## Zakon o zemljišnim knjigama

### NN 91/1996 (28.10.1996.), Zakon o zemljišnim knjigama

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

## **Z A K O N**

### **O ZEMLJIŠNIM KNJIGAMA**

**Dio prvi**

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

O pravnom stanju nekretnina na području Republike Hrvatske, mjerodavnom
za pravni promet, vode se zemljišne knjige (gruntovnica), ako za neka zemljišta
nije što posebno određeno.

Članak 2.

(1) Zemljište je u smislu ovoga Zakona dio zemljine površine koji je
u katastru zemljišta označen posebnim brojem i nazivom katastarske općine
u kojoj leži (katastarska čestica).

(2) Sve što je sa zemljištem trajno spojeno na površini ili ispod nje
u pravnom je smislu sastavni dio zemljišta i ako zakonom nije drukčije
određeno, dijeli njegovu pravnu sudbinu, pa se sve odredbe ovoga Zakona
utvrđene glede zemljišta odnose i na to.

Članak 3.

(1) U zemljišne se knjige upisuju stvarna prava na zemljištima, a i
druga prava za koja je to zakonom određeno.

(2) U zemljišne se knjige upisuju i druge činjenice važne za pravni
promet za koje je to zakonom određeno.

Članak 4.

Kad je upis u zemljišne knjige pretpostavka stjecanja, promjene, ograničenja
i prestanka prava na zemljištima, određuje poseban zakon.

Članak 5.

(1) Zemljišne knjige vode općinski sudovi.

(2) Zemljišnoknjižni sud je sud prvoga stupnja nadležan za vođenje zemljišnih
knjiga.

(3) U sudu iz stavka 2. ovoga članka zemljišne knjige vodi poseban zemljišnoknjižni
odjel.

(4) Postupak vodi i poslove obavlja voditelj zemljišnih knjiga ili zemljišnoknjižni
namještenik kojega za to odredi voditelj zemljišnih knjiga, pod nadzorom
suca, ako ministar pravosuđa ne odredi drukčije. Za rad zemljišnoknjižnoga
namještenika odgovara voditelj zemljišnih knjiga.

(5) Za zemljišnoknjižni odjel vodi se poseban dnevnik zemljišnoknjižnih
podnesaka.

Članak 6.

(1) Zemljišne knjige vode se ručno (ručno vođena zemljišna knjiga) ili
elektroničkom obradom podataka (zemljišna knjiga vođena elektroničkom obradom
podataka: EOP-zemljišna knjiga).

(2) Zemljišna knjiga vođena elektroničkom obradom podataka zajedno s
katastrom vođenim elektroničkom obradom podataka čine bazu zemljišnih podataka
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: BZP) koja se vodi jedinstveno i
na jednom mjestu za cijelu Republiku Hrvatsku.

(3) Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se kako na ručno vođenu tako i
na zemljišnu knjigu vođenu elektroničkom obradom podataka, ako za zemljišnu
knjigu vođenu elektroničkom obradom podataka ovim Zakonom nije što posebno
određeno.

(4) Ministar pravosuđa određuje pojedinom sudu hoće li se zemljišne
knjige za pojedinu katastarsku općinu voditi ručno ili elektroničkom obradom
podataka.

Članak 7.

(1) Zemljišna knjiga je javna.

(2) Svatko može zahtijevati uvid u zemljišnu knjigu i sve pomoćne popise
u nazočnosti voditelja zemljišne knjige i iz nje dobiti izvatke odnosno
ispise i prijepise.

Članak 8.

(1) Zemljišne knjige, izvaci, odnosno ispisi i prijepisi iz zemljišne
knjige uživaju javnu vjeru i imaju dokaznu snagu javnih isprava.

(2) Smatra se da zemljišna knjiga istinito i potpuno odražava činjenično
i pravno stanje zemljišta.

(3) Stjecatelj koji je u dobroj vjeri postupao s povjerenjem u zemljišne
knjige, pravno je zaštićen, ako nije znao niti je s obzirom na okolnosti
imao dovoljno razloga posumnjati da ono što je upisano nije potpuno ili
da je različito od izvanknjižnoga stanja. Nedostatak dobre vjere ne može
se prigovoriti nikome samo iz razloga što nije istraživao izvanknjižno
stanje.

(4) Osoba koja je u dobroj vjeri upisala knjižno pravo postupajući s
povjerenjem u potpunost zemljišne knjige, stekla ga je neopterećeno teretima
koji nisu bili upisani u času kad je zatražen upis niti je tada iz zemljišnih
knjiga bilo vidljivo da je zatražen njihov upis, osim ako je zakonom drukčije
određeno.

(5) Osoba koja je u dobroj vjeri upisala knjižno pravo postupajući s
povjerenjem u istinitost zemljišne knjige uživa zaštitu svoga povjerenja
utoliko što joj nitko neće moći osporavati valjanost njezina stjecanja
zbog nevaljanosti prednikova upisa nakon što proteknu rokovi u kojima bi
se po ovom Zakonu mogla podnijeti tužba radi brisanja uknjižbe njezina
prednika.

Članak 9.

(1) Zemljišne knjige se temelje na podacima katastarske izmjere.

(2) Što je ovim Zakonom određeno glede katastra zemljišta na odgovarajući
se način primjenjuje i na druge katastre ako su podaci iz njih mjerodavni
za zemljišne knjige.

Članak 10.

(1) Oznake katastarskih čestica u zemljišnoj knjizi moraju biti sukladne
s njihovim oznakama u katastru zemljišta i katastarskim planovima, a osobito
moraju biti navedeni katastarski brojevi čestica, njihova površina prema
katastru, kao i zgrade i druge građevine koje trajno leže na zemljištu
ili su ispod njegove površine (izgrađenost zemljišta).

(2) Odluke sudova i druge vlasti o knjižnim pravima moraju sadržavati
oznake i podatke o katastarskom broju i površini katastarskih čestica,
kao i o katastarskoj općini u kojoj leže, onako kako su ti podaci označeni
u zemljišnoj knjizi.

(3) Ako se razlikuju podaci u zemljišnoj knjizi i katastru zemljišta,
mjerodavni su za knjižna prava podaci u zemljišnoj knjizi, dok ne budu
promijenjeni po odredbi stavka 4. ovoga članka.

(4) Promjena katastarskoga broja, oblika, površine ili izgrađenosti
zemljišta provodi se u zemljišnoj knjizi na temelju rješenja koje zemljišnoknjižni
sud donosi po službenoj dužnosti pošto mu tijelo nadležno za katastar dostavi
prijavni list o toj promjeni u katastru zemljišta. Zemljišnoknjižni će
sud odmah nakon primitka prijavnoga lista katastra u posjedovnici učiniti
vidljivim da je pokrenut postupak za promjenu podataka.

Članak 11.

(1) O promjenama katastarskoga broja, oblika, površine ili izgrađenosti
katastarske čestice dužno je tijelo nadležno za provođenje tih promjena
u katastru zemljišta bez odgađanja obavijestiti zemljišnoknjižni sud.

(2) Zemljišnoknjižni sudovi će prijavljivati tijelu nadležnom za katastar
zemljišta sve zemljišnoknjižne upise koji su važni za katastar zemljišta
kao što su primjerice otpis, pripis, dioba.

Članak 12.

(1) Sud koji je donio pravomoćnu odluku kojom je odlučio o pravima glede
nekretnina u vezi s promjenom katastarskoga broja, oblika, površine ili
izgrađenosti zemljišta dostavit će tijelu nadležnom za katastar bez odgađanja
primjerak te odluke, kao prijavu o nastaloj promjeni.

(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju
i na konačne odluke koje bi drugo tijelo donijelo o pravima glede nekretnina
u svezi s promjenom katastarskoga broja, oblika, površine ili izgrađenosti
zemljišta.

Članak 13.

Nakon što se u katastru zemljišta provede parcelacija zemljišta, time
nastale čestice ostaju u sastavu istoga zemljišnoknjižnog tijela dok se
iz njega ne otpišu.

**Dio drugi**

ZEMLJIŠNE KNJIGE

**Glava 1.**

SASTAV ZEMLJIŠNE KNJIGE

*Odjeljak 1.*

***Opće odredbe***

Članak 14.

(1) Zemljišna se knjiga sastoji od glavne knjige i zbirke isprava.

(2) Za svaku glavnu knjigu vode se potrebni pomoćni popisi određeni
ovim Zakonom ili drugim propisom.

Članak 15.

(1) Zemljišnoknjižni upisi provode se samo u glavnoj knjizi.

(2) Kad zakon određuje da je za stjecanje, prenošenje, ograničenje i
ukidanje prava nužan upis u zemljišnu knjigu, ta se pretpostavka ispunjava
samo upisom u glavnu knjigu.

(3) Kad se na temelju odluke suda, odluke drugoga tijela, nasljeđivanjem,
ili na temelju zakona steklo pravo bez upisa u zemljišnu knjigu, stjecatelj
je ovlašten ishoditi upis stečenoga prava u glavnu knjigu po odredbama
ovoga Zakona.

Članak 16.

(1) U glavnu knjigu upisuje se bitni sadržaj prava za koja je ovim ili
drugim zakonom određeno da mogu biti predmet zemljišnoknjižnoga upisa (knjižna
prava).

(2) Ako se bitni sadržaj knjižnoga prava ne može ukratko izraziti, u
glavnoj će se knjizi pozvati na točno označena mjesta u ispravama na kojima
se temelji upis, i to s učinkom kao da su upisana u samoj glavnoj knjizi.

*Odjeljak 2.*

***Glavna knjiga***

*a. Sastav glavne knjige*

Članak 17.

(1) Za sva zemljišta jedne katastarske općine vodi se jedna glavna knjiga.

(2) Određivanje područja i naziva katastarskih općina uređuju propisi
o katastru zemljišta, s time da jedna katastarska općina može obuhvaćati
samo zemljišta koja se nalaze na području nadležnosti jednoga zemljišnoknjižnoga
suda. Zemljišta na području nadležnosti jednoga zemljišnoknjižnoga suda
mogu biti podijeljena i na više katastarskih općina.

(3) U glavnu knjigu upisuje se opće dobro ako to zatraži osoba koja
na tome ima pravni interes.

Članak 18.

(1) Glavna knjiga se sastoji od zemljišnoknjižnih uložaka.

(2) U zemljišnoknjižni uložak upisuju se:

1. zemljišnoknjižno tijelo i promjene na njemu;

2. stvarna i druga knjižna prava glede zemljišnoknjižnoga tijela i promjene
tih prava.

(3) U zemljišnoknjižni uložak upisuju se i druge činjenice određene
zakonom.

Članak 19.

(1) U zemljišnoknjižni uložak upisuje se samo jedno zemljišnoknjižno
tijelo.

(2) Zemljišnoknjižno tijelo može se sastojati od jedne ili više katastarskih
čestica koje se nalaze u istoj katastarskoj općini.

(3) Više katastarskih čestica koje u istoj katastarskoj općini pripadaju
istomu vlasniku spojit će se u jedno zemljišnoknjižno tijelo kad to vlasnik
zatraži, ako one nisu različito opterećene i ako glede ograničenja vlasništva
nema nikakve razlike ili ako se istodobno sa spajanjem uklone sve prepreke
koje smetaju spajanju.

(4) Zemljišnoknjižno tijelo pravna je cjelina čiji se sastav može promijeniti
samo zemljišnoknjižnim otpisom ili pripisom katastarskih čestica.

(5) Budu li otpisana sva zemljišta upisana u jednom zemljišnoknjižnom
ulošku, uložak će se proglasiti praznim i pod tim brojem se više ne može
u toj zemljišnoj knjizi otvoriti novi zemljišnoknjižni uložak.

(6) Promjene izgrađenosti katastarskih čestica koje čine zemljišnoknjižno
tijelo ne utječu na njegov sastav.

*b. Sadržaj zemljišnoknjižnoga uloška*

Članak 20.

(1) Zemljišnoknjižni uložak sadrži posjedovnicu (popisni list, list
A), vlastovnicu (vlasnički list, list B) i teretovnicu (teretni list, list
C).

(2) Zatraži li to koji od suvlasnika, za njegov će se idealni dio otvoriti
poduložak kao sastavni dio uloška.

(3) Poduložak sadrži posjedovnicu, vlastovnicu i teretovnicu. Na upise
u poduložak na odgovarajući se način primjenjuju odredbe o upisima u uložak.

(4) Glede suvlasničkoga dijela za koji je otvoren poduložak upisi će
se provoditi u tom podulošku.

(5) Na suvlasnički dio za koji je otvoren poduložak odnose se, osim
upisa provedenih u podulošku, i svi upisi glede toga suvlasničkoga dijela
provedeni do otvaranja poduloška, kao i svi upisi glede cijeloga zemljišnoknjižnoga
tijela.

(6) Prvenstveni red upisa iz stavka 5. ovoga članka računa se zajednički.

(7) Nitko se ne može pozvati na to da mu nije bilo poznato nešto što
je upisano u uložak ili u poduložak.

**Posjedovnica**

Članak 21.

(1) U posjedovnicu se upisuju svi sastavni dijelovi zemljišnoknjižnoga
tijela kao i ona stvarna prava koja postoje u korist zemljišnoknjižnoga
tijela ili nekoga suvlasničkoga (idealnoga) dijela zemljišnoknjižnoga tijela.

(2) U posjedovnicu se upisuju i sve katastarske promjene koje se odnose
na zemljišnoknjižno tijelo (promjene katastarskoga broja, naziva, površine,
izgrađenosti i sl.), kao i pokretanje postupaka za promjenu tih podataka
u posjedovnici.

(3) U posjedovnicu se upisuju i sva javnopravna ograničenja u pravnom
prometu zemljišnoknjižnoga tijela koja nisu opće naravi. Ako se takva javnopravna
ograničenja odnose na sva zemljišta jedne katastarske općine, to će se
učiniti vidljivim i na omotu zemljišne knjige.

(4) Pravo građenja upisat će se u posjedovnicu posebnoga zemljišnoknjižnoga
uloška kao posebno zemljišnoknjižno tijelo.

(5) Kad je otvoren poduložak, u posjedovnici uloška u kojem je upisana
cijela nekretnina učinit će se vidljivim postojanje i broj poduloška.

(6) Suvlasnički dio za koji je otvoren poduložak označit će se u posjedovnici
poduloška rednim brojem upisa pod kojim je upisan u vlastovnici uloška,
a ako je taj suvlasnički dio povezan s vlasništvom posebnoga dijela nekretnine,
označit će se i time.

(7) Ako je koje zemljišnoknjižno tijelo općepoznato pod određenim nazivom,
upisat će se taj naziv u natpis posjedovnice.

Članak 22.

(1) Svaka promjena sadržaja posjedovnice koja nastane zbog upisa na
nekom drugom listu zemljišnoknjižnoga uloška učinit će se po službenoj
dužnosti vidljivom i u posjedovnici.

(2) Bude li koja stvarna služnost upisana u ulošku poslužnoga dobra,
to će se, kao i svaka promjena takva upisa, po službenoj dužnosti istodobno
učiniti vidljivim i u posjedovnici gospodujućega dobra.

**Vlastovnica**

Članak 23.

(1) U vlastovnicu se upisuje pravo vlasništva cijeloga zemljišnoknjižnoga
tijela.

(2) U vlastovnicu se upisuju i ona ograničenja kojima je vlasnik osobno
podvrgnut glede slobodnoga upravljanja ili glede raspolaganja zemljišnoknjižnim
tijelom ili suvlasničkim dijelom. Zabrana opterećivanja ili otudjivanja
u ovom će se listu samo učiniti vidljivom.

(3) U vlastovnici će se učiniti vidljivim ograničenja raspolaganja zemljišnoknjižnim
tijelom ili suvlasničkim dijelom koja su predmetom upisa u teretovnicu,
a tiču se svakoga vlasnika.

(4) Kad je u zemljišnoj knjizi upisano opće dobro, u vlastovnici će
se učiniti vidljivim to njegovo svojstvo, te tko vodi brigu, upravlja i
odgovara za to dobro. Ako brigu, upravljanje i odgovornost za opće dobro
ima Republika Hrvatska, to se neće posebno upisivati.

(5) Glede javnih dobara u općoj i u javnoj uporabi upisat će se kao
vlasnik Republika Hrvatska, ako njihov vlasnik nije jedinica lokalne uprave
ili samouprave, te će se naznačiti tijelo ili ustanova kojoj su dana na
upravljanje, odnosno tijelo koje njima neposredno upravlja.

Članak 24.

(1) Vlasništvo posebnoga dijela nekretnine upisuje se u vlastovnici
na suvlasničkom dijelu onoga suvlasnika za kojega je osnovano vlasništvo
toga posebnoga dijela, uz navođenje na koji se određeni posebni dio nekretnine
i sporedne dijelove odnosi. Na zemljišnoknjižnom će se ulošku staviti naznaka
- Etažno vlasništvo.

(2) Za suvlasnički dio koji je povezan s vlasništvom posebnoga dijela
nekretnine otvorit će se poduložak po odredbama ovoga Zakona.

**Teretovnica**

Članak 25.

(1) U teretovnicu se upisuju stvarna prava kojima je opterećeno zemljišnoknjižno
tijelo ili idealni dio nekoga suvlasnika, kao i prava stečena na ovim pravima,
pravo nazadkupa, prvokupa, najma i zakupa te ona ograničenja raspolaganja
zemljišnoknjižnim tijelom ili suvlasničkim dijelom kojima je podvrgnut
svagdašnji vlasnik opterećenoga dobra.

(2) U teretovnicu zemljišnoknjižnoga tijela koje je opće dobro ili je
javno dobro u vlasništvu Republike Hrvatske ili jedinice lokalne uprave
ili samouprave upisat će se koncesija prema odredbama za upis zakupa, ako
nije što posebno određeno.

(3) Zabrane opterećenja ili otudjenja upisat će se u teretovnicu.

*Odjeljak 3.*

***Zbirka isprava***

Članak 26.

(1) Od svake isprave na temelju koje je dopušten zemljišnoknjižni upis
zadržava se barem ovjerovljeni prijepis.

(2) Ulaganjem tih prijepisa nastaje zbirka isprava; prijepisi se uvezuju
u sveske.

Članak 27.

Zbirka isprava uređuje se zajednički za sve glavne knjige koje se vode
kod jednoga suda.

*Odjeljak 4.*

***Zbirka katastarskih planova i pomoćni popisi***

Članak 28.

(1) Za svaku glavnu knjigu postoji zbirka katastarskih planova.

(2) Katastarski planovi su planovi koje je izradilo tijelo nadležno
za katastar zemljišta, prikazujući u njima položaj i oblik svih katastarskih
čestica i zgrada, odnosno objekata koji se trajno nalaze na njima ili ispod
njihove površine.

(3) Zbirka katastarskih planova je sredstvo koje služi korisnicima zemljišnih
knjiga za lakše snalaženje glede položaja i oblika zemljišta.

(4) Tijelo nadležno za katastar zemljišta dostavlja zemljišnoknjižnom
sudu katastarske planove i sve njihove izmjene.

Članak 29.

(1) Za svaku glavnu knjigu vodi se popis katastarskih čestica i popis
njihovih adresa, popis vlasnika i nositelja prava građenja, popis predbilježenih
vlasnika te drugi pomoćni popisi određeni ovim Zakonom ili drugim propisom.

(2) Način vođenja pomoćnih popisa iz stavka 1. ovoga članka određuje
ministar pravosuđa.

**Glava 2.**

O KNJIŽNIM UPISIMA

*Odjeljak 1.*

***O upisima uopće***

*a. Vrsta upisa*

Članak 30.

(1) Knjižni su upisi uknjižba, predbilježba i zabilježba.

(2) Uknjižba je upis kojim se knjižna prava stječu, prenose, ograničuju
ili prestaju bez posebnoga naknadnog opravdanja.

(3) Predbilježba je upis kojim se knjižna prava stječu, prenose, ograničuju
ili prestaju samo pod uvjetom naknadnoga opravdanja i u opsegu u kojemu
naknadno budu opravdana.

(4) Zabilježba je upis kojim se čine vidljivim mjerodavne okolnosti
za koje je zakonom određeno da ih se može zabilježiti u zemljišnim knjigama.
Zabilježbom se mogu osnivati određeni pravni učinci kad je to predviđeno
zakonom.

*b. Predmet uknjižbe i predbilježbe*

Članak 31.

(1) U zemljišnu knjigu upisuju se samo pravo vlasništva i ostala stvarna
prava na nekretninama, zatim pravo nazadkupa, prvokupa, najma, zakupa,
kao i koncesije te ostala prava na nekretninama za koja je to posebnim
zakonom dopušteno.

(2) Ograničenja, oročenja i uvjetovanja prava iz stavka 1. ovoga članka
upisat će se u zemljišnoj knjizi zabilježbom ograničenja, roka ili uvjeta
kojem je pravo podvrgnuto, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

**Posebne odredbe glede vlasništva**

Članak 32.

(1) Suvlasništvo se upisuje po udjelima određenima s obzirom na cjelinu,
izraženima razlomkom.

(2) Vlasništvo određenoga posebnog dijela nekretnine (etažno vlasništvo)
upisuje se u vlasničkom listu na suvlasničkom dijelu onoga suvlasnika za
kojega je osnovano vlasništvo posebnoga dijela, uz naznaku posebnoga dijela
nekretnine i sporednih dijelova na koje se proteže.

(3) Zajedničko (skupno) vlasništvo upisuje se u korist i na ime svih
zajedničkih vlasnika, s naznakom da se radi o zajedničkom vlasništvu.

(4) Vlasništvo ograničeno rokom čijim će istekom vlasništvo prijeći
na stjecatelja odnosno uvjetom čijim bi se ispunjenjem trebalo to dogoditi
upisuje se u korist stjecatelja koji će, pošto istekne rok ili se ispuni
uvjet, postati vlasnik, s time da će se pri upisu točno navesti rok ili
uvjet te naznačiti stjecateljevo vlasništvo kao potonje. Upis potonjega
vlasništva djeluje kao predbilježba vlasništva, s time da će se taj upis
moći opravdati ako istekne rok ili se ispuni uvjet stjecanja.

(5) Ako se pravo vlasništva otuđuje tako da ga stjecatelj stekne uz
ograničenje rokom zbog čijega bi isteka ono trebalo prijeći natrag otuđivatelju
ili uz ograničenje uvjetom čijim bi se ispunjenjem trebalo to dogoditi,
na upis se u svemu primjenjuje odredba stavka 4. ovoga članka, s time da
se istodobno s upisom stjecateljeva vlasništva kao prethodnoga upisuje
i otuđivateljevo vlasništvo kao potonje.

**Posebne odredbe glede služnosti i stvarnih tereta**

Članak 33.

(1) Kod služnosti i stvarnih tereta moraju se sadržaj i opseg prava
što određenije upisati, ali nije potrebno navesti njihovu novčanu vrijednost.

(2) Ako se želi izvršavanje služnosti ograničiti na određene prostorne
granice, te se granice moraju točno odrediti.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka smatra se da su prostorne granice
izvršavanja služnosti točno određene ako su ucrtane u nacrtu koji je priložen
ispravi na temelju koje se zahtijeva upis.

(4) Ako se osniva pravo služnosti ili stvarni teret uz ograničenje rokom
ili uvjetom, to se zabilježuje zajedno s upisom sadržaja toga prava, a
naknadno ograničenje već postojećega prava zabilježit će se.

**Posebne odredbe glede prava građenja**

Članak 34.

(1) Pravo građenja upisat će se i kao teret zemljišta koje opterećuje
uz naznaku broja zemljišnoknjižnoga uloška u kojem je u skladu sa stavkom
2. ovoga članka upisano pravo građenja.

(2) Pravo građenja upisuje se kao posebno zemljišnoknjižno tijelo u
posjedovnicu novoga zemljišnoknjižnoga uloška,koji se radi toga osniva,
uz naznaku broja zemljišnoknjižnoga uloška u kojem je upisano zemljište
koje opterećuje. U vlastovnicu novoga uloška upisat će se nositelj prava
građenja.

(3) Zgrada, nakon što bude izgrađena, upisat će se kao da je izgrađena
na pravu građenja.

(4) Ako se osniva pravo građenja uz ograničenje rokom ili uvjetom, to
se zabilježuje zajedno s upisom sadržaja toga prava, a naknadno ograničenje
već postojećega prava zabilježit će se.

**Posebne odredbe glede založnoga prava (hipoteke)**

Članak 35.

(1) Založno pravo (hipoteka) može se upisati kao teret cijeloga zemljišnoknjižnog
tijela ili kao teret idealnoga dijela nekoga suvlasnika. Hipoteka se ne
može upisati kao teret pojedinih sastavnih dijelova zemljišnoknjižnoga
tijela.

(2) Ako se osniva hipoteka na plodovima, to se u zemljišnoj knjizi mora
izrijekom navesti.

(3) Prijenos hipotekarne tražbine i stjecanje podzaložnoga prava (nadhipoteka)
dopušteni su glede cijele tražbine kao i pojedinoga dijela tražbine određenoga
razlomkom ili iznosom.

(4) Ako se osniva založno pravo uz ograničenje rokom ili uvjetom, to
se zabilježuje zajedno s upisom sadržaja toga prava, a naknadno ograničenje
već postojećega prava zabilježit će se.

(5) Odredbe ovoga Zakona o upisu hipoteke, na odgovarajući se način
primjenjuju glede upisa podzaložnih prava.

Članak 36.

(1) Hipoteka se može upisati samo glede točno određene svote u novcu.
Svota može biti određena i u skladu s pravilima o valutnoj ili indeksnoj
klauzuli.

(2) Uz tražbinu za koju je ugovoreno da se plaćaju kamate upisuje se
i kamatna stopa. Ako su ugovorene zakonske kamate, umjesto kamatne stope,
upisat će se: zakonska kamata.

(3) Uz tražbinu za koju je ugovoreno plaćanje anuitetima, umjesto kamatne
stope, upisat će se: anuitetna otplata.

(4) Ako se hipotekom osiguravaju tražbine koje bi mogle nastati iz odobrenoga
kredita, preuzetoga poslovodstva, s naslova jamstva ili naknade štete ili
druge tražbine koje bi tek imale nastati nakon nekoga vremena ili nakon
ispunjenja nekoga uvjeta, u ispravi na temelju koje se dopušta upis dovoljno
je odrediti najviši iznos glavnice koji mogu imati kredit ili odgovornost.

Članak 37.

(1) Hipoteka se može za istu tražbinu upisati nepodijeljeno, kao teret
dvaju ili više zemljišnoknjižnih tijela ili hipotekarnih tražbina (zajednička
ili simultana hipoteka).

(2) Vjerovnik zajedničke hipoteke može slobodno birati hoće li cijelu
tražbinu osiguranu zajedničkom hipotekom namirivati iz svih zemljišnoknjižnih
tijela koje ona tereti ili samo iz jednoga ili više njih.

(3) Ako su radi namirenja tražbine prodane sve nekretnine opterećene
zajedničkom hipotekom u korist te tražbine, iz kupovnine dobivene prodajom
svake pojedine nekretnine najprije će se namiriti one tražbine koje imaju
raniji prvenstveni red u tom ulošku. Iz ostatka svake pojedine kupovnine
namirit će se tražbina osigurana zajedničkom hipotekom razmjerno udjelu
ostataka postignutih kupovnina za pojedine prodane nekretnine u zbroju
ostataka svih postignutih kupovnina.

(4) Ako su radi namirenja tražbine prodane samo neke od nekretnina opterećenih
zajedničkom hipotekom, a ostale su nenamirene tražbine nekih vjerovnika
čije su hipoteke bile upisane iza zajedničke hipoteke, u korist tih tražbina
ovih hipotekarnih vjerovnika upisat će se po službenoj dužnosti hipoteka
na neprodanim nekretninama, i to na onom mjestu koje je u prvenstvenom
redu zauzimala zajednička hipoteka, ali ne preko iznosa do kojega bi svaka
pojedina nekretnina odgovarala za zajedničku hipoteku s obzirom na razmjer
njezine vrijednosti prema ukupnoj vrijednosti svih nekretnina opterećenih
zajedničkom hipotekom. Na tom mjestu zadržavaju tako upisane hipoteke svoj
dosadašnji međusobni odnos u prvenstvenom redu.

Članak 38.

(1) Hipoteka stečena za određenu tražbinu osigurava ujedno i troškove
parnice i ovrhe, ako nije što posebno određeno ili ugovoreno.

(2) Trogodišnji zaostaci kamata, koje vjerovniku pripadaju na osnovi
ugovora ili zakona, imaju isti prvenstveni red kao i glavnica.

(3) Trogodišnji zaostali zahtjevi godišnjih renta, doprinosa za uzdržavanje
i drugih periodičnih plaćanja imaju isti prvenstveni red kao i samo upisano
pravo iz kojega ti zahtjevi proizlaze.

*c. Predmet zabilježbe*

Članak 39.

Zemljišnoknjižne zabilježbe mogu se učiniti u svrhu:

- da se vidljivim učine osobni odnosi, naročito ograničenja glede upravljanja
imovinom (npr. maloljetnost, skrbništvo, produženje roditeljskoga prava,
otvaranje stečaja i dr.), kao i drugi odnosi i činjenice određene zakonom,
s tim učinkom da se nitko ne može pozivati na to da za njih nije znao niti
morao znati;

- da se osnuju pravni učinci koje zabilježba proizvodi po odredbama
ovoga ili drugih zakona (zabilježba prvenstvenoga reda, otpisa zemljišta,
zajedničke hipoteke, otkaza hipotekarnih tražbina, spora, prisilne dražbe,
zabrane otuđenja ili opterećenja, obveze zahtijevanja brisanja hipoteke,
pridržaja prvenstvenoga reda, zabilježbe određene po pravilima o ovrsi
i osiguranju i dr.).

*d. Knjižni prednik*

Članak 40.

Upisi u zemljišnu knjigu dopušteni su samo protiv osobe koja je u času
podnošenja prijedloga za upis u toj zemljišnoj knjizi upisana kao vlasnik
zemljišta ili nositelj prava, glede kojega se upis zahtijeva, ili koja
bar istodobno budu kao takva uknjižena ili predbilježena (knjižni prednik).

Članak 41.

(1) Ako su zemljište ili neko knjižno pravo preneseni izvanknjižno na
više osoba uzastopno, može posljednji stjecatelj zahtijevati da se knjižni
prijenos provede neposredno na njega, ako dokaže neprekinuti niz izvanknjižnih
stjecanja od knjižnoga prednika do sebe.

(2) Otuđi li se knjižno pravo koje je s ostavitelja nasljeđivanjem prešlo
na nasljednika, stjecatelju će se dopustiti upis njegova prava neposredno
iza ostavitelja, ako dokaže neprekinuti niz izvanknjižnih stjecanja od
ostavitelja kao knjižnoga prednika do sebe.

(3) Ako je hipotekarna tražbina koja je izvanknjižnim putem prešla na
drugu osobu prestala, hipotekarni dužnik može zahtijevati brisanje hipoteke
bez prethodnoga upisa izvanknjižnoga prijenosa.

Članak 42.

(1) Ako zbog smrti knjižnoga prednika knjižno pravo prijeđe na njegove
nasljednike, nasljednikovi vjerovnici mogu ishoditi osiguranje svoje tražbine
prema utvrđenom nasljedniku bez prethodnoga upisa nasljednika, s time da
će njihove tražbine biti osigurane samo u opsegu u kojemu je to njihov
dužnik naslijedio.

(2) Pravilo iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje
i kad su nekretnine, odnosno knjižna prava zbog dužnikove smrti ostali
ošasni.

*e. Isprave*

Članak 43.

(1) Upisi u zemljišnu knjigu dopustit će se samo na temelju isprava
sastavljenih u obliku propisanom za njihovu valjanost.

(2) Za upis knjižnoga prava, njegove promjene, ograničenja ili prestanak
mora za to iz isprave biti vidljiv pravni temelj.

Članak 44.

(1) Upisi u zemljišnu knjigu dopustit će se samo na temelju isprava
koje nemaju očitih nedostataka koji dovode u sumnju njihovu vjerodostojnost.
Ako se isprave sastoje iz više listova, oni moraju biti tako spojeni da
se ne može umetnuti ni jedan list.

(2) U ispravama moraju osobe protiv kojih i u čiju se korist upis zahtijeva
biti navedene tako da ne postoji opasnost da ih se zamijeni s drugima (primjerice
navođenjem datuma rođenja, matičnoga broja i sl.), a moraju biti navedeni
i mjesto, dan, mjesec i godina gdje i kad su isprave sastavljene.

*f. Prvenstveni red*

Članak 45.

(1) Prvenstveni red upisa u zemljišnu knjigu utvrđuje se prema času
u kojem je zemljišnoknjižnom sudu stigao prijedlog za upis, odnosno odluka
drugoga suda ili tijela kojom se određuje upis.

(2) Upisi provedeni povodom podnesaka koji su istodobno stigli u istom
su prvenstvenom redu, ako nije zakonom što drugo određeno.

Članak 46.

Uknjižbom ili predbilježbom ustupa prvenstva mogu se zamijeniti mjesta
koja u prvenstvenom redu imaju pojedina prava uknjižena na istoj nekretnini.
Za to treba pristanak ovlaštenika prava koje stupa natrag i ovlaštenika
prava koje stupa naprijed. Ali ako je pravo koje stupa natrag hipoteka,
potreban je i pristanak vlasnika, a ako je to pravo opterećeno pravom trećega,
onda i njegov pristanak. Time se ne dira u opseg i prvenstveni red ostalih
uknjiženih prava.

Članak 47.

Pravo koje stupa naprijed stječe bez ograničenja mjesto u prvenstvenom
redu onoga prava koje stupa natrag, ako ono u zemljišnoj knjizi neposredno
dolazi iza njega ili ako na to pristanu svi oni čija su prava upisana između
njih.

Članak 48.

(1) Ako je među pravima koja ne dolaze neposredno jedno iza drugoga
došlo do ustupa prvenstva bez pristanka ovlaštenika čija su prava upisana
između njih, pravo koje stupa naprijed stječe u prvenstvenom redu mjesto
prava koje stupa natrag samo u granicama opsega i kakvoće potonjega.

(2) Ako je pravo koje stupa natrag uvjetno ili s određenim rokom, moći
će se tražbina koja stupa naprijed namiriti iz opterećene nekretnine prije
ispunjenja uvjeta ili isteka roka samo u onom iznosu koji otpada na nju
po njezinu prvobitnom prvenstvenom redu.

(3) Ako kupac na javnoj prodaji bez uračunavanja u kupovninu (najveću
ponudu) preuzima pravo koje stupa natrag s njegovim prijašnjim prvenstvenim
redom, onda će se pri podjeli kupovnine pravo koje stupa naprijed uzimati
u obzir prema svom prvobitnom mjestu u prvenstvenom redu.

Članak 49.

Ostatak prava čiji je dio stupio naprijed dolazi na svom prvobitnom
mjestu prije prava koje je stupilo natrag, ako nije što drugo ugovoreno
ili određeno zakonom.

Članak 50.

Ako na mjesto jednoga knjižnog prava istodobnim ustupom prvenstva stupi
više knjižnih prava, sva ona imaju na mjestu koje im je ustupljeno dotadašnji
međusobni redoslijed, ako nije što drugo ugovoreno ili određeno.

Članak 51.

Naknadne promjene u postojanju ili opsegu prava koje stupa natrag ne
utječu na prvenstveni red prava koje stupa naprijed, ako nije što drugo
ugovoreno ili određeno.

*Odjeljak 2.*

***O uknjižbi***

Članak 52.

(1) Zemljišnoknjižni sud dopustit će uknjižbu samo na temelju javnih
isprava ili privatnih isprava na kojima je istinitost potpisa ovjerovljena
na način propisan posebnim zakonom.

(2) Ovjerovljivanje inozemnih privatnih isprava uređuje se međunarodnim
ugovorima ili zakonom.

(3) Odredbama iz stavka 1. i 2. ovoga članka udovoljeno je ako je ovjerovljen
potpis one osobe čije se pravo ograničuje, opterećuje, ukida ili prenosi
na drugu osobu.

Članak 53.

(1) Kad bi kao temelj dopuštenju uknjižbe trebala poslužiti privatna
isprava potpisana po opunomoćeniku, da bi se dopustila uknjižba protiv
opunomoćitelja nužno je da je opunomoćenikov potpis na toj ispravi ovjerovljen
sukladno članku 52. ovoga Zakona.

(2) Da bi se uknjižba mogla dopustiti na temelju privatne isprave potpisane
po opunomoćeniku, on se kao takav treba iskazati:

- punomoći koja mu je izdana upravo za taj posao (posebna punomoć),
ili

- općom punomoći ili punomoći izdanom za tu vrstu poslova (generična
punomoć) koja nije u času podnošenja prijedloga starija od jedne godine.

(3) Da bi se uknjižba mogla dopustiti na temelju privatne isprave potpisane
po opunomoćeniku, nužno je da istinitost potpisa opunomoćitelja na punomoći
bude ovjerovljena. Na tu ovjeru na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
članka 52. ovoga Zakona.

Članak 54.

(1) Privatne isprave na temelju kojih se dopušta uknjižba, trebaju,
osim onoga što se i inače zahtijeva za isprave, sadržavati i:

a) točnu oznaku zemljišta ili prava glede kojega se uknjižba zahtijeva;

b) izričitu izjavu onoga čije se pravo ograničava, opterećuje, ukida
ili prenosi na drugu osobu da pristaje na uknjižbu. Ta se izjava može dati
i u posebnoj ispravi ili u prijedlogu za upis. Ali, u takvim slučajevima,
isprava ili prijedlog koji sadrže izjavu, moraju sadržavati sve ono što
se zahtijeva za uknjižbu.

(2) Onaj čije se pravo ograničava, opterećuje, ukida ili prenosi na
drugu osobu može pristanak za uknjižbu dati uvjetno ili oročeno izričitom
izjavom u ispravi.

Članak 55.

(1) Javne isprave na temelju kojih se može dopustiti uknjižba jesu:

a) isprave koje su o pravnim poslovima sastavili za to nadležno tijelo
ili javni bilježnik u granicama svoje ovlasti i u propisanom obliku, ako
sadrže sve što se zahtijeva i za uknjižbu na temelju privatnih isprava,

b) odluke suda ili drugoga nadležnog tijela odnosno pred njima sklopljene
nagodbe koje se prema propisima o ovrsi smatraju ovršnim ispravama prikladnim
za upis prava u zemljišnu knjigu, ako sadrže točnu oznaku zemljišta ili
prava na koji se odnosi upis.

(2) Može li se, pod kojim pretpostavkama i na koji način, dopustiti
uknjižba na temelju inozemnih isprava koje se u mjestu gdje su sastavljene
smatraju javnim ispravama određuju posebni propisi.

*Odjeljak 3.*

***O predbilježbi***

*a. Dopustivost predbilježbe*

Članak 56.

(1) Ako isprava na temelju koje se zahtijeva upis ne odgovara svim posebnim
pretpostavkama za uknjižbu (članak 52., 53., 54. i 55.), ali ispunjava
opće pretpostavke za zemljišnoknjižni upis (članak 43. i 44.), na temelju
te isprave dopustit će se predbilježba, ako ju je moguće provesti.

(2) Ako je pristanak za uknjižbu dan uvjetno ili oročeno, dopustit će
se predbilježba.

Članak 57.

(1) Predbilježba založnoga prava dopustit će se samo kad su dovoljno
određeni i ispravom dokazani i tražbina i pravna osnova založnoga prava.

(2) Ako se u sudu položeni iznos hipotekarnoga duga koji se vjerovniku
ne može odmah isplatiti ili koji je on dužan ustupiti trećoj osobi koja
je dug ispunila, dopustit će se predbilježba radi brisanja ili prijenosa
tražbine na platca, ako se ispravom dokaže da je iznos položen sudu.

Članak 58.

Predbilježba prava nazadkupa, prvokupa, najma i zakupa dopustit će se
samo kad su ispravom dokazani i postojanje prava i volja stranaka da se
to pravo upiše.

Članak 59.

Javne isprave na temelju kojih se može dopustiti predbilježba jesu:

a) neizvršene pravomoćne domaće sudske odluke kojima se stvarno pravo
bezuvjetno utvrđuje ili dosudjuje ili se bezuvjetno odbija,

b) odluke domaćih sudova, odnosno s njima izjednačenih odluka drugih
tijela vlasti kojima se predbilježba određuje kao mjera osiguranja,

c) ostale javne isprave određene posebnim zakonom.

*b. Opravdanje predbilježbe*

Članak 60.

Predbilježba djeluje dok ne bude opravdana ili izbrisana. Opravdanjem
se predbilježba pretvara u uknjižbu, s učinkom od časa kad je prijedlog
za predbilježbu bio podnesen.

Članak 61.

Predbilježba se opravdava:

a) na temelju isprave prikladne za uknjižbu, kojom se otklanja nedostatak
radi koga nije bila dopuštena uknjižba,

b) na temelju potvrde o ovršnosti odluke suda ili drugoga tijela vlasti,

c) na temelju pravomoćne presude kojom je predbilježba opravdana,

d) javnom ili javno ovjerovljenom ispravom kojom se dokazuje da je ostvaren
uvjet kojim je bio uvjetovan pristanak za uknjižbu, odnosno da je istekao
rok.

Članak 62.

(1) Tužbu radi opravdanja predbilježbe može osoba u čiju je korist predbilježba
dopuštena podnijeti u roku od petnaest dana od dana dostave rješenja kojim
je predbilježba dopuštena. Zemljišnoknjižni sud će na zahtjev svojim rješenjem
produžiti taj rok, ako za to postoji opravdan razlog.

(2) U parnici radi opravdanja predbilježbe na tužitelju leži teret dokaza
pravnoga temelja stjecanja knjižnoga prava, a glede predbilježenoga založnog
prava teret dokaza da postoji valjana tražbina u određenom opsegu te pravni
temelj stjecanja založnoga prava.

(3) Tuženik može tužitelju staviti sve svoje prigovore protiv postojanja
knjižnoga prava, pa i ako protiv rješenja kojim je predbilježba bila dopuštena
nije podnio žalbu ili ju je podnio bez uspjeha.

Članak 63.

(1) Izostane li opravdanje predbilježbe, osoba protiv koje je predbilježba
bila dopuštena može zahtijevati njezino brisanje.

(2) Zemljišnoknjižni sud će odbiti prijedlog za brisanje predbilježbe,
ako je iz spisa vidljivo da je tužba za opravdanje na vrijeme podnesena
ili da rok za opravdanje još teče. Inače će u kratkom roku održati ročište
na kojem će osoba u čiju je korist predbilježba dopuštena morati dokazati
da rok za opravdanje još teče ili da je podnijela tužbu na vrijeme. U protivnom
dopustit će se brisanje predbilježbe.

(3) Tužba radi opravdanja predbilježbe smatrat će se pravodobno podnesenom
i nakon proteka roka, ako je podnesena prije podnošenja prijedloga za brisanje
predbilježbe ili bar isti dan kad je prijedlog prispio zemljišnoknjižnom
sudu.

Članak 64.

(1) Ako zemljišnoknjižni sud odluči da je predbilježba opravdana, na
prijedlog bilo koje od stranaka zabilježit će se opravdanje predbilježbe.

(2) Ako pak odluči da predbilježba nije opravdana, ona će se na prijedlog
bilo koje od stranaka izbrisati.

Članak 65.

Ako se predbilježba izbriše stoga što je pravomoćno utvrđeno da tužitelju
ne pripada predbilježeno pravo ili da predbilježba nije opravdana ili se
osoba u čiju je korist predbilježba bila dopuštena odrekla predbilježenoga
prava, odbit će se po službenoj dužnosti svaka predbilježba toga prava
koja bi bila kasnije zahtijevana na temelju te isprave. Ako se ipak dopusti
nova predbilježba, ona će se izbrisati čim druga strana prijavi da je predbilježba
već jednom bila izbrisana.

Članak 66.

(1) Ako je predbilježba izbrisana samo zbog toga što tužba za opravdanje
nije bila podnesena na vrijeme, ipak se može zahtijevati novu predbilježbu,
ali će ta predbilježba proizvoditi pravni učinak tek od časa podnošenja
novoga prijedloga.

(2) Vlasnik zemljišta ili nositelj knjižnoga prava može tužbom zahtijevati
da se utvrdi nepostojanje predbilježenoga prava, a u slučaju povoljne odluke
da se zabilježbom te odluke spriječi ponovno dopuštenje predbilježbe.

Članak 67.

(1) Ako je predbilježba dopuštena protiv onoga koji je uknjižen kao
vlasnik zemljišta, mogu se dopustiti daljnji upisi, kako protiv uknjiženoga,
tako i protiv predbilježenoga vlasnika.

(2) Bude li predbilježba opravdana, s upisom opravdanja po službenoj
će se dužnosti izbrisati svi oni upisi koji su protiv uknjiženoga vlasnika
bili dopušteni nakon časa kad je stigao prijedlog na temelju kojega je
pravo vlasništva bilo predbilježeno.

(3) Bude li predbilježba prava vlasništva izbrisana, po službenoj će
se dužnosti u isto doba izbrisati svi upisi koji su dopušteni u svezi s
tom predbilježbom.

(4) Ove odredbe na odgovarajući će se način primijeniti i u slučaju
kad je protiv založnoga vjerovnika bio predbilježen prijenos njegove tražbine
na drugu osobu.

Članak 68.

(1) Ako je brisanje knjižnoga prava samo predbilježeno, glede toga prava
mogu biti dopušteni daljnji upisi, npr. podzaložnih prava ili ustupa, ali
će njihova pravna sudbina ovisiti o tome hoće li predbilježba brisanja
biti opravdana ili ne.

(2) Bude li predbilježba opravdana, s upisom opravdanja izbrisat će
se po službenoj dužnosti svi oni upisi koji su glede sada izbrisanoga prava
u međuvremenu bili dopušteni.

Članak 69.

(1) Ako na hipotekarnoj tražbini u vrijeme kad se zahtijeva njezino
brisanje još postoje podzaložna prava, brisanje tražbine može se dopustiti
samo s tim da će pravni učinak brisanja glede podzaložnih prava nastupiti
tek onda kad podzaložna prava budu izbrisana, osim ako ovim Zakonom nije
drukčije određeno.

(2) Daljnji upisi na ovu hipotekarnu tražbinu ne mogu se više dopustiti
nakon što se uknjiži brisanje. Bude li brisanje hipotekarne tražbine samo
predbilježeno, na nju se mogu provoditi daljnji upisi, ali samo s pravnim
učinkom koji će ovisiti o sudbini predbilježbe.

*Odjeljak 4.*

***O zabilježbi***

Članak 70.

(1) Zabilježbe se mogu odrediti kad je to predviđeno ovim ili drugim
zakonom.

(2) Kad zakon predviđa mogućnost zabilježbe, nju na prijedlog ovlaštene
osobe, suda ili drugoga nadležnoga tijela, rješenjem određuje zemljišnoknjižni
sud, ako nije što posebno određeno.

*a. Zabilježba osobnih odnosa*

Članak 71.

Zabilježbe osobnih odnosa, kao i brisanje takvih zabilježaba, provode
se na prijedlog sudionika, njihovih zakonskih zastupnika ili za to nadležnih
sudova ili drugih nadležnih tijela, a na temelju isprava kojima se dokazuje
postojanje osobnoga odnosa čija se zabilježba, odnosno prestanak zahtijeva.

*b. Zabilježba prvenstvenoga reda*

Članak 72.

(1) Vlasnik je ovlašten zahtijevati zabilježbu da namjerava svoje zemljište
otuđiti ili osnovati založno pravo, kako bi njome osnovao prvenstveni red
za ona prava koja će se upisati na temelju tih poslova. Zabilježbom se
stvara prvenstveni red od časa kad je zemljišnoknjižni sud primio prijedlog
za upis.

(2) Hipotekarni vjerovnik može zahtijevati zabilježbu da namjerava brisati
svoju tražbinu da bi time sačuvao prvenstveni red za onu tražbinu koja
se na temelju njegova raspolaganja može upisati s tim prvenstvenim redom.

(3) Zabilježba prvenstvenoga reda moguća je i za založno pravo za osiguranje
tražbine uz naznaku najvišega iznosa do kojega bi tim založnim pravom bila
osigurana.

(4) Isprava na temelju koje treba upisati prava koja proizlaze iz otuđenja
ili osnivanja založnoga prava može biti sastavljena prije ili poslije podnošenja
prijedloga za zabilježbu prvenstvenoga reda.

Članak 73.

(1) Zabilježba prvenstvenoga reda dopustit će se samo ako bi po stanju
zemljišne knjige bila dopuštena uknjižba, odnosno brisanje onoga prava
koje se ima upisati, odnosno brisati i ako je na prijedlogu za zabilježbu
istinitost potpisa ovjerovljena na propisani način.

(2) Odluka kojom se udovoljava prijedlogu za zabilježbu prvenstvenoga
reda izdaje se samo u jednom otpravku na kojem se potvrđuje da je zabilježba
izvršena.

Članak 74.

Zabilježba prvenstvenoga reda gubi učinak protekom roka od godine dana
od njezina upisa ako se radi o založnom pravu koje se osniva, a u ostalim
slučajevima navedenim u članku 72. ovoga Zakona protekom roka od šezdeset
dana od njezina upisa. U odluci kojom se udovoljava prijedlogu naznačit
će se dan kojim završava rok.

Članak 75.

(1) Prijedlog za upis ili brisanje prava za koje je prvenstveni red
zabilježen mora se, zajedno s otpravkom odluke kojom je zabilježba bila
dopuštena, podnijeti u roku propisanom člankom 74. ovoga Zakona. Ako se
povodom ovoga prijedloga dopusti uknjižba ili predbilježba, upis ima zabilježeni
prvenstveni red. Izvršeni upis zabilježit će se na spomenutom otpravku.

(2) Upis sa zabilježenim prvenstvenim redom može se dopustiti i u slučaju
kad su zemljište ili hipotekarna tražbina preneseni na trećega, ili su
opterećeni nakon što je podnesen prijedlog za zabilježbu prvenstvenoga
reda.

(3) Ako vlasnik zemljišta ili hipotekarni vjerovnik padnu pod stečaj
prije nego što bude podnesen prijedlog, upis za koji je bio zabilježen
prvenstveni red dopustit će se samo ako je isprava o poslu bila već sastavljena
prije dana otvaranja stečaja, a dan sastavljanja isprave dokazan javnom
ovjerom. Ako isprava ne ispunjava te pretpostavke, prosuđivat će se prema
propisima o stečaju je li takav upis dopušten ili nije.

Članak 76.

Ako se dopusti uknjižba otuđenja zemljišta, hipoteke ili brisanja tražbine
u zabilježenom prvenstvenom redu, na prijedlog stranke u čiju je korist
dopuštena uknjižba naredit će se i brisanje onih upisa koji su bili dopušteni
glede ovoga zemljišta ili ove tražbine poslije podnošenja prijedloga za
zabilježbu. Prijedlog za brisanje ovih upisa mora se podnijeti u roku od
petnaest dana od dana kad je postala pravomoćnom uknjižba dopuštena sa
zabilježenim prvenstvenim redom.

Članak 77.

(1) Ako se prijedlog za upis ne podnese u Zakonom propisanom roku, ili
ako do kraja toga roka ne bude iscrpljen iznos glede kojega je bila provedena
zabilježba prvenstvenoga reda, zabilježba gubi učinak i bit će izbrisana
po službenoj dužnosti.

(2) Prije proteka zakonskoga roka brisanje zabilježbe može se dopustiti
samo ako se podnese otpravak odluke o dopuštenju zabilježbe. Na tom će
se otpravku zabilježiti brisanje.

*c. Zabilježba otkaza i hipotekarne tužbe*

Članak 78.

(1) Zabilježbu otkaza hipotekarne tražbine dopustit će rješenjem zemljišnoknjižni
sud na prijedlog vjerovnika koji je otkaz dao svom dužniku upisanom kao
vlasnik opterećene nekretnine, ako je taj otkaz dao u obliku javne isprave.

(2) Zabilježbu hipotekarne tužbe dopustit će rješenjem zemljišnoknjižni
sud na prijedlog vjerovnika koji je podigao hipotekarnu tužbu protiv osobe
upisane kao vlasnik opterećene nekretnine, ako je dokazano da je sudu podnesena
hipotekarna tužba.

(3) Zabilježbu hipotekarne tužbe može na prijedlog vjerovnika dopustiti
rješenjem i parnični sud.

Članak 79.

Zabilježba iz članka 78. ovoga Zakona ima za posljedicu da otkaz ili
tužba djeluju i protiv svakoga kasnijega vlasnika založene nekretnine,
pa će se ovrha namirenjem iz nekretnine moći neposredno provesti bez obzira
tko je u međuvremenu postao njezinim vlasnikom.

Članak 80.

(1) Zabilježbu hipotekarne tužbe izbrisat će na prijedlog hipotekarnoga
dužnika zemljišnoknjižni sud ako ta tužba bude pravomoćno odbijena ili
odbačena.

(2) Zabilježbu hipotekarne tužbe izbrisat će zemljišnoknjižni sud po
službenoj dužnosti s brisanjem hipotekarne tražbine.

*d. Zabilježba spora*

Članak 81.

(1) Zabilježba spora je upis kojim se čini vidljivim da se glede knjižnoga
prava vodi pred sudom ili drugim nadležnim tijelom postupak čiji bi ishod
mogao utjecati na uknjižbu, pripadanje, postojanje, opseg, sadržaj ili
opterećenje toga prava.

(2) Zabilježba spora ima učinak da pravomoćna presuda donesena povodom
tužbe djeluje i protiv onih osoba koje su stekle knjižna prava pošto je
prijedlog za zabilježbu spora stigao zemljišnoknjižnom sudu. Isto vrijedi
i kad je zabilježbom spora učinjeno vidljivim da se vodi postupak pred
drugim nadležnim tijelom o čijem ishodu ovisi knjižno pravo.

(3) Kad je zabilježeni spor dovršen odlukom po kojoj stranci pripada
pravo, dosuđeno pravo dobiva ono mjesto u prvenstvenom redu koje mu je
bilo osigurano zabilježbom spora.

Članak 82.

(1) Zabilježbu spora može zahtijevati svaka stranka u postupku iz članka
81. stavka 1. ovoga Zakona, kao i svaka druga osoba koja je sudionik postupka,
a ima za to pravni interes, ako dokaže da se taj postupak vodi. Zabilježbu
spora može rješenjem dopustiti zemljišnoknjižni kao i drugi sud pred kojim
se vodi postupak čija se zabilježba zahtijeva.

(2) Zabilježbu spora kojom se čini vidljivim da se pred drugim nadležnim
tijelom vodi postupak iz članka 81. stavka 1. ovoga Zakona može zahtijevati
svaki sudionik postupka koji za to ima pravni interes, ako dokaže da se
taj postupak vodi. Zabilježbu može na prijedlog rješenjem dopustiti zemljišnoknjižni
sud, a po službenoj je dužnosti može rješenjem narediti i tijelo pred kojim
se vodi postupak.

(3) Zabilježba spora dopustit će se ako se dokaže da se vodi postupak
iz članka 81. stavka 1. ovoga Zakona, osim ako je zakonom predviđena mogućnost
zabilježbe spora i prije pokretanja takva postupka.

Članak 83.

(1) Ako nakon provedene zabilježbe tužitelj odustane od tužbe ili njegov
tužbeni zahtjev bude odbijen pravomoćnom odlukom, odnosno ako bude konačno
odbijen prijedlog ili obustavljen postupak radi kojega je zabilježba bila
određena, na prijedlog nositelja knjižnoga prava protiv kojega je ta zabilježba
bila određena, odnosno njegova pravnoga sljednika, odredit će se njezino
brisanje. Isto vrijedi i kad je zabilježba bila određena s time da će se
postupak pokrenuti u određenom roku, a on nije u tom roku bio pokrenut.

(2) Ako je postupak radi kojega je bila provedena zabilježba dovršen
ovršnom odlukom na temelju koje bi bio promijenjen upis glede kojega je
zabilježba provedena, ta će se odluka ovršiti na način da će se dopustiti
upis promjene na onaj način i u onom opsegu, kako je to odlučeno. Istodobno
će se narediti brisanje kako zabilježbe spora tako i svih onih upisa koji
su zatraženi nakon što je prijedlog za zabilježbu spora stigao zemljišnoknjižnom
sudu, ako su u suprotnosti s novim upisom.

Članak 84.

(1) Zabilježba spora briše se po službenoj dužnosti nakon proteka roka
od deset godina od časa kad je bila dopuštena.

(2) Ako se prije isteka roka iz stavka 1. ovoga članka dokaže da zabilježeni
spor nije pravomoćno, odnosno konačno dovršen, na prijedlog će se obnoviti
zabilježba s istim prvenstvenim redom, a rok od deset godina će se tada
računati od časa njezine obnove.

(3) Brisanje zabilježbe spora ne sprječava novu zabilježbu toga spora,
ali ta dobiva ono mjesto u prvenstvenom redu koje joj pripada prema času
kad bude podnesen prijedlog za novu zabilježbu istoga spora.

*e. Zabilježba tužbe radi pobijanja dužnikovih pravnih radnji*

Članak 85.

(1) Osoba koja je sukladno propisima o obveznim odnosima ovlaštena pobijati
pravnu radnju svoga dužnika može, kad pobija tužbom, zahtijevati zabilježbu
te tužbe u zemljišnoknjižne uloške u kojima je radi ostvarenja tužbenoga
zahtjeva potreban zemljišnoknjižni upis.

(2) Zabilježba tužbe radi pobijanja dužnikovih pravnih radnji ima učinak
da pravomoćna presuda donesena povodom tužbe djeluje i protiv svih kasnijih
nositelja knjižnoga prava, pa će se ovrha moći neposredno provesti bez
obzira tko je u međuvremenu postao nositelj knjižnoga prava.

Članak 86.

(1) Zabilježbu tužbe radi pobijanja dužnikovih pravnih radnji dopustit
će rješenjem zemljišnoknjižni sud na prijedlog vjerovnika koji je tu tužbu
podnio, ako je dokazano da je tužba podnesena sudu.

(2) Zabilježbu tužbe radi pobijanja dužnikovih pravnih radnji može na
prijedlog vjerovnika dopustiti rješenjem i parnični sud.

(3) Zabilježbu tužbe radi pobijanja dužnikovih pravnih radnji zemljišnoknjižni
sud će na prijedlog izbrisati, ako ta tužba bude pravomoćno odbijena ili
odbačena.

(4) Na zabilježbu tužbe radi pobijanja dužnikovih pravnih radnji na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 84. ovoga Zakona o brisanju
i obnavljanju zabilježbe spora.

*f. Zabilježba imenovanja ili opoziva upravitelja*

Članak 87.

(1) Zabilježba imenovanja zajedničkoga upravitelja dopustit će se na
zahtjev bilo kojega suvlasnika, odnosno zajedničkoga vlasnika na temelju
isprave iz koje za to proizlazi suglasna volja svih suvlasnika, odnosno
zajedničkih vlasnika.

(2) Zabilježba imenovanja zajedničkoga upravitelja dopustit će se na
zahtjev bilo kojega suvlasnika, odnosno zajedničkoga vlasnika na temelju
ovršne sudske odluke o postavljanju zajedničkoga upravitelja.

(3) Zabilježba upravitelja dopustit će se na zahtjev vjerovnika u čiju
je korist osnovana hipoteka na plodovima, a na temelju isprave kojom su
se dužnik i vjerovnik sporazumjeli da se umjesto vjerovniku upravljanje,
radi namirenja tražbine iz plodova, prepušta određenoj osobi kao upravitelju.

(4) Zabilježba prisilne uprave i upravitelja dopustit će se na temelju
ovršne odluke kojom je uspostavljena, a na prijedlog zainteresirane osobe.
Učinak ove zabilježbe jest da se dopuštena prisilna uprava može provesti
protiv svakoga koji kasnije stekne zemljište.

(5) Odredbe stavka 1. do 4. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju
i na zabilježbu opoziva ili promjene upravitelja te prestanka prisilne
uprave.

*g. Zabilježba odbijanja ovrhe*

Članak 88.

(1) Kad sud odbije prijedlog da se odobri ovrha na nekretnini radi naplate
tražbine za koju nije bila upisana hipoteka, sud koji je odbio prijedlog
naredit će po službenoj dužnosti zabilježbu odbijenoga prijedloga.

(2) Učinak ove zabilježbe je da će u slučaju ako povodom žalbe ovršni
prijedlog bude usvojen, ta tražbina imati prilikom namirivanja ono mjesto
u prvenstvenom redu koje joj je zabilježbom osigurano.

(3) Zabilježba će se izbrisati po službenoj dužnosti kad rješenje o
odbijanju postane pravomoćno, odnosno kad umjesto te zabilježbe bude zabilježeno
rješenje o ovrsi s tim prvenstvenim redom.

*h. Zabilježba dosude*

Članak 89.

(1) Sud koji u ovršnom postupku donese odluku o tome tko je kupac na
javnoj dražbi (rješenje o dosudi) naredit će po službenoj dužnosti da se
dosuda prodane nekretnine zabilježi u zemljišnoj knjizi.

(2) Nakon zabilježbe dosude moći će se prava steći daljnjim upisima
protiv dosadašnjega vlasnika samo uz uvjet da dosuda izgubi učinak.

(3) Kad na temelju pravomoćnoga rješenja o predaji nekretnine kupcu
bude upisano pravo u njegovu korist, na prijedlog će se izbrisati svi upisi
koji su bili provedeni protiv dotadašnjega vlasnika nakon zabilježbe dosude,
kao i svi daljnji upisi koji su učinjeni s obzirom na njih.

**Dio treći**

POSTUPAK U ZEMLJIŠNOKNJIŽNIM STVARIMA

**Glava 1.**

OPĆE ODREDBE

Članak 90.

(1) Upise u zemljišnu knjigu rješenjem određuje i provodi mjesno nadležan
zemljišnoknjižni sud.

(2) Mjesno nadležan zemljišnoknjižni sud je onaj koji vodi zemljišnu
knjigu u kojoj se treba provesti upis, ako ovim ili drugim zakonom nije
što drugo određeno.

Članak 91.

(1) Zemljišnoknjižni sud postupa po pravilima izvanparničnoga postupka,
a podredno parničnoga postupka , ako zakonom nije što drugo određeno.

(2) Glede troškova u zemljišnoknjižnim predmetima na odgovarajući se
način primjenjuju propisi parničnoga postupka, ako nije što drugo propisano.

Članak 92.

Zemljišnoknjižni sud odlučuje bez rasprave i saslušanja stranaka, osim
u slučajevima za koje je zakonom nešto drugo određeno.

Članak 93.

(1) Zemljišnoknjižni sud pokreće postupak samo na prijedlog stranaka
ili nadležnoga tijela, osim kad je zakonom što drugo određeno.

(2) Zemljišnoknjižni sud će po službenoj dužnosti preporučiti strankama
i nadležnom tijelu da zahtijevaju neki upis, ako nađe da bi on bio svrhovit.

Članak 94.

Ako ovim Zakonom nije što posebno određeno, rokovi određeni ovim Zakonom
ne mogu se produžiti, niti je dopušten povrat u prijašnje stanje; time
se ne dira u ovlast ostvarivati svoja prava tužbom.

**Glava 2.**

PRIJEDLOG ZA UPIS

**Ovlaštena osoba**

Članak 95.

(1) Osoba koja bi time stekla, promijenila ili izgubila knjižno pravo
ovlaštena je staviti prijedlog za upis koji bi imao značenje uknjižbe ili
predbilježbe.

(2) Prijedlog za upis koji bi imao značenje zabilježbe ovlaštena je
staviti osoba koja ima pravni interes za provedbu te zabilježbe ili je
na to ovlaštena posebnim propisom.

Članak 96.

(1) Tko stavlja prijedlog u ime drugoga mora na to biti ovlašten, što
mora i dokazati ispravom. Ako ovim Zakonom nije što drugo određeno, postojanje
i valjanost toga ovlaštenja prosuđivat će se po općim pravilima.

(2) Onaj čije bi se knjižno pravo upisom prenijelo, ograničilo ili opteretilo
u korist drugoga može u svoje ime i bez posebne ovlasti taj upis zahtijevati
u njegovu korist.

(3) Ako je izvanknjižni stjecatelj knjižnoga prava to pravo prenio na
drugoga ili ga je u njegovu korist ograničio ili opteretio, taj drugi može
zahtijevati upis prava svoga prednika.

(4) Kad je za isti dug dano osiguranje i u obliku jamstva i u obliku
prava na hipoteku, a vjerovnik ne zahtijeva upis hipoteke, tada i jamac
može zahtijevati upis hipoteke u korist vjerovnika.

(5) Upis zajedničkih prava može zahtijevati bilo koji od zajedničara
u korist svih. Ako se radi o upisu prava djeljivih razmjerno prema cjelini,
svaki sudionik može zahtijevati upis odgovarajućega dijela u svoju korist,
a može i zahtijevati upis ostalih dijelova u korist ostalih sudionika ako
za to ima pravni interes.

**Podnošenje prijedloga**

Članak 97.

(1) Prijedlog za upis podnosi se u pisanom obliku ili usmeno na zapisnik
kod zemljišnoknjižnoga suda, koji će ga zaprimiti bez obzira je li prikladan
da se po njemu provede upis.

(2) Prijedlog za upis mora biti jasno označen kao podnesak upućen zemljišnoknjižnom
sudu oznakom: zemljišnoknjižna stvar (zemljišnoknjižni predmet). To vrijedi
i za sve ostale podneske upućene zemljišnoknjižnom sudu.

Članak 98.

(1) Na mjestu gdje bi u zemljišnoknjižnom ulošku trebalo provesti upis
odmah će se učiniti vidljivim (plomba) dan i vrijeme kad je zemljišnoknjižnom
sudu stigao prijedlog za upis, te broj dnevnika zemljišnoknjižnih podnesaka
pod kojim je zaprimljen (broj dnevnika). Plomba će se po službenoj dužnosti
izbrisati kad se provede upis ili unese zabilježba odbijanja prijedloga
za upis.

(2) Za štetu koja nastane primjenom pravila o zaštiti povjerenja u potpunost
i istinitost zemljišnih knjiga zbog nepravodobnoga unošenja plombe objektivno
odgovara Republika Hrvatska.

**Sadržaj prijedloga**

Članak 99.

(1) Prijedlog za upis treba sadržavati oznaku zemljišnoknjižnoga suda
kojem se prijedlog podnosi, ime i adresu podnositelja i osoba koje će trebati
obavijestiti o rješenju te broj zemljišnoknjižnoga uloška i oznaku čestica
upisanih u zemljišnoknjižni uložak u kojem bi se upis trebao provesti.

(2) Iz prijedloga za upis treba biti vidljivo koje bi se pravo tim upisom
steklo, ograničilo, opteretilo ili ukinulo, a ako se predlaže upis zabilježbe,
osobni odnos ili pravna činjenica čiji se upis zahtijeva. Ako je prijedlog
upravljen na stjecanje knjižnoga prava samo na plodovima zemljišta, to
u prijedlogu za upis mora biti izrijekom navedeno.

(3) Zemljišnoknjižni ulošci u kojima bi se upis trebao provesti moraju
se navesti oznakom kakvom su označeni u zemljišnoj knjizi.

Članak 100.

(1) Podnositelj mora odrediti koju vrstu upisa zahtijeva; inače prijedlog
za upis prešutno sadrži u sebi prijedlog za onu vrstu upisa (uknjižbu,
predbilježbu, zabilježbu) koji je po postojećem zemljišnoknjižnom stanju
i prilozima prijedloga najpovoljniji za osobu u čiju se korist upis zahtijeva,
a moguć je i dopušten.

(2) Prijedlog za uknjižbu sadrži u sebi prešutno i prijedlog za predbilježbu,
ako je podnositelj nije izrijekom isključio.

Članak 101.

Jednim se prijedlogom može zahtijevati više upisa koji se svi temelje
na istoj ispravi, upis istoga prava u više zemljišnoknjižnih uložaka ili
upis više prava u istom zemljišnoknjižnom ulošku.

**Prilozi**

Članak 102.

(1) Isprave koje bi trebale poslužiti kao temelj za dopuštenje upisa,
predočuju se zemljišnoknjižnom sudu u izvorniku, a prijedlogu se može priložiti
njegov prijepis.

(2) Prijepis isprave čiji je sadržaj ovjerovljen u skladu sa zakonom
izjednačen je s izvornikom.

(3) Ako se izvornik već nalazi kod suda čiji bi zemljišnoknjižni odjel
trebao postupati po prijedlogu za upis, dovoljno je u prijedlogu uputiti
na taj izvornik i po mogućnosti priložiti prijepis, a zemljišnoknjižni
će odjel po službenoj dužnosti pribaviti izvornik.

Članak 103.

(1) Ako nije moguće izvornik odmah predočiti jer se nalazi kod drugoga
suda ili drugoga tijela vlasti, treba to u prijedlogu navesti i priložiti
prijepis na kojem su taj sud, odnosno drugo tijelo potvrdili da je vjeran
izvorniku koji se kod njih nalazi.

(2) Kad se prijedlogu ne bi moglo udovoljiti niti da je izvorna isprava
predočena, prijedlog će se odbiti ne čekajući izvornik.

(3) U slučaju da bi se prijedlogu moglo udovoljiti da je izvornik bio
predočen, prijedlog će se odmah zabilježiti s napomenom: "dok stigne
izvornik", da bi se za dotično pravo sačuvao prvenstveni red.

(4) Kad nije sam zemljišnoknjižni sud dužan pribaviti izvornik, odredit
će podnositelju prijedloga primjeren rok u kojem mora predočiti izvornik,
koji ne može biti kraći od trideset, niti duži od devedeset dana. Iz opravdanih
razloga zemljišnoknjižni sud će taj rok na prijedlog produžiti.

(5) Ako izvornik ne bude predočen u određenom ili produženom roku, prijedlog
će se odbiti i zabilježba po službenoj dužnosti izbrisati. Ali, bude li
izvornik predočen dok još prijedlog nije odbijen, sud će ipak rješavati
o prijedlogu.

Članak 104.

(1) Ako isprave nisu sastavljene na hrvatskom jeziku, odnosno na drugom
jeziku na kojem je dopušteno predavati podneske sudu, treba uz njih podnijeti
i prijevod ovjerovljen od sudskoga tumača.

(2) Ako nema prijevoda, a iz prijedloga inače ne proizlazi da bi ga
trebalo odbiti, prijedlog će se radi očuvanja prvenstvenoga reda dotičnoga
prava zabilježiti s napomenom: "dok stigne prijevod". Istodobno
će se podnositelju odrediti primjereni rok u kojem mora podnijeti prijevod,
koji ne može biti kraći od trideset dana niti duži od devedeset dana. Taj
se rok može iz opravdanih razloga na prijedlog produžiti. Ne bude li prijevod
podnesen u određenom ili produženom roku, prijedlog će se odbaciti i zabilježba
po službenoj dužnosti izbrisati. Ali, bude li prijevod podnesen dok još
prijedlog nije odbačen, sud će rješavati o prijedlogu.

Članak 105.

Podnositelja neurednoga prijedloga za upis odnosno prijedloga kojemu
nisu priloženi svi nužni prilozi sud će pozvati da u primjerenom roku ukloni
nedostatke.

**Glava 3.**

ODLUČIVANJE

Članak 106.

(1) Upisi se provode na temelju rješenja zemljišnoknjižnoga suda kojim
se upis određuje i nalaže njegova provedba u zemljišnoj knjizi (rješenje
o upisu).

(2) Rješenje o upisu zemljišnoknjižni sud će donijeti i kad je zemljišnoknjižni
upis odredio neki drugi sud ili drugo tijelo u granicama svoje nadležnosti.

Članak 107.

(1) Za odlučivanje o prijedlogu za upis mjerodavno je stanje u času
kad je taj prijedlog stigao zemljišnoknjižnom sudu.

(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka primjenjuju se i kad je na poziv
suda iz članka 105. ovoga Zakona uklonjen nedostatak u prilozima.

Članak 108.

(1) Zemljišnoknjižni sud će, nakon što je pregledao prijedlog za upis
i priloge, dopustiti upis ako:

- iz zemljišne knjige nije vidljivo da bi glede predmeta upisa postojala
zapreka tom upisu,

- nema osnove za sumnju u to jesu li osobe protiv kojih se zahtijeva
upis sposobne raspolagati predmetom na koji se upis odnosi, niti u to je
li osoba koja je prijedlog podnijela na to ovlaštena,

- utemeljenost prijedloga proizlazi iz sadržaja podnesenih isprava i

- isprave imaju potrebni oblik.

(2) Kad zemljišnoknjižni upis određuje drugi sud ili drugo nadležno
tijelo, a ne zemljišnoknjižni sud, zemljišnoknjižni sud će se ograničiti
na ispitivanje je li upis odredilo za to nadležno tijelo te je li upis
provediv s obzirom na stanje zemljišne knjige, a glede ostalih pretpostavki
odlučuje onaj sud ili drugo tijelo koje upis dopušta.

Članak 109.

(1) Sud će rješenjem koje donosi povodom prijedloga za upis udovoljiti
prijedlogu ili ga odbiti.

(2) U rješenju kojim se određuje upis moraju biti označeni zemljišnoknjižni
uložak u kojem će se provesti upis, a po potrebi zemljišnoknjižna čestica,
osoba u čiju će se korist provesti upis i njezina adresa, vrsta upisa (uknjižba,
predbilježba, zabilježba), predmet glede kojega će se provesti, isprave
na kojima se upis temelji, pravo koje treba upisati s njegovim bitnim sadržajem,
kao i nalog da se u zemljišnoj knjizi provede upis točno određenoga sadržaja.

(3) Ako prijedlogu nije moguće udovoljiti u cijelom opsegu, ali mu se
ipak može udovoljiti djelomično, sud će narediti upis u dijelu u kojem
je dopušten, a odbiti onaj dio prijedloga u kojem upis nije dopušten.

(4) Ako sud odbije prijedlog u cijelosti ili djelomično, u rješenju
će navesti razloge odbijanja.

(5) Ako je upis odredilo očito nenadležno drugo tijelo, zemljišnoknjižni
sud će svojim rješenjem odbiti dopuštenje upisa, te zabilježiti odbijajuće
rješenje.

Članak 110.

(1) Proizlazi li iz isprave da bi se stjecatelju knjižnoga prava mogao
dopustiti upis, ali da su mu ujedno nametnuta ograničenja glede raspolaganja
stečenim pravom ili su mu nametnute dužnosti ili tereti glede kojih je
ugovoren istodobni upis, neće se dopustiti upis prava ako se istodobno
ne zahtijeva upis ugovorenih ograničenja, odnosno dužnosti ili tereta.

(2) Prijedlog za istodobni upis međusobnih prava može podnijeti kako
jedna tako i druga strana.

Članak 111.

(1) Ako se prijedlog za upis odbije, odbijeni će se prijedlog zabilježiti.
Međutim, toj zabilježbi nema mjesta ako se iz prijedloga za upis ili njegovih
priloga ne može razabrati na koju se nekretninu ili pravo odnosi, ako nekretnina
ili pravo nisu upisani u zemljišne knjige toga suda, ili su upisani u korist
druge osobe, a ne one protiv koje bi se s obzirom na sadržaj isprave trebao
provesti upis.

(2) Ako je prijedlog za upis odbio neki drugi sud, a ne zemljišnoknjižni
sud, taj će drugi sud po službenoj dužnosti zatražiti od zemljišnoknjižnoga
suda da provede zabilježbu odbijenoga prijedloga za upis.

(3) Kad odluka o odbijanju prijedloga za upis postane pravomoćna, zemljišnoknjižni
sud će po službenoj dužnosti izbrisati zabilježbu odbijenoga prijedloga
i o tome obavijestiti stranke.

**Glava 4.**

PROVEDBA UPISA

Članak 112.

(1) Upis u zemljišnu knjigu može se provesti samo po nalogu koji je
zemljišnoknjižni sud izdao u rješenju o upisu i ne drukčije nego prema
sadržaju toga naloga.

(2) Ako se po stanju zemljišne knjige pokaže da se neki nalog ne može
provesti, zemljišnoknjižni sud će po službenoj dužnosti ispraviti rješenje
o upisu.

Članak 113.

Svaki upis, osim podataka navedenih u članku 109. stavku 2. ovoga Zakona,
mora sadržavati još i oznaku vrste upisa, dan, mjesec, godinu i broj pod
kojim je prijedlog za upis stigao zemljišnoknjižnom sudu.

Članak 114.

Ako je zemljišnoknjižnom sudu stiglo istodobno više prijedloga koji
se odnose na isto zemljišnoknjižno tijelo, pri svakom će se upisu provedenom
povodom tih prijedloga zabilježiti brojevi istodobno zaprimljenih prijedloga
s napomenom da su ovi prijedlozi stigli u isto vrijeme.

Članak 115.

(1) Ako je zemljišnoknjižnom sudu stiglo istodobno više prijedloga koji
se odnose na isto zemljišnoknjižno tijelo koji se međusobno isključuju,
a svi ispunjavaju pretpostavke za upis, zemljišnoknjižni sud će ih sve
dopustiti i provesti te ujedno upozoriti podnositelje da u parnici riješe
kome pripada pravo.

(2) Nakon što bude utvrđeno kojemu od podnositelja prijedloga iz stavka
1. ovoga članka pripada pravo koje je predmet upisa, na njegov prijedlog
izbrisat će se ostali upisi kao i svi upisi provedeni na njima.

Članak 116.

(1) Tekst upisan u zemljišnoj knjizi ne smije se naknadno mijenjati
niti učiniti nečitljivim.

(2) Pogriješi li se pri upisu, a pogrješka se opazi još za vrijeme samog
upisa, a prije zaključenja upisa, ispravit će se na kraju upisa izričitim
navođenjem koji se dio teksta ispravlja i kojim riječima. Takvo će se ispravljanje
provesti bez posebnoga rješenja zemljišnoknjižnoga suda.

Članak 117.

(1) Pogrješka u upisu koja se opazi nakon provedenoga upisa može se
ispraviti na temelju rješenja zemljišnoknjižnoga suda o ispravku pogrješnoga
upisa, donesenoga na temelju sporazuma svih zainteresiranih osoba u postupku
pred zemljišnoknjižnim sudom za ispravak pogrješnoga upisa.

(2) U postupku za ispravak pogrješnoga upisa zemljišnoknjižni sud će
saslušati sve zainteresirane osobe kako bi utvrdio postoji li mogućnost
sporazumnoga ispravka. Postigne li se sporazum o ispravku pogrješnoga upisa,
zemljišnoknjižni sud će donijeti rješenje o ispravku pogrješnoga upisa
uz nalog da se ispravak provede u zemljišnoj knjizi s učinkom od časa kad
je bio zahtijevan upis koji je ispravljen. Rješenje o ispravku dostavlja
se prema odredbama o dostavi iz ovoga Zakona.

(3) Ne dođe li do sporazuma o ispravku pogrješnoga upisa, zemljišnoknjižni
sud će one koji zahtijevaju ispravak uputiti na parnicu i odredit će im
primjereni rok radi podnošenja tužbe. Ako osobe upućene na parnicu ne podnesu
tužbu u roku, smatrat će se da postoji sporazum o ispravku.

Članak 118.

(1) Pogrješka u upisu koja se opazi nakon provedenoga upisa može se
ispraviti po službenoj dužnosti, bez vođenja postupka za ispravak pogrješnoga
upisa, samo ako takav ispravak ne bi dovodio u pitanje već stečena prava,
niti bi dovodio u opasnost osobe koje postupaju s povjerenjem u zemljišne
knjige.

(2) Rješenje o ispravku pogrješnoga upisa dostavlja se prema odredbama
o dostavi iz ovoga Zakona.

Članak 119.

Pokretanje postupka za ispravak pogrješnoga upisa zabilježit će se na
listu na kojem je pogrješni upis proveden. Ova zabilježba ima učinak da
kasniji upisi ne sprječavaju ispravak pogrješke. Kad rješenje o ispravku
pogrješnoga upisa postane pravomoćno, zabilježba će se po službenoj dužnosti
izbrisati.

**Glava 5.**

DOSTAVA

Članak 120.

(1) Rješenje u zemljišnoknjižnom postupku dostavit će se predlagatelju,
odnosno njegovu opunomoćeniku, i osobama na čijoj se nekretnini stječe
knjižno pravo i čija se knjižna prava prenose, opterećuju, ograničavaju
ili ukidaju, kao i osobi protiv koje je provedena zabilježba.

(2) Rješenje o upisu dostavlja se tek nakon njegove provedbe.

(3) Rješenja u zemljišnoknjižnom postupku dostavljaju se osobno.

Članak 121.

(1) Rješenje kojim se dopušta potpuno ili djelomično brisanje nekoga
upisa dostavlja se i svim osobama koje imaju uknjižena ili predbilježena
prava na onom pravu čije se potpuno ili djelomično brisanje rješenjem dopušta.

(2) Rješenje o uknjižbi ili predbilježbi kojima se zalažu ili ustupaju
već upisana prava trećih osoba dostavlja se i vlasniku nekretnine.

(3) Rješenje o predbilježbi izdano povodom prijedloga koji je podnio
navodni opunomoćenik čija punomoć nije valjana za uknjižbu dostavlja se
i opunomoćitelju.

(4) Rješenje o uknjižbi ili predbilježbi vlasništva dostavlja se i založnim
vjerovnicima.

(5) Rješenje o ispravku upisa dostavit će se osobama kojima se dostavlja
i rješenje o upisu.

(6) Rješenja zemljišnoknjižnoga suda nužna za postupanje tijela nadležnoga
za katastar zemljišta, u granicama njegove nadležnosti, dostavljaju mu
se po službenoj dužnosti.

(7) Rješenja zemljišnoknjižnoga suda o upisima izvršenim u svezi sa
stjecanjem nekretnina i prava na nekretninama koja podliježu poreznoj obvezi,
dostavljaju se po službenoj dužnosti nadležnoj poreznoj upravi.

Članak 122.

Činjenica da dostava nije uredno ili nije uopće izvršena ne daje prava
osporavati valjanost knjižnoga upisa. Onaj koji iz knjižnoga upisa za sebe
izvodi prava ili oslobođenja od obveze nije dužan dokazivati da je dostava
izvršena.

**Glava 6.**

PRAVNI LIJEKOVI

Članak 123.

(1) Protiv rješenja u zemljišnoknjižnom postupku dopuštena je žalba,
osim ako zakonom nije drukčije određeno.

(2) Protiv odluka u zemljišnoknjižnom postupku može se podnijeti zahtjev
za zaštitu zakonitosti.

Članak 124.

(1) Žalba ne odgađa provedbu upisa.

(2) U žalbi se ne mogu iznositi nove činjenice niti prilagati nove isprave.
Sud drugoga stupnja odlučuje o žalbi samo na temelju činjeničnoga i pravnoga
stanja kakvo je bilo u času kad je zemljišnoknjižni prijedlog stigao zemljišnoknjižnom
sudu.

Članak 125.

(1) Rok za žalbu je petnaest dana.

(2) O žalbi odlučuje sud drugoga stupnja.

(3) Zakašnjele žalbe odbacit će odmah sud prvoga stupnja, bez obzira
na to je li zabilježba nepovoljne odluke izbrisana.

Članak 126.

(1) Rješenje suda prvoga stupnja o odbacivanju žalbe zabilježit će se
po službenoj dužnosti.

(2) Rješenjem drugostupanjskoga suda kojim se potvrđuje prvostupanjska
odluka o odbacivanju žalbe naredit će se brisanje zabilježbe iz stavka
1. ovoga članka.

(3) Ako drugostupanjski sud ukine rješenje o odbacivanju žalbe, zabilježba
iz stavka 1. ovoga članka smatrat će se zabilježbom žalbe.

Članak 127.

(1) Žalba protiv rješenja o upisu zabilježit će se po službenoj dužnosti.
Tu će se zabilježbu izbrisati po službenoj dužnosti, ako žalba bude odbijena.

(2) Rješenjem drugostupanjskoga suda kojim se usvaja žalba protiv rješenja
o upisu, naložit će se brisanje upisa, uspostava prijašnjega zemljišnoknjižnoga
stanja i brisanje zabilježbe žalbe protiv rješenja.

Članak 128.

(1) Rješenjem žalbenoga suda kojim se žalba odbija i potvrđuje prvostupanjsko
rješenje o odbijanju upisa naredit će se da se zabilježba rješenja o odbijanju
izbriše i sudionici o tome obavijeste.

(2) Rješenjem žalbenoga suda kojim se žalba usvaja i preinačuje prvostupanjsko
rješenje o odbijanju upisa naložit će se upis koji je bio zahtijevan i
brisanje zabilježbe o odbijanju upisa.

(3) Učinak upisa provedenoga po stavku 2. ovoga članka bit će kao da
je proveden u času kad je prijedlog bio podnesen.

**Glava 7.**

BRISOVNA TUŽBA

Članak 129.

(1) Nositelj knjižnoga prava koje je povrijeđeno uknjižbom u korist
neke osobe ovlašten je radi zaštite toga svoga prava zahtijevati brisanje
svake uknjižbe koja ga vrijeđa i uspostavu prijašnjega zemljišnoknjižnog
stanja (brisovna tužba) sve dok ne nastupe činjenice na temelju kojih bi
mu povrijeđeno knjižno pravo i tako trebalo prestati, ako zakonom nije
drukčije određeno.

(2) Brisovnoj tužbi ne može se udovoljiti protiv osobe koja je postupajući
s povjerenjem u istinitost zemljišnih knjiga, a u dobroj vjeri, uknjižila
svoje pravo izvodeći ga iz uknjiženoga, ali neistinitoga (nevaljanoga)
prava prednika, osim:

- ako je nositelj knjižnoga prava iz stavka 1. ovoga članka kojemu je
bilo dostavljeno rješenje o uknjižbi u korist prednika te osobe u roku
za žalbu na taj upis zatražio zabilježbu da je sporan te podnio brisovnu
tužbu u roku od šezdeset dana od isteka roka za tu žalbu, odnosno

- ako je nositelj knjižnoga prava iz stavka 1. ovoga članka kojemu nije
bilo dostavljeno rješenje o uknjižbi u korist prednika te osobe podnio
brisovnu tužbu u roku od tri godine od kad je ta uknjižba bila zatražena.

(3) Na zabilježbu brisovne tužbe primjenjuju se pravila o zabilježbi
spora, s time da tko ishodi zabilježbu brisovne tužbe, a bez opravdanoga
razloga propusti podnijeti tu tužbu, odgovara za štetu koju je zbog toga
pretrpjela osoba u čiju je korist provedena uknjižba.

**Glava 8.**

POSTUPAK SA ZAJEDNI&EGRAVE;KIM HIPOTEKAMA

**Određivanje glavnoga uloška**

Članak 130.

(1) Tko zahtijeva upis zajedničke hipoteke, jedan uložak treba označiti
kao glavni uložak, a ostale kao sporedne uloške. Ako takve oznake nema,
glavnim uloškom smatrat će se onaj koji je u prijedlogu naveden na prvom
mjestu.

(2) U glavnom i u svakom sporednom ulošku hipoteka se upisuje za osiguranje
cijele hipotekarne tražbine.

(3) Ako se zahtijeva da se hipoteka koja je već osnovana za osiguranje
neke tražbine proširi i na druge zemljišnoknjižne uloške, s prvobitno opterećenim
uloškom postupat će se kao s glavnim.

(4) U glavnom ulošku zabilježbom će se uputiti na sporedne uloške, a
u svakom sporednom ulošku na glavni uložak.

**Prijava i upis zajedničkih hipoteka**

Članak 131.

(1) Zahtijeva li vjerovnik proširenje založnoga prava koje osigurava
njegovu tražbinu i na druge nekretnine, dužan je prijaviti hipoteku koju
za tu tražbinu već ima da bi se zabilježila zajednička hipoteka. Povrijedi
li vjerovnik tu svoju dužnost, odgovara za štetu koja zbog toga nastane.

(2) Izostane li zabilježba zajedničke hipoteke iz bilo kojega razloga,
hipotekarni dužnik može zahtijevati upis te zabilježbe. Time prouzročene
troškove snosi vjerovnik, ako je odgovoran što zajednička hipoteka nije
bila upisana.

(3) Ako zemljišnoknjižni sud prilikom odlučivanja o prijedlogu za upis
založnoga prava za osiguranje neke tražbine ili prilikom provedbe upisa
opazi da je za osiguranje iste tražbine već upisano založno pravo u njegovim
knjigama ili u knjigama drugoga zemljišnoknjižnog suda, po službenoj će
dužnosti upisati zajedničku hipoteku. Uložak u kojem je već bilo upisano
založno pravo smatrat će se glavnim uloškom. O tome će obavijestiti one
zemljišnoknjižne sudove u čijim je knjigama tražbina već upisana.

Članak 132.

(1) Upis zajedničke hipoteke na zemljišnoknjižnim tijelima upisanim
u zemljišne knjige više zemljišnoknjižnih sudova zahtijeva se od svih tih
sudova, pri čemu u svakom prijedlogu treba navesti glavni uložak i sve
sporedne uloške.

(2) Upis zajedničke hipoteke može se zahtijevati i jednim prijedlogom
podnesenim onom zemljišnoknjižnom sudu kod kojega se želi da bude glavni
uložak. Ako je prijedlogom određen red kojim će ga se slati ostalim zemljišnoknjižnim
sudovima, zemljišnoknjižni sud je dužan po tome postupiti.

Članak 133.

(1) Kad kod prvoga ili kasnijega upisa zajedničke hipoteke sudjeluje
više zemljišnoknjižnih sudova, svaki će od njih glede hipotekarnih predmeta
koji se nalaze u njegovim knjigama samostalno odlučiti o dopuštenosti upisa
založnoga prava i o odluci obavijestiti onaj zemljišnoknjižni sud kod kojega
je glavni uložak.

(2) Žalba se podnosi putem onoga zemljišnoknjižnoga suda koji je donio
odluku.

(3) Ako upis založnoga prava u sporednom ulošku bude povodom žalbe izbrisan,
o tome će se radi zabilježbe obavijestiti zemljišnoknjižni sud gdje je
glavni uložak.

Članak 134.

Kod zajedničke hipoteke upis dobiva prvenstveni red posebno za svaki
uložak, prema času kad je prijedlog za upis stigao zemljišnoknjižnom sudu
u čijim je knjigama upis proveden.

**Upisi promjena u glavnom ulošku**

Članak 135.

(1) Svi prijedlozi za upis promjena glede zajedničke hipoteke podnose
se zemljišnoknjižnom sudu kod kojega se vodi glavni uložak, a prosuđivat
će se prema stanju ovoga uloška.

(2) Ako bi prijedlog bio podnesen zemljišnoknjižnom sudu sporednoga
uloška, taj će ga bez odgode po službenoj dužnosti dostaviti zemljišnoknjižnom
sudu glavnoga uloška i o tome obavijestiti podnositelja prijedloga.

Članak 136.

(1) Sve promjene zajedničke hipoteke kao što su prijenos, ograničenje,
opterećenje, brisanje ili druge upisat će se samo u glavnom ulošku.

(2) Upis promjena u glavnom ulošku vrijedit će kao da je proveden u
svim već postojećim ili budućim sporednim ulošcima. Ali djelomično ili
potpuno brisanje zajedničke hipoteke, a i hipoteke u pojedinom sporednom
ulošku, zabilježit će se glede svih hipotekarnih predmeta i u svim sporednim
ulošcima.

Članak 137.

(1) Bude li založno pravo izbrisano u glavnom ulošku, u tom će se ulošku
izbrisati i svi daljnji upisi koji se odnose na to založno pravo, pa će
ih se prenijeti u koji od sporednih uložaka istoga zemljišnoknjižnoga suda.
S tim će se uloškom ubuduće postupati kao s glavnim ako zajednička hipoteka
još postoji.

(2) Ako u knjigama toga zemljišnoknjižnoga suda nema sporednoga uloška,
a hipotekarni vjerovnik nije ništa glede toga odredio, sud će po službenoj
dužnosti odrediti s kojim će se sporednim uloškom ubuduće postupati kao
s glavnim uloškom. Zemljišnoknjižnom sudu novoga glavnog uloška dostavit
će ovjerovljene prijepise upisa koji postoje u glavnoj knjizi, kao i ovjerovljene
prijepise isprava koje se na njih odnose.

(3) O pretvaranju sporednoga uloška u glavni uložak obavijestit će se
zemljišnoknjižni sudovi svih sporednih uložaka, koji će to po službenoj
dužnosti zabilježiti kod svakoga još postojećega sporednog uloška.

Članak 138.

(1) Zemljišnoknjižnom sudu novoga glavnog uloška ustupit će se oni zemljišnoknjižni
prijedlozi o kojima se ne može više odlučivati zbog toga što je hipoteka
u prijašnjem glavnom ulošku već izbrisana, o čemu će se obavijestiti njihovi
podnositelji.

(2) Međusobni prvenstveni red ovih prijedloga prosuđuje se prema času
u kojem su stigli zemljišnoknjižnom sudu prijašnjega glavnog uloška.

**Tužba za opravdanje**

Članak 139.

(1) Za opravdanje predbilježbe zajedničke hipoteke upisane kod raznih
zemljišnoknjižnih sudova dovoljna je jedna tužba za opravdanje.

(2) Tužba za opravdanje podnosi se jednom od sudova kod kojih je upisana
zajednička hipoteka ili sudu opće mjesne nadležnosti.

**Zemljišnoknjižni izvaci**

Članak 140.

U zemljišoknjižnim izvacima iz uložaka koji se s obzirom na zajedničku
hipoteku vode kao sporedni uputit će se na glavni uložak i napomenuti da
su promjene koje su učinjene glede zajedničke hipoteke upisane samo u glavnom
ulošku.

**Glava 9.**

AMORTIZACIJA I BRISANJE STARIH
HIPOTEKARNIH TRAŽBINA

Članak 141.

Vlasnik hipotekom opterećene nekretnine, a isto tako i svaki zajednički
vlasnik ili suvlasnik, mogu zahtijevati da zemljišnoknjižni sud pokrene
postupak radi amortizacije i brisanja hipotekarne tražbine:

- ako je proteklo najmanje trideset godina od uknjižbe hipotekarne tražbine,
a u slučaju kad ima daljnjih upisa koji se odnose na nju - od posljednjega
od tih upisa;

- ako nije moguće pronaći ni one koji su prema upisima ovlašteni, ni
njihove pravne sljednike, i

- ako kroz ovo vrijeme nisu zahtijevani niti primljeni glavnica ni kamate,
niti se pravo na koji drugi način ostvarivalo.

Članak 142.

(1) Ako zemljišnoknjižni sud nađe da postoji vjerojatnost da prijedlogu
treba udovoljiti i da podnositelj ima pravni interes za to, pozvat će oglasom
da se prijave svi koji smatraju da imaju prava na hipotekarnoj tražbini
ili glede nje.

(2) U oglasu će se točno označiti uknjižba hipoteke sa svim upisima
koji se na nju odnose i odrediti rok od godinu dana za prijavu, uz navod
posljednjega kalendarskog dana za podnošenje prijave.

(3) Oglas će se objaviti u "Narodnim novinama" i na oglasnoj
ploči suda, a po potrebi i na drugi prikladan način.

Članak 143.

Protekne li oglasni rok bezuspješno, zemljišnoknjižni sud će dopustiti
amortizaciju hipotekarne tražbine te će odrediti brisanje hipoteke i drugih
upisa koji se na nju odnose.

Članak 144.

Bude li u oglasnom roku podnesena prijava glede prava čija se amortizacija
zahtijeva, sud će obavijestiti onoga koji zahtijeva amortizaciju, te ga
uputiti na parnicu o postojanju hipotekarne tražbine, i obustaviti postupak
amortizacije.

**Glava 10.**

OTPISIVANJE I PRIPISIVANJE

*Odjeljak 1.*

***Promjena sastava zemljišnoknjižnoga tijela***

Članak 145.

(1) Sastav zemljišnoknjižnoga tijela mijenja se zemljišnoknjižnim otpisom
i pripisom katastarskih čestica. Za otpisano se osniva novi zemljišnoknjižni
uložak, ako ga se ne pripisuje u neki već postojeći.

(2) Glede otpisanoga sastavnog dijela zemljišnoknjižnoga tijela otpisom
prestaje učinak svih upisa koji se odnose na zemljišnoknjižno tijelo iz
kojega je taj otpisan, osim onih upisa koji su preneseni u zemljišnoknjižni
uložak u koji je taj dio upisan nakon otpisa.

(3) Svi upisi koji se odnose na zemljišnoknjižno tijelo kojemu je pripisan
dio zemljišnoknjižnoga tijela iz drugoga zemljišnoknjižnog uloška dobivaju
pripisom učinak i glede toga pripisanog dijela.

(4) Sastav zemljišnoknjižnoga tijela ne mijenja se upisom promjene oblika,
površine ili izgrađenosti zemljišta, pa će upis takve promjene zemljišnoknjižni
sud provesti na temelju prijavnoga lista katastra o promjeni u katastru
zemljišta, a, ako bi promjena utjecala na knjižna prava, tada i na temelju
isprave prikladne za uknjižbu kojom se upisani nositelji prava na tom zemljištu
slažu s tom promjenom.

(5) Sastav zemljišnoknjižnoga tijela ne mijenja se ni povezivanjem suvlasničkoga
dijela s vlasništvom određenoga posebnog dijela nekretnine, ali će se na
zahtjev suvlasnika sa čijim se suvlasničkim dijelom povezalo vlasništvo
određenoga posebnog dijela otvoriti poduložak za taj dio sukladno odredbi
članka 20. ovoga Zakona.

Članak 146.

(1) O otpisu i pripisu odlučuje zemljišnoknjižni sud na prijedlog ovlaštene
osobe.

(2) Otpis su ovlašteni zahtijevati vlasnik zemljišta čiji se dio otpisuje,
kao i drugi koji bi mogli zahtijevati uknjižbu prava vlasništva na svoje
ime.

(3) Otpisi i pripisi provest će se i na prijedlog tijela koje je donijelo
odluku kojom je dovršen postupak komasacije, izvlaštenja ili koji drugi
postupak u kojemu je odlučeno o promjeni sastava zemljišnoknjižnoga tijela.

Članak 147.

(1) Otpis sastavnoga dijela zemljišnoknjižnoga tijela i njegov pripis
drugom zemljišnoknjižnom tijelu ili otvaranje novoga uloška za otpisani
sastavni dio dopušteni su samo ako isprava na kojoj se prijedlog temelji
zadovoljava pretpostavke za uknjižbu prava vlasništva, a dio koji se otpisuje
određen je točno, po potrebi i planom koji će se uložiti u zbirku isprava.

(2) Prijedlog za otpis i pripis zemljišnoknjižnom tijelu koje pripada
istom vlasniku, kao i prijedlog za otvaranje novoga zemljišnoknjižnog uloška
za upis otpisanih katastarskih čestica na ime istoga vlasnika ujedno su
isprave kojima vlasnik raspolaže svojim pravom. Ovjera vlasnikova potpisa
nije potrebna.

Članak 148.

Otpis i pripis koji bi išao na štetu knjižnih prava trećih upisanih
u zemljišnoknjižnom ulošku iz kojega bi se zemljište trebalo otpisati ne
može se provesti bez njihova pristanka, ako ovim Zakonom nije što drugo
određeno.

*Odjeljak 2.*

***Otpis s prijenosom tereta (teretni otpis)***

Članak 149.

(1) Za otpis pojedinih sastavnih dijelova zemljišnoknjižnoga tijela
nije potreban pristanak osoba u čiju su korist na dotadašnjem zemljišnoknjižnom
tijelu upisana knjižna prava, ako se u novi zemljišnoknjižni uložak upišu
nepromijenjena sva njihova knjižna prava.

(2) Za otpis nije potreban pristanak hipotekarnoga vjerovnika ako se
hipoteka upiše kao zajednička hipoteka u dotadašnjem i novom zemljišnoknjižnom
ulošku.

(3) Služnost čiji je sadržaj takav da se izvršava samo na određenom
dijelu zemljišta, ne upisuje se u novi uložak ako se ne izvršava na otpisanom
dijelu koji se upisuje u taj uložak.

(4) Zabilježba prvenstvenoga reda sprječava otpisivanje dok se ne podnese
otpravak one odluke kojom je ta zabilježba bila dopuštena i na tom otpravku
zabilježi otpis kao i oznaka novoga uloška, otvorenoga za otpisani dio.

(5) Svi ovlaštenici knjižnih prava obavijestit će se o provedenom otpisu
i otvaranju novoga uloška.

*Odjeljak 3.*

***Besteretni otpis***

*a. Besteretni otpis na prijedlog vlasnika*

Članak 150.

(1) Vlasnik koji želi otpisati dio zemljišnoknjižnoga tijela bez prijenosa
tereta (besteretni otpis), može predložiti zemljišnoknjižnom sudu da pozove
one ovlaštenike knjižnih prava čiji bi pristanak bio potreban da u roku
od trideset dana od dostave poziva prigovore besteretnom otpisu, jer će
se inače takav otpis dopustiti, čime će prestati njihova knjižna prava
glede otpisanoga dijela.

(2) Zabilježba prvenstvenoga reda sprječava besteretni otpis dok se
ne podnese otpravak odluke kojom je ta zabilježba dopuštena i na tom otpravku
zabilježi da je otpisani dio otpisan besteretno.

Članak 151.

(1) Prijedlog stavljen prema članku 150. stavku 1. ovoga Zakona zabilježit
će se u ulošku onoga zemljišnoknjižnog tijela čiji bi se dio otpisao. Zabilježba
ima učinak da kasniji upisi ne sprječavaju otpisivanje.

(2) Zabilježba će se izbrisati po službenoj dužnosti istodobno s provedbom
otpisa, a najkasnije dvije godine po proteku dozvole zabilježbe.

Članak 152.

Zemljišnoknjižni sud će na zahtjev izdati potvrdu u kojoj će navesti
prava protiv čijega besteretnoga otpisa nije pravodobno uložen prigovor.

Članak 153.

(1) Pravodobno podnesen prigovor sprječava otpis. U prigovoru nije potrebno
navesti razloge.

(2) Nepravodobne prigovore zemljišnoknjižni sud će odbaciti.

Članak 154.

(1) Prepreka otpisu može se ukloniti plaćanjem duga, pa će se prigovor
odbiti dokaže li se isplata ispravom koja ispunjava pretpostavke za uknjižbu.

(2) Ovlaštenici knjižnih prava koji su podnijeli prigovor, a čije su
tražbine upisane s glavnicom točno određenoga iznosa, moraju isplatu primiti
iako im tražbine nisu još dospjele, ali pridržavaju pravo na naknadu štete
koju su pretrpjeli zbog prijevremene isplate.

*b. Besteretni otpis dijelova male vrijednosti*

Članak 155.

(1) Zemljišnoknjižni sud će dopustiti i provesti besteretni otpis dijela
zemljišnoknjižnoga tijela bez podnošenja isprave i bez suglasnosti ovlaštenika
prava koja terete to zemljišnoknjižno tijelo, ako iz potvrde ureda za katastar
proizlazi da dio koji se otpisuje ne prelazi stoti dio površine neprekinutoga
dijela zemljišnoknjižnoga tijela i ako bi se time vrijednost zemljišta
koje ostaje u zemljišnoknjižnom tijelu samo neznatno umanjila.

(2) Zemljišnoknjižni sud neće dopustiti besteretni otpis iz stavka 1.
ovoga članka ako je u posljednjih pet godina već bio jednom izvršen otpis
na osnovi odredbe stavka 1. ovoga članka.

Članak 156.

(1) Ovlaštenik knjižnoga prava koji tvrdi da se besteretnim otpisom
vrijednost zemljišta koja su ostala u zemljišnoknjižnom tijelu znatnije
umanjila, može prigovoriti besteretnom otpisu u roku od trideset dana od
dana kad mu je dostavljeno rješenje o dozvoli otpisa.

(2) Nepravodobne prigovore zemljišnoknjižni sud će odbaciti.

Članak 157.

(1) Zemljišnoknjižni sud će povodom prigovora postupati po načelima
izvanparničnoga postupka te pri tome nastojati da se postigne sporazum
među sudionicima. Ne dođe li do sporazuma, zemljišnoknjižni sud će o tom
prigovoru odlučiti rješenjem. Udovolji li prigovoru, u zemljišnoj knjizi
će se nakon pravomoćnosti rješenja po službenoj dužnosti uspostaviti prijašnje
stanje.

(2) Ako je otpisani dio pripisan drugom zemljišnoknjižnom tijelu ili
ako je iz njega osnovano novo zemljišnoknjižno tijelo, prigovor će se zabilježiti
u ulošku toga zemljišnoknjižnoga tijela. Ova zabilježba ima učinak da upisi
koji dolaze poslije otpisa ne mogu sprječavati da se u zemljišnoj knjizi
uspostavi prijašnje stanje, ako se prigovoru udovolji. Zabilježba će se
po službenoj dužnosti izbrisati po pravomoćnosti odluke o prigovoru.

*c. Besteretni otpis na osnovi odluke nadležnoga tijela*

Članak 158.

Zemljišnoknjižni sud će dopustiti besteretni otpis na osnovi odluke
tijela kojom je dovršen postupak komasacije, izvlaštenja ili koji drugi
postupak u kojemu je odlučeno o promjeni sastava zemljišnoknjižnoga tijela,
pa makar je tom odlukom besteretni otpis određen i bez pristanka svih ovlaštenika
tereta na dijelu zemljišnoknjižnoga tijela koji se otpisuje.

Članak 159.

Zemljišnoknjižni sud će rješenje o dopuštenju besteretnoga otpisa javno
oglasiti na oglasnoj ploči suda, u "Narodnim novinama" i na drugi
prikladan način.

Članak 160.

(1) Besteretnim otpisom provedenim na osnovi odredbi članka 158. ovoga
Zakona prestaju knjižna prava koja nisu prenesena, ali njihovim ovlaštenicima
pripada pravo na naknadu za ono što su zbog toga izgubili, s time da novčana
naknada ne može biti manja od one na koju bi imali pravo da se na odgovarajući
način primjenjuju pravila o naknadi u slučaju izvlaštenja.

(2) Za naknadu solidarno odgovaraju osobe u čiju je korist proveden
besteretni otpis i Republika Hrvatska, odnosno jedinica lokalne uprave
i samouprave čije tijelo je donijelo odluku na osnovi koje je dopušten
besteretni otpis.

(3) Pravo na naknadu prestaje protekom roka od tri godine od saznanja
za posljedice besteretnoga otpisa, a najkasnije u roku od dvadeset godina
od objave rješenja o dopuštenju besteretnoga otpisa u "Narodnim novinama".

*Odjeljak 4.*

***Postupak otpisivanja i pripisivanja***

Članak 161.

(1) Za otpis pojedinih sastavnih dijelova zemljišnoknjižnoga tijela
od jednoga uloška i njihov pripis drugom ulošku ili za otvaranje novoga
uloška za njih, podnosi se samo jedan prijedlog.

(2) Ako se upisi po tom prijedlogu trebaju provesti u knjigama dvaju
zemljišnoknjižnih sudova, prijedlog se podnosi onom sudu kod kojega treba
provesti otpis. Ako taj sud smatra da dopuštenju ništa ne smeta, zabilježit
će otpis u zemljišnoj knjizi, a prijedlog poslati radi dopuštenja i provedbe
pripisa ili otvaranja novoga uloška drugom zemljišnoknjižnom sudu s napomenom
da nema smetnji otpisu.

(3) Zabilježba otpisa ima učinak da kasniji upisi glede sastavnoga dijela
koji treba otpisati djeluju samo onda ako se ne dopusti njegov upis u drugi
uložak.

Članak 162.

(1) Drugi zemljišnoknjižni sud će, ako i on nađe da nema zapreka, provesti
pripis ili otvoriti novi uložak, a o tome izvijestiti prvi zemljišnoknjižni
sud, koji će zabilježeni otpis odmah provesti označujući knjigu i uložak
gdje je otpisani sastavni dio upisan i o tome obavijestiti sudionike.

(2) Ako se pripis ili otvaranje novoga uloška ne dopusti, izvijestit
će se o tome prvi zemljišnoknjižni sud uz naznaku razloga odbijanja. Ovaj
će sud obavijestiti o tome predlagatelja navodeći razloge odbijanja i s
napomenom da će se zabilježba otpisa izbrisati čim rješenje o odbijanju
prijedloga postane pravomoćno.

(3) Ako se otpis i pripis dopuste, prijedlog s prilozima čuvat će onaj
sud kod kojega su provedeni pripisi ili otvaranje novoga uloška.

(4) Pravila o postupanju prilikom otpisa i pripisa na odgovarajući će
se način primjenjivati i kad se otpisuju i pripisuju zemljišta zbog zamjene.
Pri tome je sudionicima ostavljeno na volju kojemu će od dva suda podnijeti
prijedlog.

**Dio četvrti**

POSEBNE ODREDBE O ZEMLJIŠNOJ KNJIZI VOĐENOJ ELEKTRONIČKOM OBRADOM
PODATAKA I ZEMLJIŠNOKNJIŽNOM POSTUPKU

**Glava 1.**

EOP-ZEMLJIŠNA KNJIGA

Članak 163.

(1) EOP-zemljišna knjiga je evidencija vođena elektroničkom obradom
podataka o pravnom stanju nekretnina mjerodavnom za pravni promet, a sastoji
se od katastarskih podataka o obliku, površini i izgrađenosti zemljišta,
te podataka zemljišnoknjižnoga suda o pravnom stanju zemljišta pohranjenih
u bazu zemljišnih podataka (BZP).

(2) Na EOP-zemljišnu knjigu primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o zemljišnim
knjigama kad odredbama ovoga dijela Zakona nije što posebno određeno.

**Glavna knjiga**

Članak 164.

(1) Glavna knjiga sastoji se od popisa upisa i popisa izbrisanih upisa,
koji su pravno izjednačeni.

(2) Glavna knjiga, kao dio EOP-zemljišne knjige, vodi se isključivo
pohranjivanjem upisa u bazu zemljišnih podataka (BZP) koje ima značenje
provedbe upisa.

(3) Svaki upis pohranjen u glavnu knjigu označava se datumom upisa i
brojem dnevnika.

(4) Podaci o obliku, površini i izgrađenosti nisu posebni zemljišnoknjižni
upisi u glavnoj knjizi, već katastarski podaci o tome pohranjeni u BZP
koji čine dio glavne knjige.

(5) Na podatke sadržane u BZP ne primjenjuju se odredbe o uzajamnom
obavještavanju zemljišnoknjižnih sudova i tijela nadležnoga za katastar.

**Popis upisa**

Članak 165.

(1) Popis upisa dio je glavne knjige koji se sastoji od upisa postojećega
pravnog stanja zemljišnoknjižnih tijela.

(2) Popis upisa ne sadrži izbrisane upise, osim onih koji su potrebni
radi potpunoga prikaza postojećega pravnog stanja zemljišnoknjižnih tijela.

**Popis izbrisanih upisa**

Članak 166.

(1) Popis izbrisanih upisa dio je glavne knjige u koji se prenose izbrisani
upisi, upisi koji više nisu nužni za prikaz postojećega pravnog stanja
zemljišnoknjižnih tijela te se unose podaci o provedbi svih upisa u popisu
upisa.

(2) Upis brisanja provest će se prijenosom izbrisanoga upisa u popis
izbrisanih upisa, osim ako bi to štetilo potpunom prikazu postojećega pravnog
stanja zemljišnoknjižnoga tijela.

(3) Promjena nositelja knjižnoga prava provest će se upisom novoga nositelja
u popis upisa te istodobnim prijenosom upisa u korist dotadašnjega nositelja
u popis izbrisanih upisa.

(4) Upis djelomičnoga brisanja provest će se tako da se dotadašnji upis
prenese u popis izbrisanih upisa, a u popisu upisa ga se istodobno nadomjesti
novim upisom kojemu je sadržaj onaj dio prenesenoga upisa koji nije bio
izbrisan.

(5) Upisi koji više nisu nužni za prikaz postojećega stanja zemljišne
knjige prenose se u popis izbrisanih upisa po službenoj dužnosti, a na
osnovi posebnoga rješenja zemljišnoknjižnoga suda.

**Zbirka isprava**

Članak 167.

Zbirka isprava u EOP-zemljišnoj knjizi vodi se ručno.

**Zbirka zemljišnoknjižnih rješenja**

Članak 168.

(1) Uz EOP-zemljišnu knjigu vodi se zbirka zemljišnoknjižnih rješenja,
uz odgovarajuću primjenu pravila za vođenje zbirke isprava.

(2) Nikome se ne može prigovoriti da nije bio u dobroj vjeri samo zbog
toga što mu nije poznat sadržaj zbirke zemljišnoknjižnih rješenja.

**Pomoćni popisi**

Članak 169.

Pomoćni popisi vode se samo putem elektroničke obrade podataka kao dio
BZP.

**Uvid u EOP-zemljišnu knjigu i izdavanje ispisa**

Članak 170.

(1) Uvid u glavnu knjigu, pomoćne popise i dnevnik zemljišnoknjižnih
podnesaka ostvaruje se izdavanjem ispisa iz BZP.

(2) Ako se stranka time zadovolji, uvid se ostvaruje prikladnim tehničkim
uređajima, a voditelj zemljišne knjige će na zahtjev dati i potrebne usmene
obavijesti o upisima u glavnu knjigu ili u pomoćni popis.

(3) Umjesto zemljišnoknjižnih izvadaka izdaju se ispisi iz BZP.

(4) Na ispise iz glavne knjige i pomoćnih popisa samo na zahtjev stavlja
se pečat i potpis voditelja zemljišne knjige.

(5) Zemljišnoknjižni sudovi i tijela nadležna za katastar daju ispise
i omogućuju uvid u sve podatke o zemljištu pohranjene u BZP, bez obzira
u kojoj se katastarskoj općini nalazi zemljište.

Članak 171.

(1) Kad ministar pravosuđa odredi, javni bilježnici su dužni u svom
uredu osigurati tehničke pretpostavke i održavati tehničke uređaje za uvid
u BZP.

(2) Ministar pravosuđa dopustit će rješenjem, na njegov zahtjev, i odvjetniku
da u svom uredu drži tehničke uređaje za uvid u BZP, vodeći računa o tehničkim
mogućnostima.

(3) Javni bilježnici i odvjetnici iz stavka 2. ovoga članka dužni su
svakome omogućiti pristup BZP. Za to imaju pravo na naknadu čija visina
ne može biti viša od pristojbe propisane za uvid obavljen u sudu.

Članak 172.

Ministar pravosuđa dopustit će, vodeći računa o tehničkim mogućnostima,
rješenjem na njihov zahtjev i drugim fizičkim i pravnim osobama da u svojim
prostorijama imaju tehničke uređaje za uvid u BZP, ako se potreba za uvidom
u EOP-zemljišnu knjigu ne može inače prikladno zadovoljiti. To će ovlaštenje
uskratiti kad prestane potreba zbog koje je izdano.

Članak 173.

(1) Ovlaštenje za uvid BZP dano u skladu s člancima 171. i 172. ovoga
Zakona može ministar pravosuđa učiniti ovisnim o ispunjenju određenih tehničkih
uvjeta da bi se osigurala uredna uporaba BZP.

(2) Ministar pravosuđa ovlašten je povući ovlaštenje za uvid u BZP dano
u skladu s člankom 171. stavkom 2. i člankom 172. ovoga Zakona, ako utvrdi
da uvjeti iz stavka 1. ovoga članka nisu ispunjeni. Ovlaštenje može ponovno
dati kad postane vjerojatno da će uvjeti biti ispunjeni.

(3) Ministar pravosuđa donijet će pravilnik u kojem će odrediti tko
će i pod kojim uvjetima plaćati naknadu za uvid u BZP.

**Glava 2.**

POSEBNE ODREDBE O ZEMLJIŠNOKNJIŽNOM POSTUPKU

**Prijedlozi**

Članak 174.

(1) Ministar pravosuđa može radi povećanja učinkovitosti narediti da
se zemljišnoknjižni prijedlozi podnose na propisanim tiskanicama.

(2) Prijedlog koji nije podnesen na propisanoj tiskanici neće se samo
zbog toga odbaciti ako se po njemu inače može postupiti.

**Plomba i provedba upisa**

Članak 175.

(1) Kad stigne prijedlog za upis, stavlja se plomba u natpis onoga zemljišnoknjižnoga
uloška u kojem se predlaže upis.

(2) Upis u zemljišnu knjigu može se provesti i bez pisanoga naloga zemljišnoknjižnoga
suda dok je vidljiva plomba postojanja prijedloga na kojem se temelji taj
upis.

(3) Plomba se smije izbrisati samo na temelju rješenja zemljišnoknjižnoga
suda kojim se dopušta upis, a nakon provedbe toga upisa. Nakon brisanja
plombe upis se smije ispravljati samo na temelju posebnoga rješenja zemljišnoknjižnoga
suda.

(4) Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju i na prijenos
upisa u popis izbrisanih upisa.

**Sadržaj upisa**

Članak 176.

(1) U zemljišnoknjižnim upisima ne treba navoditi vrstu upisa, osim
ako se radi o predbilježbi.

(2) Kod stjecanja vlasništva i hipoteke treba ispravu iz koje proizlazi
pravo na stjecanje vlasništva ili založnoga prava označiti po datumu kad
je izdana i po bitnom sadržaju, a ako se radi o jednoj od isprava navedenih
u članku 55. stavku 1. b ovoga Zakona, i po njezinoj vrsti. Ministar pravosuđa
može u sporazumu s čelnikom središnjega tijela državne uprave mjerodavnoga
za katastar odrediti da se pritom trebaju rabiti određene oznake. U slučaju
više datuma izdanja isprave, navodi se samo zadnji.

(3) Ako što drugo ne proizlazi iz stavka 2. ovoga članka i članka 16.
stavka 2. ovoga Zakona, izostavlja se navođenje isprave u zemljišnoknjižnim
upisima.

**Broj zadnjega upisa**

Članak 177.

(1) U svakom ulošku treba putem elektroničke obrade podataka u natpisu
učiniti vidljivim datum i broj dnevnika pod kojim je proveden zadnji upis
(broj zadnjega upisa).

(2) Promjena broja zadnjega upisa provodi se po službenoj dužnosti,
bez rješenja zemljišnoknjižnoga suda tako da se broj zadnjega upisa mijenja
istodobno s brisanjem plombe kojom je bilo učinjeno vidljivim postojanje
prijedloga za upis koji je proveden.

**Ispravljanje teretovnice**

Članak 178.

(1) Putem elektroničke obrade podataka treba u teretovnici, ne vrijeđajući
ičije pravo, ispraviti oznaku opterećenoga suvlasničkog dijela, kad se
ta oznaka promijeni u vlastovnici.

(2) Promjena oznake opterećenoga suvlasničkog dijela provodi se po službenoj
dužnosti , a bez rješenja zemljišnoknjižnoga suda.

**Dio peti**

OSNIVANJE, OBNAVLJANJE, DOPUNJAVANJE I
PREOBLIKOVANJE ZEMLJIŠNE KNJIGE

**Glava 1.**

OSNIVANJE ZEMLJIŠNE KNJIGE

*Odjeljak 1*

***Postupak osnivanja***

Članak 179.

(1) Zemljišna knjiga osnovat će se za svaku katastarsku općinu za koju
se takva knjiga još ne vodi.

(2) Zemljišnu knjigu na temelju odluke ministra pravosuđa osniva po
službenoj dužnosti sud prvoga stupnja na čijem je području katastarska
općina za koju se zemljišna knjiga osniva.

(3) Zemljišna knjiga osnovat će se kao EOP-zemljišna knjiga, ako ministar
pravosuđa ne odredi drukčije.

(4) Osnivanje zemljišnih knjiga provodi sudac općinskoga suda kao sudac
pojedinac, uz sudjelovanje voditelja zemljišnih knjiga; pojedine radnje
u postupku mogu biti povjerene drugoj osobi, pri čemu se na odgovarajući
način primjenjuje odredba članka 191. stavka 3. ovoga Zakona.

Članak 180.

(1) Zemljišna knjiga je osnovana onoga dana koji ministar pravosuđa,
nakon što utvrdi da su sastavljeni zemljišnoknjižni ulošci, odredi da će
se s njima postupati kao sa zemljišnom knjigom (dan otvaranja zemljišne
knjige).

(2) S danom otvaranja osnovane zemljišne knjige zatvara se zemljišna
knjiga, ako je do tada bila u uporabi, i knjiga položenih ugovora.

(3) S otvaranjem zemljišne knjige ujedno se otvara postupak ispravljanja
upisa u njoj (ispravni postupak).

(4) Nakon otvaranja osnovane zemljišne knjige upisi iz dotada neriješenih
predmeta provest će se u novoj zemljišnoj knjizi. U novoosnovanoj zemljišnoj
knjizi učinit će se vidljivim predmeti koji nisu riješeni u trenutku njezina
otvaranja; o neriješenim predmetima odlučivat će se prije ostalih predmeta
i podnesaka.

Članak 181.

(1) Zemljišnoknjižni ulošci sastavit će se radi osnivanja zemljišne
knjige po pravilu da će svaka pojedina katastarska čestica činiti zasebno
zemljišnoknjižno tijelo, za koje će se sastaviti poseban zemljišnoknjižni
uložak, osim ako je zakonom drukčije određeno.

(2) Kad je na više katastarskih čestica izgrađena jedna zgrada, ili
one inače čine pravnu cjelinu, sve će se one kao jedno zemljišnoknjižno
tijelo upisati u isti zemljišnoknjižni uložak.

(3) U jedan zemljišnoknjižni uložak upisat će se više katastarskih čestica
koje nisu različito opterećene, a pripadaju istom vlasniku, ako on to zahtijeva
prijavom u ispravnom postupku.

Članak 182.

U posjedovnicu, vlastovnicu i teretovnicu zemljišnoknjižnoga uloška
koji se sastavlja unijet će se podaci koji će se preuzeti iz zemljišne
knjige koja će se zatvoriti osnivanjem nove zemljišne knjige, te iz knjige
položenih ugovora i katastra, a prema pravilima iz članaka 183. do 185.
ovoga Zakona.

Članak 183.

U posjedovnicu uloška koji se sastavlja unijet će se podaci iz katastra
o površini, obliku i izgrađenosti katastarske čestice, odnosno svih čestica
koje tvore zemljišnoknjižno tijelo.

Članak 184.

(1) U vlastovnicu uloška koji se sastavlja unijet će se podaci o vlasnicima
iz zemljišne knjige koja će se zatvoriti osnivanjem nove zemljišne knjige,
te iz knjige položenih ugovora.

(2) Ako u zemljišnoj knjizi koja će se zatvoriti otvaranjem nove, a
ni u knjizi položenih ugovora, ne postoji podatak kome pripada pravo vlasništva
nekoga zemljišnoknjižnog tijela, ili postoji samo glede nekih dijelova
prava vlasništva ali ne svih, kao vlasnik, odnosno suvlasnik u preostalom
dijelu pravo vlasništva upisat će se osoba koja je prema katastru posjednik,
odnosno korisnik zemljišta.

(3) Kad u slučaju iz stavka 2. ovoga članka, niti prema katastru nije
moguće u vlastovnicu unijeti podatak o vlasniku odnosno suvlasniku nekoga
zemljišnoknjižnoga tijela, upisat će se Republika Hrvatska kao vlasnik
odnosno suvlasnik.

(4) Kad je na više katastarskih čestica izgrađena jedna zgrada, ili
one inače čine pravnu cjelinu, pa će se kao jedno zemljišnoknjižno tijelo
upisati u isti zemljišnoknjižni uložak, upisat će se u vlastovnicu podaci
o vlasniku, odnosno suvlasnicima cijeloga toga zemljišnoknjižnog tijela.

(5) Na upis iz stavka 4. ovoga članka primijenit će se pravila iz stavka
1. do 3. ovoga članka, s time što će se kao suvlasnici cijeloga zemljišnoknjižnoga
tijela upisati svi koji bi po tim pravilima inače bili upisani kao vlasnici
ili suvlasnici pojedinih čestica, i to će se upisati kao suvlasnici na
jednake dijelove ako ne postoji isprava o utvrđenju veličine njihovih suvlasničkih
dijelova.

Članak 185.

(1) U teretovnicu uloška koji se sastavlja unijet će se podaci o teretima
i njihovim ovlaštenicima iz zemljišne knjige koja će se zatvoriti osnivanjem
nove zemljišne knjige i knjige položenih ugovora, kao i tereti osnovani
popisom sukladno odredbama o ovršnom postupku.

(2) U teretovnicu će se unijeti i podaci o teretima iz katastra zemljišta,
ako nisu u suprotnosti s ostalim podacima upisanim u posjedovnicu, vlastovnicu
ili teretovnicu.

(3) Tereti će se u teretovnicu upisivati s onim prvenstvenim redom koji
dobivaju po vremenskom redoslijedu kojim su bili uneseni u zemljišnu knjigu
koja će se zatvoriti osnivanjem nove, u knjigu položenih ugovora i u katastar,
te po redu kojim su bili osnivani popisom sukladno odredbama o ovršnom
postupku, ako narav tereta ne zahtijeva što drugo.

(4) Kad je na više katastarskih čestica izgrađena jedna zgrada, ili
one inače čine pravnu cjelinu, pa će se kao jedno zemljišnoknjižno tijelo
upisati u isti zemljišnoknjižni uložak, prenijet će se u teretovnicu toga
uloška podaci o stvarnim služnostima, uporabi, pravu stanovanja i stvarnim
teretima tako da će se te služnosti i stvarni tereti upisati kao tereti
cijeloga zemljišnoknjižnog tijela, ali koji se smiju izvršavati samo na
onim njegovim dijelovima kao i do tada.

(5) Kad je na više katastarskih čestica izgrađena jedna zgrada, ili
one inače čine pravnu cjelinu, pa će se kao jedno zemljišnoknjižno tijelo
upisati u isti zemljišnoknjižni uložak, prenijet će se u teretovnicu toga
uloška podaci o pravu plodouživanja i hipotekama tako što će se upisati
kao tereti onoga suvlasničkog dijela koji u smislu odredbe članka 181.
stavka 2. i 3. ovoga Zakona odgovara čestici koja je njime bila opterećena.

*Odjeljak 2.*

***Ispravni postupak***

**Oglas**

Članak 186.

(1) Kad se ispravni postupak otvori, zemljišnoknjižni sud će po službenoj
dužnosti, bez odgađanja objaviti javnim oglasom:

- da je otvorena zemljišna knjiga za određenu katastarsku općinu, te
mjesto i način uvida u nju, u katastarske planove, popise i drugo,

- da se određene do tada postojeće javne knjige i druge evidencije nekretnina
zaključuju s danom otvaranja zemljišne knjige i stavljaju izvan uporabe
(zatvaraju), jer je zemljišna knjiga stupila na njihovo mjesto,

- da će od dana otvaranja zemljišne knjige samo upisi u nju proizvoditi
glede nekretnina na koje se ta knjiga odnosi one pravne učinke glede stjecanja,
promjene, prijenosa i ukidanja prava vlasništva i ostalih knjižnih prava
koji su zakonom određeni za pravne učinke upisa u zemljišne knjige,

- da je otvoren ispravni postupak glede otvorene zemljišne knjige, pa
se sve osobe koje smatraju da bi trebalo u tu knjigu upisati nešto što
nije upisano ili da bi trebalo izmijeniti, nadopuniti ili izbrisati neki
upis ili njegov prvenstveni red, pozivaju da stave zemljišnoknjižnom sudu
svoje prijave prijedloga za upise odnosno svoje prigovore postojećim upisima
ili njihovu prvenstvenom redu u određenom roku (rok za ispravak),

- da se, dok ne istekne oglasom određeni rok za prijave i prigovore,
ne smatra da su upisi u zemljišnu knjigu istiniti i potpuni.

(2) Rok za ispravak ne smije biti određen kraće od 6 mjeseci niti duže
od godine dana, a njegov zadnji kalendarski dan mora biti u oglasu točno
naveden.

(3) U oglasu će se upozoriti na moguće pravne posljedice propuštanja
prijava, odnosno prigovora u roku određenom za ispravak, kao i na to da
se taj rok ne može produžiti, niti se može dopustiti povrat u prijašnje
stanje.

(4) Javni oglas iz stavka 1. ovoga članka objavit će zemljišnoknjižni
sud u "Narodnim novinama" i na oglasnoj ploči suda, a na postojanje
toga oglasa će upozoriti i drugim načinima djelotvornoga obavještavanja.

Članak 187.

(1) Dok rok za ispravak određen oglasom ne istekne, upisi u zemljišnu
knjigu ne smatraju se istinitima i potpunima, pa se nitko ne može pozivati
na to da je postupao s povjerenjem u njihovu istinitost ili potpunost.

(2) Dok rok iz stavka 1. ovoga članka ne istekne, na svim izvacima i
drugim ispravama koje zemljišnoknjižni sud izdaje na osnovi podataka iz
zemljišne knjige glede koje taj rok teče učinit će se to vidljivim, uz
točnu oznaku zadnjega kalendarskoga dana toga roka.

**Prijave i prigovori**

Članak 188.

(1) Prijave da u zemljišnu knjigu treba upisati nešto što u nju nije
upisano, kao i prigovori da bi neki upis ili njegov prvenstveni red trebalo
izmijeniti, nadopuniti ili izbrisati podnose se pisano zemljišnoknjižnom
sudu.

(2) Prijave da u zemljišnu knjigu treba upisati nešto što u nju nije
upisano, a koje stignu zemljišnoknjižnom sudu do rasprave za ispravak,
zabilježit će se na onom listu u zemljišnoknjižnom ulošku na kojem bi trebao
biti proveden taj upis.

(3) Prigovori da bi neki upis ili njegov prvenstveni red trebalo izmijeniti,
nadopuniti ili izbrisati, a koji stignu zemljišnoknjižnom sudu do rasprave
za ispravak, zabilježit će se na upisu na koji se odnose.

(4) Dok zabilježbe prijava i prigovora ne budu izbrisane, nitko se ne
može pozivati na to da nije za njih znao niti morao znati.

Članak 189.

Podzaložni vjerovnici ovlašteni su u svoje ime, a u korist i u granicama
ovlaštenja hipotekarnoga vjerovnika koji je njihov dužnik, stavljati prijave
i prigovore, kao i poduzimati ostale radnje u ispravnom postupku koje su
nužne radi ostvarenja prava hipotekarnoga vjerovnika.

Članak 190.

(1) Istekom roka za ispravak smatra se da je zemljišna knjiga istinita
i potpuna, pa osobe koje u dobroj vjeri postupaju s povjerenjem u to uživaju
zaštitu.

(2) Ni nakon isteka roka za ispravak neće se smatrati da je istinita
i potpuna zemljišna knjiga glede onih uložaka, odnosno upisa u njih kod
kojih je zabilježeno da je stavljena prijava ili prigovor, sve dok oni
ne budu izbrisani.

**Rasprava za ispravak**

Članak 191.

(1) Prijave i prigovori raspravit će se na raspravi pred zemljišnoknjižnim
sudom (rasprava za ispravak).

(2) Raspravu za ispravak će, po proteku roka za ispravak, po službenoj
dužnosti zakazati i provesti zemljišnoknjižni sud glede svakoga pojedinoga
zemljišnoknjižnog uloška na koji je stavljena prijava ili prigovor, a glede
svih prijava i prigovora koji se odnose na njega.

(3) Raspravu za ispravak vodi sudac pojedinac uz sudjelovanje voditelja
zemljišnih knjiga kao zapisničara. Umjesto suca može raspravu za ispravak
voditi diplomirani pravnik s položenim pravosudnim ispitom koji nije sudac
toga suda, ako ga na to iz opravdanih razloga posebno ovlasti predsjednik
suda.

(4) Zemljišnoknjižni sud provodi raspravu za ispravak i donosi odluku
po pravilima izvanparničnoga postupka, ako ovim Zakonom nije što posebno
određeno.

Članak 192.

(1) Na raspravu za ispravak pozvat će se osobno i oglasom na oglasnoj
ploči suda sve osobe koje su podnijele svoje prijave i prigovore, osobe
protiv čijih su upisa te prijave i prigovori podneseni, kao i osobe za
koje prema sadržaju zemljišnih knjiga proizlazi da bi mogle imati pravni
interes.

(2) Na raspravu za ispravak sud će po potrebi pozvati i predstavnika
tijela nadležnoga za katastar u svojstvu stručnoga pomagača.

(3) Nenazočnost pozvanih osoba ne odgađa održavanje rasprave za ispravak,
niti znači da je nenazočna osoba povukla svoju prijavu ili prigovor, a
niti da priznaje tuđe prijave ili prigovore.

(4) Radi zaštite nenazočnih osoba sud će im, ne odgađajući raspravu,
postaviti privremenoga zastupnika koji će u njihovo ime i o njihovu trošku
sudjelovati u raspravi za ispravak i kojem će biti dostavljena odluka.

(5) Nitko nije ovlašten zahtijevati odgodu rasprave niti povrat u prijašnje
stanje.

(6) U pozivu na raspravu za ispravak upozorit će se na pravila iz stavka
3. do 5. ovoga članka.

Članak 193.

(1) Na raspravi za ispravak zemljišnoknjižni će sud dati priliku nazočnima
da obrazlože svoje pravodobno podnesene prijave i prigovore, da se očituju
na tuđe te da u prilog svojih tvrdnji ponude dokaze koje bi na toj raspravi
bilo moguće odmah izvesti.

(2) Zemljišnoknjižni sud će omogućiti nazočnima da se na raspravi za
ispravak sporazumiju o svim prijavama i prigovorima, pa će postignute sporazume
uzeti na zapisnik.

(3) Zemljišnoknjižni sud će na raspravi za ispravak izvesti dokaze koje
smatra potrebnima.

(4) Na raspravi za ispravak ne raspravljaju se prijave ni prigovori
podneseni nakon isteka roka za ispravak, niti se dokazuje njihova osnovanost,
osim ako se nazočni sporazumiju da će se s prijavom ili prigovorom koji
su naknadno stigli, ali su do rasprave zabilježeni, postupati kao da su
podneseni u roku za ispravak.

**Odlučivanje o prijavama i prigovorima**

Članak 194.

(1) Raspravu za ispravak zaključit će zemljišnoknjižni sud kad ocijeni
da su sva pitanja dovoljno raspravljena, te će odmah donijeti i proglasiti
svoju odluku kojom će, postupajući po pravilima iz članka 195. ovoga Zakona,
u potpunosti ili djelomično usvojiti, odbiti ili odbaciti prijavu upisa
odnosno prigovor na upise ili njihov prvenstveni red.

(2) Zemljišnoknjižni sud će u odluci kojom usvaja prijavu upisa ili
prigovor na upis dopustiti odgovarajuće upise i narediti njihovu provedbu.

(3) Protiv odluke zemljišnoknjižnoga suda donesene na raspravi za ispravak
ne može se uložiti žalba, ali ona ne sprječava ostvarivanje prava u parnici
pred sudom ili u postupku pred drugim nadležnim tijelom.

Članak 195.

(1) Ustanovi li zemljišnoknjižni sud da bi za postupanje po prijavi
ili prigovoru bilo nužno izmijeniti upis u posjedovnici o površini, obliku
ili izgrađenosti katastarske čestice, on toj prijavi ili prigovoru neće
udovoljiti, nego će podnositelja uputiti da svoj zahtjev ostvaruje u parnici,
odnosno postupku pred nadležnim tijelom.

(2) O prijavama i prigovorima glede upisa u vlastovnicu i teretovnicu
o kojima su svi nazočni postigli sporazum, sud će odlučiti u skladu s tim
sporazumom, ako je on dopušten i moguće ga je provesti.

(3) O prijavama i prigovorima glede upisa u vlastovnicu i teretovnicu
o kojima nazočni nisu postigli sporazum, zemljišnoknjižni će sud odlučiti
po pravičnoj ocjeni.

(4) Prijave i prigovore koji su podneseni nakon proteka roka za ispravak,
a o njima nije postignuta suglasnost da se s njima postupa kao da su pravodobni,
zemljišnoknjižni sud će odbaciti.

(5) Zemljišnoknjižni sud će uputiti osobe čije prijave ili prigovore
nije usvojio u cijelosti ili djelomično, kao i one čiji je upis ili prvenstveni
red upisa svojom odlukom odredio izmijeniti, nadopuniti ili izbrisati,
da svoje navodno pravo ostvaruju u parnici tužbom za ispravak.

(6) Ako se tužba za ispravak podnese u roku od trideset dana od zaključenja
rasprave, zemljišnoknjižni sud će, kad mu bude dokazano da je tužba podnesena,
zabilježbu prijave ili prigovora zamijeniti zabilježbom spora.

**Provedba upisa**

Članak 196.

(1) Na osnovi odluke zemljišnoknjižnoga suda donesene na raspravi za
ispravak kojom je sud prihvatio prijavu za upis ili usvojio prigovor o
upisu ili njegovu prvenstvenom redu, provest će se njime naređeni upisi
u zemljišnoj knjizi.

(2) Zemljišnoknjižni sud će po službenoj dužnosti izbrisati sve zabilježbe
prijava i prigovora kad protekne rok od trideset dana od održane rasprave
za ispravak, a i prije ako se zamijene zabilježbom spora.

(3) Upisi provedeni prilikom otvaranja nove zemljišne knjige, ako nisu
promijenjeni na osnovi odluke koju je sud donio na raspravi za ispravak,
imaju sve učinke zemljišnoknjižnih upisa.

**Tužba za ispravak**

Članak 197.

(1) Zahtijevati ispravak upisa u zemljišnu knjigu pokretanjem parnice
ili drugoga postupka pred nadležnim tijelom (tužba za ispravak) imaju pravo:

- osobe čijim prijavama ili prigovorima zemljišnoknjižni sud nije u
cijelosti ili djelomično udovoljio u ispravnom postupku;

- osobe čiji je upis ili prvenstveni red upisa odlukom donesenom u ispravnom
postupku zemljišnoknjižni sud naredio izmijeniti, nadopuniti ili izbrisati.

(2) Pravo tužbom zahtijevati ispravak prestaje protekom rokova određenih
ovim Zakonom za podizanje brisovne tužbe, s tim da trogodišnji rok počinje
teći od časa provedbe spornoga upisa, odnosno otkad je dostavljeno rješenje
o odbijanju prijave ili prigovora.

(3) Na tužbu za ispravak na odgovarajući se način primjenjuju pravila
po kojima se u slučaju brisovne tužbe štite osobe koje su postupale s povjerenjem
u potpunost i istinitost zemljišnih knjiga.

(4) Na tužbu za ispravak na odgovarajući se način primjenjuju pravila
ovoga Zakona o zabilježbi spora.

**Glava 2.**

OBNOVA I DOPUNA ZEMLJIŠNE KNJIGE

Članak 198.

(1) Zemljišna knjiga, ili neki njezin dio, obnovit će se po službenoj
dužnosti ako je uništena, izgubljena ili je iz nekoga razloga postala neuporabljiva.

(2) Zemljišna knjiga obnovit će se po službenoj dužnosti ako se provede
novi premjer ili reambulacija katastarskih podataka u odnosnoj katastarskoj
općini.

(3) Na obnavljanje zemljišne knjige na odgovarajući će se način primijeniti
odredbe ovoga Zakona o postupku osnivanja i ispravnom postupku.

Članak 199.

(1) Zemljišna knjiga dopunit će se daljnjim zemljišnoknjižnim ulošcima
kad u nju nisu upisana sva zemljišta katastarske općine za koju se knjiga
vodi.

(2) Na dopunu zemljišne knjige na odgovarajući će se način primijeniti
odredbe ovoga Zakona o postupku osnivanja i ispravnom postupku.

**Glava 3.**

POJEDINA&EGRAVE;NI ISPRAVNI POSTUPAK

Članak 200.

(1) Kad za to postoji opravdani razlog, može se provesti pojedinačni
ispravni postupak glede određenoga zemljišnoknjižnog uloška.

(2) Na pojedinačni ispravni postupak na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe o ispravnom postupku, s time da rok za podnošenje prigovora ili
prijava ne može biti kraći od trideset dana niti duži od 6 mjeseci.

(3) Pojedinačni ispravni postupak ne može se voditi glede zemljišnoknjižnih
uložaka u zemljišnim knjigama koje su na osnovi ovoga Zakona osnovane,
obnovljene, dopunjene ili preoblikovane.

**Glava 4.**

POSTUPANJE SA ZAOSTALIM PREDMETIMA

Članak 201.

(1) U obnovljenoj ili dopunjenoj zemljišnoj knjizi, kao i zemljišnoknjižnom
ulošku koji se ispravlja, učinit će se vidljivim zemljišnoknjižni predmeti
koji nisu riješeni u trenutku kad je bila otvorena, kao i zemljišnoknjižni
podnesci koji su stigli zemljišnoknjižnom sudu unutar roka za podnošenje
prijava i prigovora u ispravnom postupku.

(2) O predmetima i podnescima iz stavka 1. ovoga članka odlučivat će
se prije svih kasnijih predmeta i podnesaka.

**Glava 5.**

PREOBLIKOVANJE U EOP-ZEMLJIŠNU KNJIGU

Članak 202.

Ministar pravosuđa u sporazumu s čelnikom središnjega tijela državne
uprave mjerodavnoga za katastar odredit će za određenu katastarsku općinu
preoblikovanje ručno vođene zemljišne knjige u EOP-zemljišnu knjigu.

**Prijenos podataka**

Članak 203.

(1) Prilikom preoblikovanja zemljišne knjige u EOP-zemljišnu knjigu
prenijet će se u BZP svi neizbrisani upisi u postojećoj glavnoj knjizi,
a s onim sadržajem i u onom obliku koji odgovara pravilima o vodjenju glavne
knjige u EOP-zemljišnoj knjizi.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka neće se prenijeti:

- upisi čiji sadržaj ne može biti predmetom zemljišnoknjižnoga upisa
(nedopušteni upisi),

- upisi koji se s velikom vjerojatnošću mogu smatrati bespredmetnima,
jer pravo koje im je predmetom ili na koje se oni odnose, ne postoji ili
se trajno ne može faktično izvršavati ili je zastarjelo ili je to hipoteka
od čijega je upisa proteklo najmanje trideset godina, a vrijednost njome
osigurane tražbine je očito neznatna.

(3) Kad na temelju posebnoga zakona neko knjižno pravo bude zamijenjeno
drugim, u EOP-zemljišnu knjigu će se prema odredbama toga zakona, a ne
dirajući u ostale upise, s istim prvenstvenim redom prilikom prenošenja
unijeti to drugo pravo, što se ne smatra osnivanjem novoga prava.

**Otvaranje EOP- zemljišne knjige**

Članak 204.

Čim se u BZP pohrane upisi svih uložaka jedne katastarske općine, zemljišnoknjižni
sud će odrediti dan kojim će za tu katastarsku općinu EOP-zemljišna knjiga
zamijeniti dotadašnju.

**Oglas**

Članak 205.

(1) Zemljišnoknjižni sud će oglasiti otvaranje EOP-zemljišne knjige
oglasom uz odgovarajuću primjenu odredaba ovoga Zakona o objavljivanju
oglasa o otvaranju nove zemljišne knjige.

(2) Oglas mora sadržavati pouku o mogućnosti ispravka po članku 206.
ovoga Zakona.

**Ispravak**

Članak 206.

(1) Ako prilikom prijenosa upisa iz zemljišne knjige u EOP-zemljišnu
knjigu nije postupljeno po pravilima o prenošenju upisa, na prijedlog ili
po službenoj dužnosti provest će se ispravci na temelju posebnoga rješenja
zemljišnoknjižnoga suda. Isto vrijedi i ako je propušteno prenijeti neki
upis.

(2) Na prijedlog će se pohraniti i upisi koji kao bespredmetni nisu
uneseni.

(3) Na zahtjev će se izdati rješenje o brisanju upisa koji je ocijenjen
nedopuštenim, a to vrijedi i kad je postupljeno prema članku 203. stavku
3. ovoga Zakona.

Članak 207.

(1) Ako se ispravkom dira u knjižna prava trećih koja su bila upisana
nakon preoblikovanja zemljišne knjige u EOP-zemljišnu knjigu, ispravak
je dopušten samo ako prijedlog za nj stigne zemljišnoknjižnom sudu u roku
od 6 mjeseci od otvaranja EOP-zemljišne knjige ili se unutar toga roka
provede ispravak po službenoj dužnosti.

(2) Odredbama stavka 1. ovoga članka ne dira se u mogućnost da se tužbom
zahtijeva brisanje prema odredbama ovoga Zakona o brisovnoj tužbi, niti
se dira u zaštitu koju uživa pošteni stjecatelj.

**Postupak s neriješenim zemljišnoknjižnim predmetima**

Članak 208.

Zemljišnoknjižni predmeti koji nisu riješeni u času otvaranja EOP-zemljišne
knjige kao i zemljišnoknjižni podnesci koji zemljišnoknjižnom sudu stignu
u roku iz članka 207. stavka 1. ovoga Zakona, usporedit će se i s knjižnim
stanjem u glavnoj knjizi vođenoj prije preoblikovanja. Pokaže li se potreba
za ispravkom upisa prenesenih u EOP-zemljišnu knjigu, na odgovarajući će
se način primijeniti odredbe članka 206. i 207. ovoga Zakona.

**Odgovornost države**

Članak 209.

(1) Republika Hrvatska objektivno odgovara za štete prouzročene pogrješkama
u vodjenju zemljišne knjige elektroničkom obradom podataka.

(2) Odgovornost Republike Hrvatske za štetu iz stavka 1. ovoga članka
isključena je kad je šteta prouzročena neotklonjivim događajem, ali ona
postoji ako je šteta prouzročena manom ili nedostatkom računalnoga programa
ili zakazivanjem računala.

(3) Odredbama stavka 1. i 2. ovoga članka ne dira se u pravila o odgovornosti
sudaca i službenika za štetu.

**Pristojbe**

Članak 210.

Neovjerovljeni ispisi iz BZP-a oslobodjeni su troškova sudskih pristojbi
dok teče rok za ispravak EOP-zemljišne knjige.

**Dio šesti**

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 211.

(1) Ministar pravosuđa u sporazumu s čelnikom središnjega tijela državne
uprave mjerodavnoga za katastar uskladit će u roku od godine dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona područja katastarskih općina i nadležnosti
zemljišnoknjižnih sudova tako da jedna katastarska općina ne bude u nadležnosti
dvaju ili više zemljišnoknjižnih sudova.

(2) Do donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka, zemljišnoknjižni
sud i katastar djelovat će u granicama svoje dotadašnje nadležnosti.

Članak 212.

(1) Ministar pravosuđa u sporazumu s čelnikom središnjega tijela državne
uprave mjerodavnoga za katastar uredit će ustrojstvo i djelovanje BZP-a.

(2) Ministar pomorstva, prometa i veza osigurat će tehničku podlogu
za provedbu odredaba ovoga Zakona koje se odnose na BZP te ustrojstvo i
uporabu EOP-zemljišne knjige.

Članak 213.

Ministar pravosuđa u sporazumu s ministrom financija odredit će način
trošenja sredstava predviđenih za provođenje ovoga Zakona, kao i snošenje
troškova osnivanja, dopunjavanja, obnavljanja i preoblikovanja zemljišne
knjige.

Članak 214.

(1) Ministar pravosuđa donijet će pravilnik o unutarnjem ustroju, vođenju
zemljišnih knjiga i obavljanju drugih poslova u zemljišnoknjižnim odjelima
sudova sukladno odredbama ovoga Zakona (zemljišnoknjižni poslovnik).

(2) Ministar pravosuđa odredit će nužnu organizacijsku strukturu osoblja
zaposlenoga u zemljišnoknjižnim odjelima, stručnu spremu, kao i način i
rokove doškolovanja zatečenoga osoblja.

Članak 215.

(1) Smatrat će se da je potpis osobe koja je kao tijelo pravne osobe
raspolagala nekretninom na ispravi propisno ovjerovljen i kad:

- ispravu supotpiše i svoj potpis ovjerovi osoba koja je u času ovjere
ovlaštena za potpisivanje takvih isprava,

- ispravu supotpiše i svoj potpis ovjerovi osoba koja je u času ovjere
ovlaštena za potpisivanje takvih isprava kao tijelo pravne osobe koja je
pravni sljednik one pravne osobe koja je nekretninom raspolagala,

- ispravu supotpiše Državni pravobranitelj Republike Hrvatske u slučajevima
kad pravna osoba koja je nekretninom raspolagala nema pravnoga sljednika.

(2) Uz ispravu supotpisanu sukladno odredbama iz stavka 1. ovoga članka
prilaže se izvadak iz sudskoga registra iz kojega je vidljiva ovlast supotpisatelja,
a po potrebi i isprava o pravnom sljedništvu ili njegovu izostanku.

(3) Smatrat će se da je pravna osoba koja je raspolagala nekretninom
dopustila upis u korist stjecatelja i kad je izjavu o tome u propisanom
obliku dala osoba ovlaštena na supotpis po stavku 1. ovoga članka.

(4) Istinitost potpisa na privatnoj ispravi načinjenoj do stupanja na
snagu Zakona o javnom bilježništvu ("Narodne novine", broj 78/93.)
kojom se ograničuje, opterećuje, ukida ili prenosi na drugu osobu pravo
maloljetne osobe ili osobe kojoj je oduzeta poslovna sposobnost ne treba
ovjerovljivati ako isprava sadrži odobrenje tijela nadležnoga za brigu
o interesima te osobe.

Članak 216.

Odredbe članka 40. i 41. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
i kad je izvanknjižno na više osoba uzastopno preneseno pravo upravljanja,
raspolaganja i korištenja na nekretnini u društvenom vlasništvu, pravo
korištenja odnosno pravo prvenstvenoga korištenja na građevinskom zemljištu
u društvenom vlasništvu, kao i ostala prava na nekretninama u društvenom
vlasništvu.

Članak 217.

Rokovi određeni ovim Zakonom koji već teku nastavit će teći prema propisima
koji su vrijedili do stupanja na snagu ovoga Zakona i nakon stupanja na
snagu ovoga Zakona, ali ne duže od isteka roka predviđenoga ovim Zakonom,
računajući od dana kad je stupio na snagu.

Članak 218.

Na upise koji nisu provedeni do stupanja na snagu ovoga Zakona primjenjuju
se odredbe ovoga Zakona, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Članak 219.

Danom otvaranja osnovane, obnovljene, dopunjene ili preoblikovane zemljišne
knjige zatvara se zemljišna knjiga koja je do tada bila u uporabi i knjiga
položenih ugovora.

Članak 220.

(1) Prilikom osnivanja, obnavljanja, dopunjavanja ili preoblikovanja
zemljišne knjige upisi prava upravljanja, raspolaganja i korištenja na
nekretninama u društvenom vlasništvu provedeni u zemljišnoj knjizi koja
će se zatvoriti, odnosno u knjizi položenih ugovora, po službenoj će se
dužnosti provesti kao upisi prava vlasništva u korist osoba koje su bile
upisane kao nositelji prava upravljanja, raspolaganja i korištenja. Ako
nitko nije upisan kao nositelj prava upravljanja, raspolaganja i korištenja
na nekretnini u društvenom vlasništvu, kao nositelj prava vlasništva upisat
će se Republika Hrvatska.

(2) Prilikom osnivanja, obnavljanja, dopunjavanja ili preoblikovanja
zemljišne knjige po službenoj će se dužnosti brisati društveno vlasništvo
i pravo korištenja, odnosno prvenstveno prava korištenja na građevinskom
zemljištu u društvenom vlasništvu te će se kao nositelj prava vlasništva
upisati osoba u čiju korist je u zemljišnoj knjizi koja se zatvara, odnosno
u knjizi položenih ugovora, bilo upisano pravo korištenja, odnosno prvenstveno
pravo korištenja. Ako nitko nije upisan kao nositelj prava upravljanja,
raspolaganja i korištenja na nekretnini u društvenom vlasništvu, kao nositelj
prava vlasništva upisat će se Republika Hrvatska

(3) Ostala stvarna prava koja su postojala na nekretnini u društvenom
vlasništvu kao i provedene zabilježbe upisat će se s onim prvenstvenim
redom kako su bila upisana u zemljišnoj knjizi koja se zatvara, knjizi
položenih ugovora, odnosno redom kojim su bili osnovani popisom sukladno
odredbama Ovršnoga zakona.

Članak 221.

(1) Prilikom osnivanja, obnavljanja, dopunjavanja ili preoblikovanja
zemljišne knjige po službenoj će se dužnosti spojiti sva zemljišnoknjižna
tijela upisana u istom zemljišnoknjižnom ulošku u zemljišnoj knjizi koja
se zatvara, kao i zemljišnoknjižna tijela koja se odnose na istu nekretninu,
a upisana su u knjizi položenih ugovora. Ako su različite osobe upisane
kao nositelji prava vlasništva ili prava korištenja na pojedinim zemljišnoknjižnim
tijelima, oni će se upisati kao suvlasnici jedinstvenoga zemljišnoknjižnog
tijela na jednake dijelove, osim ako odlukom suda nisu utvrđeni drukčiji
suvlasnički dijelovi.

(2) Ako je na zemljištu u društvenom vlasništvu izgrađena zgrada, zemljište
i zgrada će se spojiti u jedno zemljišnoknjižno tijelo, a kao vlasnik nekretnine
upisat će se osoba u čiju je korist bilo upisano vlasništvo, odnosno pravo
korištenja zgrade.

(3) Ostala stvarna prava koja su postojala na određenom zemljišnoknjižnom
tijelu, kao i zabilježbe koje se odnose na to zemljišnoknjižno tijelo,
upisat će se s onim prvenstvenim redom kako su bili upisani u zemljišnoj
knjizi koja se zatvara, knjizi položenih ugovora odnosno redom kojim su
bili osnovani popisom sukladno odredbama Ovršnoga zakona. Ti će se upisi
provesti u korist suvlasničkoga dijela one osobe u čiju je korist bilo
upisano pravo vlasništva odnosno pravo upravljanja, raspolaganja ili korištenja
toga zemljišnoknjižnog tijela. Ako se radi o stvarnim pravima koja se mogu
ostvarivati samo na cijelom zemljišnoknjižnom tijelu, ona će se upisati
u korist cijeloga zemljišnoknjižnog tijela.

Članak 222.

(1) Prilikom osnivanja, obnavljanja, dopunjavanja ili preoblikovanja
zemljišne knjige po službenoj će se dužnosti upisi prava vlasništva, odnosno
prava upravljanja, raspolaganja ili korištenja na posebnom dijelu zgrade,
provesti kao upisi suvlasništva na kojemu je uspostavljeno vlasništvo posebnoga
dijela zgrade u korist osoba u čiju je korist u zemljišnoj knjizi koja
se zatvara, odnosno knjizi položenih ugovora bilo upisano pravo vlasništva,
odnosno pravo upravljanja, raspolaganja ili korištenja posebnoga dijela.
Suvlasništvo će se upisati na jednake dijelove, osim ako zakonom nije drukčije
određeno.

(2) Ostala stvarna prava koja su postojala na posebnom dijelu zgrade,
kao i zabilježbe koje se odnose na taj posebni dio zgrade upisat će se
s onim prvenstvenim redom kako su bili upisani u zemljišnoj knjizi koja
se zatvara, knjizi položenih ugovora, odnosno redom kojim su bili osnovani
popisom sukladno odredbama Ovršnoga zakona. Ti će se upisi provesti u korist
suvlasničkoga dijela one osobe u čiju je korist bilo upisano vlasništvo,
odnosno pravo upravljanja, raspolaganja ili korištenja tog posebnoga dijela
zgrade. Ako se radi o stvarnim pravima koja se mogu ostvarivati samo na
cijelom zemljišnoknjižnom tijelu, ona će se upisati u korist cijeloga zemljišnoknjižnog
tijela.

(3) Odredba stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje
i kad je u zemljišnoj knjizi koja se zatvara vlasništvo posebnoga dijela
zgrade upisano zabilježbom.

Članak 223.

Upisi prava privremenoga korištenja nekretnina provode se odgovarajućom
primjenom odredbi o upisu prava najma, odnosno zakupa.

Članak 224.

(1) Rokovi od 3 godine za podnošenje brisovne tužbe iz članka 123. Zakona
o vlasništvu i drugim stvarnim pravima i članka 129. ovoga Zakona teku
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Izvanknjižni nositelji stvarnih prava dužni su u roku od 5 godina
pokrenuti postupak za upis stvarnih prava glede nekretnina i svih promjena
na njima u zemljišnu knjigu.

(3) Državno pravobraniteljstvo dužno je u roku od 5 godina od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona pokrenuti postupke za upis stvarnih prava na nekretninama
kojih je nositelj Republika Hrvatska, javnih dobara i općih dobara.

Članak 225.

(1) Prijedlogu za upis prava vlasništva zemljišta stečenoga na temelju
članka 370. stavka 3. Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, vlasnik
posebnoga dijela zgrade koji je to vlasništvo stekao na temelju ugovora
zaključenoga prema odredbama Zakona o prodaji stanova na kojima postoji
stanarsko pravo, kojim u cijenu stana nije bila uračunata cijena zemljišta,
dužan je priložiti dokaz da je dotadašnjem vlasniku zemljišta platio naknadu
za zemljište prema cijeni utvrđenoj sukladno članku 371. stavku 2. toga
Zakona.

(2) Zemljišnoknjižni sud odbit će prijedlog za upis kojemu nije priložen
dokaz iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 226.

(1) Zemljišnoknjižni sudovi su dužni zemljišne knjige osnovati i preoblikovati
sukladno odredbama ovoga Zakona u roku od 5 godina od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.

(2) Ministar pravosuđa donosi odluku kojom potvrđuje da su zemljišne
knjige iz stavka 1. ovoga članka osnovane, odnosno preoblikovane sukladno
odredbama ovoga Zakona.

(3) Odluka ministra pravosuđa iz stavka 2. ovoga članka objavljuje se
u "Narodnim novinama", a po potrebi i drugim sredstvima javnoga
priopćavanja. Od dana objave odluke u "Narodnim novinama" pretpostavlja
se da je stanje u zemljišnim knjigama istinito i potpuno.

(4) Rok od 5 godina iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na one sudove
u kojima zemljišne knjige istinito i potpuno odražavaju stvarno stanje
nekretnina.

Članak 227.

(1) Ministar pravosuđa, ministar pomorstva, prometa i veza, ministar
financija i čelnik središnjega tijela državne uprave mjerodavnoga za katastar
donijet će propise iz članka 211., 212., 213. i 214. ovoga Zakona o roku
od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Ministar pravosuđa donijet će pravilnik iz članka 173. stavka 3.
ovoga Zakona u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 228.

Ministar pravosuđa po potrebi može donijeti i druge propise za provedbu
ovoga Zakona.

Članak 229.

Podzakonski akti koji su se primjenjivali do dana stupanja na snagu
ovoga Zakona, ako nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona, primjenjivat
će se dok nadležni ministri ne donesu propise za provedbu ovoga Zakona.

Članak 230.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o uknjižbi nekretnina
u društvenom vlasništvu ("Narodne novine", broj 52/71.).

Članak 231.

Ovaj Zakon stupa na snagu 1. siječnja 1997. godine.

Klasa: 932-01/95-01/02

Zagreb, 2. listopada 1996.

ZASTUPNIČKI DOM

SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
Zastupničkog doma Sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 91/1996-1597