## Zakon o tajnosti podataka

### NN 79/2007 (30.7.2007.), Zakon o tajnosti podataka

# HRVATSKI SABOR

**2483**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O TAJNOSTI PODATAKA

Proglašavam Zakon o tajnosti podataka, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici
13. srpnja 2007. godine.

Klasa: 011-01/07-01/97
Urbroj: 71-05-03/1-07-2
Zagreb, 18. srpnja 2007.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON

### O TAJNOSTI PODATAKA

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom utvrđuju pojam klasificiranih i neklasificiranih podataka,
stupnjevi tajnosti, postupak klasifikacije i deklasifikacije, pristup
klasificiranim i neklasificiranim podacima, njihova zaštita i nadzor nad
provedbom ovoga Zakona.
(2) Ovaj Zakon se primjenjuje na državna tijela, tijela jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave, pravne osobe s javnim ovlastima te pravne i
fizičke osobe koje, u skladu sa ovim Zakonom, ostvare pristup ili postupaju s
klasificiranim i neklasificiranim podacima.

Članak 2.

Pojedini pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju sljedeće značenje:
– podatak je dokument, odnosno svaki napisani, umnoženi, nacrtani, slikovni,
tiskani, snimljeni, fotografirani, magnetni, optički, elektronički ili bilo koji
drugi zapis podatka, saznanje, mjera, postupak, predmet, usmeno priopćenje ili
informacija, koja s obzirom na svoj sadržaj ima važnost povjerljivosti i
cjelovitosti za svoga vlasnika,
– klasificirani podatak je onaj koji je nadležno tijelo, u propisanom postupku,
takvim označilo i za koji je utvrđen stupanj tajnosti, kao i podatak kojeg je
Republici Hrvatskoj tako označenog predala druga država, međunarodna
organizacija ili institucija s kojom Republika Hrvatska surađuje,
– neklasificirani podatak je podatak bez utvrđenog stupnja tajnosti, koji se
koristi u službene svrhe, kao i podatak koji je Republici Hrvatskoj tako
označenog predala druga država, međunarodna organizacija ili institucija s kojom
Republika Hrvatska surađuje,
– klasifikacija podatka je postupak utvrđivanja jednog od stupnjeva tajnosti
podatka s obzirom na stupanj ugroze i područje ovim Zakonom zaštićenih
vrijednosti,
– deklasifikacija podatka je postupak kojim se utvrđuje prestanak postojanja
razloga zbog kojih je određeni podatak klasificiran odgovarajućim stupnjem
tajnosti, nakon čega podatak postaje neklasificirani s ograničenom uporabom samo
u službene svrhe,
– vlasnik podatka je nadležno tijelo u okviru čijeg djelovanja je klasificirani
ili neklasificirani podatak nastao,
– certifikat je uvjerenje o sigurnosnoj provjeri koje omogućava pristup
klasificiranim podacima.

Članak 3.

Klasificiranim podatkom ne može se proglasiti podatak radi prikrivanja kaznenog
djela, prekoračenja ili zlouporabe ovlasti te drugih oblika nezakonitog
postupanja u državnim tijelima.

II. STUPNJEVI TAJNOSTI

Članak 4.

Stupnjevi tajnosti klasificiranih podataka su:
- VRLO TAJNO,
- TAJNO,
- POVJERLJIVO,
- OGRANIČENO.

Članak 5.

S obzirom na stupanj ugroze zaštićenih vrijednosti stupnjevima tajnosti iz
članka 4. ovoga Zakona mogu se klasificirati podaci iz djelokruga državnih
tijela u području obrane, sigurnosno-obavještajnog sustava, vanjskih poslova,
javne sigurnosti, kaznenog postupka te znanosti, tehnologije, javnih financija i
gospodarstva ukoliko su podaci od sigurnosnog interesa za Republiku Hrvatsku.

Članak 6.

Stupnjem tajnosti »VRLO TAJNO« klasificiraju se podaci čije bi neovlašteno
otkrivanje nanijelo nepopravljivu štetu nacionalnoj sigurnosti i vitalnim
interesima Republike Hrvatske, a osobito sljedećim vrijednostima:
– temelji Ustavom utvrđenog ustrojstva Republike Hrvatske,
– neovisnost, cjelovitost i sigurnost Republike Hrvatske,
– međunarodni odnosi Republike Hrvatske,
– obrambena sposobnost i sigurnosno-obavještajni sustav,
– sigurnost građana,
– osnove gospodarskog i financijskog sustava Republike Hrvatske,
– znanstvena otkrića, pronalasci i tehnologije od važnosti za nacionalnu
sigurnost Republike Hrvatske.

Članak 7.

Stupnjem tajnosti »TAJNO« klasificiraju se podaci čije bi neovlašteno otkrivanje
teško naštetilo vrijednostima iz članka 6. ovoga Zakona.

Članak 8.

Stupnjem tajnosti »POVJERLJIVO« klasificiraju se podaci čije bi neovlašteno
otkrivanje naštetilo vrijednostima iz članka 6. ovoga Zakona.

Članak 9.

Stupnjem tajnosti »OGRANIČENO« klasificiraju se podaci čije bi neovlašteno
otkrivanje naštetilo djelovanju i izvršavanju zadaća državnih tijela u
obavljanju poslova iz članka 5. ovoga Zakona.

Članak 10.

Državna tijela koja provode postupak klasificikacije podataka pravilnikom će
pobliže razraditi kriterije za određivanje stupnjeva tajnosti za podatke iz svog
djelokruga.

III. POSTUPAK KLASIFICIRANJA I DEKLASIFICIRANJA PODATAKA

Članak 11.

Klasifikacija podataka se obavlja pri nastanku klasificiranih podataka ili
prilikom periodične procjene iz članka 14. ovoga Zakona.

Članak 12.

(1) U postupku klasifikacije podatka vlasnik podatka dužan je odrediti najniži
stupanj tajnosti koji će osigurati zaštitu interesa koji bi neovlaštenim
otkrivanjem tog podatka mogli biti ugroženi.
(2) Ukoliko klasificirani podatak sadrži određene dijelove ili priloge, čije
neovlašteno otkrivanje ne ugrožava vrijednosti zaštićene ovim Zakonom, takvi
dijelovi podatka neće biti označeni stupnjem tajnosti.

Članak 13.

(1) Klasificiranje podataka stupnjevima tajnosti »VRLO TAJNO« i »TAJNO« mogu
provoditi: Predsjednik Republike Hrvatske, predsjednik Hrvatskog sabora,
predsjednik Vlade Republike Hrvatske, ministri, Glavni državni odvjetnik,
načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga RH i čelnici tijela
sigurnosno-obavještajnog sustava RH te osobe koje oni za tu svrhu ovlaste.
(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka ovlast prenose pisanim putem na druge osobe
isključivo u okviru njihovog djelokruga.
(3) Klasificiranje podataka stupnjevima tajnosti »POVJERLJIVO« i »OGRANIČENO«,
pored osoba iz stavka 1. i 2. ovoga članka, mogu provoditi i čelnici ostalih
državnih tijela.
(4) Osobe iz stavka 1., 2. i 3., ovoga članka klasificiraju podatke i za
znanstvene ustanove, zavode i druge pravne osobe, kada rade na projektima,
pronalascima, tehnologijama i drugim poslovima od sigurnosnog interesa za
Republiku Hrvatsku.

Članak 14.

(1) Za vrijeme važenja stupnja tajnosti podatka, vlasnik podatka obvezan je
trajno procjenjivati stupanj tajnosti klasificiranog podatka i izraditi
perodičnu procjenu, na temelju koje se može promijeniti stupanj tajnosti ili
izvršiti deklasifikacija podatka.
(2) Periodična procjena provodi se:
– za stupanj tajnosti »VRLO TAJNO« najmanje jednom u 5 godina,
– za stupanj tajnosti »TAJNO« najmanje jednom u 4 godine,
– za stupanj tajnosti »POVJERLJIVO« najmanje jednom u 3 godine,
– za stupanj tajnosti »OGRANIČENO« najmanje jednom u 2 godine.
(3) O promjeni stupnja tajnosti ili o deklasifikaciji podatka vlasnik podatka će
pisanim putem izvijestiti sva tijela kojima je podatak bio dostavljen.

Članak 15.

(1) Periodična procjena izrađuje se u pisanom obliku za svaki stupanj tajnosti.
(2) Vlasnik podatka periodičnu procjenu može provesti i skupno za određene grupe
podataka.
(3) Periodična procjena označava se stupnjem tajnosti podatka na koji se odnosi
i prilaže se uz izvornik u arhivu vlasnika podatka.

Članak 16.

(1) Kad postoji interes javnosti, vlasnik podatka dužan je ocijeniti razmjernost
između prava na pristup informacijama i zaštite vrijednosti propisanih u
člancima 6., 7., 8. i 9. ovoga Zakona te odlučiti o zadržavanju stupnja
tajnosti, promjeni stupnja tajnosti, deklasifikaciji ili oslobađanju od obveze
čuvanja tajnosti podatka.
(2) Prije donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka vlasnik podatka je dužan
zatražiti mišljenje Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost.
(3) Vlasnik podatka dužan je o postupku iz stavka 1. ovoga članka izvijestiti i
druga nadležna tijela propisana zakonom.

Članak 17.

Način označavanja stupnjeva tajnosti klasificiranih podataka, propisat će se
uredbom koju donosi Vlada Republike Hrvatske.

IV. PRISTUP PODACIMA

Članak 18.

(1) Pristup klasificiranim podacima imaju osobe kojima je to nužno za obavljanje
poslova iz njihovog djelokruga te koje imaju izdano Uvjerenje o obavljenoj
sigurnosnoj provjeri (u daljnjem tekstu: certifikat).
(2) Državna tijela, tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,
pravne osobe s javnim ovlastima te pravne i fizičke osobe (u daljnjem tekstu:
podnositelji zahtjeva) ovlašteni su za podnošenje zahtjeva za izdavanje
certifikata za zaposlenike, koji u okviru svog djelokruga bi trebali imati pravo
pristupa klasificiranim podacima.
(3) Zahtjev za izdavanje certifikata podnosi se, u pisanom obliku, Uredu Vijeća
za nacionalnu sigurnost. Zahtjev sadrži: ime i prezime osobe, dužnost ili
poslove u okviru kojih pristupa klasificiranim podacima i stupanj tajnosti za
koji se traži certifikat.
(4) Certifikat se izdaje za stupnjeve tajnosti »VRLO TAJNO«, »TAJNO« i
»POVJERLJIVO« na rok od pet godina. Certifikat se ne označava stupnjem tajnosti
već predstavlja neklasificirani podatak.
(5) Certifikat izdaje Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost na temelju ocjene o
nepostojanju sigurnosnih zapreka za pristup klasificiranim podacima. Postojanje
sigurnosnih zapreka utvrđuje se na temelju sigurnosne provjere koju obavlja
nadležna sigurnosno-obavještajna agencija.
(6) Sigurnosne zapreke u smislu ovoga Zakona su: neistinito navođenje podataka u
upitniku za sigurnosnu provjeru, činjenice koje su posebnim zakonom propisane
kao zapreke za prijam u državnu službu, te izrečene stegovne sankcije i druge
činjenice koje predstavljaju osnovu za sumnju u povjerljivosti ili pouzdanosti
osobe za postupanje s klasificiranim podacima.

Članak 19.

(1) Ako tijelo iz članka 18. stavka 5. ovoga Zakona, na temelju izvješća o
rezultatima sigurnosne provjere ocijeni da postoje sigurnosne zapreke, rješenjem
će odbiti izdavanje certifikata.
(2) Osoba kojoj je rješenjem odbijeno izdavanje certifikata nema pravo podnijeti
žalbu ali ima pravo pokrenuti upravni spor u roku od 30 dana od primitka
rješenja.
(3) U postupku pred Upravnim sudom, sud će, prilikom utvrđivanja činjenica i
izvođenja dokaza kojima bi mogla nastati šteta za rad sigurnosno-obavještajnih
agencija i nacionalnu sigurnost, poduzeti mjere i radnje iz svoje nadležnosti
kojima će spriječiti nastanak štete.

Članak 20.

(1) Pristup klasificiranim podacima bez certifikata imat će u okviru obavljanja
poslova iz njihovog djelokruga saborski zastupnik, ministar, državni tajnik
središnjega državnog ureda, sudac i Glavni državni odvjetnik.
(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka dužne su, prije pristupanja klasificiranim
podacima, potpisati izjavu Uredu Vijeća za nacionalnu sigurnost kojom potvrđuju
da su upoznati s odredbama ovoga Zakona i drugih propisa kojima se uređuje
zaštita klasificiranih podataka te se obvezuju raspolagati klasificiranim
podacima sukladno navedenim propisima.

Članak 21.

Sadržaj i izgled certifikata iz članka 18. ovoga Zakona te izjave iz članka 20.
stavak 2. ovoga Zakona, propisat će se uredbom koju donosi Vlada Republike
Hrvatske.

Članak 22.

(1) Pristup klasificiranim podacima druge države i međunarodne organizacije,
imaju osobe kojima je to nužno za obavljanje poslova iz njihovog djelokruga te
kojima je izdan certifikat propisan međunarodnim ugovorom ili sigurnosnim
sporazumom.
(2) Certifikat iz stavka 1. ovoga članka izdaje Ured Vijeća za nacionalnu
sigurnost na temelju zahtjeva nadležnog tijela.
(3) Zahtjev iz stavka 2. ovoga članka može se podnijeti samo za osobe kojima je
prethodno izdan odgovarajući certifikat u postupku iz članka 18. ovoga Zakona.

Članak 23.

(1) Pristup neklasificiranim podacima imaju osobe kojima je to nužno u službene
svrhe radi obavljanje poslova iz njihovog djelokruga.
(2) Pristup neklasificiranim podacima imaju i zainteresirani ovlaštenici prava
na informaciju na temelju podnesenog zahtjeva za ostvarivanje prava na pristup
informacijama sukladno zakonu.

Članak 24.

Predsjednik Republike Hrvatske, predsjednik Hrvatskoga sabora i predsjednik
Vlade Republike Hrvatske, izuzeti su od postupka propisanog za izdavanje
certifikata.

V. ZAŠTITA PODATAKA

Članak 25.

Način i provedba zaštite klasificiranih i neklasificiranih podataka propisat će
se zakonom koji regulira područje informacijske sigurnosti.

Članak 26.

Dužnosnici i zaposlenici državnih tijela, tijela jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave, pravnih osoba s javnim ovlastima, kao i pravne i
fizičke osobe koje ostvare pristup ili postupaju s klasificiranim i
neklasificiranim podacima, dužni su čuvati tajnost klasificiranog podatka za
vrijeme i nakon prestanka obavljanja dužnosti ili službe, sve dok je podatak
utvrđen jednim od stupnjeva tajnosti ili dok se odlukom vlasnika podatka ne
oslobode obveze čuvanja tajnosti.

Članak 27.

(1) Ako se klasificirani podatak uništi, otuđi ili učini dostupnim neovlaštenim
osobama, vlasnik podatka poduzima sve potrebne mjere za otklanjanje nastajanja
mogućih štetnih posljedica, pokreće postupak za utvrđivanje odgovornosti i
istodobno izvještava Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost.
(2) Ako se klasificirani podatak uništi, otuđi ili učini dostupnim neovlaštenim
osobama u tijelu koje nije vlasnik podatka, odgovorna osoba tog tijela dužna je
odmah o tome izvijestiti vlasnika podatka koji pokreće postupak iz stavka 1.
ovoga članka.

Članak 28.

(1) Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost će prilikom izdavanja certifikata ili
potpisivanja izjave iz članka 20. stavka 2. ovoga Zakona upoznati osobe sa
standardima postupanja s klasificiranim podacima te s pravnim i drugim
posljedicama neovlaštenog raspolaganja istim.
(2) Postupak iz stavka 1. ovoga članka, provodi se najmanje jednom godišnje za
vrijeme važenja certifikata.

VI. NADZOR NAD PROVEDBOM ZAKONA

Članak 29.

Državna tijela, tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i
pravne osobe s javnim ovlastima, vode evidenciju o izvršenim uvidima i
postupanju s klasificiranim podacima.

Članak 30.

(1) Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost provodi nadzor nad postupcima
klasifikacije i deklasifikacije podataka, načinom ostvarivanja pristupa
klasificiranim i neklasificiranim podacima, provedbi mjera za zaštitu pristupa
klasificiranim podacima te izvršavanja obveza proizašlih iz međunarodnih ugovora
i sporazuma o zaštiti klasificiranih podataka.
(2) U provođenju nadzora predstojnik Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost
ovlašten je:
– utvrditi činjenično stanje,
– dati upute u svrhu otklanjanja utvrđenih nedostataka i nepravilnosti koje su
nadzirana tijela dužna u određenom roku ukloniti,
– pokrenuti postupak utvrđivanja odgovornosti vlasnika podatka,
– poduzeti druge mjere i radnje, za koje je posebnim propisima ovlašten.
(3) U Uredu Vijeća za nacionalnu sigurnost ustrojavaju se registri izdanih
certifikata, rješenja o odbijanju izdavanja certifikata, potpisanih izjava iz
članka 20. stavka 2. ovoga Zakona te obavljenih upoznavanja sa standardima iz
članka 28. ovoga Zakona.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 31.

(1) Uredba Vlade Republike Hrvatske iz članka 17. i 21. ovoga Zakona donijet će
se u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Pravilnik iz članka 10. ovoga Zakona čelnici nadležnih tijela donijet će u
roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(3) Čelnici nadležnih tijela dužni su utvrditi popis dužnosti i poslova iz
njihova djelokruga za koje je potreban certifikat, u roku od 90 dana.

Članak 32.

Stupnjevi tajnosti određeni međunarodnim ugovorima koje je Republika Hrvatska
potvrdila prije dana stupanja na snagu ovoga Zakona, stupnjevi tajnosti podataka
dobivenih međunarodnom razmjenom prije stupanja na snagu ovoga Zakona, kao i
stupnjevi tajnosti podataka koji su utvrđeni prije stupanja na snagu ovoga
Zakona, prevode se na način:
– »DRŽAVNA TAJNA« u »VRLO TAJNO«,
– »SLUŽBENA TAJNA – VRLO TAJNO« i »VOJNA TAJNA – VRLO TAJNO« u »TAJNO«,
– »SLUŽBENA TAJNA – TAJNO« i »VOJNA TAJNA – TAJNO« u »POVJERLJIVO«,
– »SLUŽBENA TAJNA – POVJERLJIVO« i »VOJNA TAJNA – POVJERLJIVO« u »OGRANIČENO«.

Članak 33.

(1) Certifikati koje je Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost izdao do stupanja na
snagu ovoga Zakona vrijede do isteka roka označenog na certifikatu.
(2) Interna dopuštenja za pristup tajnim podacima koja su izdana na temelju
Zakona o zaštiti tajnosti podataka (»Narodne novine«, br. 108/96.), vrijede do
izdavanja certifikata po ovom Zakonu.
(3) Podzakonski propisi doneseni na temelju Zakona o zaštiti tajnosti podataka
(»Narodne novine«, br. 108/96.) primjenjuju se do stupanja na snagu
odgovarajućih podzakonskih propisa na temelju ovoga Zakona.

Članak 34.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaju važiti odredbe Zakona o zaštiti
tajnosti podataka (»Narodne novine«, br. 108/96.) osim odredbi navedenih u glavi
8. i 9. istog Zakona.

Članak 35.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 804-04/07-01/01
Zagreb, 13. srpnja 2007.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks**, v. r.

Zakon, NN 79/2007-2483
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)