### NN 12/2023 (1.2.2023.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-6382/2022 od 11. siječnja 2023.

Ustavni sud Republike Hrvatske

243

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo Mladen Giljanović iz Splita, kojeg zastupa Josip Giljanović, odvjetnik u Splitu, na sjednici održanoj 11. siječnja 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Velikoj Gorici dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Gž-959/2022 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od tri (3) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Mladenu Giljanoviću iz Splita, Domovinskog rata 47, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 1.150,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Mladen Giljanović iz Splita (u daljnjem tekstu: podnositelj), kojeg u postupku pred Ustavnim sudom zastupa Josip Giljanović, odvjetnik u Splitu, podnio je 4. studenoga 2022. ustavnu tužbu zbog duljine parničnog postupka vođenog zbog smetanja posjeda, smatrajući da mu je povrijeđeno ustavno pravo na pravično suđenje, zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) pribavljen je spis Općinskog suda u Splitu broj: Psp-229/2018.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Parnični postupak zbog smetanja posjeda nekretnine pokrenut je tužbom podnositelja (kao tužitelja) protiv tuženika Borisa Lozovine iz Kaštel Lukšića zaprimljenom u Općinskom sudu u Splitu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) 24. prosinca 2018. pod brojem Psp-229/2018.

Tužbenim zahtjevom podnositelj traži utvrđenje da ga je tuženik smetao u zadnjem, faktičnom i mirnom posjedu nekretnine, te da mu se zabrani svako takvo ili slično smetanje ubuduće uz dosudu zatraženog troška postupka.

Podneskom od 31. prosinca 2018. podnositelj dostavlja sudu dokaz o uplati sudske pristojbe na tužbu.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 21. siječnja 2019. poziva se tuženik na podnošenje pisanog odgovora na tužbu.

Tuženik je 20. veljače 2019. dostavio prvostupanjskom sudu pisani odgovor na tužbu kojim se protivi tužbenom zahtjevu te osporava navode podnositelja iz tužbe.

Podneskom od 27. svibnja 2019. podnositelj se očituje na odgovor na tužbu te predlaže zakazivanje ročišta.

Na ročištu održanom 3. srpnja 2019. određeno je provođenje dokaza saslušanjem tri svjedoka, saslušanjem stranaka, te očevida na licu mjesta kao i uvid u priloženu dokumentaciju. Određena je i pribava spisa istoga suda koji se vode pod brojevima: Psp-214/18, Psp-192/18 i R1-671/18 među istim strankama.

Podneskom od 22. kolovoza 2019. podnositelj dostavlja u spis dokaz o uplati predujma za geodetsko vještačenje.

Na ročištu održanom 25. rujna 2019. izveden je dokaz saslušanjem stranaka u postupku.

Očevid na licu mjesta uz prisutnost geodetskog vještaka proveden je 8. studenoga 2019.

Podneskom od 29. svibnja 2020. podnositelj požuruje izradu pisanog nalaza i mišljenja vještaka.

Ovlašteni vještak 22. listopada 2020. dostavlja u parnični spis pisani nalaz i mišljenje.

Nalaz i mišljenje vještaka dostavljeno je punomoćniku podnositelja 26. studenoga 2020. na očitovanje.

Podnositelj je 16. studenoga 2021. podnio predsjednici prvostupanjskog suda zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem predsjednice prvostupanjskog suda broj: Su-Gzp I-102/21-4 od 13. prosinca 2021. utvrđen je osnovanim zahtjev podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, te je određeno konkretan parnični predmet riješiti u najkraćem mogućem roku, a najkasnije u roku od 12 (dvanaest) mjeseci od dana dostave rješenja uredujućem sucu.

Uredujući sudac podnio je predsjednici prvostupanjskog suda 21. siječnja 2022. zahtjev za vlastito izuzeće u konkretnom predmetu.

Rješenjem sutkinje ovlaštene za obavljanje poslova sudske uprave prvostupanjskog suda broj: Su-195/2022-2 od 7. veljače 2022. odbijen je zahtjev uredujućeg suca za izuzećem u konkretnom predmetu.

Na ročištu održanom 21. travnja 2022. izveden je dokaz saslušanjem dva svjedoka, zaključena je glavna rasprava te je određeno ročište za objavu rješenja.

Na ročištu održanom 18. svibnja 2022. objavljeno je prvostupanjsko rješenje.

Rješenjem prvostupanjskog suda broj: Psp-229/2018-26 od 18. svibnja 2022. utvrđeno je da je tuženik smetao podnositelja (kao tužitelja) u zadnjem, faktičnom i mirnom posjedu nekretnine tako da je 29. studenoga 2018. neovlašteno pristupio u dio dvorišta u posjedu podnositelja, te mu se zabranjuje svako takvo ili slično smetanje ubuduće. Naloženo je tuženiku naknaditi podnositelju troškove parničnog postupka.

Tuženik je 25. svibnja 2022. protiv navedenog prvostupanjskog rješenja izjavio žalbu.

Predmet je uz popratno izvješće od 13. listopada 2022. dostavljen Županijskom sudu u Velikoj Gorici radi donošenja odluke o žalbi tuženika protiv prvostupanjskog rješenja.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositelja predmet se nalazi na Županijskom sudu u Velikoj Gorici radi odlučivanja o žalbi tuženika.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 21/22.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6.1. U konkretnom je slučaju podnositelj koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju na temelju ZoSud-a/13, odnosno 16. studenoga 2021. podnio je zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem predsjednice prvostupanjskog suda broj: Su-Gzp I-102/21-4 od 13. prosinca 2021. zahtjev podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku je ocijenjen osnovanim, te je određeno konkretan parnični predmet riješiti u najkraćem mogućem roku, a najkasnije u roku od 12 (dvanaest) mjeseci od dana dostave rješenja uredujućem sucu.

7. S obzirom na to da je podnositelj koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

8. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud posebno razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja od 24. prosinca 2018. (dan podnošenja tužbe nadležnom sudu) do dana donošenja ove ustavnosudske odluke 11. siječnja 2023. (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

9. Parnični postupak zbog smetanja posjeda pokrenut je tužbom podnositelja (kao tužitelja) od 24. prosinca 2018. od kada počinje teći razmatrano razdoblje.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositelja postupak još uvijek nije pravomoćno okončan, već se nalazi na Županijskom sudu u Velikoj Gorici radi donošenja odluke o žalbi tuženika.

Ustavni sud utvrđuje da postupak u konkretnom slučaju od dana podnošenja tužbe nadležnom sudu (24. prosinca 2018.) do dana donošenja ove ustavnosudske odluke (11. siječnja 2023.) traje ukupno četiri (4) godine i osamnaest (18) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

10. Ustavni sud utvrđuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

11. Uočeno je da su u okviru razmatranog razdoblja pred prvostupanjskim sudom održana tri raspravna ročišta i očevid na licu mjesta uz prisutnost ovlaštenog sudskog vještaka.

Razvidno je da je od održanog očevida na licu mjesta do izrade pisanog nalaza i mišljenja vještaka protekla gotovo godina dana.

Između ostalog je utvrđeno da je prvostupanjsko rješenje od 18. svibnja 2022. o istaknutom tužbenom zahtjevu podnositelja zbog smetanja posjeda doneseno u okviru dvanaestomjesečnog roka određenog rješenjem predsjednice prvostupanjskog suda broj: Su-Gzp I-102/21-4 od 13. prosinca 2021. kojim je odlučeno u povodu zahtjeva podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

U vrijeme odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositelja u konkretnom slučaju predmet još uvijek nije pravomoćno okončan, već se nalazi na Županijskom sudu u Velikoj Gorici radi odlučivanja o izjavljenoj žalbi.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

12. Ustavni sud ocjenjuje da podnositelj tijekom trajanja postupka nije pridonio duljini trajanja tog postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

13. Imajući u vidu da postupak pokrenut zbog smetanja posjeda, koji je po naravi hitan postupak, za sada ukupno traje više od četiri (4) godine, kao i činjenicu da još uvijek nije pravomoćno okončan već se nalazi na drugostupanjskom sudu radi odlučivanja o žalbi, Ustavni sud ocjenjuje da je povrijeđeno pravo podnositelja da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, koje je pravo zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

14. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik drugostupanjskog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

15. U skladu s člankom 63. stavkom 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

16. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-6382/2022

Zagreb, 11. siječnja 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.