## Statut Demokratske socijalne unije - snage naroda

### NN 162/2003 (15.10.2003.), Statut Demokratske socijalne unije - snage naroda

if !supportEmptyParas endif

# POLITIČKE STRANKE

2334

Na
temelju članka 5. Izmjena i dopuna Statuta od 20. rujna 2003. godine i Statuta
DEMOKRATSKE SOCIJALNE UNIJE od 17. kolovoza 2003. godine Predsjedništvo Stranke
je na svojoj sjednici održanoj 22. rujna 2003. godine utvrdilo pročišćeni tekst

## STATUTA

### DEMOKRATSKE SOCIJALNE UNIJE – SNAGE NARODA

I.
TEMELJNE ODREDBE

Naziv
stranke i sjedište

Članak
1.

DEMOKRATSKA
SOCIJALNA UNIJA – SNAGA NARODA – u daljnjem tekstu DSU – SNAGA NARODA –
hrvatska je politička stranka narodnog usmjerenja, osnovana i ustrojena radi
djelovanja u korist cjelovitoga političkog, ekonomskog, socijalnog, kulturnog i
etičko-moralnog razvoja hrvatskog naroda i svih građana Republike Hrvatske, te
općeg napretka Republike Hrvat­ske kao demokratske i socijalne države.

Puni naziv stranke glasi: DEMOKRATSKA SOCIJALNA UNIJA
– SNAGA NARODA.

Skraćeni naziv stranke je DSU – SNAGA NARODA.

Naziv stranke na engleskom jeziku je Democratic
Social Union, odnosno u skraćenom obliku DSU – SNAGA NARODA.

Članak 2.

Sjedište stranke DSU – SNAGE NARODA je u Zagrebu.

Pečat,
znak, zastava i svečana pjesma

Članak 3.

Pečat DSU – SNAGE NARODA pravokutnog je oblika,
dimenzija 20 x 60 mm, s upisanim tekstom DEMOKRATSKA SOCIJALNA UNIJA
– SNAGA NARODA ZAGREB.

Znak DSU – SNAGE NARODA sastoji se iz stiliziranih
inicijala D, S i U.

Glavni odbor će posebnom odlukom utvrditi izgled
zastave DSU  – SNAGE NARODA i odrediti
svečanu pjesmu DSU – SNAGE NARODA, te način korištenja i čuvanja pečata,
korištenja znaka, zastave i svečane pjesme.

Radi korištenja u promotivne svrhe, DSU – SNAGE
NARODA može imati trajni ili provizorni logotip, simbol i službeni slogan, o
čemu odluku donosi Predsjedništvo DSU  –
SNAGE NARODA.

Predstavljanje
i zastupanje stranke

Članak
4.

DSU –
SNAGU NARODA predstavlja i zastupa predsjednik DSU – SNAGE NARODA.

DSU –
SNAGU NARODA može predstavljati i zastupati dopredsjednik, član predsjedništva
ili glavni tajnik temeljem pisane ovlasti, odnosno punomoći predsjednika.

Iznimno,
u slučaju da je predsjednik DSU – SNAGE NARODA spriječen ili odsutan, a nije ni
na koga prenio pravo zastupanja ili predstavljanja DSU – SNAGE NARODA, stranku
predstavlja i zastupa glavni tajnik DSU – SNAGE NARODA.

II.
CILJEVI I NAČIN DJELOVANJA

Ciljevi
djelovanja

Članak
5.

DSU – SNAGA NARODA je politička stranka koja djeluje
radi ostvarivanja sljedećih načela i ciljeva:

Cilj DSU – SNAGE NARODA je izgraditi Hrvatsku kao
modernu demokratsku, nacionalnu i socijalnu državu, utemeljenu na načelima
judeokršćanske tradicije i europske civilizacije, te sustava moralnih i etičkih
vrednota duboko ukorijenjenih u hrvat­skom narodu.

Modernizacija i prosperitet Hrvatske temelji se na
parlamentarnoj demokraciji s načelom subsidijarnosti, zaštite života, po­jedinačnih
i kolektivnih ljudskih prava, podršci obitelji i lokalnoj zajednici, tržišnoj ekonomiji
dopunjenoj solidarnošću i društve­nom brigom za slabe i nemoćne, te na suradnji
s ostalim državama i međunarodim organizacijama u procesu europskih i globalnih
integracija.

Javnost
rada i pravni status

Članak
6.

Stranka
djeluje preko svojih ustrojstvenih oblika.

Rad DSU
– SNAGE NARODA i njegovih tijela je javan.

Sa
zasjedanja pojedinih tijela DSU – SNAGE NARODA može se, odlukom tog tijela,
isključiti javnost.

DSU –
SNAGA NARODA je pravna osoba, registrirana u Ministarstvu pravosuđa, uprave i
lokalne samouprave Republike Hrvatske, ima svoj žiroračun i devizni račun, a u
pravnom prometu s trećim osobama za preuzete obveze odgovara svim svojim
sredstvima, odnosno cjelokupnom imovinom.

Službena
tajna

Članak
7.

Službenom
tajnom smatraju se isprave i osobni podaci o članovima DSU – SNAGE NARODA, te
dokumentacija o njihovom političkom djelovanju.

Službenom
tajnom smatraju se dokumenti i podaci o financijskom i materijalnom stanju DSU
– SNAGE NARODA, osim onih dokumenata koje DSU – SNAGA NARODA dostavlja nadležnim
državnim tijelima.

Dokumenti
koji predstavljaju službenu tajnu nose oznaku »službena tajna«.

Odluku
o dokumentima koji su službena tajna donosi Predsjedništvo DSU – SNAGE NARODA.

Glasilo
stranke

Članak
8.

DSU –
SNAGA NARODA može izdavati stranačko glasilo i uređivati vlastitu internetsku
stranicu.

Županijske,
gradske i općinske podružnice DSU – SNAGE NARODA mogu izdavati svoje glasilo i
uređivati vlastitu internetsku stranicu.

DSU –
SNAGA NARODA se može koristiti ostalim sredstvima javnog priopćavanja.

Satutarnost
akata

Članak 9.

Svi akti DSU – SNAGE NARODA moraju biti usklađeni sa
Statutom DSU – SNAGE NARODA, a akti nižih ustrojstvenih oblika i upravnih
tijela, te dužnosnika DSU – SNAGE NARODA sukladni Statutu i aktima viših
upravnih tijela i dužnosnika DSU – SNAGE NARODA.

Svaki član DSU – SNAGE NARODA dužan je provoditi
Statut i Program DSU – SNAGE NARODA te poštovati odluke i stavove
Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA, te drugih nadležnih upravnih tijela i dužnosnika.

Područje
djelovanja

Članak
10.

DSU –
SNAGA NARODA djeluje na području Republike Hrvatske.

U
ostvarivanju svojih ciljeva i programa DSU – SNAGE NARODA surađuje s političkim
strankama i udrugama sličnog usmjerenja u Republici Hrvatskoj i u inozemstvu.

Način i
postupci izbora i imenovanja i trajanje mandata tijela i članova

Članak
11.

Izbor
dužnosnika i članova tijela DSU – SNAGE NARODA obavlja se u pravilu tajnim
glasovanjem.

Posebnom
odlukom Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA može se odrediti i javni način
glasovanja.

U
postupku izbora dužnosnika ili članova upravnih tijela kad je istaknut samo
jedan kandidat za izbor je potrebno natpolovična većina svih koji su pristupili
glasovanju.

U
postupku izbora dužnosnika u kojem se bira više dužnosnika ili članova upravnih
tijela izabrani su oni kandidati koji su dobili najveći broj glasova.

U
slučajevima opoziva prije isteka mandata izabrani dužnosnici i članovi upravnih
tijela razrješuju se tajnim glasovanjem.

Mandat
svim izbornim upravnim tijelima DSU – SNAGE NARODA traje dvije godine, ako ovim
Statutom nije drukčije određeno. Toliko traje i mandat članova tih tijela.

Njih može
i prije isteka mandata opozvati tijelo koje ih je izabralo.

U
vrijeme trajanja mandata naknadno izabranog člana ubraja se i vrijeme člana
umjesto kojeg je izabran.

Prestankom
mandata stranačkih tijela prestaje i mandat njihovih članova.

Pravovaljanost
rada i odlučivanja

Članak
12.

Upravna
tijela DSU – SNAGE NARODA pravovaljano odlučuju ako je nazočno više od polovice
ukupnog broja članova, osim ako je ovim Statutom drukčije određeno.

Upravna
tijela donose odluke natpolovičnom većinom glasova nazočnih članova, osim ako
ovim Statutom nije drukčije određeno.

III.
ČLANSTVO

Uvjeti
za stjecanje članstva

Članak 13.

Članom DSU – SNAGE NARODA može postati svaki
punoljetan i poslovno sposoban državljanin Republike Hrvatske koji prihvaća
Statut i Program DSU – SNAGE NARODA, te potpiše pristupnicu DSU – SNAGI NARODA.

O primitku u članstvo odlučuje predsjedništvo
općinske odnosno gradske podružnice.

Pristupnice novoprimljenih članova potpisuje
predsjednik odgovarajuće podružnice i dostavlja ih Glavnom tajniku. Pristupnice
se unose u središnji registar DSU – SNAGE NARODA i registar podružnice DSU –
SNAGE NARODA koja je primila novog člana.

Član DSU – SNAGE NARODA ne može biti članom druge političke
stranke.

Članstvo u DSU – SNAGI NARODA dokazuje se članskom
iskaznicom.

Sadržaj i izgled članske iskaznice, svojom odlukom,
utvrđuje Glavni odbor stranke ne prijedlog Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA.

Područna
pripadnost članova

Članak
14.

Član DSU
– SNAGE NARODA pripada općinskoj ili grad­skoj podružnici DSU – SNAGE NARODA,
odnosno ogranku prema mjestu prebivališta.

Dođe li
do promjene mjesta prebivališta, član se mora odjaviti iz dosadašnjega
temeljnog ustrojstvenog oblika i prijaviti u podružnicu odnosno ogranak prema
mjestu svog novog prebi­vališta.

Prava i dužnosti članova

Članak 15.

Član DSU – SNAGE NARODA ima pravo:

– sudjelovati u radu DSU – SNAGE NARODA, iznositi
prijedloge, mišljenja i prigovore na rad DSU – SNAGE NARODA i njegovih tijela,
te birati i biti biran u upravna tijela svih ustrojstvenih oblika i razina
organiziranja DSU – SNAGE NARODA,

– sudjelovati u odlučivanju, te biti obaviješten o
svim stajalištima i odlukama DSU – SNAGE NARODA,

– biti kandidiran, na listama DSU – SNAGE NARODA ili
koalicija u kojima DSU – SNAGA NARODA sudjeluje, na svim razinama izbora i
preuzeti dužnosti u skladu s izbornim rezultatima,

– ostvarivati druga prava i izvršavati druge obveze
sukladno Statutu i odlukama donesenim na temelju Statuta.

Državni dužnosnici, članovi predstavničkih i izvršnih
tijela lokalne samouprave koji su članovi DSU – SNAGE NARODA obvezni su
izvješćivati o svom radu svoju temeljnu ustrojstvenu jedinicu i raspravljati s
članovima o svim političkim pitanjima iz svoga djelokruga političkog
djelovanja, te su se dužni odazvati na svaki njezin obrazloženi pisani poziv.

Članak 16.

Član DSU – SNAGE NARODA dužan je:

– promicati Program DSU – SNAGE NARODA i zalagati se
za njegovo ostvarivanje,

– pridržavati se odredaba Statuta DSU – SNAGE NARODA,

– provoditi odluke tijela DSU – SNAGE NARODA, pri
čemu je mjerodavna odluka višeg tijela DSU – SNAGE NARODA,

– zauzimati se za interese DSU – SNAGE NARODA i
čuvati njegov ugled, te

– uredno plaćati članarinu.

Obveze
dužnosnika, zastupnika i vijećnika

Članak 17.

Državni dužnosnici, članovi predstavničkih i izvršnih
tijela lokalne samouprave koji su članovi DSU – SNAGE NARODA obvezni su
izvješćivati o svom radu svoju temeljnu organizaciju i raspravljati s članovima
o svim političkim pitanjima iz svoga djelokruga političkog djelovanja, te su se
dužni odazvati na svaki njezin obrazloženi pisani poziv.

Prestanak
članstva

Članak
18.

Osim iz
zakonskih razloga članstvo u DSU – SNAGI NARODA prestaje:

–
istupanjem iz članstva,

– brisanjem iz registra članstva i

– isključenjem iz članstva.

Članak 19.

Istupanjem iz članstva prestaje članstvo voljom
dotadašnjeg člana, temeljem njegove pisane izjave, koja ne mora biti obraz­ložena.

Glavni tajnik DSU – SNAGE NARODA može na zahtjev
bivšeg člana izdati potvrdu o istupanju iz stranke.

Članak 20.

Brisanjem iz registra članstva prestaje članstvo u
DSU – SNAGI NARODA:

– ako je prilikom učlanjenja potpisnik pristupnice
dao netočne ili neistinite podatke,

– ako član pristupi drugoj političkoj stranci
registriranoj u Republici Hrvatskoj,

– smrću člana.

Nalog za brisanje iz registra članstva daje Glavni
tajnik DSU – SNAGE NARODA na prijedlog predsjednika temeljnog ustrojstvenog
oblika kojem je član pripadao.

Protiv odluke o brisanju člana iz registra članstva
zbog razloga iz stavka 1. ovog članka nije dopuštena žalba.

Članak 21.

Isključenjem iz članstva prestaje članstvo u DSU –
SNAGI NARODA-u članu koji:

– svojim djelovanjem krši odredbe Statuta, ili mu je
djelovanje suprotno Programu i aktima DSU – SNAGE NARODA,

– svojim ponašanjem ugrožava interese DSU – SNAGE
NARODA, nanosi štetu DSU – SNAGI NARODA i ugrožava ugled DSU – SNAGE NARODA u
javnosti,

– u svojim javnim nastupima agresivno i netolerantno
iznosi političke stavove, koji su u suprotnosti sa Statutom i Programom DSU –
SNAGE NARODA, ili vrijeđa i kleveće druge članove ili dužnosnike DSU – SNAGE
NARODA.

Prijedlog za isključenje s obrazloženjem i navođenjem
konkretnih razloga za isključenje može podnijeti svaki član ili svako tijelo
DSU – SNAGE NARODA županijskom sudu časti DSU – SNAGE NARODA.

Odluke o isključenju članstva donosi županijski sud
časti DSU – SNAGE NARODA.

Član može izjaviti žalbu Visokom sudu časti u roku
osam dana koji će o žalbi odlučiti u roku trideset dana.

Odluka Visokog suda časti mora biti u pisanom obliku i
obrazložena.

Kada se odlučuje o žalbi za isključenje iz člansva
DSU – SNAGE NARODA, na sjednicu Visokog suda časti obvezno se poziva
podnositelj žalbe, a može se pozvati ili tražiti pisano očitovanje
prvostupanjskog suda časti koji je donio odluku o isključenju.

Do konačnosti odluke prava i dužnosti člana miruju.

Odluka Visokog suda časti je konačna, osim u
slučajevima propisanim ovim Statutom.

Podrobnije odredbe o povredama članskih dužnosti,
postupku donošenja i vrstama odluka sudova časti uređuje se posebnim
pravilnikom sukladno odredbama ovog Statuta.

Počasno
članstvo i priznanja

Članak 22.

Počasnim članom DSU – SNAGE NARODA može postati osoba
zaslužna za razvoj DSU – SNAGE NARODA.

Počasne članove na prijedlog Predsjedništva DSU –
SNAGE NARODA proglašava Opći sabor DSU – SNAGE NARODA, a između zasjedanja
Općeg sabora počasne članove proglašava Glavni odbor DSU – SNAGE NARODA na
prijedlog Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA.

Članovima i počasnim članovima mogu se dodijeljivati
priznanja u skladu s pravilnikom koji donosi Glavni odbor DSU – SNAGE NARODA.

Članak 23.

U akcijama DSU – SNAGE NARODA mogu sudjelovati i
surađivati simpatizeri stranke koji po pozivu mogu sudjelovati i na sjednicama
radnih tijela stranke, ali bez prava odlučivanja.

Članarina

Članak 24.

Odluku
o visini članarine za određeno vremensko razdoblje za pojedine kategorije
članova donosi Glavni odbor DSU – SNAGE NARODA.

Član može
davati materijalnu potporu DSU – SNAGI NARODA-u u obliku donacija, priloga i
drugih oblika pomoći.

IV.
USTROJSTVENI OBLICI

Članak
25.

DSU –
SNAGA NARODA je jedinstvena stranka ustrojena na teritorijalnom načelu.

Svaki
ustrojstveni oblik djeluje kao dio cjelovitog DSU – SNAGE NARODA provodeći
samostalno na svom području politiku stranke.

U
sklopu teritorijalnog organiziranja stranke mogu se na svim razinama ustrojiti
interesni oblici rada i djelovanja DSU – SNAGE NARODA.

Ustrojstveni
oblici viših razina imaju pravo i dužnost nadzirati politički rad i materijalno
poslovanje ustrojstvenih oblika nižih razina u pogledu pridržavanja Statuta,
Programa i odluka tijela viših razina.

Teritorijalni
ustroj stranke

Članak 26.

DSU – SNAGA NARODA je teritorijalno ustrojena:

– na državnoj razini,

– na razini županija i grada Zagreba,

– na razini gradova,

– na razini općina.

Temeljni ustrojstveni oblici DSU – SNAGE NARODA:

– ogranak,

– općinska podružnica,

– ogranak gradske četvrti,

– gradska podružnica,

– županijska podružnica i

– podružnica
grada Zagreba.

Općinske,
gradske, županijske i podružnicu grada Zagreba osniva Predsjednišvo DSU – SNAGE
NARODA, a ogranke grad­ske četvrti i ogranke osnivaju izvršni odbori nadležne
općinske, gradske odnosno podružnice grada Zagreba.

Interesni
oblici djelovanja

Članak
27.

Na
općinskoj, gradskoj, županijskoj i državnoj razini mogu se ustrojavati interesni
oblici organiziranja i povezivanja koji mogu pridonijeti učinkovitijem i
sveobuhvatnijem ostvarivanju specifičnih interesa i ciljeva određenih
društvenih slojeva i grupacija, poput organizacije mladih, organizacije žena i
slično.

Odluku
o osnivanju, i pravila za ustroj i rad organizacija iz prethodnog stavka donosi
Glavni odbor DSU – SNAGE NARODA na prijedlog Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA.

Na državnoj
razini organiziranja DSU – SNAGE NARODA osniva se Centar za program i
strategiju (CPS).

Glavni odbor
i Predsjedništvo DSU – SNAGE NARODA mogu prema potrebi osnivati i druge oblike
interesnog djelovanja na državnoj razini.

U radu
interesnih oblika djelovanja mogu sudjelovati i osobe koje nisu članovi DSU –
SNAGE NARODA.

V.
UPRAVNA TIJELA, NAČIN NJIHOVA IZBORA I OPOZIVA, TRAJANJE MANDATA I NAČIN
ODLUČIVANJA

V.
1. Središnja upravna tijela DSU – SNAGE NARODA

Članak
28.

DSU –
SNAGA NARODA na državnoj razini obuhvaća cjelokupno članstvo i sve ustrojstvene
oblike DSU – SNAGE NARODA.

Središnja
upravna tijela DSU – SNAGE NARODA su:

• Opći
sabor

•
Glavni odbor

•
Predsjedništvo

•
Predsjednik

•
Glavni tajnik

•
Nadzorni odbor

•
Visoki sud časti.

Opći
sabor

Članak
29.

Opći
sabor je najviše tijelo DSU – SNAGE NARODA.

Članovi
Općeg sabora su:

a)
izborni članovi – izaslanici ustrojstvenih oblika na razini općina i gradova
izabrani na odgovarajućim izbornim skupšti­nama, odnosno ograncima u skladu s
brojem članova.

b)
Članovi po funkciji:

–
predsjednici i članovi predsjedništva općinskih, gradskih, županijskih i podružnice
grada Zagreba.

–
članovi središnjih upravnih tijela DSU – SNAGE NARODA

–
članovi predstavničkih i izvršnih tijela na svim razinama vlasti iz redova DSU
– SNAGE NARODA.

Odluku
o načinu izbora i broju izaslanika svakog ustrojstvenog oblika DSU – SNAGE
NARODA za Opći sabor, donosi Predsjedništvo DSU – SNAGE NARODA.

Članak
30.

Zasjedanje
Općeg sabora saziva i njime predsjedava, do izbora radnog predsjedništva,
predsjednik DSU – SNAGE NARODA.

Opći
sabor zasjeda po potrebi, a najmanje jednom u dvije godine.

Predsjednik
će sazvati Opći sabor na zahtjev najmanje 11 (jedanaest) županijskih podružnica.

Zasjedanje
Općeg sabora odvija se po poslovniku što ga usvaja sam Sabor.

Zadaće
Općeg sabora

Članak 31.

Opći sabor:

– utvrđuje temeljna načela politike DSU – SNAGE
NARODA,

– donosi Program i Statut DSU – SNAGE NARODA te
izmjene i dopune Programa i Statuta stranke,

– bira i razrješuje predsjednika, dopredsjednike i
članove predsjedništva DSU – SNAGE NARODA,

– bira i razrješuje glavnog tajnika,

– bira i razrješuje predsjednika i članove Visokog
suda časti i Nadzornog odbora,

– razmatra i prihvaća izvješće o radu predsjednika,
Nadzornog odbora i Visokog suda časti,

– razmatra i ocjenjuje cjelokupno djelovanje DSU –
SNAGE NARODA,

– odlučuje o povjerenju predsjedniku, te izabranim
članovima predsjedništva stranke i glavnom tajniku,

– usvaja Programsku deklaraciju Općeg sabora kojom se
utvrđuje političko djelovanje DSU – SNAGE NARODA u slje­dećem razdoblju,

– daje autentično tumačenje Statuta DSU – SNAGE
NARODA,

– dodjeljuje priznanja pojedincima, tijelima, te
pravnim i drugim osobama za osobni prinos radu DSU – SNAGE NARODA,

– imenuje komisije, odbore i druga radna tijela,

– obavlja druge poslove utvrđene Statutom.

Članak 32.

Opći sabor može pravovaljano raditi ako su nazočne
dvije trećine od ukupnog broja članova sabora, a odluke donosi natpolovičnom
većinom glasova prisutnih.

Statut i Program DSU – SNAGE NARODA prihvaćaju se i
mijenjaju nadpolovičnom većinom glasova ukupnog broja članova Općeg sabora.

Članak 33.

Opći sabor bira javnim glasovanjem svoja radna
tijela.

Glasovanje na Općem saboru, o više kandidata, u
pravilu je tajno.

Opći sabor može odlučiti da glasovanje za članove
upravnih tijela bude javno.

Glavni
odbor

Članak
34.

Glavni
odbor je najviše tijelo DSU – SNAGE NARODA između dvaju zasjedanja Općeg
sabora.

Glavni
odbor saziva i vodi predsjednik Glavnog odbora.

Predsjednik
DSU – SNAGE NARODA je po položaju pred­sjednik Glavnog odbora.

Na
prijedlog Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA Glavni odbor imenuje tri
podpredsjednika Glavnog odbora koji se biraju na konstituirajućoj sjednici
Glavnog odbora.

Glavni
odbor sastaje se u pravilu dva puta godišnje.

Predsjednik
Glavnog odbora je dužan sazvati Glavni odbor na zahtjev natpolovične većine
njegovih članova.

Članak
35.

Članovi
Glavnog odbora su:

–
predsjednik i članovi Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA iz članka 38. Statuta,

–
članovi Nadzornog odbora DSU – SNAGE NARODA,

–
predsjednici općinskih, gradskih, županijskih i podružnice grada Zagreba,

–
saborski zastupnici i dužnosnici u izvršnoj vlasti na državnoj razini iz redova
DSU – SNAGE NARODA.

Članovi
Visokog suda časti sudjeluju u radu Glavnog odbora bez prava odlučivanja.

Zadaće
Glavnog odbora

Članak 36.

Glavni odbor:

– provodi odluke i odgovara za provedbu odluka Općeg
sabora,

– na prijedlog Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA
raspravlja i donosi strateške odluke o gospodarskim i socijalnim pitanjima,
nacionalnim interesima te drugim političkim pitanjima sukladno Programu i
Statutu DSU – SNAGE NARODA,

– utvrđuje prijedlog Statuta i Programa DSU – SNAGE
NARODA,

– na prijedlog Predsjedništva određuje predizbornu i
izbornu strategiju DSU – SNAGE NARODA,

– analizira postignuti uspjeh na izborima za
predstavnička tijela i o tome zauzima stavove,

– saziva Opći sabor na redovito ili izvanredno
zasjedanje,

– priprema prijedloge dokumenata za Opći sabor,

– donosi odluku o održavanju redovitih ili
izvanrednih unutarstranačkih izbora, na razini cijele DSU – SNAGE NARODA ili
pojedinih ustrojstvenih oblika DSU – SNAGE NARODA,

– podnosi Općem saboru izvješće o svom radu,

– donosi odluku o promjeni adrese stranke,

– bira na prijedlog Predsjedništva tri
podpredsjednika Glavnog odbora,

– na prijedlog predsjednika, imenuje i razrješuje rizničara,

– usvaja financijski plan za narednu godinu i
zaključni račun DSU – SNAGE NARODA za proteklu godinu,

– na prijedlog Predsjedništva donosi Etički kodeks
DSU – SNAGE NARODA,

–
donosi odluku o promjeni adrese stranke,

–
obavlja druge poslove predviđene Statutom.

Glavni
odbor ovlašten je, kad Opći sabor ne zasjeda, na prijedlog predsjednika DSU –
SNAGE NARODA, izabrati članove ostalih središnjih upravnih tijela DSU – SNAGE
NARODA na ispražnjena i nepopunjena mjesta ako je to potrebno.

Članak
37.

Glavni
odbor odlučuje natpolovičnom većinom glasova nazočnih članova, a može
odlučivati ako sjednici prisustvuje najmanje polovica članova Glavnog odbora.

Predsjedništvo

Članak
38.

Predsjedništvo
je političko – izvršno tijelo DSU – SNAGE NARODA.

 Čine ga:

– predsjednik,

–
dopredsjednici,

–
članovi Predsjedništva, i

–
glavni tajnik.

Članak
39.

Sjednice
Predsjedništva održavaju se u pravilu jednom mje­sečno.

Sjednice
Predsjedništva saziva i vodi predsjednik, a ako je spriječen, zamjenjuje ga –
po njegovoj odluci – jedan od dopred­sjednika, bilo u svim funkcijama ili u
okviru ovlasti što ih pred­sjednik privremeno na njega prenese.

Odluke
Predsjedništva obvezne su za sva niža tijela stranke.

Zadaće
Predsjedništva

Članak
40.

Predsjedništvo
DSU – SNAGE NARODA:

– raspravlja i odlučuje o bitnim političkim
pitanjima,

– provodi odluke Općeg sabora, Glavnog odbora i svoje
vlastite,

– usklađuje djelovanje središnjih tijela i ostalih
ustrojstvenih oblika DSU – SNAGE NARODA na provedbi Programa i politike DSU –
SNAGE NARODA,

– predlaže Glavnom odboru raspravu i strategiju u
gospodarskim i socijalnim pitanjima, nacionalnim interesima i drugim bitnim
političkim pitanjima, sukladno Programu i Statutu DSU – SNAGE NARODA,

– utvrđuje kandidate DSU – SNAGE NARODA za izbore za
predstavnička tijela,

– predlaže Glavnom odboru predizbornu i izbornu
strategiju DSU – SNAGE NARODA,

– analizira aktualna zbivanja i zauzima stajališta o
njima,

– osmišljava i vodi odnose DSU – SNAGE NARODA s
drugim političkim, građanskim i interesnim organizacijama,

– osniva i imenuje odbore i povjerenstva prema
potrebi, te im određuje sastav i zadaće,

– osniva interesne odbore i potiče njihov rad,

 – na
prijedlog predsjednika imenuje i razrješuje glasnogovornika DSU – SNAGE NARODA,

– na
prijedlog predsjednika, imenuje predsjednika i ravnatelja Centra za program i
strategiju,

– provodi informativno-promotivne aktivnosti, te vodi
odnose s javnošću,

– koncipira i provodi poslovnu politiku DSU – SNAGE
NARODA, upravljajući materijalnim i drugim dobrima,

– osniva odbore i druga tijela za praćenje i
poticanje razvoja DSU – SNAGE NARODA,

– predlaže Glavnom odboru financijski plan i
zaključni račun,

– obavlja druge poslove predviđene Statutom.

Članak 41.

Predsjedništvo odlučuje natpolovičnom većinom glasova
nazočnih članova, a može odlučivati ako sjednici prisustvuju najmanje polovica
članova.

Članak 42.

Za potrebe poslovanja DSU – SNAGE NARODA, Pred­sjedništvo
– na prijedlog predsjednika – osniva Glavno tajništvo DSU – SNAGE NARODA.

Odlukom o osnivanju glavnog tajništva uređuje se
njegov ustroj i način poslovanja.

Na čelu Glavnog tajništva je glavni tajnik DSU –
SNAGE NARODA.

Predsjednik

Članak 43.

Predsjednik predstavlja, zastupa i vodi DSU – SNAGU
NARODA te odgovara za njegov rad.

Predsjednik:

– saziva sjednice Predsjedništva, predsjeda
sjednicama Predsjedništva i Glavnog odbora,

– organizira političko djelovanje DSU – SNAGE NARODA,
radi ostvarivanja njegova Programa,

– brine o provođenju odluka i zaključaka Općeg
sabora, Glavnog odbora i Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA, u skladu sa
statutarnom pozicijom i mandatom tih tijela,

– predlaže Općem saboru, Glavnom odboru i
Predsjedništvu izbor i opoziv, te imenovanja ili razrješenja članova središnjih
upravnih tijela i nositelja dužnosti, u skladu s odredbama ovog Statuta,

– predlaže, ako procijeni da se ukazala potreba,
Glavnom odboru raspuštanje izvršnog odbora podružnice i imenovanje povjerenika
do izbora novog izvršnog odbora,

– ovlašten je sudjelovati na sjednicama ogranaka,
općinskih, gradskih i županijskih odbora, sa savjetodavnim pravom, te

– obavlja druge poslove predviđene Statutom.

Za slučaj trajne spriječenosti ili ostavke na
obavljanje predsjedničke dužnosti, u roku od 90 dana održat će se Opći sabor
DSU – SNAGE NARODA, na kojem će se izabrati predsjednik DSU – SNAGE NARODA.

Do održavanja izvanrednog Općeg sabora Predsjedništvo
će jednog od članova Predsjedništva izabrati za vršitelja dužnosti predsjednika
DSU – SNAGE NARODA.

Dopredsjednici
i članovi predsjedništva

Članak
44.

Predsjedniku
pri izvršavanju dužnosti pomaže najmanje jedan, a najviše tri dopredsjednika,
te najmanje tri, a najviše sedam članova predsjedništva DSU – SNAGE NARODA.

Raspodjelu
zadaća među dopredsjednicima i članovima pred­sjedništva određuje predsjednik u
ovisnosti od njihove stručne i ostale kompetentnosti, a oni djeluju u okviru
ovlasti koje pred­sjednik na njih prenese.

Glavni
tajnik

Članak 45.

Glavni tajnik DSU – SNAGE NARODA:

– pomaže predsjedniku u ispunjavanju njegovih zadaća
i svoje dužnosti i tajničke poslove obavlja u dogovoru s predsjednikom,

– sudjeluje u pripremi i radu središnjih tijela
stranke, te priprema i osigurava organizacijske, materijalne i tehničke uvjete
za njihov rad,

– provodi odluke središnjih upravnih tijela DSU –
SNAGE NARODA, surađujući sa županijskim odborima, odnosno Grad­skim odborom
podružnice Grada Zagreba, i usklađuje njihov rad u provedbi odluka Glavnog
odbora i Predsjedništva,

– ovlašten je sudjelovati na sjednicama ogranaka,
općinskih, gradskih i županijskih odbora sa savjetodavnom ulogom,

– koordinira i sudjeluje, zajedno s nadležnim
središnjim i ostalim tijelima DSU – SNAGE NARODA, u izgradnji organizacijske i
kadrovske strukture DSU – SNAGE NARODA,

– rukovodi glavnim tajništvom DSU – SNAGE NARODA,

– odlučuje u administrativnim poslovima i pitanjima
namje­šte­nika DSU – SNAGE NARODA,

– obavlja i druge poslove predviđene ovim Statutom te
po nalogu predsjednika, Predsjedništva i Glavnog odbora DSU – SNAGE NARODA.

Članak 46.

Rizničar brine o materijalno-financijskim poslovima
DSU – SNAGE NARODA i izravno je odgovoran Glavnom odboru DSU – SNAGE NARODA za
uredno knjigovodstveno praćenje pri­hoda i izdataka na svim računima DSU –
SNAGE NARODA.

V.
2. Ustroj temeljnih i ostalih organizacija DSU – SNAGE NARODA

Općinska
i gradska podružnica DSU – SNAGE NARODA

Članak
47.

Općinska
i gradska podružnica su temeljni oblik povezivanja i organiziranja članova na
području jedinica lokalne samouprave (u nastavku: temeljna organizacija) sa
statusom grada odnoso općine i u pravilu se podudara s upravno-teritorijalnim
ustrojstvom Republike Hrvatske.

Tamo
gdje ne postoji temeljna organizacija, niti je imenovan povjerenik članovi
pristupaju teritorijalno najbližoj temeljnoj organizaciji, o čemu odluku donosi
županijski odbor.

Odluku
o osnivanju temeljne organizacije donosi Predsjed­niš­tvo DSU – SNAGE NARODA na
prijedlog županijskog odbora ili glavnog tajnika DSU – SNAGE NARODA.

U
mjestima u kojima nije osnovana temeljna organizacija DSU – SNAGE NARODA,
Predsjedništvo DSU – SNAGE NARODA može imenovati povjerenika DSU – SNAGE NARODA
radi stvaranja uvjeta za osnivanje temeljne organizacije.

Općinska
i gradska podružnica djeluju na svom području samostalno.

Općinska podružnica

Članak
48.

Na
području općine djeluje općinska podružnica DSU – SNAGE NARODA koju čine svi
ogranci s područja općine, te svi članovi na području općine.

Općinska
podružnica može se ustrojiti ako broji najmanje 20 članova.

Općinsku
podružnicu vodi općinski odbor.

U
okviru općinske podružnice mogu se osnivati ogranci ako je broj članova
općinske podružnice veći od pedeset.

Predsjednik
kluba vijećnika DSU – SNAGE NARODA, pred­sjednik općinskog vijeća i načelnik
općine, iz redova DSU – SNAGE NARODA, sudjeluju u radu izvršnog odbora bez
prava glasa.

Gradska podružnica

Članak
49.

Na
području grada djeluje gradska podružnica DSU – SNAGE NARODA, koju čine svi
ogranci ili ogranci gradskih četvrti s područja grada, te svi članovi s
područja grada.

Gradsku
podružnicu vodi gradski odbor.

U
okviru gradske podružnice mogu se osnivati ogranci grad­skih četvrti, ili
ogranci, ako je broj članova gradske organizacije veći od pedeset članova.

Predsjednik
kluba vijećnika DSU – SNAGE NARODA, te predsjednik gradskog vijeća i
gradonačelnik, iz redova DSU – SNAGE NARODA, sudjeluju u radu izvršnog odbora
bez prava glasa.

Zadaće temeljne organizacije

Članak
50.

Temeljne organizacije raspravljaju o gospodarskim,
socijalnim i kulturnim pitanjima i ostalim pitanjima na području svog
djelovanja, te svim drugim političkim pitanjima i odlučuju po njima u okviru
svojih ovlasti, u skladu s Programom i Statutom DSU – SNAGE NARODA.

Temeljne organizacije provode utvrđenu politiku i
program DSU – SNAGE NARODA.

Temeljne organizacije predlažu Predsjedništvu DSU –
SNAGE NARODA kandidate na lokalnim izborima svoje razine i daju mišljenja i
preporuke za kandidate na državnoj razini.

Izvršni odbor temeljne organizacije, u slučaju
potrebe, imenuje povjerenstva za proučavanje pojedinih pitanja.

Tijela
temeljne organizacije

Članak
51.

Tijela
temeljne organizacije DSU – SNAGE NARODA s­u:

–
skupština,

–
općinski odnosno gradski odbor,

–
predsjedništvo,

–
predsjednik i

–
nadzorni odbor.

Predsjednik
skupštine temeljne organizacije i svi članovi tijela biraju se iz redova
članova skupštine temeljne organizacije.

Sva
tijela donose poslovnik o svom radu.

Skupština
temeljne organizacije

Članak 52.

Skupština je najviše programsko i izborno tijelo
temeljne organizacije DSU – SNAGE NARODA.

Skupštinu temeljne organizacije čine svi članovi
dotične organizacije ukoliko ne broji više od dvije stotine članova.

Ako temeljna organizacija DSU – SNAGE NARODA bro­ji
više od dvije stotine članova, može se organizirati na pred­stavničkom
principu, a u suprotnom svi članovi čine skupštinu.

Skupština može pravovaljano odlučivati ako joj
prisustvuje natpolovična većina članova, a odluke donosi natpolovičnom ve­ći­nom
glasova prisutnih.

Ako je skupština organizirana na predstavničkom
principu nju čine:

– predstavnici članova stranke izabrani sukladno
posebnoj odluci općinskog odnosno gradskog odbora,

– svi članovi općinskog odnosno gradskog odbora te
članovi nadzornog odbora,

– svi vijećnici u predstavničkom tijelu jedinice
lokalne samouprave i

– svi članovi poglavarstava predstavničkih tijela
jedinica lokalne samouprave iz redova DSU – SNAGE NARODA.

Članak 53.

Skupština temeljnog ustrojstvenog oblika DSU – SNAGE
NARODA održava se u pravilu svake dvije godine.

Skupština može biti redovita i izvanredna.

Skupštinu saziva općinski, odnosno gradski odbor
temeljne organizacije.

Iznimno, općinski odnosno gradski odbor je dužan
sazvati skupšinu na zahtjev županijskog odbora, Glavnog odbora DSU – SNAGE
NARODA, Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA, Nadzornog odbora DSU – SNAGE NARODA
ili nadzornog odbora temeljne organizacije.

Općinski odnosno gradski odbor temeljne organizacije
dužan je sazvati izvanrednu skupštinu temeljne organizacije u roku 30 dana od
dana primitka pisanog zahtjeva u sljedećim slučajevima:

– ogranka, kada to zatraže najmanje dvije trećine
članstva,

– općinske podružnice, kada to zatraži najmanje
polovica članstva ili dvije trećine ogranaka,

– ogranka gradske četvrti, kada to zatraži najmanje
polovica članstva ili dvije trećine ogranaka,

– gradske podružnice, kada to zatraži polovica
članstva ili najmanje dvije trećine ogranaka,

– županijske podružnice, kada to zatraže najmanje
dvije trećine općinskih i gradskih podružnica,

– podružnice grada Zagreba, kada to zatraže najmanje
dvije trećine ogranaka gradskih četvrti.

Skupština radi po ovom Statutu i poslovniku o radu
skup­štine temeljne organizacije.

Zadaće
skupštine temeljne organizacije

Članak
54.

Skupština
temeljne organizacije:

1.
odlučuje o izvješću o radu nadzornog odbora,

–
donosi program rada temeljne organizacije,

–
posebnom odlukom utvrđuje broj i sastav općinskog odnosno gradskog odbora i
predsjedništva temeljne organizacije.

2. bira
predsjednika općinskog ili gradskog odbora i nadzorni odbor,

 – bira najmanje 10 članova općinskog odbora,
odnosno najmanje 15 članova gradskog odbora,

– bira
predstavnike temeljne organizacije za županijsku skup­štinu,

– bira
izaslanike temeljne organizacije za Opći sabor sukladno odluci nadležnog
središnjeg tijela,

–
predlaže kandidate za članove tijela županijske podružnice,

– po
potrebi odlučuje o povjerenju izabranim članovima tijela temeljne organizacije,

–
donosi poslovnik o svom radu,

–
razmatra i ostala pitanja od interesa za DSU – SNAGU NARODA na svojoj razini
organizacije lokalne samouprave.

Izvršni
odbor temeljne organizacije

Članak
55.

Izvršni odbor općinske i gradske podružnice naziva se
općinski odnosno gradski odbor.

Općinski odnosno gradski odbor sastoji se od
predsjednika i članova izabranih na prijedlog predsjednika.

Nakon izbora predsjednika temeljne organizacije
glasuje se pojedinačno o svakom članu izvršnog odbora kojeg predloži izabrani
predsjednik. Ako određeni predloženik ne bude izabran, predsjednik predlaže
drugog do popune izvršnog odbora.

Na prijedlog predsjednika, općinski, odnosno gradski
odbor imenuje tajnika i rizničara temeljne organizacije.

Izvršni odbor donosi poslovnik o svom radu i o radu
tijela koje ustrojava u skladu sa svojim ovlastima.

Predsjednik izvršnog odbora temeljne organizacije dužan
je sazivati sastanke izvršnog odbora najmanje jednom u dva mjeseca.

Članak 56.

U temeljnoj organizaciji koja ima manje od 15 članova
ne osniva se općinski odnosno gradski odbor, već svi članovi osim nadzornog
odbora temeljne organizacije čine općinski odnosno gradski odbor.

Zadaće
izvršnog odbora temeljne organizacije

Članak
57.

Ovlasti
izvršnog odbora općinske odnosno gradske podružnice su sljedeće:

–
nadzire provođenje programa temeljne organizacije, Programa i Statuta DSU –
SNAGE NARODA i odluka viših tijela DSU – SNAGE NARODA,

– daje
političke ocjene i utvrđuje političke stavove,

–
provodi odluke skupštine podružnice,

–
osniva interesne odbore i usklađuje njihovo djelovanje,

–
potiče okupljanje novog članstva,

– analizira aktualna politička pitanja i zauzima
stajališta relevantna za područje svog djelovanja,

– osmišljava i organizira poslovnu aktivnost podružnice,

– organizira i vodi odnose podružnice s javnošću,

– bira i razrješuje dva podpredsjednika, tajnika i
rizničara općinskog odnosno gradskog odbora,

– predlaže kandidate podružnice za izbor u tijela DSU
– SNAGE NARODA,

– predlaže kandidate za predstavničko tijelo jedinica
lokalne samouprave i kandidata za dužnosti u izvršnoj vlasti jedinica lokalne
samouprave,

– najmanje dva puta godišnje razmatra rad vijećnika i
članova izvršne vlasti u jedinici lokalne samouprave te o tome zauzima
stajališta i donosi odluke,

– razmatra i predlaže nadležnim središnjim upravnim
tijelima moguće koalicije prije i poslije izbora za predstavničko tijelo jedinica
lokalne samouprave,

– predlaže županijskom odboru kandidate za
predstavničko tijelo i izvršnu vlast županije, Hrvatski sabor, te kandidate za županijska
i druga tijela DSU – SNAGE NARODA,

– zapisnike sa svojih sjednica dostavlja županijskom
odboru,

– sastaje se najmanje jednom u dva mjeseca.

– organizira i provodi stalne i predizborne
promotivne aktiv­nosti,

– oblikuje, na temelju stručnih radova interesnih
odbora, programe za pojedina područja djelovanja,

– vodi tekuće poslove i druge aktivnosti utvrđene
Statutom.

Predsjedništvo
temeljne organizacije

Članak
58.

Broj i
sastav predsjedništva temeljne organizacije utvrđuje se posebnom odlukom
skupštine temeljne organizacije.

Predsjedništvo
temeljne organizacije čine, po položaju, pred­sjednik, dva podpredsjednika,
tajnik i rizničar temeljne organizacije.

Zadaće
Predsjedništva temeljne organizacije

Članak
59.

Presjedništvo
temeljne organizacije je političko-izvršno tije­lo temeljne organizacije i
općinskog odnosno gradskog odbora.

Predsjedništvo
upravlja temeljnom organizacijom između dviju sjednica općinskog odnosno
gradskog odbora;

–
provodi program temeljne organizacije i Program i Satut DSU – SNAGE NARODA,

– daje
političke ocjene i utvrđuje političke stavove na općinskoj odnosno gradskoj
razini,

–
organizira i provodi izbornu kampanju za predstavničko tijelo jedinice lokalne
samouprave

–
odlučuje i potiče mjesno i interesno organiziranje članova u jedinici lokalne
samouprave,

–
općinskom odnosno gradskom odboru predlaže kandidate za predstavničko tijelo i dužnosti
u izvršnoj vlasti jedinica lokalne samouprave, kandidate za županijsku
skupštinu i dužnosti u izvršnoj vlasti županije, Hrvatski sabor, te kandidate
za sva stranačka tijela DSU – SNAGE NARODA.

Predsjedništvo
temeljne organizacije sastaje se najmanje jednom mjesečno.

Predsjednik
temeljne organizacije

Članak
60.

Predsjednik temeljne organizacije saziva i vodi
sjednice općinskog, odnosno gradskog odbora i predsjedništva i brine se o
provođenju odluka, te u skladu s ovlaštenjima predstavlja i zastupa temeljnu
organizaciju.

Predsjednik je dužan najmanje dva puta godišnje
općinskom, odnosno gradskom odboru podnijeti izvješće o svom radu i radu
predsjedništva, a za svoj rad odgovara skupštini temeljne organizacije.

Predsjednik podružnice obavlja sljedeće zadatke:

– organizira političko djelovanje podružnice, u
skladu s programom rada prihvaćenim na sjednici skupštine,

– potiče cjelokupnu djelatnost podružnice, organizira
je i brine za materijalna i novčana dobra, te potiče izvršavanje zadaća tijela
podružnice,

– potpisuje odluke i zaključke skupštine i izvršnog
odbora podružnice,

– obavlja i druge poslove predviđene Statutom.

Za obavljanje pojedinih poslova, predsjednik može
zadužiti i/ili ovlastiti bilo kojega člana podružnice.

Ogranak

Članak
61.

Na
području na kojem je ustrojen, ogranak DSU – SNAGE NARODA djeluje u sastavu
općinske ili gradske podružnice odnosno ogranka gradske četvrti.

Ogranak
se može ustrojiti ako broji najmanje 20 članova. Vodi ga predsjednik ogranka
koji je ujedno predsjednik izvršnog odbora ogranka.

Na
ustroj i rad ogranka i njegovih tijela odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovog
Statuta koje se odnose na temeljnu organizaciju sukladno odluci nadležnog
tijela o osnivanju ogranka.

Ogranak
gradske četvrti

Članak
62.

Na
području na kojem je ustrojen, ogranak gradske četvrti djeluje u sastavu
gradske podružnice DSU – SNAGE NARODA.

Ogranak
gradske četvrti može se ustrojiti ako broji najmanje trideset članova.

Ogranak
gradske četvrti ima izvršni odbor ogranka gradske četvrti.

U
okviru gradske četvrti mogu se osnivati ogranci ako je broj članova ogranka
gradske četvrti veći od 50 članova.

Na
ustroj i rad ogranka gradske četvrti i njegovih tijela odgovarajuće se
primjenjuju odredbe ovog Statuta koje se odnose na temeljnu organizaciju,
sukladno odluci nadležnog tijela o osnivanju ogranka gradske četvrti.

Županijska
podružnica

Članak
63.

Na
području županije djeluje županijska podružnica DSU – SNAGE NARODA, koju čine
sve općinske i gradske podružnice s područja županije, te svi članovi na
području županije. Županijska podružnica može se ustrojiti ako broji najmanje
pedeset članova.

Županijsku
organizaciju vodi izvršni odbor županijske organizacije koji se naziva županijski
odbor.

Predsjednik
kluba vijećnika DSU – SNAGE NARODA, te saborski zastupnici koji su izabrani i s
prebivalištem su u dotičnoj županiji, predsjednik županijske skupštine, župan,
predsjednici županijskih zajednica, iz redova DSU – SNAGE NARODA, sudjeluju u
radu županijskog odbora bez prava glasa.

Tijela županijske
podružnice

Članak 64.

Tijela županijske
podružnice su:

–
skupština,

– županijski
odbor,

–
predsjedništvo,

–
predsjednik,

–
nadzorni odbor,

– sud
časti.

Sva
tijela donose poslovnik o svom radu.

Županijska
skupština

Članak
65.

Županijska skupština DSU – SNAGE NARODA je najviše
izborno i programsko političko tijelo stranke na razini županije.

Skupština je ustrojena na predstavničkom principu,
razmjerno broju članova svake temeljne organizacije u županiji s tim da svaka
organizacija mora biti zastupljena s najmanje dva člana, a što se određuje
posebnom odlukom županijskog odbora.

Osim izabranih članova, skupštinu čine:

– svi članovi županijskog odbora i nadzornog odbora

– predsjednici općinskih i gradskih podružnica,

– vijećnici DSU – SNAGE NARODA u županijskoj skup­šti­ni,

– članovi središnjih upravnih tijela DSU – SNAGE
NARODA koji su istovremeno članovi županijske podružnice,

– zastupnici u Hrvatskom saboru, članovi izvršne
vlasti na državnoj razini iz redova DSU – SNAGE NARODA, a koji su istovremeno
članovi županijske podružnice,

– članovi županijskog poglavarstva iz redova DSU –
SNAGE NARODA.

Čanak 66.

Izborna skupština županijske podružnice održava se u
pravilu svake dvije godine.

Skupštinu saziva županijski odbor.

Iznimno, županijski odbor dužan je sazvati skupštinu
na zahtjev općinskih i gradskih podružnica koje predstavljaju polovicu ukupnog
broja članova ili jednu trećinu ukupnog broja temeljnih organizacija u županiji,
Glavnog odbora DSU – SNAGE NARODA, Predsjedništva DSU – SNAGE NARODA.

Ako županijski odbor u roku od 30 dana ne postupi
prema zahtjevu iz prethodnog stavka skupštinu može sazvati ovlašteni
predlagatelj koji tada priprema i rukovodi radom skupštine.

Zadaće županijske
skupštine

Članak
67.

Skupština županijske podružnice:

– bira i opoziva članove svojih tijela,

– promiče ciljeve i interese DSU – SNAGE NARODA na
svom području,

– utvrđuje razvojne i druge programe na području županije,

– odlučuje o izvješću o radu Nadzornog odbora,

– donosi program rada županijske podružnice,

– posebnom odlukom utvrđuje broj i sastav županijskog
odbora,

– bira na dvije godine predsjednika i članove županijskog
odbora, nadzorni odbor i županijski sud časti,

– po potrebi odlučuje o povjerenju izabranim
članovima tijela županijske podružnice.

Županijski
odbor

Članak
68.

Županijski odbor je najviše tijelo koje bira
skupština.

Županijski odbor čine predsjednik, tri
podpredsjednika, tajnik, najmanje 15 izabranih članova županijskog odbora koji
se bira na skupštini županijske podružnice.

U sastav županijskog odbora obvezno ulazi predsjednik
općinske odnosno gradske podružnice, a ostatak do punog broja određuje se
ovisno o broju stanovnika općine odnosno grada, te broju članstva DSU – SNAGE
NARODA u općini odnosno gradu.

Predsjednik Kluba vijećnika DSU – SNAGE NARODA u
predstavničkom tijelu jedinica lokalne uprave i samouprave član je županijskog
odbora po položaju.

Zadaće županijskog
odbora

Članak 69.

Županijski odbor:

– ostvaruje programska načela i provodi odluke županijske
skupštine DSU – SNAGE NARODA,

– nadzire provođenje programa županijske
organizacije, Programa i Statuta DSU – SNAGE NARODA i odluka središnjih
upravnih tijela DSU – SNAGE NARODA,

– daje političke ocjene i utvrđuje političke stavove,

– utvrđuje kandidate za županijsku skupštinu i
kandidate za dužnosti u izvršnoj vlasti županije,

– sastaje se najmanje jednom u tri mjeseca,

– temeljem prijedloga općinskih i gradskih odbora, te
drugih Statutom ovlaštenih predlagatelja, predlaže Predsjedništvu DSU – SNAGE
NARODA kandidate za Hrvatski sabor,

– odgovoran je za rad stranke u županiji,

– koordinira, usmjerava i potiče rad temeljnih
organizacija i povjerenika,

– raspravlja i zauzima stajališta o osobito važnim
političkim pitanjima iz rada podružnice,

– odlučuje o mogućem osnivanju koordinacije pojedinih
podružnica u županiji, kao i koordinacije više županijskih podružnica,

– najmanje jednom godišnje razmatra rad vijećnika DSU
– SNAGE NARODA u predstavničkom tijelu županije i članova DSU – SNAGE NARODA u
izvršnoj vlast županije, te o tome zauzima stajališta i donosi odluke,

–
razmatra i predlaže nadležnim središnjim upravnim tijelima moguće koalicije
prije i poslije izbora za predstavničko tijelo županije,

–
zapisnike sa svojih sjednica dostavlja Glavnom tajništvu stranke,

–
predlaže isključenje iz članstva DSU – SNAGE NARODA,

–
obavlja i druge poslove sukladno Statutu i odlukama viših tijela DSU – SNAGE
NARODA.

Predsjedništvo
županijske podružnice

Članak
70.

Predsjedništvo
županijske podružnice po položaju čine pred­sjednik, tri podpredsjednika,
tajnik i rizničar, te izabrani članovi koje imenuje županijski odbor.

Predsjedništvo
broji ukupno 11 članova.

Predsjedništvo
se sastaje najmanje jednom mjesečno.

Zadaće
Predsjedništva županijske podružnice

Članak 71.

Predsjedništvo županijske podružnice je izvršno –
političko tijelo.

Predsjedništvo županijske podružnice:

– upravlja županijskom podružnicom između dviju
sjednica županijskog odbora,

– provodi program županijske organizacije, Program i
Statut DSU – SNAGE NARODA i odluke središnjih upravnih tijela,

– daje političke ocjene i utvrđuje politička
stajališta,

– organizira i provodi izbornu kampanju za županijsku
skupštinu i Hrvatski sabor,

– potiče stranačko i interesno organiziranje
članstva,

– županijskom odboru predlaže kandidate za
predstavničko tijelo i izvršnu vlast županije, kandidate za Hrvatski sabor i
tijela DSU – SNAGE NARODA.

Zajedno sa županijskim odborom suodgovorno je za
ukupan rad stranke u županiji.

Predsjednik
županijske podružnice

Članak
72.

Predsjednik vodi i predstavlja županijsku podružnicu,
brine za poštivanje i provođenje Statuta i Programa DSU – SNAGA NARODA, te
programa županijske podružnice, predsjedava sjednicama skupštine i županijskog
odbora te izvršava njihove odluke.

Predsjednik županijske podružnice dužan je najmanje
jednom godišnje županijskom odboru podnijeti izvješće o svom radu i radu
predsjedništva, a za svoj rad odgovara županijskoj skupštini DSU – SNAGE
NARODA.

Podpredsjednici pomažu predsjedniku u radu i djeluju
u okviru zaduženja i ovlaštenja koje on na njih prenese.

Tajnik županijske podružnice brine se o provođenju
zaključaka i odluka odbora, pomaže predsjedniku u sazivanju sjednica,
koordinira rad općinskih i gradskih podružnica, a za svoj rad odgovara
skupštini, predsjedniku i županijskom odboru.

Podružnica
Grada Zagreba

Članak 73.

Na području Grada Zagreba djeluje jedinstvena podružnica
Grada Zagreba, koju čine svi ogranci gradskih četvrti i ogranci te svi članovi
na području Grada Zagreba.

Na podružnicu Grada Zagreba, na odgovarajući način,
primjenjuju se odredbe ovog Statuta o županijskoj podružnici.

Odluku o osnivanju ogranka gradske četvrti, odnosno
ogranaka donosi Gradski odbor na prijedlog Predsjedništva podružnice DSU –
SNAGE NARODA Grada Zagreba.

Predsjednik kluba vijećnika DSU – SNAGE NARODA, te
saborski zastupnici, predsjednik Gradske skupštine Grada Zagreba, iz redova DSU
– SNAGE NARODA, a koji su istodobno članovi podružnice Grada Zagreba, sudjeluju
u radu izvršnog odbora bez prava glasa.

Skupština podružnice Grada Zagreba donosi, na
prijedlog Predsjedništva podružnice Grada Zagreba, a u skladu s ovim Statutom,
svoja pravila kojima pobliže utvrđuje ustrojstvo i upravna tijela, te njihovu
nadležnost i međusobnu povezanost u djelovanju podružnice.

Predsjedništvo podružnice DSU – SNAGE NARODA Grada
Zagreba dužno je zatražiti prethodno mišljenje Nadzornog odbora DSU – SNAGE
NARODA na državnoj razini o usklađenosti prijedloga pravila iz prethodnog
stavka s ovim Statutom.

Povjerenik

Članak
74.

Ako na
nekom području nisu uspostavljeni ogranak ni podružnica, ili su raniji
raspušteni, županijski odbor imenovat će za to područje povjerenika, zadaća
kojega je aktivirati staro i okupiti novo članstvo, te provesti statutarnu
proceduru za osnivanje ogranka, odnosno podružnice.

Povjerenik
ima ovlasti predsjednika i izvršnog odbora podružnice.

Funkcija
povjerenika gasi se čim se okupi skupština i utemelje izvršna tijela podružnice.

Ako na
određenm području nije osnovana županijska podružnica, povjerenika imenuje
Predsjedništvo DSU – SNAGE NARODA.

VI.
SUDOVI ČASTI

Opća
odredba

Članak
75.

Sudovi
časti su tijela koja odlučuju o povredama prava i obveza člana DSU – SNAGE
NARODA.

Sudovi
časti su:

–
sudovi časti prvog stupnja i

–
Visoki sud časti.

Sudovi
časti su u suđenju neovisni, a postupaju samo po zahtjevu tijela ovlaštenih za
pokretanje postupka.

Članovi
sudova časti ne smiju biti članovima kojega drugog tijela DSU – SNAGE NARODA
iste razine.

Sudovi
časti imaju dvogodišnji mandat i mogu biti ponovno birani.

Sudovi
časti i njihovi članovi ne mogu pokretati stegovne postupke.

Sudovi
časti u svom radu postupaju sukladno posebnom pravilniku što ga donosi Glavni
odbor DSU – SNAGE NARODA.

Osnivanje
sudova časti prvog stupnja

Članak
76.

Sudovi
časti prvog stupnja osnivaju se za županijsku podružnicu i za podružnicu Grada
Zagreba.

Sud
časti prvog stupnja sastoji se od predsjednika i 4 (četiri) suca.

Predsjednika
i suce suda časti prvog stupnja bira skupština županijske podružnice, odnosno
podružnice Grada Zagreba.

U prvom
stupnju sude sudovi časti prvog stupnja.

Protiv
odluke sudova časti prvog stupnja dopuštena je žalba Visokom sudu časti u roku
8 (osam) dana od dana primitka odluke.

Osnivanje
Visokog suda časti

Članak 77.

Visoki sud časti osniva se za cijelo područje
djelovanja DSU – SNAGE NARODA.

Opći sabor bira predsjednika i suce Visokog suda
časti.

Visoki sud časti se sastoji od predsjednika i četiri
suca.

Visoki sud časti odlučuje po žalbama protiv odluka
sudova časti prvog stupnja.

Visoki sud časti ovlašten je ožalbenu odluku
potvrditi, promijeniti ili ukinuti i vratiti na ponovno raspravljanje i
odlučivanje prvostupanjskom sudu časti.

Ako se vodi postupak protiv člana središnjeg upravnog
tijela DSU – SNAGE NARODA, u prvom stupnju sudi Visoki sud časti.

U slučaju iz prethodnog stavka žalba se podnosi Pred­sjedništvu
DSU – SNAGE NARODA u roku osam dana od dana primitka odluke, a Predsjedništvo
je ovlašteno pobijanu odluku potvrditi, promijeniti ili ukinuti i vratiti
Visokom sudu časti na ponovno suđenje i odlučivanje.

Ako se postupak vodi protiv člana predsjedništva DSU
– SNAGE NARODA, dotični član predsjedništva ne može sudjelovati u donošenju
odluke u vlastitom predmetu.

 VII. NADZORNI ODBORI

Opća
odredba

Članak
78.

Nadzorni
odbori imaju dužnost i ovlaštenja nadzirati statutarnost općih i pojedinačnih
akata pojedinih tijela DSU – SNAGE NARODA te materijalno-financijsko poslovanje
tijela i ustrojstvenih oblika DSU – SNAGE NARODA.

U
nadzorni odbor ne smiju biti birani članovi tijela DSU – SNAGE NARODA iste
razine.

Nadzorni
odbor DSU – SNAGE NARODA

Članak
79.

Nadzorni
odbor DSU – SNAGE NARODA nadzire zakonitost materijalno-financijskog poslovanja
DSU – SNAGE NARODA i o tome podnosi izvješće za cijelo mandatno razdoblje Općem
saboru DSU – SNAGE NARODA, a za svaku godinu Glavnom odboru DSU – SNAGE NARODA.

Nadzorni
odbor DSU – SNAGE NARODA ovlašten je nadzirati zakonitost materijalno-financijskog
poslovanja svih ostalih ustrojstvenih oblika u DSU – SNAGI NARODA.

Nadzoni
odbor DSU – SNAGE NARODA sastoji se od pet članova, a može valjano odlučivati
ako su nazočna najmanje tri člana, a odluke donosi većinom glasova nazočnih.

Predsjednika
i članove Nadzornog odbora bira i razrješuje Opći sabor DSU – SNAGE NARODA.

Nadzorni
odbor ima dvogodišnji mandat.

Nadzorni
odbori podružnica i ogranaka

Članak
80.

Općinske,
gradske, županijske i podružnica grada Zagreba osnivaju svoje nadzorne odbore,
a ogranci gradske četvrti i ogranci osnivaju nadzorne odbore, sukladno odluci o
osnivanju tih ogranaka.

Nadzorni
odbori iz prethodnog stavka nadziru statutarnost općih i pojedinačnih akata i
materijalno-financijsko poslovanje svojeg ustrojstvenog oblika i o tome
izvješćuju njegov izvršni odbor za svaku kalendarsku godinu.

Nadzorni
odbori se sastoje od predsjednika i dvaju članova.

Predsjednika
i članove nadzornog odbora bira skupština ustrojstvenog oblika.

Nadzorni
odbor iz ovog članka ima dvogodišnji mandat.

VIII.
FUNKCIONALNI USTROJ

Centar
za program i strategiju

Članak 81.

Centar za program i strategiju (dalje: CPS) je
interesni oblik organziranja DSU – SNAGE NARODA koji okuplja stručnjake srodnih
područja radi izrade analiza, programa, prijedloga i elaborata, kao elemenata
Hrvatskog nacionalnog programa i Strategije razvoja Republike Hrvatske, a koje
DSU – SNAGA NARODA koristi kao podlogu u svom političkom djelovanju.

CPS u tu svrhu ustrojava radne skupine, odbore i
povjerenstva, organizira okrugle stolove, tribine i simpozije te objavljuje
rezultate svoga rada.

Na čelu CPS-a je predsjednik CPS-a kojem u radu pomaže
ravnatelj CPS-a.

Predsjednika i ravnatelja CPS-a na prijedlog
predsjednika imenuje Predsjedništvo DSU – SNAGE NARODA na rok od četiri godine.

Rad CPS-a uređuje se posebnim pravilnikom koji donosi
Predsjedništvo DSU – SNAGE NARODA na prijedlog predsjednika DSU – SNAGE NARODA.

Interesni
odbori

Članak
82.

Interesni
odbori stručna su tijela, sastavljena od kvalificiranih članova DSU – SNAGE
NARODA i simpatizera, okupljenih da bi razmatrali i izrađivali analize, odnosno
programske upute, s pojedinih područja od javnog interesa.

Interesni
odbori osnivaju se na svim ustrojstvenim razinama, a odluku o njihovom
okupljanju donose relevantna izvršna tijela DSU – SNAGE NARODA.

Broj
članova interesnih odbora nije ograničen.

Članovi,
između sebe, biraju predsjednika odbora.

Odluku
o osnivanju i pravila za njihov ustroj i rad donosi Predsjedništvo na prijedlog
predsjednika DSU – SNAGE NARODA.

Savjetodavno
vijeće

Članak 83.

Savjetodavno vijeće tvore osobito zaslužni i ugledni
članovi DSU – SNAGE NARODA koji nisu članovi središnjih upravnih tijela DSU –
SNAGE NARODA.

Članovi savjetodavnog vijeća mogu biti i ugledne
osobe koje nisu članovi DSU – SNAGE NARODA.

Članove savjetodavnog vijeća, na prijedlog
Predsjedništva, imenuje Glavni odbor DSU – SNAGE NARODA.

Savjetodavno vijeće saziva i predsjeda mu predsjednik
DSU – SNAGE NARODA.

IX.
SREDSTVA ZA POSLOVANJE

Temeljne
odredbe

Članak 84.

DSU – SNAGA NARODA posluje kao neprofitna
organizacija, kojoj sredstva služe isključivo za ostvarivanje njezinih
političkih interesa.

Posebnim pravilnikom, koji na prijedlog
Predsjedništva donosi Glavni odbor DSU – SNAGE NARODA uređuje se cjelokupno
materijalno-financijsko poslovanje DSU – SNAGE NARODA.

Svaki ustrojstveni oblik DSU – SNAGA NARODA ima
rizničara.

Rizničar vodi brigu o redovitoj uplati članarine, o
pravodobnom donošenju proračuna ustrojstvenog oblika DSU – SNAGE NARODA, o
pridržavanju donesenog proračuna i racionalnom upravljanju sredstvima.

Pravilnikom iz stavka 2. ovog članka pobliže se
utvrđuju prava i obveze rizničara.

Način
ostvarivanja prihoda

Članak
85.

DSU –
SNAGA NARODA ostvaruje prihode od:

–
članarina,

–
dobrovoljnih priloga i donacija,

–
prihoda iz Državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne i područne
samouprave,

–
prihoda od stranačkih priredaba,

–
prihoda od izdavačke djelatnosti,

–
prihoda od promidžbenog materijala i suvenira,

–
prihoda iz dobiti trgovačkog društva čiji je vlasnik DSU – SNAGA NARODA,

– ostalih
zakonom dozvoljenih izvora prihoda.

X.
PRESTANAK POSTOJANJA DSU – SNAGE NARODA TE POSTUPAK S IMOVINOM U SLUČAJU
PRESTANKA POSTOJANJA DSU – SNAGE NARODA

Članak
86.

DSU –
SNAGA NARODA može prestati postojati kad nastupe razlozi predviđeni Zakonom o političkim
strankama.

DSU –
SNAGA NARODA može prestati postojati odlukom Općeg sabora o prestanku
djelovanja DSU – SNAGE NARODA. Odluka o prestanku valjana je samo ako se donese
većinom od tri četvrtine ukupnog broja punopravnih članova Općeg sabora.

Članak
87.

Odlukom
o prestanku postojanja, Opći sabor odlučit će o imovini DSU – SNAGE NARODA.

Ukoliko
Opći sabor ne donese takvu odluku, imovina DSU – SNAGE NARODA po njegovom
brisanju iz registra političkih stranaka pripada Caritasu Hrvatske biskupske
konferencije i treba se podijeliti siromašnima i potrebitima.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 88.

Ovaj Statut stupa na snagu i primjenjuje se od
trenutka donošenja na Osnivačkoj skupštini DSU – SNAGE NARODA.

DSU – SNAGA NARODA će se ustrojiti prema odredbama
ovog Statuta u roku od 12 (dvanaest) mjeseci od njegovog donošenja.

Do održavanja Općeg sabora Osnivačka skupština će
izabrati i imenovati središnja upravna tijela predviđena ovim Statutom.

Ovaj će Statut nakon registracije DSU – SNAGE NARODA
biti objavljen u Narodnim novinama i u jednom dnevnom listu u Republici
Hrvatskoj.

Članak 89.

Predsjedništvo DSU – SNAGE NARODA je ovlašteno
obaviti redakciju teksta Statuta prihvaćenog na Osnivačkoj skupštini ili Općem
saboru.

Predsjednik Stranke **Zvonko Zubak,** v. r.

PROGRAM

*Polazišta
i teme­ljna načela*

Demokratska
socijalna unija – snaga naroda (u nastavku: DSU – snaga naroda) je nastala na
procjeni osnivača da je sazrelo vrijeme za obrat u promiš­lja­nju hrvatskih
potencijala i perspektiva i da više nije održiv parlamentarni monopol stranaka
koje umjesto da vode računa isk­ljučivo o dobrobiti naroda više su usmjerene na
zadovo­ljava­nje statusno-interesnih ambicija svojih struktura, bez odgovora na
k­ljučna pita­nja nacionalnog, demokrat­skog, gospodarskog, socijalnog i
kulturnog razvoja i sta­nja javnog sustava moralnih vrijednosti. DSU polazi od
toga da je sve veća apstinencija birača na svim razinama izbora, ma­nje znak ­njihove
apolitičnosti, ili izbje­gava­nje građanske odgovornosti, a više pokazate­ljem
stup­nja razočaranosti postojećim sta­njem hrvat­ske demokracije,
ekonomsko-socijalnog sta­nja, sta­njem društve­nog morala i
partitokratsko-klijentelističkim sustavom što ga vo­deće stranke koriste za
svoje strukture, a na štetu većine građana i razvojnih perspektiva Hrvatske.

DSU je pos­ljedicom spoznaje kako su izgledi hrvatske
nacije da riješi teškoće svoga unutar­nje­g razvoja i osvoji vjerodostojno
mjesto u suvremenim europskim i univerzalnim procesima ovisni o žurnoj promjeni
opće­g koncepta, odnosno o usvaja­nju cjelovita nacionalnog programa
demokratske i ekonomsko-socijalne preobrazbe i promjena u sustavu javnih
moralnih vrijednosti, kako bi se zaustavila sadaš­nja stihija u znaku
(neo)liberalnog »div­lje­g kapitalizma« i dramatična erozija odgovornosti nosite­lja
javnih dužnosti za izvrše­nje datih obeća­nja i preuzetih obveza. DSU ustanov­ljuje
da je hrvatsko društvo podije­ljeno, kao rijetko kad, na osiromašenu većinu i,
uglavnom na nedopustiv način, obo­ga­ćenu ma­njinu, što uz ozbi­ljne političke
i ideološke podjele pred­stav­lja branu ozbi­ljnijem iskoraku prema narodnom
zajedništvu.

DSU izražava uvjere­nje da hrvatski narod može izaći
iz sadaš­njih teškoća i postati osnove za razvoj i napredak samo ako uspostavi
potrebnu razinu optimizma i narodnog jedinstva. DSU je odgovor na mnoge že­lje
i zahtjeve različitih udruga, građanskih inicijativa i pojedinaca, u traže­nju
kanala za demokratsku akciju radi osvaja­nja mogućnosti presudnog utjeca­nja na
sta­nje i budućnost ekonomsko-socijalnih odnosa, budući da sve veći broj
građana/birača ne nalazi među postojećim strankama onu koja može aktivirati
narodni optimizam kakvoćom svojih koncepcija, umijećem provedbe programa
oporavka zem­lje i uspostavom razvojnog modela sukladnog izazovima europskih
inte­gracija i globalizacijskih procesa.

DSU je strankom prvoga izbora svih onih koje je
aktualna stranačka scena zapravo isk­ljučila iz odlučiva­nja o ­njihovoj
vlastitoj sudbini, pa iako se – u skladu sa zakonom – re­gistrira kao stranka,
DSU je, zapravo, unija za savezništvo između gubitnika hrvatske div­lje –
kapitalističke tranzicije i ­ljudi sposobnih koncipirati i realizirati
alternativni program demokratskog, ekonomsko-socijalnog i kulturnog razvoja.

DSU je više vrijednosna ne­go ideološka politička
organizacija, koja svoj ustroj i djelova­nje teme­lji na načelima
subsidijarnosti, izravne demokracije, socijalno tržišnog gospodarstva i
slobodnog poduzetništva, zaštite i promocije hrvatskog identiteta i jasnog
sustava društvenog morala.

Ci­lj nam je izgraditi Hrvatsku kao demokratsku,
nacionalnu i socijalnu državu, na načelima europske civilizacije uteme­ljene na
judeokršćanskoj tradiciji i na sustavu etičkih i moralnih vrednota ukorije­njenih
u hrvatskom narodu.

DSU uzima da su parlamentarna demokracija, s načelom
subsidijarnosti, zaštita života, zaštita pojedinačnih i kolektivnih ­ljudskih
prava, podrška obite­lji i lokalnoj zajednici, slobodno socijalno gospodarstvo
(tržišna ekonomija i briga za slabe i ne­moćne), surad­nja s ostalim državama i
međunarodnim organizacijama u procesu europske i globalne inte­gracije teme­lji
politike koja se zauzima za modernu Hrvatsku i ­njezin prosperitet.

DSU vjeruje u narodnu snagu i ­nje­govu sposobnost
pre­vladava­nja postojećih poteškoća. DSU polazi od toga da hrvatski narod,
koji je tisuću godina gradio svoj prosperitet identičan narodima s kojima je živio
unutar sred­njoeuropskog i mediteranskog prostora, u državnopravnim svezama od
XI. do XX. sto­ljeća, od prekida tih veza odnosno od 1918. stalno bi­lježi
gospodarsko i socijalno propada­nje. Došao je trenutak kad se takve tendencije
i takva praksa moraju zaustaviti i napraviti odlučan zaokret prema narodnom
blagosta­nju.

DSU
polazi od zahtjeva hrvatske stvarnosti da je nužno probuditi stvaralačke snage
hrvatskog naroda, da je nužno iskorijeniti duh besperspektivnosti, malodušja i
straha koji se iz dana u dan sve više širi. Zbog toga je potrebno najprije iz
narodnog bića iskorijeniti strah od neimaštine i strah od pos­ljedica
kritičkoga odnosa prema društvenoj zbi­lji. Samo ­ljudi s vizijama, koje su
nastale na teme­ljima čvrstih moralnih načela, časni ­ljudi, ­ljudi koji su
svojim djelima pokazali da znaju, mogu i hoće raditi i kao slobodni poduzetnici
i kao ­ljudi kojima je na srcu opće dobro, a do sada, u dominantnim političkim
okolnostima, nisu bili u prilici dovo­ljno se politički afirmirati, mogu
unijeti tu odlučnost u na­rod­ni život i otvoriti perspektive radu i napretku.

DSU će
sve svoje snage uložiti u prosperitet demokratske i socijalne države Republike
Hrvatske polazeći od teme­ljne ustavne norme da vlast proizlazi iz naroda i
pripada narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih držav­ljana.

Za DSU pravna sigurnost je prva pretpostavka urednom
funkcionira­nju demokratskog poretka, sigurnosti, slobodama i pravima građana.
Pravna država, odnosno država vladavine prava, mora osiguravati uspješne
mehanizme onemogućava­nja korupcije svakog, a posebno organiziranog kriminala
koji se ponekad povezuje i s vlašću. Suzbija­nje trgovine drogom je dio te
borbe protiv kriminala, ali i pita­nje nacionalne sigurnosti i pita­nje zdrav­lja
nacije, posebno mlađe populacije.

DSU je prioritetna zadaća definira­nje ci­ljeva
strate­gije raz­voja Republike Hrvatske i osniva­nje Centra koji će toj zadaći
pristupiti na teme­lju znanstvenih spoznaja i istraživa­nja, i u tome okupiti
najupućenije i najbo­lje struč­njake i znanstvenike.

DSU u svoj program ugrađuje ustavne postulate o
slobodi, jednakosti, nacionalnoj ravnopravnosti i ravnopravnosti spolova,
mirotvorstvu, socijalnoj pravdi, poštiva­nju prava čovjeka, nepovredivosti
vlasništva, očuva­nju prirode i čovjekova okoliša, vladavini prava i
demokratskom višestranačkom sustavu kao naj­višim vrednotama i glavnom okviru
svoga ukupnog djelova­nja.

DSU brigu o pravima nacionalnih ma­njina i etničkih
skupina i zaštitu ­njihova identiteta razumije kao dio bitnih pita­nja
uspješnog funkcionira­nja demokratskog poretka.

DSU uzima potpuno neupitnim da je Republika Hrvatska
u Domovinskom ratu od agresije branila svoj suverenitet, jedinstvenost i nedje­ljivost.
RH je predvođena svojim prvim predsjednikom, izabranim na slobodnim
demokratskim izborima, ujedi­njujući domovinsku i ise­ljenu Hrvatsku vodila
pravedan, obrambeni rat za oslobođe­nje svojih okupiranih područja. DSU će se
protiviti svakom postupku koji bi bio usmjeren krivotvore­nju povijesne istine
o hrvatskoj vojsci i Domovinskom ratu i koji bi nanosio štetu časti, ponosu i
dostojanstvu hrvatskih branite­lja. Briga o hrvatskim branite­ljima odnosi se
jednako i na obite­lji poginulih, na zatočene, nestale i civilne žrtve, a
posebnu brigu treba iskazivati prema invalidima Domovinskog rata.

DSU polazi od toga da je čovjek kao osoba, ­nje­gova
sloboda i ­nje­gova ­ljudska prava najviši ci­lj  i svrha političkog djelova­nja.

Pravo na život je prvo čovjekovo pravo.

DSU će uvijek držati živom svijest o tomu da svakom
čovjeku i građaninu treba omogućiti poštova­nje i pravnu zaštitu ­nje­gova
osobnog i obite­ljskog života, dostojanstva, ugleda i časti. Isto tako svakom
čovjeku država mora jamčiti slobodu savjesti i vjeroispovijesti, slobodno javno
očitova­nje vjere ili drugog uvje­re­nja.

DSU
uzima da je zaštita ­ljudskih prava i građanskih sloboda nužna pretpostavka
civiliziranom životu, dostojnu svih žrtava podnesenih za slobodnu, demokratsku,
samostalnu Republiku Hrvatsku.

DSU
polazi od toga da je obite­lj najvažnija ­ljudska zajednica, da je potrebno
unapređivati posebnu zaštitu djece i sve oblike ravnopravnosti između spolova.
DSU će posebnu pozornost usmjeriti prema zaštiti prava žena i punoj afirmaciji ­njihove
uloge u životu zajednice.

Ovaj
politički program, ostvariva­nje čovjekove slobode stav­lja u kontekst realnih
socijalnih i gospodarskih prilika i zahtijeva da se stalno čini što je moguće
više za slobodan život, i život oslobođen svakog oblika ovisnosti i
podređenosti.

Za DSU
demokratska država Hrvatska nije samorazum­ljivo, konačno postignuće, ne­go
prvenstveno svakodnevna obveza svih koji sudjeluju u javnom životu,  da se ukorije­njenost stečevina demokratskog
života stalno provjerava i diže na višu razinu, da obnašate­lji javnih dužnosti
uvijek budu pod kontrolom onih koji su ih izabrali. Upravo zbog tih obveza u
ime ove stranke ugrađen je pridjev koji upozorava i traži neprekidnu
koncentraciju na pojam demokracije i kao prakse i kao ci­lja. U svom razumijeva­nju
demokracije DSU izdvaja načelo supsidijarnosti kao važno polazište, jer uprav­lja­nje
poslovima lokalnoga značaja treba, radi učinkovitosti i racionalnosti,
prenijeti na općine, gradove i županije i približiti ih građanima kako bi mogli
razvijati nove inicijative i odlučivati o poslovima važnim za vlastiti
svakodnevni život.

Samo
doista demokratska država Hrvatska može osigurati puno oslobođe­nje kreativnih
narodnih snaga i odlučno prekinuti veze s totalitarnom i nedemokratskom
sviješću koja je još zaostala.

DSU
preuzima svoj dio odgovornosti za zajednički život i opstanak, solidarnost,
zaštitu nemoćnih i slabijih i ukupnu čo­vječnost u odnosu prema potrebnima. U
definira­nju svoga socijalnog programa DSU polazi od teme­ljne obveze da zaposleni
i članovi ­njihovih obite­lji moraju imati socijalnu sigurnost, a da posebna
skrb pripada nezbrinutim građanima, invalidima, nesposobnima za rad, slabim i
nemoćnim osobama i nezaposlenima.

DSU će se zauzimati za takvu zdravstvenu zaštitu sta­novništva
u kojoj imovno sta­nje ni u kom slučaju neće biti odlučujući faktor narodnog
zdrav­lja, ne­go će najbo­lja zdravstvena usluga biti dostupna svima i uvijek,
neovisno o veličini zdravstvene ustanove i mjestu gdje se ona nalazi.

DSU odbacuje svaku socijalnu neosjet­ljivost
kapitala, a zahtijeva uravnoteženo partnerstvo radnika, poslodavaca i države.

DSU polazi od konstatacije da u javnom sektoru
stručni ­ljudi nisu dovo­ljno plaćeni. DSU će zahtijevati da se minimalna
plaća, koja danas ne omogućuje Ustavom zagarantiran dostojan život zaposlenika
i ­nje­gove obite­lji, poveća bar u skladu s tom ustavnom normom.

DSU će zahtijevati da se u javnom sektoru osigura
dostojna plaća na teme­lju stručnosti, odgovornosti i prinosa javnom dobru,
koja će omogućiti da se na primjeren način mogu obnašati i najodgovornije dužnosti.

DSU će zahtijevati da se, zbog ne­gativnih učinaka
dosadaš­njih privatizacijskih procesa, odmah izradi nova strate­gija
privatizacije, a da se do tada zaustave postupci privatizacije u kojima su uočene
nepravilnosti.

DSU
polazi od toga da je privatizacija pogrešno provedena i da je dovela do mnogih
ne­gativnih pos­ljedica, od osiromašiva­nja dijela stanovništva, koje je ostalo
bez posla i nezbrinuto, do neopravdanog bogaće­nja ­ljudi koji su različitim
kreditima došli u posjed podcije­njenih poduzeća i onda iz ­njih izvukli
kapital.

DSU je razgradio strate­giju koja će dovesti do
zaokreta u zapoš­ljava­nju, osobito mladih ­ljudi, te u položaj umirov­ljenika.

DSU uzima vrlo ozbi­ljno znanstvenostručne uvide koji
pokazuju da je dosadaš­njom politikom u Hrvatskoj prouzročen ozbi­ljan
poremećaj u gospodarskoj strukturi, osobito kroz proces deinustrijalizacije,
što je dovelo do tolikog broja nezaposlenih. Međutim, nakon aktivira­nja svih
razvojnih potencijala Hrvatskoj će čak nedostajati radno sposobnog
stanovništva.

DSU polazi od toga da svatko, neovisno o spolu,
vjeri, etničkoj pripadnosti ili političkom uvjere­nju ima pravo na jednaku
šansu i tretman u izboru profesije i zapoš­ljava­nju, da svi zaposleni imaju
pravo na primjerene radne uvjete, te da svatko mora imati mogućnost zarađivati
za život slobodno poduzetim ili preuzetim radom.

DSU će vrlo snažno podupirati Ustavom utvrđenu
potpunu trodiobu vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudbenu.

DSU će se zauzimati za to da zajamčena obrana zem­lje
vlastitim snagama ni u jednom trenutku ne dođe u pita­nje, neovisno o uk­ljučiva­nju
u međunarodne sigurnosne institucije. Hrvatska mora imati modernu vojsku
primjerenu svom geostrateškom položaju i iskustvima stečenim u Domovinskom
ratu.

Treća sastavnica u imenu ove stranke – unija –
upućuje na nastoja­nje da se ujedine sve snage koje mogu pridonijeti hrvatskoj
odlučnosti u prevladava­nju sadaš­njih poteškoća. Ova stranka polazi od
pretpostavke da vraća­nje na sve podjele koje su prethodile Domovinskom ratu
znatno otežavaju nastoja­nja za modernizacijom Hrvatske i nadvladava­njem
postojeće­g sta­nja.

DSU uzima nespornim da je uspostavom demokratske
hrvat­ske države i jedinstvom u Domovinskom ratu postalo potpuno neproduktivno
i štetno poziva­nje na bilo koji oblik preddemokrat­skog ustroja Hrvatske.

Izborni
sustav

DSU se
zauzima za izravno bira­nje u predstavnička tijela na svim razinama, što će
omogućiti bo­lje zastupa­nje biračkoga tijela i novi tip odgovornosti prema biračima,
kako bi se što prije dokinuo partitokratski sustav, koji je u posvemaš­njoj
suprotnosti s osnovnim smislom i svrhom demokracije.

Hrvatska
i Hrvati izvan Hrvatske

DSU
polazi od obveze propisane Ustavom Republike Hrvat­ske da RH štiti prava i interese
svojih držav­ljana koji žive ili borave u inozemstvu i promiče ­njihove veze s
domovinom, pri čemu Ustav RH jamči dijelovima hrvatskog naroda u drugim državama
osobitu skrb i zaštitu Republike Hrvatske.

DSU
ocje­njuje da je današ­nji odnos prema ise­ljenoj Hrvat­skoj vrlo sličan onomu
koji je bio primje­njivan prije uspostave demokratske hrvatske države, kad je,
deset­ljećima, hrvatsko ise­ljeništvo tretirano kao »neprijate­ljska
emigracija«.

Posebno
pogubne pos­ljedice nastaju iz krše­nja ustavne norme o pomoći Hrvatima u BiH.
DSU polazi od pretpostavke da Hrvati u BiH žive u državi u kojoj moraju biti
jedan od tri ravnopravna i konstitutivna naroda. Sve što bi išlo ispod toga
značilo bi pretvara­nje Hrvata u BiH u nacionalnu ma­njinu kojom vladaju brojniji,
što DSU neće prihvatiti.

DSU će, u odnosu na ise­ljenu Hrvatsku i na Hrvate u
BiH, svoje postupa­nje teme­ljiti na utanače­njima iz hrvatskog Ustava u dijelu
koji uređuje taj odnos.

DSU domovinsku i ise­ljenu Hrvatsku drži jedinstvenim
bićem, a svu važnost toga jedinstva najbo­lje je pokazao Domovinski rat. Trajni
povratak hrvatskih ise­ljenika u Hrvatsku bit će, s jedne strane, indikator
hrvatskog prosperiteta, jer su mnogi napustili Hrvatsku zbog neimaštine, a s
druge strane, element demografske obnove i jače­g poveziva­nja Hrvatske sa
svijetom.

Čovjekova
sloboda i ­ljudska prava

DSU se neće zadovo­ljiti samo proklamacijom, ne­go će
bdjeti nad provedbom ustavnih načela koja ustanov­ljuju da svaki čovjek i
građanin u RH ima sva prava i slobode, neovisno o ­nje­govoj rasi, boji kože,
spolu, jeziku, vjeri, političkim ili drugim uvjere­njima, nacionalnom ili
socijalnom podrijetlu, imovini, rođe­nju, naobrazbi, društvenom položaju ili
drugim osobinama i da su svi pred zakonom jednaki.

Slobode se i prava mogu ograničiti samo zakonom radi
zaštite slobode i prava drugih ­ljudi, pravnog poretka, javnog morala i zdrav­lja.
Svako se ograniče­nje slobode mora budno nadzirati i ograničavati razmjerno
naravi potrebe za ograniče­njem.

DSU će posebnu brigu posvetiti ravnopravnosti i
zaštiti prava nacionalnih ma­njina.

DSU naglašava da je svatko osobno odgovoran ako se
ogriješi o ustavne odredbe o teme­ljnim pravima čovjeka i građa­nina, te da se
ne može opravdati višim nalogom.

Gospodarska
i socijalna politika

DSU
svoj odnos prema gospodarskim i socijalnim pravima uteme­ljuje na ustavnoj
postavci da su poduzetnička i tržišna sloboda teme­lji za gospodarski ustroj RH
i da država mora osigurati svim poduzetnicima jedank pravni položaj na tržištu.

DSU se neće zadovo­ljiti nikakvim parcijalnim rješe­njima,
niti se koncentrirati samo na pojedine se­gmente hrvatskog gospodarstva, ne­go
će općim ustavnim proklamacijama o socijalnom tržišnom gospodarstvu i slobodnom
poduzetništvu, u najkraćem mogućem vremenu, pridodati Strate­giju razvoja i
osigurati da se kompetentna tijela ­njome sustavno bave.

Rasprodajom bankarskog sustava Hrvatska je izgubila
financijski suverenitet, odnosno kontrolu nad vlastitim novcem, a time i nad
vlastitim razvojem.

DSU će zahtijevati ponovnu uspostavu financijskog i
razvojnog suvereniteta.

Rasprodajom velikih nacionalnih korporacija izgub­ljene
su visokoakumulativne i profitabilne gospodarske tvrtke, a time i mogućnosti
kontrole hrvatskog kapitala koji je trebao poslužiti kao generator ubrzanog
razvoja.

DSU polazi od toga da država mora, koristeći se
instrumentima koji joj stoje na raspolaga­nju osigurati ubrzan i uspješan
razvoj ukupnog gospodarstva, koje neće zaostajati u sudaru s konkurencijom na
globalnoj razini.

DSU uzima nespornim da je prvo, urgentno ulaga­nje
koje država mora poduzeti radi napretka u gospodarstvu, ulaga­nje u obrazova­nje
i znanost.

DSU će
učiniti sve da se odmah zaustave nepromiš­ljena i neracionalna va­njska zaduživa­nja,
da se postojeći dug što prije sma­nji, a u ostalom dijelu reprogramira, kako bi
se što uspješnije pokrenuo novi razvojni ciklus.

DSU
zastupa stajalište da zaposleni, nezaposleni i umirov­ljenici i ­njihove obite­lji
imaju pravo na dostojanstven život i pravo na socijalnu sigurnost.

Posebnu
skrb zaslužuje ­nje­ga djece od najranije dobi, materinstvo, zaštita trudnoće i
porođaja. Da bi se štitilo materinstvo, prava djece i mladeži nužno je stvarati
snažnije socijalne, kulturne, odgojne, materijalne i druge uvjete.

Svima,
koji iz opravdanih razloga, sami ne mogu sebi osigurati podmire­nje osnovnih životnih
potreba, država je dužna u tomu pomoći, jednako kao što je dužna i svim
građanima osigurati pravo na zdravstvenu zaštitu.

Zdrav­lje
nacije i svakoga pojedinca neposredni je i važni interes zajednice.

Demografska
politika

DSU
uviđa da je nužna promiš­ljena, dugoročna politika potpore obite­lji, zaštiti
materinstva i ukupnoj pronatalitetnoj politici.

DSU drži posve alarmantnim najnovije podatke o odnosu
umrlih i novorođenih u Hrvatskoj.

DSU polazi od toga da je neophodna cjelovita
demografska politika i ­njezino provođe­nje, a ovaj program spomi­nje samo neke
od važnih elemenata. Upravo zbog povijesnih okolnosti u kojima je živjela,
Hrvatska nije vodila samostalnu demografsku politiku, što je, dijelom, i dovelo
do sadaš­nje situacije.

DSU zna da nikakve proklamacije ne mogu promijeniti
sa­daš­nje sta­nje ne­go samo izravna državna potpora i ozbi­ljna pomoć mladim
obite­ljima radi rješava­nja stambenog pita­nja, veće naknade rodi­ljama, bile
one zaposlene ili nezaposlene, otvara­nje savjetovališta za mlade rodite­lje,
otvara­nje suvremenih vrtića za brigu o djeci zaposlenih rodite­lja, stimulira­nje
višečlanih obite­lji, pomoć u školova­nju djece iz brojnijih obite­lji slabije­g
imovnog sta­nja.

DSU će ponuditi poseban sustav pomoći samohranim
rodite­ljima.

DSU će tražiti promjene u radnopravnom zakonodavstvu
kako bi se omogućilo da majke u višečlanim obite­ljima mogu koristiti i
prijevremeno umirov­lje­nje, već od navršenih četrdeset i pet godina života.

Školstvo

DSU će
poduzimati inicijative radi potpune provedbe ustavne proklamacije o obvezatnom
obrazova­nju. Država je dužna osigurati kvalitetno osnovno i sred­nje obrazova­nje
pri čemu se školski sustav mora teme­ljiti na sred­njoeuropskoj tradiciji
hrvatskog školstva, s primjenom suvremenih dostignuća u odgojno-obrazov­nim
sustavima. Uz obite­lj, škola mora osposob­ljavati mlade ­ljude za život u
demokratskom društvu.

DSU
polazi od toga da je teme­ljno pravo mladoga čovjeka, i interes zajednice, da
mu država omogući školova­nje u skladu s ­nje­govim sklonostima i
sposobnostima.

Kultura,
znanost, obrazova­nje

DSU
vrlo snažno naglašava potrebu čuva­nja nacionalnog i kulturnog identiteta
hrvatskog naroda i svih hrvatskih građana, jer u procesu globalizacijskih
poveziva­nja i utjecaja materijalno moćnijih i stanovništvom brojnijih naroda,
aktivnosti na tom planu mogu se mjeriti sa snagom djelova­nja same države čija
će se uloga postupno mije­njati.

DSU
polazi od toga da afirmacija tradicionalnih hrvatskih narodnih vrednota u
duhovnoj i u materijalnoj sferi, ni na koji način nije u koliziji s inte­gracijskim
procesima i približava­njima Europskoj uniji i drugim međudržavnim
asocijacijama.

DSU
zastupa stav da je ­nje­gova­nje i razvija­nje bitnih odrednica nacionalnog
identiteta s jedne strane prinos europskoj riznici različitih subjektiviteta i ­njezino
obogaćiva­nje, a s druge strane podiza­nje na višu razinu trajne hrvatske
otvorenosti izva­njskim utjecajima, o čemu svjedoči ukupno hrvatsko duhovno i
materijalno nas­ljeđe. Treba preokrenuti procese koji s podcje­njiva­njem i
zazorom gledaju na nacionalnu tradiciju i povijest. Vo­lja za slobodom traži i
odlučnost da se na međunarodnoj sceni afirmiraju pozitivne predo­džbe o
hrvatskoj državnoj, socijalnoj, etičkoj i ukupnoj duhovnoj i materijalnoj
baštini.

DSU će
posebno poticati razvoj vrhunske znanosti, te bogat­stvo i raznolikost
vrijednog kulturnog i umjetničkog stvaralaštva.

DSU će
poticati unapređe­nje sustava javnih i privatnih uči­lišta i pomagati da se
osiguravaju primjereni materijalni teme­lji za ­njihov rad.

DSU će
poticati ravnopravnu međunarodnu surad­nju hrvat­skih sveučilišta i razmjene
studenata.

DSU
uviđa da je potreban dugoročniji nacionalni program znanstvenih istraživa­nja,
koji bi sadržavao i rangira­nje programa prema važnosti i žurnosti.

DSU će
poticati razvoj znanosti i naglašavati da je upravo to k­ljučni elemenat
hrvatskog gospodarskog napretka. Pod poticajem ponajprije se misli na
materijalne pretpostavke odnosno osigurava­nje novčane pomoći.

Hrvatsko
selo i otoci

DSU je
nesporno da Hrvatska ima sve pretpostavke da bi oživjela, ojačala i
modernizirala hrvatsko selo u funkciji ukupnog razvoja i posebno drukčije­g
pristupa nacionalnoj demografskoj politici.

DSU
polazi od toga da u Hrvatskoj ne smije biti neobrađene zem­lje.

DSU će
zahtijevati da se zakonom osigura pravo na socijalnu sigurnost ­ljudima koji žive
na selu, ako to pita­nje nisu na drugi način riješili.

DSU će
zahtijevati da se mjerama porezne politike stimulira proizvod­nja na hrvatskom
selu (oslobođe­nje od poreza na sjeme, gnojiva i naftne derivate).

Oslonac
razvoja hrvatskog sela su obite­ljska po­ljoprivredna gospodarstva, odnosno
obite­ljsko poduzetništvo u turizmu i gospodarskim djelatnostima na otocima i u
prioba­lju.

DSU
polazi od toga da je briga o hrvatskim otocima i životu ­njihova stanovništva
gospodarsko i sigurnosno-strateško pita­nje.

Uz
tradicionalne vrijednosti koje se mogu reaktivirati, čista zem­lja, čiste
rijeke i drugi izvori pitke vode i čisto more pretpostavke su snažnom razvoju
modernoga hrvatskog sela kome će biti dostupna potpora države, nove tehnologije
i znanstveni pristup po­ljoprivredi, ribarstvu, turizmu, šumarstvu i ukupnom
malom i sred­njem poduzetništvu.

Hrvatska
može i mora proizvoditi dovo­ljno zdrave hrane i za svoje potrebe i za izvoz.

Mediji

DSU
polazi od toga da mediji, koji ­nje­guju odgovornost i profesionalnost, imaju k­ljučnu
ulogu u ostvariva­nju demokracije u suvremenom društvu.

DSU će snažno podupirati pravo na slobodu izvještava­nja
i pristupa informacijama. Mediji moraju štititi ­ljudsko dostojanstvo.

DSU je zagovornik potpune zabrane cenzure.

Kritike i upozore­nja što ih iznose mediji masovnoga
komu­nicira­nja, posebno kritičnost prema sukobu interesa u obnaša­nju dužnosti
s velikim javnim ovlašte­njima, mogu samo pridonositi kontroli vlasti na svim
razinama, poticati toleranciju i dijalog.

DSU ne vidi bo­lje­ga kriterija u prosuđiva­nju o
medijima od vrednova­nja ­njihova odnosa prema istini i ­ljudskom dostojanstvu.

DSU polazi od toga da je za prosperitet hrvatskih
medija neophodno odrediti kriterije stručnosti i obrazovanosti novinara.

DSU se protivi svakoj zlouporabi medija.

Hrvatska
i svijet

DSU
polazi od toga da je miro­ljubivost, sloboda i surad­nja teme­lj va­njskoj
politici RH. Osnovna je zadaća hrvatskoj va­njskoj politici promicati
nacionalne interese u surad­nji s međunarodnom zajednicom i drugim državama.

DSU hrvatsku va­njsku politiku motri u kontekstu
suvremenih zbiva­nja u ­njezinom užem i širem okruže­nju. Neovisno o agresivnoj
politici kakvoj je Hrvatska bila izložena ­njezini i kratkoročni i dugoročni
interesi su razvija­nje dobrosusjedskih odnosa sa svima.

U tom svjetlu treba gledati i na hrvatsku surad­nju s
BiH, ali i kao zadaću koju propisuje hrvatski Ustav. Surad­nja s BiH je
političko, gospodarsko i sigurnosno pita­nje, međutim sadaš­nja teritorijalna
podjela i politička situacija u BiH ozbi­ljan su faktor nestabilnosti i
nesigurnosti.

Hrvatsko približava­nje EU i NATO paktu spada među važna
pita­nja u promica­nju hrvatskih nacionalnih interesa. Međutim približava­nje
NATO-u i samostalni ulazak u Europsku uniju zahtijevaju paž­ljivu analizu
uvjeta i modaliteta stvarne, a ne samo formalne prilagodbe hrvatskog pravnog i
gospodarskog sustava europskim standardima, što može značiti ozbi­ljan iskorak
u odnosu na dosadaš­nju praksu.

DSU podupire odlučno suprotstav­lja­nje terorizmu
svih vrsta.

DSU surad­nja s Međunarodnim sudom u Haagu teme­lji
na potrebi zaštite hrvatskih nacionalnih interesa i ustavnopravnog poretka,
napose na zaštiti istine o obrambenom karakteru Domovinskog rata, te najviših
međunarodnopravnih standarda, osuđu­jući pritom svaki pokušaj zloporabe toga
suda u političke svrhe.

DSU snažno podupire pravo na povratak svojim domovima
svih izbje­glica i prognanika, i podržavat će mjere državne politike u tu
svrhu, bez obzira na nacionalnu ili vjersku pripadnost povratnika.

Ekološka
svijest

DSU će
na svaki način poticati zaštitu i čuva­nje prirodnoga okoliša, kako bi što
čistijim ostavili zem­lju, rijeke i more generacijama koje dolaze nakon nas.
Posebnu pozornost će usmjeriti razvija­nju ekološke svijesti kod najmlađih, a
široku ekološku edukaciju ugraditi u sve elemente obrazovnog sustava.

DSU će
zahtijevati zakonsku zaštitu zdravog okoliša, ali i posebne poticaje kroz
ekonomsku i poreznu politiku.

DSU će
tražiti uvođe­nje posebnih ekoloških standarda i osmiš­ljava­nje ukupnog
sustava zaštite okoliša.

DSU
polazi od toga da Hrvatska ima prirodne prednosti u očuvanosti okoliša, posebno
pitke vode i da to već danas predstav­lja veliko narodno bogatstvo. Kako su
faktori koji mogu utjecati na zagađe­nje okoliša neovisni o granicama između dr­žava,
Hrvatska mora sudjelovati u svim međunarodnim inicijativama kako bi se
koordiniranim djelova­njima štete spriječavale ili učinile što ma­njim.

Nacionalna
sigurnost, obrana i oružane snage

DSU
polazi od toga da je obrana Republike Hrvatske pravo i dužnost svih za to
sposobnih ­njezinih građana.

DSU se zauzima za to da iskustva Domovinskog rata,
posebno zajedništvo obrambeno-sigurnosnog sustava i naroda, budu modelom i za
buduća postupa­nja.

DSU će nacionalnoj sigurnosti pokla­njati posebnu
pozornost, polazeći od razumijeva­nja da sve Ustavom zaštićene vrijednosti
zahtijevaju adekvatnu skrb koju će provoditi kompetentne službe sastav­ljene od
vrhunski obrazovanih struč­njaka, kojima na raspolaga­nju stoji i moderna
tehnička oprema.

DSU će zahtijevati stalan i kvalitetan parlamentarni
nadzor nad sigurnosnim službama.

Sigurnosno-obrambene službe moraju štititi državnu neovisnost,
teritorijalnu cjelovitost i sigurnost naroda i pojedinca.

DSU će tražiti posebnu brigu o sprječava­nju špijunaže
u gospodarstvu i onemogućava­nje potkopava­nja sigurnosti zem­lje kroz ugroze
vitalnih gospodarskih subjekata.

Hrvatska mora biti sposobna vlastitim snagama uvijek
i na svim razinama štititi svoju sigurnost i teritorijalnu cjelovitost.

DSU će zahtijevati razvoj dobro obučene i oprem­ljene
obalne straže.

Hrvatska mora osigurati učinkovitu protupožarnu službu
na čitavom teritoriju, a posebno, zbog specifičnosti, hrvatskog pri­oba­lja.

Hrvatskoj je potrebna dobro organizirana civilna
zaštita koja bi pomagala pri elementarnim nepogodama i drugim ugrozama ­ljudi i
imovine.

Hrvatska vojska mora biti ustrojena sukladno
geostrateškom i zem­ljopisnom položaju Hrvatske.

Hrvatska vojska ­nje­guje mirotvorstvo i duh
pobjedničke vojske koja je nastala i razvijala se u Domovinskom ratu.

DSU će se zauzimati za ustroj moderno oprem­ljene
profesionalne vojske i za ročno služe­nje vojnoga roka.

DSU će se zauzimati da i hrvatska vojska bude
primjereno plaćena, prema kriterijima za određiva­nje plaća u javnom sektoru.

DSU uzima da je pita­nje razminira­nja Hrvatske
sigurnosno pita­nje koje zahtijeva najžurnije učinkovito rješe­nje.

DSU će
u provedbi ovoga programa nastojati okupiti što širi krug ­ljudi, kojima je
zauzima­nje za javno dobro ispred interesa za vlastite probitke, ­ljude koji uz
svoje pošte­nje, stručnost i kreativnost vjeruju u narodnu snagu i mogućnost
odlučnog preokreta u smjeru buđe­nja vo­lje za uspjehom i ponovnom uspostavom
narodnog jedinstva, uz odbaciva­nje svake apatije i bezvo­ljnosti do koje su
doveli protagonisti i zagovornici partitokratsko-klijen­telističkih interesa.

DSU je uvjeren da će uspjeti u ostvariva­nju ovoga programa u korist Hrvatske i svih ­njezinih držav­ljana, oživ­ljavajući za­jedništvo i ispu­njavajući ustavne obveze prema ise­ljenoj Hrvat­skoj i dijelovima hrvatskog naroda izvan domovine.

Statut, NN 162/2003-2334