## Pravilnik o posebnostima provedbe carinskog postupka u međunarodnom pomorskom, riječnom i zračnom prometu

### NN 62/2000 (27.6.2000.), Pravilnik o posebnostima provedbe carinskog postupka u međunarodnom pomorskom, riječnom i zračnom prometu

MINISTARSTVO FINANCIJA

if !supportEmptyParas endif

1359

if !supportEmptyParas endif

Na teme­lju članka 263. stavak 1.
Carinskog zakona (»Narod­ne novine«, br. 78/99 i 94/99), ministar financija
donosi

PRAVILNIK

if !supportEmptyParas endif

O POSEBNOSTIMA PROVEDBE CARINSKOG
POSTUPKA U MEĐUNARODNOM POMORSKOM, RIJEČNOM I ZRAČNOM PROMETU

if !supportEmptyParas endif

I. UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim pravilnikom uređuju se posebnosti
carinskog postupa­nja u međunarodnome putničkome i robnome pomorskom, riječ­nom
i zračnom prometu.

II. POSEBNOSTI CARINSKOGA POSTUPKA U
MEĐUNARODNOME POMORSKOM PROMETU

Članak 2.

Pojedini izrazi koji se rabe u ovome
Pravilniku imaju slije­de­će znače­nje:

– *brod:* svi objekti na moru
konstruirani tako da se održavaju i plove po morskoj površini s namjenom mije­nja­nja
mjesta, čija je du­ljina veća od 12 metara i bruto tonaža veća od 15 t,

– *brodar:* držate­lj, odnosno
posjednik vlastitog ili tuđe­g broda i nosite­lj plovidbenog pothvata, odnosno
iskorištava­nja broda; brodar i brodovlasnik mogu, ali ne moraju biti iste
osobe,

– *brodica:* plovni objekt namije­njen
plovidbi morem koji nije brod,

– *brodovlasnik:* fizička ili pravna
osoba s isk­ljučivim pravom vlasništva na brodu; brodovlasnik i brodar mogu,
ali ne moraju biti iste osobe,

– *brodska carinska k­njiga:*
službena k­njiga koja se vodi na brodu i služi za unoše­nje podataka o stav­lja­nju
broda pod carinski nadzor i izuzima­nje ispod carinskog nadzora. Brodska
carinska k­njiga mora se pokazati na zahtjev carinskih tijela, kao i drugih
tijela nadležnih za druge oblike kontrole.  Stranice ove brodske k­nji­ge
moraju biti označene rednim brojevima. Brodska carinska k­njiga mora biti
ovjerena s naznačenim brojem stranica i potpisana od strane nadzorne
carinarnice,

– *brodsko skladište:* posebna
prostorija broda namije­njena smještaju robe kojom se brod opskrb­ljuje na
način propisan člankom 17. do 22. ovog Pravilnika. Ovaj pojam isk­ljučuje bilo
kakav prostor na brodu koji je namije­njen komercijalnom prijevo­zu robe,

– *carinarnica:* ustrojstvena
jedinica Carinske uprave, koja je stvarno i mjesno ovlaštena da obav­lja
poslove carinskoga nadzora i carinske kontrole međunarodnoga robnoga i
putničkog prometa prema određenoj robi odnosno na određenom dijelu carinskog
područja,

– *carinska kliješta:* specijalno
izrađena kliješta za plombira­nje, na kojima je u dijelu namije­njenom preša­nju
olovne plombe urezan grb Republike Hrvatske, a na drugoj strani broj kliješta,

– *carinska operativna obala:* dio
obale luke u granicama prostora koji obuhvaća područje stalnog međunarodnog
granič­nog prijelaza koji je pod carinskim nadzorom, a nadležna policijska
uprava, carinarnica, lučka kapetanija i lučka uprava ili drugo tijelo koje
uprav­lja lukom utvrđuju granice tog područja, sukladno propisima o nadzoru
državne granice,

– *carinska plomba:* oblikovani
plosnati komad olova, okruglog oblika, sa šup­ljinom u presjeku, koji s jedne
strane završava jednim, a s druge strane sa dva otvora. Kroz plombu se provlači
specijalna žica (ili konop) za plombira­nje, nakon če­ga se plomba preša
carinskim kliještima,

– *carinska provjera:* rad­nje kao
što su pre­gled robe, prijevoznih sredstava i osoba u putničkom prometu te prt­ljage
i drugih stvari koje putnici sa sobom nose, provjera postoja­nja,
vjerodostojnosti i istinitosti isprava podnesenih u carinskom postupku, pre­gled
poslovnih k­njiga i drugih isprava o poslova­nju, naknadna provedba ispitnih i
istražnih postupaka i slično koje je ovlaštena poduzimati carinarnica,

– *carinski dopušteno postupa­nje ili
uporaba robe:*

a) ponovni izvoz robe iz carinskog
područja Republike Hrvat­ske,

b) stav­lja­nje robe u carinski postupak,

c) unište­nje robe,

d) unos robe u slobodnu zonu ili slobodno
skladište te

e) ustupa­nje robe u korist države,

– *carinski nadzor:* opće mjere koje
poduzima nadležna carinarnica glede osigura­nja provedbe carinskih i drugih
propisa koji se primje­njuju na robu koja je predmet carinskog nadzora, uk­ljučujući
i mjere koje poduzima osoba iz članka 34. ovog Pravilnika,

– *domaća brodica:* brodica državne
pripadnosti Republike Hrvatske u vlasništvu fizičke ili pravne osobe sa
prebivalištem, odnosno sjedištem u Republici Hrvatskoj, upisana u hrvatski
očevidnik brodica koji vodi lučka kapetanija na čijem se području brodica
stalno ili pretežno zadržava, odnosno plovi ili je upisana u strani očevidnik,
izgrađena u carinskom području Republike Hrvatske ili izgrađena izvan carinskog
područja Republike Hrvat­ske, odnosno kup­ljena od strane pravne ili fizičke
osobe te upisana u hrvatski očevidnik brodica nakon provedbe uvoznog carinskog
postupka,

– *domaća jahta:* jahta državne
pripadnosti Republike Hrvat­ske ili strane državne pripadnosti u vlasništvu
fizičke ili pravne osobe sa prebivalištem, odnosno sjedištem u Republici
Hrvatskoj, upisana u hrvatski upisnik brodova ili hrvatski očevidnik brodica
koji vodi lučka kapetanija na čijem se području jahta stalno ili pretežno zadržava,
odnosno plovi, ili je upisana u strani upisnik ili očevidnik, izgrađena u
carinskom području Republike Hrvat­ske ili izgrađena izvan carinskog područja
Republike Hrvatske, odnosno kup­ljena od strane pravne ili fizičke osobe te
upisana u hrvatski upisnik brodova ili očevidnik brodica nakon provedbe uvoznog
carinskog postupka,

– *domaća plovidba:* plovidba iz
jedne domaće pomorske luke u drugu,

– *domaća pomorska luka za međunarodni
promet:* svaka pomorska luka u carinskom području Republike Hrvatske
slobodna za pristup plovilima svih zastava,

– *domaća pomorska luka:* svaka
pomorska luka u carinskom području Republike Hrvatske,

– *domaći brod:* brod državne
pripadnosti Republike Hrvat­ske, upisan u hrvatski upisnik brodova i koji vije
zastavu Repub­like Hrvatske, izgrađen u hrvatskom brodogradilištu ili brod
izgrađen u stranom brodogradilištu, odnosno kup­ljen od strane pravne ili
fizičke osobe te upisan u hrvatski upisnik brodova nakon provedbe uvoznog
carinskog postupka, brod u vlasništvu domaće­g brodovlasnika, odnosno brodara
upisan u strani upisnik brodova radi stjeca­nja tzv. pogodovne zastave bez
prekida pravne (stvarne, bitne i istinske veze – *»genuine link«*) sa
Republikom Hrvatskom,

– *domaći brodar:* brodar s
prebivalištem ili sjedištem u Republici Hrvatskoj,

– *domaći brodovlasnik:* brodovlasnik
sa prebivalištem ili sjedištem u Republici Hrvatskoj,

– *jahta:* brod ili brodica koji u ne­gospodarske
svrhe služi razonodi, športu ili rekreaciji, uz uvjet da je na ­njoj moguć du­lji
boravak neovisno od kopna,

– *javni brod:* plovilo čiji je
vlasnik odnosno brodar država ili ­njezino tijelo, a koji nije ratni brod i
služi isk­ljučivo u ne­gospodarske svrhe tijelima carinske i policijske službe
te lučke kapetanije,

– *linijski pomorski promet:* redovni
komercijalni prijevoz osoba i/ili robe, koji je dostupan svima pod jednakim
uvjetima, a obav­lja se na unaprijed utvrđenim linijama, prema unaprijed
utvrđenom plovidbenom redu i po objav­ljenim cijenama i općim uvjetima
prijevoza,

– *luka:* vodeni ili s vodom izravno
povezani kopneni prostor i s izgrađenim i neizgrađenim obalama, lukobranima,
uređajima, postroje­njima i objektima namije­njenim za pristaja­nje, sidre­nje
i zaštitu brodova i brodica, prihvat i otpremu putnika, ukrcaj i iskrcaj robe,
rukova­nje robom, proizvod­nju te druge gospodarske djelatnosti koje su s tim
djelatnostima u međusobnoj gospodarskoj, prometnoj ili tehnološkoj vezi,

– *međunarodna plovidba:* plovidba
brodom ili brodicom prema plovidbenom planu iz domaće luke za međunarodni
promet u stranu luku i/ili obratno,

– *međunarodni promet:* promet
plovilima iz domaće luke za međunarodni promet u stranu luku i/ili obratno,

– *nadležna carinarnica:* carinarnica
nadležna za provedbu određenog carinskog postupa­nja,

– *nadzorna carinarnica:* carinarnica
koja obav­lja nadzor nad carinskim skladištima i brodogradilištima te
carinarnica nadležna prema matičnoj luci upisa broda,

– *opskrbno skladište:* carinsko
skladište tipa D iz koje­g se vrši opskrba prijevoznih sredstava u međunarodnom
prometu u svrhu, te za namjenu iz članka 17. i 37. ovog Pravilnika,

– *plovidba obalnim morem:* plovidba
unutar­njim morskim vodama i teritorijalnim morem, plovidba broda ili brodice
između dviju ili više domaćih pomorskih luka,

– *plovidbeni agent:* pravna ili
fizička osoba koja se bavi agentskim poslovima u međunarodnom pomorskom
prometu,

– *plovidbeni red:* utvrđeno vrijeme
isplov­ljava­nja i uplov­ljava­nja brodova u luke u linijskom pomorskom
prometu,

– *plovilo:* objekt prikladan za
plovidbu i pluta­nje na vodi,

– *podnoše­nje robe:* prijav­ljiva­nje
carinarnici na propisan način da se roba nalazi u ­njezinoj određenoj
ustrojstvenoj jedinici ili drugom mjestu koje je carinarnica odredila ili
odobrila,

– *pomorska plovidba:* plovidba koja
se obav­lja na moru i rijekama hrvatskog Jadranskog slijeva do granice do koje
su one plovne s morske strane,

– *pomorski promet:* prijevoz osoba
i/ili stvari pomorskom plovidbom,

– *posada broda:* osobe zaposlene na
brodu u bilo kojem svojstvu, upisane u popis posade,

– *posebna carinska provjera:* pretraga
robe i/ili osoba i/ili prijevoznih sredstava,

– *prt­ljaga:* svi predmeti koje
putnici imaju sa sobom tijekom putova­nja,

– *putnički brod:* svaki brod koji je
namije­njen i osposob­ljen te ovlašten prevoziti više od 12 putnika,

– *putnik:* svaka osoba na brodu ili
brodici, osim djece ispod jedne godine života te posade broda,

– *sidrište:* uređeni i obi­lježeni
prostor na unutar­njim vodama namije­njen za sidre­nje i manevrira­nje
plovilima,

– *strana brodica:* brodica koja nije
domaća brodica i koja je u vlasništvu fizičke ili pravne osobe čije je
uobičajeno mjesto boravka, odnosno sjedište izvan carinskog područja Republike
Hrvatske, upisana u strani ili domaći očevidnik brodica kod nadležnih tijela.
Re­gistracija brodice u nautičkim klubovima ne smatra se upisom u očevidnik
brodica kod nadležnih tijela,

– *strana jahta:* jahta koja nije
domaća jahta i koja je u vlasništvu fizičke ili pravne osobe čije je uobičajeno
mjesto bo­rav­ka, odnosno sjedište izvan carinskog područja Republike Hrvat­ske,
upisana u strani ili domaći upisnik brodova, odnosno očevidnik brodica kod
nadležnih tijela. Re­gistracija jahte u nau­tič­kim klubovima ne smatra se
upisom u upisnik brodova ili očevidnik brodica kod nadležnih tijela,

– *strana pomorska luka:* svaka
pomorska luka izvan carinskog područja Republike Hrvatske,

– *strani brod:* brod koji nije
domaći brod i koji je u vlasništvu fizičke ili pravne osobe čije je uobičajeno
mjesto boravka, odnosno sjedište izvan carinskog područja Republike Hrvatske,
upisan u strani ili domaći upisnik brodova,

– *teretni brod:* svaki brod koji
nije putnički, a namije­njen je prijevozu robe,

– *zapovjednik broda:* osoba
odgovorna za uprav­lja­nje, sigurnost i osigura­nje broda i plovidbe, koja s
pravom konačne odluke obav­lja i određene upravne i druge javne funkcije i
ovlašte­nja, nastupajući i kao tijelo državne vlasti.

*a)
Dolazak i odlazak brodova u međunarodnom prometu*

Članak 3.

Brodovi i jahte u međunarodnoj plovidbi u
dolasku iz inozemstva mogu pristajati samo u domaćim pomorskim lukama za
međunarodni promet, odnosno isplov­ljavati u inozemstvo samo iz domaćih
pomorskih luka za međunarodni promet, i to dijela carinske operativne obale ili
slobodne zone.

Brodovi i jahte iz stavka 1. ovog članka
podnose se nadležnoj carinarnici usmenom deklaracijom, sukladno Aneksu C
Konvencije o privremenom uvozu (»Istambulska konvencija«), te člancima 101. i
104. Uredbe za provedbu Carinskog zakona, uklj­učujući i slučajeve dolaska tih
plovnih objekata kopnenim putem.

Brodovi iz stavka 1. ovog članka mogu
pristajati i na drugim mjestima po odobre­nju nadležne lučke kapetanije uz
prethodnu suglasnost nadležne carinarnice.

Strane jahte mogu, nakon završene granične
kontrole i carinske provjere, pristajati u svim domaćim pomorskim lukama.

U slučaju više sile, brodovi iz stavka 1.
ovog članka, mogu pristajati i na drugim mjestima. U tom slučaju zapovjednik
broda mora o tome odmah obavijestiti najbližu carinarnicu ili lučku kapetaniju
ili najbližu postaju pomorske policije.

Domaći brodovi u domaćoj plovidbi mogu
pristajati uz carinsku operativnu obalu samo po odobre­nju nadležne
carinarnice. Ovo odobre­nje carinarnica izdaje u obliku bi­lješke na zahtjevu.

Članak 4.

Lučka uprava ili drugo tijelo koje uprav­lja
lukom dužno je carinarnici osigurati prostorije potrebne za provedbu carinske
kontrole putničkog i robnog prometa, te provedbu drugih mjera carinskog zakona.

Članak 5.

Brodovi iz članka 3. stavka 1. ovog
Pravilnika moraju imati manifest ili drugu međunarodnu priznatu ispravu
prigodom dolaska iz inozemstva i prigodom isplov­ljavanja u inozemstvo, kojom
carinarnici podnose cjelokupni teret koji prevoze.

U ispravu iz stavka 1. ovog članka ili u
druge priložene isprave koje prate robu, upisuje se cjelokupni teret koji se
prevozi brodom, uk­ljučujući i svu drugu robu koja se nalazi na brodu radi
uporabe ili prodaje, a ukoliko brod ne prevozi robu upisuje se naznaka »bez
tereta«.

Isprava iz stavka 1. ovog članka mora
sadržavati poglavito ove podatke:

1) pri dolasku broda: ime i državnu
pripadnost broda, ime i prezime zapovjednika broda, iz koje luke brod dolazi,
broj i vrstu koleta, količinu i naziv robe, brojeve brodskih teretnica za teret
koji treba istovariti u nekoj luci, luke u kojima će se ostali teret
istovariti, luku ukrcaja za robu koja se prevozi na teme­lju brodske teretnice;

2) pri odlasku broda: ime i državnu
pripadnost broda, ime i prezime zapovjednika broda, odredišnu luku, broj i
vrstu koleta, količinu i naziv robe, brojeve brodskih teretnica za teret koji
je ukrcan u luci u kojoj je obav­ljen ukrcaj.

U ispravu iz stavka 1. ovog članka ili
druge priložene isprave, osim podataka iz stavka 3. ovog članka, posebice se
moraju upisati i specificirati:

1) popis posade i popis stvari koje
pripadaju posadi broda (»privatni manifest posade«),

2) popis putnika i popis prt­ljage putnika
predane brodu na prijevoz,

3) popis namirnica i druge robe za opskrbu
broda, posade i putnika te potrošni i pogonski materijal (»store list«),

4) popis narkotika, te

5) popis oružja i stre­ljiva.

Isprave iz stavka 1. ovog članka, nakon
prihvaća­nja od strane carinarnice, moraju se upisati (re­gistrirati) u
odgovarajućem kontrolniku (Kontrolnik brodova u dolasku i Kontrolnik brodova u
odlasku).

Podaci o osobnoj prt­ljazi koju putnici
sobom nose ne upisuju se u ispravu iz stavka 1. ovog članka.

Ispravu iz stavka 1. ovog članka ne moraju
imati brodovi koji su u domaćoj plovidbi, jahte, vojni brodovi, javni brodovi,
ribarski brodovi i brodovi koji služe u znanstvene svrhe.

Članak 6.

Brod koji dolazi iz inozemstva ne smije
stupiti u vezu s ostalim brodovima, organizacijama i građanima na obali prije
ne­go što od ovlaštenih tijela dobije odobre­nje za slobodnu vezu (slobodan
promet) s obalom.

Odobre­nje iz stavka 1. ovog članka izdaje
lučka kapetanija, nakon izvršene sanitarne te granične policijske kontrole i
carinske provjere.

Odobre­nje iz stavka 1. ovog članka moraju
zatražiti i brodovi koji dolaze iz domaće luke, ako su tijekom putova­nja došli
u fizičku vezu s brodom koji dolazi iz inozemstva.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovog članka
uz brod koji još nije dobio odobre­nje za vezu s obalom može pristati:

1) javni brod,

2) brod ili brodica radi pruža­nja pomoći
pri spašava­nju (samo za vrijeme dok je to potrebno),

3) te­g­ljač radi te­g­lje­nja uz isk­ljuče­nje
bilo kakva dodira sa članovima posade te­g­ljenog broda, te

4) pe­ljarski brod ili brodica radi pe­ljare­nja,
uz uvjet da samo pe­ljar smije stupiti na taj brod.

Članak 7.

Plovidbeni agenti moraju izvješćivati
carinarnicu o plovidbenom redu brodova koji su
u redovitoj međunarodnoj plovidbi i dostav­ljati im plovidbeni red tih
brodova.

Plovidbeni agenti moraju izvješćivati
carinarnicu i o dolasku ostalih brodova u međunarodnoj plovidbi, uz naznaku
dana i sata ­njihova dolaska u luku, te bez odlaga­nja i o svakom zakaš­nje­nju
tih brodova.

Članak 8.

Domaći brodovi u domaćoj plovidbi nisu pod
carinskim nad­zorom i prigodom odlaska u inozemstvo podnose carinarnici pisani
zahtjev za stav­lja­nje broda pod carinski nadzor.

Odobre­nje iz stavka 1. ovog članka
carinarnica donosi, nakon izvršene carinske provjere broda, u obliku bi­lješke
na zahtjevu. Tu či­njenicu carinarnica upisuje i ovjerava u brodskoj carinskoj
k­njizi.

Nakon izdava­nja odobre­nja iz stavka 1.
ovog članka domaći brodovi su u međunarodnoj plovidbi. Od tog trenutka navedeni
brodovi, kao i ­njihovi plovidbeni agenti, obvezni su postupati sukladno članku
3. do 7. ovoga Pravilnika.

Članak 9.

Domaći brodovi u međunarodnoj plovidbi su
pod carinskim nadzorom i u slučaju nastav­lja­nja da­lj­nje plovidbe u domaćem
prometu, podnose carinarnici pisani zahtjev za izuzima­nje broda ispod
carinskog nadzora.

Odobre­nje iz stavka 1. ovog članka
carinarnica donosi u obliku bi­lješke na zahtjevu nakon obav­lja­nja carinske
provjere broda. Tu či­njenicu carinarnica ovjerava i u brodskoj carinskoj k­njizi.

Nakon izdava­nja odobre­nja iz stavka 1.
ovog članka brod je u domaćoj plovidbi, te nije više pod carinskim nadzorom.

Članak 10.

Domaći putnički brodovi u linijskom
pomorskom prometu, kada prema plovidbenom redu prelaze iz režima domaće
plovidbe na režim međunarodne plovidbe, prigodom odlaska u inozemstvo dužni su
postupiti sukladno članku 8. ovog Pravilnika.

Domaći putnički brodovi u linijskom
pomorskom prometu, kada prema plovidbenom redu prelaze iz režima međunarodne
plovidbe na režim domaće plovidbe, prigodom dolaska iz inozemstva dužni su
postupiti sukladno članku 9. ovog Pravilnika.

Ako zbog kratkoće vremena i/ili drugih
okolnosti carinarnica ne može obaviti potpunu carinsku provjeru broda (članak
11. i 14.) ili u slučaju postoja­nja osnovane sum­nje da se na brodu nalazi
krijumčarena roba, izdava­nje odobre­nja iz članka 8. stavka 2. i članka 9.
stavka 2. može se uvjetovati obav­lja­njem međunarodne plovidbe i/ili domaće
plovidbe ili dijela plovidbe uz nazočnost jednog ili više carinskih službenika
(»carinska prat­nja broda«).

Troškove postupka iz stavka 2. i 3. ovoga
članka snosi podnosite­lj zahtjeva, sukladno rješe­nju carinarnice.

Ovlašćuje se ravnate­lj Carinske uprave da
pota­nje uredi postupak carinskog nadzora i način obračunava­nja troškova za
brodove iz stavka 2. i 3. ovoga članka.

*b)
Carinska provjera broda*

Članak 11.

Carinska provjera broda obav­lja se odmah
nakon sanitarne i granične policijske kontrole broda.

Zapovjednik broda mora carinskim službenicima
osigurati prijevoz u dolasku na brod i povratku s broda, te osigurati uvjete za
obav­lja­nje carinske provjere broda.

Zapovjednik broda mora osigurati rasvjetu
na brodu i u svim prostorijama broda u kojima se obav­lja carinska provjera.

Carinska provjera broda obav­lja se u
nazočnosti ovlaštenog predstavnika broda.

Članak 12.

Carinarnica može obaviti i posebnu
provjeru broda.

Posebna carinska provjera broda provodi se
u slučaju postoja­nja osnovane sum­nje da se na brodu nalazi krijumčarena roba,
te kada to carinarnica iz ­njoj poznatih razloga smatra potrebnim, a može se
obaviti i dok se brod nalazi na sidrištu i/ili u plovidbi obalnim morem. U
slučaju potrebe carinarnica može brodu naložiti i uplov­ljavanje u prvu sigurnu
domaću pomorsku luku, gdje će se posebna carinska provjera učinkovitije
provesti. O namjeravanoj posebnoj carinskoj provjeri broda carinarnica
unaprijed obavještava nadležnu Lučku kapetaniju.

Prije početka posebne carinske provjere
stranog broda sukladno odredbi stavka 2. ovoga članka, carinarnica mora o tome
unaprijed izvijestiti konzularno predstavništvo države kojoj brod pripada, ako
takvo predstavništvo postoji u luci u kojoj se brod nalazi. Ako u luci ne
postoji konzularno predstavništvo države kojoj brod pripada, posebna carinska
provjera obavit će se u nazočnosti predstavnika Lučke kapetanije te
zapovjednika broda ili osobe koju on odredi.

Članak 13.

Ako se poduzimaju takve mjere posebne
carinske provjere broda na način da je nužno s ­nje­ga skinuti pojedine
pričvršćene dijelove, pa se poslije skida­nja tih dijelova ne utvrdi postoja­nje
carinskog prekršaja, troškovi skida­nja i postav­lja­nja takvih dijelova padaju
na teret državnog proračuna.

Ako se carinskom provjerom utvrdi postoja­nje
carinskog prekršaja, troškovi postupka iz stavka 1. ovog članka padaju na teret
brodara, odnosno zapovjednika broda.

Članak 14.

Ako se carinskom provjerom utvrdi da na
brodu ima namirnica i druge robe namije­njene potrebama broda, brodske posade
i/ili putnika u količinama većim ne­go što je potrebno za potroš­nju tijekom
boravka broda u carinskom području Republike Hrvatske, carinarnica može višak
takve robe staviti pod carinski nadzor (plombirati i sl.).

U slučajevima iz stavka 1. ovog članka kad
se radi o brodovima iz članka 9. stavka 1. ovog Pravilnika uz bi­lješku u
brodskoj k­njizi (članak 8. stavak 2.), carinarnica će upisati i vrstu i broj
carinskih obi­lježja stav­ljenih na prostorije koje je stavila pod carinski
nadzor, te bi­lješku u ovjeri rekapitulacije robe iz članka 20. stavka 5. ovog
Pravilnika, koja služi za evidenciju i kontrolu za vrijeme domaće plovidbe.

*c)
Carinski postupak s putničkom prt­ljagom*

Članak 15.

Carinski postupak s putničkom prt­ljagom u
dolasku broda iz inozemstva obav­lja se odmah po dava­nju odobre­nja za slobodnu
vezu s obalom.

Sve kontrole i carinske formalnosti, koje
se odnose na prt­ljagu osoba na brodovima i jahtama, obav­ljaju se:

1) pri dolasku iz inozemstva u prvoj
domaćoj luci za međunarodni promet bez obzira na zastavu plovila i bez obzira
na odredište, te

2) u zad­njoj domaćoj pomorskoj luci za
međunarodni promet, uk­ljučujući i slučajeve koji se odnose na brod ili jahtu
koja dolazi iz domaće pomorske luke i nakon pristaja­nja nastav­lja put u
međunarodnoj plovidbi.

*d)
Istovar robe s broda*

Članak 16.

Kao mjesto unosa robe u carinsko područje,
sukladno članku 47. stavku 1. točki b) Uredbe za provedbu Carinskog zakona,
smatra se luka istovara robe.

Istovar robe s broda obav­lja se pod
carinskim nadzorom, sukladno članku 49. do 51. Carinskog zakona.

Roba doprem­ljena u carinsko područje
morskim putem može se bez pretovara uputiti istim prijevoznim sredstvom u drugu
domaću pomorsku luku za međunarodni promet radi istovara ili pretovara na teme­lju
isprave iz članka 5. stavka 1. ovog Pravilnika, uk­ljučujući i robu iz članka
50. stavka 5. Carinskog zakona.

Roba se, sukladno članku 52. do 54.
Carinskog zakona, podnosi carinarnici u pomorskoj luci za međunarodni promet u
kojoj će se roba istovariti ili pretovariti. S robom se da­lje postupa sukladno
članku 55. do 65. Carinskog zakona.

Sa robom koja ostaje na brodu, a namije­njena
je iskrcaju u stranoj pomorskoj luci, postupa se sukladno članku 66. stavak 1.
Carinskog zakona.

*e)
Opskrba brodova*

Članak 17.

Brodovi iz članka 3. stavka 1. ovog
Pravilnika, te platforme za istraživa­nje i eksploataciju podmorja u
međunarodnim vodama, mogu se, putem domaćih pravnih osoba re­gistriranih za
opskrbu prijevoznih sredstava u međunarodnom prometu, iz slobodnih zona ili
slobodnih skladišta, te iz carinskih skladišta iz članka 184. stavka 7. Uredbe
za provedbu Carinskog zakona, pod carinskim nadzorom u domaćim lukama za
međunarodni promet, opskrb­ljivati živežnim namirnicama i drugom robom namije­njenoj
potrebama broda, putnika i posade, odnosno platforme za istraživa­nje i eksploataciju
podmorja u međunarodnim vodama, u potrebnim količinama ili količinama potrebnim
za popu­njava­nje zaliha.

Roba iz stavka 1. ovog članka može se
staviti pod carinski nadzor, koji prestaje isplov­ljava­njem  broda ili jahte za inozemstvo i istupom robe
iz carinskog područja Republike Hrvatske.

Opskrbom u smislu stavka 1. ovoga članka,
smatra se ponuda stranih i domaćih roba, koje sukladno međunarodnoj praksi u
svom skladištu imaju ovlašteni opskrb­ljivači brodova (ISSA katalog).

Ne smatra se opskrbom, u smislu stavka 1.
ovog članka, utovar robe u brod radi prijevoza u međunarodnom prometu.

Ne smatra se opskrbom, u smislu stavka 1.
ovog članka, upućiva­nje na brod, jahtu ili platformu za istraživa­nje i
eksploataciju podmorja u međunarodnim vodama dijelova opreme, brod­skog
inventara, rezervnih dijelova i drugih proizvoda neophodnih za popravak ili
redovito održava­nje koje upućuje brodar ili strani dobav­ljač po nalogu
brodara, odnosno vlasnik ili korisnik platforme. Postupak s ovom robom rješava
se kroz carinski dopušteno postupa­nje ili uporabu robe.

Domaći putnički brodovi koji prometuju na
redovitim linijama u međunarodnom i domaćem pomorskom prometu mogu se opskrb­ljivati
i za vrijeme domaće plovidbe na teme­lju isprava iz članka 19. stavka 1. i članka
20. stavka 1. ovog Pravilnika, robom koja je namije­njena uporabi ili prodaji
izvan carinskog područja Republike Hrvatske. U tom slučaju carinski službenik
će sa brod­skog skladišta skinuti postojeće carinske plombe te nakon smještaja
predmetne robe, staviti nove carinske plombe. Tu či­njenicu konstatirati će na
predviđenom mjestu u carinskoj brod­skoj k­njizi, a broj nove carinske plombe
osim u carinskoj brod­skoj k­njizi, upisat će i u ispravu na teme­lju koje je
izvršena ops­kr­ba, te u rekapitulaciju – listu zaliha brodskog skladišta iz
članka 20. stavka 5. ovog Pravilnika.

Brodovi iz stavka 6. ovoga članka za
vrijeme domaće i međunarodne plovidbe, dužni su voditi posebnu evidenciju o sta­nju
brodskih zaliha, na način da se u svakom trenutku može izvršiti carinska
provjera te sa sigurnošću utvrditi sta­nje robe kojom se brod opskrbio i koju
ima ili bi morao imati na zalihama.

Svaka opskrba brodova koji prometuju na
redovitim linijama u međunarodnom prometu izvršena u inozemnoj luci mora se
upisati u evidencije iz stavka 6. i 7. ovoga članka.

Evidencija iz stavka 7. ovog članka
obvezno se prilaže ispravi iz članka 5. stavka 1. ovog Pravilnika, sukladno
stavku 4. točki 3. istog članka.

Članak 18.

Opskrba plovila iz članka 17. stavka 1.
ovoga Pravilnika stranom robom obav­lja se u skladu sa propisima o izvozu robe.

Opskrba plovila iz članka 17. stavka 1.
ovog Pravilnika stranom robom iz carinskog skladišta iz članka 184. stavka 7.
Uredbe za provedbu Carinskog zakona obav­lja se na teme­lju isprava iz članka
19. stavka 1. i članka 20. stavka 1. ovog Pravilnika te JCD-e za ponovni izvoz.

Članak 19.

Opskrba plovila iz članka 17. stavak 1.
ovog Pravilnika obav­lja se na teme­lju Opskrbnog lista, čiji je ogledni
primjerak otisnut u prilogu 1. ovoga Pravilnika i ­nje­govim je sastavnim
dijelom.

Opskrba brodova i postupa­nje s robom iz
stavka 1. ovog članka obav­lja se na način propisan u članku 20. stavku 2. do
6. ovog Pravilnika.

Opskrbni listovi, ovjereni od strane
nadležne carinarnice na početku i završetku međunarodne plovidbe, prilažu se
JCD-i za ponovni izvoz, koju opskrbno skladište podnosi nadzornoj carinarnici
najkasnije do 15. u mjesecu za protekli mjesec. Ovjereni opskrbni listovi
dostav­ljaju se na teme­lju mjesečne rekapitulacije.

Članak 20.

Upućiva­nje strane robe iz carinskog
skladišta iz članka 184. stavka 7. Uredbe za provedbu Carinskog zakona radi
opskrbe domaćih putničkih brodova koji prometuju na redovnim linijama u
međunarodnom i domaćem pomorskom prometu i izletničkih brodova u međunarodnoj plovidbi,
namije­njene prodaji putnicima izvan carinskog područja Republike Hrvatske,
obav­lja se na teme­lju obračunskog lista.

Obračunski list iz stavka 1. ovoga članka
izrađuje se u blokovima na samokopirajućem papiru standardne kvalitete, u
četiri primjerka formata A3 s naznačenim istim rednim brojem, a prema oglednom
primjerku koji je otisnut u prilogu 2. ovoga Pravil­nika i ­nje­govim je
sastavnim dijelom.

Upućiva­nje strane robe iz carinskog
skladišta iz članka 184. stavka 7. Uredbe za provedbu Carinskog zakona radi
opskrbe brodova iz članka 17. stavka 6. ovog Pravilnika, koja je namije­njena
prodaji putnicima izvan carinskog područja Republike Hrvatske, obav­lja se pod
carinskim nadzorom. Na posebno naznače­nom mjestu obračunskog lista upisuju se
brojevi carinskih plombi koje se stav­ljaju na brodsko skladište, gdje se roba
smješta do odlaska broda u inozemstvo, radi prodaje putnicima na toj
međunarodnoj relaciji izvan carinskog područja Republike Hrvatske. Carinski
službenik svojim potpisom, faksimilom i pečatom ovjerava ispravnost upisane
količine robe i brojeva plombi. Robu smještenu na brodu prati određen broj
primjeraka obračunskog lista.

U zad­njoj domaćoj luci za međunarodni
promet iz koje brod isplov­ljava u inozemstvo, odnosno napušta carinsko
područje Republike Hrvatske, carinski službenik kontrolira sta­nje plombi na
prostorijama gdje je roba smještena te svojim potpisom, faksimilom i pečatom na
za to posebno predviđenom mjestu obračun­skog lista potvrđuje ispravnost
nađenog sta­nja.

U slučaju opravdane sum­nje u ispravnost
sta­nja plombi i/ili robe u carinskom skladištu broda carinski službenik je
ovlašten izvršiti naknadnu provjeru. O rezultatima nađenog sta­nja upisat će
konstataciju u rubriku »primjedba« obračunskog lista, a umjesto prethodne
plombe stavit će novu plombu, a upis ovog broja plombe na obračunskom listu
posebno će ovjeriti. U slučaju da sta­nje upisano na obračunskom listu ne
odgovara stvarnom sta­nju ili se otkriju druge nepravilnosti, carinski
službenik će to zapisnički utvrditi.

Povratkom iz inozemstva prije uplov­ljava­nja
u domaću luku za međunarodni promet, član posade ili druga osoba odgovorna za
prodaju robe putnicima, dužna je sravniti sta­nje prodane robe tijekom
međunarodne plovidbe i zak­ljučiti obračunski list te napraviti posebnu
rekapitulaciju sta­nja robe – listu zaliha u brod­skom skladištu. Carinski
službenik u prvoj domaćoj luci za međunarodni promet odmah po dolasku broda iz
inozemstva i dobiva­nja slobodne veze s obalom, provjerava sta­nje robe upisano
na obračunskom listu i podnesenoj rekapitulaciji sa sta­njem robe. Ispravnost
nađenog sta­nja carinski službenik potvrđuje svojim potpisom, faksimilom i
pečatom. Ukoliko sta­nje ne odgovara stvarnom sta­nju u rubrici »primjedba«
upisuje se o kakvoj se neispravnosti radi. Jednu kopiju obračunskog lista
carinski službenik zadržava, a jednu vraća odgovornoj osobi posade broda.
Kopija obračunskog lista upućuje se nadzornoj carinarnici.

Obračunski listovi, ovjereni od strane
nadležne carinarnice na početku i završetku međunarodne plovidbe, prilažu se
JCD-i za ponovni izvoz, koju opskrbno skladište podnosi nadzornoj carinarnici
najkasnije do 15. u mjesecu za protekli mjesec. Ovjereni obračunski listovi
dostav­ljaju se na teme­lju mjesečne rekapitulacije.

Članak 21.

U slučajevima kada opskrbno skladište
nabav­lja robu iz drugog carinskog skladišta, roba se iz tog carinskog
skladišta premješta u opskrbno skladište sukladno članku 121. Carinskog zakona,
članku 209. Uredbe za provedbu Carinskog zakona i članku 29. do 31. Pravilnika
o obrascima za provedbu Carinskog zakona, bez prekida­nja postupka carinskog
skladište­nja. Osim odgovarajućih primjeraka JCD-e, robu prati i jedna od
isprava iz članka 22. stavka 2. ovog Pravilnika.

Članak 22.

Opskrba plovila iz članka 3. stavka 1.
ovog Pravilnika domaćom robom obav­lja se u skladu sa propisima o izvozu robe.

Upućiva­nje domaće robe iz carinskog
skladišta radi opskrbe plovnih objekata iz stavka 1. ovog članka vrši se na
teme­lju izdatnice, otpremnice, dostavnice ili drugog dokumenta koji je u
uobičajenoj uporabi i koji je ovjerila carinarnica.

Ovjereni dokumenti iz stavka 2. ovog
članka kao pojednos­tav­ljene carinske deklaracije prilažu se uz dopunsku
deklaraciju (JCD-i za konačni izvoz), koja se carinarnici podnosi najkasnije do
15. u mjesecu za prethodni mjesec.

*f)
Remont i popravci brodova*

Članak 23.

U slučajevima kada namjeravani zahvat na
brodovima obuhvaća samo radove na čišće­nju i premaziva­nju va­njske oplate
broda bez drugih većih zahvata i koji u pravilu traje kraće od 7 dana, isti će
se obaviti pod carinskim nadzorom.

Ovisno o započetom carinskom postupku za
robu koja će se ugraditi ili utrošiti sukladno stavku 1. ovoga članka, nadzorna
carinarnica će odnosni carinski postupak završiti kako slijedi:

a) u slučaju izvoza domaćih roba (boja,
razrjeđivač i sl.) kod kojih je kupac strani brodovlasnik, JCD-a za izvoz
razdužit će se ispravom iz članka 5. stavka 1. ovoga Pravilnika, ili

b) u slučaju kada stranu robu (boja,
razrjeđivač, rezervni dijelovi i sl.) koju ša­lje strani brodovlasnik kao
vlastitu opskrbu *(»owner supply«)*, JCD-a za provozni postupak razdužit
će se ispravom iz članka 5. stavka 1. ovoga Pravilnika.

Kod radova iz stavka 1. ovoga članka, za
čije obav­lja­nje je potrebno više od 7 radnih dana, odnosna roba se stav­lja u
postupak unutar­nje proizvod­nje, koji se okončava završnim izvoznim postupkom.

Postupak u slučajevima vlastite opskrbe od
strane brodovlasnika *(»owner supply«)* identičan je kao u stavku 2. točki
b) ovog članka.

*g)
Postupak s rezervnim dijelovima i opremom
za strane jahte*

Članak 24.

U slučajevima kada vlasnik strane jahte
ili opunomoćenik iz članka 5. Carinskog zakona, rezervne dijelove i opremu za
potrebe predmetne jahte, podnese nadležnoj carinarnici sukladno članku 52.
Carinskog zakona, ovlašteni carinski službenik će obaviti pre­gled robe i
prihvatiti JCD za provozni postupak. Nakon što utvrdi osnovanost postupa­nja,
razdužit će JCD na način da u rubrici J na poleđini JCD-e upiše broj
kontrolnika završnih postupaka nadležne carinarnice, odnosno carinske
ispostave, broj odobre­nja za plovidbu i poziv na Aneks C Konvencije o
privremenom uvozu *(»Istambulska konvencija«).*

Privremeno uvezena oprema, sukladno stavku
1. ovoga članka, obvezno se upisuje u listu inventara jahte, uz istovremeno
upisiva­nje bi­lješke na pogodnom mjestu odobre­nja za plovidbu o postoja­nju
ovjerene liste inventara na jahti.

Sa zamije­njenim dijelovima i/ili opremom
vlasnik strane jahte ili opunomoćenik iz članka 5. Carinskog zakona dužan je
postupiti sukladno članku 185. Carinskog zakona.

III. POSEBNOST CARINSKOGA POSTUPKA U
MEĐUNARODNOME RIJEČNOM PROMETU

*a)
Zajedničke odredbe*

Članak 25.

Ako međunarodnim ili međudržavnim ugovorom
nije drugačije određeno, ne dovodeći u pita­nje odredbe Carinskog zakona, u
međunarodnom i međudržavnom prometu na graničnim rijekama i kanalima primje­njivat
će se odredbe ovoga Pravilnika.

Članak 26.

Ako dredbama ove glave (članak 25. do 47.)
nije drugačije propisano, carinski se postupak u međunarodnom prometu rijekama
i kanalima (međunarodni rječni promet) provodi odgova­raju­ćom primjenom
odredbi ovoga Pravilnika o carinskom pos­tupku u pomorskom prometu (članak 2.
do 24.).

Članak 27.

Plovila, roba, putnici i prt­ljaga, koji
se provoze na graničnim rijekama i kanalima između Republike Hrvatske i
susjednih država, oslobođeni su carinskih formalnosti u slučaju kada ne
dodiruju obalu.

Članak 28.

Brodovi u međunarodnom riječnom prometu,
dok se nalaze pod režimom međunarodne plovidbe, mogu pristajati samo u lukama i
pristaništima otvorenim za međunarodni promet, na mjestima koja su pod
carinskim nadzorom.

Članak 29.

Lučka kapetanija dnevno obavještava
carinsku ispostavu o dolascima brodova na sidrište ili u luku, te o satu ­njihovog
dolaska.

Carinarnica utvrđuje po redoslijedu
prijavka (manifesta) iz članka 60. Pravilnika da li su se brodovi u dolasku
pridržavali carinskih propisa.

Članak 30.

Brodovi u međunarodnoj plovidbi ne smiju
dodirivati obalu na mjestima gdje nema carinskog djelatnika ili koje nije pod
ca­rin­skim nadzorom, niti za vrijeme noćnog zadržava­nja niti u tije­ku putova­nja,
osim u slučajevima više sile, prinudnog pristaja­nja  radi nepovo­ljnih meteoroloških uvjeta (magla, snije­g, led,
nadolaska rijeke, jakog vjetra itd.), ošteće­nja brodskih strojeva, nedostatka
oznaka za plovidbu, havarije ili drugih neprilika.

U slučaju prinudnog pristaja­nja na mjestu
gdje nema ovlaštenih carinskih službenika, zapovjednik broda je dužan
neposredno, na najprikladniji i najpogodniji način, o tome izvjestiti
carinarnicu koja je najbliža mjestu gdje je brod dodirnuo obalu.

*b)
Carinski nadzor i kontrola pri dolasku*

Članak 31.

Brodovi koji rijekom ili kanalom dolaze iz
inozemstva ili odlaze u inozemstvo moraju se zustaviti i prijaviti graničnoj
carinarnici radi obav­lja­nja carinskih rad­nji.

Za brodove u prijevozu graničnom rijekom
ili kanalom ca­rin­ske rad­nje mogu se obav­ljati i tijekom kreta­nja broda.

Članak 32.

Na dijelu rijeke ili kanala od granice do
granične carinarnice, brodovi iz članka 31. ne smiju pristajati, obav­ljati
utovar, istovar ili pretovar robe, niti dolaziti u dodir s drugim brodovima,
osim u slučaju više sile, havarije ili opasnosti.

Granična carinarnica može naložiti da se
na dijelu rijeke iz stavka 1. ovog članka brodovi zaustave nakon ulaska u
teritorij Republike Hrvatske radi prijama carinskih službenika, koji ih moraju
provesti do carinarnice ili od carinarnice do mjesta izlaska s teritorija
Republike Hrvatske.

Članak 33.

Kontrolu brodova koji dolaze iz inozemstva
obav­lja nadležna carinarnica odmah nakon sanitarne, veterinarske i
fitosanitarne kontrole.

U slučaju nužnosti carinska kontrola može
se izvršiti istovremeno kada i sanitarna, veterinarska i fitosanitarna
kontrola.

Radi carinske kontrole, zapovjednik broda
koji dolazi iz inozemstva (ili odlazi u inozemstvo) sači­njava pisanu Opću
izjavu – dolazeći (odlazeći) prijavak. Opća izjava kao dolazeći (odlazeći)
prijavak mora sadržavati:

a) naziv, sjedište i državu vlasnika broda
(poduzeće, druš­tvo),

b) naziv broda, znak, polaznu i odredišnu
luku ili pristanište,

c) vrijeme polaska i dolaska,

d) nosivost broda,

e) podatke o dodatnoj plovidbi,

f) broj osoba,

g) naziv i količinu robe,

h) prostor za bi­lješke o carinskoj
provjeri, te

i) potpis zapovjednika broda.

Prijavak iz stavka 2. ovoga članka smatrat
će se kao robna deklaracija u smislu Međunarodne konvencije o pojednostav­nje­nju
i usklađiva­nju sustava carinskih postupaka *(»Kyoto konvencija«).*

Uz Opću izjavu – dolazeći (odlazeći) prijavak,
zapovjednik broda podnosi i s­ljedeće dokumente:

a) isprave plovila o zastavi i vlasniku,
brodsku svjedo­džbu,

b) popis brodske posade (poimenično),

c) popis putnika i ­njihove prt­ljage (ime
i prezime putnika, naziv i broj putne isprave, držav­ljanstvo, mjesto gdje
putuje te broj komada ručne prt­ljage),

d) popis namirnica koje se nalaze na
brodu,

e) isprave o robi, dozvole i potvrde
(brodske prijevozne isprave).

Svaki carinski pre­gled broda, robe i
isprava carinski službenik mora potvrditi svojim potpisom, faksimilom i pečatom
nadležne carinarnice na odgovarajućoj ispravi.

Članak 34.

Nakon što zapovjednik broda podnese
dokumente i pisanu izjavu–prijavak, carinski službenik obav­lja pre­gled broda
u prisustvu zapovjednika ili osobe koja ga zamje­njuje. Na zahtjev carinskog
službenika zapovjednik je dužan otvoriti svako mjesto na brodu.

Zapovjednik broda dužan je carinskim
službenicima osigurati dolazak na brod i odlazak s broda i omogućiti im obav­lja­nje
carinskog pre­gleda.

Zapovjednik broda mora osigurati osvjet­lje­nje
na brodu kao i u svim prostorijama broda u kojima se obav­lja pre­gled.

Pre­gled broda i tereta kao i carinske
formalnosti moraju se obaviti za najkraće moguće vrijeme.

Članak 35.

Nakon što je obavila pre­gled broda nadležna
ulazna carinarnica može staviti carinska obi­lježja na prostore i prostorije u
kojima se nalazi roba, koja mora biti iskrcana u drugim pristaništima,
tranzitna roba kao i predmeti koji se ne iskrcavaju na obalu.

Carinska obi­lježja ulazne carinarnice moraju
ostati neoštećeni i nepovrijeđeni do prispjeća broda u luku ili pristanište
odredišta, ili do izlazne granične carinske ispostave, ako se radi o provoznoj
robi.

Carinska obi­lježja mogu se skidati samo
ako to nalažu razlozi sigurnosti broda, robe ili putnika, kojom prilikom se
mora sačiniti odgovarajuća isprava razlozima poduzima­nja odnosne rad­nje i
mjerama poduzetima da se osigura primjena carinskih propisa.

*c)
Posebnosti stav­lja­nja carinskih obi­lježja*

Članak 36.

Carinska obi­lježja (plombe, pečati i
žigovi), postav­ljena na brodske prostorije i robu od stranih carinskih organa
u stranim lukama i pristaništima opreme, priznat će se kao va­ljani ukoliko su
pristigli nepovrijeđeni i neoštećeni, ako je međunarodnim ugovorom predviđeno
da se takva strana carinska obi­lježja priznaju.

Carinarnica će u popratnici, JCD za
provozni postupak ili ispravi koja ju nadomješta, naznačiti kakva su carinska
obi­lježja stav­ljena na brodske prostorije ili robu.

Ne isk­ljučujući pravo primjene mjera iz
članka 35. ovoga Pravilnika, carinarnica će po mogućnosti izbje­gavati stav­lja­nje
dodatnih obi­lježja ili stav­lja­nje pod carinsku prat­nju provozne robe koja
je već obi­lježena.

*d)
Carinska kontrola u lukama i pristaništima*

Članak 37.

Ako se roba koja se uvozi upućuje brodom
drugoj carinarnici ili u drugu luku ili pristanište, u ulaznoj carinarnici
sastav­lja se JCD za provoz teme­ljem podataka iz dolaznog prijavka. Jedan
primjerak JCD ulazna carinarnica zadržava, a drugi uručuje zapovjedniku broda
radi prijave prijamnoj carinarnici. Zapovjednik broda mora potvrditi prijam JCD
za provoz, na primjerku koji ostaje ulaznoj carinarnici.

Na prostorije broda u kojima je smještena
strana roba i na robu koja se nalazi na otvorenom prostoru broda, carinarnica
stav­lja carinska obi­lježja.

Na brodske prijevozne isprave zapovjednik
broda mora staviti na­ljepnicu »Neocari­njena roba. Predati carinarnici...«
(upisuje se naziv carinarnice).

Članak 38.

Brod u međunarodnoj plovidbi može obav­ljati
istovar i utovar samo uz odobre­nje carinarnice i pod ­njenim neposrednim
nadzorom.

Članak 39.

Carinarnica će odobriti zapovjedniku broda
istovar robe u luci ili pristaništu, koju on pisanim putem zatraži, čak i kada
je prema ugovoru o prijevozu (konosmanu), teretnici (tovarnom listu) ili drugim
prijevoznim ispravama roba namije­njena drugom odredišnom pristaništu ili luci.

Članak 40.

Prije početka primopredaje robe, prijamna
carinarnica, u nazočnosti zapovjednika broda, mora pre­gledati carinska obi­lježja
i o nađenom sta­nju sačiniti zabi­lješku na JCD za provoz koju joj preda
zapovjednik broda.

Članak 41.

Bez odobre­nja carinarnice, svakom brodu u
međunarodnoj plovidbi dok je u mirova­nju, zabra­njeno je iskrcava­nje bilo
kojih predmeta na obalu ili prebaciva­nje istih na drugi brod ili s drugog
broda.

Ova odredba se ne primje­njuje na iskrcava­nje
ili izdava­nje predmeta potrebnih za obav­lja­nje uobičajenih rad­nji u luci
uobičajenih manevara, kao i rad­nji potrebnih u slučaju havarije ili opasnosti.

Članak 42.

Strani brod koji na svom putu ne pristaje
u luku ili pristanište radi ukrcaja ili iskrcaja tereta, već samo radi upotpu­njava­nja
rezervi goriva, živežnih namirnica i drugih predmeta za uporabu na brodu,
oslobođen je carinskog pre­gleda, ali se stav­lja pod carinski nadzor do svog
odlaska.

Članak 43.

Strani brodovi koji zimuju u luci,
pristaništu, zimovniku, zimskom skloništu ili bazenu određenom za tu svrhu,
nalaze se pod carinskim nadzorom nadležne carinarnice.

*e)
Mjere carinskoga nadzora nad ulaznom i izlaznom robom koja se provozi u
međunarodnom riječnom prometu*

Članak 44.

Nad brodovima i robom koja se provozi
graničnom rijekom ili kanalom ulazna carinska ispostava može odrediti ove mjere
carinskog nadzora:

a) stav­lja­nje carinskih obi­lježja
(plombi, pečata, žigova) na prostorije u kojima je smještena uvozna ili izvozna
roba,

b) opisiva­nje u JCD za provoz robe koja
se nalazi na otvorenom prostoru na brodu,

c) praće­nje broda, ako se carinski nadzor
ne može osigurati na drugi način,

Ako su na brodske prostorije i robu već
stav­ljena carinska obi­lježja strane carinarnice, ulazna carinarnica ne stav­lja
svoja obi­lježja ukoliko je međunarodnim ugovorom predviđeno da se takva obi­lježja
priznaju u Republici Hrvatskoj.

Carinarnica u JCD za provoz mora naznačiti
kakva su carinska obi­lježja stav­ljena na brodske prostorije i robu.

Ako carinarnica kao mjeru carinskog
nadzora odredi praće­nje broda, vozar (zapovjednik broda) mora za carinskog
pratite­lja osigurati na brodu smještaj (prenoćište) i hranu po razumnim cijenama,
kao i dnevnice za sve vrijeme koje provode na putu radi praće­nja broda.

Članak 45.

Prijevoz domaće robe preko stranog
carinskog područja obav­lja se u skladu s odredbama članka 436. Uredbe za
provedbu Carinskog zakona.

Članak 46.

Domaći brodovi koji su upisani u brodski
upisnik, a odlaze izvan teritorijalnih voda Republike Hrvatske radi vađe­nja
proizvoda s riječnog dna (pijesak, š­ljunak) podnose carinarnici pisani zahtjev
za stav­lja­nje broda pod carinski nadzor.

Pri dolasku broda iz inozemstva postupa se
sukladno odredbama članka 30. do 32, te članka 38. i 41. ovoga Pravilnika.

Članak 47.

Ako brod u režimu međunarodne rječne
plovidbe ima posebni razlog za pristaja­nje, mora o tome bez odlaga­nja
obavijestiti ulaznu ili mjesno nadležnu carinarnicu, radi poduzima­nja mjera
potrebnih za provedbu carinskoga nadzora u mjestu pristaja­nja.

Carinarnica iz stavka 1. ovoga članka, o
namjeri pristaja­nja zbog posebnih razloga i drugim podacima potrebnim za
provedbu carinskoga nadzora bez odlaga­nja obavještava unutar­nju carinarnicu,
mjesno nadležnu za provedbu mjera carinskoga nadzora broda u mjestu gdje će
brod pristati zbog posebnih razloga.

IV. POSEBNOSTI CARINSKOG POSTUPKA U
MEĐUNARODNOME ZRAČNOME PROMETU

Članak 48.

Pojedini izrazi koji se rabe u ovoj glavi,
a nisu navedeni u članku 2. ovoga Pravilnika, imaju slijedeće znače­nje:

– *aerodrom:* određeno područje na
zem­lji ili vodi (uk­ljučujući sve objekte, instalacije i opremu), u cijelosti
ili djelomice namije­njeno uzlijeta­nju, slijeta­nju i boravku zrakoplova,

– *carinska stajanka:* određeno
područje na aerodromu, namije­njeno za smještaj zrakoplova koji su sletjeli ili
polijeću u inozemstvo i nalaze se u međunarodnom zračnom prometu radi ukrcaja i
iskrcaja putnika, ukrcaja i iskrcaja tereta ili pošte, a nalazi se u granicama
prostora koje obuhvaća područje stalnog međunarodnog graničnog prijelaza koji
je pod carinskim nadzorom. Nadležna policijska uprava, carinarnica, centar
aerodromske kontrole leta i operator aerodroma utvrđuje granice tog prostora,
na teme­lju odredbi Pravilnika o načinu nadzora državne granice,

– *domaća zračna luka za međunarodni
promet:* svaka zračna luka u carinskom području Republike Hrvatske u kojoj
se smije, uz odobre­nje nadležnih tijela, obav­ljati promet s inozemstovm,

– *domaća zračna luka:* svaka zračna
luka u carinskom području Republike Hrvatske,

– *domaći aerodrom za međunarodni
promet:* svaki aerodrom u carinskom području Republike Hrvatske određen za
međunarodni promet,

– *domaći let:* let zrakoplova između
dvije zračne luke u carinskom području bez pristaja­nja u zračnoj luci koja
nije u carinskom području,

– *domaći zračni promet:* promet koji
se obav­lja u zračnom prostoru Republike Hrvatske

– *domaći zrakoplov:* zrakoplov
državne pripadnosti Republike Hrvatske,

– *iznimna carinska provjera:*
carinska provjera putnika i ­nje­gove prt­ljage nakon što je putnik odabrao
»zeleni prolaz« sukladno članku 53. stavak 2. ovoga Pravilnika,

– *jednokratna carinska plomba:*
plastična carinska plomba plave boje, čiji je opis i način uporabe dat u
Prilogu 4. ovog Pravilnika, predviđena za carinski postupak iz članka 60. ovoga
Pravilnika,

– *međunarodni aerodrom:* aerodrom
utvrđen kao ulazni ili izlazni aerodrom u međunarodnom zračnom prometu na kojem
se provode postupci carine, granične kontrole i sl.

– *međunarodni let:* let zrakoplova
između dvije ili više zračnih luka u carinskom području sa pristaja­njem u
jednoj ili više zračnih luka koje nisu u carinskom području i/ili obratno,

– *međunarodni zračni promet:* promet
koji se obav­lja u zračnom prostoru iznad teritorija dviju ili više država,

– *nedostajuća (izgub­ljena prt­ljaga):*
prt­ljaga bez pristanka vo­lje ili nepože­ljno odvojena od putnika ili posade
zrakoplova, koja je stigla odvojeno od vlasnika,

– *operator aerodroma:* fizička ili
pravna osoba koja je vlasnik ili korisnik aerodroma,

– *operator zrakoplova:* fizička ili
pravna osoba koja je vlasnik ili korisnik zrakoplova,

– *osnovno skladište:* privatno
carinsko skladište tipa D iz članka 174. stavak 1. Uredbe za provedbu Carinskog
zakona, koje u svom sastavu ima i prodajni prostor,

– *posada zrakoplova:* osobe, koje je
operator zrakoplova odredio za obav­lja­nje određenih poslova u zrakoplovu
tijekom vremena lete­nja, upisane u popis posade,

– *predana prt­ljaga:* prt­ljaga
predana na prijevoz u polaznoj zračnoj luci uz uvjet da osoba za vrijeme leta
ili za vrijeme usputnih slijeta­nja nema pristupa do prt­ljage,

– *izdvojeno prodajno mjesto:*
sastavni dio privatnog carinskog skladišta tipa D iz članka 174. stavak 1.
Uredbe za provedbu Carinskog zakona, koje se nalazi u međunarodnom dijelu
pristanišne zgrade aerodroma ili zračne luke, namije­njeno maloprodaji strane i
domaće robe putnicima koji odlaze u inozemstvo u međunarodnom zračnom prometu,
sukladno članku 190. stavak 5. točka a), a u svezi članka 184. stavak 3. Uredbe
za provedbu Carinskog zakona,

– *putnik:* svaka osoba na zrakoplovu
koja na teme­lju ugovora ima pravo na prijevoz zrakoplovom,

– *ručna prt­ljaga:* prt­ljaga koju
osoba ponese sa sobom u kabinu zrakoplova,

– *stajanka:* određeno područje na
aerodromu namije­njeno za smještaj zrakoplova radi ukrcaja i iskrcaja putnika,
ukrcaja i iskrcaja tereta ili pošte te za parkira­nje i održava­nje zrakoplova,

– *strani zrakoplov:* zrakoplov
strane državne pripadnosti, koji nije upisan u hrvatski re­gistar zrakoplova,

– *turistički ili poslovni zrakopolov:*
zrakoplov namije­njen za putova­nja po že­ljama korisnika,

– *zapovjednik zrakoplova:* osoba s
pravom konačne odluke koju određuje operator zrakoplova, odgovorna za uprav­lja­nje
i posluživa­nje zrakoplova tijekom vremena leta i na tlu, rukovodi posadom
zrakoplova, predstav­lja zrakoplov te je ovlašten, u odnosima s nadležnim
tijelima i pravnim osobama, poduzimati zakonom propisane mjere,

– *zračna luka:* aerodrom s najma­nje
jednim utvrđenim normiranim postupkom preciznog instrumentalnog prilaže­nja, na
kojem postoje postroje­nja za smještaj, održava­nje, popravak, te prihvat i
otpremu zrakoplova, putnika robe, stvari i pošte,

– *zračni prijevoz za vlastite potrebe:*
nekomercijalni prijevoz osoba i/ili stvari, zrakoplovom iz jednog mjesta u
drugo,

– *zračni prijevoz:* prijevoz osoba
i/ili stvari zrakoplovom iz jednog mjesta u drugo,

– *zračni prijevoznik:* operator
zrakoplova koji komercijalno prevozi osobe i/ili stvari zrakoplovima,

\_ *zračni promet:* proces premješta­­nja,
odnosno prijevoza osoba i/ili stvari zračnom plovidbom, kao i bilo koja druga
uporaba ili djelova­­nje u zračnom prostoru, te

\_ *zrakoplov:* svaka naprava koja se održava
u atmosferi zbog reakcije zraka, osim reakcije zraka u odnosu na zem­­ljinu
površinu.

*a)
Dolazak i odlazak zrakoplova u međunarodnom prometu*

Članak 49.

Zrakoplovi u međunarodnom zračnom prometu
u dolasku iz inozemstva mogu slijetati samo na domaće aerodrome i zračne luke
za međunarodni promet, odnosno polijetati u inozemstvo samo iz domaćih
aerodroma i zračnih luka za međunarodni promet.

Dio aerodroma koji je određen za
međunarodni zračni promet nalazi se pod carinskim nadzorom.

Radi provedbe mjera carinskog nadzora na
međunarodnom aerodromu, zrakoplovi, koji su u međunarodnom zračnom prometu,
moraju se postaviti na dio pristanišne stajanke koja se, dok je takav zrakoplov
na ­­njoj, smatra carinskom stajankom.

Zrakoplov koji odlazi u inozemstvo mora se
u primjerenom roku prije polijeta­­nja postaviti na carinsku stajanku i od tog
vremena, pa sve do trenutka polijeta­­nja, nalazi se pod carinskim nadzorom.

Članak 50.

Operator aerodroma dužan je carinarnici
osigurati prostorije potrebne za kontrolu putničkog prometa i robnoga prometa,
te provedbu drugih mjera carinskog nadzora.

Članak 51.

Zrakoplovi iz članka 49. stavka 1. ovog
Pravilnika moraju imati manifest ili drugu međunarodnu priznatu ispravu
prigodom dolaska iz inozemstva i prigodom polijeta­­nja u inozemstvo, kojom
crinarnici podnose cjelokupni teret koji prevoze.

U ispravu iz stavka 1. ovog članka ili u
druge priložene isprave koje prate robu, upisuje se cjelokupni teret koji se
prevozi zrakoplovom, a ukoliko zrakoplov ne prevozi robu upisuje se naznaka
»bez tereta«.

Isprava iz stavka 1. ovog članka mora
sadržavati poglavito podatke o zrakoplovu, aerodromu i državi u kojoj je
zrakoplov re­gistriran, mjestu utovara i mjestu istovara robe, broju prijevozne
isprave i podatke o teretu koji zrakoplov prenosi.

Isprave iz stavka 1. ovog članka, nakon
prihvaća­­nja od strane nadležne carinarnice, moraju se upisati (re­gistrirati)
u odgovarajućem kontrolniku (Kontrolnik zrakoplova u dolasku i Kontrolnik
zrakoplova u odlasku).

Podaci o osobnoj prt­­ljazi koju putnici
sobom nose ne upisuju se u ispravu iz stavka 1. ovog članka.

Ispravu iz stavka 1. ovog članka ne moraju
imati zrakoplovi u domaćem zračnom prometu (domaći let), vojni zrakoplovi,
turistički i poslovni zrakoplovi te sportski zrakoplovi.

Članak 52.

Operator aerodroma i operator zrakoplova
mora carinarnicu na aerodromima za međunarodni promet izvješćivati o redu lete­­nja
zrakoplova u međunarodnom prometu koji redovito prometuju s inozemstvom i
dostav­­ljati im red lete­­nja tih zrakoplova u redovnom prometu najkasnije u
primjerenom roku prije početka ­­nje­govog važe­­nja.

Operator aerodroma i operator zrakoplova
mora carinarnicu pravodobno izvješćivati:

a) o svim promjenama u redovnom redu
međunarodnih letova,

b) o specijalnim letovima zrakoplova u
međunarodnom prometu s naznakom sata ­­njihova dolaska iz inozemstva i odlaska
u inozemstvo,

c) o svim letovima turističkih i poslovnih
zrakoplova u međunarodnom prometu, te

d) o zakaš­­nje­­nju slijeta­­nja i
uzlijeta­­nja zrakoplova u međunarodnom prometu.

Članak 53.

Carinska uprava može, sukladno Aneksu 9
Konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu (ICAO), u domaćim zračnim
lukama za međunarodni promet odobriti obav­­lja­­nje carinske kontrole uvođe­­njem
dvoprolaznog sustava koji omogućuje putnicima da robu koju sobom nose,
deklariraju, sukladno članku 105. stavku 1. točki a) podtočki 2. Uredbe za
provedbu Carinskog zakona, izborom između dva tipa prolaza (»zeleni« i
»crveni«).

Uporabom »zelenog prolaza« putnik
deklarira da u svojemu prt­­ljagu ima isk­­ljučivo robu koja ne podliježe plaća­­nju
carine, poreza i drugih uvoznih pristojbi i koja ne podliježe zabranama ili
ograniče­­njima pri uvozu. Putnici koji odaberu ovaj prolaz neće biti
podvrgnuti carinskoj provjeri. Međutim, u slučaju postoja­­nja osnovane sum­­nje
da se kod putnika nalazi i druga roba osim navedene, carinski službenici su
ovlašteni izvršiti iznimnu carinsku provjeru.

Uporaba »crvenog prolaza« namije­­njena je
za ostale putnike. Putnici koji odaberu ovaj prolaz biti će podvrgnuti
carinskoj provjeri.

Operator aerodroma je dužan na pogodan
način obavijestiti putnike o funkcionira­­nju sustava iz stavka 1. ovoga
članka, te opisu i količini robe koju mogu nositi sa sobom koristeći zeleni
prolaz. Svaki prolaz treba biti jasno i izričito označen, kako bi izbor između ­­njih
bio jednostavan i razum­­ljiv od strane putnika. Prolazi trebaju biti locirani
na dovo­­ljnoj uda­­ljenosti iza prostora isporuke prt­­ljage, koji omogućuje
putniku da ima svu svoju prt­­ljagu sa sobom u trenutku odabira prolaza, kao i
mogućnost donoše­­nja odluke koji prolaz da izabere bez zadržava­­nja prolaza
ostalim putnicima.

Odobre­­nje iz stavka 1. ovog članka
Carinska uprava će izdati samo u slučaju ako uvođe­­nje navedenog sustava neće
uma­­njiti učinkovitost i uspješnost carinskog nadzora te carinske provjere
putnika i ­­njihove prt­­ljage.

*b)
Carinska provjera zrakoplova*

Članak 54.

Carinarnica mora zrakoplov iz članka 49.
stavka 1. staviti pod carinski nadzor odmah nakon slijeta­­nja i obaviti
carinsku provjeru posade i zrakoplova.

Carinska provjera zrakoplova obav­­lja se
u nazočnosti kapetana zrakoplova ili druge osobe koju on odredi.

Ako se poduzimaju takve mjere posebne
carinske provjere zrakoplova na način da je nužno s ­­nje­ga skinuti pojedine
pričvršćene dijelove, pa se poslije skida­­nja tih dijelova ne utvrdi postoja­­nje
carinskog prekršaja, troškovi skida­­nja i postav­­lja­­nja takvih dijelova
padaju na teret državnog proračuna.

Ako se carinskom provjerom utvrdi postoja­­nje
carinskog prekršaja, troškovi postupka iz stavka 2. ovog članka padaju na teret
operatora, odnosno zapovjednika zrakoplova.

*c)
Carinski postupak s putničkom prt­­ljagom*

Članak 55.

Prt­­ljaga predana i re­gistrirana u
domaćoj zračnoj luci označava se privjesnicom ili na­­ljepnicom koju u domaćoj
zračnoj luci na prt­­ljagu stav­­lja djelatnik nadležan za preuzima­­nje prt­­ljage.

Privjesnica ili na­­ljepnica iz stavka 1.
ovog članka mora biti naprav­­ljena tako da se ne može ponovo rabiti.

Ogledni uzorak, kao i opis osobina na­­ljepnice
ili privjesnice iz članka 1. ovoga članka propisan je Pravilnikom o obrascima
za provedbu Carinskog zakona (prilog 8.).

Članak 56.

Operator aerodroma i operator zrakoplova
dužni su osigurati kontinuirani nadzor prt­­ljage od trenutka predaje do
trenutka ­­njezina preuzima­­nja od strane putnika ili po ­­njemu ovlaštenih
osoba, osim u vremenu kad je ta prt­­ljaga u izravnoj odgovornosti carinske
službe ili pod ­­njezinim izvršnim nadzorom.

Carinska provjera putničke prt­­ljage koja
se ukrcava na zrakoplov u međunarodnom prometu obav­­lja se u trenutku predaje
prt­­ljage (predana prt­­ljaga), odnosno u trenutku kad operator aerodroma
pozove putnike na carinsku provjeru neposredno pred početak međunarodnog leta
(ručna prt­­ljaga) u slučajevima i na način propisan u stavku 4. ovoga članka.

Carinska provjera putničke prt­­ljage sa
zrakoplova koji je u međunarodnom prometu, obav­­lja se odmah nakon slijeta­­nja
zrakoplova sa međunarodnog leta i iskrcaja prt­­ljage u slučajevima i na način
propisan u stavku 4. ovog članka.

Sve kontrole i carinske formalnosti koje
se odnose na:

a) ručnu i predanu prt­­ljagu onih osoba
koje završavaju putova­­nje zrakoplovom pristiglim iz inozemstva, obav­­ljaju
se na prvom domaćem aerodromu ili zračnoj luci za međunarodni promet,

b) ručnu prt­­ljagu onih osoba koje su
zrakoplovom pristiglim iz inozemstva i koji, nakon pristaja­­nja na domaćem
aerodromu ili zračnoj luci za međunarodni promet, nastav­­lja let do drugog
domaće­g aerodroma ili zračne luke za međunarodni promet, gdje se završava ­­njihovo
putova­­nje, obav­­ljaju se na prvom domaćem aerodromu ili zračnoj luci za
međunarodni promet,

c) predanu prt­­ljagu onih osoba koje su
zrakoplovom pristiglim iz inozemstva i koji, nakon pristaja­­nja na domaćem
aerodromu ili zračnoj luci za međunarodni promet nastav­­lja let do drugog
domaće­g aerodroma ili zračne luke za međunarodni promet, gdje se završava ­­njihovo
putova­­nje, obav­­ljaju se na zad­­njem domaćem aerodromu ili zračnoj luci,
pod uvjetom da je to aerodrom ili zračna luka za međunarodni promet,

d) ručnu prt­­ljagu osoba koje poči­­nju
putova­­nje zrakoplovom koji će pristajati na jednom ili više domaćih aerodroma
i/ili zračnih luka prije nastavka puta u inozemstvo, obav­­ljaju se na zad­­njem
domaćem aerodromu ili zračnoj luci, pod uvjetom da je to aerodrom ili zračna
luka za međunarodni promet,

e) predanu prt­­ljagu osoba koje poči­­nju
putova­­nje zrakoplovom koji će pristajati na jednom ili više domaćih aerodroma
i/ili zračnih luka prije nastavka puta u inozemstvo, obav­­ljaju se na polaznom
domaćem aerodromu ili zračnoj luci, pod uvjetom da je to aerodrom ili zračna
luka za međunarodni promet,

f) ručnu prt­­ljagu onih osoba koje poči­­nju
putova­­nje zrakoplovom pristiglim iz inozemstva i koji, nakon pristaja­­nja na
domaćem aerodromu ili zračnoj luci za međunarodni promet, nastav­­lja let do
drugog domaće­g aerodroma ili zračne luke za međunarodni promet, gdje se
završava ­­njihovo putova­­nje (putova­­nje u carinskom području Republike
Hrvatske), u iznimnim i u tu svrh posebno odobrenim slučajevima kad se ne
primje­­njuje postupak predviđen u stavku 2. točki b) ovog članka, obav­­ljaju
se na zad­­njem aerodromu ili zračnoj luci pod uvjetom da je to aerodrom ili
zračna luka za međunarodni promet. U tom se slučaju na ručnu prt­­ljagu tih
osoba primje­­njuju propisi koji važe za prt­­ljagu osoba pristiglih iz
inozemstva, ako se carinarnici ne može dokazati da je roba u prt­­ljazi domaća
roba,

g) ručnu prt­­ljagu osoba koje poči­­nju
putova­­nje zrakoplovom koji će pristati na drugom domaćem aerodromu ili
zračnoj luci za međunarodni promet prije nastavka leta zrakoplova u inozemstvo,
gdje se završava njihovo putova­­nje (putova­­nje u carinskom području
Republike Hrvatske), u iznimnim i u tu svrhu posebno odobrenim slučajevima,
obav­­ljaju se na aerodromu ili zračnoj luci gdje se ­­njihovo putova­­nje
završava, pod uvjetom da je to aerodrom ili zračna luka za međunarodni promet.
U tom se slučaju na ručnu prt­­ljagu tih osoba primje­­njuju propisi koji važe
za prt­­ljagu osoba pristiglih ih inozemstva, ako se carinarnici ne može
dokazati da je roba u prt­­ljazi domaća roba,

h) prt­­ljagu pristiglu na domaći aerodrom
ili zračnu luku za međunarodni promet redovnim ili »charter« letom iz
inozemstva i koja se na tom aerodromu ili zračnoj luci pretovara u turistički
ili poslovni zrakoplov namije­­njen letu u carinskom području, obav­­ljaju se
na aerodromu ili zračnoj luci u kojoj redovni ili »charter« let završava, pod
uvjetom da je to aerodrom ili zračna luka za međunarodni promet, te

i) prt­­ljagu utovarenu na domaćem
aerodromu ili zračnoj luci za međunarodni promet u turistički ili poslovni
zrakoplov namije­­njen letu u carinskom području radi pretovara u drugoj
domaćoj zračnoj luci u zrakoplov na redovnom ili »charter« letu u inozemstvo,
obav­­lja se u domaćoj zračnoj luci u kojoj taj redovni ili »charter« let poči­­nje.

Odobre­­nje iz stavka 2. točka f) i g)
ovog članka daje nadležna carinarnica, po prethodnom odobre­­nju Središ­­nje­g
ureda Carinske uprave. Odobre­­nje koje daje nadležna carinarnica je u obliku
bi­­lješke na zahtjevu operatora zrakoplova i može se dati za cijelo razdob­­lje
važe­­nja reda lete­­nja na toj relaciji u jednoj kalendarskoj godini.

Sve kontrole i carinske formalnosti u
međunarodnom zračnom prijevozu za vlastite potrebe, koje se odnose na prt­­ljagu
osoba u turističkom ili poslovnom zrakoplovu, obav­­ljaju se:

a) pri dolasku iz inozemstva na prvom
domaćem aerodromu ili zračnoj luci za međunarodni promet, ako zrakoplov nakon
tog pristaja­­nja nastav­­lja put do drugog domaće­g aerodroma ili zračne luke,

b) na zad­­njem domaćem aerodromu ili
zračnoj luci za međunarodni promet, ako se odnosi na zrakoplov koji dolazi iz
domaće­g aerodroma ili zračne luke i nakon pristaja­­nja nastav­­lja put u
inozemstvo.

*d)
Carinski postupak sa nedostajućom (izgub­­ljenom) prt­­ljagom*

Članak 57.

U zračnim lukama za međunarodni promet na
kojima je, sukladno Konvenciji o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu (ICAO),
organizirana služba koja obav­­lja poslove oko nedostajuće (izgub­­ljene) prt­­ljage
u međunarodnom zračnom prometu (»lost & found«), nedostajuću prt­­ljagu,
pristiglu odvojeno od vlasnika, operator zrakoplova ili aerodroma ili
opunomoćenik iz članka 5. Carinskog zakona, dužan je, sukladno članku 52.
Carinskog zakona, odmah podnijeti carinarnici.

S ručnom prt­­ljagom nađenom u zrakoplovu
postupa se kao i sa prt­­ljagom iz stavka 1. ovog članka.

Pota­­nji način postupa­­nja u svezi s prt­­ljagom
iz stavka 1. ovog članka i način vođe­­nja carinskog skladišta uz nedostajuću
(izgub­­ljenu) prt­­ljagu propisuje ravnate­­lj Carinske uprave.

*e)
Istovar robe iz zrakoplova*

Članak 58.

Kao mjesto unosa robe u carinsko područje
smatra se prva odredišna zračna luka, sukladno članku 47. stavku 1. točki c)
Uredbe za provedbu Carinskog zakona.

Roba doprem­ljena u carinsko područje
zračnim putem može se bez pretovara uputiti istim zrakoplovom u drugu domaću
zračnu luku za međunarodni promet radi istovara ili pretovara na teme­lju
isprave iz članka 27. stavka 1. ovog Pravilnika, uk­ljučujući i robu iz članka
50. stavka 5. Carinskog zakona.

Sukladno članku 49. Carinskog zakona,
istovar robe iz zrakoplova obav­lja se pod carinskim nadzorom, na osnovi
manifesta i drugih isprava koje prate robu.

Operator zrakoplova ili operator aerodroma
mora robu iskrcanu iz zrakoplova podnijeti carinarnici, na osnovi manifesta
i/ili drugih isprava koje prate robu.

S iskrcanom robom postupa se sukladno
članku 50. do 65. Carinskog zakona.

S robom koja ostaje u zrakoplovu, a namije­njena
je iskrcaju u stranoj zračnoj luci, postupa se sukladno članku 66. stavka 1.
Carinskog zakona.

*f)
Opskrba zrakoplova*

Članak 59.

Zrakoplovi iz članka 49. stavka 1. ovoga
Pravilnika mogu iz carinskih skladišta iz članka 184. stavka 7. Uredbe za
provedbu Carinskog zakona na domaćim aerodromima i zračnim lukama za
međunarodni promet, pod carinskim nadzorom opskrb­ljivati živežnim namirnicama
i drugom robom namije­njenoj potrebama zrakoplova, putnika i posade, u
potrebnim količinama.

Roba iz stavka 1. ovog članka pod
carinskim je nadzorom, koji prestaje polijeta­njem zrakoplova u inozemstvo.

Ne smatra se opskrbom, u smislu stavka 1.
ovog članka, utovar robe na zrakoplov radi prijevoza u međunarodnom prometu.

Ne smatra se opskrbom, u smislu stavka 1.
ovog članka, upućiva­nje na zrakoplov dijelova opreme i rezervnih dijelova i
drugih proizvoda neophodnih za popravak ili redovito održava­nje.

Članak 69.

Opskrba zrakoplova iz članka 49. stavka 1.
ovog Pravilnika stranom robom vrši se u skladu sa propisima o ponovnom izvozu
robe.

Upućiva­nje strane robe iz carinskog
skladišta iz članka 184. stavka 7. Uredbe za provedbu Carinskog zakona radi
opskrbe zrakoplova iz stavka 1. ovog članka, koja je namije­njena prodaji
putnicima, obav­lja se na teme­lju obračunskog lista u blokovima na
samokopirajućem papiru standardne kvalitete, pri čemu setovi od četiri
primjerka formata A3 nose isti redni broj, sukladno oglednom primjerku koji je
otisnut u prilogu 3. ovoga Pravilnika i ­nje­govim je sastavnim dijelom.

Roba se na zrakoplov upućuje u specijalno
izrađenim kontejnerima (»boxevima«) koji su prilagođeni na način da se na ­njih
može staviti jednokratna carinska plomba radi provođe­nja mjera carinskog
nazora, čiji je izgled, opis i način uporabe prikazan u Prilogu 4. ovoga
Pravilnika. Roba se u kontejnere smješta prema ispu­njenom obračunskom listu
(popisu robe). Pod carinskim nadzorom u carinskom skladištu stav­ljaju se
jednokratne carinske plombe na kontejnere. Na posebno naznačenom mjestu
obračunskog lista upisuju se brojevi jednokratnih carinskih plombi pri odlasku
zrakoplova u inozemstvo radi prodaje na tom letu, ali jednako tako i brojevi
plombi koje treba staviti na kontejnere pri vraća­nju robe iz inozemstva (te
plombe se nalaze zatvorene u kontejnerima). Carinski službenik svojim potpisom,
faksimilom i pečatom ovjerava ispravnost upisane količine robe i brojeva
plombi.

Smještene kontejnere u zrakoplovu prati
određen broj primjeraka obračunskog lista. Na zad­njem aerodromu ili zračnoj
luci za međunarodni promet odakle zrakoplov napušta carinsko područje Republike
Hrvatske, carinski službenik kontrolira sta­nje plombi na kontejnerima i svojim
potpisom, faksimilom i pečatom na za to posebno predviđenom mjestu obračunskog
lista potvrđuje ispravnost nađenog sta­nja.

U slučaju opravdane sum­nje u ispravnost
sta­nja robe u kontejnerima carinski službenik je ovlašten izvršiti naknadnu
provjeru. O rezultatima nađenog sta­nja upisat će se konstatacija u rubriku
»primjedba« obračunskog lista, a umjesto prethodnih plombi stavit će nove
plombe, a upis novih brojeva ne obračunskom listu posebno će ovjeriti.

Povratkom iz inozemstva prije slijeta­nja
zrakoplova na domaći aerodrom ili zračnu luku za međunarodni promet člana
posade odgovoran za prodaju robe dužan je sravniti sta­nje prodane robe u
zrakoplovu tijekom međunarodnog leta i zak­ljučiti obračunski list te na
kontejnere staviti jednokratne carinske plombe, koje su se nalazile u
kontejnerima prije odlaska u inozemstvo, čiji su brojevi unaprijed upisani na
obračunskom listu. Carinski službenik na prvom aerodromu ili zračnoj luci
slijeta­nja zrakoplova iz inozemstva kontrolira sta­nje robe upisano na
obračunskom listu te provjerava ispravnost stav­ljenih plombi i identičnost
brojeva koje su upisani u obračunskom listu. Ispravnost nađenog sta­nja
carinski službenik potvrđuje svojim potpisom, faksimilom i pečatom. Ukoliko sta­nje
ne odgovara stvarnom u rubrici primjedba upisuje se o kakvoj se neispravnosti
radi te jednu kopiju obračunskog lista zadržava, a jednu vraća odgovornoj osobi
zrakoplova. Kopija obračunskog lista upućuje se nadzornoj carinarnici.

Član posade zadužen za prodaju robe u
zrakoplovu dužan je u najkraćem mogućem roku vratiti kontejnere s robom u
carinsko skladište iz koje­g se zrakoplov opskrbio. Pod carinskim nadzorom obav­lja
se kontrola robe u kontejnerima. Ispravnost sta­nja na obračunskom listu
carinski službenik ovjerava svojim potpisom, faksimilom i pečatom. U slučaju da
sta­nje upisano na obračunskom listu ne odgovara stvarnom sta­nju ili se
otkriju druge nepravilnosti sastav­lja se poseban zapisnik.

Obračunski listovi ovjereni u odlasku i
dolasku zrakoplova iz inozemstva prilažu se uz dopunsku deklaraciju (JCD-i za
ponovni ili redovni izvoz), koja se carinarnici podnosi najkasnije do 15. u
mjesecu za protekli mjesec. Ovjereni obračunski listovi dostav­ljaju se na teme­lju
mječene rekapitulacije.

Članak 61.

Opskrba zrakoplova iz članka 49. stavka 1.
ovog Pravilnika domaćom robom obav­lja se u skladu sa propisima o izvozu robe.

Upućiva­nje domaće robe iz carinskog
skladišta radi opskrbe zrakoplova iz stavka 1. ovog članka obav­lja se na teme­lju
komercijalnih isprava u uobičajenoj uporabi (izdatnice, otpremnice ili
dostavnice), koje je ovjerila carinarnica.

Ovjerene komercijalne isprave iz stavka 2.
ovog članka prilažu se kao pojednostav­ljene deklaracije uz dopunsku
deklaraciju (JCD-i za redovni izvoz), koja se carinarnici podnosi najkasnije do
15. u mjesecu za prethodni mjesec.

*f)
Maloprodaja robe putnicima koji odlaze
u inozemstvo*

Članak 62.

U izdvojenom prodajnom mjestu carinskoga
skladišta tipa »D«, smještenom u međunarodnoj zračnoj luci otvorenoj za zračni
promet, sukladno člnaku 184. stavak 3. i 190. stavak 5. točka a) Uredbe za
provedbu Carinskog zakona, može se obav­ljati maloprodaja robe putnicima koji
odlaze u inozemstvo, samo ako se opskrba prodajnog prostora domaćom i stranom
robom obav­lja iz carinskog skladišta čijim je izdvojeno prodajno mjesto
sastavnim dijelom.

Članak 63.

Evidencija u carinskom skladištu tipa »D«,
u čijem sklopu je ustrojeno i izdvojeno prodajno mjesto, vodi se sukladno
članku 116. stavak 1. Carinskog zakona.

Posebna evidencija o prometu robe putem
izdvojenoga prodajnoga mjesta sastavnim je dijelom evidencija posjednika
carinskoga skladišta iz stavka 1. ovoga članka.

Evidencija iz stavka 1. i stavka 2. ovog
članka čine jedinstvenu evidenciju odnosnoga carinskoga skladišta, koja mora
sadržavati sve podatke potrebne za provođe­nje mjera carinskog nadzora, te
postupka ponovnog izvoza (za stranu prodanu robu), odnosno izvoza (za domaću
prodanu robu).

Evidencije se mogu voditi i razdvojeno na
način da se raz­duže­njem osnovnog skladišta zadužuje prodajno mjesto. Razdu­že­nje
odnosnoga carinskoga skladišta obav­lja se po vrijednosti iz članka 64. ovoga
Pravilnika.

Članak 64.

Roba se unutar carinskoga skladišta u
izdvojeno prodajno mjesto premješta teme­ljem izdatnice, koja mora poglavito
sadržavati slijedeće podatke: broj i datum izdatnice, vrstu robe, tarifni
stavak, količinu u uobičajenoj mjernoj jedinici prema onoj propisanoj u
Carinskoj tarifi, vrijednost robe, vrstu valute, odgovornu osobu zaduženu za
skladište, odgovornu osobu izdvojenog prodajnog mjesta, te ovjeru carinskog službenika
ovlaštenog za carinsku provjeru odnosnoga carinskoga skladišta, odnosno dijela ­nje­govoga
poslova­nja putem izdvojenoga prodajnoga mjesta.

Članak 65.

Posjednik carinskoga skladišta s
izdvojenim prodajnim mjes­tom u ­nje­govu sklopu obvezan je podnositi nadzornoj
carinar­nici, do 15. u mjesecu za prethodni mjesec podnijeti:

a) za stranu robu: dopunske deklaracije
(JCD za ponovni izvoz), s priloženim komercijalnim ispravama o robi prodanoj
odlazećim putnicima kao pojednostav­ljenim deklaracijama, te

b) za domaću robu: dopunske deklaracije
(JCD za konačni izvoz), s priloženim komercijalnim ispravama o robi prodanoj
odlazećim putnicima kao pojednostav­njenim deklaracijama, te mjesečnim
obračunom ostvarenoga oslobađa­nja od plaća­nja poreza na dodanu vrijednost i
posebnih poreza na izvezenu robu.

Po carinarnici ovjerenim ispravama iz
stavka 1. ovoga članka razdužuje se evidencija odnosnoga carinskoga skladišta.

Članak 66.

Domaća roba koja se upućuje radi prodaje
odlazećim putnicima u izdvojenom prodajnom mjestu, uz odobre­nje carinarnice
prethodno se mora smjestiti u odnosnome carinskome skladištu.

Pri postupku smještaja domaće robe namije­njene
prodaji odlazećim putnicima putem izdvojenoga prodajnoga mjesta, odgovarajuće
se primje­njuju odredbe carinskih propisa o smještaju, te vođe­nju evidencije i
razduže­nju strane robe.

Članak 67.

U slučaju kada carinsko skladište za
opskrbu zrakoplova iz članka 184. stavak 7. Uredbe za provedbu Carinskog zakona
ili carinsko skladište tipa »D« koje u svojemu sastavu ima izdvojeno prodajno
mjesto dobav­lja odnosnu robu iz drugoga carinskoga skladišta, roba se iz
jednoga carinskog skladišta u drugo carinsko skladište premješta sukladno
članku 121. Carinskog zakona, te članku 209. Uredbe za provedbu Carinskog
zakona i članku 29. do 31. Pravilnika o obrascima za provedbu Carinskog zakona,
bez prekida­nja postupka carinskog skladište­nja. Osim odgovarajućih primjeraka
JCD-e, robu prati i jedna od isprava iz članka 22. stavka 2. ovoga Pravilnika.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 68.

U postupku dava­nja odobre­nja za poslova­nje
odnosnoga tipa carinskoga kao opskrbnoga skladišta, na zahtjev posjednika
specijaliziranih skladišta strane robe i robe domaće proizvod­nje i centralnog
skladišta, koja sukladno članku 262. Carinskog zakona u trenutku podnoše­nja
zahtjeva posluju kao carinsko skladište, carinarnica je ovlaštena prihvatiti i
važeće isprave položene u postupku dobiva­nja odobre­nja za poslova­nje
odnosnoga specijaliziranoga ili centralnoga skladišta, uk­ljučujući i ispravu o
pripadnosti Međunarodnoj organizaciji brodskih opskrb­ljivača (ISSA), ako se
radi o carinskom skladištu s odobre­njem za opskrbu brodova.

Članak 69.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana
od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 413-01/00-01/586
Urbroj: 513-02-1210/00-2
Zagreb, 14. lip­nja 2000.

if !supportEmptyParas endif

Ministar financija**dr. Mato Crkvenac,** v. r.

Pravilnik, NN 62/2000-1359