## Temeljni kolektivni ugovor za službenike i namještenike u javnim službama

### NN 84/2007 (13.8.2007.), Temeljni kolektivni ugovor za službenike i namještenike u javnim službama

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**2650**

Vlada Republike Hrvatske, zastupana po Jadranki Kosor, dipl. iur.,
potpredsjednici Vlade RH i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske
solidarnosti
i
Samostalni sindikat zdravstva i socijalne skrbi Hrvatske, zastupan po Spomenki
Avberšek, predsjednici,
Hrvatski strukovni sindikat medicinskih sestara – medicinskih tehničara,
zastupan po Zdenki Gizdić, predsjednici Glavnog vijeća,
Hrvatski liječnički sindikat, zastupan po mr. sc. dr. Ivici Babiću,
predsjedniku,
Nezavisni sindikat znanosti i visokog obrazovanja, zastupan po Vilimu Ribiću,
predsjedniku,
Nezavisni sindikat zaposlenih u srednjim školama Hrvatske, zastupan po Branimiru
Mihalinecu, predsjedniku
Sindikat hrvatskih učitelja, zastupan po Zvonimiru Laktašiću, predsjedniku,
Sindikat zaposlenika u djelatnosti socijalne skrbi Hrvatske, zastupan po
Jadranki Ivezić, predsjednici,
Hrvatski sindikat djelatnika u kulturi, zastupan po Ljubici Pilić, glavnoj
tajnici,
zaključili su 31. srpnja 2007. godine u Zagrebu sljedeći

## TEMELJNI KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA SLUŽBENIKE I NAMJEŠTENIKE U JAVNIM SLUŽBAMA

OPĆE ODREDBE

*Primjena ugovora*
Članak 1.

Ovim ugovorom utvrđuju se prava i obveze iz rada i po osnovi rada službenika i
namještenika u javnim službama na koje se primjenjuje Zakon o plaćama službenika
u javnim službama (u daljnjem tekstu: zaposlenici).

*Vremensko važenje*
Članak 2.

1. Ovaj Ugovor stupa na snagu i primjenjuje se od dana pot­pisa.
2. Ovaj Ugovor zaključuje se na rok od 3 godine.

*Temeljna načela*
Članak 3.

Potpisnici su suglasni da će se voditi sljedećim načelima i vrijednostima:
– učinkovitost i odgovornost u javnim službama;
– pravednost i solidarnost;
– jednaka plaća za jednaki rad i rad jednake vrijednosti; i
– suradnja u području radnih odnosa, socijalnog osiguranja i zapošljavanja.

Članak 4.

Potpisnici su suglasni da će se zauzimati za sljedeće opće ciljeve:
– promicanje socijalnog partnerstva i kolektivnog pregovaranja;
– mirno rješavanje sporova; i
– ostvarenje razine prava i korištenje prednosti iz radnog odnosa, socijalnog
partnerstva i kolektivnog pregovaranja sumjerljivo uloženom radu, angažmanu i
odgovornosti.

Članak 5.

1. Polazeći od konvencije 87. i 98. Međunarodne organizacije rada, potpisnici su
suglasni da će uvažavati općedruštvenu važnost sindikata i sindikalnog rada
zbog:
– veće vjerodostojnosti socijalnog partnerstva i kolektivnog pregovaranja;
– većeg stupnja društvene stabilnosti, odgovornosti i kompetentnosti socijalnih
partnera;
– razvijanja načela uzajamnosti i odgovornosti zaposlenika za unapređenje prava
iz radnog odnosa;
– većeg uključivanja svih zaposlenika u odlučivanje o uvjetima svoga rada i
života; i
– jačanja demokratske kulture i svijesti o zajedničkoj odgovornosti za opće
dobro.
2. Radi poticanja i zaštite slobodnog i neometanog sindikalnog organiziranja i
djelovanja, potpisnici će se zajednički zauzimati za ostvarivanje povoljnog
normativnog okvira u skladu s međunarodnim standardima i komparativnim
iskustvima.

*Primjena ugovora u dobroj vjeri i promjena okolnosti*
Članak 6.

1. Strane potpisnice obvezuju se primjenjivati ovaj Ugovor u dobroj vjeri.
2. Ako zbog promjena okolnosti koje nisu postojale niti su bile poznate u
trenutku zaključenja ugovora, jedna od strana ne bi mogla neke od odredbi
Ugovora izvršavati, ili bi joj to bilo izuzetno otežano, obvezuje se da neće
jednostrano prekršiti ovaj Ugovor, nego će drugoj strani predložiti izmjenu
Ugovora.

MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA
 *Mirenje*
Članak 7.

Ako nastane kolektivni radni spor koji bi mogao dovesti do štrajka, provest će
se postupak mirenja prema Zakonu o radu, odnosno odredbama Pravilnika o načinu
izbora miritelja i provođenju postupka mirenja.

*Mirenje u individualnim radnim sporovima*
Članak 8.

1. Ugovorne strane suglasne su da će sve individualne radne sporove rješavati
mirenjem na način i po postupku predviđenim Pravilnikom o mirenju u
individualnim radnim sporovima.
2. Ugovorne strane suglasne su da će u roku od 6 mjeseci od potpisivanja ovog
Ugovora donijeti Pravilnik o mirenju u individualnim radnim sporovima.
3. Stručne i organizacijsko-administrativne poslove u postupku mirenja iz
prethodnog stavka obavljat će tajnik kojeg imenuje poslodavac iz redova
zaposlenika uz prethodnu suglasnost sindikata.

*Arbitraža*
Članak 9.

Ugovorne strane mogu se dogovoriti da spor iznesu pred arbitražu.

*Obvezna arbitraža*
Članak 10.

1. Ako u nekoj javnoj službi štrajk zakonom bude zabranjen u slučaju kolektivnog
spora spor će se povjeriti arbitraži.
2. Sastav, način odlučivanja te rokovi arbitraže u slučaju iz stavka 1. ovoga
članka odredit će se posebnim zakonima.

ŠTRAJK

*Suzdržavanje od štrajka i uvjeti za dopuštenje štrajka*
Članak 11.

1. Za vrijeme važenja ovog Ugovora sindikati neće štrajkati radi pitanja koja su
ovim Ugovorom uređena.
2. Suzdržavanje od štrajka iz stavka 1. ovoga članka ne isključuje pravo na
štrajk za sva druga neriješena pitanja te za slučaj spora oko izmjene ili dopune
ovog Ugovora.
3. Sindikati imaju pravo organizirati štrajk solidarnosti s drugim sindikatima
uz najavu prema odredbama ovoga Ugovora.

*Donošenje odluke o štrajku*
Članak 12.

1. Pri organiziranju i poduzimanju štrajka sindikat mora voditi računa o
ostvarivanju Ustavom zajamčenih sloboda i prava drugih.
2. Štrajkom se ne smiju ugroziti prava na život, hitnu medicinsku pomoć i osobnu
sigurnost.
3. Za način donošenja odluka o štrajku te za druga pitanja štrajka koja nisu
riješena ovim Ugovorom, primijenit će se pravila sindikata.

*Zabrana ometanja štrajka*
Članak 13.

Poslodavci ne smiju sprječavati ili ometati štrajk koji je organiziran u skladu
sa zakonom i ovim Ugovorom.

*Rukovođenje štrajkom*
Članak 14.

1. Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sindikata.
2. U ustanovama koje su uključene u štrajk, mora se osnovati štrajkaški odbor
ili imenovati osoba koja će obavljati funkciju štrajkaškog odbora.
3. Članovima štrajkaškog odbora ne može se naložiti rad za vrijeme štrajka.

*Obveze i ovlasti štrajkaškog odbora*
Članak 15.

1. Štrajkaški odbor sindikata rukovodi cjelokupnim štrajkom, prati da li se
štrajk odvija u redu i na zakonit način, upozorava nadležna tijela na pokušaje
sprječavanja i ometanja štrajka, kontaktira s nadležnim tijelima te obavlja
druge poslove.
2. Štrajkaški odbor dužan je razmotriti svaku inicijativu za mirno rješenje
spora koju mu uputi poslodavac s kojim je u sporu te na nju odgovoriti u onom
obliku u kojemu mu je upućena.

*Poslovi koji se ne smiju prekidati*
Članak 16.

1. Na prijedlog poslodavca sindikat i poslodavac sporazumno izrađuju i donose
pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka.
2. Pri određivanju poslova koji se ne smiju prekidati valja voditi računa o tome
da se njima obuhvati najmanji mogući broj zaposlenika, a da se poslovi
učinkovito izvrše.
3. Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati uključuju i broj zaposlenika
koji moraju raditi u vrijeme štrajka.
4. Postupak i način izrade pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za
vrijeme štrajka utvrdit će se granskim kolektivnim ugovorima.
5. Ako se o pravilima poslova koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka ne
postigne suglasnost, pravila će utvrditi arbitraža čiji sastav se utvrđuje
primjenom odgovarajućih odredbi Zakona o radu.

Članak 17.

1. U slučaju da poslodavac ne dostavi prijedlog iz stavka 1. članka 16. do
pokretanja postupka mirenja, a sindikati ocijene da poslovi koji se ne smiju
prekidati ipak postoje, mogu samostalno izraditi pravila o tim poslovima.
2. O pravilima iz prethodnog stavka ovoga članka, sindikati će obavijestiti
poslodavca najkasnije dan prije početka štrajka.

*Prava sudionika štrajka*
Članak 18.

Zbog sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno ovom Ugovoru, zaposlenici ne
smiju biti stavljeni u nepovoljniji položaj.

TUMAČENJE UGOVORA

*Osnivanje i ovlasti povjerenstva za tumačenje*
Članak 19.

1. Ugovorne strane osnivaju zajedničko Povjerenstvo za tumačenje ovoga Ugovora u
koju svaka imenuje po tri predstavnika i njihove zamjenike.
2. Povjerenstvo za tumačenje ovoga Ugovora:
– daje tumačenje odredaba ovoga Ugovora;
– prati izvršavanje ovoga Ugovora i izvještava obje strane o kršenju Ugovora; i
– obavlja druge poslove određene ovim Ugovorom.

*Način rada povjerenstva*
Članak 20.

1. Povjerenstvo donosi svoje odluke većinom glasova svih članova.
2. Ako se Povjerenstvo ne može složiti oko tumačenja odredbi ovoga Ugovora,
povjerit će tumačenje neutralnom stručnjaku.
3. O izboru neutralnog stručnjaka i određivanju roka u kojem se treba donijeti
odluka, sporazumjet će se članovi Povjerenstva.
4. Tumačenje neutralnog stručnjaka Povjerenstvo je dužno prihvatiti kao svoje
tumačenje.
5. Tumačenja Povjerenstva imaju pravnu snagu i učinke kolek­tivnog ugovora i
dostavljaju se podnositelju upita, svim potpisnicima Temeljnog kolektivnog
ugovora za službenike i namještenike u javnim službama i objavljuju na
web-stranicama Vlade Republike Hrvatske.

*Rokovi za tumačenje*
Članak 21.

1. Na zahtjev jedne od ugovornih strana ili poslodavaca, Povjerenstvo za
tumačenje dužno je dati tumačenje ovoga Ugovora u roku od 30 dana od dana
primitka zahtjeva.
2. Neutralni stručnjak dužan je dati svoje tumačenje u roku od 15 dana.

IZMJENA, OTKAZ I OBNOVA UGOVORA

*Izmjene i dopune ugovora*
Članak 22.

1. Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune ovoga Ugovora.
2. Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga Ugovora mora se
pisano očitovati u roku od 15 dana od dana primitka prijedloga, te mora
pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku od 30 dana od
dana primitka prijedloga, u protivnom su se stekli uvjeti za primjenu odredaba
ovoga Ugovora o postupku mirenja.

*Otkaz ugovora*
Članak 23.

1. Ovaj Ugovor može se pisano otkazati s otkaznim rokom od 3 mjeseca.
2. Ovaj Ugovor mogu otkazati obje strane u slučaju bitno promijenjenih
gospodarskih okolnosti.
3. Prije otkazivanja Ugovora, strana koja Ugovor otkazuje obvezna je drugoj
strani predložiti izmjene i dopune Ugovora.

RADNI ODNOSI

*Zasnivanje radnog odnosa*

Obveza javnog natječaja za sve poslove u javnim službama

Članak 24.

1. Za zasnivanje radnog odnosa za sve poslove u javnim služ­bama raspisuje se
javni natječaj radi ispunjavanja ustavne odredbe o jednakoj dostupnosti javnih
službi svim građanima Republike Hrvatske.
2. Javni natječaj objavljuje se u opće-informativnom tisku koji izlazi na
području ili objavljuje kroniku područja na kojem se nalazi javna ustanova koja
natječaj objavljuje, na oglasnoj ploči ustanove i oglasnoj ploči područne službe
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje.
3. Javni natječaj nije potreban u slučajevima predviđenima granskim kolektivnim
ugovorima.
4. Poslodavac je u obvezi na isti način i u istom roku obavijestiti sve
kandidate o rezultatima natječaja.

*Probni rad*
Članak 25.

1. Prilikom sklapanja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.
2. Probni rad može trajati najviše:
– mjesec dana za radna mjesta IV. vrste za koje je opći uvjet niža stručna
sprema ili osnovna škola;
– dva mjeseca za radna mjesta III. vrste za koje je opći uvjet srednja stručna
sprema;
– tri mjeseca za radna mjesta II. vrste za koje je opći uvjet viša stručna
sprema; i
– šest mjeseci za radna mjesta I. vrste za koje je opći uvjet visoka stručna
sprema.
3. Ako je zaposlenik bio odsutan najmanje deset dana, probni rad se može iznimno
produžiti zbog objektivnih razloga za onoliko vremena koliko je zaposlenik bio
odsutan.

Članak 26.

1. Zaposleniku koji nije zadovoljio na probnom radu prestaje radni odnos otkazom
koji mora biti u pisanom obliku i obrazložen.
2. Ako poslodavac zaposleniku otkaz iz stavka 1. ovoga članka ne dostavi
najkasnije posljednjega dana probnoga rada, smatrat će se da je zaposlenik
zadovoljio na probnom radu.

*Pripravnici*
Članak 27.

1. Ugovor o radu može se zaključiti s pripravnikom koji se osposobljava za
samostalni rad za koji se školovao.
2. Pripravnici se mogu zapošljavati na zaposlenim mjestima od I. do III. vrste.

*Pripravnički staž*
Članak 28.

1. Ako posebnim propisima nije drukčije utvrđeno, pripravnički staž može trajati
najviše:
– 3 mjeseca za obavljanje poslova radnih mjesta III. vrste;
– 6 mjeseci za obavljanje poslova radnih mjesta II. vrste; i
– 12 mjeseci za obavljanje poslova radnih mjesta I. vrste.
2. Na zahtjev pripravnika pripravnički staž može se skratiti za jednu trećinu,
ako poslodavac ocijeni da se pripravnik osposobio za samostalan rad.

*Uvjeti za obavljanje pripravničkog staža*
Članak 29.

Pripravniku se određuje stručna osoba koja će pratiti njegov rad prema planu i
programu osposobljavanja koji mu mora biti uručen.

*Stručni ispit*
Članak 30.

1. Pripravnik polaže stručni ispit ako je to propisano zakonom ili drugim
propisom.
2. Pripravnik mora dobiti ispitni program i ispitnu literaturu.
3. Za polaganje stručnog ispita pripravnik iz stavka 1. ovog članka ima pravo na
plaćeni dopust u trajanju od najmanje:
– pet radnih dana za radna mjesta III. vrste;
– sedam radnih dana za radna mjesta II. vrste; i
– deset radnih dana za radna mjesta I. vrste.
4. Pripravnik ima pravo na plaćeni dopust i na dan kada polaže pripravnički
ispit, a ako putuje u mjesto polaganja ispita još jedan dan, te plaćene troškove
puta što uključuje put i smještaj prema potrebi.

RADNO VRIJEME

*Radni tjedan*
Članak 31.

1. Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.
2. Tjedno radno vrijeme raspoređeno je na pet dana u tjednu.
3. Petodnevni tjedni raspored iz stavka 2. ovog članka raspoređen je, u pravilu,
od ponedjeljka do petka.
4. Za posebne poslove i rad u nepunom radnom vremenu granskim kolektivnim
ugovorima može se odrediti drukčiji dnevni ili tjedni raspored.

*Evidencija radnog vremena*
Članak 32.

1. Poslodavac je dužan voditi evidenciju radnog vremena.
2. Na zahtjev zaposlenika ili sindikalnog povjerenika poslodavac im je dužan
dostaviti evidenciju iz stavka 1. ovoga članka.

IZUZETAK OD PRAVA NA RAZMJERNI DIO GODIŠNJEG ODMORA

*Skraćeno radno vrijeme*
Članak 33.

1. Na poslovima na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće
zaštititi zaposlenika od štetnog utjecaja, radno vrijeme skraćuje se razmjerno
štetnom utjecaju uvjeta rada na zdravlje i sposobnost zaposlenika.
2. Popis poslova i opseg skraćenja radnog vremena odredit će se granskim
kolektivnim ugovorima.

ODMORI I DOPUSTI

*Stanka*
Članak 34.

1. Odmor u tijeku rada (stanka) svakodnevno traje najmanje 30 minuta.
2. Vrijeme odmora iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme i ne može
se odrediti u prva tri sata nakon početka radnoga vremena niti u zadnja dva sata
prije završetka radnog vremena.
3. Ako priroda posla ne omogućuje stanku tijekom rada, poslodavac će zaposleniku
omogućiti da radi dnevno toliko kraće.

*Odmor između dva radna dana i najduže neprekidno trajanje rada*
Članak 35.

1. Između dva uzastopna radna dana zaposlenik ima pravo na odmor od najmanje 12
sati neprekidno.
2. Zaposlenik ne smije raditi više od 16 sati neprekidno, osim u slučaju više
sile (nesreće, elementarne nepogode, požara i sl.) ili potrebe hitne medicinske,
socijalne, veterinarske i slične intervencije.

*Tjedni odmor*
Članak 36.

1. Zaposlenik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od 48 sati neprekidno.
2. Dani tjednog odmora u pravilu su subota i nedjelja.
3. Ako je prijeko potrebno da zaposlenik radi na dan tjednog odmora, osigurava
mu se korištenje neiskorištenog tjednog odmora tijekom sljedećeg tjedna.
4. Ako se tjedni odmor radi potrebe posla ne može koristiti na način iz stavka
3. ovoga članka, može se koristiti naknadno prema odluci poslodavca.
5. Zaposleniku se u svakom slučaju mora osigurati korištenje neiskorištenog
tjednog odmora nakon 14 dana neprekidnog rada.

*Godišnji odmor*
Članak 37.

1. Trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se tako da se na 18 dana, koliko iznosi
najkraće trajanje godišnjeg odmora, dodaju dani godišnjeg odmora prema
kriterijima utvrđenim kolektivnim ugovorima djelatnosti.
2. Ukupno trajanje godišnjeg odmora ne može iznositi više od 30 radnih dana.
3. Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora zaposleniku se isplaćuje naknada plaće
u visini kao da je radio u redovnom radnom vremenu.
4. Zaposleniku čija je narav posla takva da mora raditi prekovremeno ili noću
ili nedjeljom, odnosno zakonom predviđenim neradnim danom, pripada pravo na
naknadu plaće za godišnji odmor u visini prosječne mjesečne plaće isplaćene mu u
prethodna tri mjeseca, ukoliko je to za njega povoljnije.
5. Slijepom zaposleniku i zaposleniku koji radi na poslovima gdje ni uz primjenu
mjera zaštite na radu nije moguće zaštititi zaposlenika od štetnih utjecaja,
pripada pravo na godišnji odmor za svaku kalendarsku godinu u trajanju od
minimalno 30 radnih dana.
6. Poslovi iz prethodnog stavka, te trajanje godišnjeg odmora na takvim
poslovima, utvrđuju se granskim kolektivnim ugovorom.

*Dani koji se ne uračunavaju u godišnji odmor*
Članak 38.

1. Pri utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora ne uračunavaju se dani tjednog
odmora te blagdani i neradni dani.
2. Razdoblje privremene nesposobnosti za rad koje je utvrdio ovlašteni liječnik
ne uračunava se u trajanje godišnjeg odmora.

*Godišnji odmor u dijelovima i korištenje neiskorištenog godišnjeg odmora*
Članak 39.

1. Zaposlenik može koristiti godišnji odmor u dva dijela, u dogovoru s
poslodavcem.
2. Zaposlenik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg odmora po
želji, uz obvezu da o tome izvijesti poslodavca ili osobu koju on ovlasti
najmanje dva dana ranije.
Raspored godišnjeg odmora
Članak 40.
Pri određivanju vremena korištenja godišnjeg odmora, a u skladu s potrebama
organizacije rada, poslodavac je dužan voditi računa o potrebama i željama
zaposlenika te u tom smislu prikupiti njihove prijedloge i savjetovati se sa
sindikatom.

*Odluka o korištenju godišnjeg odmora*
Članak 41.

1. Na temelju plana rasporeda godišnjeg odmora poslodavac dostavlja zaposleniku
odluku o korištenju godišnjeg odmora najkasnije 15 dana prije početka
korištenja.
2. Zaposleniku se može odgoditi, odnosno prekinuti korištenje godišnjeg odmora
samo radi izvršenja osobito važnih i neodgodivih službenih poslova, temeljem
odluke poslodavca.
3. Zaposleniku kojem je odgođeno ili prekinuto korištenje godišnjeg odmora mora
se omogućiti naknadno korištenje, odnosno nastavljanje korištenja godišnjeg
odmora.
4. Zaposlenik ima pravo na naknadu stvarnih troškova pro­uzro­čenih odgodom,
odnosno prekidom korištenja godišnjeg od­mora.
5. Troškovima iz stavka 4. ovoga članka smatraju se putni i drugi troškovi.
6. Putni troškovi su stvarni troškovi prijevoza koji je zaposlenik koristio u
polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do mjesta u kojem je koristio godišnji
odmor u trenutku prekida, kao i dnevnice u povratku do mjesta zaposlenja u
visini određenoj ovim Ugovorom.
7. Drugi troškovi su ostali izdaci koje je zaposlenik imao zbog odgode, odnosno
prekida godišnjeg odmora što dokazuje odgovarajućom dokumentacijom.
8. U slučaju prekida godišnjeg odmora zbog plaćenog dopusta ili razdoblja
privremene nesposobnosti za rad, zaposlenik je dužan vratiti se na rad onog dana
kada bi mu godišnji odmor redovito završio da nije bilo plaćenog dopusta ili
privremene nesposobnosti za rad. Ostatak godišnjeg odmora koristit će naknadno,
prema sporazumu s poslodavcem. Ako sam plaćeni dopust ili razdoblje privremene
nesposobnosti za rad završava nakon što bi trebao završiti godišnji odmor,
zaposlenik se vraća na rad po završetku trajanja plaćenog dopusta, odnosno
razdoblja privremene nesposobnosti za rad.

*Izuzetak od prava na razmjerni dio godišnjeg odmora*
Članak 42.

Zaposlenik koji odlazi u mirovinu prije 1. srpnja ima pravo na puni godišnji
odmor za tu godinu.

*Plaćeni dopust*
Članak 43.

1. Zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne kalendarske godine do
ukupno najviše 10 radnih dana u sljedećim slučajevima:
– sklapanja braka – 5 radnih dana;
– rođenja djeteta – 5 radnih dana;
– smrti supružnika, djeteta, roditelja, očuha, maćehe, posvojenika, posvojitelja
i unuka – 5 radnih dana;
– smrti brata ili sestre, djeda ili bake, te roditelja supružnika – 2 radna
dana;
– selidbe u istom mjestu stanovanja – 1 radni dan;
– selidbe u drugo mjesto stanovanja – 2 radna dana;
– teške bolesti roditelja ili djeteta izvan mjesta stanovanja – 2 radna dana;
– nastupanja u kulturnim i športskim priredbama – 1 radni dan;
– sudjelovanja na sindikalnim susretima, seminarima, obrazovanju za sindikalne
aktivnosti i dr. – 2 radna dana;
– elementarne nepogode – 5 radnih dana; i
– dobrovoljnog davanja krvi – 2 radna dana.
2. Zaposlenik ima pravo na plaćeni dopust za svaki smrtni slučaj naveden u
stavku 1. ovoga članka, neovisno o broju dana koje je tijekom iste godine
iskoristio po drugim osnovama.
3. Ako slučaj iz stavka 1. ovoga članka nastane za vrijeme dok je zaposlenik na
godišnjem odmoru, na zahtjev zaposlenika korištenje godišnjeg odmora se prekida
te zaposlenik koristi plaćeni dopust.

*Dopust za školovanje*
Članak 44.

1. Zaposlenik ima pravo na neplaćeni dopust u tijeku jedne godine za potrebe
vlastitog školovanja i stručnog usavršavanja i to:
– 5 dana za pripremanje i polaganje ispita u srednjoj školi;
– 10 dana za polaganje ispita na višoj školi ili fakultetu, odnosno za polaganje
pravosudnog ispita;
– 5 dana za prisustvovanje stručnim seminarima i savjetovanjima; i
– 2 dana za pripremanje i polaganje ispita radi stjecanja posebnih znanja i
vještina (informatičko školovanje, učenje stranih jezika i sl.).
2. Školovanje i stručno usavršavanje iz stavka 1. ovoga članka treba biti u vezi
s poslovima koje zaposlenik obavlja ili njegovom profesijom ili djelatnošću
poslodavca.
3. Za školovanje na koje ga je uputio poslodavac zaposlenik ima pravo na plaćeni
dopust pod uvjetima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.

NAKNADA ŠTETE

*Uvjeti i načini smanjivanja i oslobađanja od naknade štete*
Članak 45.

1. Naknade štete iz članka 98. stavka 1. Zakona o radu, smanjit će se pod
uvjetom da šteta nije učinjena namjerno, da zaposlenik do sada nije uzrokovao
štete, ako je poduzeo sve da se šteta otkloni:
– ako se šteta može u cijelosti ili djelomično otkloniti radom u ustanovi i
sredstvima rada ustanove; ili
– ako je zaposlenik u teškoj materijalnoj situaciji, a naknada štete bi ga
osobito teško pogodila; ili
– ako se radi o invalidu, starijem zaposleniku ili samohranom roditelju ili
skrbniku; ili
– ako se radi o manjoj šteti.
2. Smanjenje štete iz razloga iz stavka 1. ovoga članka iznosi najmanje 20%, a
zaposlenika se može i u cijelosti osloboditi od naknade štete.

PRESTANAK UGOVORA O RADU

*Otkazni rokovi i otpremnina*
Članak 46.

1. Kad otkazuje zaposlenik, otkazni rok iznosi najviše mjesec dana, ako se
zaposlenik i poslodavac drukčije ne dogovore.
2. Svakome zaposleniku, kojemu poslodavac otkazuje, a razlog otkaza nije
skrivljeno ponašanje zaposlenika, pripada otpremnina u skladu sa Zakonom o radu.
3. Iznimno od odredbi prethodnog stavka ovoga članka, zaposleniku s 30 i više
godina staža kod istog poslodavca, isplaćuje se povlaštena otpremnina u visini
najmanje 65% prosječne mjesečne bruto plaće, isplaćene zaposleniku u tri mjeseca
prije prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu godinu rada.
4. Ako zaposleniku u posljednja tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu nije
isplaćivana plaća, već naknada plaće prema posebnim propisima, ili mu je
isplaćivana umanjivana plaća uz nak­nadu preostalog dijela plaće prema posebnim
propisima, za izračun pripadajuće otpremnine uzet će se plaća koju bi zaposlenik
ostvario da je radio u punom radnom vremenu.
5. Otpremnine se isplaćuju najkasnije 30 dana po prestanku radnog odnosa.
6. Povlaštena otpremnina iz stavka 3. ovog članka ne pripada ravnatelju ako ne
prihvati drugi ponuđeni ugovor o radu, te mu u tom slučaju pripada otpremnina
prema Zakonu o radu.

*Staž kod istog poslodavca*
Članak 47.

Kao staž kod istog poslodavca računa se neprekidni staž u jav­nim službama, bez
obzira na promjenu poslodavca.

*Dokup mirovine*
Članak 48.

U slučaju otkaza zaposleniku kojem pripada pravo na otprem­ninu, te koji
ispunjava uvjete za mirovinu, poslodavac mora ponuditi mogućnost kako bi
zaposlenik mogao izabrati između dokupa dijela mirovine koji predstavlja razliku
od mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju do mirovine koja bi
bila ostvarena da je navršio određenu dob, odnosno mirovinski staž, a najviše do
iznosa pripadajuće otpremnine.

PLAĆA

Članak 49.

1. Plaću zaposlenika čini osnovna plaća i dodaci na osnovnu plaću.
2. Osnovnu plaću zaposlenika čini umnožak koeficijenta složenosti poslova radnog
mjesta na koje je raspoređen i osnovice za izračun plaće, uvećan za 0,5% za
svaku navršenu godinu radnog staža.
3. Dodaci na osnovnu plaću su stimulacija, dodaci za posebne uvjete rada,
položajni dodaci i uvećanja plaća.
4. Sporazum o osnovici za plaće u javnim službama, zaključen između sindikata
javnih službi i Vlade Republike Hrvatske 23. studenoga 2006. godine i svi
sporazumi koji iz njega proističu, sadržajno predstavljaju sastavni dio ovog
kolektivnog ugovora.

*Isplata plaće*
Članak 50.

1. Plaća se isplaćuje jednom mjesečno za prethodni mjesec, s time da razmak
između dviju isplata ne smije biti dulji od 30 dana.
2. Zaposlenici imaju pravo izabrati banku preko koje će im se isplaćivati plaća.
3. Poslodavac je dužan na zahtjev zaposlenika uplatiti obustavu (kredita,
uzdržavanja, sindikalne članarine, osiguranja i sl.).

*Odsutnost tajnosti plaća*
Članak 51.

1. U javnim službama nema tajnosti plaća.
2. Javnost plaća osigurava se dostupnošću podataka o plaćama svih zaposlenika
ustanove svim zaposlenicima ustanove i javnosti te neposrednim uvidom
sindikalnog povjerenika.
3. Sindikalni povjerenik ima pravo najmanje jednom mjesečno na temeljiti i
neometani uvid u isplatu plaća s pravom na uvid u uplatu poreza i doprinosa za
svakog zaposlenika.
4. Struktura odbitaka, odnosno ustegnuća iz plaće zaposlenika ne može biti
predmet javne objave te je dužnost sindikalnog povjerenika čuvati tajnost tih
podataka.

*Uvećanje plaće*
Članak 52.

1. Osnovna plaća zaposlenika u javnim službama uvećat će se:
– za rad noću 40%;
– za prekovremeni rad 50%;
– za rad subotom 25%;
– za rad nedjeljom 35%;
– za smjenski rad 10%;
– za dvokratni rad s prekidom dužim od 90 minuta i duže 10%; i
– za rad u turnusu uvećat će se na način kako je uređeno granskim kolektivnim
ugovorom.
2. Osnovna plaća zaposlenika uvećat će se za 8% ako zaposlenik ima znanstveni
stupanj magistra znanosti, odnosno za 15% ako zaposlenik ima znanstveni stupanj
doktora znanosti.
3. Smjena (smjenski rad) je svakodnevni rad zaposlenika prema utvrđenom radnom
vremenu poslodavca koji zaposlenik obavlja u prijepodnevnom (prva smjena),
poslijepodnevnom (druga smjena) ili noćnom dijelu dana (treća smjena) tijekom
radnog tjedna.
4. Rad u smjenama je rad zaposlenika koji mijenja smjene ili naizmjenično
obavlja poslove u prvoj i drugoj smjeni tijekom jednog mjeseca.
5. Rad u smjenama je i rad zaposlenika koji naizmjenično ili najmanje dva radna
dana u tjednu obavlja poslove u prvoj i drugoj smjeni.
6. Naknada za rad u smjenama iz stavka 4. i 5. ovoga članka isplaćuje se za
obavljanje poslova u drugoj smjeni
7. Noćni rad je rad zaposlenika u vremenu između 22 sata i 6 sati idućeg dana.
8. Za rad u dane blagdana, neradnih dana utvrđenih zakonom i rad na dan Uskrsa
zaposlenik ima pravo na plaću uvećanu za 150%.
9. Rad po pozivu (prema odredbama Zakona o zdravstvenoj zaštiti) u osobito
opravdanim i neodgodivim slučajevima smatra se prekovremenim radom iz stavka 1.
točke 2. ovoga članka i tako se plaća.
10. U rad po pozivu, uz efektivni rad, u radno vrijeme koje se računa kao
prekovremeni rad, uključeno je i vrijeme potrebno za dolazak na posao i povratak
kući.
11. Dodaci iz ovoga članka međusobno se ne isključuju.

*Plaća za rad u posebnim uvjetima*
Članak 53.

1. Zaposleniku u javnim službama, koji radi na poslovima kod kojih postoje
posebni uvjeti rada, pripada pravo na posebni dodatak na plaću.
2. Radna mjesta s posebnim uvjetima rada i pripadajuću visinu posebnih dodataka
na plaću za svako takvo mjesto utvrdit će se granskim kolektivnim ugovorima.

*Zaštita zaposlenika*
Članak 54.

1. U slučaju kada tijekom radnog vijeka zaposlenika dođe do smanjenja njegove
radne sposobnosti utvrđene rješenjem nadležnog tijela i jednog od sljedećih
uvjeta:
– starosti – 5 godina pred starosnu mirovinu; ili
– profesionalnog oboljenja; ili
– povrede na radu,
poslodavac je dužan zaposleniku osigurati povoljniju normu i to bez smanjenja
njegove plaće koju je ostvario u vremenu prije nastupa spomenutih okolnosti.
2. Pod plaćom iz stavka 1. ovoga članka računa se osnovna plaća i dodaci na
plaću.
3. Zaposlenike 5 godina pred starosnu mirovinu, majke s malim djetetom do tri
godine starosti i samohranog roditelja ne može se rasporediti na rad noću,
dežurstvo i pripravnost bez njihovog pristanka.

*Dodaci za uspješnost na radu*
Članak 55.

Za ostvarene natprosječne rezultate rada zaposleniku se može isplatiti nagrada
sukladno odredbama Zakona o plaćama u javnim službama.

OSTALA MATERIJALNA PRAVA

*Slučajevi kada zaposlenicima pripada pravo na naknadu plaće*
Članak 56.

Zaposlenik u javnim službama ima pravo na naknadu plaće kada ne radi zbog:
– godišnjeg odmora;
– plaćenog dopusta;
– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom;
– obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja na koje je upućen od
strane poslodavca;
– obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti;
– zastoja u poslu do kojeg je došlo bez njegove krivnje; i
– drugih slučajeva utvrđenih zakonom, kolektivnim ugovorom ili pravilnikom.

*Naknada za vrijeme bolovanja*
Članak 57.

1. Ako je zaposlenik odsutan s rada zbog bolovanja do 42 dana, pripada mu
naknada plaće u visini 85% od njegove plaće ostvarene u prethodna tri mjeseca
neposredno prije nego je započeo bolovanje.
2. Naknada u 100% iznosu njegove plaće u prethodna tri mjeseca neposredno prije
nego je započeo bolovanje, pripada zaposleniku kada je na bolovanju zbog
profesionalne bolesti ili ozljede na radu.

*Regres*
Članak 58.

1. Zaposleniku pripada pravo na regres za korištenje godišnjeg odmora.
2. O visini regresa Vlada RH i sindikati javnih službi pregovarat će svake
godine u postupku donošenja Prijedloga Državnog proračuna, s time ako se dogovor
ne postigne, regres iznosi najmanje onoliko koliko je bila zadnja isplata
regresa u visini koja proizlazi temeljem ugovora između Vlade i sindikata.
3. Regres se isplaćuje jednokratno najviše jednom godišnje najkasnije do kraja
lipnja tekuće godine, a zaposlenicima koji se kasnije zaposle, ili zbog duljeg
bolovanja, rodiljnog dopusta i sl. nisu u to vrijeme na poslu, regres se
isplaćuje najkasnije 7 dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.
4. Pravo na regres ima svaki zaposlenik koji u tekućoj godini koristi makar i
razmjerni dio godišnjeg odmora.

*Otpremnina pri odlasku u mirovinu*
Članak 59.

Zaposleniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na otpremninu u iznosu tri
proračunske osnovice.

*Pomoć*
Članak 60.

Zaposlenik ili njegova obitelj imaju pravo na pomoć u slučaju:
– smrti zaposlenika koji izgubi život u obavljanju ili povodom obavljanja
službe, odnosno rada – 3 proračunske osnovice i troškove pogreba;
– smrti zaposlenika – 2 proračunske osnovice; i
– smrti supružnika, djeteta i roditelja – 1 proračunske osnovice.

Članak 61.

1. Zaposlenik ima pravo na pomoć u slučaju:
– bolovanja dužeg od 90 dana – jednom godišnje u visini jedne proračunske
osnovice;
– nastanka teške invalidnosti zaposlenika, malodobne djece ili supružnika
zaposlenika – u visini jedne proračunske osnovice.
2. Nastanak invalidnosti zaposlenika i supružnika utvrđuje se dostavom
pravomoćnog rješenja o općoj ili profesionalnoj nesposob­nosti za rad.
3. Nastanak invalidnosti malodobnog djeteta utvrđuje se pravomoćnim rješenjem o
invalidnosti nadležne službe socijalne skrbi.
4. Zaposlenik ima pravo i na pomoć u slučaju kupnje medicinskih pomagala,
odnosno lijekova ukoliko se radi o pomagalima, odnosno lijekovima koji su prema
preporuci nadležnog liječnika specijaliste opravdani po pravilima medicinske i
stomatološke struke, prijeko potrebiti i nenadomjestivi, nadalje, za koje
troškove barem dijelom snosi Hrvatski zavod za obvezno zdravstveno osiguranje,
te ako doplata za pomagala, odnosno lijekove, tijekom jedne proračunske godine
iznosi više od jedne proračunske osnovice.
5. U slučaju iz stavka 4. ovoga članka zaposlenik ima pravo na pomoć jednom
godišnje u visine od jedne proračunske osnovice.

*Dnevnica i naknada troškova putovanja*
Članak 62.

1. Kada je zaposlenik upućen na službeno putovanje u zemlji, pripada mu puna
naknada troškova prijevoza, dnevnica i naknada punog iznosa troškova smještaja,
sukladno Uredbi Vlade Republike Hrvatske.
2. Dnevnica iznosi 170 kuna po danu.
3. Zaposlenik ima pravo na puno dnevnicu ako putovanje traje više od 12 sati, a
pola dnevnice ako putovanje traje više od 8 sati, a manje od 12 sati.
4. Ako zaposlenik ima plaćen smještaj tj. spavanje i prehranu, pripada mu 30% od
dnevnice.
5. Ako dođe do promjene poreznih propisa kojima se neoporezivi iznos dnevnice
povećava, od dana primjena toga propisa toliko se povećava iznos dnevnice iz
ovoga članka.
6. Dnevnica za putne troškove u inozemstvo obračunava se na način kao što to
pripada zaposlenima u državnoj upravi.

*Terenski dodatak*
Članak 63.

1. Za vrijeme rada izvan sjedišta poslodavca i izvan mjesta njegova stalnog
boravka zaposlenik ima pravo na terenski dodatak u visini koja mu pokriva
povećane troškove života zbog boravka na terenu.
2. Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li zaposleniku osigurani smještaj,
prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.
3. Puni iznos terenskog dodatka isplaćuje se na način kako je to utvrđeno za
državna tijela.
4. Terenski dodatak isplaćuje se unaprijed, najkasnije posljednji radni dan u
mjesecu za idući mjesec.
5. Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isključuju.

*Naknada za odvojeni život*
Članak 64.

Naknada za odvojeni život uredit će se granskim kolektivnim ugovorima.

*Naknada za trošak prijevoza*
Članak 65.

1. Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla mjesnim
javnim prijevozom.
2. Ako nije organiziran mjesni javni prijevoz koji omogućava zaposleniku redovit
dolazak na posao i odlazak s posla, zaposlenik ima pravo na naknadu troškova
prijevoza koja se utvrđuje u visini cijene mjesečne karte javnog prijevoza
najbližeg mjesta u kojem je taj prijevoz organiziran.
3. U slučaju da postoji mogućnost kupnje godišnje karte, zaposlenik ima pravo na
godišnju kartu ako mu je to povoljnije, ili na 1/11 cijene godišnje karte koja
se isplaćuje svakog mjeseca u godini.
4. Ukoliko nema mogućnosti kupnje godišnje, već samo mjeseč­ne karte, zaposlenik
koji stanuje više od 1 km od mjesta rada, ima pravo na mjesečnu kartu ako mu je
to povoljnije ili pravo na isplatu troškova mjesnog prijevoza u visini cijene
mjesečne karte.
5. Zaposlenik koji stanuje na udaljenosti manjoj od 1 km od mjesta rada ima
pravo na naknadu troškova mjesnog prijevoza u visini 1/11 cijene godišnje karte
ZET-a (gradskog prijevoza u Zagrebu).
6. Zaposlenik kojem nije organiziran mjesni javni prijevoz na posao i s posla
ima pravo na naknadu za mjesni prijevoz u skladu s odredbama stavka 4. i 5.
ovoga članka, ovisno o udaljenosti mjesta stanovanja od mjesta rada.
7. Zaposlenik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla
međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka prema cijeni mjesečne,
odnosno pojedinačne karte, ukoliko je mjesto stanovanja udaljeno do 100 km od
mjesta rada.
8. U slučaju udaljenosti mjesta stanovanja od mjesta rada većoj od 100 km,
naknada troškova prijevoza na posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom,
utvrđuje se posebnom odlukom Ministarstva.
9. U mjestu u kojem je javni prijevoz organiziran na način da se mjesečnom ili
godišnjom kartom pokrivaju mjesni i međumjesni javni prijevoz (tzv. prijevozne
zone), zaposlenik koji koristi takvu vrstu prijevoza ne ostvaruje pravo iz
stavka 4. i 5. ovoga članka.
10. Ako zaposlenik mora sa stanice međumjesnog javnog prijevoza koristiti i
mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini troškova mjesnog i
međumjesnog javnog prijevoza.
11. Troškovi mjesnog prijevoza zaposlenika do najbliže stanice međumjesnog
prijevoza utvrđuju se u skladu s odredbom stavka 4. i 5. ovoga članka, ovisno o
udaljenosti mjesta stanovanja od stanice međumjesnog prijevoza.
12. Ako postoji više mogućnosti korištenja javnog prijevoza, o povoljnosti
odlučuje poslodavac uzimajući u obzir vremenski najprihvatljiviji prijevoz za
zaposlenika, uvažavajući racionalnost troš­kova.
13. Ako nije organiziran međumjesni javni prijevoz koji omogućava zaposleniku
redovit dolazak na posao i odlazak s posla, zaposlenik ima pravo na naknadu
troškova prijevoza koja se utvrđuje u visini cijene karte međumjesnog javnog
prijevoza za istu udaljenost na tom području.
14. Naknada troškova prijevoza isplaćuje se unaprijed i to najkasnije
posljednjeg dana u mjesecu za idući mjesec.
15. Iznimno od 1. do 14. stavka ovoga članka, naknada troškova mjesnog i
međumjesnog prijevoza na posao i s posla ne isplaćuje se u slučaju godišnjeg
odmora, porodnog dopusta i bolovanja dužeg od 42 dana.
16. Zbog korištenja godišnjeg odmora zaposleniku se naknada troškova prijevoza
neće isplatiti za onaj mjesec u kojem koristi najveći dio godišnjeg odmora.
17. Pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla ima pod jednakim
uvjetima iz ovoga članka i onaj zaposlenik koji ne koristi javni prijevoz, nego
osobno automobil i sl.
18. Pravo na troškove prijevoza nema onaj zaposlenik koji ostvaruje pravo na
besplatan prijevoz.

*Naknada za korištenje privatnog automobila*
Članak 66.

Ako je zaposleniku odobreno korištenje privatnog automobila u službene svrhe,
nadoknadit će mu se troškovi u visini neoporezivog iznosa prema poreznim
pravilima.

*Jubilarna nagrada*
Članak 67.

1. Zaposleniku se isplaćuje jubilarna nagrada za rad pod uvjetima utvrđenim
člankom 47. ovoga Ugovora ukoliko navrši:
– 5 godina – u visini 1 osnovice iz stavka 2. ovoga članka,
– 10 godina – u visini 1,25 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;
– 15 godina – u visini 1,50 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;
– 20 godina – u visini 1,75 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;
– 25 godina – u visini 2 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;
– 30 godina – u visini 2,50 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;
– 35 godina – u visini 3 osnovice iz stavka 2. ovoga članka;
– 40 godina – u visini 4 osnovice iz stavka 2. ovoga članka; i
– 45 godina – u visini 5 osnovica iz. stavka 2. ovoga članka.
2. O visini osnovice za isplatu jubilarnih nagrada Vlada RH i sindikati javnih
službi pregovarat će svake godine u postupku donošenja Prijedloga Državnog
proračuna s time da ako se dogovor ne postigne, osnovica za jubilarnu nagradu
iznosi najmanje 1.800,00 kuna neto.
3. Jubilarna nagrada isplaćuje se sljedećeg mjeseca nakon što zaposlenik ostvari
pravo na jubilarnu nagradu.

*Dar u prigodi dana Sv. Nikole*
Članak 68.

1. Svakom zaposleniku roditelju djeteta mlađeg od 15 godina i koje je navršilo
15 godina u tekućoj godini u kojoj se isplaćuje dar, pripada pravo na dar u
prigodi dana Sv. Nikole.
2. O visini dara za djecu Vlada Republike Hrvatske i sindikati javnih službi
pregovarat će svake godine u postupku donošenja Prijedloga Državnog proračuna, s
time da, ako se dogovor ne postigne, dar za dijete iznosi najmanje onoliko
koliko je bila zadnja isplata dara za djecu u visini koja proizlazi temeljem
ugovora između Vlade Republike Hrvatske i sindikata.

*Božićnica*
Članak 69.

1. Zaposlenicima u javnim službama pripada pravo na isplatu godišnje nagrade za
božićne blagdane u jednakom iznosu (božićnica).
2. O visini božićnice Vlada Republike Hrvatske i sindikati jav­nih službi
pregovarat će svake godine u postupku donošenja Prijedloga Državnog proračuna, s
time ako se dogovor ne postigne, osnovica za božićnicu iznosi najmanje onoliko
koliko je bila zadnja isplata božićnice u visini koja proizlazi temeljem ugovora
između Vlade Republike Hrvatske i sindikata.

*Naknade po osnovi izuma i tehničkog unapređenja*
Članak 70.

1. Zaposleniku pripada pravo na naknadu za izum i tehničko unapređenje.
2. Naknada iz stavka 1. ovoga članka može biti određena u obliku apsolutnog
iznosa ili u obliku udjela od ostvarenog učinka izuma i tehničkog unapređenja.
3. Naknada mora biti razmjerna učinku koji poslodavac ima od izuma ili tehničkog
unaprjeđenja, odnosno učinku koji se stvarno može očekivati, s time da mora
iznositi najmanje 10% vrijednosti ostvarenog ili očekivanog učinka.
4. O naknadi iz prethodnih stavaka ovoga članka zaposlenik i poslodavac
zaključit će poseban ugovor.

*Osiguranje*
Članak 71.

Poslodavac je dužan osigurati zaposlenike od posljedica nesretnog slučaja za
vrijeme obavljanja rada kao i u slobodnom vremenu tijekom 24 sata.

*Sistematski pregledi*
Članak 72.

1. Svi zaposlenici imaju jednom u tri godine pravo na sistematski pregled u
vrijednosti od 500 kuna, po cijenama zdravstvenih usluga iz obveznog
zdravstvenog osiguranja, organizirano putem ministarstva nadležnog za zdravstvo,
a koje će se obavljati u zdravstvenim ustanovama iz osnovne mreže zdravstvene
djelatnosti, u pravilu prema mjestu rada.
2. Pravo iz stavka 1. ovog članka počet će se primjenjivati od 2008. godine, na
način i u dinamici sukladno mogućnostima Državnog proračuna Republike Hrvatske.

*Stambeno zbrinjavanje*
Članak 73.

Ugovorne strane su suglasne da će, sukladno pozitivnim propisima, a okviru
svojih prava i obveza, razraditi mogućnosti sudjelovanja u zadovoljavanju
stambenih potreba zaposlenika.

PRAVA, OBVEZE I OVLASTI SINDIKATA I SINDIKALNIH POVJERENIKA

*Obavijest o izboru sindikalnog predstavnika*
Članak 74.

Sindikat je dužan obavijestiti poslodavca o izboru ili imenovanju sindikalnih
povjerenika i drugih sindikalnih predstavnika.

*Prava sindikalnih predstavnika i povjerenika*
Članak 75.

1. Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku, odnosno povjereniku,
omogućiti neophodan pristup radnim mjestima u svrhu obnašanja njegove dužnosti,
te radi omogućavanja uvida u podat­ke i isprave u svezi s ostvarivanjem i
zaštitom prava zaposlenika u vrijeme i na način koji ne šteti djelotvornosti
poslovanja.
2. Poslodavac također treba sindikalnom predstavniku, odnos­no povjereniku,
osigurati informacije koje su bitne za gospodarski položaj zaposlenika kao što
su prijedlozi odluka i pravilnika o radu kojima se reguliraju prava i obveze iz
radnog odnosa, prijedlozi poslovnih i razvojnih odluka koje utječu na ekonomski
i socijalni položaj zaposlenika.
3. Poslodavac je dužan primiti na razgovor sindikalnog povjerenika, odnosno
sindikalnog predstavnika, po mogućnosti odmah, ali najkasnije u roku tri dana.
4. Poslodavac je dužan u pisanoj formi odgovoriti na svaki dopis sindikalnog
povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika.
5. Sindikalni predstavnik, odnosno povjerenik, ne smije biti spriječen ili
ometan u obnašanju svoje dužnosti ako djeluje u skladu sa zakonom i ovim
Ugovorom.
6. Prava iz prethodnih stavaka ovog članka pripadaju jednako sindikalnom
povjereniku kao i sindikalnim predstavnicima koji nisu zaposleni kod tog
poslodavca.
7. Sindikalni predstavnik dužan se pred poslodavcem predstaviti odgovarajućom
punomoći ili iskaznicom.
8. Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja dužnosti zaposleničkog
vijeća i službenog puta u svezi te dužnosti, smatra se ozljedom na radu kod
poslodavca.

*Predstavnici zaposlenika u upravnim vijećima*
Članak 76.

1. U upravnim tijelima ustanova javnih službi (tijelima koja imaju upravne ili
nadzorne ovlasti), najmanje jedan član mora biti predstavnik zaposlenika.
2. Predstavnika zaposlenika u upravnim tijelima imenuje i opoziva radničko
vijeće.
3. Predstavnik zaposlenika u upravnim tijelima ima sva prava kao i svi ostali
članovi upravnog tijela.

*Zaštita na radu i zaštita od požara*
Članak 77.

1. Radi sprječavanja ozljeda na radu, profesionalnih i drugih bolesti u vezi s
radom, zaštite ljudskih života, zaštite radnog okoliša i sprječavanja nastanka
materijalne štete, poslodavac je dužan provoditi normativne, organizacijske i
edukativne programe iz područja: zaštite na radu, zaštite od požara, evakuacije
i spašavanja u slučaju izvanrednih prilika i zdravstvenog zbrinjavanja
zaposlenika, suklad­no odredbama Zakona o zaštiti na radu.
2. U cilju obavljanja aktivnosti opisanih u prethodnom stavku, poslodavac se
obvezuje:
– osigurati izradu Procjene opasnosti od strane ovlaštenih ustanova, odnosno
trgovačkih društava;
– obavljati revizije procjene u propisanim rokovima, a izvan rokova u
slučajevima propisanim Pravilnikom;
– osigurati sredstva da se otklone nedostaci utvrđeni procjenom;
– normativno urediti zaštitu na radu i zaštitu od požara, te donijeti plan
evakuacije i spašavanja; i
– planirati i osigurati materijalna sredstva radi provođenja navedenih mjera i
postupaka, sukladno odredbama Zakona o zaštiti na radu.
3. Zaposlenici imaju pravo na informiranje vezano za nove teh­nologije, nove
projekte, nove opasnosti i štetnosti, te na imenovanje povjerenika zaštite na
radu, sukladno odredbama Zakona o zaštiti na radu.

Članak 78.

1. Dužnost je svakog zaposlenika brinuti se o vlastitoj sigurnosti i zdravlju,
kao i sigurnosti i zdravlju drugih zaposlenika, te osoba na koje utječu njegovi
postupci tijekom rada, u skladu s osposobljenošću i uputama koji su mu na poslu
osigurani.
2. Zaposlenik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće i neizbježne opas­nosti napusti
svoje mjesto službe, odnosno radno mjesto ili opasno područje, ne smije biti
stavljen u nepovoljniji položaj zbog takvoga svog postupka u odnosu na druge
zaposlenike i mora uživati zaštitu od bilo kakvih neposrednih posljedica, osim
ako je po posebnim propisima ili pravilima struke bio dužan izložiti se
opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi i imovine.

*Povjerenik zaštite na radu*
Članak 79.

1. U provođenju mjera zaštite na radu povjerenik ima pravo i obvezu osobito:
– biti nazočan prilikom inspekcijskog nadzora iz područja ZNR;
– sudjelovati u planiranju mjera za unapređivanje rada;
– biti obaviješten o obavljanju i rezultatima unutarnjeg nadzora vezano za ZNR;
– biti informiran o svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje
zaposlenika;
– primati primjedbe zaposlenika na primjenu propisa i provođenje mjera na radu;
– pozvati inspektora zaštite na radu kada ocijeni da su ugroženi život i
zdravlje zaposlenika, a poslodavac to propušta ili odbija učiniti;
– školovati se za obavljanje poslova zaštite na radu, stalno proširivati i
unapređivati svoje znanje, pratiti i prikupljati informacije odgovarajuće za rad
na siguran način; i
– svojom aktivnošću poticati ostale zaposlenike na rad na siguran način.
2. Naknada za rad povjerenika za zaštitu na radu iznosi najmanje 4 radna sata
tjedno uz naknadu plaće tijekom svake kalendarske godine u tijeku trajanja
mandata.
3. Ukoliko u ustanovi nije izabran povjerenik zaštite na radu, sva prava i
obveze u odnosu na zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu može preuzeti
sindikalni povjerenik.
4. Posebnosti rada povjerenika za zaštitu na radu, kao i tjednu naknadu plaće,
utvrdit će se granskim kolektivnim ugovorima.

*Sindikalne aktivnosti i sastanci*
Članak 80.

1. Poslodavac je sindikalnom predstavniku, odnosno sindikalnom povjereniku ili
članovima povjereništva, dužan omogućiti da sindikalne aktivnosti obavlja u
radno vrijeme na način i u opsegu koji ovisi o veličini i organizaciji rada
ustanove, a koji ne šteti obav­ljanju službe.
2. Članovi povjereništva sindikata imaju pravo održati sindikalne sastanke u
radno vrijeme ustanove, vodeći računa da se sastanci organiziraju u vrijeme i na
način koji ne šteti djelotvornosti poslovanja ustanove.
3. Svi članovi sindikata ustanove imaju pravo jednom u 6 mjeseci održati
sindikalni skup u radno vrijeme ustanove, o čemu trebaju obavijestiti
poslodavca, pazeći da se sastanak organizira u vrijeme i na način koji najmanje
narušava redovno poslovanje ustanove.
4. Sindikalni povjerenik, odnosno članovi sindikalnog povjereništva, imaju pravo
na plaćeni dopust za sindikalne tečajeve, seminare, kongrese i konferencije u
trajanju od ukupno 10 dana godišnje.

*Uvjeti za rad sindikata*
Članak 81.

1. Poslodavac je dužan bez naknade, osigurati za rad sindikata najmanje sljedeće
uvjete:
– jednu prostoriju za rad sindikata, u pravilu odvojenu od mjesta rada, i
odgovarajući prostor za održavanje sastanaka, neovisno o broju sindikata koji
djeluju u ustanovi, a raspored korištenja prostorije određuje se sukladno broju
plaćenih sati rada na koje pojedini sindikat ima pravo u zaposleničkom vijeću;
– pravo na korištenje telefona, telefaksa i drugih tehničkih sredstava i opreme
u mjeri nužnoj za ostvarivanje sindikalne aktiv­nosti;
– slobodu podjele tiska, sindikalnog izvješćivanja i oglašavanja na oglasnim
pločama sindikata za redovne sindikalne aktivnosti, u vrijeme i na način koji ne
šteti obavljanju službe;
– slobodu podjele tiska, izvješćivanja i oglašavanja i na drugim mjestima u
vrijeme štrajka, odnosno provođenja drugih sredstava pritiska;
– oglasne ploče o svom trošku na mjestu dostupnom najvećem broju zaposlenika;
– obračun sindikalne članarine i drugih obustava preko isplat­nih lista prilikom
obračuna plaća i doznačivanja članarine na račun sindikata, a temeljem pisane
izjave člana sindikata.
2. U slučaju kad sindikalni povjerenik obavlja sindikalne aktiv­nosti u punom
radnom vremenu, a zbog prirode njegova posla te aktivnosti nije moguće obavljati
na njegovom mjestu rada, poslodavac će mu u pravilu osigurati drugi odgovarajući
prostor za obavljanje sindikalnih aktivnosti.
3. Poslodavac će se suzdržavati od svakoga činjenja ili propuštanja činjenja
kojim bi pojedini sindikat u ustanovi bio doveden u povlašteni ili podređeni
položaj.
4. U slučaju spora o korištenju uvjeta za rad sindikata nužnih za ostvarivanje
sindikalnih aktivnosti, spor će biti povjeren arbitraži posredovanjem Ureda za
socijalno partnerstvo Vlade Republike Hrvatske.

*Zaštita sindikalnog povjerenika*
Članak 82.

1. Sindikalnom povjereniku bez suglasnosti sindikata poslodavac ne smije
otkazati ugovor o radu, premjestiti na nepovoljnije mjesto rada, premjestiti ga
u sklopu iste ili druge ustanove, niti na bilo koji drugi način staviti u
nepovoljniji položaj.
2. Najveći broj sindikalnih povjerenika koji uživa zaštitu iz Zakona o radu i
ovoga Ugovora, određuje se:
– prema broju članova sindikata – u slučaju kada je u ustanovi izabrano
zaposleničko vijeće; i
– prema ukupnom broju zaposlenih u ustanovi – u slučaju kada zaposleničko vijeće
nije izabrano.
3. Suglasnost za otkaz i suglasnost iz stavka 1. ovoga članka daje osoba
određena statutom sindikata, a ako nije određena, onda predsjednik sindikata ili
osoba koju on ovlasti.

*Zamjena zaposleničkih vijeća sindikatom*
Članak 83.

1. Ako zaposleničko vijeće nije utemeljeno, sindikalni povjerenik, odnosno
sindikalni povjerenici koji zamjenjuju zaposleničko vijeće, imaju sva prava i
obveze zaposleničkog vijeća propisana Zakonom o radu.
2. Broj sindikalnih povjerenika iz stavka 1. ovoga članka ne može biti veći od
broja članova zaposleničkog vijeća da je ono bilo izabrano.
3. U ustanovi s manje od 20 zaposlenih, samo sindikalni povjerenik najbrojnijeg
sindikata po članstvu u ustanovi ima pravo na 2 sata rada tjedno uz naknadu
plaće.

*Povrat na rad*
Članak 84.

Poslodavac i čelnik sindikata, koji je prethodno bio u rad­nom odnosu kod
poslodavca u javnim službama, nakon prestanka istog radnog odnosa i zasnivanja
radnog odnosa u sindikatu, na njegov zahtjev sklopit će pisani sporazum sukladno
kojem će se čelniku sindikata po prestanku radnog odnosa u sindikatu zajamčiti
sklapanje ugovora o radu za obavljanje poslova koje je prethodno radio ili
poslova koji će u najvećoj mogućoj mjeri u pogledu stupnja naobrazbe i radnih
vještina odgovarati poslovima koje je radio.

*Zaposleničko vijeće i štrajk*
Članak 85.

Članovi zaposleničkih vijeća, koji su članovi sindikata, odnos­no sindikalni
povjerenici, mogu obavljati sve sindikalne aktivnosti, uključujući i
organiziranje štrajka, ali ne u ime zaposleničkog vijeća, već isključivo u ime
sindikata.

*Cijena rada*
Članak 86.

1. Vlada Republike Hrvatske obvezuje se ostvariti, zaštititi i održavati
primjerenu cijenu rada u javnim službama u odnosu na druge plaće u zemlji nakon
isteka Sporazuma o osnovici za plaće u javnim službama od 23. studenoga 2006.
godine.
2. Vlada Republike Hrvatske i sindikati javnih službi započet će pregovore o
osnovici za plaće najkasnije 6 mjeseci prije isteka Sporazuma iz stavka 1. ovog
članka.
3. Sukladno dinamici dogovorenoj sa sindikatima javnih službi, Vlada Republike
Hrvatske uklonit će eventualno zaostajanje plaća u javnim službama za
primjerenom plaćom od prvog kvartala 2000. godine za koje se zaostajanje utvrdi.
4. Potpisnici ovog Ugovora će u prvoj polovici 2009. godine prije početka
pregovora o osnovici za plaće u javnim službama za 2010. godinu imenovati
zajedničko povjerenstvo koje će pripremiti metodološki okvir i druge potrebne
podloge za rad Pregovaračkih odbora.

*Prijelazne i završne odredbe*
Članak 87.

U tekstu ovog Ugovora pojam »zaposlenik«, odnosno »zaposleničko vijeće«, treba
tumačiti u smislu pojmova »radnik«, odnosno »radničko vijeće« iz Zakona o radu.

|  |  |
| --- | --- |
| ZA VLADU REPUBLIKE HRVATSKE:  **Jadranka Kosor, dipl. iur.,** v. r.  potpredsjednica Vlade  Republike Hrvatske i ministrica  obitelji, branitelja i  međugeneracijske solidarnosti | ZA SINDIKATE:  **Spomenka Avberšek,** v. r.  predsjednica Samostalnog sindikata zdravstva i socijalne skrbi Hrvatske |
|  | **Zdenka Gizdić,** v. r.  predsjednica Glavnog vijeća Hrvatskog strukovnog sindikata medicinskih sestara-medicinskih tehničara |
|  | **mr. sc. dr. Ivica Babić,** v. r.  predsjednik Hrvatskog liječničkog sindikata |
|  | **Vilim Ribić,**  v. r.  predsjednik Velikog vijeća Nezavisnog sindikata znanosti i visokog obrazovanja |
|  | **Branimir Mihalinec,**  v. r.  predsjednik Nezavisnog sindikata zaposlenih u sred­njim školama Hrvatske |
|  | **Zvonimir Laktašić,** v. r.  predsjednik Sindikata hrvatskih učitelja |
|  | **Jadranka Ivezić,**  v. r.  predsjednica Sindikata radnika u djelatnosti socijalne skrbi Hrvatske |
|  | **Ljubica Pilić,** v. r.  glavna tajnica Hrvatskog sindikata djelatnika u kulturi |

Ostalo, NN 84/2007-2650
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)