## Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske

### NN 24/2002 (13.3.2002.), Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske

# KOLEKTIVNI UGOVORI

564

Na osnovi ovlaštenja koja proizlaze iz primjene odredbi članka 30.
Kolektivnog ugovora o izmjeni i dopuni Kolektivnog ugovora za djelatnost
zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske – Aneks br. 1 (»Narodne novine« br. 108
od 7. 12. 2001. g.) Odbor za kolektivno pregovaranje Udruge na svojoj sjednici
održanoj dana 15. 12. 2001. g. utvrdio je pročišćeni tekst Kolektivnog ugovora
za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvat­ske.

Pročišćeni tekst Kolektivnog ugovora iz prethodnog stavka obuhvaća
Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske (»Narodne
novine«, br. 114/2000.) i Kolektivni ugovor o izmjeni i dopuni citiranog
Kolektivnog ugovora – Aneks br. 1 (»Narodne novine«, br. 108. od 07. 12. 2001.
g.).

Broj: 213a/2001.

Zagreb, 15.
prosinca 2001.
if !supportLineBreakNewLine
endif

Predsjednik Odbora
**dr. med. Željko Bakar,** v. r.

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DJELATNOST ZDRAVSTVA U PRIVATNOJ PRAKSI HRVATSKE (pročišćeni tekst)

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom za
djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske (u daljnjem tekstu: Kolektivni
ugovor) utvrđuju se za radnika prava i obveze iz rada i po osnovi rada kada
obavlja poslove i radne zadaće za zdravstvenog djelatnika - poslodavca -
fizičku osobu ili grupu fizički h osoba (»grupna privatna praksa«) koji je/su temeljem
rješenja ministra zdravstva iz članka 129. Zakona o zdravstvenoj zaštiti dobili
odobrenje da obavljaju djelatnost osobnim radom u jedinici privatne prakse: u
ordinaciji, laboratoriju, ljekarni, medicinskobiokemijskom laboratoriju,
zdravstvenoj njezi i rehabilitaciji bolesnika u kući, zubnom laboratoriju ili
jedinici za fizikalnu terapiju, te za poslodav­ce zdravstvene ustanove u
statusu pravne osobe u vlasništvu domaćih ili stranih fizičkih i pravnih osoba,
osnovane s namjerom stjecanja dobiti.

Kolektivni ugovor primjenjuje
se na poslodavce iz prethodnog stavka uz uvjet da su članovi Udruge ili da će
naknadno pristupiti u članstvo Udruge (u daljnjem tekstu: Poslodavac).

Fizičke i pravne osobe, koje
u pravilu obavljaju gospodarsku djelatnost čija je djelatnost poslovno vezana
za djelatnost subjekata iz stavka 1. ili je kompatibilna toj djelatnosti, te
zdravstvene ustanove u vlasništvu države ili županija, koje su postale
pridruženi članovi Udruge da bi konzumirale određeni interes iz članstva u
Udruzi pa i interes iz domene radnih odnosa, nisu stranke ovog Kolektivnog
ugovora i na njih se ne primjenjuju njegove odredbe.

Članak 2.

Ovaj Ugovor obvezuje sve
članove Udruge i članove Sindikata, kao i one, koji naknadno postanu članovi
Udruge i Sindikata, na način kako je propisano Statutom Udruge i Sindikata.

Radnici zaposleni kod
poslodavca koji redovito zapošljava najmanje 20 radnika imaju pravo sudjelovati
u odlučivanju o pitanjima u svezi s njihovim gospodarskim i socijalnim pravima
i interesima na način i pod uvjetima propisanim Zakonom o radu i ovim
Kolektivnim ugovorom.

Članak 3.

Prava i obveze radnika
utvrđene ovim Kolektivnim ugovorom čine jedinstveni sustav pravnih normi, pa se
njegove odredbe mogu primjenjivati neposredno, poštivajući propisani postupak,
kao minimum prava radnika iz rada i po osnovi rada.

Drugim propisom ili ugovorom
o radu ili odlukom poslo­davca, pojedina prava radnika utvrđena ovim
Kolektivnim ugovorom poslodavac može utvrditi u obimu koji je za radnika
povoljniji od utvrđenog minimuma ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 4.

Stranke potpisnice ovog
Kolektivnog ugovora obvezuju se primjenjivati Kolektivni ugovor u dobroj vjeri.

Članak 5.

Ovaj Kolektivni ugovor
stranke zaključuju na vrijeme od tri godine.

Članak 6.

Pregovore o obnovi ovoga
Kolektivnog ugovora obje stranke će započeti najmanje 30 dana prije isteka roka
na koji je sklopljen.

II. ZAŠTITA NA RADU RADNIKA

Članak 7.

Poslodavci iz članka 1.
Kolektivnog ugovora, prava i obveze između poslodavca i radnika koja proizlaze
iz domene zaštite na radu, prema pozitivnim zakonskim propisima, reguliraju
ovim Kolektivnim ugovorom.

Poslodavac, fizička ili
pravna osoba u djelatnosti zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske, dužan je
pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada i
pristup mjestu rada, te organizirati rad, na način, koji osigurava zaštitu
života i zdravlja radnika u skladu s posebnim zakonima i drugim propisima i
naravi posla koji radnik obavlja.

Poslodavac je dužan upoznati
radnika s opasnostima posla koji obavlja.

Poslodavac je dužan
osposobiti radnika za rad na način koji osigurava zaštitu života i zdravlja
radnika, te sprječava nastanak nesreća.

Ako su ovim Kolektivnim
ugovorom za rad radnika određeni posebni uvjeti za zasnivanje radnog odnosa,
poslodavac može sklopiti ugovor o radu samo s onim radnikom, koji ispunjava te
posebne uvjete.

Status poslodavca u svezi zaštite na radu

Članak 8.

Poslodavci iz prethodnog
članka razvrstavaju se u četiri grupe poslodavaca glede primjene njihovih
obveza iz domene zaštite na radu i to:

1. poslodavac, koji
zapošljava više od 250 radnika, mora: ustrojiti službu za zaštitu na radu
sukladno broju zaposlenih (uvjeti propisani Pravilnikom… »Narodne novine«, br.
127/98.), te stupnju opasnosti koji je utvrđen procjenom. Poslodavac donosi
procjenu opasnosti u smislu članka 18. stavak 3. Zakona o zaštiti na radu
»Narodne novine« br. 59/96. (u daljnjem tekstu: Zakon), na način, kako je
propisano Pravilnikom…… »Narodne novine«, br. 48/97. i drugo, kako je utvrđeno
istim Zakonom.

2. poslodavac, koji
zapošljava više od 50 radnika, a manje od 250 radnika mora: zaposliti jednog
ili više stručnjaka za zaštitu na radu, izraditi procjenu opasnosti, kao što je
navedeno za prethodnu točku i drugo utvrđeno Zakonom.

3. poslodavac, koji zapošljava više od 20, a manje od 50 radnika mora: u
pisanom obliku utvrditi organizaciju provedbe zaštite na radu, pravila zaštite,
te prava, obveze i odgovornosti njegovih ovlaštenika i radnika, u dijelu u
kojem ta pitanja nisu uređena Zakonom i propisima donesenim na temelju istog
Zakona, te Kolektivnim ugovorom i Ugovorom o radu;

4. poslodavac, koji zapošljava do 20 radnika – nije obvezan postupiti,
kako je navedeno u prethodnoj točki.

Organizacija zaštite na radu

Članak 9.

Poslodavac, koji zapošljava do 50 radnika, može sam obav­ljati poslove
zaštite na radu, može ih povjeriti svojem ovlašteniku na temelju ugovora o radu
ili ugovoriti obavljanje tih poslova s ovlaštenom fizičkom osobom, ustanovom
ili trgovačkim društvom.

Ako poslodavac ili njegov ovlaštenik obavljaju poslove iz prethodnog
stavka, moraju biti osposobljeni za obavljanje tih poslova.

Poslodavac i ovlaštenik moraju ugovorom o radu ili aneksom tom ugovoru,
ugovoriti obvezu obavljanja poslova ovlaštenika, u sadržaju, kako je to propisano
člankom 37. stavak 1. podstavak 3. ovog Kolektivnog ugovora.

Upute za rad na siguran način

Članak 10.

Poslodavac je dužan posebnim pisanim uputama osigurati provedbu procesa
rada u skladu s propisima zaštite na radu.

Upute poslodavca moraju biti istaknute na mjestu rada, radi njihovog
korištenja.

Posebni uvjeti za sklapanje ugovora o radu

Članak 11.

Poslodavac, fizička osoba, samostalno svojom posebnom odlukom utvrđuje
svoj organizacijski ustroj, organizacijske i radne dijelove, strukturu
zanimanja i uvjete koje radnici moraju ispunjavati za obavljanje pojedinih
poslova, ako to zakonom ili drugim propisom nije drugačije propisano, a
poslodavac pravna osoba, posebnim pravilnikom.

Poslodavac, pravna osoba fond sati rada i broj radnika za svako radno
mjesto utvrđuje Planom/godinu ili za dulje vremensko razdoblje.

Pravilnikom iz stavka prvog, poslodavac – pravna osoba utvrđuje uvjete
koje mora ispunjavati radnik za radno mjesto, kao i uvjete za ona radna mjesta
koja su posebnim propisima utvrđena kao radna mjesta na kojima je u procesu
rada radnik eksponiran na moguće štete po zdravlje. Za takva radna mjesta
poslodavac može zaključiti ugovor o radu samo s onim radnikom, koji ispunjava
te posebne uvjete.

Osposobljavanje radnika za rad na siguran način

Članak 12.

Ako je poslodavac postupio na opisani način u prethodnom članku i
utvrdio posebne uvjete za rad radnika na radnom mjestu, pored općih uvjeta,
tada on ne smije dozvoliti samostalno obav­ljanje poslova radniku/cima koji ne
ispunjava tako utvrđene posebne uvjete.

Posebni uvjeti za radna
mjesta zdravstvenih radnika utvrđeni su ovim Kolektivnim ugovorom.

Radnika/ke, koji ne
zadovoljavaju propisanu zdravstvenu sposobnost i koji prethodno nije/su
osposobljen/ni da obavlja/ju poslove s posebnim uvjetima rada, poslodavac ne
može rasporediti na takvo radno mjesto, jer bi u protivnom ugrozio ili mogao
ugroziti život i zdravlje samog radnika, te život i zdravlje drugih radnika i
korisnika usluga poslodavca.

Radnicima, koji zadovoljavaju
zdravstvene uvjete za rad na radnim mjestima s posebnim uvjetima rada, ali koji
još nisu osposobljeni za rad na siguran način (tečaj zaštite na radu),
poslodavac mora osigurati rad pod nadzorom radnika, koji je osposobljen za
takav rad, na propisani način.

Članak 13.

Radnik, koji obavlja poslove
s posebnim uvjetima rada, ob­vezan je i tijekom konzumacije radnog odnosa
provjeravati svoju zdravstvenu sposobnost za daljnji rad na tim poslovima.

Zbog naprijed navedenih
okolnosti, zasnivanje radnog odnosa na neodređeno vrijeme za takva radna mjesta
je de facto zasnivanje s raskidnim uvjetom.

Članak 14.

Osposobljavanje radnika za
rad na siguran način je za poslodavca kontinuirani proces, da bi izvršio obvezu
iz zaštite na radu propisane ovim Kolektivnim ugovorom i to prije:

\* početka rada radnika na
radnom mjestu ili;

\* promjene uvjeta mjesta rada
radnika u odnosu na radno mjesto u tijeku procesa rada ili;

\* premještanja radnika na
drugo radno mjesto.

Članak 15.

Poslodavac donosi Program
osposobljavanja za rad na siguran način zavisno od obilježja rada na radnom
mjestu prema zanimanju radnika, ako zapošljava više od 10 radnika, na najmanje
2 radna mjesta.

III. ZAŠTITA ŽIVOTA I ZDRAVLJA RADNIKA

Održavanje postrojenja, uređaja, opreme….

Članak 16.

Poslodavac je dužan održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate,
mjesto rada i pristup mjestu rada, te organizirati rad na način koji osigurava
zaštitu života i zdravlja radnika.

Koja postrojenja, uređaje, opremu i alate te mjesto rada iz prethodnog
stavka je poslodavac dužan održavati, na koji način i u kojim rokovima,
propisano je ovim Kolektivnim ugovorom, odlukama poslodavca – fizičke osobe,
ili pravilima zaštite na radu poslodavca – pravne osobe.

Poslodavac je dužan opskrbiti radnika s dovoljnom koli­činom i odgovarajućom
vrstom zaštitnih sredstava za rad na radnom mjestu.

Procjena opasnosti

Članak 17.

Poslodavac, koji zapošljava više od 20 radnika, dužan je opći akt -
pravila zaštite na radu donijeti nakon izrade Procjene opasnosti na mjestima
rada i u radnom okolišu za rad radnika pri obavljanju poslova radnog mjesta.

Procjenom opasnosti iz prethodnog stavka utvrđuju se zahtjevi kojima
mora udovoljavati radno mjesto, a naročito:

1. opskrbljenosti sredstava rada zaštitnim napravama,

2. osiguranja od udara električne struje,

3. sprječavanja nastanka požara eksplozije,

4. osiguranja potrebne radne površine i radnog prostora,

5. osiguranja potrebnih putova za prolaz,

6. prijevoz i evakuaciju radnika,

7. osiguranje čistoće, potrebne temperature i vlažnosti zraka,

8. osiguranje potrebne rasvjete mjesta rada i radnog okoliša,

9. ograničenja buke i vibracije u radnom okolišu,

10. osiguranja od štetnih atmosferskih i klimatskih utjecaja,

11. osiguranja od djelovanja po zdravlje štetnih tvari i zaštita od
elektromagnetskih i drugih zračenja.

Procjenu opasnosti iz prethodnog stavka poslodavac utvrđuje za radna
mjesta s posebnim uvjetima rada, taksativno navedena za djelatnost zdravstva u
privatnoj praksi Hrvatske, prema procjeni ovim Kolektivnim ugovorom.

Procjenu opasnosti odobrava nadležno tijelo inspekcije rada.

Uvjeti za zasnivanje radnog odnosa za radna mjesta
s posebnim uvjetima rada

Članak 18.

Osim općih uvjeta za zasnivanje radnog odnosa, radnici, koji obavljaju
ili bi trebali obavljati poslove s posebnim uvjetima rada za poslodavca, moraju
ispunjavati još i posebne uvjete u pogledu:

\* dobi života,

\* spola;

\* stručnih sposobnosti;

\* zdravstvenog;

\* tjelesnog ili psihičkog stanja (u daljnjem tekstu: zdravstveno
stanje);

\* psihofizioloških i psihofizičkih sposobnosti (u daljnjem tekstu:
psihička sposobnost).

Poslovi s posebnim uvjetima rada u djelatnosti privatnog zdravstva RH

Članak 19.

Poslovi s posebnim uvjetima
rada taksativno su nabrojeni u članku 3. točka 18. Pravilnika o poslovima s posebnim
uvjetima rada (»Narodne novine«, br. 5/84., koji je preuzet kao republički
propis temeljem Zakona…… »Narodne novine«, br. 53/91.).

Za djelatnost zdravstva u
privatnom i mješovitom vlasništvu kapitala izdvojeni su poslovi iz citiranog
članka 3. Pravilnika, kao specifični poslovi za tu djelatnost s uvjetima za
njihovo obavljanje, uvjetom zdravstvene sposobnosti radnika, kontraindikacijama
koje ga diskvalificiraju za daljnji rad i rokovima za provjeru njegove
zdravstvene sposobnosti i to za:

1. rukovanje i upravljanje
strojevima i uređajima na mehanizirani pogon;

Posebni uvjeti radnika: 1.
stariji od 18 godina života, 2. struč­na osposobljenost: osposobljenost za
rukovanje vrstom uređaja stroja, 3. zdravstveno stanje: uredan vid na daljinu,
dubinski vid, uredno vidno polje - kontraindikacije: psihoze, epilepsija,
bolesti sa sklonošću nesvjestici, alkoholizam i druge obveznosti, 4. psihička
sposobnost: opća intelektualna razvijenost iznad nivoa, koji se označava kao
granični.

Rok za ponovnu provjeru: 48 mjeseci.

2. rukovanje stanicama i posudama s komprimiranim plinovima;

Posebni uvjeti radnika: 1. stariji od 18. godina života, 2. stručna
osposobljenost za rukovanje odnosno vrstom stroja ili uređaja, 3. zdravstveno
stanje: - uredan vid na daljinu, - kontraindikacije: psihoze, epilepsija,
bolesti sa sklonošću nesvjestici, alkoholizam i druge ovisnosti.

3. rukovanje uređajima za preradu lako zapaljivih tekućina i plinova;

Posebni uvjeti radnika: 1. stariji od 18. godina života, 2. stručna
osposobljenost za rukovanje odnosno vrstom stroja ili uređaja, 3. zdravstveno
stanje: - uredan vid na daljinu, - kontraindikacije: psihoze, epilepsija,
bolesti sa sklonošću nesvjestici, alkoholizam i druge ovisnosti, uredno vidno
polje, uredan sluh, 4. Psihička sposobnost: opća intelektualna razvijenost,
emocionalna stabilnost iznad donje granice prosjeka.

Rok za provjeru: zdravstvenog i psihičkog stanja 48 mjeseci.

4. poslove, koji zahtijevaju teško fizičko naprezanje; poslovi, koji
zahtijevaju ručno dizanje ili nošenja tereta težih od 25 kg za muškarce i težih
od 15 kg za žene, poslovi koji se obavljaju pretežno u nefiziološkim i u
prisilnim položajima tijela (npr. stomatologija).

5. kontraindikacije: kronične
bolesti, kardiovaskularni i respiratorni sustav i…

Rok za provjeru: 24 mjeseca.

6. rad pri kojima je radnik
izložen ionizirajućem zračenju:

Posebni uvjeti rada: 1. dob
života, radnik stariji od 18 godina, 2. spol (kontraindikacije) žena za vrijeme
trudnoće, 3. stručna sposobnost (odgovarajuća stručna osposobljenost), 4.
zdravstveno stanje (kontraindikacije): bolesti krvotvornih organa, maligne
bolesti, bolesti očne leće, bolesti kože uzrokovane ionizirajućim zračenjem,
teži duševni poremećaji, teže bolesti centralnog živ­čanog sustava, teži
poremećaj endokrinih žlijezda.

Rok za provjeru: zdravstveno
stanje 12 mjeseci.

7. poslove, pri kojima je
radnik izložen kiselinama i lužinama (npr. u laboratorijima);

Posebni uvjeti rada: 1. dob
života radnik stariji od 18 godina, 2. zdravstveno stanje (kontraindikacije),
3. kronične bolesti respiratornog sustava, kože i sluznica oka;

Rok za ponovnu provjeru
zdravstvenog stanja: 12 mjeseci.

8. poslove, pri kojima je
radnik izložen plinovitim nadražljivcima; (formaldehidu, amonijaku, kloru,
sumpornom dioksidu, acetonu, dušikovim oksidima, ozonu i dr.);

Posebni uvjeti rada: 1. dob
života, radnik stariji od 18 godina, 2. zdravstveno stanje (kontraindikacije),
3. kronične bolesti respiratornog sustava kože i sluznica oka, a kod
izloženosti formaldehidu, još i sklonost alergiji).

Rok za ponovnu provjeru
zdravstvenog stanja; 24 mjeseca.

9. poslove, pri kojima je
radnik izložen biološkim agensima – npr. u mikrobiološkim i parazitološkim
laboratorijima (npr. poslovi, kojima su radnici izloženi uzročnicima zarazne
žutice, tuberkuloze humanog ili bovinog tipa, salmonelama, brucelama i drugim
uzročnicima, poslovi u operativnim traktovima, dijag­nostičkim laboratorijima i
dr.),

Posebni uvjeti rada: 1. radnik stariji od 18 godina, 2. zdravstveno
stanje kontraindikacije: kronične bolesti i stanja koja smanjuju obrambene
sposobnosti organizma, dekompenzirana šećerna bolest; kronične bolesti dišnih
organa, kronične bolesti jetre i bubrega.

Rok za ponovnu provjeru zdravstvenog stanja: 24 mjeseca.

Poslodavac posebnim općim aktom identificira radna mjesta iz svoje
registrirane djelatnosti prema opisu od 1.–8. iz prethodnog stavka.

Nakon identifikacije radnih mjesta, pa zatim i identifikacije broja i
strukture zaposlenih radnika/radno mjesto, poslodavac poduzima aktivnosti glede
njihove zaštite zdravlja radi rada na siguran način, kako je propisano
odredbama ovog Kolektivnog ugovora.

Posebni poslovi – specifični za djelatnost zdravstva

Članak 20.

Pored poslova iz prethodnog članka, poslovi s posebnim uvjetima rada u
djelatnosti zdravstva identificirani suiposlovi iz članka 6.
Pravilnika o načinu obavljanja zdravstvenih pregleda osoba pod zdravstvenim
nadzorom (»Narodne novine«, br. 23/94.) i to:

a) poslovi pregleda, liječenja i njege bolesnika te poslovi koji dovode
radnika u neposredan dodir s lijekovima;

b) poslovi opremanja i izdavanja lijekova, te rada koji dovode radnika u
neposredan dodir s lijekovima;

Na okolnosti iz prethodnog stavka, zdravstveni radnici podliježu obvezi:

\* liječničkog pregleda na TBC pluća,

\* RTG snimanje pluća, ako se na temelju liječničkog pregleda ili
epidemiološke indikacije posumnja na TBC pluća.

Zdravstveni pregled iz prethodnog stavka obavlja zdravstveni radnik
prije stupanja u radni odnos i jedanput godišnje (1 x/god.) tijekom zaposlenja.

... i za rad u sferi ionizirajućeg zračenja

Članak 21.

Pored poslova iz prethodna 2. članka, zdravstvenom nadzoru podliježu
prema odredbama članka 7. Pravilnika o zdravstvenim uvjetima za rad s izvorima
ionizirajućih zračenja, te mjerilima, sadržaju, načinu i rokovima čuvanja
podataka o zdravstvenim pregledima osoba, koje rade s izvorima ionizirajućeg
zračenja (»Narodne novine«, br. 76/2000.) zdravstveni radnici i to:

– koji rade na poslovima s izvorima ionizirajućeg značenja.

Zdravstveni radnici iz prethodnog stavka obvezni su obaviti preglede:

\* prethodni zdravstveni pregled,

\* redovni zdravstveni pregled,

\* nadzorni zdravstveni pregled,

\* izvanredni nadzorni zdravstveni pregled.

Sadržaj pregleda objavljen je Pravilnikom iz stavka 1. ovog članka.

Prethodni zdravstveni pregled obavlja se prije početka rada s izvorima
ionizirajućeg zračenja.

Redovni zdravstveni pregled obavlja se svakih 12 mjeseci nakon
prethodnog pregleda.

Prošireni nadzorni zdravstveni pregled obavlja se svakih 5 godina nakon
prethodnog pregleda.

Izvanredni nadzorni zdravstveni pregled obavlja se u slučajevima
propisanim Pravilnikom.

Organizacija provedbe zaštite na radu

Obveze poslodavca

Članak 22.

Zaštitu na radu poslodavac organizira na sljedeći način:

1. tako, da organizira posebnu službu zaštite na radu sa odgovarajućim
brojem stručnjaka zaštite na radu, najmanje u broju, kako je to propisano
Pravilnikom o stručnoj spremi, radnom iskustvu, programima, sadržajima i načinu
polaganja stručnog ispita - stručnjaka zaštite na radu, akozapošljava
više od 50, a manje od 250 radnika;

2. da imenuje povjerenika za zaštitu na radu, akozapošljava više
od 20, a manje od 50 radnika;

3. da poslove zaštite na radu obavlja sam ili povjeri trećim fizičkim
ili pravnim osobama, ako djelatnost obavlja s manje od 20 radnika;

4. da osnuje odbor za zaštitu na radu kao svoje savjetodavno tijelo, ako
zapošljava 50 ili više radnika;

5. da imenuje svog ovlaštenika za zaštitu na radu, koji će obavljati
poslove zaštite na radu koji su imanentni poslodavcu, ili umjesto njega, akoobavlja djelatnost s više od 20, a manje od 50 radnika;

6. da imenuje više suovlaštenika ovlašteniku iz prethodne točke za svako
radilište Poslodavca (podružnicu), s prenijetim ovlastima za točno određeno
radilište;

7. da organizira prethodnu provjeru zdravstvenog stanja osobe, koja je
istaknuta kao kandidat za zasnivanje radnog odnosa za poslove s posebnim
uvjetima rada;

8. da organizira tečaj zaštite na radu za svakog radnika, da bi isti
mogao samostalno obavljati poslove s posebnim uvjetima rada;

9. da organizira rad radnika koji ne ispunjava uvjete iz prethodne točke
tako, da on obavlja rad pod nadzorom drugog radnika, koji ispunjava tražene
uvjete;

10. da obavi prethodno ispitivanje ispravnosti strojeva, uređaja i
alata, kao i da obavlja kontrolu njihove ispravnosti u tijeku rada u utvrđenim
rokovima,

11. da organizira provjeru strojeva iz prethodne točke nakon njihove
rekonstrukcije, a prije ponovnog početka korištenja te ispitivanje prije
početka korištenja na novom mjestu uporabe, ako su strojevi i uređaji
premiješteni s jednog mjesta na drugo, pa su zbog toga rastavljeni i ponovno
sastavljeni;

12. da obavi provjeru stečenih znanja za rad na siguran način za svaku
vrstu poslova koje radnik obavlja, odnosno koje treba obaviti na privremenom
ili novom radilištu, na način, kako je utvrđeno ovim Kolektivnim ugovorom;

13. da izradi pisanu Procjenu opasnosti, u smislu odredbi članka 18.
stavak 1. Zakona i istu dostavi na ocjenu nadležnoj inspekciji, ako ulazi u
kategoriju poslodavaca iz članka 8. ovog Kolektivnog ugovora;

14. da ne dozvoli samostalno
obavljanje poslova radniku, koji prethodno nije osposobljen za rad na siguran
način;

15. da donese pisane upute,
koje se odnose na opasnosti i štetnosti po sigurnost i zdravlje radnika i
trećih osoba u svezi djelatnosti koju obavlja glede korištenja sredstava rada,
te iste istakne na vidnim mjestima na svakom mjestu rada;

16. dati upute iz prethodne
točke i usmeno u iznimnim situacijama, kada prijeti iznenadna i neposredna
opasnost po život i zdravlje radnika i drugih osoba;

17. da osigura potrebnu vrstu
i količinu osobnih zaštitnih sredstva za radnika koji obavlja poslove s
posebnim uvjetima rada kod poslodavca;

18. da osigura mjesto rada na
propisani način, radi rada na siguran način;

19. da izvještava odbor za
zaštitu na radu o svim inovacijama u tehnologiji rada, te tražiti povratne
informacije o njihovoj ocjeni glede prilagodbe rada radnika novim tehnologijama
s aspekta zaštite na radu, kod poslodavca koji je osnovao –morao osnovati prema
odredbama ovog Kolektivnog ugovora;

20. da ustroji posebne
evidencije o ozljedama na radu;

21. da osigura permanentno
izvještavanje nadležne službe Inspekcije rada o aktivnostima glede zaštite na
radu;

22. da utvrdi plan evakuacije
i spašavanja radnika za slučaj nastupa izvanrednog događaja (elementarne
nepogode, požar, eksplozija, ispuštanje opasnih tvari u količinama iznad
dopuštenih),

23. i drugo, što je utvrđeno
kao obveza poslodavca ovim Kolektivnim ugovorom i Zakonom o zaštiti na radu.

Osobna zaštitna sredstva radnika

Članak 23.

U tijeku procesa rada, radnik
je dužan koristiti osobna zaštitna sredstva.

Osobna zaštitna sredstva iz
prethodnog stavka poslodavac utvrđuje svojim općim aktom (odluka ili
pravilnik), primjereno vrsti poslova i riziku ugroženosti koji proizlazi iz
sadržaja rada radnika.

Općim aktom poslodavac
utvrđuje ne samo vrstu osob­nog zaštitnog sredstva, već i dinamiku njihove
promjene u tijeku dne­v­nog ili tjednog rasporeda rada.

Radnik je dužan pod
prijetnjom primjene sankcija koristiti osobna zaštitna sredstva, koja su za
njega propisana u procesu rada.

Obveze poslodavca glede kvalitete radnih prostorija,
opreme i instalacija u poslovnom prostoru, koje koristi radnik u procesu rada

Članak 24.

Radi rada na siguran način svojih radnika, poslodavac je dužan objekte namijenjene
za rad radnika, kao njihovo mjesto rada, održavati u stanju koje ne ugrožava
sigurnost i zdravlje radnika.

Poslodavac je dužan održavati instalacije u objektu iz prethodnog stavka
u ispravnom stanju i kontrolirati njihovu ispravnost u rokovima utvrđenim
tehničkim propisima za svaku vrstu instalacija.

Članak 25.

Poslodavac ne smije staviti u uporabu strojeve i uređaje i osobna
zaštitna sredstva ako nisu izrađena u skladu s propisima zaštite na radu i ako
nisu ispravna.

Poslodavac je dužan isključiti iz uporabe strojeve i uređaje i osobna
zaštitna sredstva na kojima nastanu promjene zbog kojih postoji opasnost za
sigurnost i zdravlje radnika.

Poslodavac je dužan obavljati ispitivanje strojeva i uređaja s povećanim
opasnostima u propisanim rokovima.

Članak 26.

Poslodavac je dužan na propisani način obavljati ispitivanje strojeva i
uređaja s povećanim opasnostima:

\* prije njihovog stavljana u uporabu;

\* najmanje jedanput nakon dvije godine njihove uporabe;

\* poslije rekonstrukcije, a prije ponovnog početka ko­riš­tenja;

\*prije početka korištenja na novom mjestu uporabe.

Pod strojevima i uređajima s povećanom opasnosti u djelatnosti zdravstva
smatraju se kompresori, centrifuge, RTG uređaji, te uređaji koji sadrže posude
pod tlakom i drugi uređaji i strojevi sa sličnim opasnostima.

Popis strojeva i uređaja s povećanom opasnosti u smislu odredbi
prethodnog stavka svaki poslodavac identificira kao izvadak iz Popisa svoje
trajne imovine i istakne na vidnom mjestu u radnom prostoru u kojem je smješten
takav stroj ili uređaj.

Obvezne evidencije iz domene zaštite na radu

Članak 27.

Poslodavac vodi propisane evidencije o kontroli ispravnosti sredstava i
uvjeta rada, te kontrole zdravstvenog stanja radnika u odnosu na propisane
kontraindikacije za poslove radnog mjesta koje obavlja u smislu članka 19., 20.
i 21. ovog Kolektivnog ugovora i koje bi ga eventualno diskvalificirale za
daljnji rad.

Na okolnosti navedene u prethodnom stavku poslodavca kontrolira državni
inspektor zaštite na radu.

Upute za korištenje sredstava rada

Članak 28.

Poslodavac je dužan davati radnicima odgovarajuće obavijesti i pisane
upute, koje se odnose na opasnosti i štetnosti po sigurnost i zdravlje u svezi
djelatnosti koju obavlja.

Obavijesti iz prethodnog stavka poslodavac može dati i usmeno u iznimnim
situacijama, kada prijeti iznenadna i neposredna opasnost po život i zdravlje.

Snagu obavijesti u smislu odredbi stavka 1. ovog članka imaju i znakovi
sigurnosti i znakovi općih obavijesti u skladu s propisima zaštite na radu.

Poslodavac izrađuje pisane upute iz stavka 1. ovog članka prema uvjetima
rada. Pisane upute moraju biti istaknute na vidnim mjestima, u okrugu
obavljanja poslova radnika.

Upute, bez obzira na formu, za radnika su obvezne u iz­vršenju,
nezavisno što nisu ugrađene u ugovor o radu, pod prijetnjom primjene sankcija,
u smislu odredbi ovog Kolektivnog ugovora.

Odnos prema infekcioznom otpadu – obveza
donošenja općeg akta

Članak 29.

Poslodavac je dužan selekcionirati otpad koji reproducira radom u
obavljanju registrirane djelatnosti prema potencijalnim izvorima (komunalni i
infektivni otpad).

Posebnim općim aktom poslodavac utvrđuje vrstu i klasifikaciju otpada iz
obavljanja svoje djelatnosti, način njegovog razvrstavanja, puteve i način odlaganja,
rokove i način skla­dištenja, način uništavanja, zaduženje radnika za
obavljanje navedenih poslova i dr.

Obveza čuvanja dokumenata – isprava

Članak 30.

Poslodavac je dužan čuvati:

\* tehničku dokumentaciju u svezi objekta koji koristi za radne i pomoćne
prostorije;

\* upute o načinu korištenja strojeva i uređaja s povećanim opasnostima
dok te strojeve i uređaje koristi;

\* isprave o obavljenim ispitivanjima;

\* dokaze o ispravnosti instalacija;

\* evidencije o radnicima osposobljenim za rad na siguran način;

\* radnicima raspoređenim na poslove s posebnim uvjetima rada;

\* ozljedama na radu, slučajevima profesionalnih bolesti.

Mjere prevencije zaštite na radu

Članak 31.

U organizaciji rada glede
zaštite na radu radnika, poslodavac će se pridržavati načela prevencije, a
sastoje se:

– u procjenjivanju i
izbjegavanju opasnosti koje se mogu izbjeći,

– u prilagođavanju rada
pojedinih radnika u pogledu prila­godbe rada sredstvima rada i mjestu rada,
korištenju instrumenata i pomagala, te načina rada radi otklanjanja štetnih
utjecaja,

– u prilagođavanju
tehnologije i organizacije rada potrebi zaštite radnika i zaštite radne
okoline,

– u davanju prednosti
kolektivnim mjerama zaštite nad individualnim,

– u davanju odgovarajućih
uputa radnicima za izbjegavanje opasnosti,

– u zabrani samostalnog rada
radniku, koji prethodno nije osposobljen za rad na siguran način, a priroda
posla je takva, da postoje opasnosti i štetnosti po život i zdravlje radnika,

– zabraniti rad radniku s
umanjenom radnom sposobnosti da obavlja poslove na kojima postoji opasnost od
daljnjeg umanjenja njegove radne sposobnosti,

– obustaviti rad u radnim
prostorijama u kojima postoji opasnost po sigurnost i zdravlje radnika,

– zabraniti rad radniku, koji
ne koristi osobna zaštitna sredstva pri radu i udaljiti ga s radnog mjesta,

– zabraniti rad radniku, ako
uoči, da su sredstva i uređaji koje radnik koristi u procesu rada neispravni,

– odstraniti radnika s radnog mjesta, ako primijeti da isti nije pri
radu s opasnim radnim tvarima primijenio propisana pravila zaštite na radu,

– spriječiti uzimanje alkoholnih pića i drugih sredstava ovisnosti
tijekom rada i njihovo unošenje u radne prostorije,

– udaljiti s mjesta rada radnika koji je pod utjecajem alkohola ili
drugih sredstava ovisnosti,

– označiti uočljivo opasne radne tvari i njihovo propisno skladištenje,

– provoditi kontinuirano inventuru lijekova, kako bi izdvojio lijekove
kojima je istekao rok valjanosti, sukladno posebnom općem aktu,

– redovito obavljati preglede svih strojeva i uređaja i osobnih
zaštitnih sredstava,

– utvrditi plan evakuacije i spašavanja radnika,

– osigurati zabranu pušenja u radnim prostorijama,

– osigurati pružanje prve pomoći i medicinske pomoći,

– starati se, da svaki radnik obavlja poslove svog radnog mjesta s
dužnom pozornošću, sukladno pravilima zaštite na radu,

– inzistirati, da svaki radnik odmah izvijesti poslodavca o neposrednoj
opasnosti za njegovu sigurnost i zdravlje,

– inzistirati kod radnika, da odmah obustavi rad na radnom mjestu, ako
smatra da mu je život i zdravlje ugroženo,

– i drugo, što je Zakonom o zaštiti na radu propisano kao obveza
poslodavca i radnika.

Prilikom planiranja i uvođenja novih tehnologija, poslodavac ako
zapošljava propisani broj radnika, dužan je savjetovati se sa odborom za zaštitu
na radu u svezi s izborom opreme, uvjetima rada i radne okoline koje utječu na
sigurnost i zdravlje radnika.

Osposobljavanje radnika za rad na »siguran način«

Članak 32.

Glede primjene načela
prevencije u praksi, poslodavac mora svakog radnika osposobiti za rad na
siguran način za poslove koji su utvrđeni kao poslovi s posebnim uvjetima rada
iz članka 19., 20. i 21. ovog Kolektivnog ugovora.

Primjena načela iz prethodnog
stavka pretpostavlja:

1. prethodne provjere njegove
zdravstvene sposobnosti za rad za ona radna mjesta, koja su označena s posebnim
uvjetima rada;

2. prethodno osposobljavanje
radnika kroz sustav svladavanja programa tečaja iz zaštite na radu;

3. provjera praktične
osposobljenosti radnika za svaku vrstu posla na svakom za njega novom radilištu.

Sadržaj osposobljavanja
utvrđuje poslodavac za svako radno mjesto, bez obzira na broj zaposlenih
radnika/radno mjesto.

Prije uvođenja u rad,
poslodavac sam zapisnikom provjerava praktičnu osposobljenost radnika ili
organizira da provjeru obavi drugi radnik istog zanimanja, iste ili više
stručne naobrazbe, koji je također prošao navedenu provjeru i koji je utemeljio
stečena znanja za rad na siguran način obavljanjem istih poslova i u istim
uvjetima duži niz godina u prethodnom vremenu rada.

Zapisnik iz prethodnog stavka
čini sastavni dio dosjea radnika.

Svako radilište poslodavca, u
propisanoj dokumentaciji radilišta (na pr. podružnice ustanove), obvezno mora
imati i zapisnik o provjeri stečenih znanja radnika za rad na siguran način u
duhu ovog članka.

Ako jedan te isti radnik obavlja poslove različite vrste, u
dokumentaciji iz prethodnog stavka poslodavac mora osigurati zapisnik/e o
provjeri njegovog znanja za svaku vrstu poslova koje radnik obavlja, radi
njegovog rada na siguran način na svim poslovima.

Odbor za zaštitu na radu

Članak 33.

Glede provedbe poslova prevencije zaštite na radu od nastupa mogućih
rizika štete po zdravlje radnika, poslodavac koji zapošljava 50 ili više
radnika obvezno osniva odbor za zaštitu na radu, koji čine:

1. ovlaštenik poslodavca,

2. stručnjak za zaštitu na radu,

3. dr. med. specijalista medicine rada i

4. jedan ili više povjerenika radnika za zaštitu na radu.

Ovlaštenik poslodavca je radnik na kojega je poslodavac prenio svoja ovlaštenja
za obavljanje poslova zaštite na radu, za koja je on po sili zakona nadležan
(članak 12. Zakona o zaštiti na radu).

Zbog prirode zdravstvene djelatnosti poslodavaca privatne prakse, koja
je apostrofirana propisima, kao izričito rizična djelatnost – poslodavac iz
stavka prvog ovog članka ima više ovlaš­tenika s istom zadaćom, ako obavlja
djelatnost u više dislociranih radilišta (podružnica). Poslove ovlaštenika mogu
obavljati i radnici u okviru poslova voditelja radilišta (voditelj podružnice,
ljekarne itd.), ako su tu obvezu ugovorili poslodavac i radnik.

Povjerenik radnika za zaštitu na radu imenuje poslodavac, u broju prema
broju zaposlenih, sukladno odredbama Zakona o zaštiti na radu.

Povjerenik/ci iz prethodnog stavka mogu biti iste osobe, koje je izabrao
nadležni organ sindikata pri poslodavcu.

Način izbora članova odbora propisuje poslodavac posebnom odlukom.

Broj povjerenika radnika zastupljen je u članstvu odbora i jednak je
broju prema broju članova Radničkog vijeća u odnosu na broj radnika poslodavca,
sukladno članku 148. Zakona o radu, a u svezi s člankom 134. istog Zakona.

Članak 34.

Odbor iz prethodnog članka sastaje se najmanje jedanput u tri mjeseca.

Zadaci odbora utvrđeni su člankom 68. Zakona o zaštiti na radu, a u
suštini se svode prvenstveno na preventivne aktivnosti, kako bi se osigurali
uvjeti da do ozljeda radnika na radu kod poslodavca ne dođe.

Članak 35.

Poslodavac će osigurati rad odbora za zaštitu na radu, najmanje u
rokovima i na način kako je utvrđeno ovim Kolektivnim ugovorom, a posredstvom
odbora i s povjerenicima radnika za zaštitu na radu radi transfera informacija
o mjerama koje negativno utječu na sigurnost i zdravlje radnika, o pravima i
obvezama ovlaštenika poslodavca prema radnicima glede obavljanja njihovog rada
na siguran način, o pitanjima u svezi s obvezom obavješćivanja predstavnika
radnika, o mjerama zaštite i prevencije za rad na siguran način, o planiranju i
organiziranju izobrazbe iz područja zaštite na radu, o stečenim iskustvima
glede rada na siguran način i drugo.

Predstavnici radnika imaju pravo tražiti od poslodavca primjenu
odgovarajućih mjera kao i predlagati mu takve mjere koje će ublažiti opasnost
za radnike i ukloniti izvor opasnosti.

Stručnjak za zaštitu na radu

Članak 36.

Poslove zaštite na radu za poslodavca, koji zapošljava više od 50, a
manje od 250 radnika mora obavljati stručnjak u statusu radnika poslodavca,
koji ispunjava uvjete iz Pravilnika o stručnoj spremi, radnom iskustvu,
programima, sadržajima i načinu polaganja stručnog ispita za stručnjaka zaštite
na radu (»Narodne novine«, br. 127/98.).

Stručnjak zaštite na radu obavlja poslove unutarnjeg nadzora nad
provedbom zaštite na radu i pružanja stručne pomoći poslodavcu,
ovlašteniku/cima i povjerenicima radnika za zaštitu na radu.

Stručnjak zaštite na radu član je odbora za zaštitu na radu po svom
položaju.

Obveze poslodavca iz zaštite na radu

Članak 37.

Obveze poslodavca iz zaštite na radu su:

1. izraditi procjenu opasnosti od nastupa rizika za sigurnost i zdravlje
radnika na radu, uključujući i one kojima su izvrgnute skupine radnika, ako
sukladno članku 18. stavak 1. Zakona o zaštiti na radu;

2. utvrditi u pisanom obliku provedbu organizacije zaštite na radu
odredbama ovog Kolektivnog ugovora ili drugog općeg akta, ako zapošljava više
od 20 radnika;

3. zadužiti jednog ili više ovlaštenika u statusu radnika za provođenje
mjera zaštite na radu, ako zapošljava više od 50 radnika;

4. osigurati provedbu procesa rada iz djelatnosti poslodavca u skladu s
propisima zaštite na radu posebnim pisanim uputama;

5. osigurati, da se upute iz prethodne točke istaknu na mjestu rada
radnika na svakom radilištu radi njihovog korištenja od strane radnika;

6. osigurati, da svaki radnik, koji obavlja poslove s posebnim uvjetima
rada, za radno mjesto za koje je to propisano položi ispit iz zaštite na radu;

7. osigurati, da onaj radnik, koji nije položio ispit iz prethodne
alineje obavlja poslove svog radnog mjesta, koji su klasificirani kao poslovi s
posebnim uvjetima rada pod nadzorom drugog radnika koji posjeduje takav ispit;

8. osigurati, da svaki radnik iz točke 5. koji ispunjava uvjet za rad na
siguran način prije početka rada na novom radnom mjestu s istim uvjetima rada,
pristupi provjeri stečenih znanja za takav način rada i to za svaku vrstu
poslova, koje će obavljati na tom radnom mjestu, kako je propisano ovim
Kolektivnim ugovorom (samostalno obavljanje poslova – članak 27. Zakona);

9. osigurati, da svaki radnik koji bi trebao, odnosno, koji obavlja
poslove s posebnim uvjetima rada iz (općeg akta odluke poslodavca ili
pravilnika) i procjene opasnosti treba imati položen ispit iz zaštite na radu;

10. osigurati, da radnik koji obavlja poslove s posebnim uvjetima rada
pristupi provjeri svoje zdravstvene sposobnosti u roku, kako je to propisano
posebnim propisima;

11. osigurati da radnik iz točke 6. koristi osobna zaštitna sredstva na
radu, primjereno vrsti poslova koje radnik obavlja;

12. osigurati zaštitu mjesta rada radnika na radilištu, primjereno vrsti
poslova svakog radilišta;

13. osigurati tehničku ispravnost strojeva, uređaja i osobnih zaštitnih
sredstva koja radnik koristi u procesu rada;

14. osigurati provjeru tehničke ispravnosti sredstava rada iz prethodne
točke prije njihovog stavljanja u eksploataciju, ali i za vrijeme
eksploatacije, u rokovima i na način kako je propisano procjenom opasnosti;

15. zabraniti rad svakom radniku koji je u stanju utjecaja alkohola ili
drugih sredstava ovisnosti;

16. privremeno udaljiti svakog radnika s radilišta ako njegov ovlaštenik
prema vanjskim znacima postavi sumnju, da radnik radi pod utjecajem alkohola
ili drugih sredstava ovisnosti;

17. privremeno udaljiti
svakog radnika s rada na isti način kako je navedeno u prethodnoj alineji, za
kojeg ovlaštena osoba utvrdi, da u procesu rada radnik ne koristi propisana
zaštitna sred­stva;

18. osigurati provođenje
mjera prema kojima bi spriječio uzimanje alkoholnih pića i drugih sredstava
ovisnosti tijekom rada i njihovo unošenje u radne prostorije i prostore radilišta;

19. obustaviti rad strojeva
na mehanički ili električni pogon za koje ovlaštena osoba utvrdi, da su
tehnički neispravni ili da ne posjeduju propisani atest tehničke ispravnosti,
ili je atestu istekao rok valjanosti;

20. osigurati sve radnike za
slučaj nastupa rizika ozljede na radu i profesionalne bolesti;

21. osigurati djelatnost
poslodavca od odgovornosti od nastupa mogućih rizika bez obzira na poduzete
mjere zaštite na radu u skladu sa Zakonom o zaštiti na radu, ovim Kolektivnim
ugovorom;

22. nadoknaditi radniku štetu
uzrokovanu ozljedom na radu, profesionalnom bolešću ili bolešću u svezi s
radom, prema načelu objektivne odgovornosti (uzročnosti), a prema općim
propisima obveznog prava;

23. prijaviti svako radilište
– podružnicu nadležnoj Inspekciji zaštite na radu;

24. postaviti znakove
sigurnosti i znakove općih obavijesti na mjestima rada, na sredstvima rada i
pripadajućim instalacijama;

25. izvijestiti povjerenike
radnika o mjerama koje će poduzeti radi unapređenja sigurnosti i zaštite
zdravlja najmanje svaka tri mjeseca direktno ili posredno preko odbora za
zaštitu na radu, za one poslodavce, koji zapošljavaju odgovarajući broj
radnika;

26. utvrditi plan evakuacije
i spašavanja radnika za slučaj iznenadnog događaja;

Ovlaštena osoba prema
odredbama ovog članka je poslodavac ili njegov ovlaštenik poslodavac, koji
zapošljava za poslove zaštite na radu do 50 radnika;

Radna mjesta za koje se traže
posebni uvjeti rada prema odredbama ovog članka su radna mjesta utvrđena u
općem aktu poslodavca (odluka ili pravilnik) i procjeni opasnosti.

Radilište, prema odredbama ovog članka je svako radilište sa statusom
stalnog radilišta za pravne osobe – ustanove tj. za podružnice, gdje poslodavac
obavlja radove iz svoje registrirane djelatnosti, ali u dislociranom mjestu.

Članak 38.

Poslodavac mora primijeniti odgovarajuće mjere da radnici i njihovi
predstavnici (povjerenik radnika za zaštitu na radu) budu obaviješteni o
opasnostima za sigurnost zdravlja, o zaštitnim mjerama općenito i na radnom
mjestu i o mjerama koje poslodavac poduzima da bi radnici bili pravodobno
obaviješteni o ozbiljnim i neizbježivim opasnostima i potrebi hitnog napuštanja
radnog mjesta u takvim slučajevima.

Zaštita nepušača

Članak 39.

Poslodavac je dužan prikladnim mjerama provoditi zaštitu nepušača od
djelovanja duhanskog dima.

Zabranjeno je pušenje u radnim prostorijama i prostorima, osim onih u
kojima poslodavac iznimno utvrdi da je pušenje dozvoljeno, o čemu u takvoj
prostoriji mora biti istaknuti znak mjesta za pušenje.

Zabrana konzumacije alkohola i…

Članak 40.

Zabranjeno je uzimanje alkoholnih pića i drugih sredstava ovisnosti
prije i tijekom rada i njihovo unošenje u radne prostorije i prostore.

Poslodavac je dužan privremeno udaljiti s mjesta rada radnika, koji je
na radu pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava ovisnosti.

Utvrđivanje, da li je radnik pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava
ovisnosti, obavlja se alkometrom ili drugim pogodnim sredstvom ili aparatom.

Ako radnik odbije pristupiti provjeri, smatra se da je pod utjecajem
alkohola.

Obveze radnika iz zaštite na radu

Članak 41.

Obveze radnika iz zaštite na radu su:

1. raditi s dužnom pažnjom, sposoban za rasuđivanje, bez utjecaja
alkohola i opijata, tj. na način da postiže očekivane poslovne efekte na radnom
mjestu i da ne ugrožava svoj život ili svoje zdravlje, kao i zdravlje i živote
drugih radnika, te korisnika usluga poslodavca;

2. pristupiti svim organiziranim mjerama i postupcima edukacije,
organizirane sa svrhom da bi radnik što bolje upoznao uvjete i opasnosti rada,
na svakom radnom mjestu;

3. pridržavati se propisanih i priznatih mjera zaštite na radu;

4. pridržavati se svih pisanih uputa proizvođača glede korištenja
sredstava rada, alata i pomagala, mjesta rada, instalacija i dr., sve radi rada
na siguran način;

5. obustaviti rad ili korištenje strojeva i uređaja, ako utvrdi bilo
kakvu sumnju glede postojanja opasnosti za rad radnika na siguran način;

6. koristiti osobna zaštitna sredstva, koja su mu povjerena na uporabu i
rukovanje,

7. upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na
uređajima, opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i
neredovite pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu eskalirati u
činidbe, koje će oštetiti ili uništiti određenu opremu ili ugroziti život i
zdravlje radnika,

8. upoznati poslodavca ili
nadležnog liječnika kod zasnivanja radnog odnosa i u tijeku rada, na svoje
tjelesne nedostatke ili bolesti, koje mogu kod obavljanja određenih poslova
uzrokovati posljedice po život ili zdravlje radnika ili njegovu okolinu,

9. ovladati znanjima iz
zaštite na radu u mjeri primjerenoj radnom mjestu za rad na siguran način,

10. podvrgnuti se provjeri da
li obavlja rad pod utjecajem alkohola, drugih sredstava ovisnosti ili je
bolestan, ako poslodavac to od radnika zatraži;

11. pristupiti zdravstvenim,
psihofizičkim i drugim propisanim pregledima na koje je upućen od poslodavca,
radi zaštite na radu, u smislu članka 19., 20. i 21. ovog Kolektivnog ugovora;

12. pristupiti praktičnoj
provjeri stečenih znanja za rad na siguran način za svaku vrstu poslova, na
način i po postupku kako je propisano ovim Kolektivnim ugovorom;

13. pridržavati se pisanih i
usmenih uputa poslodavca glede obavljanja pojedinih vrsta poslova ili
korištenja strojeva i uređaja, alata, potrošnog materijala, sitnog inventara i
instalacija;

14. odnositi se prema
kolegama i pretpostavljenima s duž­nom pažnjom, poštujući pri tome ličnost i
dostojanstvo svake osobe prema pravilima građanskog morala.

Usluge medicine rada

Članak 42.

Poslodavac je dužan osigurati
radnicima usluge službe medicine rada, kako bi osigurao zdravstveni nadzor
primjeren opasnostima i štetnostima za zdravlje i sigurnost kojima su radnici
izloženi.

Usluge iz prethodnog stavka poslodavac
ugovara sa zdravstvenim ustanovama za medicinu rada ili sa specijalistom
medicine rada u privatnoj praksi.

Ovlaštenja službe medicine
rada, te obveze poslodavca prema njoj i obrnuto, utvrđene su odredbama Zakona o
zaštiti na radu.

IV. MIRNO RJEŠAVANJE SPORA

Mirovno vijeće

Članak 43.

Ako nastane spor između više radnika na radu kod poslo­davca ili više
poslodavaca u svezi ostvarenja nekog prava iz ovog Kolektivnog ugovora koji bi
mogao dovesti do štrajka, stranke će provesti postupak mirenja.

Mirenje provodi Mirovno vijeće sastavljeno od tri člana od kojih jednog
imenuje Udruga, jednog Sindikat, a trećeg sporazumno obje stranke.

Ako se oko trećeg člana obje stranke ne mogu usuglasiti, Udruga će u ime
stranaka zatražiti da ga imenuje ministar rada i socijalne skrbi Republike
Hrvatske u roku od 24 sata, računajući od dana zadnjeg razgovora o istom
predmetu, koji je rezultirao saznanjem o nemogućnosti dogovora.

Članak 44.

Prvi sastanak Mirovnog vijeća
saziva predsjednik imenovan na način kako je navedeno u prethodnom članku.

Mirovno vijeće zasjeda u
punom sastavu i utvrđuje prijedlog za mirenje.

Članak 45.

Ugovorne stranke mogu
prihvatiti i odobriti prijedlog Mirov­nog vijeća o čemu se moraju izjasniti
prvog idućeg dana nakon primitka prijedloga.

Ako se neka stranka ne
izjasni o prijedlogu Mirovnog vijeća u roku iz prethodnog stavka ovog članka,
smatra se da ga nije prihvatila.

Prijedlog kojega prihvate
obje ugovorne stranke ima pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

Arbitraža

Članak 46.

Ako se postupkom mirenja na
opisani način u prethodnom članku nije mogao riješiti nastali spor, stranke
mogu rješenje povjeriti arbitraži.

Sastav, način rada i
odlučivanja, te rokove za donošenje odluke arbitraže, stranke će posebno
ugovoriti.

Članak 47.

Troškove mirenja snosi
poslodavac/i sudionik/ci postupka mirenja.

Rješavanje spora posredstvom trećih osoba

Članak 48.

Ugovorne stranke mogu dogovoriti da spor pokušaju riješiti i
posredovanjem trećih osoba.

V. ŠTRAJK

Članak 49.

Poslodavci iz članka 1. ovog Kolektivnog
ugovora neće sprječavati ili ometati štrajk radnika kao izraz njihovog
nezadovoljstva glede ostvarenja svojih prava, koji organizira Sindikat u skladu
sa Zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 50.

Pri organiziranju i vođenju
štrajka Sindikat preuzima obvezu poštivanja Ustavom zajamčenih sloboda i prava
drugih.

Sindikat preuzima obvezu da
štrajk neće ugroziti pravo na život i zdravlje građana korisnika usluga
poslodavaca te osobnu sigurnost svih sudionika štrajka.

Način donošenja odluke/a o štrajku,
te druga pitanja u svezi štrajka koja nisu riješena ovim Kolektivnim ugovorom,
primjenjivat će se pravila Sindikata.

Članak 51.

Štrajk se mora najaviti
poslodavcu.

U pismu kojim se štrajk
najavljuje, Sindikat mora naznačiti razloge štrajka, mjesto, dan i vrijeme
štrajka te podatke o štraj­kaškom odboru i osobama koje rukovode štrajkom.

Štrajk ne smije započeti
prije završenog postupka mirenja.

Članak 52.

Štrajkom rukovodi štrajkaški
odbor Sindikata.

Za poslodavce čiji su radnici
uključeni u štrajk, mora se osnovati zajednički štrajkaški odbor ili imenovati
osobu koja će obavljati funkciju štrajkaškog odbora.

Štrajkaški odbor prema
odredbama ovog članka može se osnovati za iste namjene i za iste svrhe na nivou
podružnice ili više podružnica Sindikata.

Odluku o imenovanju članova
štrajkaškog odbora u smislu odredbi stavka 3. ovog članka donosi Izvršni odbor
Sindikata.

Članak 53.

Štrajkaški odbor Sindikata
rukovodi cjelokupnim štrajkom, prati da li se štrajk odvija u redu i na zakonit
način, upozorava nadležna tijela na pokušaje sprječavanja i ometanja štrajka,
kontaktira s nadležnim tijelima te obavlja druge poslove.

Štrajkaški odbor dužan je
razmotriti svaku inicijativu za mirno rješenje spora koju mu uputi poslodavac s
kojim je u sporu te na nju odgovoriti u onom obliku u kojem mu je upućena.

Članak 54.

Na prijedlog bilo koje
stranke, Sindikat i Udruga sporazumno izrađuju i donose pravila o poslovima
koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.

Pri određivanju poslova koji
se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka, stranke obavezno vode računa da
najavljeni štrajk obuh­vati najmanji mogući broj djelatnika, kako bi se poslovi
zdravstvene zaštite obavljali bez prekida u kontinuitetu.

Pravila o poslovima koji se
ne smiju prekidati sadrže i minimalni broj djelatnika za svakog poslodavca koji
moraju raditi u vrijeme štrajka.

Štrajk ne smije započeti dok
se ne utvrde poslovi koji se ne smiju prekidati i broj djelatnika koji moraju
raditi.

U slučaju da stranka koja
inicira štrajk ne dostavi prijedlog iz stavka 1. ovog članka do najave štrajka,
inicijator-organizator štrajka mora samostalno izraditi pravila o tim poslovima
uz ne­posredno sudjelovanje stručnjaka iz privatne prakse ili javnog zdravstva.

O pravilima iz prethodnog
stavka ovoga članka Sindikat će obavijestiti Udrugu najkasnije tri dana prije
početka štrajka.

Članak 55.

Zbog sudjelovanja u štrajku
organiziranom sukladno ovom Kolektivnom ugovoru radnici ne smiju od svojih
poslodavaca biti stavljeni u nepovoljniji položaj, u odnosu na zatečeno stanje,
ili se na radnika/e ne smiju primijeniti bilo kakve duge mjere represije
(šikaniranje i tome sl.).

VI. TUMAČENJE UGOVORA

Članak 56.

Ugovorne stranke osnivaju zajedničku komisiju za tuma­čenje ovoga Kolektivnog
ugovora u koju svaka imenuje po tri predstavnika i njihove zamjenike.

Zajednička komisija iz stavka 1. ovoga članka osnovat će se u roku od 15
dana od dana stupanja na snagu ovoga Kolektivnog ugovora.

Komisija za tumačenje ovoga Kolektivnog ugovora:

– daje tumačenje odredaba
ovoga Kolektivnog ugovora,

– prati izvršenje ovoga
Kolektivnog ugovora i izvještava obje strane o njegovom kršenju,

– obavlja druge poslove
određene ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 57.

Komisija donosi odluke
većinom glasova svih članova.

Ako se komisija ne može
složiti oko tumačenja odredbi ovoga Kolektivnog ugovora, povjerit će tumačenje
neutralnom stručnjaku.

Pri izboru neutralnog
stručnjaka i određivanju rokova u kojim se treba donijeti odluka, stranke će
primijeniti odredbe članka 8. stavka 3. ovog Kolektivnog ugovora.

Neutralni stručnjak ima pravo
na naknadu koju zajednički snose obje strane.

Tumačenje neutralnog
stručnjaka komisija je dužna prihvatiti kao svoje tumačenje i tako ga
prezentirati.

Tumačenje komisije obavezno
je i dostavlja se Udruzi i Sindikatu.

O tumačenju iz prethodne
stavke Udruga i Sindikat informiraju svoje članove na stranicama časopisa
»Privatna praksa u zdravstvu«.

Članak 58.

Radnik član Sindikata ili
poslodavac član Udruge može tražiti tumačenje ovog Kolektivnog ugovora od
Odbora za kolektivno pregovaranje Sindikata odnosno Udruge. Ako predlagatelj
nije zadovoljan tumačenjem Odbora za kolektivno pregovaranje, može ponoviti
zahtjev za tumačenje koji Sindikat ili Udruga prosljeđuju Komisiji za tumačenje
iz članka 21. ovog Kolektivnog ugovora.

Na zahtjev Sindikata ili
Udruge, komisija za tumačenje dužna je dati tumačenje ovoga Kolektivnog ugovora
u roku od 15 dana od dana primitka zahtjeva.

Neutralni stručnjak dužan je
dati svoje tumačenje u roku od 15 dana.

VII. IZMJENA, OTKAZ I OBNOVA KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 59.

Svaka ugovorna stranka može
predložiti izmjene i dopune ovoga Kolektivnog ugovora.

U ime Sindikata i Udruge
prijedlog izmjena i dopuna ovoga Kolektivnog ugovora podnose Odbori za
kolektivno pregovaranje.

Stranka kojoj je podnesen
prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga Kolektivnog ugovora mora se pisano
izjasniti u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga, te mora pristupiti
pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku od 30 dana od dana primitka
prijedloga.

U protivnom, ako stranka
kojoj je podnesen prijedlog ne postupi na opisani način, stranka koja je
podnijela prijedlog ima pravo inicirati postupak mirenja na način kako je
propisano ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 60.

Ovaj Kolektivni ugovor stranke mogu pismeno otkazati jedna
drugoj/drugima s otkaznim rokom od 3 mjeseca.

VIII. RADNI ODNOSI

1. Zasnivanje radnog odnosa

Propisani uvjeti i forma za zasnivanje radnog odnosa

Članak 61.

Radnik zasniva radni odnos s poslodavcem iz članka 1. stav­ka 1. ovog
Kolektivnog ugovora prema uvjetima propisanim općim propisima o radu, propisima
iz djelatnosti zdravstva, općim aktima poslodavca i ovim Kolektivnim ugovorom.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu u pravilu na neodređeno vrijeme s
punim radnim vremenom.

Ugovor o radu mora biti u pisanom obliku.

Ako Ugovor o radu nije sklopljen u pisanom obliku, poslodavac je dužan
radniku uručiti pisanu potvrdu o sklopljenom ugovoru prije početka rada, u
sadržaju koji je propisan za sadržaj Ugovora o radu.

Sadržaj ugovora o radu propisan je člankom 12. Zakona o radu.

Probni rad

Članak 62.

Prilikom sklapanja Ugovora o
radu stranke mogu ugovoriti probni rad.

Probni rad može trajati
najduže 6 mjeseci.

Dužinu trajanja probnog rada
u okviru vremena trajanja iz prethodnog stavka ugovaraju poslodavac i radnik,
prema datim okolnostima.

Ako stranke ugovaraju probni
rad u manjem trajanju od 6 mjeseci, mogu iznimno ugovoriti produženje do 6
mjeseci, samo iz razloga bolesti ili mobilizacije radnika ili sl. i to za
onoliko vremena za koliko je radnik bio odsutan i to ako je bio odsutan
najmanje deset dana.

Članak 63.

Ako radnik nije zadovoljio
kriterije probnog rada, da bi mu slijedom toga poslodavac prekinuo radni odnos,
poslodavac mora svoju odluku dostaviti radniku u pismenoj formi i istu
obrazložiti.

Ako poslodavac ne postupi na
opisani način i ne dostavi odluku iz prethodnog stavka radniku do posljednjeg
dana probnog rada, smatrat će se da je radnik zadovoljio kriterije probnog rada
i da je na taj način stekao svojstvo radnika na radu za istog poslodavca na
neodređeno vrijeme.

Zaključenje ugovora o službi

Članak 64.

Ako poslodavac – zdravstvena ustanova, radnika s kojim je zasnovala
radni odnos ugovorom o radu na neodređeno vrijeme za obavljanje poslova radnog
mjesta iz općeg akta o sistematizaciji poslova i radnih zadaća imenuje da
obavlja i poslove s posebnim ovlaštenjima u procesu rada u okviru punog radnog
vremena njegovog rada, za obavljanje tih poslova, poslodavac i radnik
zaključuju ugovor o službi.

Ugovor o službi iz prethodnog stavka sadrži odredbe o ovlaštenjima za
rukovođenje većom ili manjom grupom radnika, naznaku organizacijske forme takve
jedinice, naznaku koordinacije rada radnika i organizacijske jedinice kojom
rukovodi s drugim radnicima i oganizacijskim jedinicama ustanove, naznaku
subordinacije prema pretpostavljenima, trajanje mandata, moguć­nosti opoziva
ugovora o službi i prije isteka mandata; odredbe o plaći u svezi izvršenja
ugovora o službi i dr.

Opozivom ugovora o službi ne raskida se ugovor o radu, suprotno da.

Zasnivanje radnog odnosa na određeno vrijeme

Članak 65.

Radnik iznimno zasniva radni odnos na određeno vrijeme zbog razloge iz
članka 10. Zakona o radu i iz razloga kao što su:

– svladavanje programa specijalizacije, prema ugovoru o specijalizaciji,
i

– drugi slučajevi specifični za djelatnost zdravstva.

Radni odnos zasnovan na osnovi iz prethodnog stavka može trajati duže od
vremena trajanja, kako je propisano člankom 10. stavak 4. Zakona o radu.

Izvršenje poslova po ugovoru o djelu, kao zamjena za rad
po ugovoru o radu

Članak 66.

Ako poslodavac objavi potrebu za zasnivanje radnog odnosa na način kako
je propisano člankom 57. Zakona o zapošljavanju ili na drugi način, pa se nakon
proteka roka za dostavu ponu­da utvrdi da nitko nije dostavio ponudu ili da je
ponudu dostavi­la osoba koja ne ispunjava tražene uvjete, poslodavac može oba­v­ljanje
poslova radnog mjesta iz prijave potrebe za radnikom, oglasa ili natječaja,
povjeriti radniku koji je zaposlen kod drugog poslodavca ili umirovljeniku i to
po ugovoru o djelu.

Namjeru zasnivanja radnog odnosa po ugovoru o radu s nezaposlenom ili
djelomično zaposlenom osobom traženih uvjeta poslodavac ponavlja – svakih 6
mjeseci, kako bi potrebu za radom radnika konzumirao zaključenim ugovorom o
radu, umjesto s ugovorom o djelu, kako je navedeno u prethodnom stavku.

Edukacija pripravnika

Članak 67.

Radi osposobljavanja za
samostalan rad svršenih učenika i studenata zdravstvenog usmjerenja, za koje je
zakonom propisana obveza pripravničkog staža, poslodavac zasniva radni odnos na
određeno vrijeme.

Trajanje pripravničkog staža,
način provođenja, mjesto edu­kacije, sadržaj programa edukacije, ovlaštenja
mentora i sl. regulirano je Zakonom o zdravstvenoj zaštiti i odgovarajućim
podzakonskim propisima.

Broj pripravničkih mjesta
utvrđuje poslodavac svojom od­lukom.

Volonterski rad

Članak 68.

Iz razloga što je državni ili stručni ispit propisan Zakonom o
zdravstvenoj zaštiti kao uvjet za samostalno obavljanje poslova zdravstvenog
zanimanja, poslodavac može osobu koja je završila školovanje za takvo zanimanje
primiti na stručno osposobljavanje i bez zasnivanja radnog odnosa, sukladno
članku 29. Zakona o radu (volonterski rad).

Razdoblje volonterskog rada iz prethodnog stavka ovog član­ka ubraja se
u pripravnički staž, a stečeno radno iskustvo se priznaje kao uvjet za rad u
određenom zanimanju radi polaganja državnog ili stručnog ispita.

Na volontera se primjenjuju odredbe o radnim odnosima iz Zakona o radu i
ovog Ugovora, osim odredbi o sklapanju ugovora o radu, plaći i naknadi plaće,
te prestanku ugovora o radu.

Za vrijeme edukacije, volonter ima pravo na mirovinsko osiguranje, prema
propisima o mirovinskom osiguranju, te na osiguranje za ozljedu na radu i za
profesionalno oboljenje, prema propisima o zdravstvenom osiguranju, sve na
teret sredstava poslodavca.

Ugovor o volonterskom radu mora se sklopiti u pisanom obliku.

Završni ispit pripravnika, kao uvjet za samostalan rad

Članak 69.

Pripravnik – osoba koja je završila škole – fakultete zdravstvenog
usmjerenja polaže državni ili stručni ispit kako je propisano Zakonom i
odgovarajućim podzakonskim propisom.

Specijalizacija

Članak 70.

Specijalizacija je oblik edukacije zdravstvenih djelatnika VSS s
položenim državnim ispitom, u tijeku koje radnik – specijalizant koji je u
radnom odnosu u propisanom roku stiče teoretska i praktična znanja za
obavljanje poslova specijaliste iz grane medicine, stomatologije ili farmacije
iz Pravilnika o speci­jalističkom usavršavanju zdravstvenih djelatnika.

Pored ugovora o radu zaključenog na određeno vrijeme, poslodavac i
radnik – specijalizant zaključuju Ugovor o specijalizaciji.

Sadržaj Ugovora o specijalizaciji propisan je Pravilnikom iz stavka
prvog ovog članka.

2. Radno vrijeme

Puno radno vrijeme

Članak 71.

Puno radno vrijeme radnika iznosi 40 sati rada tjedno.

Poslodavac može ugovorom o radu s radnikom ili svojom posebnom odlukom
utvrditi za radnika kraće radno vrijeme, od vremena kako je propisano u
prethodnom stavku.

Ako poslodavac utvrdi radno vrijeme kraće od 40 sati tjedno, kako je
navedeno u prethodnom stavku, tako utvrđeno radno vrijeme smatra se punim
radnim vremenom.

Nepuno radno vrijeme

Članak 72.

Ako poslodavac ocijeni da prema uvjetima poslovanja, može zadani volumen
poslova obaviti sa svojim radom i radom članova svoje obitelji i to prema
njihovom znanju i sposobnostima u odnosu na registriranu djelatnost, ili s
radom radnika s punim ili s nepunim radnim vremenom, ili u kombinaciji u odnosu
na puno radno vrijeme iz članka 71. ovog Kolektivnog ugovora, može zasnovati
radni odnos s radnikom i za nepuno radno vrijeme.

Neka prava iz rada i po osnovi rada, koja su uvjetovana fondom sati rada
radnika, radnik ostvaruje srazmjerno takvom radu u odnosu na procjenu za puno
radno vrijeme.

Skraćeno radno vrijeme

Članak 73.

Ako radnik obavlja poslove na
kojima se i uz primjenu mjera zaštite na radu ne može zaštiti radnika od
štetnih utjecaja, puno radno vrijeme za takvog radnika poslodavac skraćuje
razmjerno štetnom utjecaju uvjeta rada na zdravlje i radnu sposobnost radnika.

Radnicima koji rade na
poslovima u sferi ionizirajućeg zračenja skraćuje se svaki sat rada sa 60 na 45
minuta.

Ako radnik iz prethodnog
stavka ne obavlja poslove u sferi ioni­zirajućeg zračenja puno radno vrijeme,
već samo jedan njegov dio, u preostalom dijelu do punog radnog vremena radnik
obavlja druge poslove po rasporedu i uputama poslodavca, a najduže do za njega
izvedenog punog radnog vremena, vodeći računa o činjenicama iz prethodnog stavka.

Skraćeno radno vrijeme u
smislu odredbi stavka 3. ovog članka za radnika, izjednačeno je s punim radnim
vremenom.

Članak 74.

Radnik koji obavlja poslove u
sferi ionizirajućeg zračenja ne smije na takvim poslovima raditi prekovremeno,
niti smije kod drugog poslodavca obavljati iste poslove po ugovoru o djelu.

Prekovremeni rad

Članak 75.

Poslodavac može u slučajevima iz članka 33. Zakona o radu narediti
radniku rad duži od punog radnog vremena (prekovremeni rad).

Trajanje prekovremenog rada i oznaka kome je zabranjen, propisano je
citiranim člankom 33. Zakona o radu.

Raspored radnog vremena

Članak 76.

Tjedno radno vrijeme u
privatnoj praksi Hrvatske u pravilu traje šest dana u tjednu, tj. od
ponedjeljka do subote.

Poslodavac može odrediti drugačiji
raspored broja radnih dana/tjedan i slijedom toga i broj sati radnog
vremena/dan, ako je to odlučio u smislu članka 71. stavak 2. ovog Kolektivnog
ugovora.

Tjedni i dnevni raspored
radnih dana/ tjedan i broja sati rada/dan utvrđuje poslodavac posebnom pisanom
odlukom.

Poslodavac mora obavijestiti
radnike o rasporedu iz prethodnog stavka ili promjeni takvog rasporeda najmanje
tjedan dana unaprijed.

Članak 77.

Raspored radnog vremena za
rad ordinacije ili drugog oblika rada privatne prakse ili zdravstvene ustanove,
koja je ugovorni partner Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje može
utvrditi i ministar zdravstva RH svojim općim aktom.

Preraspodjela radnog vremena

Članak 78.

Poslodavac može puno ili
nepuno radno vrijeme iz članka 71. odnosno 72. ovog Kolektivnog ugovora
preraspodijeliti tako, da tijekom jednog razdoblja puno ili nepuno radno
vrijeme radnika traje duže, a tijekom drugog razdoblja kraće od punog odnosno
nepunog radnog vremena, s tim, da prosječno radno vrijeme tijekom kalendarske godine
za radnika ne smije trajati duže od punog odnosno nepunog radnog vremena iz
članka 71. odnosno 72. ovog Kolektivnog ugovora.

Ako je poslodavac
preraspodijelio radno vrijeme u smislu odredbi prethodnog stavka, tako
preraspoređeno radno vrijeme za radnika ne može u pravilu trajati duže od 52
sata rada/tjedan.

Kada u mjestu sjedišta rada
poslodavca npr. za vrijeme trajanja turističke sezone boravi više osoba u
odnosu na broj pučanstva koje ima prebivalište u tom mjestu, ili kada posloda­-vac
ima zahtjeve za intervencijama iz registrirane djelatnosti prosječno više u
odnosu na ustaljeni prosjek - ritam rada, npr. za vrijeme veće učestalosti
bolesti (epidemije, endemije i sl.), tada poslodavac može za to vrijeme puno
radno vrijeme iz stavka prvog i drugog ovog članka preraspodijeliti tako, da
radno vrijeme traje duže od 52 sata tjedno, ali ne duže od 60 sati rada/tjedan,
ali uz uvjete iz st. 1. ovog članka.

Odluku o preraspodjeli radnog
vremena u smislu odredbi ovog članka donosi poslodavac u pisanom obliku.

Duže vrijeme rada u okviru
preraspoređenog radnog vremena nema karakter prekovremenog rada.

3. Odmori i dopusti

Odmor u tijeku radnog dana

Članak 79.

Radnik koji radi puno radno
vrijeme ima svakog radnog dana pravo na stanku od 30 minuta, a koristi je sukladno
rasporedu koji odredi poslodavac.

Vrijeme stanke iz stavka 1.
ovoga članka ubraja se u radno vrijeme i ne može se odrediti u prva dva sata
nakon početka radnog vremena niti u zadnja dva sata prije završetka radnog
vremena.

Odmor između dva uzastopna radna dana

Članak 80.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na odmor od najmanje 12
sati neprekidno.

Tjedni odmor

Članak 81.

Radnik ima pravo na tjedni
odmor u trajanju 24 sata neprekidno.

Dan tjednog odmora u pravilu
je nedjelja, kao produkt naslijeđa učenja i tradicije kršćanstva.

Ako radnik iznimno radi na
dan tjednog odmora, osigurava mu se korištenje tjednog odmora tijekom sljedećeg
tjedna.

Godišnji odmor

Članak 82.

Radnik ima pravo u svakoj kalendarskoj godini koristiti plaćeni godišnji
odmor u trajanju od najmanje 18 radnih dana, a više od toga prema utvrđenim
kriterijima i to kako slijedi:

a) prema dužini radnog staža za istog poslodavca:

– od 5 do 10 godina      2 radna dana

– od 10 do 15 godina    3 radna dana

– od 15 do 20 godina    4 radna dana

– od 20 do 25 godina    5 radnih dana

– od 25 do 30 godina    6 radnih dana

– od 30 do 35 godina    7 radnih dana

– preko 35 godina         8 radnih dana.

b) prema zalaganju i odnosu prema radu, po ocjeni poslo­davca od 1 do 5
radnih dana.

Poslodavac može radniku utvrditi pravo na godišnji odmor i za druge
osnove.

Godišnji odmor radnika može
trajati najduže 30 radnih dana.

Raspored korištenja godišnjeg
odmora za svoje radnike utvrđuje poslodavac posebnom pismenom odlukom u pravilu
15 dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.

Pravo radnika na godišnji
odmor i njegovo trajanje utvrđuje poslodavac posebnim rješenjem.

Ništav je sporazum poslodavca
i radnika o odricanju od prava na godišnji odmor, odnosno o isplati naknade
radniku umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 83.

Radnik, koji za poslodavca
obavlja poslove iz sfere ioni­zirajućeg zračenja iz članka 73. ovog Kolektivnog
ugovora, ima pravo na godišnji odmor u trajanju od 30 radnih dana.

Članak 84.

U dane godišnjeg odmora iz
članka 82. ovog Kolektivnog ugovora ne uračunavaju se: dan tjednog odmora iz
čl. 81. ovog Kolektivnog ugovora te blagdani i neradni dani određeni Zakonom...
(»Narodne novine«, br. 33/96.).

Razdoblje privremene
nesposobnosti za rad, koju je utvrdio izabrani doktor medicine, odnosno stomatologije,
ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora.

U trajanje godišnjeg odmora,
uračunava se i subota, kao da je dnevni raspored rada radnika raspoređen na
šest radnih dana, bez obzira na stvarni raspored.

Pravo na godišnji odmor radnika koji se prvi puta
zaposli

Članak 85.

Radnik, koji se prvi puta zaposli ili koji ima prekid rada između dva
radna odnosa duži od 8 dana, stječe pravo na godišnji odmor nakon 6 mjeseci
neprekidnog rada.

Privremena nesposobnost za rad, vojna služba ili drugi zakonom određeni
slučaj opravdanog odsustva s rada, ne smatra se prekidom rada u smislu stavka
1. ovog članka.

Radnik, koji ne ispunjava uvjet iz prethodnog stavka u tekućoj godini za
korištenje godišnjeg odmora iz članka 82. ovog Kolektivnog ugovora ima pravo na
1/12 godišnjeg odmora za svaki mjesec dana rada za poslodavca, određenog na
način propisan istim člankom 82. ovog Kolektivnog ugovora, kao i u slučaju da
mu radni odnos prestane prije završetka šestomjesečnog roka i to ako mu radni
odnos prestane prije 1. 7. tekuće godine.

Korištenje godišnjeg odmora u dva dijela

Članak 86.

Radnik može koristiti godišnji odmor u dva dijela.

Ako radnik koristi godišnji odmor u dijelovima, prvi dio u trajanju od
najmanje 12 radnih dana neprekidno, mora koristiti tijekom kalendarske godine
za koju ostvaruje pravo na godišnji odmor, a drugi dio godišnjeg odmora
iskoristiti najkasnije do 30. 6. iduće godine.

Članak 87.

Radnik ima pravo koristiti jedan dan godišnjeg odmora po vlastitoj
želji, uz obvezu da o tome izvijesti poslodavca ili osobu koju on ovlasti,
najmanje tri dana ranije.

Radnici koji zbog mobilizacije u Hrvatsku vojsku ili zbog radne obveze
nisu koristili godišnji odmor u tekućoj godini, imaju pravo koristiti
neiskorišteni godišnji odmor za prethodnu godinu po demobilizaciji ili po
prestanku radne obveze, s time, da vrijeme korištenja neiskorištenog godišnjeg
odmora određuje poslodavac.

Radnik mora iskoristiti godišnji odmor iz prethodnog stavka najkasnije
do 30. lipnja tekuće godine.

Članak 88.

Pri određivanju vremena korištenja godišnjeg odmora, poslodavac postupa
prema potrebama organizacije rada i željama radnika ako one nisu u koliziji s
potrebama procesa rada.

Članak 89.

Poslodavac može radniku odgoditi izvršenje plana korištenja godišnjeg
odmora, odnosno prekinuti započeto korištenje samo radi izvršenja osobito
važnih i neodgodivih potreba procesa rada.

Odluku iz stavka prvog donosi poslodavac u pisanoj formi i dostavlja je
radniku.

Radniku kojem je poslodavac
odgodio ili prekinuo korištenje godišnjeg odmora mora se omogućiti naknadno
korištenje odnosno nastavak neiskorištenog dijela godišnjeg odmora.

Radnik ima pravo na naknadu
stvarnih troškova pro­uz­ročenih odgodom odnosno prekidom korištenja godišnjeg
odmora.

Troškovima iz stavka 4. ovoga
članka smatraju se troškovi stvarno uplaćenog aranžmana u hotelu i sl., te
putni i drugi troš­kovi uvjetovani prekidom korištenja godišnjeg odmora.

Putnim troškovima smatraju se
stvarni troškovi prijevoza koje je radnik koristio u polasku i povratku iz
mjesta zaposlenja do mjesta u kojem je koristio godišnji odmor u trenutku
prekida, kao i dnevnice u povratku do mjesta zaposlenja u visini određenoj ovim
Kolektivnim ugovorom.

Drugim troškovima smatraju se
ostali izdaci koje je radnik imao zbog odgode odnosno prekida godišnjeg odmora,
a što dokazuje odgovarajućom dokumentacijom.

Članak 90.

Radnik može prekinuti
korištenje godišnjeg odmora zbog bolesti ili porodnog dopusta, a isti nastaviti
koristiti u sljedećoj godini najkasnije do 30. 6. pod uvjetom, da je u
prethodnoj godini radio najmanje 6 mjeseci u odnosu na godinu u kojoj se vratio
na rad.

Plaćeni dopust

Članak 91.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne kalendarske godine do
ukupno najviše 6 radnih dana ili pojedinačno za:

– sklapanje braka                                                     6 radnih dana

– rođenja djeteta                                                      2 radna dana

– smrti supružnika, djeteta, roditelja
         i unuka                                                                  3
radna dana

– selidbe u istom mjestu stanovanja                          1 radni dan

– selidbe u drugo mjesto stanovanja                         2 radna dana

Iznimno, radnik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj
naveden u stavku 1. ovoga članka, nezavisno o ukupnom broju dana koje je
tijekom godine iskoristio po svim osnovama u odnosu na broj iz stavka 1. ovog
članka.

Poslodavac može radniku utvrditi pravo na plaćeni dopust i u dužem
trajanju, kako je utvrđeno u stavku 1. ovog članka.

Članak 92.

Za potrebe stručnog usavršavanja ili obrazovanja, poslodavac može
radniku odobriti plaćeni dopust za:

–  polaganje državnog ili stručnog
ispita                                                                      6 radnih dana

–  polaganje specijalističkog ispita                               12
radnih dana

–  vrijeme praktičnog rada u
specijalističkoj ordinaciji privatne
prakse ili zdravstvenoj ustanovi
sukladno izvršenju obveze iz ugovora
ugovora sa HZZO-om                                           6 radnih dana/god.

– sudjelovanje u
radu stručnih skupova na
kojem sudjelovanje daje određeni broj
bodova za relicenciranje dozvole za
samostalni rad prema propisima
nadležne komore do                                               2 radna dana/god.

Poslodavac može radniku utvrditi pravo na plaćeni dopust i u dužem
trajanju, kako je utvrđeno u stavku 1. ovog članka.

Članak 93.

Plaćeni dopust i naknadu plaće za plaćeni dopust, radnik ostvaruje na
osnovi rješenja poslodavca.

Neplaćeni dopust

Članak 94.

Radnik ima pravo na dopust bez naknade plaće (neplaćeni dopust) do 30
radnih dana u tijeku kalendarske godine pod uvje­tom da je takav dopust za
njega opravdan i da se može dokazati da njegovo odsustvo neće izazvati teškoće
u obavljanju poslova za poslodavca, a osobito ako je dopust potreban radi
gradnje, popravka ili adaptacije kuće ili stana, njege užeg člana obitelji,
liječenja na vlastiti trošak, sudjelovanja na kulturno umjet­ničkim i športskim
priredbama, vlastitog školovanja, doškolo­vanja, osposobljavanja, usavršavanja
ili specijalizacije.

Radnik ostvaruje pravo iz stavka 1. ovog članka na osnovi posebnog
rješenja poslodavca.

4. Naknada štete

Članak 95.

Radnik, koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili zbog krajnje
nepažnje uzrokuje štetu poslodavcu, dužan je nadoknaditi počinjenu štetu.

Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki radnik odgovara za dio štete koju
je uzrokovao.

Ako se za svakog radnika ne može utvrditi dio štete koju je on
uzrokovao, smatra se, da su svi radnici podjednako odgovorni i štetu
nadoknađuju u jednakim dijelovima.

Ako je više radnika uzrokovalo štetu kaznenim djelom s umišljajem, za
štetu odgovaraju solidarno.

Iznos naknade štete iz stavka 1. ovog članka poslodavac će smanjiti
radniku/cima, ako utvrdi da štetu nije/su učinio/li nam­jerno, ako radnik do
tada nije uzrokovao sličnu štetu, te ako je radnik u konkretnom slučaju poduzeo
sve potrebne radnje da se šteta otkloni i ako utvrdi da:

– se šteta može u cijelosti ili djelomično otkloniti radom radnika kod
poslodavca i sredstvima rada poslodavca, ili

– je radnik u teškoj materijalnoj situaciji ili da bi ga naknada štete
teško pogodila, ili

– se radi o invalidu, starijem radniku ili samohranom roditelju ili
skrbniku, ili ako se radi o manjoj šteti.

Smanjenje štete iz prethodne stavke ovoga članka može iznositi najmanje
20%, a najviše da se radnika oslobodi od plaćanja naknade štete u cijelosti.

Članak 96.

Ako radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom, poslodavac je
dužan radniku nadoknaditi štetu po općim propisima o odgovornosti prema Zakonu
o obveznim odnosima.

Za osiguranje izvršenja obveze iz prethodne stavke, radnik ima pravo, a
poslodavac obvezu osigurati izvršenje prava radnika na naknadu štete
osiguranjem nastupa tog rizika kod osigu­ravajućeg društva uplatom premije za
tzv. osiguranje od odgovornosti.

5. Prestanak ugovora o radu

Članak 97.

Ugovor o radu sklopljen između poslodavca i radnika prestaje na način
kako je propisano člankom 103. Zakona o radu.

Otkaz ugovora o radu

a) za poslodavca
koji zapošljava 10 i manje od 10 radnika

Otkaz ugovora o radu uz obvezu poštivanja ugovorenog ili zakonskog
otkaznog roka

Članak 98.

Poslodavac, koji zapošljava 10 ili manje od 10 radnika ili ako otkazuje
ugovor o radu koji traje kraće od 6 mjeseci dužan je otkazati ugovor o radu
uvažavajući propisani ili ugovoreni otkazni rok, osim ako otkazuje ugovor o
radu izvanrednim otkazom.

Odluku o otkazu ugovora o radu poslodavac dostavlja radniku u pismenom
obliku.

U odluci iz prethodnog stavka poslodavac može, ali i ne mora navesti
razloge otkaza ugovora o radu.

Otkazni rok ugovora o radu za radnika teče od dana dostave odluke o
otkazu.

Dostavu odluke o otkazu radnik potvrđuje svojim potpisom na samoj odluci
uz naznaku dana, mjeseca i godine dostave, ako se dostava obavlja neposredno.

Ako radnik odbije dostavu odluke, na način kako je propisano u
prethodnom stavku, poslodavac tu činjenicu registrira zabiljež­bom na samoj odluci.
Ako su činu dostave odluke bile nazočne druge osobe, u zabilježbi poslodavac
navodi i njihova imena i prezimena, te njihov status ii njihov odnos prema
poslodavcu.

Ako se poslodavac odluči na posrednu dostavu odluke o otkazu ugovora o
radu, tada odluku dostavlja na adresu radnika preporučenom poštom s
povratnicom. Dan dostave odluke o otkazu Ugovora o radu radniku HP-a na
otpremu, smatra se danom dostave.

Članak 99.

Ugovoreni ili propisani otkazni rok otkaza ugovora o radu radniku teče
od dana dostave otkaza.

Radniku, koji je u tijeku korištenja prava iz članka 111. stavak 5.
Zakona o radu i kojem je u tom vremenu uručen otkaz ugovora o radu, otkazni rok
teče od dana koji se nadovezuje na zadnji dan korištenja navedenog prava.

Radniku, kojem je uručen otkaz ugovora o radu, a on nije u tijeku
korištenja jednog od prava navedenih u članka 111. stavak 5. Zakona o radu,
prestaje ugovor o radu danom isteka otkaznog roka, s tim, da naknadno stečeno
pravo iz istog članka Zakona o radu radnik ostvaruje prema propisima koji
reguliraju ostvarenje tih/tog prava bilo na teret poslodavca ili HZZO-a ili
MO-a ili ..... (na primjer prava iz zdravstvenog osiguranja i sl.).

b) za poslodavca koji zapošljava 11 i više od 11 radnika

Poslovno i osobno uvjetovani otkaz

Članak 100.

Poslodavac koji zapošljava 11
i više radnika može otkazati ugovor o radu ako za to ima opravdani razlog tzv.
poslovnouvjetovani otkaz – ako prestane potreba za obavljanjem
određenog posla zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskihrazloga**,**ili osobno uvjetovani otkaz – ako radnik nije umogućnosti uredno
izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa zbogodređenih trajnih osobina
ili sposobnostiiliotkaz uvjetovanskrivljenim ponašanjem
radnika **–** ako radnik krši obveze iz rad*­*nog odnosa,na način
i uz uvjete kako je propisano člankom 106. stavak 1–4. Zakona o radu.

Članak 101.

Pri odlučivanju o poslovno i
osobno uvjetovanom otkazu ugovora o radu, poslodavac mora voditi računa o
trajanju radnog odnosa, starosti radnika, o obvezama uzdržavanja koje terete
radnika, te u tom smislu poslodavac utvrđuje kriterije, prema kojima bi radnik
na radnom mjestu s više radnika mogao imati prednosti nastavka rada kod
poslodavca u odnosu na ostale radnike.

Poslovno i osobno uvjetovani
otkaz dopušten je samo ako poslodavac ne može obrazovati ili osposobiti radnika
za rad na nekim drugim poslovima, ili ako postoje okolnosti zbog kojih to nije
opravdano očekivati od poslodavca.

Ako poslodavac otkazuje ugovor o radu, mora dokazati postojanje
opravdanog razloga za otkaz.

Poslodavac koji je zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih
razloga otkazao radniku – poslovno uvjetovani otkaz,ne smije 6 mjeseci
na istim poslovima zaposliti drugog radnika.

Članak 102.

Radnik može poslodavcu otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni
otkazni rok, ne navodeći za to razlog/e.

Otkaz ugovora o radu uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika

Članak 103.

Poslodavac iz članka 98. i 100. ovog Kolektivnog ugovora može otkazati
radniku ugovor o radu za učinjene tzv. lakše povrede radnih obveza, ili otkaz
uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika (redoviti otkaz ugovora o radu), ako:

1. radnik učestalo zakašnjava na posao,

2. radnik učestalo napušta radno mjesto prije isteka propisanog radnog
vremena,

3. radnik napušta radne prostorije tijekom radnog vremena bez odobrenja
ili iz neopravdanih razloga,

4. ako se neuljudno ponaša prema kolegama radnicima, poslovnim
partnerima Poslodavca, kupcima i tome sl.,

5. radnik ne izvršava obvezne upute za rad iz članka 3. Zakonao
radu, u skladu s naravi i vrstom rada,

6. radnik ne održava čistoću i urednost radnog mjesta i sred­stava rada,

7. radnik neopravdano izostane s posla 1 dan,

8. radnik ne obavijesti pretpostavljenog o spriječenosti dolaska na
posao u roku od 24 sata, računajući od dana nastanka osnova,

9. radnik ne vodi ili
neuredno vodi propisane evidencije na način i po postupku kako mu je naredio
poslodavac u okviru poslova radnog mjesta,

10. radnik ne koristi
propisana zaštitna sredstva,

11. radnik ne obavi propisane
preglede u roku koji se nadovezuje na rok upisan u sanitarnoj iskaznici.

12. radnik ne obavi
cijepljenje ako je propisano ili određeno od strane poslodavca (tetanusu,
virusni hepatitis, itd.),

13. radnik se ne pridržava
uputa proizvođača sredstava rada za ispravno korištenje tih sredstava.

Protupravno ponašanje radnika
i njegovu izjavu u odnosu na optužbu, u smislu odredbi prethodnog stavka,
poslodavac registrira u pismenoj formi, kao dokaz da je saslušao radnika na
okolnost njegovog protupravnog ponašanja.

Ako radnik odbije dati izjavu
o razlozima njegovog protupravnog ponašanja, poslodavac tu činjenicu evidentira
na istom podnesku, kao svoju zabilježbu, uz naznaku vremena, kada je pokušao
ishoditi od zaposlenika njegovu izjavu. Ako je/su tom činu bila/bile nazočna/ne
osoba ili druge osobe, poslodavac navodi njihova imena, prezimena i njihov
status u odnosu na poslo­davca i radnika.

Prije realizacije namjere
redovitog otkazivanja ugovora o radu uvjetovanog ponašanjem radnika u smislu odredbi
ovog članka Kolektivnog ugovora, nakon što je radnik već prethodno učinio istu
ili sličnu povredu radne obveze (za što poslodavac ima dokaz), poslodavac je
dužan zaposlenika pismeno upozoriti na obveze iz radnog odnosa i ukazati mu na
mogućnost otkaza ugovora o radu za slučaj ponovnog kršenja tih obveza.

Veći broj protupravnih ponašanja radnika u smislu odredbi stavka 1. ovog
članka nije sam po sebi uvjet za otkaz ugovora o radu. Poslodavac odlučuje o
otkazu, a njegova odluka ovisi i o činjenici da li je prethodno postupio na
način opisan u predzad­njem stavku ovog članka, te na osnovi toga odlučuje,
kada će i da li će dati otkaz ugovora o radu radniku.

Radniku kojem se ugovor o radu otkazuje zbog kršenja obveza iz radnog
odnosa, za osnove iz stavka 1. ovog članka, zakonski otkazni rok utvrđuje se u
dužni ˝ pripadajućeg otkaznog roka.

   Članak 104.

Poslodavac iz članka 98. i 100. ovog Kolektivnog ugovora i radnik imaju
opravdani razlog za otkaz ugovora o radu sklopljen na neodređeno ili određeno
vrijeme, bez obveze poštivanja propisanog ili ugovorenog otkaznog roka
(izvanredni otkaz), ako nastavak radnog odnosa radnika nije moguć, zbog
učinjene osobito teške povrede obveze iz radnog odnosa, kao npr.:

1. neizvršavanje, nesavjesno, nepravodobno ili nemarno izvršavanje
radnih obveza,

2. nezakoniti rad ili propuštanje poduzimanja mjera ili radnji na koje
je radnik ovlašten radi sprečavanja nezakonitosti,

3. nezakonito raspolaganje sredstvima poslodavca (krađa novca ili
potrošnog materijala ili sitnog inventara i sl.),

4. nesvrsishodno i neodgovorno korištenje sredstava rada i nakon
upozorenja koje je imalo za posljedicu kvar, ubrzano habanje i tome sl.,

5. nepoduzimanje radnji, koje je poslodavac dužan poduzeti u okviru
svojih ovlaštenja s negativnim reperkusijama na prava radnika,

6. neizvršavanje obveza radnika iz domene zaštite na radu, zaštite od
požara, sprječavanje eksplozija, štetnih djelovanja otrovnih i drugih opasnih
tvari, kao što su da:

\* ne radi s dužnom pažnjom i
na način kojim ne ugrožava svoj život ili zdravlje, kao zdravlje i život i
drugih radnika, te sigurnost opreme i uređaja;

\* ne pristupi svim
organiziranim mjerama i postupcima edukacije, organizirane sa svrhom da bi
radnik što bolje upoznao uvjete i opasnosti rada, na svakom radnom mjestu;

\* se ne pridržava propisanih
i priznatih mjera zaštite na radu;

\* se ne pridržava uputa
proizvođača sredstava rada za ispravno korištenje tih sredstava;

\* ne obustavi rad ili
korištenje strojeva i uređaja, ako utvrdi bilo kakvu sumnju glede postojanja opasnosti
za rad na siguran način;

\* ne koristi osobna zaštitna
sredstva, koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje;

\* ne upozori neposrednog
rukovoditelja na sve kvarove i nedostatke na uređajima, opremi, sigurnosnim
uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i neredovite pojave pri radu i
postupke drugih osoba koje mogu oštetiti, uništiti određenu opremu ili ugroziti
život i zdravlje radnika;

\* ne upozna poslodavca ili
nadležnog liječnika kod zasnivanja radnog odnosa i u tijeku rada, na tjelesne
nedostatke ili bolesti koje mogu kod obavljanja određenih poslova uzrokovati
posljedice po život ili zdravlje radnika ili njegov okoliš;

\* ne ovlada znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na
siguran način;

\* se ne podvrgava provjeri da li obavlja rad i pod utjecajem alkohola,
drugih sredstava ovisnosti ili je bolestan, ako poslodavac to od radnika
zatraži;

\* ne pristupi zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima na koje je
upućen od poslodavca;

\* ne pristupi praktičnoj provjeri stečenih znanja za rad na siguran
način za svaku vrstu poslova na radilištu (ordinaciji, laboratoriju,
dijagnostičkoj jedinici, ljekarni, galenskom laboratoriju, stanu pacijenta,
podružnici i dr.) na način i po postupku, kako je propisano zakonskim
propisima;

\* se ne pridržava pisanih uputa poslodavca glede obavljanja pojedinih
vrsta poslova ili korištenja strojeva i uređaja;

7. drsko i arogantno ponašanje prema poslodavcu i drugim osobama, kao i
poslodavca prema radniku,

8. zloporaba položaja i prekoračenja danog ovlaštenja,

9. odbijanje izvršenja naloga od strane poslodavca ili ovlaštene osobe,
ako za to ne postoje opravdani razlozi na strani radnika,

10. neovlaštena posluga sredstvima rada koja radnik koristi u procesu
rada za poslodavca, za svoje ili tuđe potrebe, a koja mu stoje na raspolaganju
pri izvršenju radnih zadaća za poslodavca,

11. iznošenje poslovnih podataka iz dnevnih, mjesečnih ili godišnjih
izvješća poslodavca, kao npr. podataka o prometu, troškovima poslovanja,
poslovnim partnerima, radnicima i drugim osobama koje obavljaju poslove za
poslodavca, rezultatima poslovanja i slično, sve kao izraz odavanja poslovne
tajne poslodavca;

12. iznošenje podataka iz osobnog statusa pacijenta, korisnika usluga
poslodavca ili podataka iz anamneze i statusa pacijenta koje su svi zdravstveni
djelatnici dužni čuvati kao profesionalnu tajnu i koja je za odavanje
sankcionirana kao kazneno djelo temeljem članaka 132. Kaznenog zakona;

13. samovoljno korištenje nekih prava iz rada i po osnovi rada od strane
radnika, kršeći pri tome svjesno ili nesvjesno propisani način, kao npr. pravo
na godišnji odmor, stanku (dnevni odmor) i sl.

14. dolazak na posao u pijanom stanju, pod utjecajem droge ili drugih
opojnih sredstava,

15. konzumiranje alkohola ili
opijata na radnom mjestu,

16. izazivanje tuče i nereda
i svako drugo nedolično ponašanje, koje šteti ugledu poslodavca,

17. zloporaba prava
korištenja bolovanja (ako radnik obavlja druge poslove umjesto da se liječi,
miruje i tome sl., što je primjereno naravi njegove bolesti),

18. nije obavijestio
poslodavca o privremenoj nesposobnosti za rad u roku od 48 sati, računajući od
dana nastanka osnova nesposobnosti,

19. ne prezentira dokaz
izabranog doktora opće medicine o nesposobnosti za rad u roku kako je propisano
Zakonom o radu,

19. neopravdano izostane s
posla 2 dana u kontinuitetu,

20. neopravdano izostane s
posla do 2 dana u jednom mjesecu,

21. ponovi lakše povrede radnih obveza iz članka 103. ovog Kolektivnog
ugovora 2 do 3 puta,

22. radi za drugog poslodavca
suprotno pravilima o zakonskoj zabrani utakmice iz članka 91. Zakona o radu,

23. obavlja i druge slične
radnje ili propuste dužnih radnji.

Ugovor o radu može se
izvanredno otkazati samo u roku od 15 dana od dana saznanja za činjenicu na
kojoj se izvanredni otkaz temelji.

Stranka ugovora o radu koja
izvanredno otkaže ugovor o radu ima pravo od druge stranke koja je kriva za
otkaz tražiti naknadu štete zbog neizvršenja ugovorom o radu preuzetih obveza.

Članak 105.

Prije realizacije namjere
otkazivanja ugovora o radu temeljem članka 103. i 104. ovog Kolektivnog
ugovora, koji se temelji na protupravnom ponašanju ili radu radnika, odnosno
poslodavca, ako Ugovor o radu otkazuje poslodavac, poslodavac je dužan
omogućiti radniku iznijeti svoju obranu, osim ako postoje okolnosti zbog kojih
nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

Otkaz ugovora o radu s ponudom izmijenjenog ugovora

Članak 106.

Ako poslodavac iz članka 98.
i 100. ovog Kolektivnog ugovora ponudi radniku izmjenu uvjeta iz sklopljenog
ugovora o radu, a radnik odbije ponudu, poslodavac može realizirati svoju
namjeru na način da radniku dade otkaz važećeg ugovora o radu, ali s ponudom
novog ugovora s izmijenjenim uvjetima.

O ponudi za sklapanje ugovora
iz prethodnog stavka, radnik se mora izjasniti u roku koji odredi poslodavac, a
koji ne smije biti kraći od 8 dana.

U slučaju otkaza ugovora o
radu prema odredbama stavka 1. ovog članka, rok iz članka 110. ovog Kolektivnog
ugovora teče za radnika od dana kad je radnik priopćio poslodavcu svoje odbijanje
ponude za sklapanje ugovora o radu pod izmijenjenim uvjetima unutar
postavljenog roka, ili ako se radnik nije očitovao o primljenoj ponudi u istom
roku, ili se radnik očitovao nakon isteka postavljenog mu roka.

Ako radnik odbije ponudu
poslodavca i ne potpiše novi ponuđeni ugovor u postavljenom roku, nastupaju u
primjeni odred­be odluke o otkazu ugovora o radu, sa svim pravnim posljedicama.

Ako radnik prihvati ponudu na
način opisan u prethodnom stavku, on zadržava pravo da pred nadležnim sudom osporava
dopuštenost takve izmjene ugovora o radu.

Forma otkaza ugovora o radu

Članak 107.

Otkaz ugovora o radu mora biti u pisanom obliku.

Otkaz Ugovora o radu iz članka 100., 103. i 104. ovog Kolektivnog
ugovora Poslodavac mora obrazložiti.

Poslodavac mora otkaz ugovora o radu dostaviti radniku koristeći oblike
dostave koji će dostavu učiniti vjerodostojnom, kako je utvrđeno člankom 98.
ovog Kolektivnog ugovora.

Otkazni rok počinje teći od dana dostave otkaza, osim u slučajevima iz
članka 111. stavak 5. Zakona o radu.

Ako poslodavac iz članka 100. ovog Kolektivnog ugovora otkazuje ugovor o
radu, za sve osnove otkaza, osim u slučaju primjene članka 104. istog
Kolektivnog ugovora, za valjanost otkaza na strani poslodavca mora postojati
opravdani razlog za otkaz, te u tom slučaju on mora dokazati i postojanje
opravdanog razloga.

Radnik je dužan dokazati postojanje opravdanog razloga za otkaz samo ako
ugovor o radu otkazuje izvanrednim otkazom.

Otkazni rok/rokovi

Članak 108.

Za otkaz ugovora o radu radniku u smislu odredbi članka 98. i 100. ovog
Kolektivnog ugovora poslodavac primjenjuje zakonski otkazni rok utvrđen u
članku 113. Zakona o radu, ako poslodavac i radnik nisu ugovorili otkazni rok.

Kad ugovor o radu otkazuje radnik, otkazni rok iznosi najviše mjesec
dana, ako se radnik i poslodavac drugačije ne dogovore.

Otpremnina

Članak 109.

Svakom radniku kojemu poslodavac otkazuje ugovor o radu sklopljen na
neodređeno vrijeme, a razlog otkaza nije skrivljeno ponašanje radnika ili
izvanredni otkaz, pripada otpremnina, ako ispunjava propisane uvjete.

Radnik za svaku navršenu godinu rada za istog poslodavca stječe pravo na
otpremninu\* u iznosu od najmanje 1/2 prosječne mjesečne neto plaće\* isplaćene radniku
u 3 mjeseca prije prestanka ugovora o radu uz uvjet dvije godine neprekidnog
rada za istog poslodavca.

Na teret poslovnih rashoda bez obračuna poreza i doprinosa, poslodavac
može isplatiti radniku otpremninu i do punog iznosa plaće, uz uvjete kako je
navedeno u prethodnom stavku, a više od toga uz tretman isplata kao da
isplaćuje plaću radniku.

Otpremninu iz prethodne stavke ovog članka poslodavac isplaćuje radniku
u roku od 15 dana, računajući od dana prestanka radnog odnosa.

Ako poslodavac otkazuje radniku ugovor o radu, koji ujedno obnaša i
poslove s posebnim ovlaštenjima u procesu rada po ugovoru o službi, pa za takav
rad radnik ostvaruje plaću u smislu članka 128. ovog Kolektivnog ugovora,
osnovicu za utvrđivanje otpremnine čini samo plaća radnika prema ugovoru o radu
svedena na iznos plaće za puno radno vrijeme.

Zaštita prava radnika

a) na radu u zdravstvenoj ustanovi

Članak 110.

Ako radnik obavlja poslove po ugovoru o radu za poslodavca zdravstvenu
ustanovu, koja je pravna osoba (npr. poliklinike, bolnice, ljekarne,
zdravstvene ustanove za kućnu njegu i sl.) i ako smatra da mu je poslodavac
povrijedio neko pravo iz radnog odnosa, pa tako i u slučaju otkaza ugovora o
radu, može u roku od 8 dana, računajući od dana dostave rješenja ili Odluke
kojom je povrijeđeno njegovo pravo, izjaviti žalbu Upravnom vijeću zdravstvene
ustanove.

Ako Upravno vijeće svojom odlukom potvrdi prvostupanjsko rješenje ili
Odluku ili ne uzme u razmatranje žalbu zaposlenika u roku od 30 dana,
računajući od dana dostave, zaposlenik ima pravo zaštitu svog prava potraživati
tužbom sudu.

Zaštitu prava pred nadležnim sudom radnik mora pokrenuti u roku od 15
dana računajući od dana proteka roka iz prethodnog stavka.

b) na radu kod poslodavca u privatnoj praksi Hrvatske

Članak 111.

Radnik, koji smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog
odnosa može zahtijevati zaštitu svog prava u roku i na način kako je propisano
člankom 126. Zakona o radu.

Članak 112.

Ako je iniciran postupak mirenja između poslodavca i radni­ka, kako je
propisano ovim Kolektivnim ugovorom, rokovi iz prethodna dva članka teku i od
dana okončanja postupka mire­nja pred arbitražom.

Članak 113.

Propust radnika da zahtijeva naknadu štete ili drugo novčano
potraživanje iz radnog odnosa u rokovima iz članka 110. i 111. ovog Kolektivnog
ugovora ne može imati za posljedicu gubitak prava na to potraživanje.

Članak 114.

Ako sud utvrdi da otkaz ugovora o radu poslodavca nije dopušten, utvrdit
će da radni odnos nije ni prestao, pa će narediti vraćanje radnika na posao.

Radnik može u tijeku postupka pred sudom tražiti da ga sud privremeno,
do okončanja spora vrati na posao (privremena mjera).

Ako sud utvrdi, da otkaz poslodavca nije dopušten, a radniku nije
prihvatljivo nastaviti radni odnos, sud će na zahtjev radnika odrediti dan
prestanka radnog odnosa i dosuditi mu naknadu štete u iznosu najmanje 3, a
najviše 18 prosječnih mjesečnih plaća tog radnika isplaćenih u prethodna 3
mjeseca, ovisno o trajanju radnog odnosa, starosti radnika, te obvezama
uzdržavanja koje terete radnika, sve sukladno članku 116. Zakona o radu.

Zastupanje poslodavca i radnika u radnim sporovima

Članak 115.

Poslodavac može pisanom
punomoći ovlastiti radnika Udruge, da ga prema radniku s kojim je u sporu radi
ostvarivanja njegovih prava i obveza iz radnog odnosa ili u svezi s radnim
odnosom vansudski zastupa.

Isto pravo ima i radnik
poslodavca da ga u vansudskom postupku zastupa radnik Sindikata ili fizička
osoba odgovarajućih kvalifikacija koja nema status radnika Sindikata.

Članak 116.

Poslodavac koji zapošljava 20
i više radnika dužan je savjetovati se sa sindikalnim povjerenikom o:

1. uvođenju nove tehnologije
za rad poslodavca,

2. promjeni u organizaciji i
načinu rada,

3. planu godišnjih odmora
radnika poslodavca,

4. rasporedu radnog vremena.

Sindikalni povjerenik iz
prethodne stavke je radnik koji sam obavlja poslove za poslodavca ili radnik
koji je između više radnika istog poslodavca izabran za sindikalnog
povjerenika. Sindikalni povjerenik temeljem članka 148. stavke 3. Zakona o
radu, u svezi s člankom 145. istog Zakona zamjenjuje Radničko vijeće u njegovoj
nadležnosti.

Zabrana otkaza ugovora o radu

Članak 117.

Za vrijeme verificirane
trudnoće, korištenja porodnog dopusta, korištenja prava na rad sa skraćenim
radnim vremenom radnika, ili drugog roditelja, odnosno posvojitelja i dr. iz
članka 70. Zakona o radu, poslodavac ne može otkazati ugovor o radu takvoj
osobi.

Ugovor o radu poslodavac ne
može otkazati ni radniku koji je pretrpio ozljedu na radu ili je obolio od
profesionalne bolesti dok je privremeno nesposoban za rad zbog liječenja ili
oporavka.

Zabrana iz prve i druge
stavke ovog članka ne utječe na prestanak ugovora o radu sklopljenog na
određeno vrijeme.

Verificirana trudnoća je i
trudnoća kada je radnik u roku od 15 dana, računajući od dana dostave otkaza
obavijestio poslodavca o činjenici trudnoće s tim, da donese odgovarajuću
potvrdu ovlaštenog liječnika ili drugoga ovlaštenoga tijela (članak 70. stavak
2. Zakona o radu).

Ako je poslodavac radniku na radu
uručio otkaz ugovora o radu, na način kako je propisano člankom 98. i 100. ovog
Kolektivnog ugovora, pa su nakon toga na strani radnika nastupile okolnosti iz
stavke 1. ovog članka, otkaz ugovora o radu je pravovaljan.

Nakon prestanka radnog
odnosa, radnik iz prethodnog stavka ostvaruje prava osigurane osobe kojoj je
prestao radni odnos u sadržaju, roku, na način i po postupku sukladno propisima
iz zdravstvenog i mirovinskog osiguranja, te propisima o zapošlja­vanju.

IX. PLAĆE I NAKNADE PLAĆE

1. Plaće i dodaci na plaću

Članak 118.

Radnik ima pravo na plaću za
svoj rad za poslodavca u primje­renom iznosu.

Poslodavac utvrđuje plaću
radniku množenjem iznosa osnovice i koeficijenta koji je propisan za radno
mjesto za koje je radnik zasnovao radni odnos, da bi dobiveni iznos u isplati
prilagodio svojoj ekonomskoj snazi.

Osnovica za izračun plaće

Članak 119.

Osnovica za izračun plaće od 1. 5. 2001. godine iznosi 4.232,43 kn bruto
i jednaka je za izračun plaće svih radnika, nezavisno od zanimanja i stupnja
stručne spreme radnika.

Novi iznos osnovice u odnosu na iznos iz stavka 1. ovog članka stranke
utvrđuju posebnim aneksom ovom Kolektivnom ugovoru.

Koeficijenti za izračun plaće

Članak 120.

Koeficijenti za obračun plaće
radniku predstavljaju izraz relativnog odnosa vrijednosti svakog radnog mjesta
u odnosu na prethodno ili sljedeće radno mjesto, i zbog toga su veći u odnosu
na koeficijent za prethodno radno mjesto.

Za radna mjesta u privatnoj
praksi Hrvatske utvrđuju se koefi­cijenti i to kako slijedi:

 1.  VSS –
zdravstveni radnik specijalist u bolnici              2,09

 2.  VSS –
zdravstveni radnik specijalist                            2,00

 3.  VSS -
ugovorni zdravstveni radnik primarne
      zdravstvene zaštite                                                      1,85

 4.  VSS
zdravstveni radnik                                              1,61

 5.  VSS
nezdravstveni radnik                                           1,39

 6.  VŠS
zdravstveni radnik u intenzivnoj skrbi,
      inž. med. radiologije u bolničkoj
djelatnosti                  1,42

 7.  VŠS
zdravstveni radnik u patronaži                             1,30

 8.  VŠS
zdravstveni radnik u primjeni citostatika
      i otvorenim izvorima zračenja                                      1,36

 9.  VŠS
zdravstveni radnik u neurofiziološkom
      laboratoriju                                                                 1,13

10. VŠS
zdravstveni radnik na bolničkom odjelu               1,21

11. VŠS
zdravstveni radnik u hitnoj službi                         1,18

12. VŠS zdravstveni radnik u polikliničko-
      konzilijarnoj djelatnosti (med.
sestra,
      zdravstv. tehničar, ing. med.
radiologije itd.)                1,07

13. VŠS
nezdravstveni radnik                                           1,01

14. SSS
zdravstveni radnik u bolničkoj djelatnosti:
      u jedinici intenzivne skrbi, na
otvorenim
      izvorima zračenja, u primjeni
citostatika,
      u operacijama (instrumentiranje i
anestezija)                1,32

15. SSS
zdravstveni radnik u rađaoni, hitnoj službi
      i hemodijalizi                                                               1,21

16. SSS
zdravstveni radnik na bolničkim odjelima,
      forenzičkoj psihijatriji,                                                 1,08

17. SSS
zdravstveni radnik u centralnoj sterilizaciji
      i kućnoj njezi                                                              0,98

18. SSS
zdravstveni radnik u polikliničko-konzilijarnoj
      djelatnosti, primarnoj zdravstvenoj
zaštiti i dijagnostici:
      zdravstveni tehničar, zdravstv.
tehničar laborat. smjera,
      kemijski tehničar, te ljekarničkoj
djelatnosti: farm.
      tehničar i dr.                                                               0,92

19. SSS
nezdravstveni radnik                                           0,81

20. VKV radnici                                                              0,92

21. KV radnici                                                                 0,75

22. NSS
zdravstveni radnici (bolničari, babice,
      dječje njegovateljice i laboranti)                                  0,70

23. NSS i PKV
radnici                                                     0,41

Elementi za izračun primjerene plaće radnika

Članak 121.

Primjerena plaća iz članka 118. ovog Kolektivnog ugovora je plaća koju
je poslodavac obračunao za radnika primjenom mjerila i kriterija iz članka 119.
i 120. istog Kolektivnog ugovora, a njenu visinu u isplati prilagodio svojoj
ekonomskoj snazi u poreznom razdoblju.

Ekonomska snaga poslodavca mjeri se iznosom njegovih ukupnih primitaka
koje realizira po svim osnovama – izvorima stjecanja u poreznom razdoblju u
odnosu na iznos baznog iznosa za usporedbu realnosti njegovih svih primitaka.

Bazni iznos svih primitaka koji služi za ocjenu ekonomske snage
poslodavca glede isplate primjerene plaće radniku je iznos naknade koju je
utvrdio svojim općim aktom Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje (u daljnjem
tekstu HZZO) za isplatu ugovornom zdravstvenom radniku privatne prakse za
propisani – optimalni standard/godinu (godišnja/e vrijednost/tima), ili
izvedeni optimalni iznos naknade prema istim ili sličnim parametrima HZZO-a i
to za vrstu zdravstvene zaštite koju obavlja poslodavac.

Bazni iznos iz prethodnog stavka, računajući na dan kako je utvrđeno u
članku 85. ovog Kolektivnog ugovora iznosi: za poslodavca koji obavlja
djelatnost obiteljskog doktora opće medicine 21.837,91 kn bruto/mjesec; koji
obavlja djelatnost za zdravstvenu zaštitu predškolske djece 21.140,00 kn
bruto/mjesec; koji obavlja djelatnost za zdravstvenu zaštitu žena 23.960,00 kn
bruto/mjesec i koji obavlja djelatnost obiteljskog doktora stomatologije za
polivalentnu stomatološku zdravstvenu zaštitu 28.910,41 kn bruto/mjesec.

Godišnja ili mjesečna
vrijednost naknade za rad tima ugo­vo­r­­­nog zdravstvenog radnika privatne
prakse iz prethodnog stavka može poslužiti za ocjenu baznog iznosa svih
njegovih primitaka, jer u sebi sadrži trošak plaće radnika koji je u strukturi
ukupnih troškova zastupljen sa određenim postotkom u odnosu na ukupan iznos
naknade (element za ocjenu primjerene plaće).

Porezno razdoblje iz stavka
drugog ovog članka računa se prema propisima koji reguliraju porez na dohodak.

Članak 122.

Radnik u isplati ostvaruje
plaću obračunatu prema mjerilima i kriterijima iz članka 119., 120., 123. i 124.
ovog Kolektivnog ugovora, odnosno manje ili više od tako obračunatog iznosa
srazmjerno iznosu svih primitaka koje realizira poslodavac u poreznom razdoblju
ili kraćem razdoblju u odnosu na bazni iznos svih primitaka iz stavka 4.
prethodnog članka.

Članak 123.

Za poslodavce koji
realiziraju primitke iz ugovornog odnosa sa HZZO-om sustavom drugih mjerila u
odnosu na mjerila iz članka 121. ovog Kolektivnog ugovora, za ocjenu baznog
iznosa svih primitaka za obračun i isplatu plaće/radnik, u smislu odredbi prethodnog
članka ovog Kolektivnog ugovora, primjenjuju se mjerila iz tzv. »Plave knjige«
i iz drugih općih akata HZZO-a, koji su relevantni za kalkulacije cijena
zdravstvenih usluga, u smislu Zakona o zdravstvenom osiguranju.

Sukladno iznijetom, poslodavac
ljekarnik utvrđuje primjerenu plaću radniku primjenom mjerila i kriterija iz
članaka 119. i 120. ovog Kolektivnog ugovora, da bi njenu visinu u isplati
prilagodio svojoj ekonomskoj snazi.

Ekonomska snaga poslodavca iz prethodnog stavka mjeri se razlikom ostvarenog
prihoda u odnosu na nabavnu vrijednost roba iz asortimana ljekarne u tom
prihodu, realiziran u poreznom razdoblju, svedeno na 1 mjesec.

Bazni iznos za ocjenu
ekonomske snage poslodavca iz pret­hodnog stavka dobije se množenjem broja
bodova iz »Plave knjige« za radnika/godinu sa vrijednošću boda na dan 1. 5.
2001. g. (6,11 kn/bod), svedeno na 1 mjesec.

Članak 124.

Po istom principu kako je
navedeno u prethodnom članku plaću ostvaruje i radnik na radu kod medicinske
sestre koja obavlja djelatnost kućne njege i rehabilitacije bolesnika u kući,
na radu kod zubnog tehničara u zubotehničkom laboratoriju i na radu kod dipl.
ing. med. biokemije u biokemijskom laboratoriju.

Članak 125.

Radnik ima pravo na plaću u
manjem ili većem iznosu od iznosa utvrđenog primjenom mjerila i kriterija iz
članka 119., 120., 123. i 124. ovog Kolektivnog ugovora, prema pravilima iz
članka 122. ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 126.

Poslodavac, koji nije
ugovorni zdravstveni radnik privatne prakse (fizička ili pravna osoba) obračunava
plaću radniku prema mjerilima i kriterijima iz članka 119. i 120. ovog
Kolektivnog ugovora, a njenu visinu za isplatu prilagođava svojoj ekonomskoj
snazi primjenom istih mjerila iz članka 121. ili 123. istog Kolektivnog ugovora
kako je propisano i za ugovornog zdravstvenog radnika privatne prakse.

Objava podataka za izračun primjerene plaće

Članak 127.

Podatke za primjenu odredbi
članka 120. do 124. ovog Kolektivnog ugovora objavljuje Udruga u časopisu
»Privatna praksa u zdravstvu«.

Izračun plaće radniku koji pored poslova radnog mjesta
obavlja i poslove rukovođenja po ugovoru o službi

Članak 128.

Ravnatelj zdravstvene
ustanove u privatnom vlasništvu ili drugi radnik zdravstvene ustanove, koji
pored poslova radnog mjesta koje obavlja po ugovoru o radu obnaša i posebne
dužnosti (ravnatelj, šef odjela, voditelj ljekarne itd.), ostvaruje plaću
primjenom mjerila i kriterija iz ovog Kolektivnog ugovora za radno mjesto iz
ugovora o radu (npr. liječnik specijalist, farmaceut itd.), srazmjerno vremenu
obavljanja tih poslova u okviru punog radnog vremena (PRV) i plaću za obnašanje
posebnih dužnosti, odnosno za posebna ovlaštenja u procesu rada (šef odsjeka,
odjela, pomoćnik direktora, ravnatelj i sl.) sukladno dogovoru sa osniva­čima,
a legalizirano ugovorom o službi.

Bazni iznos svih primitaka
koji služi za ocjenu ekonomske snage zdravstvene ustanove u privatnom
vlasništvu – poslodavca, u smislu odredbi članka 121. ovog Ugovora utvrđuje
zdravstvena ustanova – poslodavac svojim financijskim planom za svako radilište
– tim ili sl. (ambulanta, dijagnostički laboratorij, itd.).

Isplata akontacije plaće

Članak 129.

Radnik tijekom poreznog razdoblja ostvaruje akontaciju plaće, sukladno
čl. 121., 123. i 124. ovog Kolektivnog ugovora.

Ako se tijekom godine promjene parametri za izračun primjerene plaće
radniku prema odredbama istog članka 121. i 123. ovog Kolektivnog ugovora,
poslodavac posebnim rješenjem jednom ili više puta godišnje, zavisno o veličini
promjena, obavlja obračun plaće radniku u odnosu na isplaćene akontacije.

Isplata plaće radniku – vlasniku ustanove

Članak 130.

Ako je poslodavac obveznik
plaćanja poreza iz dobiti, a istovremeno je vlasnik ili suvlasnik kapitala i
kao radnik obavlja za poslodavca djelatnost primjerenu svom zanimanju, te je po
tom osnovu osiguran, za sebe utvrđuje plaću sam ili u dogovoru s drugim
vlasnicima, a najmanje u iznosu koji je propisan općim aktom HZZO-a, kao iznos
osnovice za obračun doprinosa za zdravstveno osiguranje, prema stupnju stručne
spreme koju posjeduje.

Plaće pripravnika
i specijalizanata

Isplata plaće pripravniku i specijalizantu

Članak 131.

Radniku-pripravniku, koji se osposobljava za samostalni rad pripada
plaća utvrđena prema mjerilima iz članka 119., 120., 123. i 124. ovog
Kolektivnog ugovora, svedeno na 30% utvrđenog iznosa.

Radniku-specijalizantu, za
vrijeme svladavanja programa specijalizacije edukacijom u zdravstvenoj
ustanovi/ustanovama u kojoj/ima provodi program specijalizacije, pripada
naknada plaće utvrđena primjenom mjerila i kriterija iz članka 119., 120., 123.
i 124. ovog Kolektivnog ugovora, svedeno na 30% utvrđenog iznosa.

Za vrijeme rada za poslodavca
u tijeku specijalizacije, specijalizant ostvaruje pravo na plaću prema
mjerilima i kriterijima iz članka 121. ovog Kolektivnog ugovora svedeno na 50%
utvrđenog iznosa.

Pravo na veću plaću radnika ako tako odluči
poslodavac

Članak 132.

Radnik ima pravo na plaću
utvrđenu prema odredbama članka 121. i 123. ovog Kolektivnog ugovora i više od
toga, ako tako odluči poslodavac.

Prilikom isplate plaće,
naknade plaće i otpremnine poslodavac je dužan radniku uručiti obračun iz kojeg
je vidljivo kako je utvrđen iznos plaće, naknade plaće i otpremnine.

Periodske povišice

Članak 133.

Osnovna plaća radnika
utvrđena na način kako je propisano člankom 118., 120., 123. i 124. ovog
Kolektivnog ugovora, povećava se za 0,5% za svaku navršenu godinu radnog staža
u istom zanimanju na radu kod istog poslodavca.

Periodsku povišicu plaće
radnik stječe od sljedećeg 1. u mjesecu u odnosu na dan, kada je navršio
potreban broj godina radnog staža za prvu ili sljedeću periodsku povišicu.

Poslodavac može odlučiti da radniku prizna pravo na pe­rio­dsku povišicu
za njegov ukupni radni staž, kao pravo iz minulog rada, tj. za rad radnika kod
drugog/ih poslodavca/aca.

Dežurstvo

Članak 134.

Ako poslodavac naredi radniku
dežurstvo, kao poseban uvjet rada, prema obilježjima iz Zakona o zdravstvenoj
zaštiti i to izvan propisanog fonda sati rada/tjedan, radnik ima pravo na
naknadu za taj poseban uvjet rada.

Naknada za dežurstvo utvrđuje
se od plaće radnika obra­ču­nate temeljem članka 121. i 123. ovog Kolektivnog
ugovora tako, da se:

1) radnim danom:

– za prvih osam sati
obračunava se kao redoviti rad,

– drugih osam sati obračunava
se kao redoviti rad jer radnik odrađuje sljedeći radni dan,

– trećih osam sati dežurstva
(noćnih) obračunava se u paušalnom iznosu u visini 5% plaće radnika.

2) radnim danom pred neradni
dan (blagdani, po članku 3. Zakona.... »Narodne novine«, br. 33/96.) i
nedjeljom nadoknada za dežurstvo utvrđuje se;

– za prvih osam sati
obračunava se kao redoviti radni dan,

– daljnjih šesnaest sati
obračunava se u paušalnom iznosu od 7% od plaće radnika.

3) blagdanom (iz članka 1.
Zakona ... »Narodne novine«, br. 33/96), naknada za dežurstvo obračunava se u
paušalnom iznosu od 10% od osnovne plaće radnika.

Nakon odrađenog dežurstva
nedjeljom i blagdanom radnik ima pravo na jedan plaćeni slobodan dan.

Raspored dežurstva utvrđuje
poslodavac svojim rješenjem za mjesec dana unaprijed, kako bi radnik mogao
planirati svoje osobne i obiteljske obveze.

Članak 135.

Ako poslodavac naređuje
dežurstvo svom radniku po rasporedu doma zdravlja, jer ga na to obvezuje
primjena ugovora o provođenju primarne zdravstvene zaštite za djelatnost koju
obavlja prema HZZO-u, pa realizira veće iznose naknade za obavljeno dežurstvo
svog radnika, jer je isto obračunato primjenom drugih, povoljnijih mjerila za
obračun, u odnosu na mjerila prema prethodnom članku ovog Kolektivnog ugovora,
radnik ostvaruje plaću za dežurstvo u tom – većem iznosu.

Ako poslodavac naredi radniku
dežurstvo izvršavajući preuzetu obvezu iz ugovora sa HZZO-om ili drugim
poslovnim partnerom, radnik ima pravo na naknadu za dežurstvo u iznosu koji je
poslodavac obračunao naručitelju dežurstva, ali ne u manjem iznosu u odnosu na
obračunati iznos prema odredbama prethodnog članka ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 136.

Ako specijalizant obavlja
dežurstvo u zdravstvenoj ustanovi gdje provodi program specijalizacije, pravo s
tog naslova realizira u toj ustanovi.

Naknadu za dežurstvo
isplaćuje poslodavac one zdravstvene ustanove u kojoj radnik obavlja poslove na
specijalističkoj edukaciji i koji je rješenjem naredio dežurstvo
specijalizantu, na temelju ovlaštenja koja proizlaze iz primjene odredbi
ugovora o specijalizaciji.

Pripravnost

Članak 137.

Ako poslodavac naredi radniku da u svoje slobodno vrijeme bude na
dispoziciji poslodavcu, tj. u stanju pripravnosti, prema obilježjima iz Zakona
o zdravstvenoj zaštiti, kako bi na poziv mogao intervenirati u obavljanju
poslova svog radnog mjesta u prostorijama rada ili na drugom mjestu, radnik ima
pravo na naknadu za pripravnost koja mu je naređena kao poseban uvjet rada.

Naknada za pripravnost
obračunava se od iznosa nadoknade obračunate za dežurstvo, ovisno o tome za
koji dan je po rasporedu u stanju pripravnosti:

a) za standardnu pripravnost                                       20%

b) a za pripravnost glede moguće intervencije
          u stanu bolesnika koji je
udaljen od mjesta
          stanovanja radnika više od 20 km
cestovne
          udaljenosti                                                              30%

Članak 138.

Pripravnost radnim danom
traje 16 sati, a nedjeljom i blagdanom 24 sata.

Raspored stanja pripravnosti
radnika utvrđuje poslodavac svojim rješenjem za mjesec dana unaprijed.

Pravni status isplate naknade  za dežurstvo i pripravnost

Članak 139.

Ako poslodavac naredi radniku pripravnost po raspore­­du Doma zdravlja
izvršavajući preuzetu obvezu iz ugovora sa HZZO-om, radnik ima pravo na naknadu
plaće za pripravnost u iznosu koji je poslodavac obračunao naručitelju
pripravnosti, ali ne u manjem iznosu u odnosu na obračunati iznos prema
odredbama prethodnog članka ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 140.

Isplata naknade za dežurstvo i za pripravnost pribraja se plaći radnika
u mjesecu isplate i slijedi pravnu sudbinu plaće glede ostvarivanja prava
radnika iz zdravstvenog i mirovinsko-invalidskog osiguranja.

Povećanje plaće radniku

Članak 141.

Plaća radnika iz članka 121.,
123., 124. i 126. ovog Kolektivnog ugovora uvećat će se:

– za rad noću                                                             15%

– za
prekovremeni rad                                               15%

– za rad
nedjeljom                                                     10%

– za rad u
smjenskom radu u
         drugoj smjeni ili dvokratni rad s
         prekidom dužim od 1 sat                                           5%

Noćnim radom smatra se rad u
vremenu između 22 sata tekućeg i 6 sati idućeg dana.

Naknade iz stavka 1. ovoga
članka međusobno se ne isključuju.

Poslodavac može svojim rješenjem
za kraće ili duže vremensko razdoblje rada radnika utvrditi radniku povećanje
plaće iz stavka 1. i u većem postotku.

Članak 142.

Za rad u dane blagdana i neradnih dana utvrđenih Za­konom.... (»Narodne
novine«, br. 33/96) te za rad na Uskrs, radnik ima pravo na naknadu plaće
uvećanu za 150%.

Plaća za rad u drugom mjestu

Članak 143.

Radniku koji je po rješenju ministra zdravstva upućen na rad u
zdravstvenu ustanovu izvan mjesta rada radnika koje je označeno u ugovoru o
radu, utvrdit će se plaća za takav rad prema rješenju ministra, a ne može biti
manja od plaće obračunate prema mjerilima iz ovog Kolektivnog ugovora.

Obračun i isplatu plaće radniku u smislu odredbi prethodnog stavka
obavlja poslodavac.

Za vrijeme rada u drugoj zdravstvenoj ustanovi, kako je navedeno u
stavku 1. ovog članka radnik ima pravo i na smještaj, prehranu, troškove
prijevoza i druge izdatke sukladno rješenju ministra zdravstva na teret
ustanove u kojoj obavlja rad po rasporedu.

Rokovi isplate plaće

Članak 144.

Plaća se isplaćuje u pravilu
jednom mjesečno za prethodni mjesec.

Kad se plaća isplaćuje jednom
mjesečno, razmak između dvije isplate u pravilu ne smije biti dulji od 30 dana,
a iznimno najdulje do 40 dana, s tim da se kod sljedeće isplate nadoknadi
poremećena dinamika.

Kad se plaća isplaćuje dva
puta mjesečno, prvi dio ne može iznositi manje od 50% pripadajuće mjesečne
osnovne plaće zaposlenika i isplaćuje se najkasnije posljednjeg dana u mjesecu
za koji se obavlja isplata. Drugi dio plaće isplaćuje poslodavac radniku u
pravilu do 15-tog, a iznimno do 20-tog dana u mjesecu za prethodni mjesec.

Poslodavac koji na dan
dospjelosti ne isplati plaću, naknadu plaće ili otpremninu ili ju ne isplati u
cijelosti, dužan je do kraja mjeseca u kojem je dospjela isplata plaće, naknada
plaće ili otpremnine, uručiti radniku obračun iznosa koji je bio dužan
isplatiti. Takav obrčaun ima snagu vjerodostojne isprave.

Na teret plaće radnika
poslodavac obustavlja iznos članarine u korist Sindikata i uplaćuje na
propisani žiro račun u roku od 3 dana, računajući od dana isplate plaće
radniku.

Isplata najniže plaće

Članak 145.

Za vrijeme zastoja u poslu ili padom prometa poslodavca ili zbog velikog
rasta troškova koje poslodavac nije pokrio/mogao pokriti većim prihodom, koji
su uzrokovani razlozima objektivne prirode ili subjektivnim razlozima bilo
poslodavca ili radnika, radnik ima pravo na plaću obračunatu primjenom članka
121. i 123. ovog Kolektivnog ugovora, koja može biti i manja od plaće utvrđene
prethodnim rješenjem, za razdoblje zastoja u poslu, ali ne može biti manja od
najniže plaće.

Najniža plaća je plaća koju
su sporazumom utvrdili sindikati i Vlada RH i jednaka je za sve radnike.

Iznos najniže plaće, kako je
utvrđeno u prethodnom stavku ovog članka, ostvaruje i radnik koji bi na osnovi
obračuna plaće temeljem članka 121. i 123. ovog Kolektivnog ugovora ostvario
manji iznos plaće od iznosa najniže plaće.

Članak 146.

Visina plaće u privatnoj
praksi Hrvatske smatra se poslovnom tajnom.

Zbog kršenja poslovne tajne
iz prethodne stavke ovog članka, poslodavac može s radnikom raskinuti ugovor o
radu na njegovu štetu, primjenjujući institut izvanrednog otkaza.

2. Naknada plaće

Članak 147.

Radnik ima pravo na naknadu
plaće kada ne radi zbog:

– godišnjeg odmora

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih
zakonom,

– obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog
osposobljavanja na koje je upućen od strane poslodavca,

– obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti

– drugih slučajeva utvrđenih zakonom.

Za vrijeme kada radnik ne
radi, kako je navedeno u prethodnom stavku ovog članka, ima pravo na naknadu
plaće u visini njegove prosječne mjesečne plaće isplaćene u prethodna tri mje­seca,
srazmjerno vremenu odsustvovanja s rada, prema posebnom rješenju poslodavca.

Za vrijeme prekida
djelatnosti poslodavca, kada se radnik nalazi na tzv. čekanju za nastavak rada,
radnik ima pravo na naknadu plaće u iznosu najniže plaće.

Izračunu prosječne plaće
radnika u smislu odredbi stavka 2. ovog članka pribraja se i iznos obračunate i
isplaćene akontacije plaće iz članka 129. ovog Kolektivnog ugovora, svedeno na
jedan mjesec razdoblja za koje je obračun akontacije obračunat i isplaćen.

Naknada plaće zbog bolovanja

Članak 148.

Ako je radnik odsutan s rada zbog bolovanja do 42 dana i isplata naknade
tereti sredstva poslodavca, pripada mu naknada plaće:

a) 80% od osnovice ako bolovanje traje do 6 dana,

b) 90% ako bolovanje traje do 30 dana u kontinuitetu,

c) 95% ako bolovanje traje 42 dana u kontinuitetu.

Osnovicu čini iznos prosječno isplaćene plaće po radniku/mjesec
ostvarene u prethodna 3 mjeseca, računajući na dan nastupa bolovanja.

3. Pravo radnika na isplatu godišnje nagrade

Članak 149.

Poslodavac će isplatiti radnicima godišnju nagradu u visini najniže
plaće iz članka 145. ovog Kolektivnog ugovora (koeficijent 1) uz uvjet da
poslodavac ne posluje s gubitkom.

Obveznik plaćanja poreza iz
dohotka posluje s »gubitkom« ako ostvareni neto dohodak za pokriće troškova
života poreznog obveznika evidentiran u poreznoj prijavi nije ostvaren u visini
koja se dobije množenjem iznosa prosječne neto isplaćene plaće radnika u
djelatnosti zdravstva/godinu za prethodnu godinu s koeficijentom 2,5. Ako je
vidljivo da je poslodavac nakon izvedene računske operacije realizirao veći
neto dohodak, koji je dovoljan za isplatu godišnje nagrade radniku, tada ne
posluje s »gubitkom« i u obvezi je isplatiti 13. plaću radniku u iznosu kako je
navedeno u stavku 1. ili manje ako preostali iznos ne dozvoljava isplatu punog
iznosa ili srazmjerno više.

Poslodavac, obveznik plaćanja
poreza iz dobiti posluje s »gubitkom«, ako godišnji iznos bruto plaće/radnik u
djelatnosti zdravstva RH (objava: Izvješće Državnog zavoda za statistiku)
pomnoži sa koeficijentom 2,5 za sebe ili za sebe i za ostale suvlasnike (za grupnu
privatnu praksu, ako su radnici), da bi dobio izvedeni godišnji iznos bruto
plaće za »isplatu« vlasniku - suvlasniku (prvi bruto). Od dobivenog iznosa
odbija se iznos isplaćene bruto plaće za vlasnika/vlasnike (prvi bruto).
Ocjena, da li je poslodavac ostvario »gubitak« u poslovanju dobije se ako
dobiveni iznos razlike dobiti nakon oporezivanja daje razliku do pozitivne »0«.
Ako se tada i nakon toga iskaže razlika neto dobiti, poslodavac/ci ne posluju s
»gubitkom« i u obvezi je/su isplatiti 13. plaću radniku (prvi bruto) u iznosu
iz stavka 1. ovog članka ili srazmjerno manje odnosno više, zavisno od ostatka
tako izvedene neto dobiti poslodavca (iz neto dobiti isplaćuje se prvi bruto
13. plaća radniku).

Članak 150.

Pravo iz prethodnog članka
radnik ostvaruje na osnovi posebnog rješenja poslodavca.

Isplatu godišnje nagrade
radnik ostvaruje do kraja travnja tekuće godine, za prethodnu godinu, nakon što
poslodavac saldira ukupni rezultat poslovanja, mjeren veličinama iz članka 149.
ovog Kolektivnog ugovora.

X. OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

Otpremnina radniku prilikom odlaska u mirovinu

Članak 151.

Radniku koji odlazi u
mirovinu pripada pravo na otpremninu prema uvjetima iz ovog Kolektivnog ugovora
u iznosu do visine koja je kao neoporeziva utvrđena Pravilnikom o porezu na
dohodak (u daljnjem tekstu osnovica).

Iznos za isplatu otpremnine
radniku iz prethodnog stavka uvjetovan je njegovim brojem godina rada za istog
poslodavca, računajući do dana odlaska u mirovinu.

Radnik iz stavka 1. ovog članka
ostvaruje pravo na otpremninu najmanje u iznosu koji se dobije primjenom 2,85%
na iznos osnovice, za svaku godinu rada radnika za istog poslodavca, a najviše
do iznosa osnovice.

Poslodavac može odlučiti da
radniku isplati i veći iznos otpremnine, od pripadajućeg iznosa prema obračunu
iz prethodnog stavka.

Ako poslodavac odluči da
radniku isplati otpremninu u većem iznosu od iznosa osnovice iz st. 3. ovog
članka, razlika za isplatu slijedi pravnu sudbinu plaće radnika.

Pomoć radniku ili njegovoj obitelji

Članak 152.

Radnik ili njegova obitelj
ima/ju pravo na pomoć na osnovi rješenja poslodavca u slučaju:

a) smrti radnika

b) smrti supružnika, djeteta
i roditelja u skrbi

c) nastanka teške
invalidnosti radnika

d) bolovanja dužeg od 90 dana
(jednom godišnje).

Maksimalna visina pomoći
određena je Pravilnikom o porezu na dohodak kao neoporezivi iznos koji tereti
poslovne rashode poslodavca (u daljnjem tekstu osnovica).

Obitelj umrlog radnika ima
pravo na pomoć najmanje u visini osnovice.

Radnik u slučaju smrti
bračnog druga ima pravo na pomoć u visini od najmanje 50% od osnovice.

Radnik u slučaju smrti
djeteta ili roditelja u skrbi ima pravo na pomoć u visini od najmanje 25% od
osnovice.

Radnik u slučaju nastupa
svoje teške invalidnosti ima pravo na pomoć u visini od najmanje 30% od
osnovice. Smatra se da je kod radnika nastupila teža invalidnost, ako mu je
nadležno tijelo utvrdilo stupanj njegove tjelesne invalidnosti najmanje 70%,
prema Listi tjelesnih oštećenja.

Radnik u slučaju bolovanja
koje traje duže od 90 dana ima pravo na pomoć jednom godišnje u visini od
najmanje 10% od osnovice.

Poslodavac posebnim rješenjem
utvrđuje pomoć radniku u iznosima prema odredbama ovog članka ili većim
iznosima, ako tako on odluči. Razlika većeg iznosa pomoći od osnovice, slijedi
pravnu sudbinu plaće radnika.

Troškovi službenog putovanja

Članak 153.

Kada je radnik upućen na
službeno putovanje u zemlji, ima pravo na nadoknadu prijevoznih troškova,
troškova noćenja i dne­­vnica u visini i do iznosa kako je utvrđeno Pravilnikom
o porezu na dohodak.

Naknada troškova i dnevnica
za službena putovanja u inozemstvo utvrđuju se na način kako je to regulirano
za tijela državne vlasti.

Naknadu za službeno putovanje
ostvaruje radnik na osnovi izdanog putnog naloga od strane poslodavca.

Terenski dodatak

Članak 154.

Za vrijeme rada izvan
sjedišta rada poslodavca i izvan mjesta stalnog boravka radnika, radnik ima
pravo na terenski dodatak u visini koja mu pokriva povećane troškove života
zbog boravka na terenu.

Visina terenskog dodatka
ovisi o tome jesu li radniku osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti
boravka na terenu.

Puni iznos terenskog dodatka
utvrđuje se u visini koja je kao neoporeziva utvrđena Pravilnikom o porezu na
dohodak.

Dnevnica i terenski dodatak
međusobno se isključuju.

Terenski dodatak isplaćuje se unaprijed, najkasnije posljednji radni dan
u mjesecu za idući mjesec na osnovi rješenja poslodavca.

Naknada za odvojeni život

Članak 155.

Radnici na specijalizaciji, užoj specijalizaciji i radnici koje je
poslodavac uputio na poslijediplomski studij, a sve u kontinuiranom trajanju od
30 dana izvan mjesta stalnog boravka, ostvaruju pravo na naknadu za odvojeni
život do visine koja je određena Pravilnikom o porezu na dohodak, na osnovi
rješenja poslodavca.

Naknada za odvojeni život isključuje terenski dodatak.

Naknada troškova prijevoza na posao i s posla

Članak 156.

Ako radnik za dolazak na
posao i povratak s posla koristi sredstva prijevoza, ima pravo na naknadu
troškova.

Radnik ima pravo na naknadu
troškova prijevoza na posao i s posla i to samo ako se koristi sredstvima
mjesnog javnog prijevoza u visini troškova stvarnih izdataka prema cijeni mje­sečne
odnosno pojedinačne karte.

Radnik ima pravo na naknadu
troškova prijevoza na posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom u visini
stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne odnosno pojedinačne karte.

Ako radnik mora sa stanice
međumjesnog javnog prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci
utvrđuju se u visini troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

Naknada troškova prijevoza iz
stavka 1., 2. i 3. ovoga članka isplaćuje se radniku zajedno sa plaćom.

Korištenje privatnog automobila u službene svrhe

Članak 157.

Ako je radniku odobreno korištenje privatnog automobila u službene
svrhe, nadoknadit će mu se troškovi u visini 30% cijene litre benzina (super
olovni) po prijeđenom kilometru.

Izvješće radnika mora sadržavati podatke koji ukazuju da ­je radnik
stvarno obavljao poslove službenog karaktera, relacije vož­­nje i broj stvarno
prijeđenih km.

Isplatu naknade odobrava poslodavac na istom ili posebnom aktu.

Isplata jubilarne nagrade

Članak 158.

Radniku će se isplatiti jubilarna nagrada za ukupno navršenih 10, 15,
20, 25, 30, 35 i 40 godina radnog staža kod istog poslodavca i to do visine od
najmanje 2,85% od iznosa koji je kao neoporeziv iznos za isti osnov utvrđen
Pravilnikom o porezu na dohodak (u daljnjem tekstu osnovica).

Posebnim rješenjem kojim poslodavac odobrava isplatu utvrđuje
istovremeno i broj ukupno navršenih godina radnog staža zaposlenika, na radu za
istog poslodavca, računajući do 31. 12. tekuće godine, nezavisno kada
poslodavac obavlja isplatu jubilarne nagrade.

Rješenjem iz prethodnog stavka poslodavac može utvrditi i veći postotak
za isplatu jubilarne nagrade u odnosu postotak iz stavka 1. ovog članka, a
najviše do iznosa osnovice. Ako poslodavac odluči isplatiti veći iznos nagrade
od osnovice, razlika za isplatu slijedi pravnu sudbinu plaće radnika.

Isplata pomoći za kupnju poklona djetetu

Članak 159.

Radniku, roditelju djeteta za koje je nositelj zdravstvenog osiguranja,
poslodavac će isplatiti jednom godišnje sredstva za poklon djetetu mlađem od 15
godina starosti u visini najmanje od 6,66% od neoporezivog iznosa za taj osnov
propisan Pravilnikom o porezu na dohodak (u daljnjem tekstu osnovica) za svaku
godinu života djeteta, najviše do iznosa osnovice.

Posebnim rješenjem poslodavac utvrđuje visinu iznosa za poklon djetetu i
isplatu za poklon. Istim rješenjem poslodavac može odobriti isplatu za poklon djetetu
i u većem iznosu, kao i isplatu radniku za isti osnov koji nije nositelj
zdravstvenog osiguranja djeteta.

Pomoć radniku za štete izazvane elementarnim nepogodama

Članak 160.

Radnik koji je pretrpio štete na svojoj imovini zbog elementarne
nepogode ima pravo na pomoć za otklon šteta, prema mogućnosti poslodavca u
odnosu na visinu procijenjene štete.

Poslodavac posebnim rješenjem odlučuje da li će ili ne participirati u
otklonu štetnih posljedica na imovini radnika.

Isplata »božićnice« ili regresa za godišnji odmor

Članak 161.

Radnik ima pravo na isplatu tzv. »božićnice« ili regres za korištenje
godišnjeg odmora u visini najmanje 2,85% od neoporezivog iznosa za taj osnov
utvrđen u Pravilniku o porezu na dohodak (u daljnjem tekstu osnovica) obračunat
za svaku godinu rada za istog poslodavca, u svakoj kalendarskoj godini.

Posebnim rješenjem poslodavac utvrđuje iznos »božićnice« ili regresa u
svakoj godini rada radnika, do iznosa kako je utvr­đeno u prethodnom stavku ili
više od toga, do iznosa osnovice. Ako poslodavac odluči isplatiti veći iznos za
navedeni osnov, razlika do iznosa osnovice u isplati slijedi pravnu sudbinu
plaće radnika.

XI. DJELOVANJE I UVJETI RADA SINDIKATA

Članak 162.

Radnici na radu kod
poslodavca koji zapošljava više od 20 radnika imaju pravo tajnim glasanjem
izabrati jednog ili više svojih predstavnika u Radničko vijeće, koji će ih
zastupati kod poslodavca u zaštiti i promicanju njihovih prava i interesa.

Broj članova Radničkog vijeća
prema broju radnika poslodavca utvrđen je Zakonom o radu.

Članak 163.

Ako poslodavac promijeni
statusni oblik svoje djelatnosti, na primjer iz statusa ordinacije u status
poliklinike ili iz statusa ljekarne u ljekarničku ustanovu, tj. iz statusa
fizičke osobe koja obavlja registriranu djelatnost u djelatnost zdravstvene
ustanove - pravne osobe tako, da je pravna osoba sljednik njegovog prethodnog
oblika registrirane djelatnosti, svi ugovori o radu njegovih radnika prenose se
na novog poslodavca.

Prava radnika utemeljena ovim Kolektivnim ugovorom za koja se obim prava
veže za rad za istog poslodavca, u slučajevima kako ja opisano u prethodnom
stavku, zaposlenici zadržavaju kontinuitet trajanja radnog staža bez prekida.

Članak 164.

Ako Radničko vijeće nije izabrano, sva njegova ovlaštenja i prava
preuzima jedan ili više sindikalnih povjerenika (sindikalno vijeće), o čemu
odlučuju članovi sindikata – radnici tog poslodav­ca.

Broj sindikalnih povjerenika, s pravima iz prethodnog sta­vka, ne može
biti veći od broja članova Radničkog vijeća iz članka 134. Zakona o radu.

Sindikalnog povjerenika, koji ima ovlasti Radničkog vijeća temeljem
članka 148. Zakona o radu, u dijelu tih ovlasti zamjenit će sindikalni
predstavnik koji nije zaposlen kod istog poslodavca pod uvjetom da je radnik -
sindikalni povjerenik obavijestio svog poslodavca o toj osobi.

Sindikalni predstavnik iz prethodne stavke mora biti radnik poslodavca
iz članka 1. ovog Kolektivnog ugovora.

Sindikalni povjerenik, odnosno sindikalni predstavnik, kada obavljaju
poslove iz nadležnosti Radničkog vijeća, imaju pravo na naknadu plaće u skladu
s odredbama ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 165.

Kada sindikalni povjerenik odnosno sindikalno vijeće zamje­nju­je
Radničko vijeće ima pravo zatražiti mišljenje stručnjaka o po­­s­lovima iz
djelokruga primjene Zakona o radu i ovog Kolekti­vnog ugovora.

Članak 166.

Poslodavac se obvezuje da neće svojim djelovanjem onemo­gućiti
sindikalni rad sindikalnog povjerenika, sindikalno organiziranje i pravo
radnika da postane članom sindikata.

Članak 167.

Sindikat se obvezuje da će svoje sudjelovanje provoditi sukladno Ustavu,
konvencijama iz rada, zakonima i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 168.

Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku
omogućiti aktivnosti u razumnoj mjeri u svrhu obnašanja njegove dužnosti, te
uvida u podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem i zaštitom prava zaposlenika.

Poslodavac također treba sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku
osigurati informacije koje su bitne za gospodarski položaj zaposlenika kao što
su prijedlozi odluka o primjeni Zakona o radu i ovog Ugovora kojima se
reguliraju prava i obveze iz radnog odnosa, te prijedlozi poslovnih i razvojnih
odluka, koje utječu na ekonomski i socijalni položaj radnika.

Poslodavac je dužan primiti na razgovor sindikalnog povjerenika, odnosno
sindikalnog predstavnika, po mogućnosti odmah, a najkasnije u roku od tri dana
od podnijetog zahtjeva za prijem.

Poslodavac je dužan u pismenoj formi odgovoriti na svaki dopis
sindikalnog povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika.

Sindikalni povjerenik, odnosno sindikalni predstavnik ima i druga prava
određena ovim Ugovorom ili zakonom.

Prava iz prethodnih stavaka ovog članka pripadaju jednako sindikalnom
povjereniku kao i sindikalnom predstavniku uklju­čujući i one koji nisu
zaposleni kod tog poslodavca.

Ozljeda sindikalnog
povjerenika prilikom obavljanja sindikalne dužnosti te službenog puta u svezi s
tom dužnosti smatra se ozljedom na radu kod poslodavca.

Članak 169.

Čelnik sindikata koji je na
tu funkciju izabran iz radnog odnosa kod poslodavca, a koju obavlja
profesionalno, ima se pravo nakon prestanka te funkcije vratiti na iste
poslove, a ako tih poslova više nema onda na odgovarajuće poslove u okviru
njegove stručne spreme.

O namjeri povratka na rad,
osobe iz stavka 1. ovoga članka trebaju obavijestiti, poslodavca u roku od 30
dana od prestanka funkcije.

XII. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 170.

Sva prava iz rada i po osnovi
rada utemeljena ovim Kolek­tiv­nim ugovorom radnik ostvaruje na osnovi posebnog
rješenja ili odluke poslodavca.

Jedan primjerak pravnog akta
iz prethodnog stavka poslodavac dostavlja radniku, a po jedan knjigovođi i u
dosje radnika.

Dostavu pravnog akta iz
stavka 1. ovog članka poslodavac obavlja na način kako je propisano člankom 98.
ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 171.

Nacrt prijedloga ovog Ugovora
priprema osoba pravne stru­ke.

Nacrt prijedloga izrađuje
Odbor za kolektivno pregovaranje Udruge i Sindikata.

Izrađeni Nacrt prijedloga
ovog Kolektivnog ugovora, odbori iz prethodne stavke dostavljaju na mišljenje
Izvršnom odboru Udruge, odnosno Sindikata.

Odbori za kolektivno
pregovaranje razmatraju primjedbe i prijedloge svojih izvršnih odbora na tekst
Nacrta prijedloga i utvrđuju prijedlog ovog Kolektivnog ugovora za donošenje.

Ovaj Ugovor donose izvršni
odbori Udruge i Sindikata.

Ovaj Ugovor postaje pravno
perfektan kada ga potpišu tajnici Udruge i Sindikata.

Članak 172.

Ovaj Ugovor dostavlja se
Ministarstvu rada i socijalne skrbi Republike Hrvatske kao nadležnom tijelu za
upis u Knjigu evidencija kolektivnih ugovora sukladno članku 3. Pravilnika o
vođenju evidencije i objavi kolektivnih ugovora (»Narodne novine«, br. 14/96.).

Članak 173.

Izmjene i dopune ovog
Kolektivnog ugovora obavljaju se na identičan način, kako je propisano za njegovo
donošenje.

Članak 174.

Ovaj Kolektivni ugovor stupa
na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Članak 175.

Stupanjem na snagu ovog
Kolektivnog ugovora prestaje važiti Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva u
privatnoj praksi Hrvatske od 20. 10. 1997. godine evidentiran pod brojem 36 u
Knjizi kolektivnih ugovora pri Ministarstvu rada i socijalne skrbi, Aneks br. 1
KU, od 8. 3. 1998. godine, Aneks br. 2 KU, od 22. 9. 1998. godine i Aneks br. 3
KU od 29. 6. 1999. godine, evidentirani također u istoj Knjizi kolektivnih
ugovora pri Ministarstvu rada i socijalne skrbi.

Objava ovog
Kolektivnog ugovora u časopisu »Privatna praksa u zdravstvu« zamjenjuje objavu
u »Narodnim novinama«.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Kolektivni ugovor, NN 24/2002-564
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)