## Odluka o objavljivanju pravila o utvrđivanju referentne i diskontne stope

### NN 114/2008 (6.10.2008.), Odluka o objavljivanju pravila o utvrđivanju referentne i diskontne stope

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

**3307**

Na temelju članka 3. Uredbe o državnim potporama (»Narodne novine«, broj
50/2006), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 30. rujna 2008.
godine donijela

## ODLUKU

### O OBJAVLJIVANJU PRAVILA O UTVRĐIVANJU REFERENTNE I DISKONTNE STOPE

I.

Pravila o utvrđivanju referentne i diskontne stope sadržana su u Priopćenju
Komisije o reviziji načina određivanja referentnih i diskontnih stopa
(52008XC0119(01), SL C 14, 19. 1. 2008.).

II.

Tekst akta u kojem su sadržana pravila iz točke I. ove Odluke, u prijevodu na
hrvatski jezik, glasi:

»INFORMACIJE INSTITUCIJA I TIJELA EUROPSKE UNIJE KOMISIJA

Priopćenje Komisije o reviziji načina određivanja referentnih i diskontnih stopa
(SL C 14, 19. 1. 2008.) (ovo Priopćenje zamjenjuje prethodne obavijesti o načinu
određivanja referentnih i diskontnih stopa)

REFERENTNE I DISKONTNE STOPE

U okviru kontrole državnih potpora od strane Zajednice, Komisija upotrebljava
referentne i diskontne stope. Referentne i diskontne stope koriste se kao
zamjena za tržišne stope te pri mjerenju ekvivalenta potpore u obliku
subvencije, pogotovo u slučaju kad se potpora isplaćuje u nekoliko rata, kao i
pri izračunu elementa potpore proizašlog iz programa subvencioniranja kamatnih
stopa. Također se koriste pri kontroli poštivanja pravila *de minimis* i uredbi o
skupnom izuzeću.

POZADINA REFORME

Glavni razlog ponovnog pregleda metodologije određivanja referentnih i
diskontnih stopa je povremeni nedostatak potrebnih financijskih parametara u
državama članicama, pogotovo u novim državama članicama1. Dodatno, sadašnja
metoda mogla bi se poboljšati tako da uzima u obzir dužnikovu kreditnu
sposobnost i instrument osiguranja.
Prema tome, ovo Priopćenje predstavlja izmijenjenu metodu određivanja
referentnih i diskontnih stopa. Predloženi pristup izgrađen je na temelju
postojećeg rješenja koje su prihvatile sve države članice, praktično je za
primjenu i razvija novu metodu koja uklanja neke od uočenih nedostataka i
sukladna je s različitim financijskim sustavima u Europskoj Uniji (pogotovo u
novim državama članicama), a njezina je provedba jednostavna.

STUDIJA

Studija koju je po narudžbi Opće uprave za tržišno natjecanje izradio Delloite &
Touche2, predlaže sustav zasnovan na dva stupa, »standardni« pristup i »napredni«
pristup.

*Standardni pristup*

U ovom pristupu Komisija svako tromjesečje objavljuje osnovnu stopu izračunatu
za nekoliko ročnosti – 3 mjeseca, 1 godina, 5 godina i 10 godina – i za
različite valute. Koriste se stope IBOR-a3 i ponuđene prodajne swap kamatne
stope, ili u nedostatku ovih parametara, prinos na državne obveznice. Premija
koja se primjenjuje za dobivanje referentne stope za zajam računa se prema
dužnikovoj kreditnoj sposobnosti i instrumentu osiguranja. Gledajući prema
kategoriji rangiranja poduzetnika (»rangiranje« će dati agencije za rangiranje u
slučaju ocjenjivanja velikih poduzetnika odnosno banke u slučaju malih i
srednjih poduzetnika) marža koja se primjenjuje u početnom slučaju (normalno
rangiranje i normalna kolateralizacija4) predstavlja 220 baznih bodova. Povećanje
može ići do 1650 u slučaju »niske« kreditne sposobnosti i niskog instrumenta
osiguranja.

*Napredni pristup*

Ovaj bi pristup dopustio državama članicama da imenuju neovisno tijelo za
izračune – na primjer središnju banku – zaduženo za redovito objavljivanje
primjerenih referentnih kamatnih stopa, za veći broj ročnosti i češće nego u
standardnom pristupu. Ovakav bi pristup bio opravdan poznavanjem i blizinom
financijskih i bankarskih podataka dostupnih ovoj instituciji nasuprot Komisiji.
U tom bi slučaju Komisija i vanjski revizor potvrdili metode izračuna. U ovom
pristupu mogao bi se razmotriti izlazak iz ovakvog sustava u nekim slučajevima.

*Slabosti*

Unatoč ekonomskoj važnosti ovih dviju metoda, mogu se istaknuti određene
poteškoće.

*Standardni pristup*

– ne rješava problem nedostatka financijskih podataka u novim državama članicama
i dodaje nove parametre koji ne moraju biti lako dostupni,
– ovakav standardni pristup mogao bi pogodovati velikim poduzetnicima na štetu
malih i srednjih poduzetnika za koje ili nema rangiranja ili postoji rangiranje
koje je manje pogodno za njih (naročito zbog asimetrije informacija prema
davatelju zajma). Ovo bi moglo dovesti do mnogih sporova na temu metoda izračuna
za primjenu premije u skladu s kreditnom sposobnošću i instrumentom osiguranja,
– ne pojednostavljuje zadaću država članica, naročito u pogledu izračuna
potrebnih da se provjeri poštivanje pravila de minimis i uredbi o skupnom
izuzeću.

*Napredna metoda*

– napredna metoda mogla bi se pokazati problematičnom kad se primijeni na
programe državnih potpora: volatilnost tržišnih stopa mogla bi učiniti razliku
između osnovne rate programa zajma i trenutno važeće referentne stope toliko
povoljnom za zajmoprimca da bi neke mjere postale nespojive s pravilima o
državnim potporama,
– tromjesečna promjena stopa komplicirala bi vođenje predmeta budući da bi
izračunati iznosi potpora mogli znatno varirati između početka faze ocjene i
datuma konačne odluke Komisije,
– ovakav postupak čini se pretjerano kompliciranim te bi se moglo dogoditi da ne
osigura dosljedni pravedni tretman u državama članicama.

NOVA METODOLOGIJA

Kako bi se izbjegle ove poteškoće, Komisija predlaže metodu koja:
– je jednostavna za primjenu (naročito za države članice kad se bave mjerama
obuhvaćenima pravilima de minimis i uredbama o skupnom izuzeću),
– osigurava jednak tretman u državama članicama uz minimalna odstupanja od
trenutne prakse i olakšava primjenu referentnih stopa za nove države članice,
– koristi pojednostavljene kriterije uzimajući u obzir kreditnu sposobnost
poduzetnika umjesto samo njegovu veličinu, što se čini prejednostavnim
kriterijem.
Štoviše, ova metoda omogućuje da se izbjegne dodavanje nesigurnosti i složenosti
metodama izračuna u promjenjivom bankovnom i financijskom okruženju zbog
provedbe okvira Basel II, što bi moglo imati značajan učinak na alokaciju
kapitala, kao i na ponašanje banaka. Komisija će nastaviti nadgledati ovakvo
promjenjivo okruženje i, ako je potrebno, dati daljnje smjernice.

OBAVIJEST KOMISIJE

Glavni razlog ponovnog pregleda metodologije određivanja referentnih i
diskontnih stopa je taj što potrebni financijski parametri nisu uvijek dostupni
u svim državama članicama. Nadalje, sadašnja metoda može se poboljšati kako bi u
obzir uzela dužnikovu kreditnu sposobnost i instrument osiguranja.
Komisija stoga donosi sljedeću metodologiju za određivanje referentnih stopa:
– Osnova izračuna: jednogodišnji IBOR
Osnovna stopa temelji se na jednogodišnjim stopama na tržištu novca, dostupnima
u skoro svim državama članicama. Komisija zadržava pravo korištenja kraćih ili
dužih ročnosti prilagođenih određenim slučajevima.
Ako te stope nisu dostupne, koristi se tromjesečna stopa na tržištu novca.
U nedostatku pouzdanih ili ekvivalentnih podataka, odnosno u izuzetnim
okolnostima, Komisija može u bliskoj suradnji s predmetnom državom članicom ili
državama članicama te, u načelu, temeljem podataka središnje banke te države
članice, odrediti drugu osnovu za izračune.
– Marže5
U načelu se primjenjuju sljedeće marže, ovisno o rangiranju predmetnog
poduzetnika i o ponuđenom instrumentu osiguranja.6

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Zajmovne marže u baznim bodovima | | | |
| Kategorija rangiranja | Kolateralizacija | | |
| Visoka | Normalna | Niska |
| Jaka (AAA-A) | 60 | 75 | 100 |
| Dobra (BBB) | 75 | 100 | 220 |
| Zadovoljavajuća (BB) | 100 | 220 | 400 |
| Slaba (B) | 220 | 400 | 650 |
| Loša/Financijske poteškoće (CCC i ispod) | 400 | 650 | 1 0001 |
| 1  Podložno primjeni pojedinih odredbi o potporama za sanaciju i restrukturiranje, koje su trenutno utvrđene u Smjernicama Komisije o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama (SL C 244, 1. 10. 2004., str. 2.), a posebno u točki 25(a), koja se odnosi na »stopu koja je barem usporediva sa stopama primijenjenima na zajmove zdravim poduzetnicima, a naročito s referentnim stopama koje utvrđuje Komisija«. Stoga se za slučajeve potpora za sanaciju poduzetnika koristi jednogodišnji IBOR uvećan za barem 100 baznih bodova. | | | |

Uobičajeno je da se osnovnoj stopi dodaje 100 baznih bodova. Ovo pretpostavlja
(i) zajmove poduzetnicima sa zadovoljavajućim rangiranjem i visokim instrumentom
osiguranja; ili (ii) zajmove poduzetnicima s dobrim rangiranjem i normalnim
instrumentom osiguranja.
Za zajmoprimce koji nemaju kreditnu povijest ili rejting zasnovan na pristupu
preko bilance, kao što su pojedini poduzetnici posebne namjene ili poduzetnici
početnici, osnovna stopa trebala bi se uvećati za barem 400 baznih bodova
(ovisno o dostupnim instrumentima osiguranja), a marža nikad ne može biti niža
od one primijenjene na matičnog poduzetnika.
Rangiranje ne mora biti dobiveno od određene agencije za rangiranje – nacionalni
sustavi rangiranja ili sustavi rangiranja koje koriste banke za određivanje
stopa tečaja su također prihvatljivi7.
Gore navedene marže mogu s vremena na vrijeme biti revidirane kako bi uzele u
obzir situaciju na tržištu.
– Ažuriranje
Ažuriranje referentnih stopa izvršava se svake godine. Osnovna stopa se tako
računa na osnovi jednogodišnjeg IBOR-a zabilježenog u rujnu, listopadu i
studenom protekle godine. Tako utvrđena stopa primjenjuje se od prvog siječnja.
U razdoblju od 1. srpnja 2008. do 31. prosinca 2008. referentna stopa izuzetno
se izračunava na osnovi jednogodišnjeg IBOR-a zabilježenog u veljači, ožujku i
travnju 2008., podložno primjeni sljedećeg stavka.
Dodatno, radi uzimanja u obzir značajnih i nenadanih promjena, ažuriranje se
izvršava svaki put kad prosječna stopa, izračunata tijekom protekla tri mjeseca,
bude za više od 15% različita od trenutno važeće stope. Ova nova stopa počinje
se primjenjivati prvog dana drugog mjeseca nakon mjeseci uzetih za izračun.
– Diskontna stopa: izračun neto sadašnje vrijednosti
Referentna stopa također se koristi kao diskontna stopa u izračunima sadašnjih
vrijednosti. U tu svrhu u načelu se koristi osnovna stopa uvećana za 100 baznih
bodova.
– Ova se metodologija počinje primjenjivati 1. srpnja 2008.«.

III.

Dopuštenost dodjele državne potpore po referentnim i diskontnim stopama
ocjenjuje se sukladno člancima 3. i 4. Zakona o državnim potporama i članku 9.
Uredbe o državnim potporama temeljem materijalnih pravila iz točke I. ove Odluke
sadržanih u tekstu akta iz točke II. ove Odluke.

IV.

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja utvrđuje referentnu i diskontnu kamatnu
stopu temeljem ove Odluke.

V.

Ova Odluka stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 421-01/08-01/12
Urbroj: 5030120-08-1
Zagreb, 30. rujna 2008.

Predsjednik
**dr. sc. Ivo Sanader**, v. r.

\_\_\_\_\_\_
1 Sadašnje referentne stope ovih
država članica su one za koje su države članice odredile da predstavljaju
prikladne tržišne stope. Metodologija dobivanja tih stopa razlikuje se od države
članice do države članice.
2 Dostupno na mrežnoj stranici Opće uprave za tržišno natjecanje:
<http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/>
3 Međubankovna ponuđena kamatna stopa na tržištu novca.
4 Slučajevi u kojima primatelj iskaže zadovoljavajući rejting (BB) i
stopu gubitka nastalog zbog neispunjenja obveza (na engleskom »Loss Given
Default (LGD)« između 31% i 59%.
5 Kako slijedi iz studije, marže većinom ne ovise o ročnosti zajma.
6 Normalan instrument osiguranja valja razumijevati kao razinu
instrumenta osiguranja koju financijske institucije uobičajeno traže kao
garanciju za svoj zajam. Razina instrumenta osiguranja može se mjeriti kao
gubitak nastao zbog neispunjenja obveze (LGD) što je očekivani gubitak u
postocima dužnikove izloženosti, uzimajući u obzir iznose kolaterala koje je
moguće povratiti i stečajnu masu; kao posljedica ovoga, gubitak nastao zbog
neispunjenja obveze (LGD) je obrnuto proporcionalan valjanosti instrumenta
osiguranja. U ovom se Priopćenju pretpostavlja da »visoka« kolateralizacija
upućuje na gubitak nastao zbog neispunjenja obveze (LGD) manji ili jednak 30%,
»normalna« kolateralizacija ima gubitak nastao zbog neispunjenja obveze (LGD)
između 31% i 59%, a »niska« kolateralizacija gubitak nastao zbog neispunjenja
obveze (LGD) jednak ili veći od 60%. Za više detalja o definiciji gubitka
nastalog zbog neispunjenja obveze (LGD), pogledati dokument Basel II:
Međunarodna sukladnost mjerenja kapitala i standarda kapitala: revidirani okvir
– sveobuhvatna verzija, dostupan na:
<http://www.bis.org/publ/bcbs128.pdf>
7 Za usporedbu najčešće korištenih mehanizama kreditnog rangiranja,
pogledajte na primjer Tablicu 1 u Radnom dokumentu br. 207 Banke za međunarodne
namire: http://www.bis.org/publ/work207.pdf

Odluka, NN 114/2008-3307
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)