## Pravilnik o hrani za posebne prehrambene potrebe

### NN 81/2004 (16.6.2004.), Pravilnik o hrani za posebne prehrambene potrebe

# MINISTARSTVO ZDRAVSTVA I SOCIJALNE SKRBI

1604

Na temelju članka 16., stavka
1., podstavka 1. Zakona o hrani (»Narodne novine« broj 117/03,130/03 i 48/04)
ministar zdrav­stva i socijalne skrbi uz suglasnost ministra poljoprivrede,
šumarstva i vodnog gospodarstva, donosi

## PRAVILNIK

### o hrani za posebne prehrambene potrebe

OPĆE
ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom utvrđuju se zdravstvena ispravnost i
temeljni zahtjevi hrane za posebne prehrambene potrebe.

Članak 2.

Hrana za posebne prehrambene potrebe (u daljnjem tekstu:
»dijetetska hrana«): jest hrana posebnog sastava ili posebnog načina
proizvodnje, različita od uobičajene hrane zbog prehrambenih svojstava i
namjene.

Dijetetska hrana namijenjena je:

– prehrani zdrave dojenčadi i male djece;

– osobama kod kojih je poremećen proces probave ili
metabolizma;

– osobama koje se nalaze u posebnim fiziološkim
stanjima i kod kojih je potrebno postići posebno djelovanje kontroliranim
unosom određenih sastojaka hrane;

– zdravim osobama za dodatno obogaćivanje prehrane
kao i poboljšanje postojećeg stanja organizma.

Članak 3.

U smislu ovoga Pravilnika pojedini pojmovi imaju
sljedeće značenje:

1. *»hrana uobičajenog sastava«* je hrana čiji
je sastav propisan provedbenim propisima o kvaliteti kao i provedbenim
propisima o zdravstvenoj ispravnosti,

2. *»hranjiva (nutritivna) vrijednost«* obuhvaća
sve podatke navedene na ambalaži, etiketi, dokumentu, naljepnici i dr., a koji
se odnose na količinu hranjivih sastojaka u proizvodu, a predstavlja ukupnost
biološke i energetske vrijednosti određene količine hrane,

3. *»biološka vrijednost hrane«* podrazumijeva
prisutnost i iskoristivost hranjivih sastojaka u ljudskom organizmu,

4. *»hranjivi (nutritivni) sastojci«* su
proteini, ugljikohidrati, masti, dijetalna vlakna, natrij, vitamini i minerali kao
i tvari koje tu pripadaju ili su komponente jedne od navedenih kategorija,

5. *»energetska vrijednost«* je vrijednost
izražena u kcal/kJ predstavlja energiju sadržanu u određenoj količine hrane,

6. *»tvrdnja/navod na deklaraciji«* jebilo
koja poruka ili prikaz koja nije zakonom propisana, uključujući slikovni,
grafički ili simbolički prikaz koji potvrđuje, sugerira ili navodi na mišljenje
da hrana ima posebna svojstva,

7. *»nutritivna
(prehrambena) tvrdnja (nutrition claim)«* je bilo koja tvrdnja kojom se potvrđuje,
sugerira ili navodi na mišljenje da hrana ima posebna prehrambena svojstva
uvjetovana

a) energijom (energetskom
vrijednosti) koju

– osigurava

– osigurava u smanjenoj ili
povećanoj količini ili

– ne osigurava, i/ili

b) hranjivim sastojcima ili drugim tvarima koje

– sadrži

– sadrži u smanjenoj ili povećanoj količini, ili

– ne sadrži.

8. *»zdravstvena
tvrdnja (health claim)«* je bilo koja tvrdnja kojom se potvrđuje, sugerira
ili navodi na mišljenje da postoji veza između kategorije hrane, hrane ili jednog
od njenih sastojaka i zdravlja,

9*.
»notifikacija«* uključuje pregled originalne ambalaže i deklaracije, te
analizu proizvoda od strane ovlaštene institucije i odobrenje Ministarstva
zdravstva i socijalne skrbi

10. *»druge
tvari«* su tvari koje se ne smatraju hranjivim sastojcima a imaju hranjivi
ili fiziološki učinak,

11. *»protein«*
je sadržaj proteina koji se izračunava uporabom formule: protein=ukupni dušik x
6,25

12. *»ugljikohidrati«*
su ugljikohidrati koje čovjek probavlja uključujući poliole,

13. *»šećeri«*
su svi monosaharidi i disaharidi prisutni u hrani, osim poliola,

14.*»masti«* su ukupni lipidi, što uključuje i fosfolipide,

15.*»zasićene masti«* su masne kiseline bez dvostruke veze,

16. *»mononezasićene
masti«* su masne kiseline sa jednom cis dvostrukom vezom,

17.*»poilnezasićene masti«* su masne kiseline sa cis, cis-metilen prekinutim
dvostrukim vezama,

18. *»dijetalna
vlakna«* su ona frakcija jestivog dijela biljaka ili njihovih ekstrakata ili
umjetnih analoga koji:

– su
otporni na probavu i apsorpciju u tankom crijevu, obično sa djelomičnom ili
potpunom fermentacijom u debelom crijevu; i

–
pružaju jedan ili više od sljedećih povoljnih fizioloških učinaka: poticanje
probave, smanjenje razine kolesterola u krvi i uravnoteženje razine glukoze u
krvi, a uključuje polisaharide, oligosaharide i lignine.

19. *»referentna
tekućina«* je otopina čiji je osmolalitet naj­sličniji krvi i krvnoj plazmi
(osmolalnost 300+/-10% m Osm/kg).

Članak 4.

Ovisno
o sastavu i namjeni hrane za posebne prehrambene potrebe proizvodi se stavljaju
na tržište kao:

–
dječja hrana,

– hrana
bez glutena,

–
zamjene za kuhinjsku sol,

– hrana
za posebne medicinske namjene,

– hrana
namijenjena redukciji tjelesne mase,

– hrana
namijenjena osobama oboljelim od šećerne bolesti,

– hrana
sa malom, smanjenom i/ili izmijenjenom količinom hranjivih sastojaka,

– hrana
sa značajnim sadržajem, bogata i/ili obogaćena hranjivim sastojcima,

– hrana
sa smanjenom ili povećanom energetskom vrijednosti,

–
dodaci prehrani,

–
dodaci prehrani za sportaše.

Članak 5.

Nazivne
količine zapakiranih proizvoda (pakovina), nazivni obujmovi mjernih spremnika,
dopuštena odstupanja punjenja pakovina, dopuštena odstupanja obujmova mjernih
spremnika, označavanje količina, natpisi na pakovinama i postupci provjere
pakovina koje se stavljaju na tržište propisani su Pravilnikom o mjeriteljskim
zahtjevima za pakovine.

U
proizvodnji hrane za posebne prehrambene potrebe mogu se koristiti aditivi i
sirovine kako je propisano Pravilnikom o prehrambenim aditivima i provedbenim
propisima o kvaliteti po­je­dinih sastojaka kao i provedbenim propisima o
zdravstvenoj ispravnosti hrane.

Hrana
za posebne prehrambene potrebe, izuzev dječje hrane za koju su ovim Pravilnikom
propisani mikrobiološki standardi i dopuštena količina kontaminanata i rezidua,
mora odgovarati uvje­tima o zdravstvenoj ispravnosti hrane propisanim za sličnu
hranu, odnosno hranu uobičajenog sastava.

Članak 6.

Priroda
ili sastav hrane za posebne prehrambene potrebe mora udovoljavati potrebama
specifičnih populacijskih grupa kojima je namijenjena.

Senzorska
svojstva dijetetske hrane moraju biti svojstvena za sirovine od kojih je
dijetetska hrana proizvedena, ili svojstvena za istovrsnu ili sličnu hranu
uobičajenog sastava a u skladu s provedbenim propisima o kvaliteti kao i
provedbenim propisima o zdravstvenoj ispravnosti hrane.

Članak 7.

Dijetetska hrana stavlja se na tržište samo kao
zapakirana hrana.

Oznaka »dijetetski proizvod« mora biti na svakoj
pakovini hrane za posebne prehrambene potrebe izuzev hrane pod rednim brojevima
7. – 11. iz članka 4. ovoga Pravilnika, za koje ovo navođenje nije obvezno.

Pri
označavanju, oglašavanju i prezentiranju hrane koja nije hrana za posebne
prehrambene potrebe nije dozvoljeno:

–
koristiti izraz »dijetetski«, sam ili u vezi s drugim izrazima;

– koristiti
oznake, navode ili prikaze koji mogu dati dojam da se radi o dijetetskim
proizvodima;

– deklarirati nutritivne sastojke koji nisu prisutni
u proizvodu.

Članak 8.

Hrana za posebne prehrambene potrebe mora biti
deklarirana sukladno odredbama Zakona o hrani i Pravilnika kojim su propisani
opći zahtjevi deklariranja ili označavanja hrane.

Na deklaraciji hrane za posebne prehrambene potrebe
pored podataka određenih propisima iz stavka 1. ovoga članka moraju biti
navedeni i:

– nutritivna vrijednost u 100 g/100 ml, te kao
pojedinačni obrok, pojedinačna doza ili u drugoj prikladnoj veličini (bjelan­čevine,
ugljikohidrati, šećeri, masti, zasićene masne kiseline, kolesterol, dijetetska
vlakna, natrij uključujući svaki drugi nutrijent ili biološki aktivnu tvar koja
proizvod čini dijetetskim);

–
energetska vrijednost u 100 g proizvoda ili obroka u kcal i kJ, osim kod
dijetetske hrane kod koje je energetska vrijednost vrlo niska ili nije bitna za
djelovanje koje se želi postići uporabom ovih proizvoda.

Članak 9.

Faktori
za izračunavanje energetske vrijednosti tiskani su u Prilogu I. ovoga
Pravilnika i njegov su sastavni dio.

Oznake
energetske vrijednosti i sadržaja hranjivih sastojaka moraju imati numeričke
vrijednosti.

Koriste
se sljedeće mjerne jedinice:

– energija
se izražava u                          kJ
i kcal

– bjelančevine,
ugljikohidrati, masti i dijetalna
vlakna izražavaju se u                                    g

– natrij i kolesterol u                                     mg

– vitamini i minerali u                              mg
i mg

prema Tablicama u
pripadajućim prilozima.

Vitamini
i minerali moraju biti navedeni u zajedničkoj grupi, a njihov sadržaj u
količini dijetetske hrane koja se po preporuci koristi u tijeku dana, mora se
izraziti i kao postotak preporučenog dnevnog unosa. Kemijski oblici vitamina i
minerala moraju biti usklađeni sa Listom dopuštenih nutrijenata za dječju hranu
i dodatke prehrani iz Priloga II. koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je
sastavni dio.

Nutritivne
i zdravstvene tvrdnje koje se odnose na hranu, moraju se odnositi na hranu
pripremljenu za konzumaciju prema uputi proizvođača. U slučaju da hrana
prirodno sadrži određeni hranjivi sastojak ili drugu tvar, oznaka »prirodno«
može se koristiti kao prefiks odnosne tvrdnje.

Dopušteno
je odstupanje sastava od količina navedenih u deklaraciji ovisno o prirodnom
sastavu sirovina.

Članak 10.

Dijetetska
hrana za koju je potrebno ishoditi rješenje Ministarstva zdravstva i socijalne
skrbi za stavljanje na tržište je:

1.
hrana za posebnu medicinsku namjenu (samo notifikacija pri prvom izlasku na
tržište),

2.
hrana bez glutena (samo notifikacija\* pri prvom izlasku na tržište),

3.
hrana sa istaknutim zdravstvenim tvrdnjama (samo notifikacija\* pri prvom
izlasku na tržište),

4. dodaci prehrani, osim dodataka prehrani koji
sadrže vitamine i minerale u preporučenom dnevnim količinama i koji nemaju
istaknutu namjenu na deklaraciji,

5. dodaci prehrani za sportaše,

6. hrana za posebne prehrambene potrebe koja nije
regulirana ovim Pravilnikom.

Dijetetska hrana iz stavka 1. točke 1., 2., 3. i 6.
na deklaraciji pored podataka iz članka 8. mora istaknuti klasu i urudžbeni
broj odobrenja Ministarstva zdravstva, a hrana iz stavka 1. točke 4. i 5. mora
na deklaraciji pored odredbi članka 8. imati istaknutu namjenu proizvoda, klasu
i urudžbeni broj te datum rješenja Ministra zdravstva i socijalne skrbi.

Hrana
iz točke 3. ovoga članka na deklaraciji može istaknuti zdravstvenu tvrdnju
odobrenu od Povjerenstva Ministarstva zdrav­stva i socijalne skrbi.

POSEBNE
ODREDBE

DJEČJA
HRANA

Članak 11.

Pod
dječjom hranom u smislu ovoga Pravilnika podrazumijeva se hrana za:

–
dojenčad (djeca do 12 mjeseci),

– hrana
za malu djecu (djeca 1 – 3 god.),

–
početna hrana za dojenčad (prvih 4 – 6 mjeseci),

–
prijelazna hrana za dojenčad (od 4 mjeseca na dalje).

Članak 12.

Dječja
hrana mora sadržavati prehrambene tvari u određenoj količini i u određenom
odnosu prema fiziološkim potrebama dojenčadi i male djece. Ta hrana mora biti
proizvedena na način da omogućuje zadovoljavajući stupanj probavljivosti i
fiziološkog iskorištavanja u organizmu.

Članak 13.

Dječja
hrana može se proizvoditi od:

1.
mlijeka, mliječnih proizvoda i pojedinih mliječnih sastojaka,

2.
bjelančevina biljnog podrijetla,

3.
žitarica, proizvoda od žitarica te soje,

4.
mesa, ribe i jaja, bjelančevina i proizvoda bogatih bjelan­čevinama,

5.
ulja, hidriranih ulja i masti biljnog i životinjskog podrije­tla,

6.
voća, povrća i njihovih prerađevina,

7.
meda, šećera i drugih prirodnih sredstava za zaslađivanje te proizvoda od kakao
zrnja,

8.
dviju ili više sirovina iz točaka 1.–7. ovoga stavka.

Dječja
hrana može se proizvoditi u tekućem, kašastom, osušenom i pečenom obliku.

Dječjoj
hrani mogu se dodavati vitamini, mineralne tvari, aminokiseline i drugi
nutrijenti propisani u Listi dopuštenih nutrijenata za dječju hranu i dodatke
prehrani iz Priloga II., koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni
dio.

Članak 14.

Dječja
hrana proizvedena iz kuhanih i osušenih ili na drugi prikladan način
pripremljenih žitarica (kukuruza, pšenice, ječma, zobi, riže i dr.) i proizvoda
od žitarica, ne smije sadržavati sredstva za ljuštenje i poliranje.

Količina mineralnih tvari netopivih u solnoj kiselini
ne smije biti veća od 0,1% proizvoda.

U pečenoj dječjoj hrani količina u vodi topivih
ugljikohidrata nastalih razgradnjom škroba u procesu pečenja ili enzimatskom
razgradnjom, ne smije biti manja od 12%.

Udio vode u proizvodima koji se koriste kao dječja
hrana ne smije biti veći od:

– 5,0%
u keksu i srodnim proizvodima,

– 6,0%
u mlijeku u prahu,

– 7,0%
u hrani s povrćem koja se brzo priprema i drugim dehidriranim proizvodima.

Članak 15.

Hrana za dojenčad koja se stavlja u promet radi
zamjene majčina mlijeka ne smije sadržavati u gotovom obroku više od:

if !supportEmptyParas endif

|  |
| --- |
| olova                  0,020 mg/kg |
| kadmija              0,007 mg/kg |
| žive                    0,005 mg/kg |
| arsena               0,015 mg/kg |

Dječja
hrana proizvedena iz povrća, mesa, žitarica i proizvoda iz žitarica smije
sadržavati teške metale u količinama dopuštenim za slične namirnice uobičajenog
sastava.

Članak 16.

 Dječja hrana koja se stavlja u promet mora
udovoljavati mikrobiološkim standardima koji su određeni brojem pojedinih
mikroorganizama u 1 g odnosno 1 ml (cfu/g ili ml).

Dehidrirana dječja hrana koja se ne kuha prije
uporabe i mlijeko u prahu koje se stavlja u promet kao dječja hrana mora
udovoljiti sljedećem mikrobiološkom standardu:

Cfu/g

|  |
| --- |
| Aerobne mezofilne bakterije                   <104 |
| Bacillus cereus<102 |
| Sulfitreducirajuće klostridije                   <50 |
| Staphylococcus aureus<1 |
| Escherichia coli               <1 |
| Enterobacteriaceae                              <10 |
| Salmonella *v*rste                                     0/ 50 g |
| Plijesni                                                    <102 |
| Listeria monocytogenes                 0/ 25 g |

if !supportEmptyParas endif

Dječja
hrana, osim navedenih mikroorganizama, ne smije sadržavati druge patogene i
potencijalno patogene mikroorganizme ni njihove toksine i metabolite u količini
štetnoj za zdravlje djece.

Gotova dječja hrana u tekućem ili kašastom obliku u
herme­tički zatvorenim posudama poslije inkubacije u trajanju od 7 dana na
temperaturi od 37oC
mora zadržati nepromijenjena fizikalna, kemijska i senzorska svojstva, a u 1 g
uzorka nacijepljenog na hranjive podloge za aerobne i anaerobne mikroorganizme
ne smije biti porasta mikroorganizama.

Članak 17.

Dječja hrana namijenjena prehrani dojenčadi i male
djece koja je pripremljena od mlijeka ili je mlijeko osnovni sastojak ili je
izrađena od žitarica i proizvoda od žitarica s dodatkom voća, povrća ili mesa,
može se stavljati u promet samo ako ostaci pesticida računato za obrok u kojem
se daju djeci ne premašuje 1/10 količine dopuštene propisima o zdravstvenoj
ispravnosti za istovrsne ili srodne namirnice uobičajenog sastava, ali ne smije
biti veća od 0,01 mg/kg proizvoda pripremljenog za konzumaciju prema uputi
proizvođača.

Članak 18.

Hrana koja služi za prehranu dojenčadi mlađe od 3
mjeseca ne smije sadržavati nitrata više od 50 mg (izraženo kao nitratni ion),
a udio nitrita ne smije biti veći od 0,1 mg (izraženo kao nitritni ion)
računato na jedan kilogram gotovog obroka pripremljenog za uporabu.

Hrana koja služi za prehranu dojenčadi iznad 3
mjeseca, kao i za malu djecu do tri godine starosti, ne smije sadržavati
triptične inhibitore (iz uljarica i leguminoza), udio nitrata ne smije biti
veći od 100 mg (izraženo kao nitratni ion), a udio nitrita (izraženo kao
nitritni ion), ne smije biti veći od 0,2 mg računato na kilogram gotovog obroka
pripremljenog za uporabu.

Hrana za djecu stariju od 3 mjeseca proizvedena od
povrća smije sadržavati najviše 250 mg nitrata (izraženo kao nitratni ion),
odnosno 2 mg nitrita (izraženo kao nitritni ion), računato na kilogram gotovog
obroka pripremljenog za uporabu.

Članak 19.

Hrana za dojenčad je hrana koja služi kao potpuna
zamjena za majčino mlijeko ili zamjena za 1 ili više mliječnih obroka.

U hranu
za dojenčad spadaju:

– hrana
za nedonoščad,

– hrana
za dojenčad u dobi prvih 4 – 6 mjeseci starosti (infant formula),

– hrana
za dojenčad od 4 mjeseca starosti nadalje (prijelazna hrana),

–
dječja hrana koja služi za prehranu dojenčadi kao zamjena za 1 ili više
mliječnih obroka.

Hrana
za dojenčad koja se uzima u tekućem obliku, ne smije sadržavati krupnije netopljive
čestice (grudice i sl.) i mora biti proizvedena tako da se može lako pripremati
i bez teškoća prolaziti kroz otvor sisaljki.

Članak 20.

Hrana
za nedonoščad je kompletna hrana čiji sastav mora odgovarati posebnim
prehrambenim zahtjevima za prehranu ove skupine djece.

Članak 21.

Hrana
za dojenčad u dobi prvih 4 – 6 mjeseci starosti (infant formula)
proizvodi se iz bjelančevina kravljeg mlijeka i/ili ostalih visokovrijednih
bjelančevina životinjskog ili biljnog porijekla, čiji kemijski indeks mora biti
najmanje 80% bjelančevina majčina mlijeka.

Hrana
za dojenčad iznad 4 mjeseca starosti (prijelazna hrana) proizvodi se iz
bjelančevina kravljeg mlijeka i/ili ostalih visokovrijednih bjelančevina
životinjskog ili biljnog porijekla, čiji kemijski indeks mora biti najmanje 80%
bjelančevina kazeina.

Kao
izvor bjelančevina biljnog porijekla u hrani za dojenčad, mogu se koristiti
izolirane bjelančevine soje.

Hrana
za dojenčad na bazi izoliranih bjelančevina soje mora sadržavati najmanje 0,29
mg (1,8 mikromola)/100 kJ ili 1,2 mg (7,5 mikromola)/100 kcal L-karnitina.

Sadržaj metionina mora biti
najmanje kao u bjelančevina mlijeka.

Članak 22.

Hrana za dojenčad koja se stavlja u promet**,** kao
zamjena za majčino mlijeko mora sadržavati:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | na 100 kJ | | na 100 kcal | |
| if !supportEmptyParas endif | min. | max. | min. | max. |
| Bjelančevine/g  bj.iz hidrolizata bjelančevina | 0,45  if !supportEmptyParas endif  0,56 | 0,70  if !supportEmptyParas endif  0,70 | 1,80  if !supportEmptyParas endif  2,25 | 3,00  if !supportEmptyParas endif  3,00 |
| Masti/g | 1,05 | 1,50 | 4,40 | 6,50 |
| Ugljikohidrati/g | 1,70 | 3,40 | 7,00 | 14,00 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

                Prijelazna
hrana za dojenčad mora sadržavati :

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | na  100 kJ | | na  100 kcal | |
| if !supportEmptyParas endif | min. | max. | min. | max. |
| Bjelančevine    g | 0,5 | 1 | 2,25 | 4,5 |
| Masti                 g | 0,8 | 1,5 | 3,3 | 6,5 |
| Ugljikohidrati   g | 1,7 | 3,4 | 7 | 14 |

if !supportEmptyParas endif

Sadržaj
miristinske i laurinske kiseline u hrani za dojenčad iz stavka 1. ovoga članka,
ne smije biti veći od 15% ukupnog sadržaja masnoća, a sadržaj linolne kiseline
u obliku glicerida-linoleata, mora iznositi 70-285 mg/100 kJ ili 300-1200
mg/100 kcal.

Sadržaj
trans masnih kiselina ne smije biti veći od 4 % sadržaja ukupne masti.

Sadržaj
eruka kiseline ne smije biti veći od 1% ukupne masti.

Članak 23.

U
proizvodnji hrane za dojenčad dozvoljena je uporaba laktoze, maltoze, saharoze,
maltodekstrina, glukoznog sirupa ili suhog glukoznog sirupa, kao i
bezglutenskog predkuhanog ili želatiniranog škroba.

Članak 24.

Sadržaj
laktoze mora iznositi:

– u
hrani za dojenčad u dobi prvih 4 – 6 mjeseci najmanje 0,85 g/100 kJ
ili 3,5 g/100 kcal

– u hrani
za dojenčad iznad 4 mjeseca najmanje 0,45 g/100 kJ ili 1,8 g/100 kcal.

Sadržaj
laktoze ne odnosi se na hranu za dojenčad u kojoj je više od 50 % bjelančevina
zamijenjeno s bjelančevinama izoliranih iz soje (sojinim bjelančevinama).

Sadržaj
saharoze u proizvodima iz stavka 1. ovoga članka može biti najviše 20% od
ukupne količine ugljikohidrata, a sadržaj predkuhanog ili želatiniziranog
škroba može iznositi najviše 2 g/100 ml obroka ili 30% od ukupnog sadržaja
ugljikohidrata.

U
proizvodnji hrane za dojenčad iznad 4 mjeseca starosti mogu se koristiti
fruktoza i med i to najviše 20% od ukupnih ugljikohidrata, pojedinačno ili
ukupno sa saharozom.

Članak 25.

Energetska
vrijednost hrane za dojenčad u gotovom obroku mora iznositi:

–
zamjene za majčino mlijeko 250-315 kJ/100 ml ili 60-75 kcal/100 ml

– u
prijelaznoj hrani 250-335 kJ/100 ml ili 60-85 kcal/100 ml.

Sadržaj
bjelančevina mlijeka izračunava se iz sadržaja dušika x 6.38, a sadržaj
bjelančevina izolata soje iz sadržaja dušika x 6.25.

Članak 26.

Hrana
za prehranu dojenčadi u dobi 1 – 6 mjeseci starosti, koja se stavlja
u promet radi zamjene majčina mlijeka, mora sadržavati ove količine vitamina i
mineralnih tvari:

a) vitamina

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | na 100 kJ | | na 100 kcal | |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | Min. | max. | min. | max. |
| 1. | vitamin A,      μg RE (1) | 14 | 43 | 60 | 180 |
| 2. | vitamin D,      μg (2) | 0,25 | 0,65 | 1 | 2,5 |
| 3. | tiamin,           mg | 0,01 | - | 0,04 | - |
| 4. | Riboflavin,      mg | 0,014 | - | 0,06 | - |
| 5. | niacin,            mg NE (3) | 0,2 | - | 0,8 | - |
| 6. | pantotenska kis.,  mg | 0,07 | - | 0,30 | - |
| 7. | vitamin B6,     mg | 0.009 | - | 0.035 | - |
| 8. | biotin,             μg | 0,4 | - | 1,5 | - |
| 9. | folna kis.,       μg | 1 | - | 4 | - |
| 10. | vitamin B12,    μg | 0,025 | - | 0,1 | - |
| 11. | vitamin C       mg | 1,9 | - | 8 | - |
| 12. | vitamin K,      μg | 1 | - | 4 | - |
| 13. | vitamin E,     mg  alfa –TE (4) | 0,1  odnosno 0,5/g polinezasićenih masnih kiselina izraženo kao linolna kiselina | - | 0,5  odnosno 0,5 g polinezasićenih masnih kiselina izraženo kao linolna kiselina | - |

if !supportEmptyParas endif

(1) 1 RE = retionol ekvivalent =
1 mg
retinola ili 6 mg beta karotena il 12 mg alfa karotena = 3,33 i. j. vitamina A

(2) u obliku kolekalciferola:10 mg = 400 i. j. vitamina D

(3) NE = niacin ekvivalent = mg nikotinske kiseline + mg
triptofana/60

(4) alfa-TE = d-alfa-tokoferol ekvivalent = 1 mg
d-alfa-tokoferola

b)mineralne tvari

**if !supportEmptyParas endif**

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | na 100 kJ | na 100 kcal | | |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | Min. | max. | min. | max. |
| 1. | Natrij               mg | 5 | 14 | 20 | 60 |
| 2. | Kalij                 mg | 15 | 35 | 60 | 145 |
| 3. | kloridi             mg | 12 | 29 | 50 | 125 |
| 4. | kalcij               mg | 12 | - | 50 | - |
| 5. | fosfor              mg | 6 | 22 | 25 | 90 |
| 6. | Magnezij         mg | 1,2 | 3,6 | 5 | 15 |
| 7. | željezo (1)         mg | 0,12 | 0,36 | 0,5 | 1,5 |
| 8. | Cink                 mg | 0,12 | 0,36 | 0,5 | 1,5 |
| 9. | bakar                μg | 4,8 | 19 | 20 | 80 |
| 10. | jod                    μg | 1,2 | - | 5 | - |
| 11. | selen  (2) μg | - | 0,7 | - | 3 |

(1) Granice se odnose na proizvode s dodanim
željezom.

(2) Granice se odnose na proizvode s dodatkom selena.

Hrani
za dojenčad koja se upotrebljava do 4 mjeseca starosti ne mora se dodavati
željezo.

Maseni odnos kalcija i fosfora ne smije biti manji od
1,2 : 1 ni veći od 2,0 : 1.

Vitamini i mineralne tvari moraju se dodavati u
oblicima navedenim u Listi dopuštenih nutrijenata za dječju hranu i dodat­ke
prehrani u Prilogu II. koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni
dio.

Hrana za dojenčad iznad 4 mjeseca starosti mora
sadržavati vitamine A, D, E i C u količinama navedenim u prethodnoj tablici.

Hrana
zadojenčad pripremljena iz sojinih bjelančevina ili kombinacijom
sojinih i bjelančevina kravljeg mlijekamora sadržavati:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| na 100 kJ                   na 100 kcal | | | | |
| if !supportEmptyParas endif | Min. | Max. | Min. | Max. |
| Željezo        mg | 0,25 | 0,5 | 1 | 2 |
| Jod               µg | 1,2 | - | 5 | - |
| Cink            mg  (kravlje mlijeko)  U proizvodima na bazi izoliranih bj. Soje | 0,12  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  0,18 | -  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  0,6 | 0,5  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  0,75 | -  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  2,4 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

                 Hrani za dojenčad mogu se
dodavati i nukleotidi.

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsc) endif*nukleotidi*

Najviše(1)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | na 100 kJ | na 100 kcal |
| Citidin 5´-monofosfat         mg | 0,60 | 2,50 |
| Uridin 5´-monofosfat          mg | 0,42 | 1,75 |
| Adenozin  5´-monofosfat   mg | 0,36 | 1,50 |
| Gvanozin 5´-monofosfat    mg | 0,12 | 0,50 |
| Inozin 5´-monofosfat          mg | 0,24 | 1,00 |

if !supportEmptyParas endif

(1) ukupna koncentracija
nukleotida ne smije prelaziti 1,2 mg/100 kJ (5,00 mg/100 kcal)

if !supportEmptyParas endif

Članak 27.

Ako
hrana za dojenčad ne sadrži neku od propisanih tvari ili je ne sadrži u
određenoj količini, na deklaraciji na originalnom pakovanju na istaknutom
mjestu mora stajati upozorenje da se dotični proizvod ne može upotrebljavati
kao jedini izvor hranjivih tvari te da se prehrana dojenčadi mora dopuniti
sastojcima koji nedostaju u proizvodu.

HRANA
BEZ GLUTENA

Članak 28.

Hrananamijenjena prehrani osoba s crijevnim poreme­ća­jima, koji su uzrokovani
glutenom, je hrana proizvedena od žitarica i njihovih mješavina koje prirodno
ne sadrže gluten ili je gluten iz njih odstranjen tehnološkim postupkom, kao i
od ostalih sirovina koje prirodno ne sadrže gluten ili je iz njih odstranjen.

Hrana
bez glutena proizvedena iz žitarica i njihovih mje­šavina kao i drugih sirovina
koje prirodno ne sadrže gluten kao na pr. kukuruz, riža, heljda, proso, krumpir
i dr., može sadržavati najviše 20 mg/kg glutena na suhu tvar.

U proizvodnji hrane, koja prirodno ne sadrži gluten,
kao sastojak, aditiv ili pomoćno sredstvo ne smije se upotrebljavati pšenični
gluten, odnosno proizvodi od bjelančevina žitarica koje sadržavaju gluten.

Hrana bez glutena može se proizvoditi iz žitarica i
njihovih mješavina kao npr. pšenice, raži, ječma, zobi ili tritikale, iz kojih
je gluten odstranjen prikladnim tehnološkim postupkom. Sadržaj glutena u takvim
namirnicama ne smije biti veći od 200 mg/kg suhe tvari namirnice.

Sadržaj glutena u hrani tekuće i polutekuće
konzistencije izražava se u mg/kg originalnog proizvoda.

Oznaka
»bez glutena« na bezglutenskoj hrani mora biti istaknuta na vidljivom djelu
pakovine pored naziva proizvoda.

Kad se
hrana s oznakom »bez glutena« stavlja prvi put u promet u Republici Hrvatskoj,
proizvođač ili uvoznik mora obavijestiti Ministarstvo zdravstva i socijalne
skrbi, te dobiti oznaku pod kojom će hrana biti stavljena u promet
(notifikacija).

ZAMJENE
ZA KUHINJSKU SOL

Članak 29.

Pod
nazivom »zamjena za kuhinjsku sol« smatra se dijetetska hrana dobivena od tvari
navedenih u Listi dopuštenih dodataka u zamjenama za kuhinjsku sol iz Priloga
III., koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni dio.

Tvari
navedene u Listi iz stavka 1. ovoga članka mogu se upotrebljavati pojedinačno
ili u smjesi, a po čistoći moraju odgovarati uvjetima propisanim u članku 5.
ovoga Pravilnika.

Članak 30.

Količina natrija u »zamjenama za kuhinjsku sol« ne
smije biti veća od 120 mg/100 g »zamjene za kuhinjsku sol«.

Kao sredstvo protiv zgrudnjavanja u »zamjenama za
kuhinj­sku sol« može se dodavati silicijev dioksid ili kalcijev silikat u
količini najviše do 1 % pojedinačno ili u kombinaciji.

»Zamjeni za kuhinjsku sol« može se dodavati jod u
obliku kalijeva jodida, u količini propisanoj za kuhinjsku sol.

Članak 31.

Deklaracija
»zamjena za kuhinjsku sol« mora sadržavati podatak o sadržaju kationa u mg
kationa na 100 g proizvoda.

HRANA
ZA POSEBNE MEDICINSKE NAMJENE

Članak 32.

Hranom
za posebnu medicinsku namjenu podrazumijeva se hrana posebnog sastava ili
posebno pripremljena hrana, koja je namijenjena bolesnicima čije stanje
zahtjeva nadziranu prehranu te se konzumira samo pod nadzorom doktora medicine.
Ovu hranu bolesnici uzimaju oralno ili putem sonde (enteralno) pod nadzorom
zdravstvenih djelatnika.

Hrana iz stavka 1. ovoga članka namijenjena je za
potpunu ili djelomičnu prehranu bolesnika koji imaju djelomično ili potpuno
ograničenje da uzimaju, probavljaju, apsorbiraju ili metaboliziraju redovnu
hranu ili njene sastojke, ili koji imaju posebne medicinske zahtjeve koji se ne
mogu podmiriti modifikacijama hrane uobičajenog sastava, hranom za posebne
prehrambene potrebe ili njihovom kombinacijom.

Dijetetska hrana iz stavka 1. ovoga članka je:

– prehrambeno kompletna hrana sa standardnim sastavom
koja može biti, ako se koristi po uputama proizvođača, jedini izvor prehrane za
osobe kojima je namijenjena,

–  prehrambeno
kompletna hrana s prilagođenim sastavom hranjivih tvari i to specifično za
bolest, smetnju ili zdravstveno stanje koje može biti ako se koriste po uputama
proizvođača, jedini izvor prehrane za osobe kojima je namijenjena,

–  prehrambeno
nekompletna hrana sa standardnim ili prilagođenim sastavom hranjivih tvari i to
specifično za bolesti, smetnje ili zdravstveno stanje za koje nisu prikladne
kao jedini izvor prehrane.

Hrana za posebnu medicinsku namjenu mora odgovarati
po sastavu vrijednostima iz Tablice 1. i 2. u Prilogu IV. koji je tiskan uz
ovaj Pravilnik i njegov je sastavni dio.

Članak 33.

Tekst: »hrana za posebnu medicinsku namjenu« i »može
se koristiti samo pod nadzorom doktora medicine« mora biti naveden uz naziv
hrane.

Pored podataka iz članka 7. ovoga Pravilnika u
deklaraciji je potrebno istaknuti:

– u namjeni istaknuti bolest, poremećaj ili
medicinsko stanje za koje je prozvod namijenjen,

– podatak o izvoru i prirodi bjelančevina i/ili
hidrolizata bjelančevina koje proizvod sadrži,

– istaknuti ako je proizvod prikladan za korištenje
kao jedini izvor prehrane.

Ako je
potrebno istaknuti:

–
osmolalnost ili osmolarnost namirnice;

– da je
proizvod namijenjen specifičnoj dobnoj skupini;

– da
hrana može prouzročiti opasnost za zdravlje, kada je konzumirana od osoba koje
nemaju bolesti, poremećaje ili medicinska stanja za koje je prozvod namijenjen;

–
upozorenja i kontraindikacije;

– da
nije za parenteralnu uporabu;

–
uvjete čuvanja nakon otvaranja ambalaže;

Ovi
proizvodi mogu se prodavati samo u ljekarnama.

HRANA
NAMIJENJENA REDUKCIJI TJELESNE MASE

Članak 34.

Hrana
za redukciju tjelesne mase je hrana koja se koristi u dijetama za mršavljenje
ili za kontrolu tjelesne mase.

To su
industrijski pripravci koji služe kao zamjena za:

a)
cjelodnevnu prehranu.

b) za
jedan ili više obroka dnevno.

Hrana za redukciju tjelesne mase koja se koristi u
zamjenu za sve obroke dnevne prehrane ne smije imati manje od 3350 kJ (800
kcal), ni više od 5020 kJ (1200 kcal) po cjelodnevnom obroku.

Hrana za redukciju tjelesne mase koja se uzima kao
zamjena za jedan ili više obroka redovne dnevne prehrane, mora sadržavati
najmanje 840 kJ (200 kcal) i ne više od 1670 kJ (400 kcal) po obroku.

Članak 35.

Udio proteina u ukupnoj energetskoj vrijednosti hrane
za redukciju tjelesne mase pripremljenih za uporabu mora biti najmanje 25 % i
najviše 50 %. Ukupna količina proteina ne smije biti veća od 125 g dnevno u
obrocima koji zamjenjuju cjelodnevnu prehranu. Za poboljšanje kvalitete
proteina mogu se dodavati esencijalne aminokiseline samo u količinama koje su
neophodne za određene dijete.

Prethodni stavak odnosi se na proteine čiji je
kemijski indeks definiran u Prilogu V. koji je tiskan uz ovaj Pravilnik i
njegov je sastavni dio. Kemijski indeks proteina predstavlja najniži odnos
između količine svake pojedine esencijalne aminokiseline u proteinu i količine
te aminokiseline u standardu proteina definiranom u Tablici 1. Ako je kemijski
indeks niži od 100 % od standarda prikazanog u Tablici 1., minimalna količina
proteina mora biti povećana u skladu sa indeksom. Kemijski indeks proteina mora
biti najmanje 80% od standarda.

Udio energije koja potječe od masti ne smije biti
viši od 30 % od ukupne energetske vrijednosti hrane.

Hrana za redukciju tjelesne mase koja zamjenjuje
cjelodnevnu prehranu ne smije sadržavati linolne kiseline (u obliku glicerida)
manje od 4,5 g.

Hrana za redukciju tjelesne mase koja zamjenjuje
jedan ili više obroka linolne kiseline ne smije sadržavati (u obliku glicerida)
manje od 1 g.

Sadržaj dijetalnih vlakana za proizvode pod a) ne
smije biti manji od 10 g ni veći od 30 g po danu.

Količina vitamina i minerala u hrani za redukciju tjelesne
mase za kompletnu dnevnu prehranu mora iznositi najmanje 100 % dnevnog unosa
vitamina i minerala definiranih u Tablici 2. iz Priloga V. koja je tiskana uz
ovaj Pravilnik i njegov je sastavni dio.

U hrani
za redukciju tjelesne mase koja je zamjena za jedan ili više obroka količina
vitamina i minerala mora iznositi najmanje 30 % dnevnog unosa za vitamine i
minerale definirane u Tablici 2. po obroku, a količina kalija po obroku mora
biti najmanje 500 mg.

Članak 36.

Hrana
koja služi kao zamjena za cjelodnevnu prehranu mora nositi naziv:

»Zamjena
za cjelodnevnu prehranu pri redukcijskoj dijeti«

Hrana
koja služi kao zamjena za jedan ili više obroka u dnevnoj prehrani mora nositi
naziv: »Zamjena za jedan ili više obroka pri redukcijskoj dijeti.«

Deklaracija
hrane za redukciju tjelesne mase uz podatke propisane odredbom članka 8. ovoga
Pravilnika mora sadržavati:

– ako
hrana kod konzumiranja na način koji propisuje proizvođač sadrži poliola više
od 20 g po danu, potrebno je istaknuti izjavu o mogućem laksativnom djelovanju,

–
istaknuti važnost uzimanja adekvatne količine tekućine dnevno.

Na
hrani za redukciju tjelesne mase koja služi kao cjelodnevna zamjena mora biti
izjava:

*–* osigurava adekvatnu količinu
svih neophodnih hranjivih tvari za dnevnu potrebu,

– proizvod
ne smije koristiti duže od tri tjedna bez upute liječnika.

HRANA
NAMIJENJENA OSOBAMA OBOLJELIM OD ŠEĆERNE BOLESTI

Članak 37.

Hrana
namijenjena prehrani osoba oboljelih od šećerne bolesti mora odgovarati
sljedećim uvjetima:

–  sadržaj masnoća mora biti manji od sadržaja
masnoća u istovrsnoj ili srodnoj hrani uobičajenog sastava tako da njihovim
uzimanjem udio masnoća ne prelazi 30 % ukupnog dnevnog energetskog unosa;

–  u
proizvodnji ove hrane ne smiju se dodavati glukoza, glukozni sirup, invertni
šećer i disaharidi s time da se ovaj uvjet ne odnosi na šećere prirodno
prisutne u hrani i sirovinama;

–  laktoza se
može koristiti samo kao nosač sredstava za zaslađivanje i to kao smjesa koja je
najmanje 20 puta slađa u odnosu na šećer;

–
maltodekstrini se mogu koristiti u proizvodnji ove hrane samo kao nosač
sredstava za zaslađivanje, a udio u proizvodu ne smije biti veći od 2% (m/m);

–  hrana
proizvedena od žitarica ( kolači, keks i dr.) mora imati za 30% manje brzo
apsorbirajućih mono i disaharida, od istovrsnih proizvoda uobičajenog sastava.
To se ne odnosi na fruktozu;

–
proizvodi od žitarica (kruh) ne smiju imati dodanih masnoća, a potrebno je
naznačiti količinu dijetalnih vlakana.

U
proizvodnji hrane iz ovoga članka, mogu se koristiti za­mje­ne za šećer
(saharozu) i umjetna sredstva za zaslađivanje.

Količina
dodane fruktoze, manitola, sorbitola i fruktana (oligo­fruktoza i inulin) ne
smije utjecati na povećanje energetske vrijednosti prema istovrsnim ili srodnim
proizvodima uobičaje­nog sastava.

Članak 38.

Deklaracija
hrane namijenjena prehrani osoba oboljelih od šećerne bolesti i deklaracija
hrane sa smanjenom količinom ugljikohidrata, osim podataka iz članka 8. ovoga
Pravilnika, mora sadržavati i podatke o vrsti i količini upotrijebljenih
zamjena za šećer (saharozu) i umjetnih sladila, kao i napomenu da se ovu hranu
preporučuje koristiti prema savjetu stručnjaka.

Na
deklaraciji ove hrane potrebno je navesti i BE jedinice.

HRANA
SA MALOM, SMANJENOM I/ILI IZMIJENJENOM KOLIČINOM HRANJIVIH SASTOJAKA

Članak 39.

Hrana
sa malom, smanjenom količinom natrija i hrana
bez natrija

Hrana
sa malom količinom natrija(low sodium/salt)je hrana koja je proizvedena
bez dodatka natrijevih soli, a sadržaj natrija ne smije biti veći od 120 mg/100
g ili 100 ml gotovog obroka.

Hrana
sa vrlo malom količinom natrija (Very low sodiu/salt) je hrana koja u odnosu na
istovrsnu ili srodnu hranu uobičajenog sastava sadrži manje od 40 mg/100 g ili
100 ml gotovog obroka.

Hrana
bez natrija (With no sodium/salt) je hrana koja sadrži manje od 5 mg/100 g ili
100 ml gotovog obroka natrija ili ekvivalentnu količinu soli.

Članak 40.

Osim
podataka iz članka 8. ovoga Pravilnika, deklaracija dijetetske hrane sa malom,
smanjenom i bez natrija, mora sadržavati i podatak o udjelu natrija u mg/100 g
gotovog obroka, a na deklaraciji može nositi tvrdnje da je hrana sa malom, vrlo
malom količinom natrija ili bez natrija.

Deklaracija
dijetetske hrane proizvedenih sa »zamjenama za kuhinjsku sol« mora sadržavati
podatak o vrsti i količini tvari koja je upotrebljena kao zamjena za kuhinjsku
sol, izražena u mg/100 g hrane.

Članak 41.

Hrana
sa malom, smanjenom količinom laktoze i hrana bez laktoze

Hrana
sa smanjenom količinom laktoze (Lactose reduced) je hrana kod koje je sadržaj
laktoze smanjen u odnosu na istovrsne proizvode uobičajenog sastava. Na
deklaraciji je potrebno istaknuti »% smanjenja laktoze«.

Hrana sa malom količinom laktoze (Low lactose) je
hrana koja u odnosu na istovrsnu ili srodnu hranu uobičajenog sastava sadrži
najviše 0,3 g u 100 g. Na deklaraciji može istaknuti tvrdnju: »Nizak sadržaj
laktoze«.

Hrana bez laktoze (Lactose free) je hrana kod koje
laktozu nije moguće dokazati priznatim metodama. Na deklaraciji može istaknuti
tvrdnju: »Bez laktoze«.

Članak 42.

Hrana
sa smanjenom količinom ugljikohidrata i/ili izmijenjenim sastavom
ugljikohidrata

Hranasa smanjenom količinom ugljikohidrata je hrana kod koje je količina
iskoristivih ugljikohidrata u gotovom proizvodu, u usporedbi sa istovrsnom
hranom uobičajenog sastava smanjena za najmanje 40%, a kod kruha, peciva, keksa
i trajnih pekarskih proizvoda najmanje za 30%.

Hrana
sa izmijenjenim ugljikohidratima je hrana gdje je saharoza ili druga vrsta
šećera u usporedbi sa istovrsnom ili srodnom hranom uobičajenog sastava potpuno
zamijenjena fruktozom ili kojom drugom zamjenom za šećere, sa ili bez dodatka
umjetnih sredstava za zaslađivanje.

U
deklaraciji ove hrane mora se navesti sadržaj iskoristivih ugljikohidrata,
zamjena za šećere i umjetnih sredstava za zaslađivanje u mjernim jedinicama.

Hrana s
niskim sadržajem šećera (Low sugars) je hrana koja sadrži manje od 5 g šećera
na 100 g ili 100 ml. Na deklaraciji može istaknuti tvrdnju: »Nizak sadržaj
šećera«

Hrana
bez šećera (Sugars free) je hrana iz koje je u odnosu na istovrsnu ili srodnu
hranu šećer uklonjen ili je potpuno zamijenjen sa zamjenama za šećere ili s
umjetnim sredstvima za zaslađivanje i u kojih sadržaj šećera ne smije biti veći
od 0,5 g na 100 g ili 100 ml. Na deklaraciji može istaknuti tvrdnju: »Bez
šećera».

Hrana
bez dodanog šećera (With no added sugars) je hrana koja ne sadrži dodane mono i
disaharide ili bilo koji sastojak koji se dodaje radi slatkog okusa. Na
deklaraciji može istaknuti tvrdnju: »Bez dodanih šećera«.

Članak 43.

Hrana
sa smanjenom količinom i/ili izmijenjenim sastavom masnoća

Hranas niskim sadržajem masnoće (Low fat) je hrana koja sadrži manje od 3 g
masnoće na 100 g ili manje od 1,5 g masnoće na 100 ml. Na deklaraciji može
istaknuti tvrdnju: »Nizak sadržaj masti«.

Hrana bez masnoća (Fat free) je hrana koja sadrži
manje od 0,5 g masnoće na 100 g ili 100 ml. Na deklaraciji može istaknuti
tvrdnju: »Bez masti«.

Hrana sa niskim sadržajem zasićenih masnoća (Low
saturated fat) je hrana koja sadrži manje od 1,5 g zasićenih masnoća na 100 g
ili manje od 0,75 g zasićenih masnoća na 100 ml. U oba slučaja zasićene masnoće
ne smiju nositi više od 10 % ukupne energetske vrijednosti. Na deklaraciji može
istaknuti tvrdnju: »Nizak sadržaj zasićenih masti«.

Hrana bez zasićenih masnoća (Satzrated fat free) je
hrana koja sadrži manje od 0,1 g zasićenih masnoća na 100 g ili 100 ml. Na
deklaraciji može istaknuti tvrdnju: »Bez zasićenih masti«.

Hrana s
izmijenjenim masnoćama je hrana u kojoj je udio standardnih masnoća zamijenjen
fiziološki pogodnim masnoćama (npr. omega 3-masne kiseline- EPA i DHA).

HRANA SA ZNAČAJNIM SADRŽAJEM, BOGATA I/ILI OBOGAĆENA
HRANJIVIM SASTOJCIMA

Članak 44.

Hrana
kao izvor proteina i hrana čiji je sastav bogat proteinima

Hrana
koja je izvor proteina (Source of protein) je hrana kod koje najmanje 12 %
ukupne energetske vrijednosti potječe od proteina. Na deklaraciji može
istaknuti tvrdnju: »Izvor proteina«.

Hrana čiji je sastav bogat
proteinima (High protein) je hrana kod koje najmanje 20 % ukupne energetske
vrijednosti potječe od proteina. Na deklaraciji može istaknuti tvrdnju: »Visok
sadržaj proteina«.

Članak 45.

Hrana
obogaćena vitaminima, mineralnim tvarima i ostalim biološki vrijednim tvarima

Hrana
obogaćena vitaminima, mineralnim tvarima i ostalim biološki vrijednim tvarima,
je hrana koja u odnosu na istovrsnu ili srodnu hranu uobičajenog sastava sadrži
najmanje 15% prepo­ručenog dnevnog unosa, dodanih vitamina i/ili mineralnih
tvari u 100 g / 100 ml namirnice koja se konzumira a namijenjene su za posebne
prehrambene potrebe.

Takvoj
hrani mogu se dodavati vitamini i mineralne tvari do maksimalno dopuštenog
dnevnog unosa, i takva hrana može na deklaraciji nositi oznaku: »nadopunjuje
dnevne potrebe vitamina i mineralnih tvari« uz obvezu da se navede na koje
vitamine i minerale se to odnosi.

Preporučeni
i najveći dopušteni dnevni unos vitamina i mineralnih tvari tiskani su u
Tablicama 1., 2., 3. i 4. u Prilogu VI. ovoga Pravilnika i njegov su sastavni
dio.

Članak 46.

Ako je
sadržaj vitamina i mineralnih tvari u hrani veći od maksimalno dopuštenog
dnevnog unosa, tada proizvod na deklaraciji mora nositi oznaku: »proizvod se
može koristiti kod posebnih fizioloških stanja vezanih za nedostatak
vitamina/minerala« i podliježe odredbama članka 10. ovoga Pravilnika.

Članak 47.

Hrana
obogaćena dijetalnim vlaknima

Hrana
kao izvor dijetalnih vlakana (Source of fibre) je hrana koja sadrži više od 3 g
vlakana na 100 g ili više od 1,5 g vlakana na 100 kcal. Na deklaraciji može
istaknuti tvrdnju: »Izvor dijetalnih vlakana«.

Hrana visoko obogaćena
vlaknima (High fibre) je hrana koja sadrži više od 6 g vlakana na 100 g ili
više od 3 g na 100 kcal. Na deklaraciji može istaknuti tvrdnju: »Visok sadržaj
dijetalnih vlakana«.

Članak 48.

Osvježavajuća
bezalkoholna pića s povećanom količinom kofeina i drugim dodacima i specijalni
napici

Osvježavajuća
bezalkoholna pića s povećanom količinom kofeina i drugim dodacima i aditivima
kao i drugi specijalni napici su proizvodi kojima je dopušteno dodavati: do 320
mg kofeina, do 4.000 mg taurina, do 2.400 mg glukuronolaktona i do 200 mg
inozitola, računato na 1 l.

Ovim proizvodima mogu se dodavati biološki aktivne
tvari u količinama preporučenim ovim Pravilnikom. Količina pojedinih sastojaka
mora biti izražena i na originalno pakovanje.

U deklaraciji proizvoda iz stavka 1. ovoga članka
mora stajati i upozorenje:

»Ne dopušta se konzumiranje osobama osjetljivim na
kofein, oboljelim od šećerne bolesti, trudnicama i djeci, niti se smiju
miješati s alkoholom«.

 Upozorenje iz stavka 3.ovoga članka mora biti
posebno istaknuto.

Na
deklaraciji proizvoda sa sadržajem kofeina i kinina koji sadrže više od 150
mg/l navesti: »visok sadržaj kofeina (ili sl.)« i količinu uz sam naziv
proizvoda.

Članak 49.

Specijalni
napici

Specijalni
napici su otopine pripremljene iz ugljikohidrata i elektrolita.

Otopine
pripremljene iz ugljikohidrata i elektrolitasu:

–
Hipertonični napici su otopine koje sadržavaju elektrolite i ugljikohidrate u
količini koja rezultira većom osmolalnosti od referentne tekućine (osmolalnost
veća od 330 mOsm/kg),

–
Izotonični napici su otopine sa uravnoteženom količinom elektrolita i
ugljikohidrata, i imaju osmolalnost sličnu referentnoj tekućini ( osmolalnost
270-330 mOsm/kg),

–
Hipotonični napici su otopine s niskim sadržajem elektrolita i ugljikohidrata,
u količini koja rezultira nižom osmolalnosti od referentne tekućine
(osmolalnost ispod 270 mOsm/kg).

Ovim
proizvodima mogu se dodavati vitamini i minerali u oblicima i količini
propisanoj ovim Pravilnikom.

HRANA
SA SMANJENOM ILI POVEĆANOM ENERGETSKOM VRIJEDNOSTI

Članak 50.

Hrana
smanjene energetske vrijednosti (Energy reduced) je hrana kod koje je
energetska vrijednost u odnosu na istovrsnu ili srodnu hranu uobičajenog
sastava smanjena najmanje za 30%. Na deklaraciji može istaknuti tvrdnju:
»Smanjena energetska vrijednost X %«

Takva
hrana ne smije sadržavati manje vitamina i minerala od istovrsnih namirnica
uobičajenog sastava.

Hrana
sa niskim sadržajem energetske vrijednosti (Low energy) je ona hrana koja
sadrži manje od 40 kcal/170kJ na 100 g i manje od 20 kcal/80 kJ na 100 ml. Na
deklaraciji može istaknuti tvrdnju: »Niska energetska vrijednost«

Hrana
bez energetske vrijednosti (Energy free) je hrana koja sadrže manje od 4
kcal/17kJ na 100 ml ili 100 g. Na deklaraciji može istaknuti tvrdnju: »Bez
energetske vrijednosti«

Hrana sa povećanom
energetskom vrijednosti je hrana čija je energetska vrijednost povećana u
odnosu na hranu uobičajenog sastava.

DODACI
PREHRANI

Članak 51.

Dodaci
prehranisu hranjive tvari koje su koncentrirani izvori hranjivih
sastojaka ili druge tvari sa prehrambenim ili fiziološkim funkcijama, same ili
u kombinacijama, u doziranom obliku, sa svrhom da dodatno obogate unos
hranjivih sastojaka u uobiča­jenoj prehrani.

Hranjivi
sastojci u ovim proizvodima su vitamini i mineralne tvari navedeni u Listi 1. u
Prilogu II. te u Prilogu V. i koji su tiskani uz ovaj Pravilnik i njegov su
sastavni dio,kao i druge tvari: bjelančevine, aminokiseline, masne
kiseline, celuloza, pivski kvasac, inulin, lecitin, glukomanan, bilje i
ljekovito bilje i njihovi ekstrakti ili koncentrati, zaštitna sredstva biljnog
podri­jetla (bioflavonoidi, karotenoidi, izoflavoni, glukozinolati), prirodni
enzimi i koenzimi, žive kulture mikroorganizama, organska tkiva, metaboliti
žlijezda i druge tvari.

Dodaci
prehrani su i pripravci proizvedeni iz sirovina biljnog podrijetla, mješavine
pčelinjih proizvoda i pčelinji proizvodi sa dodacima ljekovitog bilja, s
namjenom. Kao sirovine mogu se koristiti svježe ili osušene cijele biljke ili
njihovi dijelovi (npr. list, korijen, plod, cvijet i drugi dijelovi biljke),
čiste supstancije biljnog podrijetla pojedinačno ili u smjesi, biljni
sekundarni proizvodi i to prvenstveno onih biljnih vrsta koje se nalaze na
Listi dozvoljenih ljekovitih biljnih vrsta iz Priloga VIII., koja je tiskana uz
ovaj Pravilnik i čini njegov sastavni dio.

Dodaci
prehrani mogu se stavljati u promet u različitim oblicima (tablete, kapsule,
prašci, bar pločice, čajevi, kapi, sirupi i slično) i na deklaraciji moraju
nositi oznaku »dodatak prehrani«.

Na
deklaraciji dodataka prehrani obvezno je navesti:

–
namjena proizvoda za koje je to potrebno navesti;

–
preporučene dnevne doze ne smiju se prekoračiti;.

–
dodatak prehrani nije nadomjestak ili zamjena uravnoteženoj prehrani;

–
čuvati od dohvata male djece.

Na
deklaraciji dodataka prehrani sa ljekovitim biljnim vrstama mora se navesti
latinski naziv biljke odnosno biljnog organa.

DODACI
PREHRANI ZA SPORTAŠE

Članak 52.

Dodaci
prehrani za sportaše suhranjive tvari koje su koncentrirani izvori
hranjivih sastojaka ili druge supstancije sa prehrambenim ili fiziološkim
funkcijama, same ili u kombinacijama u doziranom obliku, sa svrhom da
potpomognu unos ovih hranjivih sastojaka (vitamini, mineralne tvari, masne
kiseline, proteini, aminokiseline..) i pripravci navedeni u Listi dodataka
prehrani za sportaše u Prilogu VII., koja je tiskana uz ovaj Pravilnik i čini
njegov sastavni dio te se nalazi u privitku ovoga Pravilnika.

Na deklaraciji moraju nositi oznaku »dodatak prehrani
za sportaše«.

Članak
53.

Za utvrđivanje uvjeta za uvoz i/ili stavljanje u
promet dijetetske hrane iz članka 10. ovoga Pravilnika, ministar zdravstva i
socijalne skrbi rješenjem imenuje Povjerenstvo za dodatke prehrani i druge
pripravke (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo) na temelju čijeg mišljenja izdaje
rješenje za stavljanje u promet.

Rad Povjerenstva iz stavka 1. ovoga članka odvija se
u skladu s Poslovnikom o radu. Troškove utvrđivanja uvjeta iz stavka 1. ovoga
članka snosi podnositelj zahtjeva, a visinu istog određuje ministar zdravstva i
socijalne skrbi.

Povjerenstvo može razmatrati biljne vrste i pripravke
s biljnim vrstama koje se ne nalaze na Listi, a koje su korisne, neškodljive i
sigurne, tj. ako nisu jakog djelovanja, s popratnim nuspojavama i nepoželjnim
učincima, u količinama prihvatljivim za dodatke prehrani.

Povjerenstvo također može razmatrati i dodatke
prehrani sa količinom vitamina i minerala većom od maksimalno dopuštenog
dnevnog unosa kod iznimnih slučajeva.

Članak 54.

Podnositelj zahtjeva za uvoz i/ili stavljanje u
promet dijetetske hrane iz članka 10. ovoga Pravilnika obvezan je dostaviti
sljedeće podatke:

–
pojedinosti o kvalitativnom i kvantitativnom sastavu pro­izvoda;

–
provjeru kakvoće sirovina (specifikacije sirovina, porijeklo i analitičke
metode, certifikate za sirovine rizične od BSE/TSE i GMO i odgovarajuće izjave
proizvođača sirovina);

– opis
proizvodnog postupka;

– provjera sastava gotovog proizvoda;

– test stabilnosti za proizvod za koje Povjerenstvo
smatra potrebnim;

– namjena i način primjene (uputa);

– ograničenja za uporabu i posebna upozorenja ako
postoje;

– analitičko izvješće Hrvatskog zavoda za javno
zdravstvo o zdravstvenoj ispravnosti te mišljenje o ispravnosti deklaracije;

– mišljenja i izvješća drugih
znanstveno-istraživačkih ustanova ili eksperata za pojedina područja te druge
podatke koje Povjerenstvo zatraži (identifikacija ljekovitih biljnih vrsta,
provjera sastava i koli­čine aktivnih sastavnica, mišljenje o neškod­ljivosti i
dr.);

– ako se proizvodi u Republici Hrvatskoj potrebno je
dostaviti ostalu dokumentaciju vezanu za proizvođača ( dozvola za proizvodnju,
opis prostora za proizvodnju i skladištenje i dozvola o ispunjavanju
higijensko-tehničkih i sanitarnih uvjeta);

– ako se proizvod uvozi u Republiku Hrvatsku,
potrebno je dostaviti dokaz da je proizvod registriran i da se nalazi u prometu
u zemlji proizvođača i dokaz da je u prometu u najmanje dvije zemlje EU;

– preslik uplatnice za pokrivanje troškova
registracijskog postupka i dokaz pokrivanju troškova analitičkog postupka.

Podnositelj zahtjeva za uvoz i/ili stavljanje
proizvoda u promet podatke iz stavka 1., točke. 2., 6., 7. i 11. ovoga članka
mora dostaviti u originalu ili ovjerenoj fotokopiji i prijevodu na hrvat­ski
jezik.

Članak 55.

Hrana za posebne prehrambene potrebe iz članka 10.
ovoga Pravilnika može se prodavati u ljekarnama, specijaliziranim prodavaonicama
za promet na malo lijekovima i medicinskim pro­iz­vodima ili u za to
specijaliziranim prodajnim jedinicama o čemu odlučuje Povjerenstvo.

Članak 56.

Hrana za posebne prehrambene potrebe iz članka 10
ovoga Pravilnika, za koje uvoz, proizvodnju i/ili stavljanje u promet nije
svojim rješenjem odobrio ministar zdravstva i socijalne skrbi, ne smije se
nalaziti u prometu na području Republike Hrvatske.

Članak 57.

Uvoznik ili proizvođač hrane za posebne prehrambene
potrebe koja se nalazi u prometu, mora izvršiti usklađenje s odredbama ovoga
Pravilnika do kraja 2006. g.

Članak 58.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaje
važiti Pravilnik o zdravstvenoj ispravnosti dijetetskih namirnica (»Narodne
novine« br. 46/94, 50/95, 88/96 , 01/01, 44/02.).

Članak 59.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/03-04/48

Urbroj: 534-05-01/5-04-0001

Zagreb, 20. svibnja 2004.

Potpredsjednik Vlade RH i
ministar zdravstva i socijalne skrbi
**prof****.** **dr****.** **sc****.** **Andrija****Hebrang****,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

PRILOG
I

if !supportEmptyParas endif

Faktori
za izračunavanje energetske vrijednosti namirnica

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Ugljikohidrati** | 4 kcal/g | ili 17 kJ/g |
| **Polioli** | 2,4 kcal/g | ili 10 kJ/g |
| **Proteini** | 4 kcal/g | ili 17 kJ/g |
| **Masti** | 9 kcal/g | ili 37 kJ/g |
| **Alkohol** | 7 kcal/g | ili 29 kJ/g |
| **organske kiseline** | 3 kcal/g | ili 13 kJ/g |
| **Polidekstroza** | 1 kcal/g | ili 4,2 kJ/g |
| **Inulin i frukto-oligosaharidi** | 1,5 kcal/g | Ili 6,3 kJ/g |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

**if !supportEmptyParas endif**

PRILOG   II

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

1. LISTA DOPUŠTENIH
NUTRIJENATA ZA DJEČJU HRANU  I DODATKE
PREHRANI

if !supportEmptyParas endif

*VITAMINI*

*if !supportEmptyParas endif*

|  |  |
| --- | --- |
| Vitamin | Oblik vitamina |
| Vitamin A | Retinol  Retinil acetat  Retinil palminat  Beta karoten  if !supportEmptyParas endif |
| Vitamin D | Vitamin D2 (ergokalciferol)  Vitamin D3 ( kolekalciferol) |
| Vitamin B1 | Tiamin hidroklorid  Tiamin mononitrat |
| Vitamin B2 | Riboflavin   Natrij Riboflavin – 5-fosfat |
| Niacin | Nikotinamid                             Nikotinska kiselina |
| Vitamin B6 | Piridoksin hidroklorid  Piridoksin -5-fosfat  Piridoksin dipalmitat |
| Folati | Folna kiselina  (pteroylmonoglutamiska kis.) |
| Pantotenska kiselina | Kalcij D-pantotenat  Natrij D-pantotenat Deksapantenol |
| Vitamin B12 | Cijanokobalmin  Hidroksokobalmin |
| Biotin | D-biotin |
| Vitamin C | L-askorbinska kiselina  Natrij L-askorbat  Kalcij L-askorbat  Askorbil palmitat  Kalij askorbat |
| Vitamin E | D-alfa-tokoferol  DL-alfa-tokoferol  D-alfa-tokoferil acetat  DL-alfa-tokoferil acetat  D-alfa-tokoferil kiselinski sukcinat \* |
| Vitamin K | Filokinon (Fitomenadion) |

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportEmptyParas endif

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

***if !supportEmptyParas endif***

if !supportEmptyParas endif

MINERALI

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Mineralne tvari | Dopuštene soli |
| Kalcij(Ca) | Kalcij karbonat  Kalcij klorid  Kalcij citrat  Kalcij glukonat  Kalcij glicerofosfat  Kalcij laktat  Kalcij ortofosfat  Kalcij hidroksid  Kalcij oksid \* |
| Magnezij(Mg) | Magnezij karbonat  Magnezij klorid  Magnezij oksid  Magnezij ortofosfat  Magnezij sulfat  Magnezij glukonat  Magnezij hidroksid  Magnezij citrat  Magnezij acetat \*  Magnezij glicerofosfat \*  Magnezij laktat \* |
| Željezo (Fe) | Željezo citrat  Željezo glukonat  Željezo laktat  Željezo sulfat  Željezo amonij citrat  Željezo fumarat  Željezo difosfat ( željezo pirofosfat)  Željezo natrij difosfat \*  Željezo saharat \*  Elementarno željezo( karbonil elektrolitički reducirani hidrogen)\*  Željezo karbonat \* |
| Bakar (Cu) | Bakar glukonat  Bakar sulfat  Bakar-Lysin kompleks  Bakar karbonat  Bakar citrat |
| Jod (J) | Kalij jodid  Natrij jodid  Kalij jodat  Natrij jodat |
| Cink(Zn) | Cink acetat  Cink klorid  Cink laktat  Cink sulfat  Cink citrat  Cink glukonat  Cink oksid  Cink karbonat \* |
| Mangan (Mn) | Mangan karbonat  Mangan klorid  Mangan citrat  Mangan sulfat  Mangan glukonat  Mangan glicerofosfat \* |

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Natrij (Na) | Natrij bikarbonat  Natrij klorid  Natrij citrat  Natrij glukonat  Natrij karbonat  Natrij laktat  Natrij ortofosfat  Natrij hidroksid |
| Kalij (K) | Kalij bikarbonat  Kalij karbonat  Kalij klorid  Kalij citrat  Kalij glukonat  Kalij glicerofosfat  Kalij laktat  Kalij ortofosfat  Kalij hidroksid |
| Selen (Se) | Natrijev selenat  Natrijev hidrogen selenit \*  Natrijev selenit |
| Krom (Cr)(III)i njegovi heksahidrati | Krom (III) klorid \*  Krom (III) sulfat \* |
| Molibden (Mo)(VI) | Amonijev molibdat \*  Natrijev molibdat \* |
| Fluor (F) | Kalijev fluorid \*  Natrijev fluorid \* |

\*vitaminski i
mineralni oblici koji se ne koriste u proizvodnji dječje hrane

### AMINOKISELINE I DRUGI DUŠIKOVI SPOJEVI

if !supportEmptyParas endif

L-alanin

L-asparaginska kiselina  **\*\***

L-arginin i hidroklorid \*

L-cistin i hidroklorid \*

L-cistein i hidroklorid \*

L-citrulin  **\*\***

L-histidin i hidroklorid \*

L-glutaminska kiselina

L-glutamin

L-izoleucin i hidroklorid \* **\*\***

L-leucin i hidroklorid \*

L-lizin\*

L-lizin acetat

L-metionin \*

L-ornitin

L-prolin  **\*\***

L-fenilalanin\*

L-treonin \*

L-triptofan \*

L-tirosin \*

L-valin \*

glicin

Aminokiseline se mogu koristiti i kao
natrijeve, kalijeve, kalcijeve i magnezijeve soli, i njihovi hidrokloridi.

if !supportEmptyParas endif

L-karnitin \*

L-karnitin hidroklorid \*

Taurin \*

if !supportEmptyParas endif

\*Aminokiseline
i drugi dušikovi spojevi mogu se koristiti za proizvodnju dječje hrane

\*\*
Aminokiseline koje se mogu se koristiti
za dojenčad za žitne kašice i sl.

if !supportEmptyParas endif

OSTALO

**if !supportEmptyParas endif**

Holin

Holin klorid

Holin citrat

Holin bitartarat

Inositol

if !supportEmptyParas endif

Nukleotidi:

adenozin 5'-fosforna kiselina (AMP)

natrijeve soli AMP

citidin 5'-monofosforna kiselina (CMP)

natrijeve soli CMP

gvanozin 5'-fosforna kiselina (GMP)

natrijeve soli GMP

inozin 5'-fosforna kiselina (IMP)

natrijeve soli IMP

uridin 5'-fosforna kiselina (UMP)

natrijeve soli UMP

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

 PRILOG   III.

if !supportEmptyParas endif

 LISTA DOPUŠTENIH
DODATAKA U ZAMJENAMA ZA KUHINJSKU SOL

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Naziv zamjene | Ograničenja |
| if !supportEmptyParas endif | 1 | 2 |
| a) | Kalijev sulfat  kalijev, kalcijev ili amonijev adipat, glutamat, karbonat, sukcinat, laktat, tartarat, citrat, acetat, klorid ili ortofosfat, i/ili | Nema ograničenja osim za:  P najviše 4% NH4 najviše 3% |
| b) | Magnezijev adipat, glutamat, karbonat, citrat, sukcinat, acetat, tartarat, laktat, klorid ili ortofosfat u smjesi s drugim zamjenama za kuhinjsku sol koje ne sadrže magnezij, navedenim pod a,c i d i/ili | Magnezij**2+** najviše 20% računato na ukupnu količinu kationa K, Ca, NH4  P najviše 3% |
| c) | Holin-acetat, karbonat, laktat, tartarat, karbonat, citrat ili klorid u smjesi s drugim zamjenama za kuhinjsku sol koje ne sadrže holin, navedenim pod a,b, ili d i/ili | Holin najviše 3% |
| d) | Adipinska, glutaminska, limunska, mliječna ili jabučna kiselina | nema ograničenja |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

PRILOG   IV.

if !supportEmptyParas endif

HRANA
ZA POSEBNU MEDICINSKU NAMJENU

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 1*. Sadržaj
vitamina i minerala u prehrambeno kompletnoj hrani za dojenčad do 12 mj
starosti

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | | if !supportEmptyParas endif | | na 100 kJ | | if !supportEmptyParas endif | | na 100 kcal | | if !supportEmptyParas endif | |  |
|  | vitamini | | | | min. | | max. | | min. | | max. | |
|  | 1. | | vitamin A, μg RE (1) | | 14 | | 43 | | 60 | | 180 | |
|  | 2. | | vitamin D, μg (2) | | 0,25 | | 0,75 | | 1 | | 3 | |
|  | 3. | | tiamin, mg | | 0,01 | | 0,075 | | 0.04 | | 0,3 | |
|  | 4. | | riboflavin,  mg | | 0,014 | | 0,1 | | 0,06 | | 0,45 | |
|  | 5. | | niacin,  mg NE (3) | | 0,2 | | 0,75 | | 0,8 | | 3 | |
|  | 6. | | pantotenska kis.,  mg | | 0.07 | | 0,5 | | 0,3 | | 2 | |
|  | 7. | | vitamin B6,  mg | | 0.009 | | 0,075 | | 0,035 | | 0,3 | |
|  | 8. | | biotin, μg | | 0,4 | | 5 | | 1,5 | | 20 | |
|  | 9. | | folna kis., μg | | 1 | | 6 | | 4 | | 25 | |
|  | 10. | | vitamin B12, μg | | 0,025 | | 0,12 | | 0,1 | | 0,5 | |
|  | 11. | | vitamin C   mg | | 1,9 | | 6 | | 8 | | 25 | |
|  | 12. | | vitamin K, μg | | 1 | | 5 | | 4 | | 20 | |
|  | 13. | | vitamin E, mg  alfa –TE (4) | | 0,1  odnosno 0,5/g polinezasićenih masnih kiselina izraženo kao linolna kiselina | | 0,75 | | 0,5  odnosno 0,5 g polinezasićenih masnih kiselina izraženo kao linolna kiselina | | 3 | |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

(1) 1 RE =
retionol ekvivalent = 1 μg
retinola ili 6 μg  beta
karotena il 12μg alfa karotena= 3,33 i.j. vitamina A

(2) u obliku
kolekalciferola:10 μg = 400 i. j. vitamina D

(3) NE =
niacin ekvivalent = mg nikotinske kiseline + mg triptofana/60

(4) alfa-TE =
d-alfa-tokoferol ekvivalent = 1 mg d-alfa-tokoferola

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

                                                               na 100 kJ                          na 100 kcal

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Mineralne tvari | Min. | max. | min. | max. |
| 1. | natrij / mg | 5 | 14 | 20 | 60 |
| 2. | kalij / mg | 15 | 35 | 60 | 145 |
| 3. | kloridi / mg | 12 | 29 | 50 | 125 |
| 4. | kalcij /mg | 12 | 60 | 50 | 250 |
| 5. | fosfor  / mg (1) | 6 | 22 | 25 | 90 |
| 6. | magnezij / mg | 1,2 | 3,6 | 5 | 15 |
| 7. | željezo / mg | 0,12 | 0,5 | 0,5 | 2 |
| 8. | cink / mg | 0,12 | 0,6 | 0,5 | 2,4 |
| 9. | bakar / μg | 4,8 | 29 | 20 | 120 |
| 10. | jod / μg | 1,2 | 8,4 | 5 | 35 |
| 11. | selen  /μg | 0,25 | 0,7 | 1 | 3 |
| 12. | mangan / mg | 0,012 | 0,05 | 0,05 | 0.2 |
| 13. | krom / μg | - | 2,5 | - | 10 |
| 14. | molibden /μg | - | 2,5 | - | 10 |
| 15. | fluorid / mg | - | 0.05 | - | 0,2 |

(1)Omjer kalcija/fosfor
ne smije biti manji od 1,2 i veći od 2,0

if !supportEmptyParas endif

**if !supportEmptyParas endif**

*Tablica 2*. Sadržaj
vitamina i minerala u prehrambeno kompletnoj hrani koja nije namjenjena   dojenčadi

if !supportEmptyParas endif

        na 100 kJ
na 100 kcal

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Vitamini | Min. | max. | min. | max. |
| 1. | vitamin A, μg RE (1) | 8,4 | 43 | 35 | 180 |
| 2. | vitamin D, μg (2) | 0,12 | 0,65/0,75(5) | 0,5 | 2,5/3(5) |
| 3. | tiamin,  mg | 0,015 | 0,12 | 0,06 | 0.5 |
| 4. | riboflavin,  mg | 0,02 | 0,12 | 0,08 | 0,5 |
| 5. | niacin, mg  NE (3) | 0,22 | 0,75 | 0,9 | 3 |
| 6. | Pantotenska kis.,  mg | 0,035 | 0,35 | 0,15 | 1,5 |
| 7. | vitamin B6,  mg | 0,02 | 0,12 | 0,08 | 0,5 |
| 8. | biotin,   μg | 0,18 | 1,8 | 0,75 | 7,5 |
| 9. | folna kis., μg | 2,5 | 12,5 | 10 | 50 |
| 10. | vitamin B12, μg | 0,017 | 0,17 | 0,07 | 0,7 |
| 11. | vitamin C mg | 0,54 | 5,25 | 2,25 | 22 |
| 12. | vitamin K, μg | 0,85 | 5 | 3,5 | 20 |
| 13. | vitamin E, mg  alfa –TE (4) | 0,1  odnosno 0,5/g polinezasićenih masnih kiselina izraženo kao linolna kiselina | 0,75 | 0,5  odnosno 0,5 g polinezasićenih masnih kiselina izraženo kao linolna kiselina | 3 |

if !supportEmptyParas endif

(1) 1 RE =
retionol ekvivalent = 1 μg
retinola ili 6 μg  beta karotena
il 12μg alfa karotena= 3,33 i. j. vitamina A

      (2)
u obliku kolekalciferola:10 μg = 400 i. j. vitamina D

(3) NE =
niacin ekvivalent = mg nikotinske kiseline + mg triptofana/60

(4) alfa-TE =
d-alfa-tokoferol ekvivalent = 1 mg d-alfa-tokoferola

(5) za
namirnice namjenjene djeci od 1-10 godina starost

                                                        na 100
kJ                             na 100
kcal

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Mineralne tvari | Min. | max. | Min. | max. |
| 1. | natrij / mg | 7,2 | 42 | 30 | 175 |
| 2. | kalij / mg | 19 | 70 | 80 | 295 |
| 3. | kloridi / mg | 7,2 | 42 | 30 | 175 |
| 4. | kalcij(1)   /mg | 8,4/12 | 42/60 | 35/50 | 175/250 |
| 5. | fosfor(1)  / mg | 7,2 | 19 | 30 | 80 |
| 6. | magnezij / mg | 1,8 | 6 | 7,5 | 25 |
| 7. | željezo / mg | 0,12 | 0,5 | 0,5 | 2 |
| 8. | cink / mg | 0,12 | 0,36 | 0,5 | 1,5 |
| 9. | bakar / μg | 15 | 125 | 60 | 500 |
| 10. | jod / μg | 1,55 | 8,4 | 6,5 | 35 |
| 11. | selen  /μg | 0,6 | 2,5 | 1,5 | 10 |
| 12. | mangan / mg | 0,012 | 0,12 | 0,05 | 0,5 |
| 13. | krom / μg | 0,3 | 3,6 | 1,25 | 15 |
| 14. | molibden /μg | 0,72 | 4,3 | 3,5 | 18 |
| 15. | fluorid / mg | - | 0.05 | - | 0,2 |

(1)  Omjer kalcij/fosforne smije biti manji od
1,2 i veći od 2,0

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

PRILOG V

**if !supportEmptyParas endif**

HRANA NAMIJENJENA ZA REDUKCIJU TJELESNE MASE

*if !supportEmptyParas endif*

*Tablica 1*. Kemijski indeks
proteina; Standardne vrijednosti aminokiselina u hrani

za redukciju tjelesne mase

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Aminokiseline | g/100 g protein |
| Cistin + metionin | 1,7 |
| Histidin | 1,6 |
| Izoleucin | 1,3 |
| Leucin | 1,9 |
| Lizin | 1,6 |
| Fenilalanin + tirozin | 1,9 |
| Treonin | 0,9 |
| Triptofan | 0,5 |
| Valin | 1,3 |

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

*Tablica 2.*
Vitamini i minerali u hrani za redukciju tjelesne mase

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vitamin A | μg RE | | 700 | |
| vitamin D | mg | | 5 | |
| vitamin E | mg-TE | | 10 | |
| vitamin C | mg | | 45 | |
| Tiamin | mg | | 1,1 | |
| Riboflavin | mg | | 1,6 | |
| Niacin | mg-NE | | 18 | |
| vitamin B6 | mg | | 1,5 | |
| folna kiselina | mg | | 200 | |
| vitamin B12 | mg | | 1,4 | |
| Biotin | μg | | 15 | |
| pantotenska kiselina | mg | | 3 | |
| Kalcij | mg | | 700 | |
| Fosfor | mg | | 550 | |
| Kalij | mg | | 3100 | |
| Željezo | mg | | 16 | |
| Cink | mg | | 9,5 | |
| Bakar | mg | | 1,1 | |
| Jod | mg | | 130 | |
| Selen | mg | | 55 | |
| Natrij | mg | | 575 | |
| Mangan | mg | | 150 | |
| Magnezij | mg | | 1 | |
|  | | if !supportEmptyParas endif | |  |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |
endif

if !supportEmptyParas endif

 PRILOG   VI

*Tablica
1*. Dnevni unos  vitamina i minerala namjenjen

odraslim osobama

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Minimalni  dopušteni  dnevni unos | Maksimalni dopušteni dnevni unos | Preporučeni    dnevni  unos |
| Vitamin A (retinol)   (a)                   μg  Provitamin A (β-karoten) mg | 120  if !supportEmptyParas endif  - | 1500  if !supportEmptyParas endif  18 | 800  if !supportEmptyParas endif  6 |
| Vitamin D (kolekalciferol) (b)             μg | 0,75 | 10 | 5 |
| Vitamin E (tokoferol) (e)                   mg | 1,5 | 60 | 10 |
| Vitamin C (askorbinska kiselina)    mg | if !supportEmptyParas endif  9 | if !supportEmptyParas endif  350 | if !supportEmptyParas endif  60 |
| Vitamin K  (filokinon)                       μg | 9,75 | 100 | 65 |
| Vitamin B1 (tiamin)                          mg | 0,21 | 4,0 | 1,4 |
| Vitamin B2 (riboflavin)                    mg | 0,24 | 4,0 | 1,6 |
| Vitamin B3 (niacin) (d)                    mg | 2,7 | 35 | 18 |
| Vitamin B6 (piridoksin)                   mg | 0,30 | 6,0 | 2 |
| Folna kiselina  (e)                            μg | 30 | 600 | 200 |
| Vitamin B12 (cijanokobalami) (f)   μg | if !supportEmptyParas endif  0,15 | if !supportEmptyParas endif  9 | if !supportEmptyParas endif  1,0 |
| Pantotenska kiselina                       mg | 0,9 | 15 | 6 |
| Biotin                                                 μg | 22,5 | 300 | 150 |
| Kolin                                                  mg | 75 | 1500 | 500 |
| Kalcij (Ca)                                         mg | 120 | 1 500 | 800 |
| Fosfor  (P)                                         mg | 120 | 1 500 | 800 |
| Magnezij (Mg)                                   mg | 45 | 600 | 300 |
| Željezo (Fe)                                       mg | 2,1 | 30 | 14 |
| Cink (Zn)                                           mg | 2,25 | 15 | 15 |
| Fluor (F)                                            mg | 0,38 | 10 | 2,5 |
| Jod  (J)                                               μg | 22,50 | 225 | 150 |
| Selen (Se)                                          μg | 8 | 100 | 50 |
| Krom (Cr)                                          μg | 10 | 150 | 65 |
| Bakar (Cu)                                         μg | 173 | 3 000 | 1150 |
| Mangan  (Mn)                                   mg | 0,53 | 5 | 3,5 |
| Molibden (Mo)                                   μg | 11 | 150 | 75 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

 (a) Retinol ekvivalent 1 RE= 1 µg retinol ili 6 µg beta
karotena ili 12 µg alfa karotena, a max. dozvoljena količina b-karotena 18
mg

          (b) Kolekalciferol, 1 µg kolekarciferola = 40
i.j. vitamina D

          I Kao ekvivalent alfa-tokoferola

          (d) Niacin ekvivalent. 1 mg niacina= 60 mg
triptofana

          (e)
Kao ekvivalent folata u namirnicama,

1 DFE= 1 µg folata iz namirnica= 0,6 µg folne kiseline iz obogaćenih
namirnica

ili kao upplement koji se uzima uz obrok = 0,5 µg kao upplement natašte

             Uslijed dokazane povezanosti
unosa folata i defekata neuralne cijevi u fetusa,

             preporuča se da sve žene u
reproduktivnoj dobi koje mogu zanijeti dodatno uzimaju

            400 µg folata putem
suplemenata  ili obogaćenih namirnica.

           (f)S obzirom da 10 do 30% ljudi starijih dobnih skupina može
imati problema s apsorpcijom

             vitamina B12 iz  namirnica, tim  starijim osobama
iznad  50 godina, se preporuča da dnevne

             potrebe vitamina B12 osiguraju iz
namirnica obogaćenih vitaminom B12 ili primjenom suplementa

            koji sadrži vitamin B12.

if !supportEmptyParas endif

**if !supportEmptyParas endif**

*Tablica 2*. Maksimalni dnevni unos vitamina
namjenjen  zdravoj djeci, preporučeni i
maksimalni dnevni unos trudnicama i dojiljama

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif  Vitamini | if !supportEmptyParas endif  A  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  C  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  D  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  E  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  K  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  B1  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  B2  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  B3  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  B6  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  Folna  Kiselina | if !supportEmptyParas endif  B12  if !supportEmptyParas endif  if !supportEmptyParas endif | Panto-  tenska  kiselina | Biotin |
| Godine | μg (a) | mg | μg (b) | mg (c) | mg | Mg | Mg | mg (d) | mg | Μg (e) | μg | mg | μg |
| 0,5-1 | 375 | 35 | 10 | 4 | 10 | 0,4 | 0,5 | 6 | 0,6 | 35 | 0,5 | 2 | 15 |
| 1-3 | 400 | 40 | 10 | 6 | 15 | 0,7 | 0,8 | 9 | 1,0 | 50 | 0,7 | 3 | 20 |
| 4-6 | 500 | 45 | 10 | 7 | 20 | 0,9 | 1,1 | 12 | 1,1 | 75 | 1,0 | 4 | 25 |
| 7-10 | 700 | 45 | 10 | 7 | 30 | 1,0 | 1,2 | 13 | 1,4 | 100 | 1,4 | 5 | 30 |
| 11-14 | 800 | 50 | 10 | 10 | 45 | 1,3 | 1,5 | 17 | 1,7 | 150 | 2,0 | 7 | 100 |
| Trudnice (f) | 770  1500 | 85  500 | 10  10 | 15  100 | 90  100 | 1,4  4 | 1,4  4 | 18  35 | 1,9  6 | 600  700 | 2,6  9 | 6  15 | 30  350 |
| Dojilje (f) | 1300  1500 | 120  500 | 10  10 | 19  100 | 90  100 | 1,4  4 | 1,6  4 | 17  35 | 2,0  6 | 500  700 | 2,8  9 | 7  15 | 35  350 |

if !supportEmptyParas endif

(a) Retinol ekvivalent 1 RE=
1 µg retinol ili 6 µg beta karotena ili 12 µg alfa karotena

(b) Kolekalciferol, 1 µg
kolekarciferola = 40 i.j. vitamina D

(c) Kao ekvivalent
alfa-tokoferola

(d) Niacin ekvivalent. 1 mg
niacina= 60 mg triptofana

(e) Kao
ekvivalent folata u namirnicama, 1 DFE= 1 µg folata iz namirnica= 0,6 µg folne
kiseline iz obogaćenih namirnica ili kao supplement koji se uzima uz obrok =
0,5 µg kao upplement natašte

Uslijed dokazane povezanosti
unosa folata i defekata neuralne cijevi u fetusa, preporuča se da sve žene u
reproduktivnoj dobi koje mogu zanijeti dodatno uzimaju 400 µg folata putem
suplemenata  ili obogaćenih namirnica.

(f)
maksimalno dozvoljeni dnevni unos za trudnice i dojilje

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 3.*     Maksimalni dopušteni dnevni
unos minerala namjenjeni  zdravoj
djeci,  preporučeni i maksimalni dnevni
unos trudnicama i dojiljama

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Starost | Kalcij (Ca) | Fosfor (P) | Magnezij (Mg) | Željezo (Fe) | Cink  (Zn) | Fluor  (F) | Jod   (J) | Selen   (Se) | Krom (Cr) | Bakar (Cu) | Mangan (Mn) | Molib   (Mo) |
| Godine | Mg | Mg | Mg | mg | Mg | Mg | μg | μg | μg | Μg | mg | μg |
| 0,5-1 | 600 | 500 | 60 | 10 | 5 | 0,5 | 50 | 15 | 20 | 600 | 0,6 | 20 |
| 1-3 | 800 | 800 | 80 | 10 | 10 | 0,7 | 70 | 20 | 20 | 700 | 1,0 | 25 |
| 4-6 | 800 | 800 | 120 | 10 | 10 | 1 | 90 | 20 | 30 | 1000 | 1,5 | 30 |
| 7-10 | 800 | 800 | 170 | 10 | 10 | 2 | 120 | 30 | 50 | 1000 | 2,0 | 50 |
| 11-14 | 1200 | 1200 | 270 | 12 | 15 | 2 | 150 | 40 | 50 | 1500 | 2,0 | 75 |
| Trudnice(f) | 1000  1500 | 700  1500 | 350  600 | 27  30 | 11  15 | 3  10 | 220  220 | 60  100 | 30  150 | 1000  3000 | 2,0  5 | 50  150 |
| Dojilje  (f) | 1000  1500 | 700  1500 | 310  600 | 9  30 | 12  15 | 3  10 | 290  290 | 70  100 | 45  150 | 1300  300 | 2,6  5 | 50  150 |

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

*Tablica 4*. Minimalne potrebe za natrijem, kloridima i kalijem
za zdrave osobe

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |  |  |  |  |  | | --- | --- | --- | --- | --- | | DOB | TEŽINA  (kg)a | NATRIJ  (mg)ab | KLORIDI  (mg)ab | KALIJ  (mg)c | | Mjeseci 0-5 | 4,5 | 120 | 180 | 500 | | Mjeseci 6-11 | 8,9 | 200 | 300 | 700 | | Godine    1 | 11,0 | 225 | 350 | 1000 | | 2-5 | 16,0 | 300 | 500 | 1400 | | 6-9 | 25,0 | 400 | 600 | 1600 | | 10-18 | 50,0 | 500 | 750 | 2000 | | >18 | 70,0 | 500 | 750 | 2000 | |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

            \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

a) Predložene vrijednosti ne
podrazumijevaju gubitke zbog dugotrajnog znojenja.

b) Nema nikakvih
dokaza  da povećani unosi doprinose unapređenju zdravlja

c) Kod odraslih osoba
minimalne potrebe za kalijem mogu biti dosta povećane u odnosu  na
predložene vrijednosti

d) Predložene vrijednosti nisu korigirane  za potrebe u periodu rasta.
Predložene vrijednosti  za osobe ispod 18 godina podrazumijevaju
dostignuti rast i razvoj na nivou 50-tnog postotka, prema objavi NCHS i
predstavljaju prosječne vrijednosti za mušku i žensku populaciju.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

PRILOG  VII.

if !supportEmptyParas endif

LISTA DODATAKA PREHRANI
ZA SPORTAŠE

**if !supportEmptyParas endif**

1. Sredstva
za oporavak mišića:

    aminokiseline
razgranatih lanaca i njihovi derivati (HMB, OKG, KIC)

2. Sredstva
za obnovu energije:

    kreatin
monohidrat, acetil L-karnitin, piruvat, NASH, ATP, glukozni polimeri i srodna
sredstva nehormonskog podrijetla

3. Ergogena
sredstva:

    natrij
fosfat, natrij bikarbonat, kalij bikarbonat, kapsaicin i srodna sredstva
nehormonskog podrijetla

4. Sredstva
za rehidraciju:

    glicerol,
specijalni napici  i druga sredstva

5. Sredstva za saniranje ozljeda:

    bromelin\*, papain\*, srodni enzimski
preparati\*, glukozamin sulfat i druga sredstva

    \*Ako se enzim proizvodi iz mikroorganizama u
priloženoj dokumentaciji nužno je navesti iz kojih, te ako su ti mikroorganizmi
genetski modificirani uz proizvod mora ići i prateća dokumentacija o
ispravnosti vođenja cijelog postupka.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

#### PRILOG  VIII.

if !supportEmptyParas endif

LISTA DOZVOLJENIH LJEKOVITIH BILJNIH VRSTA

**if !supportEmptyParas endif**

|  |
| --- |
| **Latinsko ime                            Hrvatsko ime** |
| **A** |
| Abies spp.                             Vrste jela |
| Acaciae spp.                          Vrste akacije |
| Acantophanax spinosum         Matruna dugolisna |
| Achillea millefolium                Stolisnik |
| Acorus calamus                     Iđirot |
| Agrimonia eupatoria               Turica |
| Agrimonia spp.                       Vrste turice |
| Agrimonia eupatoria               Obična turica |
| Agropyron repens                   Pirika |
| Alchemilla vulgaris                 Livadna vrkuta |
| Allium cepa                           Crveni luk |
| Allium sativum                       Češnjak, bijeli luk |
| Allium ursinum                       Medvjeđi luk, divlji luk |
| Alnus glutinosa                       Crna joha, jošić |
| Aloe spp.                               Vrste aloja |
| Alpinia officinarum                 Galgant, galanga |
| Althaea officinalis                  Bijeli sljez |
| Amomum cardamomum         Srdiš, grbat |
| Andropogon nardus                Tropska vlaska |
| Anethum graveolens               Kopar |
| Angelica archangelica            Ljekovita anđelika |
| Angelica spp.                         Vrste anđelike |
| Antennaria dioica                   Zečja capica, bubica |
| Anthriscus cerefolium             Krasuljica |
| Anthyllis vulneraria                 Ranjenik |
| Apium graveolens                  Celer |
| Arallia spp.                            Vrste aralije, pižulika |
| Arctium lappa                        Veliki čičak |
| Arctium spp.                          Vrste čička |
| Arctostaphylos uva-ursi          Medvjetka |
| Armoracia rusticana               Vrtni hren |
| Arnica montana                      Brđanka |
| Artemisia absinthium              Gorski pelin |
| Artemisia dracunculus            Estragon |
| Artemisia vulgaris                  Obični pelin |
| Aspalanthus linearis                Afrički crveni grm |
| Asparagus officinale               Vrtna šparoga |
| Asparagus racemosus            Grozdasta šparoga |
| Asperula odorata                    Lazarkinja |
| Astragalus glycyphyllos           Slatkolisni kozlinac |
| Astragalus spp.                       Vrste kozlinca |
| Avena sativa                           Zob |
| **B** |
| Barosma betulina                    Barozma |
| Bellis perenis                          Tratinčica |
| Betula alba                              Bijela breza |
| Betula spp.                             Vrste breze |
| Borago officinalis                     Boreč |
| Boswelia serrata                      Tamjan |
| Brassica napus                          Korabica |
| Brassica nigra                           Crna vrzina,crna gorušica |
| Brassica oleracea var. cymosa   Brokula |
| Brassica rapa                            Bijela repa, poljska vrzina |
| Bryonia dioica                           Divlja tikva |
| **C** |
| Calendula officinalis               Neven |
| Calluna vulgaris                      Vrijes |
| Camellia sinensis |
| (Thea sinensis)                       Čajevac |
| Capsella bursa pastoris           Rusomača |
| Capsicum annuum                  Paprika |
| Carica papaya                        Papaja |
| Carthamus tinctorius               Bojadis.bodalj,šafranika |
| Carum carvi                           Kim |
| Castanea sativa                      Pitomi kesten |
| Centaurea cyanus                  Različak |
| Centaurium erythraea             Štitasta kičica |
| Centaurium littorale                Obalna kičica |
| Centaurium spp.                     Vrste kičice |
| Centella asiatica                     Gotu kola |
| Ceratonia siliqua                     Rogač |
| Chamaemelum nobile             Rimska kamilica |
| Chenopodium album               Bijela loboda |
| Chenopodium anthelminticum  Loboda |
| Chimaphila umbellata              Zelenčić |
| Chondrus crispus                    Irska mahovina |
| Cichorium intybus                   Plava vodopija,cikorija |
| Cimicifuga racemosa              Smrdljivka |
| Cinnamomum aromaticum      Cimet |
| Cinnamomum zeylanicum       Cejlonski,cimet |
| Cirsium arvense                     Poljski osjak |
| Cirsium spp.                           Vrste osjaka |
| Citrus aurant. subsp. amara    Gorka naranča |
| Citrus aurant. subsp. dulcis     Slatka naranča |
| Citrus spp.                             Vrste agruma |
| Cnicus benedictus                  Blaženi čkalj |
| Coffea arabica                       Kava, arapska kava |
| Coix lacryma-jobi                   Jobove suze, suzice |
| Cola acuminata, C. nitida        Vrste kole |
| Commiphora molmol               Balzamovo drvo |
| Commiphora spp.                    Vrste balzamovog drveta |
| Coriandrum sativum               Koriandar |
| Cornus mas                             Drijenak |
| Corylus avellana                     Obična lijeska |
| Crataegus monogyna              Bijeli glog |
| Crataegus oxyacantha            Crveni glog |
| Crocus sativus                       Vrtni šafran |
| Cucurbita maxima                  Velika bundeva |
| Cucurbita pepo                       Obična bundeva |
| Cuminum cyminum                 Kumin |
| Curcuma longa |
| (C. domestica)                       Kurkuma, indijski šafran |
| Curcuma zedoaria                  Sekvar, bijeli isiot |
| Cydonia oblonga                     Dunja |
| Cymbopogon spp.                   Vrste oštre vlaske |
| Cynara scolymus  (Cynara cardunculus)             Artičoka |
| **D** |
| Daucus carota                       Mrkva |
| Dioscorea bulbifera                Azijski jam |
| Dioscorea spp.                       Vrste jama |
| Diospyros kaki                       Japanska jabuka |
| Dipsacus japonicus                 Češljugovina |
| Drosera rotundifolia                Okruglolisna rosika |
| **E** |
| Echinacea pallida                   Ružičasta rudbekija |
| Echinacea purpurea                Crvena rudbekija |
| Echinacea angustifolia            Uskolisna rudbekija |
| Elettaria cardamomum            Kardamom |
| Eleutherococcus senticosus     Sibirski ginseng |
| Epilobium parviflorum             Vrbolika |
| Equisetum arvense                 Poljska preslica |
| Equisetum hyemale                Zimska preslica |
| Erica carnea                          Crnjuša |
| Erica spp.                              Vrste crnjuše |
| Eriodictyion californicum |
| (E. glutinosum)                       Eriodiktion |
| Eucalyptus globulus                Kuglasti eukalipt |
| Eucalyptus spp.                      Vrste eukalipta |
| Eugenia caryophyllata                                            (Syzygium aromaticum)          Klinčić |
| Eupatorium perfoliatum           Konopljuša |
| Euphrasia stricta                    Ljekovita očanica |
| Euphrasia spp.                       Vrste očanice |
| **F** |
| Fagophyrum esculentum         Heljda |
| Fagus sylvatica                      Bukva |
| Ficus carica                           Smokva |
| Filipendula ulmaria                    (Spiraea ulmaria)                    Končara, suručica |
| Foeniculum vulgare                Obični komorač |
| Forsythia suspensa                 Forsitija |
| Fragaria vesca                       Šumska jagoda |
| Fraxinus excelsior                  Bijeli jasen |
| Fraxinus ornus                       Crni jasen |
| Fucus vesiculosus                   Mjehurasti bračić |
| Fucus spp.                             Vrste bračića/smeđe alge |
| **G** |
| Galeopsis segetum                  Usjevna kacigarka |
| Galeopsis spp.                        Vrste kacigarke |
| Galium aparine                       Čekinjasta broćika |
| Galium verum                        Prava broćika |
| Garcinia cambogia                  Garcinija |
| Gentiana lutea                        Žuti srčanik |
| Gentiana purpurea                  Crveni srčanik |
| Gentiana spp.                         Vrste srčanika |
| Geranium spp.                        Vrste iglice |
| Geum urbanum                      Pravi blaženak |
| Glechoma hederaceum           Dobričica |
| Glycyrrhyza glabra                 Slatki sladić |
| Glyzyrrhyza uralensis              Uralski sladić |
| Grindelia robusta                    Grindelija |
| Guaiacum officinale |
| (G. sanctum)                           Gvajak, sveto drvo |
| Gymnema sylvestre                Srebrna svilenica |
| **H** |
| Hamamelis virginiana             Hamamelis |
| Harpagophytum procumbens   Vražje kandže |
| Haronga madagascariensis     Haronga, pljuskavica |
| Hedera helix                          Obični bršljan |
| Helianthus annuus                  Suncokret |
| Helianthus spp.                      Vrste suncokreta |
| Helichrysum arenarium           Žuto smilje |
| Herniaria glabra                     Kilavica |
| Hibiscus spp.                         Vrste hibiskusa |
| Hippophea rhamnoides           Pasji trn |
| Hordeum vulgare                   Obični ječam |
| Humulus lupulus                     Hmelj |
| Hyssopus officinalis                Miloduh |
| **I** |
| Ilex paraguariensis                 Mate, paragvajski čaj |
| Illicum anisatum                     Zvjezdasti anis |
| Inula helenium                        Oman |
| Iris pallida                              Blijeda perunika |
| Iris spp.                                 Vrste perunike |
| Isatis tinctoria                        Vrbovnik |
| **J** |
| Jasminum grandifolium           Velelisni jasmin |
| Juglans regia                          Obični orah |
| Juniperus communis               Borovica |
| **K** |
| Knautia arvensis                    Poljska prženica |
| Krameria triandra                   Ratanija |
| **L** |
| Laminaria spp.                       Vrste haluge/alga |
| Lamium album                       Bijela mrtva kopriva |
| Larix decidua                         Ariš |
| Laurus nobilis                         Lovor |
| Lavandula angustifolia            Lavanda |
| Lavandula latifolia                  Širokolisna lavanda |
| Lepidium sativum                   Sjetvena grbica |
| Lespedeza capitata                 Lespedeza |
| Leuzea carthamoides |
| (Rhaponticum cartham)          Pasji dren |
| Levisticum officinale              Ljupčac |
| Lichen islandicus |
| (Cetraria islandica)                 Islandski lišaj |
| Lilium tigrinum                       Tigrasti ljiljan |
| Linaria vulgaris                      Lanilist |
| Linum usitatissimum               Obični lan |
| Lippia citriodora                     Citronovac, citronka |
| Liriosma ovata                       Muira puama |
| Lithospermum officinale         Ljekovita biserka |
| Lythrum salicaria                   Purpurna vrbica |
| **M** |
| Magnolia spp.                        Vrste magnolije |
| Malphigia glabra                     Antilska trešnja |
| Malva sylvestris                     Sljez crni |
| Marrubium vulgare                 Marulja |
| Marrubium spp.                      Vrste marulje |
| Matricaria recutita |
| (Chamomilla recutita)             Prava kamilica |
| Medicago sativa                     Lucerna |
| Melilotus officinalis                 Žuti kokotac |
| Melissa officinalis                   Matičnjak |
| Mentha piperita                      Paprena metvica |
| Mentha spicata                      Klasasta metvica |
| Mentha spp.                           Vrste metvica |
| Menyanthes trifoliata              Gorki trolist |
| Momordica charantia              Gorka dinja |
| Monarda didyma                    Metvulja |
| Morinda citrifolia                    Noni |
| Morus alba, M. nigra              Bijeli i crni dud |
| Myristica fragrans                  Muškatni oraščić |
| Myrtus communis                   Mrča |
| **N** |
| Nasturtium officinale              Potočarka |
| Nepeta cataria                       Mačja metvica |
| **O** |
| Ocimum basilicum                  Bosiljak |
| Ocimum sanctum                   Sveti bosiljak |
| Oenothera biennis                  Pupoljka |
| Oenothera spp.                      Vrste pupoljke |
| Olea europaea                       Maslina |
| Ononis spinosa                       Zečji trn, gladiš |
| Opuntia ficus indica                Indijska smokva |
| Orchis spp.                            Vrste kaćuna |
| Origanum majorana                Mažuran |
| Origanum vulgare                   Mravinac |
| Origanum spp.                       Vrste mravinca |
| Orthosiphon stamineus            Ortosifon |
| Oxalis acetosella                    Cecelj |
| **P** |
| Panax ginseng                        Ginseng |
| Panax quinquefolius                Američki ginseng |
| Parietaria officinalis                Crkvina |
| Parthenium argentatum           Gvajulej |
| Passiflora incarnata                Pasiflora |
| Paulilinia cupana                    Guarana |
| Pelargonium spp.                    Vrste žeravca |
| Persea americana |
| (P. gratissima)                       Avokado |
| Petroselinum crispum             Peršin |
| Phaseolus vulgaris                  Grah |
| Phoenix dactylifera                 Datulja |
| Picea abies                            Smreka |
| Pimenta dioica |
| (P. officinalis)                        Piment |
| Pimpinella anisum                   Aniš |
| Pimpinella saxifraga               Bedrenika |
| Pimpinella spp.                       Vrste bedrenike |
| Pinus cembra                         Limba |
| Pinus nigra                             Crni bor |
| Pinus sylvestris                      Šumski bor |
| Piper nigrum                           Crni papar |
| Pistacia lentiscus                    Tršlja |
| Plantago lanceolata                Uskolisni trputac |
| Plantago major                       Veliki trputac |
| Plantago psyllium                   Afrički trputac |
| Plantago spp.                         Vrste trpuca |
| Polygala amara                      Gorki krestušac |
| Polygala senega                     Američki krestušac |
| Polygala spp.                         Vrste krestušca |
| Polygonum aviculare              Ptičji dvornik, troskot |
| Polygonum spp.                      Vrste dvornika |
| Populus spp.                          Vrsta topole |
| Potentilla anserina                  Steža |
| Potentilla erecta |
| (P. tormentilla)                       Petoprsta, srčenjak |
| Primula veris                          Proljetni  jaglac |
| Primula spp.                           Vrste jaglaca |
| Prunus amygdalus var.dulcis   Slatki badem |
| Prunus armeniaca                  Kajsija |
| Prunus spinosa                       Crni trn, trnina |
| Prunus spp.                             Vrste koštunica |
| Psoralea corylifolia                 Ljeskoliki djeteljnjak |
| Pterocarpus santalinus            Crveni sandalovac |
| Pulmonaria officinalis             Plućnjak |
| **Q** |
| Quasia amara                        Kuasia, surin.gorko drvo |
| Quercus robur                        Hrast lužnjak |
| Quercus spp.                         Vrste hrasta |
| **R** |
| Raphanus sativus var. niger    Crna rotkva, povrtnica |
| Ribes grossularia                    Ogrozd |
| Ribes nigrum                          Crni ribiz |
| Rosa canina                           Divlja ruža, šipak |
| Rosa spp.                              Vrste ruže |
| Rosmarinus officinalis             Ružmarin |
| Rubus idaeus                         Malina |
| Rubus fruticosus                    Kupina |
| Rumex acetosa                      Velika kiselica |
| Rumex spp.                           Vrste kiselice |
| Ruta graveolens                     Vrtna rutvica |
| **S** |
| Salix alba                               Bijela vrba |
| Salvia officinalis                     Kadulja |
| Sambucus nigra                      Crna bazga |
| Sanguisorba minor                  Mala krvara |
| Santalum album                      Bijeli santalovac |
| Saponaria officinalis               Sapunika |
| Sarsaparilla aristolochiaefolia  Sarsaparila |
| Satureja hortensis                   Ćubar vrtni |
| Satureja montana                   Ćubar kraški |
| Saxifraga granulata                Zrnata kamenika |
| Schisandra chinensis               Shizandra |
| Serenoa repens |
| (Sabal serrulata)                     Sabal palma |
| Sesamum indicum                  Sezam |
| Sideritis montana                    Gorski očist |
| Sideritis spp.                          Vrste očista |
| Silybum marianum                  Marijin oslobod, sikavica |
| Sinapis alba                            Bijela gorušica |
| Smilax aspera                        Tetivika |
| Smilax spp.                             Vrste tetivike |
| Soja hispida                            Soja |
| Solidago virgaurea                  Zlatnica |
| Solidago canadensis                Kanadska zlatnica |
| Solidago spp.                          Vrste zlatnice |
| Sophora japonica                    Japanska sofora |
| Sorbus aucuparia                    Jarebika |
| Spirulina spp.                         Vrste modrozelene alge |
| Stachys officinalis                  Ljekoviti čistac |
| Stellaria media                       Srednja mišjakinja |
| Stevia rebaudiana                   Stevia |
| Swertia chirata                       Tarant |
| **T** |
| Tabebuia avellanedae             Taheebo, lapaho |
| Tamarindus indica                  Indijska urma |
| Tanacetum parthenium           Povratić |
| Taraxacum officinale              Maslačak |
| Terminalia spp.                      Vrste mirabalanovca |
| Teucrium chamaedrys            Dupčac |
| Thymus serpyllum                  Majčina dušica |
| Thymus vulgaris                     Timijan |
| Tilia cordata                           Sitnolisna lipa |
| Tilia platyphyllos                     Obična lipa |
| Trifolium pratense                  Livadna djetelina |
| Trigonella foenum graecum     Grčka piskavica |
| Triticum aestivum                   Pšenica |
| Turnera aphrodisiaca              Damiana |
| **U** |
| Ulmus rubra                           Crveni brijest |
| Ulmus spp.                            Vrste brijesta |
| Urtica dioica                          Velika kopriva |
| Urtica urens                           Mala kopriva |
| Usnea barbata                       Šumski lišaj |
| **V** |
| Vaccinium macrocarpon         Mahovnica |
| Vaccinium myrtillus                Borovnica |
| Vaccinium vitis idaea              Brusnica |
| Vanilla planifolia                     Vanilija |
| Verbascum densiflorum          Velecvjetna divizma |
| Verbascum phlomoides           Pustenasta divizma |
| Verbascum spp.                     Vrste divizme |
| Veronica officinalis                Čestoslavica |
| Veronica spp.                        Vrste čestoslavice |
| Viburnum lanata                     Hudika |
| Viola tricolor                          Maćuhica |
| Viscum album                        Bijela imela |
| Vitex agnus-castus                 Konopljika |
| Vitis vinifera                          Vinova loza |
| **Y** |
| Yucca brevifolia                     Juka |
| Yucca spp.                            Vrste juke |
| **Z** |
| Zea mays                              Kukuruz |
| Zingiber officinale                  Ingver,đumbir |

**if !supportEmptyParas endif**

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 81/2004-1604