## Pravilnik o uređivanju šuma

### NN 11/1997 (31.1.1997.), Pravilnik o uređivanju šuma

# **MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA**

Na temelju članka 100. Zakona o šumama ("Narodne novine",
br. 52/90 - pročišćeni tekst, 9/91, 61/91, 26/93 i 76/93), ministar poljoprivrede
i šumarstva donio je

## **PRAVILNIK**

### **O UREĐIVANJU ŠUMA**

I. OPĆA ODREDBA

Članak 1.

Ovim pravilnikom propisuje se način izrade šumskogospodarske osnove
područja (u daljnjem tekstu: šumskogospodarska osnova), osnove gospodarenja
gospodarskom jedinicom (u daljnjem tekstu: osnova) i programa za gospodarenje
šumama (u daljnjem tekstu: program).

II. ZAJEDNIČKE ODREDBE

Članak 2.

Prema namjeni donesenoj Zakonom o šumama (u daljnjem tekstu: Zakon)
šume mogu biti gospodarske, zaštitne i šume s posebnom namjenom.

Šumsko zemljište, u smislu ovoga pravilnika, razvrstava se na:

1. obraslo drvećem;

2. neobraslo:

a) proizvodno (čistine,kamenjari i sl.);

b) neproizvodno (prosjeke, svijetle pruge uz prometnice šire od 3 m,
stovarišta, planinske rudine i sl.);

3. neplodno (šumske prometnice šire od 3 m, vodotoci, kanali, močvare,
ljuti krš, površine pod građevnim objektima, šljunčare, kamenolomi i sl.).

Članak 3.

Šume i šumska zemljišta iz članka 2. stavka 1. i 2. točke 1. i 2. a)
ovoga pravilnika razvrstavaju se po uređajnim razredima**.**

Uređajni razred određuje se prema namjeni šume i šumskog zemljišta,
glavnoj vrsti drveća na temelju koje se određuju cilj gospodarenja, vrijeme
ophodnje odnosno promjera sječive zrelosti, bez obzira na to u kojem se
omjeru nalazi glavna vrsta drveća u smjesi i prema načinu postanka.

Šume koje rastu na nagibima većima od 50o izlučuju se u posebne uređajne
razrede radi zaštite tla, prometnica i drugih objekata od erozije i poplava.

Članak 4.

Za sve gospodarske šume određuju se ekološkogospodarski tipovi i boniteti.

Ekološkogospodarskim tipom smatra se određena površina šume i šumskog
zemljišta koja ima slične ekološke i gospodarske značajke o kojima ovisi
normalan način gospodarenja. Ekološkogospodarski tip šume i šumska zemljišta
određuju se na temelju geološke podloge, šumske zajednice, vrste tla, klime,
uzgojnih značajki, proizvodnih mogućnosti i vrijednosti sastojina. Za svaki
ekološkogospodarski tip šume i šumskog zemljišta određuje se najpovoljniji
sastojinski oblik, ophodnja, promjer sječive zrelosti, normalna proizvodnja
i njezina vrijednost.

Bonitet staništa sastojine određuje se na temelju ukupne proizvodnje
drvne mase u dobi najvećeg poprečnog dobnog sveukupnog prirasta i utvrđene
ophodnje sastojina prema glavnoj vrsti drveća na temelju prirasno-prihodnih
tablica.

Članak 5.

Regularnu šumu čine jednodobne sastojine, a prebornu šumu raznodobne
sastojine.

Sastojina je dio šume koji se razlikuje od ostalih dijelova šume po
vrsti drveća, dobi i stadiju razvitka, načinu postanka, uzgojnom obliku
i načinu gospodarenja.

Članak 6.

Prema vrsti drveća (omjeru smjese) sastojine su:

1. čiste - u kojima je jedna vrsta drveća zastupljena sa više od 90
posto drvne zalihe prema ukupnoj drvnoj zalihi;

2. mješovite - u kojima su, uz glavne vrste, zastupljene i druge vrste
drveća. ali većim udjelom od 10 posto ukupne drvne zalihe.

Vrste drveća, iskazuju se posebice:

1. bjelogorica: bukva, lužnjak, kitnjak, cer, medunac, crnika, jasen,
gorski javor, mliječ, gluhać, brijest, obični grab, trešnja, crni grab,
bjelograbić, pitomi kesten, bagrem, ostala tvrda bjelogorica (OTB), lipa,
breza, domaća topola, euroameričke topole, vrba, joha i ostala meka bjelogorica
(OMB);

2. crnogorica: jela, smreka, obični bor, crni bor, alepski bor, primorski
bor, borovac, ariš, duglazija i ostala crnogorica (OC).

Iskazuju se i druge vrste drveća, ako su od gospodarske vrijednosti.

Članak 7.

Prema dobi i stadiju razvitka sastojine se razvrstavaju na:

1. mlade sastojine, starosti do polovice ophodnje u stadiju razvitka:

a) ponik - biljčice starosti do jedne godine;

b) podmladak - biljke starije od jedne godine do dobi kada se oblikuje
debalce i krošnja;

c) mladik - stabalca koja imaju oblikovano deblo i krošnju;

d) koljik - stabalca prosječnoga prsnog promjera od 5 do 7 cm;

e) letvik - stabalca prosječnoga prsnog promjera od 7 do 15 cm;

f) stadij odraslih stabala - stablaprosječnoga prsnog promjera
većeg od 15 cm do polovice ophodnje;

2. srednjodobne sastojine, starosti iznad polovice do dvije trećine
ophodnje;

3. starije sastojine, starosti veće od dvije trećine ophodnje;

4. stare sastojine, starosti zadnjeg dobnog razreda;

5. panjače , šikare i makije u stadiju razvitka:

a) tankih stabala, promjera srednjega plošnog stabla manjeg od 10 cm;

b) srednjih stabala, promjera srednjeg plošnog stabla od 10 do 20 cm;

c) debelih stabala, promjera srednjeg plošnog stabla većeg od 20 cm.

Članak 8.

Prema načinu postanka sastojine su:

1. visoke (sjemenjače) - nastale od stabala pretežno iz sjemena ili
sadnica;

2. srednje (srednja šuma) - nastale od stabala dijelom iz sjemena, dijelom
iz panja,gdje se jednom gospodari kao sjemenjačom, a drugom kao
panjačom.

3. niske:

a) panjače - nastale pretežno od stabla iz panja;

b) šikare - degradirane panjače u kojima, osim drveća, u istoj etaži
sudjeluje i grmlje;

c) šibljaci - degradacijski oblici šikara, a čini ih grmlje uglavnom
šibljasta oblika;

d) makije - degradacijski stadiji - crnikovih šuma niskog uzgojnog oblika;

e) garizi - degradirane makije otpornih grmolikih zimzelenih vrsta sa
sklopom manjim od 0,5;

4. plantaže - umjetno podignute sastojine uz primjenu agrotehničkih
mjera s mogućnosti iskorištenja međuprostora.

Članak 9.

Prema uzgojnom obliku i načinu gospodarenja sastojine su:

1. jednodobne - stabla glavne sastojine podjednake visine, debljine
i starosti, kojima se sastojinski gospodari;

2. raznodobne - stabla različite visine, debljina i starosti po jedinici
površine, koje se prirodno obnavljaju, a gospodarenje je stablimično ili
grupimično.

Gospodarenje sastojinama iz stavka 1. točke 2. ovoga članka provodi
se u šumama jele s ostalim vrstama drveća**,** a može i u šumama na
visokom kršu, šumama posebne namjene i u šumama koje imaju značajnu zaštitnu
funkciju.

Članak 10.

Prema raspodjeli stabala sastojina može biti:

1. stablimična - raspored stabala različitog promjera i različite visine
u prebornim šumama, odnosno različitih vrsta drveća u regularnim šumama;

2. grupimična - raspored stabala podjednakog promjera i podjednake visine,
odnosno vrsta drveća na površini većoj od 10 ari, a manjoj od jedan hektar.

Članak 11.

Unutar uređajnog razreda, sastojine se u regularnim šumama razvrstavaju
po dobnoj strukturi, a u prebornim šumama po debljinskoj strukturi.

Drvna zaliha se iskazuje iznad taksacijske granice koja iznosi 10 cm,
a razvrstava se po debljinskim stupnjevima od 5 cm čije su sredine 12.5
cm (debljinski stupanj 3), 17.5 cm (debljinski stupanj 4) i dalje, osim
u šikarama, šibljacima, makijama, garizima i sastojinama prvog i drugog
dobnog razreda gdje taksacijska granica može biti niža.

Članak 12.

Starost jednodobnih sastojina određuje se na temelju evidencije o godini
osnutka odnosno brojenjem godova na panju triju srednje plošnih stabala.

Raspon dobnih razreda kod jednodobnih sastojina iznosi:

- 5 godina za ophodnje do 30 godina;

- 10 godina za ophodnje do 60 godina:

- 20 godina ophodnje više od 60 godina.

Za svaki dobni razred jednodobnih sastojina unutar određenog uređajnog
razreda iskazuju se podaci o površini te drvnoj zalihi i prirastu, razvrstani
po vrsti drveća.

Za raznodobne sastojine unutar uređajnog razreda iskazuju se podaci
o:

1. strukturi drvne zalihe u tri debljinska razreda:

I. od 10 do 30 cm;

II. od 31 do 50 cm;

III. od 51 cm naviše;

2. normali temeljenoj na visini dominantnih stabala;

3. omjeru smjese prema drvnoj zalihi razvrstano po vrstama drveća.

Članak 13.

Obrast sastojine iskazuje se u stotinkama cijelog broja kao količnik
odnosa:

- u jednodobnim sastojinama usporedbom stvarne s normalnom temeljnicom;

- u raznodobnim sastojinama usporedbom stvarne drvne zalihe i normalne
drvne zalihe.

Normalna temeljnica odnosno drvna zaliha određuje se primjenom prirasno-prihodnih
tablica domaćih autora (u daljnjem tekstu: prirasno-prihodne tablice).

Obrast se iskazuje kao:

1. normalni obrast, iznad 0.80;

2. manji od normalnog, od 0.50 do 0.80;

3. slab, do 0.50;

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, u prvom dobnom razredu jednodobnih
sastojina obrast se ocjenjuje prema obrasloj površini.

Obrast se ne određuje za sastojine u kojima je započeta oplodna sječa.

U dendrometrijskoj obradi obrast se iskazuje prema stavku 1. i 3. ovoga
članka.

Članak 14.

Sklop sastojine je stupanj zastiranja tla krošnjama ili pokrovnost.

Kod jednodobnih sastojina razlikuje se:

1. veoma gust sklop, kad krošnje zadiru jedna u drugu;

2. gust sklop, kad krošnje mjestimično zadiru jedna u drugu i dodiruju
se;

3.potpun sklop, kad su krošnje pravilno raspoređene i međusobno
se dodiruju;

4**.** nepotpun sklop , kad postoje takvi razmaci između krošanja
pojedinih stabala da u njihove prostore ne može stati krošnja normalno
razvijenog stabla;

5. rijedak sklop, kad je sklop prekinut, a krošnje pojedinih susjednih
stabala tako razmaknute da između njih može stati jedna krošnja ili više
krošanja normalno razvijenih stabala;

6. progaljen sklop, kad je otvor u sastojini nastao prekidom sklopa
i ne može se više zatvoriti krošnjama susjednih stabala;

7. plješine, razgoljene manje površine, ne veće od 0.1 ha;

8. čistine veće od 0,1 ha, površine koje nisu obrasle šumskim drvećem.

Kod raznodobnih sastojina tlo je višestruko zastrto krošnjama, a progale,
plješine i čistine iskazuju se kao kod jednodobnih sastojina.

Članak 15.

Sastojina se prema kakvoći ocjenjuje kao:

1. veoma dobre kakvoće - ako su stabla sa više od 1/2 visine čista od
grana, s jednom do dvije sljepica;

2. dobre kakvoće - ako su stabla od 1/3 do 1/2 visine čista od grana
i slabije zakrivljena, od 1/3 do 1/2 visine čista od grana s po jednom
sljepicom ili kvrgom na 1 m dužine debla ili iznad 1/2 visine čista od
grana s po dvije sljepice ili kvrge na 1 m dužine debla;

3. srednje kakvoće - ako su stabla do 1/3 visine ili niže čista od grana
s većim pogreškama nego stabla sastojine veoma dobre i dobre kakvoće;

4. loše kakvoće - ako su stabla lošija od stabala srednje kakvoće.

Kakvoća sastojine ocjenjuje se na temelju reprezentativnih uzoraka stabala
iz vladajućeg i suvladajućeg sloja.

Članak 16.

Drvna zaliha određuju se izmjerom prsnih promjera i visina živih stabala
iznad taksacijske granice i izračunava na temelju utvrđenog tarifnog niza
(uređajne jednoulazne tablice) za pojedine vrste drveća, a iskazuje se
posebice za svaki odsjek. Suha i bolesna stabla evidentiraju se posebice.

Tarifni niz određuje se za svaku vrstu drveća koja je zastupljena više
od 10 posto po drvnoj zalihi u svakom odjelu odnosno odsjeku na temeljuvisinske krivulje i volumnih tablica. Odsjeci se grupiraju po uređajnim
razredima, bonitetima i starosti.

Visinska krivulja ustrojava se na temelju izmjerenih visina nasumce
odabranih stabala tako da se svakom debljinskom stupnju izmjeri pet do
deset visina.

Mjerenje prsnih promjera stabala, osim u sastojinama koje se kao glavni
prihod predviđaju za sječu u idućih 10 godina, obavlja se na primjernim
površinama ( prugama, krugovima) uzimajući od ukupne površine odjela odnosno
odsjeka:

1. u jednodobnim sastojinama, najmanje:

- 2 posto u drugom dobnom razredu kod prve izmjere;

- 5 posto u sastojinama do dvije trečine ophodnje;

- 10 posto u sastojinama iznad dvije trečine ophodnje;

2. u raznodobnim sastojinama, najmanje:

- 5 posto u kojima je stablimičan raspored stabala;

- 10 posto u kojima je grupimičan raspored stabala;

3. u sastojinama srednjih šuma stabla iz sjemena i iz panja evidentiraju
se posebice, a mjere se kao u točki 1. ovoga stavka;

4. u plantažama se može primjenjivati i drugi način izmjere.

U jednodobnim sastojinama koje se u sljedećih 10 godina predviđaju za
sječu, mjere se sva stabla.

Broj stabala, temeljnica i drvna zaliha ne iskazuju se u sastojinama
prvoga dobnog razreda, šikarama, šibljacima, garizima i na šumskom zemljištu
obraslom drvećem ispod taksacijske granice.

Članak 17.

Bonitet staništa sastojine određuje se:

1. u jednodobnim sastojinama na osnovi starosti sastojine i srednje
sastojinske visine srednjeg plošnog stabla;

2. u raznodobnim sastojinama prema promjeru i visini dominantnih stabala.

Članak 18.

Prirast drvne zalihe određuje se metodom izvrtaka:

1. u jednodobnim sastojinama na temelju tečajnog debljinskog prirasta;

2. u raznodobnim sastojinama na temelju vremena prijelaza.

Izvrci se uzimaju za glavne vrste drveća u svakom odjelu i odsjeku gdje
je drvna zaliha određena mjerenjem.

U jednodobnim sastojinama odsjeci se grupiraju po uređajnim razredima,
bonitetima i starosti, a u raznodobnim sastojinama po uređajnim razredima
i bonitetima. U svakoj grupi uzimaju se izvrci sa 5 do 10 stabala po debljinskom
stupnju. U srednjim šumama prirast se određuje posebice za stabla iz sjemena
i panja.

U niskim sastojinama, osim panjača, određuje se samo prosječni dobni
prirast drvne zalihe.

Iznimno od stavka 3. ovoga članka, u jednodobnim sastojinama koje se
predviđaju za oplodnu sječu u idućih 10 godina prirast drvne zalihe obračunava
se prema prirastu koji je određen prijašnjom osnovom odnosno programom,
a može se odrediti i kontrolnom metodom.

Članak 19.

Ciljevi gospodarenja šumama jesu:

1. osiguranje potrajnosti ekosustava;

2. održavanje i poboljšavanje općekorisnih funkcija šuma;

3. napredno i potrajno gospodarenje te uporaba šuma i šumskih zemljišta
tako i toliko da se održavaju njihova biološka raznolikost, produktivnost,
sposobnost obnavljanja, vitalnost i potencijal, i da ispune, sada i u budućnosti,
bitne gospodarske, ekološke i socijalne funkcije na lokalnoj i globalnoj
razini te da to ne šteti drugim ekosustavima.

Članak 20.

Ciljevi gospodarenja šumama određuju se pouređajnim razredima**,**tako da**:**

1. donja granica ophodnje u jednodobnim sastojinama prema glavnim vrstama
drveća bude:

![](dodatni/368189.gif)

Ophodnja plantaža brzorastućih vrsta drveća određuje se elaboratom podizanja.

Ophodnja i promjeri sječive zrelosti u panjačama koje se prirodnim putem
prevode u sjemenjače smanjuju se 30 posto od utvrđenih donjih granica ophodnji
i sječive zrelosti sjemenjača iz stavka 1. ovoga članka.

Ophodnja i promjeri sječive zrelosti iz stavka 1. ovoga članka mogu
iznimno biti niže u sastojinama:

1. loše kakvoće izdravstvenog stanja;

2. obrasta ispod 0.50.

Članak 21.

Jednostavna biološka reprodukcija šuma obuhvaća:

1. pripremne radove za obnovu sastojina:

- uređenje donje etaže;

- čišćenje tla od korovske vegetacije;

- rahljenje tla;

- površinsko odvodnjavanje;

2. sjetvu i sadnju šumskog sjemena i šumskoga sadnog materijala:

- sjetva i sadnja šumskog sjemena i šumskoga sadnog materijala;

- popunjavanje nedovoljno obnovljenih šuma i šumskog zemljišta sjetvom
i sadnjom;

3. radove na njezi sastojina:

- njega pod zastorom stare sastojine;

- njega podmlatka;

- njega mladika**;**

- čišćenje sastojina;

- prorjeđivanje sastojina (u II. dobnom razredu);

4. radove na obnovi i njezi degradiranih sastojina (resurekcija, trijebljenje
i dr.);

5. odabiranje i obilježavanje stabala za sječu;

6. zaštitu:

- čuvanje;

- od požara;

- od biljnih bolesti i štetnika;

- od divljači, domaćih životinja i štetne faune (podizanje, održavanje
i uklanjanje ograda, postavljanje otrovnih meka za sitne glodavce i dr.);

7. prosijecanje i održavanje prosjeka,gospodarskog razdjeljenja**,**
svijetlih pruga i održavanje izvora;

8. izradu šumskogospodarske osnove, osnova i programa i njihovih revizija
te godišnjeg plana gospodarenja iz članka 32. stavka 7. Zakona.

Članak 22.

Proširena biološka reprodukcija šuma obuhvaća:

1. pošumljavanje neobraslog šumskog zemljišta i podizanje plantaža brzorastućih
vrsta drveća na novim površinama,rekonstrukciju i konverziju niskog
uzgojnog oblika i degradiranih šuma u visoki uzgojni oblik (koji se ne
provode proredom), radove na sanaciji i obnovi sastojina koje su oštećene
požarom, sušenjem ili propadanjem šuma:

- pripremni radovi;

- sjetva i sadnja šumskog sjemena i šumskog sadnog materijala;

- radovi na njezi sastojina do 1/5 ophodnje;

- opažanje, otkrivanje, identificiranje i suzbijanje štetočinja bilja
do 1/5 ophodnje;

- mjere zaštite od požara do 1/5 ophodnje (presijecanje protupožarnih
prosjeka, podizanje objekata za opažanje, nabava opreme protupožarne zaštite
i sl.);

2**.** uređenje donje etaže odnosno sloja podrasta i grmlja radi
očuvanja tla u sastojinama koje se suše ili propadaju;

3. izgradnja šumskih prometnica koje služe za ostvarivanje programa
proširene biološke reprodukcije šuma;

4. kupnju šuma i šumskog zemljišta;

5. izradu i provedbu programa proširene biološke reprodukcije šuma po
godinama.

Radovi iskazani u stavku 1. ovoga članka obvezno se određuju šumskogospodarskom
osnovom, osnovama i programima.

Članak 23.

Na površinama gdje je provedena čista sječa, sjetva i sadnja šumskim
sjemenom i šumskim sadnim materijalom obavlja se u istom vegetacijskom
razdoblju ili najkasnije na početku slijedećega vegetacijskog razdoblja.

Popunjavanje se obavlja najkasnije treću godinu nakon dovršnog sjeka
na cjelovitim površinama neuspjelog pomlađivanja iznad 2 ara.

Umjetno podignute sastojine popunjavaju se do obraslosti na temelju
osnove odnosno programa.

Članak 24.

Njega podmlatka i mladika sastojina obavlja se najmanje dvaput, a prema
stanju sastojina i više puta za vrijeme važenja osnove odnosno programa.

Čišćenje sastojina obavlja se jedanput na svaka dva metra visinskog
prirasta.

Članak 25.

Radi zaštite tla od zakorovljenja odnosno zamočvarenja, površine sječina
nastalih sječom stabala zbog sušenja i propadanja, ako su veće od 0.1 hektara
s užom stranicom većom od visine dominantnih stabala u odsjeku, moraju
se sanirati odmah ili najkasnije do kraja idućega vegetacijskog razdoblja
nakon izvršene sječe.

Sanacija površina iz stavka 1. ovoga članka provodi se njegom i čišćenjem,
odnosno podizanjem donje etaže, podsadnjom odgovarajućim šumskim vrstma
i njegom, kao radovima proširene biološke reprodukcije šuma.

Članak 26.

Mjere zaštite i čuvanja šuma obuhvaćaju:

1. zaštitu šuma od štetočinja bilja:

- utvrđivanje i identificiranje prisutnih štetočinja bilja;

- provođenje mjera preventive i kurative;

- suzbijanje štetočinja bilja biološkim mjerama i manje štetnim sredstvima
za zaštitu bilja;

2. mjere za zaštitu šuma od požara:

- izgradnja, uređenje i održavanje potrebne mreže protupožarnih prosjeka
koja mora osiguravati pristup vozilima;

- izgradnja i održavanje potrebnog broja promatračnica;

- kupnja opreme za opažanje, dojavu i gašenje požara;

- razvrstavanje sastojina prema stupnju ugroženosti od požara;

- održavanje izvora i čatrnja te osiguravanje izgradnje akumulacija
za vodu;

- terestrična motrenja, aviomotrenja i satelitska motrenja;

3. mjere za zaštitu tla i stabala:

- izbor načina rada koji najmanje oštećuje tlo i stabla prilikom sječe,
izrade drvnih sortimenata, mrežom izvoznih vlaka, iznošenjem i izvlačenjem;

- prestanak rada na iznošenju i izvlačenju kad se tlo trajno oštećuje.

Članak 27.

Etat se određuje prema proizvodnim mogućnostima i stanju sastojina na
razini gospodarske jedinice.

Etat iz stavka 1. ovoga članka određuje se za svaki uređajni razred,
po odsjecima i vrsti drveća, a razrađuje se po grupama sortimenata na razini
gospodarske jedinice.

Potrajnost prihoda etata planira se po uređajnim razredima i po mogućnosti
na razini gospodarske jedinice.

Članak 28.

Etat glavnog prihoda i prethodnog prihoda za visoke regularne šume određuje
se ovako:

- etat glavnog prihoda po metodi razmjera dobnih razreda, usporedbom
stvarnog i normalnog razmjera dobnih razreda za svaki uređajni razred posebice,
uzimajući u obzir ekološke i gospodarske prilike;

- etat prethodnog prihoda (proreda) na temelju njege šuma prorjeđivanjem
za svaku sastojinu po odjelima odnosno odsjecima, uspoređujući stojbinske
prilike, drvnu zalihu, strukturu i dob sastojine s normalnim stanjem.

Etat prebornih šuma određuje se za svaki odjel odnosno odsjek na osnovi
normalne drvne zalihe i prirasta te strukture stvarne drvne zalihe po debljinskim
stupnjevima.

U šumama srednjeg uzgojnog oblika etat se određuje posebice za stabla
iz sjemena, a posebice za stabla iz panja.

U šumama niskog uzgojnog oblika etat se određuje za svaki odjel odnosno
odsjek:

- u panjačama kojima je cilj gospodarenje panjačama, kao za visoke regularne
šume;

- površinski u ostalim oblicima niskih sastojina u kojima su predviđene
konverzija i rekonstrukcija, a sječiva drvna zaliha iskazuje se orjentacijski.

Intenzitet sječe u prebornim šumama ne može biti veći od 25 posto drvne
zalihe u odjelu odnosno odsjeku.

Za zaštitne šume i šume s posebnom namjenom određuje se usmjereni etat,
u skladu sa svrhom zbog koje su takvima proglašene, radi osiguranja obnove
i održavanja stabilnosti ekosustava, uz obrazloženje metode obračuna etata.

U šumama koje nisu obuhvaćene osnovom i programom gospodarenja smije
se odobriti sječa do visine 50 posto prirasta odnosno 1.5 posto drvne zalihe.

Članak 29.

U jednodobnim sastojinama užita drvna zaliha razvrstava se na redoviti,
izvanredni i slučajni glavni prihod te na redoviti i slučajni prethodni
prihod.

U redoviti glavni prihod ulazi užita drvna zaliha predviđena osnovom
odnosno programom za sječu.

U izvanredni glavni prihod ulazi drvna zaliha užita na površinama koje
će se trajno upotrebljavati u druge svrhe (površine izdvojene iz šumskogospodarskog
područja, prometnice, prosjeke, trase elektrovoda, kanali i dr.).

U glavni slučajni prihod ulazi užita drvna zaliha u odsjecima koji ulaze
u glavni prihod, a nije predviđena osnovom odnosno programom.

U redoviti prethodni prihod ulazi užita drvna zaliha predviđena osnovom
odnosno programom za sječu.

U slučajni prethodni prihod ulazi sva užita drvna zaliha koja nije predviđena
osnovom odnosno programom za sječu, a nije ušla u glavni prihod.

Za količinu užite drvne zalihe izvanrednog i slučajnog prethodnog prihoda
umanjuje se redoviti prethodni prihod u gospodarskoj jedinici.

Članak 30.

U raznodobnim sastojinama užita drvna zaliha razvrstava se na redoviti,
izvanredni i slučajni prihod.

U redoviti prihod ulazi drvna zaliha predviđena osnovom odnosno programom
za sječu.

U izvanredni prihod ulazi drvna zaliha posječena na površinama koje
će se trajno upotrebljavati u druge svrhe (površine izdvojene iz šumskogospodarskog
područja, prometnice, prosjeke, kanali i dr.).

U slučajni prihod ulazi posječena drvna zaliha koja nije predviđena
osnovom odnosno programom.

Za količinu posječene drvne zalihe izvanrednog i slučajnog prihoda raznodobnih
sastojina umanjuje se redoviti prihod.

Članak 31.

Doznačena drvna zaliha iz članka 29. i 30. ovoga pravilnika unosi se
u knjižice doznake. U knjižicama doznake drvna zaliha se obračunava prema
istim tablicama po kojima je bila izračunana u osnovi odnosno programu.

Članak 32.

Obnova sastojina obavlja se šumskim vrstama drveća koje su na tom staništu
autohtone ili udomaćene, a osiguravaju najveću ekološku i gospodarsku vrijednost.

Mješovite sastojine imaju prednost pred čistim sastojinama, pri čemu
glavne vrste drveća moraju biti zastupljene s najmanje 70% u dobi utvrđene
ophodnje.

Članak 33.

Jednodobne sastojine obnavljaju se prirodnim putem oplodnim (postupičnim)
sječama.

Oplodna sječa može početi pet godina prije utvrđene ophodnje, a može
završiti u tijeku jednog polurazdoblja.

U sastojinama za koje je osnovom odnosno programom predviđena oplodna
sječa može se provoditi naplodni sjek:

1. u godini dobrog uroda šumskog sjemena glavne vrste drveća;

2. ako se prije naplodnog sjeka unese odgovarajuća količina šumskog
sjemena glavne vrste drveća neposredno prije sječe.

Dovršni sjek provodi se kad je najmanje 70 posto površine odsjeka pokriveno
podmlatkom koji je sposoban za samostalan razvoj.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka mogu se:

- niske sastojine prevoditi u visoke sastojine čistim sječama i pošumljavanjem,
ako to nije moguće oplodnim sječama;

- sastojine vrba i topola posjeći čistom sječom i pošumiti sadnicama
ili vegetativnim dijelovima;

- sastojine bagrema nakon čistih sječa obnoviti izbojcima iz žilja.

Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka dovršni sjek može se provoditi
na dobro pomlađenim dijelovima odsjeka površine veće od 2 hektara.

Raznodobne sastojine obnavljaju se prirodnim putem, sječom u grupama
ili stablimično u ophodnjicama ne kraćima od pet ni dužima od 10 godina.

Članak 34.

U šumama i na šumskim zemljištima mogu se uzgajati one vrste divljači
koje obitavaju u ekosustavu, osim u uzgajalištima divljači i zvjerinjacima,
u skladu s osnovom odnosno programom.

U obračunu lovnoproizvodnih površina za krupnu divljač iz obračuna se
izuzimaju površine prvoga dobnog razreda (osim za divlju svinju) i površine
u fazi oplodnih sječa.

Osnovom odnosno programom ograničuje se broj one vrste divljači koja
može učiniti veću gospodarsku štetu šumi i šumskom zemljištu.

Članak 35.

Otvorenost šuma određuje se na temelju dužine šumskih i javnih prometnica
koje su koristive cijelu godinu.

Prometnica kad prolazi kroz šumu uzima se u račun cijelom dužinom, a
ako:

1. prolazi granicom dviju gospodarskih jedinica, odjela odnosno odsjeka,
dužina se dijeli proporcijalno dužini tih granica;

2. prolazi rubom šume 50 posto svoje dužine.

Javne prometnice uzimaju se u račun otvorenosti ako mogu služiti za
utovar i prijevoz drvnog materijala cijele godine.

Članak 36.

Sporedni šumski proizvodi mogu se iskorištavati, ako ne ugrožavaju stabilnost
ekosustava i u opsegu koji ne umanjuje općekorisne funkcije šuma, u skladu
s osnovom odnosno programom, a:

1. pašarenje se može dopustiti sitnoj stoci na površinama šuma i šumskih
zemljišta većima od 50 hektara, a krupnoj stoci većima od 100 hektara,
pod uvjetom da tim površinama nisu obuhvaćene površine prvoga dobnog razreda,
u fazi obnove odnosno konverzije te na površinama na kojima je izvršena
resurekcija u protekle tri godine, uz obvezno čuvanje stoke;

2. brst se može dopustiti u skladu s odredbama Zakona;

3. žirenje se može dopustiti na suvislim površinama šuma i šumskih zemljišta
većim od 300 hektara, pod uvjetom da istim šumama nisu obuhvaćene sastojine
prvoga dobnog razreda i u fazi obnove. Iznimno se može dopustiti žirenje
i na šumskim površinama manjima od 300 ha, ako su odvojene od ostalih šuma
odnosno ako tvore enklave u poljoprivrednim površinama, a ispunjavaju uvjete
iz ove točke;

4. skupljanje gljiva te ljekovitog i ukrasnog bilja može se dopustiti
u količinama koje ne ugrožavaju opstanak i širenje u svom arealu vrste
koja se skuplja;

5. branje plodova kupina, malina, drijenka, lješnjaka, šipka i bazge
može se dopustiti;

6. skupljanje žaba i puževa nije dopušteno u šumama i na šumskim zemljištima;

7. skupljanje plodova kestena i šumskih voćkarica može se dopustiti
u vrijeme njihove zriobe;

8. sjemenje i plodove šumskih vrsta drveća dopušteno je skupljati;

9. iskorištavanje pijeska, šljunka i kamena iznimno se može dopustiti,
u skladu sa Zakonom o propisima u rudarstvu;

10. iskorištavanje humusa i gline može se dopustiti, ako bitno ne narušava
ekosustav;

11. pašarenje, brst i žirenje te skupljanje i odvožnja šušnja, granja,
šljunka i pijeska, ne može se dopustiti na bujičnom području.

Osnovom odnosno programom određuje se broj krupne i sitne stoke kojoj
su dopušteni pašarenje, brst i žirenje po jedinici površine šuma i šumskog
zemljišta uz popis površina na kojima se dopuštaju navedene radnje.

Članak 37.

Odredbe članka 2. do 36. ovoga pravilnika odgovarajuće se primjenjuju
na izradu šumskogospodarske osnove, osnove i programa.

III. ŠUMSKOGOSPODARSKA OSNOVA

Članak 38.

Šume i šumska zemljišta obuhvaćena šumskogospodarskim područjem prostorno
se uređuju tako da se osigurava jedinstveno gospodarenje šumskim ekosustavom,
uz optimalno iskorištenje općekorisnih funkcija šuma, uzimajući u obzir
specifičnost klime, tla, flore i faune.

Šume i šumska zemljišta prostorno se uređuju ovisno o:

- biljno-zemljopisnim i prirodnim cjelinama;

- orografskim i hidrološkim prilikama (konfiguracija, veći vodotoci,
otoci, poluotoci, bujična područja i sl.);

- odnosu prema većim urbanim i ruralnim cjelinama;

- opterećenosti šuma i šumskih zemljišta posjetiteljima;

- namjeni prostora određenoj posebnim propisima;

- postojećim i planiranim prometnicama i komunikacijama.

Članak 39.

Šumskogospodarsko područje dijeli sena gospodarske jedinice.

Gospodarske jedinice obrojčavaju se brojevima u nizu od sjeveroistočnog
dijela područja do krajnjeg juga. Gospodarske jedinice mogi biti sastavljene
od više šumskih predjela, a dijele se na odjele i odsjeke. Granice gospodarskih
jedinica u brdskim predjelima su prirodne (hrptovi, vododijelnice, veći
vodotoci i sl.), a u nizinskim predjelima mogu biti prirodne i umjetne
(veći vodotoci, vodene površine, ceste, prosjeke i sl.).

Postojeće gospodarsko razdjeljenje na odjele, u pravilu se zadržava,
a u slučaju promjene povezuju se stara i nova podjela.

Članak 40.

Šumskogospodarska osnova izrađuje se za šumskogospodarsko područje Republike
Hrvatske (u daljnjem tekstu: šumskogospodarsko područje) i sadržava:

1. uređajni zapisnik;

2. iskaz površina šuma i šumskih zemljišta

3. tablicu površina šuma i šumskih zemljišta prema namjeni;

4. tablicu dobnih i debljinskih razreda;

5. osnovu šumskouzgojnih i drugih obveznih radova;

6. osnovu sječa glavnog i prethodnog prihoda (regularne šume);

7. opću osnovu sječa (preborne šume);

8. prikaz etata po sortimentima;

9. plan investicijskih ulaganja;

10. osnovu zaštite šuma;

11. osnovu gospodarenja faunom;

12. plan izrade i revizije osnova i programa;

13. plan iskorištavanja sporednih šumskih proizvoda;

14. prikaz imovinsko-pravnih odnosa;

15. gospodarsko-financijsku osnovu;

16. grafičke prikaze drvne zalihe i prirasta po dobnoj i debljinskoj
strukturi i druge;

17. pregledne i specijalne karte;

18. evidencije o izvršenim radovima određenima prijašnjom i važećom
šumskogospodarskom osnovom.

Podaci iz stavka 1. ovoga članka iskazuju se prema pravu vlasništva
i drugim stvarnim pravima na šume i šumska zemljišta.

Članak 41.

Uređajni zapisnik sadržava:

Uvod

I. Opis područja:

1. površine**;**

2. povijesni podaci;

3. prirodne značajke:

- orografske i hidrografske prilike;

- geološka podloga;

- tlo;

- klima;

- flora;

- ekološkogospodarski tipovi;

- fauna.

4. općekorisne funkcije šuma:

- zaštita tla, prometnica i drugih objekata od erozije, bujica i poplava;

- utjecaj na vodni režim i hidroenergetski sustav;

- utjecaj na plodnost tla i poljoprivrednu proizvodnju;

- utjecaj na klimu;

- zaštita i unapređenje ljudskog okoliša;

- stvaranje kisika i pročišćivanje atmosfere;

- rekreativna, turistička i zdravstvena funkcija;

- utjecaj na faunui divljač.

II. Dosadašnje gospodarenje šumama i šumskim zemljištima:

1. prikaz dosadašnje organiziranosti šumarstva;

2. prikaz dosadašnjega gospodarenja šumama i šumskim zemljištima (uređivanje
šuma, šumskouzgojni radovi, provedba etata i užita drvna zaliha, zaštita
šuma, investicijsko ulaganje, šumske prometnice, podaci o općekorisnim
funkcijama šuma i sl.).

III. Sadašnje stanje šuma:

1. površina, drvna zaliha i prirast razvrstani po dobnoj i debljinskoj
strukturi te uređajnim razredima;

2. histogrami, funkcije i tablice;

3. zdravstveno stanje šuma.

IV. Buduće gospodarenje:

1. prostorno uređivanje šuma;

2. cilj i način gospodarenja:

- općenito;

- po uređajnim razredima;

- općekorisne funkcije šuma;

3. uređivanje šuma;

4. prikaz predviđenih šumskouzgojnih radova;

5. plan iskorištavanja drvne zalihe i normalitet sastojina s obrazloženjem;

6. zaštita šuma;

7. investicijska ulaganja;

8. šumske prometnice;

9. gospodarenje faunom i divljači;

10. sporedni šumski proizvodi.

V. Vrijeme sječe i izvlačenja iz šuma.

VI. Opći razvoj šumskogospodarskog područja s posebnim osvrtom na:

1. razvoj industrije;

2. razvoj drugih djelatnosti;

3. značenje šuma za oblikovanje kulture područja i stvaranje prirodne
ravnoteže prostora.

VII. Obrazloženje utvrđene ekološke i gospodarske podloge za biološko
poboljšavanje šuma i povećavanje šumske proizvodnje za razdoblje od 10
godina i orijentacijski za sljedećih 10 odnosno 20 godina.

VIII. Usklađenost osnove gospodarenja s odrednicama Prostornog plana
Republike Hrvatske.

Članak 42.

Osnovom šumskouzgojnih i drugih obveznih radova propisuju se šumskouzgojni
radovi jednostavne i proširene biološke reprodukcije šuma.

Radovi proširene biološke reprodukcije šuma planiraju se naturalno i
financijski u okviru izdvojenih i osiguranih sredstava za namjenu dijela
proširene biološke reprodukcije šuma.

Članak 43.

Planom iskorištavanja drvne zalihe određuje se količina drvne zalihe
(etat) koja se planira posjeći u tijeku valjanosti šumskogospodarske osnove.
Drvna zaliha se razvrstava po uređajnim razredima, vrsti drveća, polurazdobljima
I/1 i I/2 i za II. gospodarsko razdoblje.

Drvna zaliha iz stavka 1. ovoga članka ne smije se prekoračiti.

Članak 44.

Planom investicijskih ulaganja obuhvaća se izgradnja šumskih prometnica,
objekata namijenjenih šumskoj proizvodnji i sredstava za osiguranje opreme
za provedbu zaštite šuma, etata, šumskouzgojnih i drugih planiranih radova.

Ulaganja se planiraju naturalno i financijski s naznakom izvora financiranja
za razdoblje od 10 godina.

Članak 45.

Plan izrade i revizije osnova i programa obuhvaća površine uređenih
i neuređenih šuma, popis postojećih osnova odnosno programa s redoslijedom
izrade i revizije za razdoblje od 10 godina s ukupnim opsegom radova i
prikazom imovinsko-pravnih odnosa na šumskogospodarskom području po gospodarskim
jedinicama.

Članak 46.

Gospodarsko-financijska osnova izrađuje se za vrijeme od 20 godina i
orjentacijski za daljnjih 20 godina, a sadržava bilancu sredstava šumskogospodarskog
područja s izvorima sredstava i rashodima za razdoblje od 10 godina prema
naturalnim i financijskim pokazateljima u godini izrade šumskogospodarske
osnove.

Članak 47.

Grafički prikaz drvne zalihe (stvarne i normalne) i etata po dobnoj
i debljinskoj strukturi izrađuje se po uređajnim razredima te zbirno za
šumskogospodarsko područje, i to:

1. grafički prikaz dobnih i debljinskih razreda po površini i drvnoj
zalihi;

2. grafički prikaz drvne zalihe prije i poslije sječe prebornih šuma.

Članak 48.

Pregledne i specijalne karte šumskogospodarskog područja izrađuju se
u mjerilu 1 : 300000, a mogu se izrađivati i u krupnijem mjerilu.

Pregledne karte izrađuju se pri izradi šumskogospodarske osnove i svakih
10 godina, a kod redovite i izvanredne revizije ako je potrebito.

U preglednu kartu ucrtavaju se međe gospodarskih jedinica, međe vlasništva,
javne i šumske prometnice, zaštitne šume, šume s posebnom namjenom, ugroženosti
od požara, bujična, erozivna i poplavna područja te vodotoci i vodene površine.
Pri prvoj izradi šumskogospodarske osnove izrađuju se geološko-litološke,
pedološke**,** fitocenološke i tipološke karte.

Članak 49.

O izvršenim radovima predviđenima šumskogospodarskom osnovom vodi se
godišnja evidencija po gospodarskim jedinicama.

Na kraju svake godine i po isteku I/1 polurazdoblja sastavlja se rekapitulacija
za šumskogospodarsko područje, a podaci se upisuju do 31. ožujka za proteklu
godinu.

Članak 50.

Obrasci ŠGO-1 do ŠGO-17 sastavni su dio šumskogospodarske osnove, otiskani
su uz ovaj pravilnik i njegov su sastavni dio.

IV. OSNOVA

Članak 51.

Osnovom se određuje stanje šuma te vrsta i obujam radova u neposrednom
gospodarenju šumama i šumskim zemljištima gospodarske jedinice.

Članak 52.

Odjelom se smatra trajna osnovna jedinica gospodarskog razdjeljenja
šuma u okviru pojedine gospodarske jedinice. Odjeli se ustanovljuju radi
lakšega gospodarenja, nadzora i orjentacije na terenu. Površina odjela,
osim za neobraslo proizvodno šumsko zemljište, šikare, šibljake i garige,
u pravilu ne može biti veća od 60 hektara. Veća površina odjela mora se
obrazložiti opravdanošću odstupanja (izoliranosti, gravitacije i sl.).

U brdskim predjelima granice odjela se ustanovljuju, u pravilu, prema
prirodnim svojstvima (hrptovima, grebenima, kosama, vodotocima i uvalama)
ili prema umjetno stvorenim objektima (stalnim izvoznim putovima i prosjekama).
U brdskom predjelu gdje nema izrazitih prirodnih granica, projektiraju
se i izvode prosjeke širine 3 metra do 6 metara koje istodobno služe i
kao protupožarne prosjeke.

U nizinskim predjelima granice su, u pravilu, prosjeke, stalni izvozni
putovi i kanali ili prirodne granice (vodotoci). Širina prosjeka je 3 metra
do 6 metara.

Brojevi odjela u gospodarskoj jedinici označuju se neprekidno, tako
da se ne mogu ponoviti. Obrojčavanje se obavlja od sjevera prema jugu i
od zapada prema istoku.

Odsjekom se smatra privremena najmanja osnovna površina gospodarskog
razdjeljenja šuma unutar odjela s kojom se, kao sastojinom, posebno gospodari.

Unutar odjela sastojine se izlučuju u odsjeke prema načinu postanka,
vrsti drveća, ekološko-gospodarskim tipovima, bonitetu stojbine, starosti,
cilju gospodarenja, omjeru smjese, obrastu i kakvoći.

Najmanja površina odsjeka iznosi jedan hektar. Iznimno, u šikarama,
šibljacima, makijama i garizima najmanja površina odsjeka može biti 5 hektara.

Neobraslo proizvodno zemljište izlučuje se u posebne odsjeke, ako je
površina veća od 1 hektra.

Odsjeci neproizvodnog i neplodnog zemljišta iskazuju se samo u obrascu
O-1.

Članak 53.

Geodetska izmjera i obilježavanje obuhvaćaju vlasničke međe (po pravu
vlasništva), gospodarsko razdjeljenje i druge elemente od interesa za gospodarenje
(putovi, objekti, grebeni, jarci, izvori i dr.).

Vlasničke međe gospodarskih jedinica, odjela i odsjeka unose se na gospodarske
karte, a na terenu moraju biti trajno i vidljivo obilježene i jedinstvene
na cijelom šumskogospodarskom području prema normizacijskom sustavu.

Za geodetsku izmjeru služe katastarske karte (standardne) i metode daljinskih
istraživanja.

Pri reviziji osnova obnavljaju se vanjske međe (humci, jarci i dr.)
i obavlja usporedba sa zemljišnim knjigama te se iskazuju i obrazlažu eventualne
razlike.

Članak 54.

Osnova sadržava:

1. uređajni zapisnik;

2. iskaz površine šuma i šumskih zemljišta;

3. tablicu površine šuma i šumskih zemljišta prema općekorisnim funkcijama;

4. opis staništa i sastojina;

5. tablicu dobnih razreda regularnih šuma i tabelicu debljinskih razreda
prebornih šuma;

6. osnovu šumskouzgojnih i drugih obveznih radova;

7. osnovu sječa glavnog i prethodnog prihoda u regularnim šumama i opću
osnovu sječa u prebornim šumama;

8. prikaz etata po sortimentima;

9. osnovu zaštite šuma s popisom šuma prema stupnju ugroženosti od požara;

10. osnovu investicijskih ulaganja;

11. osnovu gospodarenja faunom;

12. plan sređivanja imovinsko-pravnih odnosa;

13. plan iskorištavanja sporednih šumskih proizvoda;

14. grafičke prikaze drvne zalihe i etata po dobnoj i debljinskoj strukturi;

15. osnovne, pregledne, specijalne i druge karte;

16. obračun dendrometrijskih podataka;

17. evidenciju o izvršenim radovima određenima osnovom.

Članak 55.

Uređajni zapisnik sadržava:

Uvod

I. Opis gospodarske jedinice:

1. povijesni podaci:

2. prirodne značajke:

- orografske i hidrografske prilike (vodotoci i podzemne vode);

- geološka podloga, tlo i opterećenost onečišćivačima;

- klima;

- vegetacija - biljna zajednica;

- ekološko-gospodarski tipovi;

3. općekorisne funkcije šuma:

- zaštita tla, prometnica i drugih objekata od erozije, bujica i poplava;

- utjecaj na vodni režim i na hidroenergetski sustav;

- utjecaj na plodnost tla i poljoprivrednu proizvodnju;

- utjecaj na klimu;

- zaštita i unapređenje ljudskog okoliša;

- stvaranje kisika i pročišćivanje atmosfere;

- rekreativna, turistička i zdravstvena funkcija;

- utjecaj na faunu i divljač.

II. Dosadašnja organiziranost šumarstva i gospodarenja šumama i šumskim
zemljištima:

1. prikaz dosadašnje organiziranosti šumarstva;

2. prikaz dosadašnjega gospodarenja šumama i šumskim zemljištima s bilancom
po odjelima i odsjecima:

- šumskouzgojni radovi;

- iskorištavanje drvne zalihe (etat);

- zaštita šuma;

- investicijska ulaganja;

- šumske prometnice;

- gospodarenje faunom i podaci o divljači;

- podaci o općekorisnim funkcijama;

- propadanje šuma i sl.

III. Sadašnje stanje šuma i šumskih zemljišta, način ustanovljvanja
podataka i usporedba s prijašnjim stanjem:

1. površina;

2. drvne zalihe i prirasti;

3. tablice dobnih odnosno debljinskih razreda;

4. opis uređajnih razreda;

5. zdravstveno stanje.

IV. Buduće gospodarenje šumama i šumskim zemljištima:

1. cilj i način gospodarenja po uređajnim razredima;

2. općekorisne funkcije šuma;

3. šumskouzgojni radovi;

4. određivanje etata i obračun normaliteta s obrazloženjem;

5. zaštita šuma;

6. šumske prometnice;

7. gospodarenje faunom;

8. lovno gospodarenje;

9. iskorištavanje sporednih šumskih proizvoda.

V. Vrijeme sječe i izvlačenja iz šume.

VI. Usklađenost osnove s prostornim planom županije.

Članak 56.

Iskaz površina sadržava podatke o površinama šuma i šumskih zemljišta
po odjelima i odsjecima, s obrazloženjem nastalih promjena u površinama
za proteklo polurazdoblje.

Posebno se određuju površine šuma i šumskih zemljišta prema namjeni.
Ukupna površina šuma iskazuje se po županijama i općinama.

Članak 57.

Opis staništa i sastojina prikazuje pripadnost uređajnom razredu**,**
stanje šuma pojedinog odjela odnosno odsjeka s podacima o ekološko-gospodarskom
tipu**,** elementima staništa, obrastu, sklopu, dužini privlačenja,
kakvoći, starosti, bonitetu, ophodnji ili ophodnjici.

Elementi staništa su ovi:

1. nagib - iskazuje se u stupnjevima, od najmanjega do najvećega;

2. nadmorska visina - iskazuje se kao prosječna nadmorska visina u nizinskim
šumama, a u brdskim i gorskim kao najniža i najviša nadmorska visina za
svaki odjel odnosno odsjek;

3. ekspozicija - označuje se velikim početnim slovima strana svijeta;

4. razvedenost zemljišta - označuje se kao "ravničasto", "brežuljkasto",
"vrtačasto", "strana", "hrbat" i sl.;

5. živi i mrtvi pokrov označuje se prema tome da li je zastrt slojem
grmlja ili prizemnim rašćem, listincem ili humusom ili je bez pokrova.

Uz elemente staništa opisuju se površine koje su izložene poplavi ili
eroziji s navodom o vremenskom trajanju poplava ili erozije.

Tarifa, broj stabala, temeljnica, prsni promjer, visina, drvna zaliha
i prirast iskazuje se prema vrsti drveća i ukupno.

Temeljnica, drvna zaliha i prirast iskazuju se ukupno i po hektaru prema
vrstama drveća, a u prebornim šumama i po suženoj debljinskoj strukturi.

Posebice se iskazuje struktura broja stabala po vrstama drveća i debljinskim
stupnjevima.

Članak 58.

Podaci u tablici dobnih razreda prikazuju se zbirno po uređajnim razredima
razvrstani po vrstama drveća.

Članak 59.

Osnovom šumskouzgojnih i drugih radova predviđaju se pojedini radovi
po odjelima odnosno odsjecima i zbirno za gospodarsku jedinicu.

Osnovom se određuju svi potrebni radovi jednostavne i proširene biološke
reprodukcije šuma. Višekratni zahvati na istoj površini planiraju se u
smjernicama gospodarenja prema potrebama i stanju sastojina. Radovi njege
i čišćenja provode se bez obzira na povećanje starosti sastojine.

Za sastojine predzadnjega dobnog razreda kao i za sastojine zrele za
sječu, a nisu u fazi oplodnihsječa mogu se propisati pripremni
radovi obnove.

Članak 60.

Osnovom sječa glavnog i prethodnog prihoda jednodobnih sastojina i općom
osnovom sječa raznodobnih sastojina propisuje se etat uređajnog razreda,
odjela, odsjeka i ukupno. Veličina desetogodišnjeg etata gospodarske jedinice
izračunava se vodeći računa o potrajnosti i prirodnoj obnovi šuma.

Propisani etat obvezan je po površini, a dopuštena su odstupanja po
drvnoj masi u odsjeku:

1. u jednodobnim sastojinama:

- glavnog prihoda 15 posto drveća kod pripremnog i naplodnog sjeka;

- u drugom dobnom razredu nema obveze po drvnoj masi;

- od drugog dobnog razreda do 2/3 obvezne ophodnje 20 posto;

- iznad 2/3 ophodnje do oplodne sječe 15 posto;

2. u raznodobnim sastojinama 20 posto.

Članak 6l.

Otvorenost šuma gospodarske jedinice prikazuje se u kilometrima na 1000
hektara. Otvorenost odjela odnosno odsjeka određuje se na osnovi prosječne
udaljenosti privlačenja i iznošenja drvnih sortimenata od sredine odjela
odnosno odsjeka do tvrde prometnice ili vodenog puta, a iskazuje se u metrima.

Obračun potrebne otvorenosti šuma sadržava podatke o vrsti i dužini
privlačenja u odnosu na smanjenje troškova izvoza drveta i provedbu šumskouzgojnih
radova.

Članak 62.

Grafički prikaz stvarne i normalne drvne zalihe i etata po dobnoj i
debljinskoj strukturi izrađuje se za I/1 i I/2 polurazdoblje i II gospodarsko
razdoblje i to:

1. grafički prikaz razmjera razvoja dobnih razreda po površini i drvnoj
zalihi za jednodobne sastojine, panjače, makije i plantaže i pouređajnim
razredima;

2. grafički prikaz drvne zalihe prije i poslije sječe raznodobnih sastojina
razrađen na debljinske razrede ipo uređajnim razredima.

Članak 63.

Za osnovu se izrađuju:

1. osnovna karta u mjerilu 1 : 10000 ili 1 : 5000 s topografskom podlogom,
granicama odjela, odsjeka, katastarskih općina i po pravu vlasništva;

2. pregledna karta s topografskom podlogom u mjerilu 1 : 50000 ili krupnijem,
u koju se ucrtavaju granice županija, općina, odjela, postojeće i planirane
prometnice, odvodni jarci i drugi objekti namijenjeni šumskoj proizvodnji;

3. karta dobnih razreda za jednodobne sastojine u mjerilu 1 : 25000
ili krupnijem;

4. karta uređajnih razreda za jednodobne i raznodobne sastojine u mjerilu1 **:** 25000 ili krupnijem;

5. karta načina gospodarenja (stablimično, grupimično) za raznodobne
sastojine u mjerilu 1 : 10000 ili krupnijem;

6. karta utvrđenog etata u mjerilu 1 : 10000 ili krupnijem;

7. karta šumskouzgojnih radova u mjerilu 1 : 10000 ili krupnijem;

8. karta ugroženosti šuma od požara s naznakom potrebnih i izgrađenih
promatračnica u mjerilu 1: 25000 ili krupnijem;

9. fitocenološka karta u mjerilu 1 : 25000 ili krupnijem;

10. pedološka karta u mjerilu 1 : 25000ili krupnijem;

11. tipološka karta u mjerilu 1 : 25000 ili krupnijem.

Sadržaj karata iz stavka 1. točke 2. do 7. ovoga članka mogu se prikazati
na dvije karte ili na više karata, a od točke 3. do 7. ovoga članka označuju
se različitim bojama prema hrvatskom normizacijskom sustavu.

Članak 64.

Podaci o izvršenim radovima predviđenima osnovom upisuju se u evidencije
do 1. ožujka za proteklu godinu.

Podaci o izvršenju glavnog i prethodnog prihoda evidentiraju se po površinama
i drvnoj zalihi iz manuala doznaka. Podaci za površinu prikazuju se pri
prvom redovitom zahvatu, a posječena drvna zaliha po godinama.

Podaci o izvršenim šumskouzgojnim radovima i zaštiti šuma obuhvaćaju
obujam radova i količinu utrošenog materijala. Za šumsko sjeme i šumski
sadni materijal potrebna je naznaka provenijencije.

Konačno preuzimanje i obračun šumskouzgojnih radova temelji se na ovjeri
kakvoće i količine, što obavlja upravitelj šumarije i nakon toga se evidentiraju.
Šumskouzgojni radovi, radovi na zaštiti šuma, sječi i izradi evidentiraju
se po odjelima i odsjecima, a površina se iskazuje samo kod prvoga zahvata.
Višekratni zahvati na istoj površini evidentiraju se posebice.

Šumskouzgojni radovi i radovi na zaštiti šuma koji su izvršeni u odjelu
odnosno odsjeku, a nisu predviđeni osnovom, evidentiraju se kao radovi
izvan propisa.

Podaci o sjetvi i sadnji, pošumljavanju, njezi, čišćenju te izvršenju
etata označuju se na kartama iz članka 63. ovoga pravilnika tako da se
za svaki odjel odnosno odsjek upisuju godina sječe, vrsta prihoda, posječena
zaliha te godina izvršenog uzgojnog zahvata i površina.

Na kraju svake godine i po isteku I/1 polurazdoblja izrađuje se rekapitulacija
evidentiranih podataka za gospodarsku jedinicu.

Članak 65.

U šumsku kroniku unose se kronološkim redom oni podaci koji nisu obuhvaćeni
evidencijama, a odnose se na gospodarenje šumama i šumskim zemljištima
gospodarske jedinice.

Šumska kronika vodi se po godinama u posebnoj knjizi. U šumsku kroniku
unose se podaci o:

1. štetnom utjecaju važnijih elemenata nepogoda (štete uzrokovane vjetrom,
mrazom, snijegom, tučom, sušom, poplavom, štetočinjama bilja, divljači,
životinjama i sl.), kao i štetama koje je nanio čovjek;

2. urodu šumskog sjemena s naznakom vrste drveća i intenziteta uroda;

3. promjeni granice gospodarske jedinice;

4. fauni i lovu (opće stanje, napredovanje ili opadanje broja divljači,
osobito rijetkih životinjskih vrsta i sl.);

5. čuvarskoj službi;

6. šumskim štetama;

7. načinu sječe i izrade, izvlačenju i izvozu drvnih sortimenata;

8. pokusima za znanstvena istraživanja;

9. iskorištavanju neobraslog proizvodnog zemljišta;

10. poplavama, bujicama, izgradnji cesta i vlaka, kanala, nasipa i dr.;

11. drugim važnijim događajima i okolnostima.

Članak 66.

Na gospodarenje zaštitnim šumama i šumama s posebnom namjenom u izradi
osnova odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga pravilnika koje se odnose
na izradu osnova ako aktom kojim su takvima proglašene odnosno odredbama
ovoga pravilnika nije drukčije određeno.

Članak 67.

Obrasci O-1 do O-16 sastavni su dio osnove, otiskani su uz ovaj pravilnik
i njegov su sastavni dio.

V. PROGRAM

Članak 68.

Program se izrađuje za gospodarenje:

1. pojedinim šumama i šumskim zemljištima u državnom vlasništvu kojima
iznimno gospodare tijela državne uprave i određene pravne osobe (članak
16. stavak 3. Zakona);

2. šumama i šumskim zemljištima na području krša;

3. zaštitnim šumama i šumama s posebnom namjenom;

4. šumama i šumskim zemljištima u privatnom vlasništvu.

Članak 69.

Odredbe članka 51. do 67. ovoga pravilnika odgovarajuće se primjenjuju
i na izradu programa.

VI. GODIŠNJI PLAN GOSPODARENJA ŠUMAMA I ŠUMSKIM ZEMLJIŠTIMA

Članak 70.

Godišnji plan gospodarenja šumama i šumskim zemljištima (u daljnjem
tekstu: plan) izrađuje se kad ne postoji mogućnost pravodobne revizije
odnosno obnove osnove ili programa.

Plan sadržava naročito:

1. opće podatke s obrazloženjem (bilanca izvršenja dosadašnje osnove
odnosno programa po odjelima i odsjecima, obračun podataka, smjernice gospodarenja,
potrebna izgradnja šumskih prometnica, kupnja opreme i sl.);

2. plan sječe glavnog i prethodnog prihoda jednodobnih sastojina odnosno
plan sječe raznodobnih sastojina;

3. plan šumskouzgojnih radova;

4. plan radova na zaštiti šuma.

Planom se u prvom redu predviđaju radovi koji su bili određeni dosadašnjom
osnovom odnosno programom, a nisu izvršeni.

Plan sječe glavnog i prethodnog prihoda jednodobnih sastojina odnosno
plan sječe raznodobnih sastojina, u pravilu, ne može biti veći od prosječnoga
godišnjeg etata, a plan šumskouzgojnih radova ne može biti manji od godišnjeg
prosjeka određenog osnovom odnosno programom kojima je važnost istekla.

Plan se donosi po postupku propisanom za donošenje osnova i programa.

Evidencija o izvršenim radovima iz plana vodi se prema odredbama članka
64. ovoga pravilnika.

VII. REVIZIJA I OBNOVA

Članak 71.

Šumskogospodarska osnova podliježe postupku:

1. revizije u desetoj godini važenja;

2. izvanredne revizije pod uvjetima propisanima ovim pravilnikom, u
skladu sa Zakonom.

Osnove i programi podliježu postupku:

1. revizije u desetoj godini važenja;

2. obnove u dvadesetoj godini važenja;

3. izvanredne revizije pod uvjetima propisanima ovim pravilnikom, u
skladu sa Zakonom.

Izvanredna revizija iz stavka 1. točke 2. i stavka 2. točke 3. ovoga
članka ne može se provoditi u zadnjoj godini važenja šumskogospodarske
osnove, osnove i programa.

Revizija obnova i izvanredna revizija iz stavka 1. i 2. ovoga članka
provodi se po postupku koji je propisan za donošenje šumskogospodarske
osnove, osnove i programa.

Članak 72.

U postupku revizije i obnove šumskogospodarske osnove, osnove i programa
izrađuju se bilance površina uređajnih razreda, užite drvne zalihe, šumskouzgojnih
radova, izgradnje šumskih prometnica i ostalih obavljenih radova.

Bilance iz stavka 1. ovoga članka izrađuju se prema evidencijama izvršenih
radova po godinama, vrsti prihoda, vrsti drveća i vrsti šumskouzgojnih
radova. U osnovama i programima bilance se prikazuju po odjelima i odsjecima,
a u šumskogospodarskoj osnovi po gospodarskim jedinicama.

Bilance iz stavka 1. ovoga članka izrađuju se s obrazloženjem, a podaci
se upisuju u obrasce ŠGO-13, ŠGO-15 do ŠGO-17 i O-10 do O-16.

Članak 73.

Revizija osnova i programa iz članka 71. stavka 2. ovoga pravilnika
izrađuje se računski, izuzevši izradu karata iz članka 63. stavka 1. točke
9., 10. i 11. ovoga pravilnika.

Za reviziju osnova i programa iz stavka 1. ovoga članka obvezno se provode
radovi:

1. obilježavanja vlasničkih međa i gospodarskog razdjeljenja;

2. opis sastojina svih odjela i odsjeka;

3. izmjera svih stabala u jednodobnim sastojinama koja se predviđaju
za sječu kao glavni prihod idućih 10 godina;

4. izmjera stabala i ocjena kakvoće sastojina drugoga dobnog razreda
koji se prvi put mjere;

5. provjera starosti sastojine drugog dobnog razreda;

6. izmjera površinskih promjena nastalih u gospodarskoj jedinici novim
gospodarskim razdjeljenjem (izgradnja prometnica, promjena dužina provlačenja,
kanala, dalekovoda, kalamiteta i sl.).

Na izradu obnove osnova i programa odgovarajuće se primjenjuju odredbe
članka 51. do 67. ovoga pravilnika.

Članak 74.

Izvanredna revizija šumskogospodarske osnove izrađuje se kad se na šumskogospodarskom
području ustanovi odstupanje od propisanog etata odnosno opsega šumskouzgojnih
radova 10 posto i ako dođe do većih izdvajanja površina iz šumskogospodarskog
područja.

Članak 75.

Izvanredna revizija osnova i programa izrađuje se kad se u tijeku gospodarenja
šumama i šumskim zemljištima ustanove odstupanja od propisanog načina gospodarenja
gospodarskom jedinicom zbog elementarnih nepogoda, štetočinja bilja, sušenja,
propadanja šuma,stanja prirodne obnove ili sječe većih razmjera
za potrebe infrastrukture, i to u:

1. ostvarivanju glavnog prihoda (redovitog, izvanrednog, slučajnog)
15 posto;

2. površinskim izmjenama kod realizacije redovnog glavnog prihoda, kao
i izmjenama smjernica gospodarenja;

3. ostvarivanju prethodnog prihoda u jednodobnim sastojinama trećega
dobnog razreda i starijima 20 posto.

Obračun postotka za postupak izvanredne revizije iz stavka 1. ovoga
članka obavlja se računski na temelju postojeće evidencije. Taksacijska
se izmjera obavlja ako se podaci ne mogu dobiti računski.

Utvrđena odstupanja iz stavka 1. ovoga članka moraju se obrazložiti
u uređajnom zapisniku i upisuju se u obrasce O-2, O-3, O-6 do O-9, O-13
i O-14 kao i u karte i grafikone propisane ovim pravilnikom. Promjene dobivene
računskim putem upisuju se crvenom bojom u postojeće obrasce.

Članak 76.

Pri izradi elaborata za postupak revizije, obnove i izvanredne revizije
osnova i programa rabe se iste tablice koje su primjenjivane u prijašnjem
obračunu drvne zalihe, a ako se rabe druge tablice valja dati obrazloženje
eventualnih razlika nastalih zbog primjene drugih tablica.

Članak 77.

Iznimno od odredbe članka 75. ovoga pravilnika, izvanredna revizija
se ne provodi kad se u pojedinim odjelima i odsjecima ustanove odstupanja
od određenog načina sječe (grupimičnog ili stablimičnog).

VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 78.

Na prvu izradu osnova i programa te njihove revizije odnosno obnove
primjenjuje se odredba članka 39. stavka 2. ovoga pravilnika.

Članak 79.

Do izrade svih prirasno prihodnih tablica i uređajnih jednoulaznih tablica
za pojedine vrste drveća domaćih autora mogu se primjenjivati tablice stranih
autora.

Do izrade prirasno-prihodnih tablica za srednje i niske šume, odgovarajuće
se primjenjuju prirasno-prihodne tablice za sjemenjače.

Za privatne šume i prvo uređivanje šuma na kršu ne moraju se određivati
ekološkogospodarski tipovi.

Članak 80.

Stupanjem na snagu ovoga pravilnika prestaje važiti Pravilnik o uređivanju
šuma ("Narodne novine" br. 52/94.).

Članak 81.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osam dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 011-02/97-01/11
Urbroj: 525-01-97-1
Zagreb, 22. siječnja 1997.

Ministar
poljoprivrede i šumarstva
**mr. Zlatko Dominiković**, v. r.

![](dodatni/368190.gif)

![](dodatni/368191.gif)

![](dodatni/368192.gif)

![](dodatni/368193.gif)

![](dodatni/368194.gif)

![](dodatni/368195.gif)

![](dodatni/368196.gif)

![](dodatni/368197.gif)

![](dodatni/368198.gif)

![](dodatni/368199.gif)

![](dodatni/368200.gif)

![](dodatni/368201.gif)

![](dodatni/368202.gif)

![](dodatni/368203.gif)

![](dodatni/368204.gif)

![](dodatni/368205.gif)

Pravilnik, NN 11/1997-171
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)