |  |  |  |  |  |  |  | 1,15 |
| 1.2 |  |  |  |  |  |  |  | 1,10 |
| 1.1 |  |  |  |  |  |  |  | 1,00 |

**4. Kriteriji
za raspored radnih mjesta po grupama složenosti i tarifnim razredima**

A) Kriteriji za raspoređivanje pojedinih radnih
mjesta u odgovarajuće grupe složenosti su:

1. složenost, raznovrsnost, obuhvat i učestalost
poslova – (prema opisima karakterističnim za pojedine grupe složenosti),

2. potrebno stručno znanje kao priprema za
stjecanje odgovarajućeg funkcionalnog znanja – (potrebno školovanje),

3. potrebna sposobnost radnika – (samostalnost,
kreativnost, inicijativnost i psihofizičke osobine),

4. značaj i utjecaj na poslovanje – (različiti
vidovi i stupnjevi stručne odgovornosti),

5. rukovođenje procesima proizvodnje i
poslovanja – (različita složenost rukovodnih poslova i stupanj odgovornosti).

B) Kriteriji za raspoređivanje pojedinih radnih
mjesta u odgovarajuće tarifne razrede u okviru jedne grupe složenosti su:

1. funkcionalno znanje potrebno za obavljanje
poslova – (specifična i specijalistička znanja koja se ne stječu redovnim
školovanjem: specifične tehnologije, radni postupci, organizacijske i radne
metode, poznavanje informacijskih i komunikacijskih sustava, eksterni i interni
propisi koji su primjereni za poslodavca; i dr.),

2. potrebno radno iskustvo za funkcionalno
osposobljavanje radnika za poslove određenog radnog mjesta – (radno iskustvo u
struci od 0 do 10 godina),

3. programiranost, organiziranost poslova –
rješavanje radnih situacija – (predvidivost-nepredvidivost situacija, stupanj
samostalnosti u odlučivanju),

4. utjecaj na rezultate poslovanja – različiti vidovi
(posredni, neposredni) i stupnjevi utjecaja na rezultate poslovanja.

C) Kriterij za raspoređivanje pojedinih radnih
mjesta u odgovarajuće tarifne razrede u okviru jedne grupe složenosti, odnosno
u odgovarajuće grupe složenosti je:

1. otežani uvjeti rada i to u visini prirasta
relativne vrijednosti otežanih uvjeta rada radnog mjesta čiji su uvjeti rada
stalno teži od normalnih uvjeta rada (uvjeti prisutni u pravilu tijekom cijelog
radnog vremena koje diktira tehnološki proces i njemu odgovarajuća organizacija
rada, odnosno koji su uobičajeni na tom radnom mjestu) na drugim radnim
mjestima istog stupnja složenosti.

Članak 45.

Radno mjesto razvrstano u određenu grupu
složenosti i tarifni razred, a na osnovi složenosti posla može se promaknuti u
višu grupu složenosti, odnosno tarifni razred, ako su uvjeti rada na tom radnom
mjestu stalno teži od normalnih uvjeta rada na drugim radnim mjestima istog
stupnja složenosti.

Članak 46.

Osnovna plaća pripravnika, ovisno o zahtijevanom
stupnju stručne spreme radnog mjesta, utvrđuje se na temelju:

SSS – 90 %-tnog iznosa
koeficijenta složenosti radnog mjesta IV. grupe 1. tarifnog razreda i dodatka
iz članka 42.

VŠ – 90%-tnog iznosa
koeficijenta složenosti radnog mjesta VI. grupe 1. tarifnog razreda i dodatka
iz članka 42.

VSS – 90%-tnog iznosa
koeficijenta složenosti radnog mjesta VII. grupe 1. tarifnog razreda i dodatka
iz članka 42.

*Dodaci*

Članak 47.

Radnik ima pravo na dodatak osnovnoj plaći u
visini 0,5 % za svaku godinu navršenog radnog staža obračunat na cijenu sata
rada iz članka 42. pomnoženu s pripadajućim koeficijentom složenosti radnog
mjesta i satima rada.

Članak 48.

(1) Radnik ima pravo na dodatke osnovnoj plaći
za vrijeme:

– noćnog rada                                                                                  50%

– prekovremenog rada                                                                      50%

– rada nedjeljom                                                                               35%

– rad u drugoj smjeni                                                                        15%

na cijenu sata rada iz članka 42. pomnoženu s
pripadajućim koeficijentom složenosti radnog mjesta, uvećanu za dodatak za
radni staž i pomnoženu sa satima rada u određenom režimu radnog vremena.

(2) Kad radnik radi na dane blagdana i neradne
dane utvrđene zakonom te na dan Uskrsa ima pravo na naknadu plaće i plaću
uvećanu 50%.

Članak 49.

U slučaju kad radnik po nalogu ovlaštenog
rukovoditelja (direktora organizacijske jedinice) duže od 30 dana obavlja
poslove drugog privremeno odsutnog radnika te kada su ti poslovi vrednovani
višim koeficijentom, pripada mu razlika plaće do visine koeficijenta poslova
koje je privremeno obavljao. U navedenom slučaju radnik ostvaruje razliku plaće
od prvog dana zamjene odsutnog radnika.

Članak 50.

(1) Kada radnik povremeno radi u uvjetima rada
težim od normalnih uvjeta koji su vrednovani u osnovnoj plaći (otežani uvjeti
rada), ima pravo na dodatak plaći i to:

1. u visini 50% iznosa plaće radnog mjesta
izraženog koeficijentom složenosti 2,40 za poslove:

– koji se rade uz upotrebu maske za zaštitu
organa za disanje i izolacionim aparatima,

– koji se izvode na visini iznad 50 m (na
kolonama, dimnjacima, tornjevima, bakljama i drugim sličnim objektima),

– elektro-zavarivanja i autogenog rezanja u posudama
promjera manjeg od 1m,

2. u visini 40% iznosa plaće radnog mjesta
izraženog koeficijentom složenosti 2,40 za poslove:

– za vrijeme izloženosti ionizirajućem zračenju,

– na proizvodnim ili bušaćim platformama,

– na temperaturama iznad 40 stupnjeva C nastalim
od tehničkih (tehnoloških) izvora topline,

– demontaže i montaže te popravka u reaktorima,
kolonama, procesnim pećima i posudama na proizvodnim postrojenjima,

– kod popravaka motokompresora
u uvjetima izloženosti prekomjernim vibracijama,

3. u visini 30% iznosa plaće radnog mjesta
izraženog koeficijentom složenosti 2,40 za poslove:

– na bušaćim i remontnim postrojenjima kada su
ona u pogonu,

– koji se obavljaju na visini kada su potrebna
zaštitna sredstva (opasači i sl.),

– zavarivanje legura aluminija; rezanje plazmom

(2) Dodaci iz prethodnog stavka obračunavaju se
za sate provedene na radu u otežanim uvjetima.

(3) U slučaju rada u uvjetima koji se po više
osnova smatraju otežanim uvjetima rada, dodaci se ne zbrajaju, već radnik
ostvaruje pravo na najveći utvrđeni dodatak.

(4) Poslodavac može, posebnom odlukom, utvrditi
i druge specifične poslove koji se obavljaju u otežanim uvjetima rada.

*Naknada plaće*

Članak 51.

(1) Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini
kao da je radio kada ne radi zbog:

– godišnjeg odmora,

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih
zakonom,

– obnašanja dužnosti sindikalnog povjerenika,

– obnašanja dužnosti povjerenika zaštite na
radu,

– prekida rada do kojega je došlo bez krivnje
radnika ili zbog drugih okolnosti za koje radnik nije odgovoran, ako takav
prekid traje do trideset kalendarskih dana,

– obrazovanja sindikalnog povjerenika ako se ne
remeti proces rada.

– korištenja preraspodjele radnog vremena,

– zbog korištenja slobodnih dana po osnovi rada
dužeg od redovnog radnog vremena (prekovremenog rada),

– službenog izlaza,

– za obavljanje sistematskog pregleda u
organizaciji poslodavca,

– medicinsko programiranog odmora u organizaciji
poslodavca,

– ako odbije raditi jer nisu provedene propisane
mjere zaštite na radu.

(2) Za obračun naknada plaće iz st. 1. ovog
članka primjenjuje se koeficijent radnog učinka utvrđen za preostale radne dane
određenog mjeseca, odnosno koeficijent radnog učinka iz mjeseca koji je
prethodio mjesecu za koji se koristi naknada.

(3) Naknada plaće za vrijeme korištenja
godišnjeg odmora radniku se isplaćuje u istom vremenskom razdoblju kao i za
redovit rad.

(4) Od dana nastanka neposredne opasnosti od
nastanka invalidnosti pa do premještaja na druge odgovarajuće poslove, radnik
ima pravo na naknadu plaće u visini osnovne plaće radnog mjesta čije je poslove
obavljao do nastanka neposredne opasnosti od nastanka invalidnosti.

(5) Od dana nastanka invalidnosti pa do
upućivanja na profesionalnu rehabilitaciju te od dana završetka profesionalne
rehabilitacije do premještaja na druge odgovarajuće poslove, radnik ima pravo
na naknadu plaće u visini osnovne plaće radnog mjesta čije je poslove obavljao
do dana nastanka invalidnosti.

(6) Naknada iz prethodnog stavka umanjuje se za
iznos invalidske mirovine koju radnik prima prema konačnom rješenju HZMO.

(7) Pravo iz st. 5. ovog članka radnik ostvaruje
isključivo od trenutka kada podnese zahtjev uz koji istovremeno obavezno mora
priložiti konačno rješenje HZMO o visini invalidske mirovine.

(8) Za ostale pojedine slučajeve koji nisu
obuhvaćeni ovim Kolektivnim ugovorom, a određeni su zakonom ili drugim
propisom, visina naknade utvrđuje se u skladu s tim aktima.

Članak 52.

(1) Naknada plaće zbog bolovanja na teret
poslodavca utvrđuje se u visini od 90% osnovice utvrđene u skladu sa Zakonom o
zdravstvenom osiguranju.

(2) Naknada u 100%-tnom
iznosu od propisane osnovice za naknadu, radnicima pripada u slučaju bolovanja
uslijed ozljede na radu i profesionalne bolesti.

Članak 53.

(1) Radnicima koji po nalogu poslodavca iz
tehnoloških razloga moraju za vrijeme dnevnog ili tjednog odmora, odnosno za
vrijeme blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom biti pripravni kod kuće, da
bi zbog uklanjanja kvarova ili iz drugih opravdanih razloga došli na rad,
pripada naknada za pripravnost.

(2) Visina naknade za pripravnost iznosi 3% za
16 sati, odnosno 4,5% za 24 sata od iznosa osnovne plaće za radno mjesto
izraženo koeficijentom složenosti 2,4.

(3) Radnicima koji su zbog prirode posla, a
izvan svog redovnog radnog vremena dežurni na radnom mjestu pripada naknada za
dežurstvo i to najviše za:

– 32 sata tijekom mjeseca u visini 18% osnovne
plaće radnika utvrđene u skladu s člankom 42. ovog Kolektivnog ugovora.

(4) Ako radnik ostvari manji broj sati dežurstva
ima pravo na naknadu u visini od 0,57% pripadajuće osnovne plaće po satu
dežurstva.

(5) Za izračun osnovne plaće iz stavka 2.,
stavka 3. alineja 1. i stavka 4. ovoga članka koristi se cijena sata rada iz
članka 42. stavka 2. pomnožena s prosječna 174 sata rada.

Članak 54.

(1) Poslodavac se obvezuje isplatiti dodatak na
plaću za korištenje godišnjeg odmora (regres) u visini 1.800,00 kn (neto) po
radniku do 15. srpnja tekuće godine i prigodnu nagradu pred Božić (»božićnicu«)
u iznosu 1.500,00 kn (neto).

(2) Poslodavac se obvezuje pred Uskrs svakom
radniku uručiti dar u naravi u visini 400,00 kn.

MATERIJALNA PRAVA
RADNIKA

Članak 55.

(1) Kada radnik stekne uvjete za mirovinu
pripada mu pravo na otpremninu od 8.000,00 kn.

(2) Kada radnik prema Zakonu o radu ima pravo na
otpremninu, pripada mu otpremnina u visini najmanje 50% prosječne mjesečne
plaće isplaćene radniku u posljednja tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu
za svaku navršenu godinu rada kod poslodavca i pravnih prednika poslodavca.

Članak 56.

(1) Radnik ima pravo na potporu u sljedećim
slučajevima:

a) smrti člana uže obitelji radnika u iznosu
3.000,00 kn

b) – invalidnosti radnika, ako radnik podnese
zahtjev za isplatu potpore te ako uz isti priloži dokaz o svojoj invalidnosti i
dokumentaciju o postojanju činjenice zbog koje se u konkretnom slučaju
zahtijeva isplata potpore (npr. račun za ortopedsko
pomagalo) i to u visini predočene dokumentacije (računa), ali najviše do
2.500,00 kn godišnje

– tjelesnog oštećenja djece radnika, ako radnik
podnese zahtjev za isplatu potpore te ako uz isti priloži dokaz o njihovom
tjelesnom oštećenju u visini 2.500,00 kn godišnje

– invalidnosti radnikovog bračnog druga i
roditelja, ako radnik podnese zahtjev za isplatu potpore te ako uz isti priloži
dokaz o njihovoj invalidnosti i dokumentaciju o postojanju činjenice zbog koje
se u konkretnom slučaju zahtijeva isplata potpore, (npr.
račun za ortopedsko pomagalo) i to u visini predočene dokumentacije (računa),
ali najviše do 1.750,00 kn godišnje

c) neprekinutog bolovanja radnika dužeg od 90
dana, uključujući porodni dopust u iznosu 1.600,00 kn jedanput godišnje

d) uklanjanja posljedica elementarnih nepogoda
(uz predočenje dokumentacije o procjeni štete) u iznosu 3.500,00 kn godišnje.

(2) Obitelj radnika ima pravo na potporu u
slučaju smrti radnika u iznosu 7.500,00 kn.

(3) Stipendije – potpore djeci umrlih radnika i
djeci radnika poginulih u Domovinskom ratu za vrijeme redovitog školovanja u
iznosu 1.500,00 kn mjesečno.

(4) Radnik ima pravo na potporu za rođenje
djeteta u iznosu 2.000,00 kn godišnje za svako dijete. U slučaju da oba
roditelja rade u STSI-u pravo na potporu za rođenje djeteta ostvaruje samo
jedan roditelj.

(5) Iznosi naknada iz stavaka 1., 2., 3. i 4.
ovog članka utvrđeni su u neto iznosu.

Članak 57.

(1) Za službeno putovanje u zemlji radniku
pripada naknada troškova prijevoza, dnevnica od najmanje 170,00 kn i naknada
troškova noćenja u visini stvarnih troškova.

(2) Dnevnice i naknade troškova za službeno
putovanje u inozemstvo obračunavaju se tako kako je regulirano za tijela
državne uprave.

Članak 58.

(1) Za vrijeme rada i boravka izvan sjedišta
poslodavca i izvan mjesta njegova stalnog prebivališta radi poslova koje
obavlja za poslodavca, a udaljenost od tih mjesta iznosi najmanje 50 kilometara
prometnicama po kojima se odvija promet javnim prijevoznim sredstvima, radnik
ima pravo na terenski dodatak u visini koja mu podmiruje povećane troškove zbog
boravka na terenu.

(2) Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu
li radniku osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

(3) Puni iznos terenskog dodatka od najmanje
170,00 kn dnevno pripada radniku ako mu na terenu nisu osigurani smještaj i
prehrana te drugi uvjeti boravka na terenu.

(4) Ako je radniku osiguran samo smještaj na
terenu, terenski se dodatak umanjuje 30%, a ako je osigurana samo prehrana,
terenski se dodatak umanjuje 20%.

(5) Radnik koji ostvaruje pravo na terenski
dodatak ima pravo na troškove prijevoza radi odlaska na tjedne odmore s mjesta
rada do mjesta svog prebivališta i obratno.

(6)
Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isključuju.

Članak 59.

Kada ne postoji potreba za noćenjem radnika na
terenu pripada mu pravo na terenski dodatak umanjen za 50% uz uvjet da rad na
terenu zajedno s vremenom putovanja traje više od 10 sati dnevno te da je
prijevoz organizirao poslodavac.

Članak 60.

(1) Radnik kojemu je odlukom poslodavca određeno
mjesto rada različito od mjesta njegovog prebivanja i prebivanja njegove
obitelji ima pravo na naknadu za odvojeni život u iznosu od najmanje 1.500,00
kn mjesečno.

(2) Radnik koji ostvaruje pravo na naknadu za
odvojeni život ima pravo na naknadu troškova prijevoza radi odlaska na tjedne
odmore od mjesta rada do mjesta svog prebivališta i obratno. Troškove prijevoza
na tjedne odmore radnik dokazuje voznom kartom korištenog javnog prijevoza.

(3) Terenski dodatak i naknada za odvojeni život
međusobno se isključuju.

Članak 61.

(1) Radnik ima pravo na naknadu troškova
prijevoza na posao i s posla u visini stvarnih troškova prijevoza javnim
prometom prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne dnevne karte. Iznos naknade
ovih troškova ne može biti veći od 1.200,00 kn mjesečno, osim u slučajevima u
kojima radnik viši iznos ovih troškova dokazuje mjesečnom, odnosno pojedinačnom
kartom za prijevoz prometnim sredstvom za koje nije moguće kupiti mjesečnu
kartu.

(2) Kada postoji mogućnost korištenja više
mogućih sredstava javnog prometa različite cijene, radnik ima pravo na naknadu troškova
prijevoza s posla i na posao u visini cijene one vrste javnog prometa koja je
najpogodnija za poslodavca i koja radniku osigurava najkraće vrijeme čekanja
prijevoza.

(3) Svoje pravo na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla radnik dokazuje relevantnim podacima iz porezne kartice.

(4) Ako je radnik zbog prirode posla obavezan u
toku dana dolaziti više puta na radno mjesto, pripada mu pravo na naknadu
prijevoza u skladu s odredbama ovog članka.

(5) Troškovi prijevoza se isplaćuju za mjesec za
koji se isplaćuje plaća (isplata unatrag).

Članak 62.

Kada se radnik služi privatnim automobilom u
službene svrhe po nalogu ovlaštene osobe nadoknadit će mu se troškovi u visini
2.00 kn po prijeđenom kilometru.

Članak 63.

Poslodavac će posebnim pravilnikom, uz
savjetovanje sa sindikatom, podrobnije razraditi odredbe iz članka 57. do
članka 62. ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 64.

(1) Radnik ima pravo na jubilarnu nagradu za
ukupan radni staž u STSI-u, uključujući radni staž kod njegovih pravnih
prednika, u visini:

10 godina radnog staža             1.500,00 kn

15 godina radnog staža             2.000,00 kn

20 godina radnog staža             2.500,00 kn

25 godina radnog staža             3.000,00 kn

30 godina radnog staža             3.500,00 kn

35 godina radnog staža             4.000,00 kn

40 godina radnog staža             5.000,00 kn.

(2) Radniku koji ima pravo na jubilarnu nagradu
može se uručiti i dar najviše u visini iznosa koji je prema Zakonu o porezu na
dohodak neoporeziv.

(3) Pod darom se u smislu prethodnog stavka
smatra samo darivanje u naravi.

Članak 65.

(1) U povodu božićnih blagdana radnici imaju
pravo na dar za svako dijete do 15 godina starosti u visini 400,00 kuna.

(2) Pravo na dar iz stavka 1. ovog članka imaju
radnici koji su nositelji zdravstvenog osiguranja djeteta.

(3) Pravo na dar iz stavka 1. ovog članka
pripada radnicima, roditeljima djeteta s tjelesnim ili mentalnim oštećenjem,
bez obzira na to jesu li nositelji njihova zdravstvenog osiguranja i neovisno o
godinama starosti djeteta.

(4) Pravo na dar iz stavka 1. imaju i djeca
umrlih i poginulih radnika do 15 godina starosti.

Članak 66.

(1) Visina materijalnih prava iznad iznosa
utvrđenih ovim Kolektivnim ugovorom utvrđuje se općim aktom poslodavca.

(2) Ako se naknadno povećaju najviši neoporezivi
iznosi materijalnih prava poslodavac i sindikati će pokrenuti pregovore za
sklapanje aneksa Kolektivnom ugovoru za eventualno povećanje iznosa
materijalnih prava do tog najvišeg neoporezivog iznosa.

ZAŠTITA I SIGURNOST NA
RADU

Članak 67.

(1) Zaštita na radu i zaštita čovjekovog okoliša
utvrđuje se kao temeljno načelo sigurnog obavljanja poslova radnika te kao
neupitna civilizacijska stečevina.

(2) Radnik ima pravo na zaštitu na radu.

(3) Pravo na zaštitu na radu imaju sve osobe
koje se na bilo kojoj osnovi nalaze na radu kod poslodavca.

(4) Zaštita na radu obuhvaća mjere usmjerene na
stvaranje sigurnih uvjeta rada.

(5) Poslodavac je obvezan pri uvođenju novih
tehnologija i rekonstrukcija voditi računa da one ne ugrožavaju zdravlje
radnika i da ne utječu štetno na okoliš te je o mogućim utjecajima na zdravlje
i sigurnost radnika obvezan izvijestiti sindikat i povjerenika zaštite na radu.

Članak 68.

Ugovorne strane utvrđuju da je pitanje zaštite
na radu i sigurnog rada radnika od temeljne važnosti i da će u provedbi tih
mjera surađivati međusobno, ali i s ovlaštenim ustanovama u Republici
Hrvatskoj, a sukladno odredbama važećih zakona te obvezujućih međunarodnih
konvencija.

Članak 69.

(1) Stranke potpisnice suglasne su da se kod
poslodavca neće provoditi izbori za povjerenika zaštite na radu, već će iste
dogovorno imenovati sindikati potpisnici ovog Kolektivnog ugovora.

(2) Organizacijske cjeline u kojima će se
osnovati odbori i podod­bori te broj povjerenika u
istima utvrdit će se posebnim sporazumom između sindikata i poslodavca u roku
od 60 dana od potpisivanja ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 70.

(1) Poslodavac se obvezuje da će svakom radniku
o svom trošku osigurati uvjete za siguran rad propisan zakonom, općim aktom
poslodavca i ovim Kolektivnim ugovorom.

(2) Ukoliko i uz primjenu mjera zaštite na radu
i sigurnog rada rad­nik ipak pretrpi materijalnu ili
nematerijalnu štetu na radu poslodavac mu je dužan nastalu štetu nadoknaditi.

Članak 71.

Poslodavac je obvezan poduzimati mjere nužne za
sigurnost i zdrav­lje radnika, uključujući i mjere za
sprječavanje rizika na radu, pružanje informacija i osposobljavanje radnika za
siguran rad te brigu za potrebnu organizaciju i pripadajuća zaštitna sredstva
uključujući i osobna zaštitna sredstva.

Članak 72.

U
provođenju zaštite na radu i okoliša radnik je dužan:

– raditi s nužnom pozornošću i na način da ne
ugrožava svoj život i zdravlje, ali i život i zdravlje drugih radnika te
sigurnost opreme i uređaja te zaštite okoliša,

– na radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti
rada, poštivati propisane i priznate mjere zaštite na radu i upute proizvođača
opreme za rad,

– održavati i voditi u ispravnom stanju
sigurnosne uređaje i osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i
rukovanje,

– upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve
kvarove i nedostatke na uređajima, osobnim zaštitnim sredstvima te na redovite
pojave na radu i postupke drugih osoba koje mogu oštetiti, uništiti opremu ili
ugroziti život ili zdravlje radnika,

– pristupiti zdravstvenim i psihofizičkim
pregledima u koje je uključen, shodno radnom mjestu.

Članak 73.

Radnik mora biti upoznat s mjerama zaštite na
radu i svojim pravima i obvezama glede zaštite, odnosno mora biti upoznat s
uporabom zaštitnih sredstava na poslovima koje će obavljati.

Članak 74.

(1) Ako poslodavac za radnike ne uplati dodatno
zdravstveno osiguranje nastojat će u skladu s raspoloživim sredstvima uputiti
radnike na sistematski zdravstveni pregled najmanje jedanput u dvije godine.

(2) Poslodavac će, ovisno o raspoloživim sredstvima,
a prema jedinstvenim kriterijima u STSI-u, uputiti radnike na plaćeni
medicinski programirani aktivni odmor radi poboljšanja radne sposobnosti
radnika.

(3) Poslodavac će, ako za to postoje mogućnosti,
zaštitne mjere na pojedinim radnim mjestima provoditi i iznad razine standarda
utvrđenih posebnim propisima.

(4) Poslodavac će osigurati sredstva za pružanje
prve pomoći.

(5) Poslodavac će prilikom izrade Plana
poslovanja voditi računa o tome da radnicima svih organizacijskih jedinica
osigura raspoloživa sredstva za ostvarenje prava iz ovog članka.

Članak 75.

(1) Radnik ima pravo odbiti rad na poslu na
kojem postoji opasnost za zdravlje i život i na kojem nije provedena zaštita na
radu te ne smije biti doveden u lošiji položaj zbog svoga postupka i uživa
zaštitu od bilo kakvih posljedica, osim ako je posebnim propisima ili pravilima
struke dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi i
imovine.

(2) Radnik koji u slučaju ozbiljne prijeteće i
neizbježne opasnosti za život i zdravlje napusti svoje radno mjesto, odnosno
opasno područje ili odbije izvršavati poslove na tom radnom mjestu, ne smije
biti doveden u lošiji položaj zbog svoga postupka te ima zaštitu od bilo kakvih
posljedica, osim ako je posebnim propisima ili pravilima struke dužan izložiti
se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi i imovine.

(3) U slučaju iz stavaka 1. i 2. ovoga članka
radnik je dužan obavijestiti odgovornu osobu i povjerenika zaštite na radu.

Članak 76.

Radnicima koji rade sa štetnim tvarima ili na
poslovima na kojima je obvezatno korištenje radne odjeće zbog prljavštine,
neugodnih mirisa, opasnosti od zaraze i slično, poslodavac mora osigurati
uvjete za pranje i čišćenje tijekom radnog vremena.

Članak 77.

Nije dopušteno ugovaranje i isplata novčanih
nadoknada radnicima koji rade u štetnim i opasnim uvjetima, a kao nadomjestak
za primjenu pravila zaštite na radu.

Članak 78.

(1) Na svim radnim mjestima, u svim radnim
prostorijama, na sastancima i drugim skupovima zabranjeno je pušenje, konzumiranje
alkohola i drugih sredstava koja uzrokuju ovisnost (droge i sl.).

(2) Poslodavac je dužan osigurati i obilježiti
posebne prostorije u kojima je pušenje dopušteno.

(3) Radnik je dužan na zahtjev poslodavca
podvrći se testiranju na alkohol te na druga sredstva koja uzrokuju ovisnost.

Članak 79.

(1) Radnik mlađi od osamnaest godina, trudnice i
dojilje ne smiju raditi na poslovima sa štetnim utjecajima.

(2) Ako se na poslovima na kojima rade osobe iz
prethodnog stavka uoče opasnosti koje ugrožavaju njihov život i zdravlje,
poslodavac je dužan premjestiti te radnike na druge poslove dok traje opasnost.

(3) Dok radi na drugim poslovima iz razloga
navedenih u prethodnom stavku, radniku pripada plaća za poslove koje je ranije
obavljao na kojima je utvrđena opasnost za život i zdravlje, ako je to za njega
povoljnije.

Članak 80.

(1) Poslodavac mora djelovati preventivno radi
sprječavanja profesionalnog oboljenja radnika.

(2) Poslodavac će po radnim mjestima voditi
evidenciju o profesionalnim oboljenjima radnika o čemu će jedanput godišnje u
pisanom obliku izvješćivati sindikat.

ZAŠTITA DOSTOJANSTVA

Članak 81.

(1) Poslodavac je dužan osigurati radniku rad u
okruženju slobodnom od bilo kojeg oblika ponašanja koje ugrožava dostojanstvo
žena i muškaraca na poslu.

(2) Ponašanje radnika koje ugrožava dostojanstvo
žena i muškaraca na poslu smatra se osobito teškom povredom obveza iz radnog
odnosa zbog koje poslodavac može dati izvanredni otkaz ugovora o radu.

Članak 82.

(1)
Poslodavac će imenovati povjerenstvo koje će rješavati pritužbe vezane za
zaštitu dostojanstva radnika.

(2)
Sastav i način rada povjerenstva iz st. 1. ovog članka regulirat će se posebnim
aktom poslodavca.

SOLIDARNOST

Članak 83.

(1) Radnik kojemu je utvrđena invalidnost,
odnosno radnik kojemu je utvrđena neposredna opasnost od nastanka invalidnosti,
osim drugih prava utvrđenih propisima, ima pravo na zadržavanje koeficijenta
složenosti radnog mjesta čije je poslove obavljao neposredno prije nastanka
invalidnosti odnosno neposredne opasnosti od nastanka invalidnosti, ako je za
njega to povoljnije.

(2) Činjenicu nastanka invalidnosti te
neposredne opasnosti od nastanka invalidnosti utvrđuje nadležno tijelo u skladu
s propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju.

(3) Radnik iz stavka 1. ovog članka koji je
najmanje pet godina prije nastanka invalidnosti odnosno neposredne opasnosti od
nastanka invalidnosti radio neprekidno u smjenskom radu ima osim prava iz
stavka 1. i pravo na dodatke osnovnoj plaći za smjenski rad i to prema planskom
kalendaru za smjenu u kojoj bi inače radio.

(4) Iznos koji predstavlja razliku između
koeficijenta iz stavka 1. ovog članka s jedne strane i koeficijenta radnog
mjesta na kojem radnik stvarno radi s druge strane uvećan za iznos smjenskog
dodatka iz stavka 3. ovog članka umanjuje se za iznos invalidske mirovine koju
radnik prima prema propisima o mirovinskom osiguranju.

(5) Prava po ovom članku radnik ostvaruje
isključivo od trenutka kada podnese zahtjev uz koji istovremeno obvezno mora
priložiti konačno rješenje HZMO o visini invalidske mirovine.

(6) Stavci 4. i 5. ovog članka ne primjenjuju se
na radnike kod kojih je nakon 1. siječnja 1999. godine utvrđena neposredna
opasnost od nastanka invalidnosti.

Članak 84.

(1) Poslodavac se obvezuje da će radnicima,
kojima je, sukladno odredbama posebnih zakona, priznat status hrvatskih
branitelja ili invalida Domovinskog rata:

– prioritetno omogućiti pravo na
prekvalifikaciju, dokvalifikaciju, pravo na školovanje uz rad, a sve to
sukladno stvarnim tehnološkim potrebama poslodavca,

– u slučaju organizacijske ili druge promjene,
priznati im pravo na koeficijent radnog mjesta koji je za njih povoljniji,

– ne proglašavati ih »tehnološkim viškom«,
odnosno otkazivati im ugovor o radu iz poslovno uvjetovanih razloga,

– dati im prednost pri novom zapošljavanju ili
pak raspoređivanju na zahtjevnije radno mjesto, ukoliko u cijelosti
zadovoljavaju sve tražene uvjete.

(2) Poslodavac se obvezuje da će sukladno svojim
mogućnostima u rješavanju stambenih, zdravstvenih i drugih potreba (liječenja,
aktivnog odmora), naročito voditi računa o specifičnim potrebama invalida rada,
hrvatskih branitelja te tu činjenicu vrednovati kao dodatni i posebni kriterij.

(3) Poslodavac će radnicima, kojima je
invalidnost utvrđena sukladno odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju RH,
omogućiti pravo na prekvalifikaciju, dokvalifikaciju, pravo na školovanje uz
rad, a sve to sukladno mogućnostima i stvarnim tehnološkim potrebama
poslodavca.

Članak 85.

Poslodavac će nastojati u roku od dva mjeseca od
sklapanja ovog Kolektivnog ugovora posebnim aktom regulirati način solidarnog
rješavanja socijalnih problema radnika u STSI-u.

OSIGURANJE RADNIKA

Članak 86.

(1) Poslodavac će s odgovarajućim osiguravajućim
društvom sklopiti ugovor o osiguranju naknada troškova u slučaju ozljede na
radu ili profesionalne bolesti i to u skladu sa Zakonom o zdravstvenom
osiguranju.

(2) Poslodavac će s odgovarajućim osiguravajućim
društvom sklopiti ugovor o osiguranju radnika za ove slučajeve:

– smrt zbog nezgode,

– smrt zbog bolesti,

– trajna nesposobnost zbog nezgode.

(3) Poslodavac će o sklopljenom ugovoru o
osiguranju izvijestiti sindikat.

RAD U INOZEMSTVU

Članak 87.

(1) Poslodavac posebnim aktom uređuje rad
radnika u inozemstvu.

(2) Radnika se može uputiti na rad u inozemstvo
u skladu s člankom 20. Zakona o radu

(3) Uvjeti upućivanja radnika na rad u
inozemstvo reguliraju se zakonom i pravilnikom poslodavca, uz savjetovanje sa
sindikatom.

(4) Radnik nije dužan otići raditi za poslodavca
u inozemstvo niti može snositi posljedice zbog odbijanja odlaska na rad u
inozemstvo ako mu poslodavac, prethodno, ne ponudi ugovor o radu u skladu sa
zakonom, ovim Kolektivnim ugovorom i općim aktom poslodavca.

Članak 88.

(1) Radnik na radu u inozemstvu ima pravo na
terenski dodatak u iznosu od najmanje 200,00 kn, a najviše do neoporezivog
iznosa terenskog dodatka dnevno za dane provedene u inozemstvu.

(2) Ako su radniku, za vrijeme rada u
inozemstvu, osigurani smještaj i prehrana, terenski dodatak se umanjuje za 50%,
ako je osiguran samo smještaj, terenski dodatak se umanjuje 30%, a ako je
osigurana samo prehrana terenski dodatak se umanjuje za 20%.

Članak 89.

Po završetku potrebe za radom radnika u
inozemstvu ili završetku radova u inozemstvu, radnika se raspoređuje na poslove
s kojih je otišao na rad u inozemstvo, na poslove na koje je bio raspoređen u
inozemstvu ili na druge odgovarajuće poslove.

SUDJELOVANJE RADNIKA U
ODLUČIVANJU

Članak 90.

Radnici imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o
pitanjima u svezi s njihovim gospodarskim i socijalnim pravima i interesima na
način i pod uvjetima propisanim Zakonom o radu i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 91.

(1) Ako kod poslodavca nije utemeljeno radničko
vijeće, sindikalni povjerenik ima sva prava i obveze kao i radničko vijeće.

(2) Ako sindikat ne imenuje sindikalnog
povjerenika iz stavka 1. ovog članka, svaka pravna radnja poslodavca, prema
članku 151. do 153. Zakona o radu, jest neosporiva za sve stranke ovog
Kolektivnog ugovora.

OBRAZOVANJE RADNIKA

Članak 92.

(1) Poslodavac će omogućiti školovanje odnosno
stručno usavrša­vanje i
napredovanje radnika na poslu u skladu sa sposobnostima rad­nika
i potrebama poslodavca.

(2) Tijekom školovanja za potrebe poslodavca
radnik ostvaruje pravo na naknadu plaće kao da je radio, osim ako nije
drugačije uređeno između poslodavca i radnika.

(3) Međusobna prava i obveze između radnika koji
je upućen na školovanje i poslodavca uređuju se posebnim ugovorom.

PRAVA, OBVEZE I
ODGOVORNOST IZ RADNOG ODNOSA

Članak 93.

(1) Radnik koji smatra da mu je poslodavac
povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u roku od 15 dana od dostave odluke
kojom je povrijeđeno njegovo pravo, odnosno od dana saznanja za povredu prava,
zahtijevati od poslodavca ostvarenje toga prava.

(2) Ako poslodavac u roku od 15 dana od dostave
zahtjeva radnika iz stavka 1. ovog članka ne udovolji tom zahtjevu, radnik može
u daljnjem roku od 15 dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog prava pred
nadležnim sudom.

(3) Rokovi iz prethodnog članka ne odnose se na
potraživanje naknade štete ili druga novčana potraživanja iz radnih odnosa.

Članak 94.

(1) Potpisnici ovog Kolektivnog ugovora,
suglasni su da će u svrhu mirnog rješavanja sporova osnovati zajedničku stručnu
komisiju, koja će prije pokretanja individualnih radnih sporova pred nadležnim
sudovima, u roku od 15 dana od dana podnošenja zahtjeva, pokušati mirnim putem
razriješiti nastali spor.

(2) Postupak pred komisijom, kao i očitovanje
sudionika u sporu mora se okončati u roku od 15 dana od podnošenja prijedloga
odnosno pokretanja postupka.

(3) Rokovi propisani zakonom, kako za
poslodavca, tako i za radnika miruju do okončanja postupka u smislu stavaka 1.
i 2. ovog članka.

Članak 95.

(1) Prije redovitog otkazivanja uvjetovanog
ponašanjem radnika, poslodavac je dužan radnika pisano upozoriti na obveze iz
radnog odnosa i ukazati mu na mogućnost otkaza za slučaj nastavka kršenja tih
obveza.

(2) Pisano upozorenje iz stavka 1. ovog članka
prestaje važiti istekom dvije godine od dana kada je radniku navedeno
upozorenje dostavljeno.

(3) Prije redovitog ili izvanrednog otkazivanja
uvjetovanog ponašanjem ili radom radnika, poslodavac je dužan omogućiti radniku
da iznese svoju obranu.

Članak 96.

(1) U slučaju redovitog otkaza (poslovno i
osobno uvjetovanog otkaza) ugovora o radu, otkazni rok je najmanje:

– dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod
istog poslodavca proveo neprekidno manje od jedne godine,

– mjesec dana, ako je radnik u radnom odnosu kod
istog poslodavca proveo neprekidno jednu godinu,

– dva mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
istog poslodavca proveo neprekidno dvije godine,

– tri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
istog poslodavca proveo neprekidno pet godina,

– četiri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu
kod istog poslodavca proveo neprekidno deset godina,

– pet mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu kod
istog poslodavca proveo neprekidno petnaest godina,

– šest mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu
kod istog poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina.

(2) Radnik kojem se ugovor o radu otkazuje zbog
kršenja obveza iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem
radnika) utvrđuje se otkazni rok u dužini polovice otkaznih rokova utvrđenih
člankom 120. st. 1. i 2. Zakona o radu.

(3) Ako za vrijeme trajanja otkaznog roka
poslodavac ocijeni da nije opravdano zadržati radnika na radnom mjestu, ima ga
pravo udaljiti s radnog mjesta uz priznavanje radniku prava na naknadu plaće,
te njegovih materijalnih prava (osim prava na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla).

(4) Za vrijeme otkaznog roka radnik ima pravo uz
naknadu plaće odsustvovati s rada najmanje četiri sata tjedno radi traženja
novog zaposlenja.

DJELOVANJE SINDIKATA

Članak 97.

(1) Radnici imaju pravo organizirati se u sindikate
kod poslodavca u skladu s međunarodnim konvencijama, zakonom, ovim Kolektivnim
ugovorom i statutom sindikata.

(2) Poslodavac se obvezuje da će osigurati
provedbu svih prava iz područja sindikalnog organiziranja radnika utvrđenih
konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonom i ovim Kolektivnim
ugovorom.

Članak 98.

(1) Aktivnost sindikalnog povjerenika ili
predstavnika kod poslodavca ne smije biti spriječena niti ometana ako djeluje u
skladu s konvencijom Međunarodne organizacije rada, zakonom i ovim Kolektivnim
ugovorom.

(2) Poslodavac je dužan osigurati povjereniku
uvjete za nesmetano obnašanje te dužnosti i ne smije ga, tijekom obnašanja
dužnosti, bez pristanka sindikata rasporediti na drugo radno mjesto ili k
drugom poslodavcu, otkazati ugovor o radu, smanjivati mu plaću ili ga na drugi
način dovoditi u nepovoljniji položaj niti protiv njega pokrenuti postupak za
naknadu štete, ukoliko je povjerenik postupao sukladno svojim ovlastima.

Članak 99.

(1)
Kod poslodavca može djelovati više sindikata.

(2)
Sindikati samostalno odlučuju o načinu rada i zastupanju interesa svojih
članova kod poslodavca.

Članak 100.

(1) Poslodavac se obvezuje da svojim djelovanjem
i aktivnostima ni na koji način neće onemogućivati sindikalni rad, sindikalno
organiziranje i pravo svakog radnika da postane ili ne postane članom
sindikata.

(2) Poslodavac će se suzdržavati od svakog
činjenja ili propuštanja činjenja kojim bi pojedini sindikat bio doveden u
povlašten ili podređen položaj.

(3) Povredom prava na sindikalno organiziranje
smatrat će se pogodnost od strane poslodavca jednom sindikatu ili njegov
pritisak na radnike da se učlane u sindikat ili da se iz njega iščlane.

(4) Sindikat se obvezuje da će svoje aktivnosti
provoditi u skladu s međunarodnim konvencijama, zakonom i s ovim Kolektivnim
ugovorom.

Članak 101.

Poslodavac se obvezuje da će o svom trošku
sindikatu osigurati sljedeće uvjete:

– uredske prostorije te prostorije za održavanje
sastanaka prema uvjetima i mogućnostima poslodavca,

– uporabu telefona, telefaksa i kompjutora,

– umnožavanje dokumenata koji su nužni za
provedbu sindikalnih aktivnosti i ostvarivanje ili zaštitu prava radnika,

– ostale stručne ili tehničko-administrativne
usluge koje su sindikatu potrebne za normalno obavljanje njegove zadaće
uključujući i sredstva prijevoza, a sve prema mogućnostima poslodavca,

– obračun i ubiranje sindikalne članarine te
njeno proslijeđivanje na račun sindikata, a po
potrebi i drugih davanja radnika na temelju članstva u sindikatu (sindikalni
krediti, KUP, humanitarni fond i sl.), ali samo na
temelju pisanog ovlaštenja za ustegnuće od plaće koje
svaki pojedini radnik, član sindikata, dostavi poslodavcu i to za svaku
pojedinu namjenu iz ove alineje zbog koje se ustegnuće
izvršava,

– izvješćivanje članstva putem oglasnih ploča na
način koji sindikatima omogućuje slobodno komuniciranje s članstvom u okviru
uobičajenih sindikalnih aktivnosti i ne ometa djelatnost poslodavca.

Članak 102.

(1) Sindikalni povjerenici, odnosno
predstavnici, imaju pravo kod poslodavca štititi i promicati prava i interese
članova sindikata.

(2) Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku,
odnosno predstavniku omogućiti pravodobno i djelotvorno ostvarenje prava iz
stavka 1. ovog članka te pristup podacima važnim za ostvarenje toga prava.

(3) Poslodavac i ovlašteni predstavnici
sindikata će, prema potrebi, raspravljati i rješavati sva pitanja koja mogu
utjecati na prava i položaj radnika.

(4) Sindikalni povjerenik, odnosno predstavnik
svoja će prava iz stavka 2. i 3. ovog članka ostvarivati tako da ne šteti
djelotvornosti poslovanja poslodavca.

(5) Na zahtjev poslodavca svaki sindikalni
povjerenik, odnosno predstavnik, dužan se je identificirati s odgovarajućom
punomoći ili iskaznicom sindikata koja sadrži odgovarajuća ovlaštenja.

Članak 103.

(1) Sindikati samostalno određuju svoje
predstavnike, odnosno povjerenike.

(2) Sindikati se obvezuju da će pisano
izvijestiti poslodavca o imenovanju ili izboru, odnosno opozivu sindikalnog
povjerenika, odnosno predstavnika i to u roku pet dana od imenovanja ili izbora,
odnosno opoziva.

(3) Svaki sindikat koji je stranka ovog
Kolektivnog ugovora može imenovati ili izabrati po jednog sindikalnog
povjerenika na svakih 500 svojih članova zaposlenih kod poslodavca, koji svoje
aktivnosti obavljaju u punom radnom vremenu i primaju naknadu plaće u skladu s
ovim Kolektivnim ugovorom i ugovorom o radu.

(4) Nakon imenovanja ili izbora sindikalnih
povjerenika na način iz prethodnog stavka, svaki sindikat koji je stranka ovog
Kolektivnog ugovora, može imenovati ili izabrati još jednog sindikalnog
povjerenika, ako broj njegovih preostalih članova prelazi 250.

(5) Sindikalni povjerenici iz stavka 3. i 4. za vrijema obnašanja dužnosti i godinu dana nakon prestanka
obnašanja dužnosti uživaju zaštitu iz stavka 2. članka 98. ovog Kolektivnog
ugovora.

(6) Iznimno od stavka 3. ovog članka, poslodavac
i sindikat se mogu sporazumjeti da sindikat može imenovati ili izabrati po
jednog sindikalnog povjerenika i na manji broj svojih članova ukoliko za to
postoji opravdani razlog.

Članak 104.

Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom
obavljanja sindikalne dužnosti te službenog puta u svezi s tom dužnosti smatra
se ozljedom na radu kod poslodavca.

Članak 105.

Radniku izabranom na sindikalnu dužnost čije
obnašanje zahtijeva da privremeno prestane raditi kod poslodavca, za vrijeme
trajanja sindikalne dužnosti miruju sva prava i obveze kod poslodavca.

Članak 106.

(1) Svaki sindikat koji je stranka ovog
Kolektivnog ugovora obvezan je poslodavcu dostaviti fotokopiju rješenja o svom
upisu u registar udruga.

(2) Svaki sindikat koji je stranka ovog
Kolektivnog ugovora, a koji je ujedno i udruga više razine, obvezan je
dostaviti poslodavcu fotokopije rješenja o upisu u registar udruga za sve
sindikate-članove udruge više razine.

AGENCIJA ZA PRIVREMENO
ZAPOŠLJAVANJE

Članak 107.

(1) Poslodavac se obvezuje da neće angažirati
radnike preko Agencije za privremeno zapošljavanje u sljedećim slučajevima:

– za zamjenu radnika koji štrajkaju,

– za obavljanje poslova na radnim mjestima za
koje je u razdoblju od šest mjeseci dao poslovno uvjetovane otkaze ugovora o
radu,

– za obavljanje poslova koji se rade u skraćenom
radnom vremenu,

– za ustupanje radnika drugoj agenciji ili
poslodavcu.

Članak 108.

(1) Prava radnika STSI-a utvrđena ovim
Kolektivnim ugovorom ne mogu se umanjivati temeljem sklopljenog ugovora s
agencijom.

(2) Broj angažiranih radnika na temelju
sklopljenog ugovora s agencijom ne može prelaziti više od 1% u odnosu na broj
zaposlenih kod poslodavca.

(3) Poslodavac je dužan svaka tri mjeseca pisano
obavijestiti sindikat o broju i razlozima sklapanja ugovora s agencijom.

RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH
RADNIH SPOROVA

Članak 109.

Stranke
će sporazumno utvrditi koje će kolektivne radne sporove povjeriti na rješavanje
arbitraži.

Članak 110.

(1) Arbitražno vijeće ima sedam članova od kojih
poslodavac imenuje tri, a svaki sindikat koji je stranka ovog Kolektivnog
ugovora imenuje po jednog. Sedmog člana koji obnaša dužnost predsjednika
arbitražnog vijeća stranke imenuju sporazumno.

(2) Ako stranke ne postignu sporazum o izboru
predsjednika arbitražnog vijeća, njega će odrediti Gospodarsko-socijalno
vijeće.

Članak 111.

(1) Stranke se obvezuju da će arbitražno vijeće
utemeljiti prema potrebi.

(2) Postupak pred arbitražom je hitan i mora se
završiti najkasnije u roku 15 dana od dana iznošenja spora pred arbitražu.

Članak 112.

(1) Svaka stranka ovog Kolektivnog ugovora snosi
troškove rada člana arbitražnog vijeća kojega je izabrala, a troškove rada
predsjednika arbitražnog vijeća stranke snose jednako.

(2) Poslodavac će osigurati prostor i
tehničko-administrativna sredstva potrebna za rad arbitražnog vijeća.

NAČELO SOCIJALNOG MIRA

Članak 113.

Za
vrijeme primjene i poštivanja odredbi ovog Kolektivnog ugovora sindikati se
suzdržavaju od štrajka.

Članak 114.

(1)
Za organizaciju i provedbu štrajka sindikat koristi sindikalna prava o štrajku.

(2)
Štrajkom rukovodi štrajkački odbor.

(3)
Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.

Članak 115.

Poslodavac
i sindikat, posebnim sporazumom, utvrđuju poslove čije se obavljanje ne smije
prekidati za vrijeme štrajka.

Članak 116.

Sindikat
ima pravo kod poslodavca provesti štrajk solidarnosti sukladno odredbama članka
213. Zakona o radu.

TRAJANJE I PRIMJENA
KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 117.

Ovaj Kolektivni ugovor sklapa se na određeno
vrijeme do 31. 12. 2005. godine i smatra se sklopljenim kada ga potpišu
ovlašteni predstavnici stranaka.

Članak 118.

(1) Odredbe ovog Kolektivnog ugovora obvezuju i
primjenjuju se na njegove potpisnike i na osobe koje prema odredbama Zakona o
radu mogu biti stranke kolektivnog ugovora, a koje mu naknadno pristupe.

(2) Kolektivni ugovor obvezuje i primjenjuje se
na sve radnike koji su u vrijeme sklapanja ovog Kolektivnog ugovora bili ili
naknadno postali članovi sindikata – potpisnika.

Članak 119.

Ovaj Kolektivni ugovor primjenjuje se na
području Republike Hrvatske odnosno na području djelovanja poslodavca
registriranog u Republici Hrvatskoj, osim onih dijelova Kolektivnog ugovora
koji su u suprotnosti sa zakonodavstvom zemlje gdje poslodavac obavlja svoje
djelatnosti.

Članak 120.

Ovaj Kolektivni ugovor stupa na snagu danom
potpisa, a primjenjuje se od 1. siječnja 2005. godine, osim odredbe članka 58.
stavka 3. i članka 59. koje stupaju na snagu 1. travnja 2005.

Članak 121.

Na
pitanja koja nisu riješena ovim Kolektivnim ugovorom primjenjuju se odredbe
Zakona o radu i Pravilnika o radu.

IZMJENE I DOPUNE

Članak 122.

(1) Svaka stranka ovog Kolektivnog ugovora
ovlaštena je predložiti njegove izmjene i dopune.

(2) Prijedlog izmjena i dopuna iz stavka 1. ovog
članka mora biti podnesen u pisanom obliku i obrazložen.

(3) Stranka kojoj je podnesen prijedlog za
izmjenu ili dopunu ovog Kolektivnog ugovora mora se o prijedlogu očitovati predlagatelju
izmjene ili dopune u roku 30 dana od dana primitka prijedloga izmjene ili
dopune.

(4) Prijedlog za izmjenu ili dopunu ovog
Kolektivnog ugovora koji je odbijen ne može se ponoviti prije isteka roka od
tri mjeseca od dana primitka očitovanja kojim se prijedlog odbija.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 123.

(1)
Ovaj Kolektivni ugovor bit će dostavljen nadležnom ministarstvu.

(2)
Ovaj Kolektivni ugovor bit će javno objavljen u skladu sa Zakonom o radu.

Članak 124.

(1) Stranke ovog Kolektivnog ugovora osnovat će
zajedničku komisiju koja će tumačiti odredbe i pratiti njegovu primjenu.

(2) Zajednička komisija iz prethodnog stavka ima
šest članova. Poslodavac imenuje tri, a svaki sindikat koji je stranka ovog
Kolektivnog ugovora imenuje po jednoga.

(3) Komisija iz stavka 1. ovog članka sastat će
se prvi puta najkasnije u roku trideset dana od sklapanja ovog Kolektivnog
ugovora.

(4) Poslodavac saziva prvi sastanak komisije na
kojemu će se donijeti Poslovnik o radu iste.

(5) Komisija iz stavka 1. ovog članka, sastat će
se najmanje jednom u tri mjeseca.

Članak 125.

Stranke utvrđuju da su sindikati koji su stranke
ovog Kolektivnog ugovora, prije njegova potpisivanja poslodavcu predočili
dokument koji im daje ovlaštenje da budu stranke ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 126.

Stranke
će najmanje dva mjeseca prije isteka ovog Kolektivnog ugovora započeti
pregovore o njegovoj obnovi.

Članak 127.

Stranke su suglasne da će se sve odredbe ovog
Kolektivnog ugovora primjenjivati nakon proteka vremena na koje je Kolektivni
ugovor sklopljen, a sve do sklapanja novog, ali najduže godinu dana.

Članak 128.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora primjenjuju se
izravno ako za primjenu pojedinih odredbi nije potrebna odgovarajuća razrada u
općim aktima poslodavca.

Članak 129.

Ovaj Kolektivni ugovor sastavljen je u deset
istovjetnih primjeraka. Svaka stranka zadržava po dva, a dva se dostavljaju
nadležnom ministarstvu.

Za STSI d.o.o.                                                             Za
sindikate

Predsjednik Uprave                            INAŠ – Sindikat zaposlenika

**Ante Todorić**, v. r.                                           INE
i društava INE

                                                                        **Maja Rilović**,
v. r.

                                                                     Sindikat
INE i naftnog

                                                                                  gospodarstva

                                                                          **Božo** **Mikuš**, v. r.

                                                          Samostalni
sindikat radnika u

                                                                 djelatnostima
energetike,

                                                             kemije
i nemetala Hrvatske

                                                                   **Mato Jajčinović**, v. r.

ZAPISNIK

uz Kolektivni ugovor za
STSI d.o.o.

od 14. ožujka 2005.

1. U slučaju pozitivnog poslovnog rezultata
društva, poslodavac se obvezuje razmotriti mogućnost isplate trinaeste plaće.

2. Poslodavac će razmotriti mogućnost uplate
privatnog zdravstvenog osiguranja obzirom da su cijenom takvog osiguranja
obuhvaćeni i besplatni sistematski pregledi radnika.

3. Poslodavac će razmotriti mogućnost da s
odgovarajućim mirovinskim osiguravajućim društvom sklopi ugovor o osnivanju
zatvorenog mirovinskog fonda i uplaćivanju dobrovoljne mirovinske štednje.

4. Stranke potpisnice ovog Kolektivnog ugovora
sporazumno će u roku od 60 dana od dana potpisivanja ovog Kolektivnog ugovora
utvrditi broj onih sindikalnih povjerenika koji za vrijeme obavljanja dužnosti
i godinu dana nakon prestanka obavljanja te dužnosti, uživaju zaštitu.

5. Stranke potpisnice ovog Kolektivnog ugovora
suglasne su da će prava radnika upućenih na rad u inozemstvo, do njihovog
cjelovitog uređenja unutar STSI-a d.o.o., uređivati odgovarajućom primjenom
svih akata kojima je to pitanje uređeno u Croscu
d.o.o.

6. Stranke potpisnice ovog Kolektivnog ugovora
suglasne su da će u razdoblju do sklapanja novog Kolektivnog ugovora razmotriti
mogućnost priznavanja prava na dodatak plaći za rad subotom te potrebu uvođenja
naknade plaće radniku za čijim je radom privremno
prestala potreba.

7. Stranke potpisnice ovog Kolektivnog ugovora
suglasne su da u slučaju negativnog rezultata poslovanja poslodavca za
razdoblje 1. do 6. 2005. odnosno 1. do 9. 2005. godine neće primjenjivati
odredbe stavaka 3. i 4. članka 122. Kolektivnog ugovora za STSI d.o.o. već će
odmah pristupiti pregovorima radi izmjena ili dopuna ovog Kolektivnog ugovora.

Za STSI d.o.o.                                                             Za
sindikate

Predsjednik Uprave                            INAŠ – Sindikat zaposlenika

**Ante Todorić**, v. r.                                           INE
i društava INE

                                                                        **Maja Rilović**,
v. r.

                                                                     Sindikat
INE i naftnog

                                                                                  gospodarstva

                                                                          **Božo** **Mikuš**, v. r.

                                                          Samostalni
sindikat radnika u

                                                                 djelatnostima
energetike,

                                                             kemije
i nemetala Hrvatske

                                                                   **Mato Jajčinović**,
v. r.

Kolektivni ugovor, NN 56/2005-1070