## Zakon o porezu na dobit

### NN 109/1993 (7.12.1993.), Zakon o porezu na dobit

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### o proglašenju Zakona o porezu na dobit

Proglašavam Zakon o porezu na dobit, koji je donio Zastupnički dom Sabora
Republike Hrvatske na sjednici dana 23. studenoga 1993. godine.

Broj : PA4-127/ 1-93.

Zagreb, 29. studenoga 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o porezu na dobit

1. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Porez na dobit utvrđuje se i plaća prema odredbama ovoga Zakona
i propisima donesenim na osnovi zakona.

(2) Raspodjela i pripadnost prihoda od poreza na dobit utvrđuje se posebnim
zakonom.

1. Porezni obveznik

Članak 2.

(1) Obveznik poreza na dobit jest poduzetnik.

(2) Poduzetnikom, u smislu ovoga Zakona, smatraju se pravne i fizičke
osobe, koje samostalno i trajno obavljaju djelatnost radi stjecanja dobiti,
pa su obvezne voditi poslovne knjige i sastavljati financijske izvještaje
po propisima o računovodstvu i po posebnim propisima.

(3) Obveznici poreza na dobit jesu i tuzemne poslovne jedinice inozemnih
poduzetnika. Inozemni su poduzetnici oni koji u Republici Hrvatskoj nemaju
ni sjedište ni upravu.

(4) Obveznici poreza na dobit jesu i poduzetnici koji upravljaju udjelima
u kapitalu, osim ako je objekt ulaganja kapitala poduzetnik koji je sam
obveznik poreza na dobit.

(5) Obveznik poreza na dobit jest i poduzetnik - fizička osoba koja
ostvaruje dohodak u smislu Zakona o porezu na dohodak ako izjavi da će
plaćati porez na dobit umjesto poreza na dohodak i voditi poslovne knjige
u smislu propisa u računovodstvu.

(6) Obveznik poreza na dobit jest i poduzetnik - fizička osoba ako:

1. u prethodnoj kalendarskoj godini ima ukupni prihod veći od protuvrijednosti
500.000 DEM ili

2. u prethodnoj kalendarskoj godini ima dohodak veći od protuvrijednosti
75.000 DEM ili

3. ima dugotrajnu imovinu veću od protuvrijednosti 500.000 DEM, ili

4. u prethodnoj kalendarskoj godini prosječno zapošljava više od 30
radnika.

(7) Ako više osoba zajednički obavlja djelatnost, obveza plaćanja poreza
na dobit utvrđuje se prema uvjetima od točke 1. do 4. iz prethodnog stavka,
za ukupnu djelatnost.

(8) Obveza plaćanja poreza na dobit i vođenja poslovnih knjiga, po propisima
o računovostvu za poduzetnike fizičke osobe iz stavka 5. i 6. ovoga članka,
počinje od početka poslovne godine, koja slijedi nakon odluke Porezne uprave
o obvezi plaćanja poreza na dobit. Te obveze prestaju sa završetkom poslovne
godine u kojoj Porezna uprava donese rješenje o prestanku obveza plaćanja
poreza na dobit i vođenja poslovnih knjiga po propisima o računovodstvu.

(9) Ustanove, u smislu ovoga Zakona. nisu porezni obveznici ako obavljaju
poslove za koje su osnovane. Isto tako i neprofitne organizacije i druge
slične pravne osobe nisu porezdi obveznici, u smislu ovoga Zakona, ako
nisu osnovane radi stjecanja dobiti.

(10) Ako ustanove ili neprofitne organizacije i druge slične pravne
osobe obavljaju djelatnost i od koje ostvaruju dobit, tada su porezni obveznici
za te djelatnosti.

2. Porezna osnovica

Članak 3.

(1) Osnovica poreza na dobit jest iznos razlike između vlastitoga kapitala
uloženog u djelatnost poduzetnika na kraju i na početku razdoblja za koje
se utvrđuje porez uvećana, odnosno umanjena prema odredbama ovoga Zakona.

(2) Osnovicu poreza na dobit čini dobit koja je ostvarena u zemlji i
inozemstvu.

(3) Osnovicu poreza na dobit tuzemnih jedinica inozemnih poduzetnika
čini samo dobit ostvarena u zemlji.

(4) U osnovicu poreza na dobit ulazi i dobit na likvidacije, prodaje,
promjene pravnog oblika i podjele poreznog obveznika.

(5) Osnovica poreza na dobit ne umanjuje se za obračunati iznos poreza
na dobit.

(6) Vlastiti kapital, u smislu stavka 1. ovoga članka, jest iznos neto
vrijedosti imovine koja se utvrđuje tako da se aktiva umanjuje za sve obveze.

Članak 4.

(1) Osnovica poreza na dobit iz članka 3. ovoga Zakona umanjuje se za
primitke i pripise što proistječu iz udjela i dividendi te za dobitke od
otuđenja udjela u kapitalu.

(2) Osnovica poreza na dobit iz članka 3. ovoga Zakona uvećava se za
otpise što proistječu iz udjela i gubitka od otuđenja udjela u kapitalu.

(3) Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na udjele kod poduzetnika
koji je obveznik poreza na dohodak.

Članak 5.

(1) Osnovica poreza na dobit uvećava se za isplate i izuzimanja, a umanjuje
se za ulaganja.

(2) Pod isplatama iz stavka 1. ovoga članka razumijevaju se isplate
koje se obavljaju na temelju unutarnjih akata poreznog obveznika u raspodjeli
dobiti (javne) i druge (skrivene) isplate dobiti. Isplatom se u smislu
prethodne rečenice ne smatra plaća isplaćena poduzetniku - fizičkoj osobi
na koju se plaća porez na plaće (dohodak).

(3) Pod izuzimanjem iz stavka 1. ovoga članka razumijevaju se uzimanja
proizvoda, robe i usluga za potrebe vlasnika i u druge svrhe koje nisu
povezane s obavljanjem djelatnosti.

(4) Pod ulaganjima iz stavka 1. ovoga članka razumijeva se povećanje
vlastitoga kapitala u skladu s propisima koji uređuju to područje.

Članak 6.

(1) Osnovica poreza na dobit iz članka 3. ovoga Zakona uvećeva se i
za:

1. iznos amortizacije iznad najviših porezno dopustivih stopa, prema
posebnoj dopustivoj metodi obračuna,

2. iznos prekomjernih dužničkih kamata, ako vjerovnik nije tuzemni porezni
obveznik poreza na dobit,

3. izdatke radnicima po osnovi naknade materijalnih i drugih troškova,
potpora i nagrada iznad najnižih iznosa utvrđenih Općim kolektivnim ugovorom,

4. izdatke za dnevnice i troškove službenog puta u inozemstvo iznad
propisanog iznosa,

5. izdatke za reprezentaciju (ugošćenja, darovi, plaćanje izdataka odmora,
športa, rekreacije i razonode, plaćanje izdataka za zakup automobila, plovila,
zrakoplova, kuća za odmor i razonodu i drugi slični izdaci),

6. izdatke za novčane kazne za prekršaje i prijestupe,

7. 30% izdataka (troškova) osobnih automobila i drugih sredstava za
osobni prijevoz poduzetnika. poslovodnih, rukovodnih i drugih zaposlenih
osoba te izdataka za korištenje rent-a-car vozila.

(2) Osnovica poreza na dobit uvećava se i za sve druge izdatke koji
nisu izravno u svezi s ostvarivanjem dobiti.

(3) Porezna uprava može obaviti reviziju izdataka dijelova inozemnog
poduzetnika koji su porezni obveznici u Republici Hrvatskoj, a čije je
sjedište u inozemstvu. Revizija izdataka obuhvaća izdatke za nabavu proizvoda
i usluga, inozemstvu. Revizija izdataka obuhvaća izdatke za nabavu proizvoda
i usluga, manegementa, intelektualnih usluga, robnih i zaštitnih znakovlja,
patenata, licencija, zajmova i drugih naknada ili ulaganja koja mogu imati
karakter transfera dobiti.

(4) Ako Porezna uprava ocijeni da se tim transakcijama obavlja skriveni
transfer dobiti, u oporezivu dobit tuzemnoga dijela inozemnog poduzetnika
uključit će razliku između iskazanih nabavnih cijena i prosječnih tržišnih
cijena na domaćem ili inozemnom tržištu.

Članak 7.

(1) Osnovica poreza na dobit iz članka 3. ovoga Zakona umanjuje se za
zaštitne kamate.

(2) Zaštitne kamate iz stavka 1. ovoga članka izračunavaju se ukamaćivanjem
vlastitog kapitala sa zaštitnom kamatnom stopom iz članka 9. ovoga Zakona.

(3) Ako je iznos vlastitog kapitala negativan, tada se ukamaćeni iznos
dodaje dobiti.

(4) Na isplate, izuzimanja, izdatke iz članka 6. stavka 1. točke 2.,
3., 4., 5., 6., 7. i stavka 2. ovoga Zakona ulaganja tijekom godine i na
knjigovodstvenu vrijednost stečenih i otuđenih udjela kod drugih poreznih
obveznika ukamaćivanje se primjenjuje samo za razdoblje u kojem se vlastiti
kapital povećeo ili umanjio.

(5) Pri obračunu ukamaćivanja isplata, izdataka i ulaganja postupa se
tako kao da su isplate i izdaci obavljeni na početku mjeseca, a ulaganja
na kraju mjeseca.

Članak 8.

Vlastiti kapital koji se uzima u obzir pri obračunu zaštitnih kamata
jest knjigovodstvena vrijednost vlastitog kapitala na početku razdoblja
za utvrđivanje poreza:

1. umanjen za knjigovodstvenu vrijednost udjela kod drugih poduzetnika
na početku razdoblja oporezivanja i

2. umanjen, odnosno uvećan za knjigovodstvenu vrijednost udjela kod
drugih poreznih obveznika koji su stečeni, odnosno otuđeni tijekom razdoblja
oporezivanja.

Članak 9.

(1) Zaštitna kamatna stopa, u smislu ovoga Zakona, utvrđuje se tako
da se stopa rasta proizvođačkih cijena industrijskih proizvoda povećava
za tri posto.

(2) Stope rasta proizvođačkih cijena industrijskih proizvoda iz stavka
1. ovoga članka mjesečno i godišnje objavljuje Državni zavod za statistiku

3. Odbitak poreznog gubitka

Članak 10.

(1) Ako se nakon umanjenja osnovice poreza na dobiti za zaštitne kamate
prema odredbama članka 7. ovoga zakona pokaže gubitak, tada se taj gubitak
prenosi u sljedeće porezno razdoblje i ukamaćuje.

(2) Obveznik poreza koji u roku pet godina ne ostvari oporezivu osnovicu
poreza na dobit gubi pravo na odbitak poreznog gubitka iz stavka 1. ovoga
članka. Porezni obveznik koji ostvaruje porezni gubitak obvezno potpada
pod nadzor Porezne uprave.

4. Razdoblje utvrđivanja poreza

Članak 11.

(1) Porez na dobit utvrđuje se za poslovnu godinu, dio poslovne godine
i razdoblje likvidacije.

(2) Poslovna godina u pravilu je kalendarska godina.

(3) Dijelom poslovne godine smatra se:

1. razdoblje od registracije poreznog obveznika ili dijela inozemnog
poduzetnika od početka prve poslovne godine,

2. razdoblje od premještaja sjedišta ili upravljanja poslovima iz inozemstva
u tuzemstvo od početka prve poslovne godine,

3. razdoblje koje se nastavlja na posljednju poslovnu godinu do premještaja
sjedišta ili upravljanja poslovima iz tuzemstva u inozemstvo,

4. razdoblje koje se nastavlja na posljednju poslovnu godinu do otuđenja.

(4) Razdoblje likvidacije jest razdoblje koje se nastavlja na posljednju
poslovnu godinu do okončanja postupka likvidacije.

5. Otuđenje, promjena pravnog oblika, dioba i likvidacija

Članak 12.

(1) Ako poduzetnik prestane s radom (likvidacija, otuđenje, promjena
pravnog oblika i dioba), vlastiti kapital iz članka 3. ovoga Zakona utvrđuje
se prema tržištnoj vrijednosti imovine.

(2) Ako imovinu poduzetnika iz stavka 1. ovoga članka preuzme poduzetnik
na temelju udjela u kapitalu, razlika između vrijednosti preuzete imovine
i knjigovodstvene vrijednosti udjela smatra se promjenom kapitala i ne
oporezuje se.

(3) Ako se neki porezni obveznik likvidira, dobit ili gubitak utvrđuje
se u razdoblju likvidacije koja se nastavlja na posljednju poslovnu godinu.
Početna bilanca za razdoblje likvidacije prikazuje imovinu poreznog obveznika
u bilanci na kraju prethodne poslovne godine. Ako takva konačna bilanca
ne postoji, onda se njene stavke utvrđuju procjenom. Završna bilanca za
razdoblja likvidacije pokazuje imovinu koja će se raspodijeliti, likvidacijsku
dobit ili likvidacijski gubitak.

(4) Kada se pri otuđenju, diobi, promijeni pravnog oblika ili likvidaciji
iz imovine izuzimaju stvari i prava ili se u tu imovinu ulaže, na to se
primjenjuju propisi o isplatama i ulaganjima.

II. POREZNA STOPA

Članak 13

(1) Porez na dobit plaća se po stopi od 25% na utvrđenu osnovicu poreza.

(2) Radi poticanja obnove i razvoja određenih područja, Vlada Republike
Hrvatske može uredbom porezne obveznike osloboditi od plaćanja poreza na
dobit ili sniziti poreznu stopu iz stavka 1. ovoga članka

III. UTVRĐIVANJE POREZA NA DOBIT I POSTUPAK NAPLA'TE

1. Mjerodavnost poslovnih knjiga i financijskih izvještaja

Članak 14.

(1) Osnovica poreza na dobit utvrđuje se na temelju poslovnih knjiga
koje se vode sukladno propisima o računovodstvu i financijskih izvještaja
(bilanca, rač!n dobitka i gubitka).

(2) Poslovne knjige moraju se voditi uredno i pravodobno.

(3) Izdaci koji nisu uredno i pravodobno evidentirani te vjerodostojno
dokumentirani ne priznaju se u svrhu oporezivanja.

(4) Ako se po poreznoj prijavi poreza na dobit ili tijekom nadzora utvrdi,
da se poslovne knjige ne vode uredno i pravodobno. Porezna uprava može
zatražiti da porezni obveznik izradi stanovite obračune i ukloni utvrđene
nedostatke. Ako porezni obveznik ne udovolji takvom zahtjevu, Porezna uprava
može sama promijeniti osnovicu poreza na dobit. O izvršenim promjenama
Porezna uprava sastavlja zapisnik.

2. Utvrđivanje poreza na dobit

Članak 15.

(1) Obveznici poreza na dobit obvezni su plaćati porez na dobit na način
i u rokovima utvrđenim ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga
Zakona.

(2) Porez na dobit utvrđuje se nakon isteka kalendarske godine (razdoblje
utvrđivanja poreza) prema dobiti koju je porezni obveznik ostvario u tom
razdoblju.

Članak 16.

(1) Obveznici poreza na dobit plaćaju tijekom godine predujam poreza
na dobit na osnovi porezne prijave za prethodnu godinu.

(2) Obveznici poreza na dobit plaćaju predujam poreza na dobit u rokovima
i na način propisan ovim Zakonom.

Članak 17.

Poreznim obveznicima koji počinju obavljati djelatnost ili kojima je
prestala mogućnost prenošenja gubitka plaćanje predujma do prvog podnošenja
porezne prijave određuje Porezna uprava na temlju procijenjene mogućnosti
ostvarenja njihove dobiti. Mogućnost ostvarivanja dobiti utvrđuje se nakon
isteka tri mjeseca poslovanja prema ostvarenom financijskom učinku.

Članak 18

(1) Porezni obveznik obvezan je za porezno razdoblje podnijeti poreznu
prijavu poreza na dobit.

(2) Poreznu prijavu poreza na dobit s obračunatim porezom i dokazom
o uplati toga poreza porezni obveznik obvezan je dostaviti Poreznoj upravi
četiri mjeseca nakon isteka razdoblja za koje se utvrđuje porez na dobit.

(3) Obrazac porezne prijave poreza na dobit propisuje ministar financija.

Članak 19.

(1) Obveznici poreza na dobit plaćaju predujam poreza na dobit mjesečno
razmjerno visini porezne obveze iz članka 16. i 17. ovoga Zakona, i to
do kraja mjeseca za koji se plaća predujam poreza.

(2) Svota mjesečnog predujma poreza iz stavka 1. ovoga članka povećava
se za indeks rasta proizvođačkih cijena industrijskih proizvoda iz prethodnog
mjeseca.

Članak 20.

(1) Ako se po poreznoj prijavi utvrdi razlika za uplatu poreza na dobit,
taj se iznos ukamaćuje indeksom proizvođačkih cijena industrijskih proizvoda
od 31. prosinca do dana predaje porezne prijave.

(2) Ako porezni obveznik plati u obliku predujma više poreza nego što
je dužan po poreznoj prijavi, više plaćeni porez vraća mu se na njegov
zahtjev ili se uračunava u sljedeće razdoblje plaćanja poreza ukamaćen
sukladno odredbama stavka 1. ovoga članka.

(3) Odredbe stavka 2. ovoga članka odnose se i na predujmove poreza
na dobit iz članka 16. ovoga Zakona.

Članak 21

(1) Ako je domaći obveznik poreza na dobit platio porez na dobit ostvarenu
u inozemstvu, taj će mu se plaćeni porez uračunavati u porez na dobit,
a najviše do iznosa poreza na dobit koji bi platio u tuzemstvu.

(2) Stavak 1. ovoga članka se primjenjuje ako nije sklopljen ugovor
o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja.

Članak 22.

(1) Od poreznog obveznika, koji dospjeli porez ne plati u propisanom
roku, porez će se naplatiti prisilno na osnovi rješenje o odredđvanju prisilne
naplate.

(2) U postupku prisilne naplante poreza na dobit shodno se primjenjuju
odredbe o prisilnoj naplati poreza na dohodak

Članak 23.

Glede žalbenog postupka, obnove postupka, zastare obračunavanja, naplate
i povrata poreza te vođenja prekršajnog postupka shodno se primjenjuju
odredbe Zakona o porezu na dohodak.

Članak 24.

Ovlašćuje se ministar financija da donosi upute i provedbene propise
o primjeni članka 2. stavka 9. i 10, članka 6., 7., 18., 20. i 21. ovoga
Zakona.

IV. KAZNENE ODREDBE

Članak 25.

(1) Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 500 do 20.000 DEM
za prekršaj će se kazniti porezni obveznik koji ne obračuna ili ne uplati
porez u propisanom roku (članak 15. stavak 1. i članak 18. stavci 1. i
2.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
poreznog obveznika novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od l00
do 1.000 DEM.

Članak 26.

(1) Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 1.000 do 25.000
DEM za prekršaj će se kazniti porezni obveznik koji ne vodi ili netočno
vodi poslovne knjige (članak 14. 5tavak 1., 2. i 3.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka odgovorna osoba poreznog obveznika
kaznit će se novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 200 do 2.000
DEM.

Članak 27.

(1) Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 700 do 22.000 DEM
za prekršaj će se kazniti porezni obveznik koji ne podnese poreznu prijavu
u propisanom roku (članak 18. stavak 1. i 2.)

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka odgovorna osoba poreznog obveznika
kaznit će se novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 150 do 1.500
DEM.

Članak 28.

Iznosi novčanih kazni iz članka 25., 26. i 27. ovoga Zakona izriču se
u hrvatskim dinarima prema srednjem tečaju DEM Narodne banke Hrvatske na
dan izricanja kazne.

Članak 29.

(1) Za prekršaje iz članka 25.. 26. i 27. ovoga Zakona učinjene u povratu
drugi put, nadležni organ, uz novčanu kaznu, izreći će i zaštitnu mjeru
oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti u trajanju do šest mjeseci.

(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka učinjene u povratu treći
put nadležni organ, uz novčanu kaznu, izreći će zaštitnu mjeru trajnog
oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka, ako bi oduzimanje
odobrenja za obavljanje djelatnosti izazvalo štetne posljedice, odnosno
poremećaje u gospodarstvu ili veće otpuštanje zaposlenih radnika, za prekršaj
u povratu može se izreći samo novčana kazna.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 30.

Dobit ostvarena do dana primjene ovoga Zakona oporezivat će se po propisima
koji su tada bili na snazi.

Članak 31.

Oslobođenja i olakšice od plaćanja poreza na dobit, koji su stečeni
po Zakonu o neposrednim porezima prije 1. siječnja 1994. godine primjenjuju
se do isteka vremena predviđenog za njihovo korištenje.

Članak 32.

Iznimno od odredbi članka 19. stavka 1. ovoga Zakona predujmovi poreza
na dobit za siječanj, veljaču i ožujak 1994. godine plaćaju se tako da
se predujam poreza na dobit utvrđen za prosinac 1993. godine uvećava za
eskontnu stopu Narodne banke Hrvatske.

Članak 33.

Od dana primjene ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o neposrednim porezima
("Narodne novine", br. 19/90., 28/90.,14/91., 73/91. i 25/93.)
i Uredba o izmjeni i dopuni Zakona o neposrednim porezima ("Narodne
novine", br. 59/93.) i stavlja se izvan snage točka 18. Uredbe o nastavljanju
važenja pravnoga sadržaja i učinka određenih uredbiVlade Republike Hrvatske
na temelju zakonske ovlasti ("Narodne novine", br. 100/93.).

Članak 34.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama", a primjenjuje se od 1. siječnja 1994. godine.

Klasa: 410-01/93-01/01

Zagreb, 23. studenoga 1993. ,

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 109/1993-2110