### NN 129/2021 (30.11.2021.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-4129/2021 i U-III-4639/2021 od 16. studenoga 2021.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2182

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Miroslav Šeparović, predsjednik, te suci Andrej Abramović, Ingrid Antičević Marinović, Mato Arlović, Snježana Bagić, Branko Brkić, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić, Goran Selanec i Miroslav Šumanović, u postupku koji su ustavnim tužbama pokrenule Biljana Đilas iz Novske i Ika Peranović iz Zagreba, na sjednici održanoj 16. studenoga 2021. donio je

ODLUKU

I. Ustavne tužbe se usvajaju.

II. Ukida se odluka Državnog sudbenog vijeća broj: IS-40/20-15 od 27. svibnja 2021., kojom je za suca Županijskog suda u Sisku imenovan Mirko Đukić, sudac Općinskog suda u Sisku.

III. Nalaže se Državnom sudbenom vijeću da u roku od trideset (30) dana od objave ove odluke u »Narodnim novinama« ponovo odluči o imenovanju jednog suca Županijskog suda u Sisku.

IV. Točka II. izreke ove odluke stupa na snagu danom donošenja nove odluke Državnog sudbenog vijeća o imenovanju jednog suca Županijskog suda u Sisku, a najkasnije istekom roka određenog točkom III. izreke ove odluke.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Biljana Đilas iz Novske (u daljnjem tekstu: podnositeljica) podnijela je ustavnu tužbu, zaprimljenu pod brojem U-III-4129/2021, u povodu odluke Državnog sudbenog vijeća (u daljnjem tekstu: DSV) broj: IS-40/20-15 od 27. svibnja 2021. (u daljnjem tekstu: osporena odluka), kojom je za suca Županijskog suda u Sisku imenovan Mirko Đukić, sudac Općinskog suda u Sisku.

U ustavnoj tužbi podnositeljica Biljana Đilas ističe da joj je osporenom odlukom povrijeđeno pravo na pravično suđenje (članak 29. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske; »Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) te pravo na dostupnost pod jednakim uvjetima svakog radnog mjesta i dužnosti (članak 54. stavak 2. Ustava).

2. Ika Peranović iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositeljica) podnijela je ustavnu tužbu u povodu iste odluke DSV-a, zaprimljenu pod brojem U-III-4639/2021.

U ustavnoj tužbi podnositeljica Ika Peranović ističe da joj je osporenom odlukom povrijeđeno pravo na pravično suđenje (članak 29. stavak 1. Ustava; članak 6. stavak 1. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; »Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak, 14/02., 1/06. i 13/17.; u daljnjem tekstu: Konvencija), te pravo na djelotvoran pravni lijek (članak 18. Ustava).

3. Na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljen je spis DSV-a broj: IS-40/20.

4. Ustavne tužbe su pravodobne i dopuštene.

5. Budući da se obje ustavne tužbe odnose na isti postupak imenovanja jednog suca Županijskog suda u Sisku i na istu osporenu odluku DSV-a, Ustavni sud je tužbe razmotrio u jedinstvenom postupku i o njima donio jednu odluku.

II. ČINJENICE I OKOLNOSTI PREDMETA

6. U konkretnom slučaju riječ je o postupku koji se pred DSV-om vodio radi imenovanja jednog suca Županijskog suda u Sisku, na temelju oglasa za slobodno sudačko mjesto koji je, sukladno Zakonu o Državnom sudbenom vijeću (»Narodne novine« broj 116/10., 57/11., 130/11., 13/13., 28/13., 82/15., 67/18. i 126/19.; u daljnjem tekstu: ZoDSV), DSV objavilo u »Narodnim novinama« broj 98 od 2. rujna 2020.

Na oglas se prijavilo dvanaest osoba – sudaca različitih općinskih sudova, s time da je četvero od njih tijekom postupka povuklo kandidature. Svoju kandidaturu su podnijeli, među ostalim, Mirko Đukić, sudac Općinskog suda u Sisku, podnositeljica Biljana Đilas, također sutkinja Općinskog suda u Sisku, kao i podnositeljica Ika Peranović, sutkinja Općinskog kaznenog suda u Zagrebu.

Prijave kandidata s priloženim ispravama i dokazima o ispunjavanju uvjeta za imenovanje DSV je dostavio sudačkom vijeću Županijskog suda u Sisku, koje je zatim dostavilo DSV-u podatke i izračune na temelju Metodologije ocjenjivanja obnašanja sudačke dužnosti (»Narodne novine« broj 125/19.), kao i mišljenje o prijavljenim kandidatima.

1) Činjenice i okolnosti vezane uz položaj podnositeljice Biljane Đilas

7. U odnosu na podnositeljicu Biljanu Đilas nadležno sudačko vijeće je utvrdilo 131 bod, a za Mirka Đukića 122 boda, te je u svojem mišljenju navelo da s obzirom na stručne, radne i sudačke sposobnosti kandidata prednost daje kandidatu Mirku Đukiću, zatim podnositeljici Biljani Đilas, a nakon nje još dvojici kandidata (Lokas, Orlić).

7.1. Sukladno članku 55. stavku 3. ZoDSV-a, DSV je, na temelju ukupnog broja bodova utvrđenog ocjenom obnašanja sudačke dužnosti svakog od kandidata, utvrdio sljedeću listu kandidata:

1. Biljana Đilas 131 bod

2. Darijo Lokas 128 bodova

3. Vera Bubaš 122 boda

4. Mirko Đukić 122 boda

5. Siniša Orlić 121 bod

6. Ika Peranović 116 bodova

7. Mirela Sladić 95 bodova

8. Anamarija Pavičić 88 bodova.

7.2. Na strukturirani razgovor, u smislu članka 55. stavka 5. ZoDSV-a i članka 8. Pravila o vrednovanju kandidata u postupku imenovanja sudaca prvostupanjskih, županijskih i visokih sudova (»Narodne novine« broj 8/19.; u daljnjem tekstu: Pravila), pozvani su podnositeljica Biljana Đilas te kandidati Lokas, Bubaš, Đukić, Orlić i podnositeljica Ika Peranović, to jest kandidati koji su ostvarili ocjenu obnašanja sudačke dužnosti u rasponu od 131 boda (podnositeljica Biljana Đilas) do 116 bodova (podnositeljica Ika Peranović), a nakon obavljenog razgovora predsjednik DSV-a je, sukladno članku 8. Pravila, predložilo broj bodova za svakog kandidata. Kako nije postignuta suglasnost članova DSV-a, pristupilo se pojedinačnom vrednovanju, pri čemu je podnositeljica Biljana Đilas ostvarila 4,22 boda, a kandidat Mirko Đukić 12,33 boda (ostali kandidati ostvarili su 9,67; 6; 8,78 odnosno 11,44 bodova).

Na temelju članka 55. stavka 6. ZoDSV-a i članka 17. stavka 2. Pravila sastavljena je lista prvenstva prema redoslijedu ukupno ostvarenih bodova, i to:

1. Biljana Đilas 135,22

2. Mirko Đukić 134,33

3. Darijo Lokas 134

4. Vera Bubaš 131,67

5. Siniša Orlić 129,78

6. Ika Peranović 127,44

7.3. Nakon toga je DSV donio osporenu odluku kojom je za suca Županijskog suda u Sisku imenovan Mirko Đukić, a takav je izbor DSV, u bitnome, obrazložio sljedećim razlozima:

»Obzirom da na listi prvenstva kandidat Mirko Đukić zauzima niže mjesto od kandidatkinje Biljane Đilas, treba napomenuti da je takav položaj kandidata na listi prvenstva posljedica male razlike u ostvarenim bodovima (a koja je razlika u okviru dozvoljenih deset bodova sukladno članku 56. stavak 6. ZDSV-a), koja u konkretnom slučaju ne ukazuje na stvarnu razliku u kvaliteti u korist kandidatkinje koja je na listi prvenstva ostvarila više bodova.

Stoga je, cijeneći sve navedeno, a posebno sagledavajući u skladu s ciljem (svrhom) radi kojeg je ovlaštenje dano, odnosno cilju izbora kandidata za kojeg se u najvećoj mjeri može očekivati da će uspješno, stručno, savjesno, pošteno i nepristrano obnašati sudačku dužnost, te rukovodeći se naročito interesima i potrebama suda u koji se suci imenuju, sukladno članku 55. stavak 6. ZDSV-a, odlučeno da se za suca Županijskog suda u Sisku imenuje Mirko Đukić, sudac Općinskog suda u Sisku.«

2) Činjenice i okolnosti vezane uz položaj podnositeljice
 Ike Peranović

8. Podnositeljica Ika Peranović najprije se prijavila na oglas DSV-a od 26. veljače 2020. koji se odnosio na tri slobodna sudačka mjesta u Županijskom sudu u Sisku, a objavljen je u »Narodnim novinama« broj 21/20.

U postupku u povodu tog oglasa korištena je ocjena obnašanja sudačke dužnosti za podnositeljicu Iku Peranović (116 bodova) na osnovi podataka dobivenih od Općinskog kaznenog suda u Zagrebu, u kojem podnositeljica obnaša sudačku dužnost.

8.1. Nakon toga podnositeljica Ika Peranović prijavila se na oglas DSV-a koji je objavljen u »Narodnim novinama« broj 98 od 2. rujna 2020., radi imenovanja jednog suca Županijskog suda u Sisku.

Tijekom tog postupka, dopisom od 25. veljače 2021. podnositeljica Ika Peranović se obratila DSV-u te zatražila novu ocjenu obnašanja sudačke dužnosti. Pritom se pozvala na dopis Sudačkog vijeća Županijskog suda u Zagrebu od 20. srpnja 2020., upućen Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu u povodu jednog drugog oglasa za slobodna sudačka mjesta u Županijskom sudu u Zagrebu. U tom dopisu, naime, Sudačko vijeće Županijskog suda u Zagrebu upozorava Općinski kazneni sud u Zagrebu na niz pogrešaka i propusta prilikom evidentiranja podataka relevantnih za izradu ocjena obnašanja sudačke dužnosti za kandidate u tom postupku koji su suci Općinskog kaznenog suda u Zagrebu. U dopisu se od Općinskog kaznenog suda u Zagrebu traži dostava ispravljenih i dopunjenih podataka te se, među ostalim, navodi:

»Prije dostave traženog ovom Vijeću prethodno je potrebno, pozivanjem kandidata, omogućiti uvid kandidatu u podatke koji se odnose na njega, u svrhu iznošenja eventualnih primjedbi na potpunost i točnost podataka, te je eventualne primjedbe kandidata potrebno dostaviti ovom Vijeću na znanje, uz očitovanje naslova.«

S obzirom na sadržaj navedenog dopisa iz srpnja 2020. podnositeljica Ika Peranović smatrala je da su pogrešni odnosno nepotpuni i podaci koje je Općinski kazneni sud u Zagrebu dostavio Sudačkom vijeću Županijskog suda u Sisku, a odnose se na ocjenu njezinog obnašanja sudačke dužnosti.

8.2. Prema dokumentaciji u spisu predmeta, jednako je postupio još jedan kandidat u istom postupku, također sudac Općinskog kaznenog suda u Zagrebu, Darijo Lokas, dopisom DSV-u od 2. ožujka 2021., kojim upozorava DSV na isti problem.

8.3. DSV je podnositeljici Iki Peranović (i spomenutom drugom kandidatu) odgovorio dopisima od 4. ožujka 2021., u kojima navodi da je 30. rujna 2020. zatražio od nadležnog sudačkog vijeća ocjene obnašanja dužnosti, ali da do dana izrade dopisa pravomoćne ocjene nisu zaprimljene. DSV također napominje adresatima da su, ako su bili nezadovoljni svojim ocjenama o obnašanju sudačke dužnosti, mogli koristiti pravni lijek u skladu s člankom 102. Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15. i 67/18).

Spisu predmeta prileži i dopis sutkinje ovlaštene za obavljanje poslova sudske uprave Općinskog kaznenog suda u Zagrebu, od 6. travnja 2021., iz kojeg nije vidljivo kome je upućen (podnositeljici Iki Peranović ili nekom od sudaca tog suda koji su se kandidirali za sudačka mjesta u Županijskom sudu u Zagrebu), ali iz čijeg sadržaja jasno proizlazi da je uslijed pogrešnog tumačenja pojedinih odredaba Metodologije doista učinjena pogreška prilikom izračuna kvalitete rada sudaca Općinskog kaznenog suda Zagrebu, kao i da je nakon uočene pogreške došlo do »znatnog povećanja bodova prilikom ocjene obnašanja sudačke dužnosti«.

8.4. Podnositeljica Ika Peranović se zatim, dopisima od 6. travnja 2021., obratila DSV-u i Sudačkom vijeću Županijskog suda u Sisku te upozorila na navedeno, tražeći za sebe izradu nove ocjene obnašanja sudačke dužnosti. Istaknula je da je sudjelovala u dvama postupcima za imenovanje sudaca unutar iste kalendarske godine (zbog čega u ocjenu sudačke dužnosti ulaze isti podaci za isto promatrano razdoblje), a da članak 15. Metodologije predstavlja normu instruktivne naravi, kojom je propisano da se ranija pravomoćna ocjena »može koristiti« u novom postupku, ali i ne mora, te da je u konkretnom slučaju došlo do takve promjene okolnosti koja zahtijeva izradu nove ocjene.

Također je istaknula da prilikom izrade njezine ocjene obnašanja sudačke dužnosti, povodom oglasa od 26. veljače 2020. (»Narodne novine« broj 21/20.; tri suca Županijskog suda u Sisku), nije imala saznanja da je njezina ocjena obnašanja sudačke dužnosti netočna i nepotpuna, zbog čega tada toj ocjeni nije prigovarala.

8.5. DSV je podnositeljici Iki Peranović uputio dopis od 9. travnja 2021. u kojem se navodi da joj je na istovjetan zahtjev već odgovoreno dopisom od 4. ožujka 2021.

8.6. Spisu predmeta prileži ocjena obnašanja sudačke dužnosti broj: 45 Su Sv-1/2020-25 od 20. svibnja 2020., koju je za podnositeljicu Iku Peranović donijelo Sudačko vijeće Županijskog suda u Sisku u povodu oglasa za tri sudačka mjesta u tom sudu, od 26. veljače 2020. (»Narodne novine« broj 21/20.), a prema kojoj je podnositeljica ostvarila 116 bodova.

Spisu predmeta također prileži potvrda pravomoćnosti navedene ocjene s datumom 18. lipnja 2020., a razvidno je da podnositeljica navedenu ocjenu nije pobijala pred Vrhovnim sudom Republike Hrvatske.

8.7. Kako je već navedeno u točki 7.1. obrazloženja ove odluke, DSV je, na temelju ukupnog broja bodova utvrđenog ocjenom obnašanja sudačke dužnosti svakog od kandidata, utvrdio sljedeću listu kandidata:

1. Biljana Đilas 131 bod

2. Darijo Lokas 128 bodova

3. Vera Bubaš 122 boda

4. Mirko Đukić 122 boda

5. Siniša Orlić 121 bod

6. Ika Peranović 116 bodova

7. Mirela Sladić 95 bodova

8. Anamarija Pavičić 88 bodova.

8.8. Kako je već navedeno u točki 7.2. obrazloženja ove odluke, na strukturirani razgovor pozvani su podnositeljica Biljana Đilas, kandidati Lokas, Bubaš, Đukić, Orlić i podnositeljica Ika Peranović, to jest kandidati koji su ostvarili ocjenu obnašanja sudačke dužnosti u rasponu od 131 boda (podnositeljica Biljana Đilas) do 116 bodova (podnositeljica Ika Peranović), a nakon obavljenog razgovora pristupilo se pojedinačnom vrednovanju kandidata, pri čemu je Mirko Đukić ostvario 12,33 bodova, a podnositeljica Ika Peranović 11,44 bodova. Ostali kandidati ostvarili su 4,22; 9,67; 6 odnosno 8,78 bodova.

Prema redoslijedu ukupno ostvarenih bodova sastavljena je lista prvenstva, i to:

1. Biljana Đilas 135,22

2. Mirko Đukić 134,33

3. Darijo Lokas 134

4. Vera Bubaš 131,67

5. Siniša Orlić 129,78

6. Ika Peranović 127,44

8.9. Nakon toga je DSV donijelo osporenu odluku kojom je za suca Županijskog suda u Sisku imenovan Mirko Đukić (uz obrazloženje citirano u točki 7.3. obrazloženja ove odluke).

III. PRIGOVORI PODNOSITELJICE BILJANE ĐILAS

9. U ustavnoj tužbi podnositeljica Biljana Đilas navodi sljedeće:

»Podnositeljica ustavne tužbe smatra da joj je osporenom odlukom DSV povrijeđeno ustavno pravo na pravično suđenje (članak 29. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske) jer u obrazloženju sporne odluke nisu izneseni razlozi iz kojih bi bilo vidljivo koje je kriterije utvrđene zakonom te stručne kvalitete DSV vrednovalo i na temelju kojih je utvrdilo da u odnosu na podnositeljicu izabrani kandidat u većoj mjeri ispunjava uvjete za imenovanje za suca Županijskog suda u Sisku, a razlozi koji su navedeni u odluci predstavljaju povredu ustavnog prava na dostupnost pod jednakim uvjetima svakog radnog mjesta i dužnosti (članak 55. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske) i prava na pravično suđenje (članak 29. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske).

Tako DSV u obrazloženju sporne odluke navodi: ‘Stoga je, cijeneći sve navedeno, a posebno sagledavajući u skladu s ciljem (svrhom) radi kojeg je ovlaštenje dano, odnosno cilju izbora kandidata za kojeg se u najvećoj mjeri može očekivati da će uspješno, stručno, savjesno, pošteno i nepristrano obnašati sudačku dužnost, te rukovodeći se naročito interesima i potrebama suda u koji se suci imenuju, sukladno članku 55. stavak 6. ZDSV-u, odlučeno da se za suca Županijskog suda u Sisku imenuje Mirko Đukić, sudac Općinskog suda u Sisku’

Iz citiranog obrazloženje osporavane odluke razvidno je da DSV nije iznijelo i obrazložilo kriterije i razloge u pogledu stručnih kvaliteta izabranog kandidata i podnositeljice ustavne tužbe, razmotrenih i vrednovanih na strukturiranom razgovoru i broja bodova koji su im dodijeljeni na tom razgovoru, prvenstveno u odnosu na kandidata Mirka Đukića kojem je dodijeljen najveći broj bodova (12,33), već samo paušalno navodi da se za imenovanog kandidata u najvećoj mjeri može očekivati da će uspješno, stručno, savjesno, pošteno i nepristrano obnašati sudačku dužnost, rukovodeći se naročito interesima i potrebama suda u koji se suci imenuju.

Pravo na pravično suđenje koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava jamči zaštitu od arbitrarnosti u odlučivanju sudova i drugih tijela javne vlasti i odluke DSV o imenovanju sudaca potpadaju pod doseg tog prava, stoga DSV ima obvezu u obrazloženju takve odluke iznijeti kriterije i razloge kojima se rukovodilo pri imenovanju sudaca, tim više što se bodovi na strukturiranom razgovoru ostvaruju na temelju kriterija propisanih Pravilima o vrednovanju kandidata u postupku imenovanja sudaca prvostupanjskih, županijskih i visokih sudova (‘Narodne novine’ br.8/2019).

III. VREDNOVANJE KANDIDATA
 KOJI SU PRAVOSUDNI DUŽNOSNICI

Članak 8.

(1) Na strukturiranom razgovoru Vijeće razmatra i vrednuje kandidatovu sposobnost primjerenog i odgovornog obnašanja dužnosti, njegovu motiviranost za obnašanje dužnosti te njegov osjećaj za pravdu.

U obrazloženju osporavane odluke DSV nisu izneseni niti obrazloženi kriteriji iz članka 8. Pravila o vrednovanju kandidata u postupku imenovanja sudaca prvostupanjskih, županijskih i visokih sudova koji su bili presudni za izbor imenovanog kandidata za suca Županijskog suda u Sisku niti su posebno obrazloženi razlozi zbog kojih je DSV prednost dalo izabranom kandidatu u odnosu na podnositeljicu koja je ostvarila veći broj bodova čime je povrijeđeno ustavno pravo na pravično suđenje koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava i ustavno pravo na dostupnost pod jednakim uvjetima svakog radnog mjesta i dužnosti (članak 55. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske) podnositeljice ustavne tužbe.

Naime, iz obrazloženja osporavane odluke vidljivo je da je podnositeljica ustavne tužbe na listi prvenstva kandidata prema redoslijedu ukupno ostvarenih bodova u postupku vrednovanja zauzela prvo mjesto s ostvarenih 135,22 bodova, dok se izabrani kandidat Mirko Đukić nalazi na drugom mjestu s ostvarenih 134,33 boda.

Članak 56.a ZDSV

.........

‘(2) Ako je prema utvrđenom redoslijedu iz članka 55. stavka 6., članka 55.a stavka 7. i članka 56. stavka 6. ovoga Zakona više kandidata ostvarilo isti broj bodova te ako je za suca Vijeće imenovalo kandidata koji nije ostvario najveći broj bodova, Vijeće će u odluci o imenovanju posebno obrazložiti razloge zbog kojih je prednost dalo izabranom kandidatu u odnosu na kandidate s istim odnosno većim brojem bodova.’

U obrazloženju osporavane odluke DSV kao razlog odstupanja od liste prvenstva i kriterija na temelju kojih je ta lista sastavljena navelo je ‘Obzirom da na listi prvenstva kandidat Mirko Đukić zauzima niže mjesto od kandidatkinje Biljane Đilas, treba napomenuti da je takav položaj kandidata na listi prvenstva posljedica male razlike u ostvarenim bodovima (a koja je razlika u okviru dozvoljenih deset bodova sukladno članku 56. stavak 6. ZDSV-u), koja u konkretnom slučaju ne ukazuje na stvarnu razliku u kvaliteti u korist kandidatkinje koja je na listi prvenstva ostvarila više bodova’

Iz navedenog proizlazi da u obrazloženju osporavane odluke nisu navedeni razlozi iz kojih bi bilo razvidno koje stručne kvalitete daju prednost kandidatu Mirku Đukiću u odnosu na podnositeljicu odnosno nije naveden niti jedan kriterij koji je DSV vrednovalo i na temelju kojeg je utvrdilo da kandidat Mirko Đukić u većoj mjeri ispunjava uvjete za imenovanje za suca Županijskog suda u Sisku osim da se radi o maloj razlici u ostvarenim bodovima odnosno pozivanjem na odredbu članka 56. stavak 6. ZDSV. Pritom se ističe da je DSV nakon desetominutnog strukturiranog razgovora s kandidatima u kojem je postavljanjem pitanja koja se odnose na dosadašnji rad i aktivnosti utvrđivao njihov osjećaj za pravdu, sposobnost primjerenog i odgovornog obnašanja dužnosti te motiviranost za obnašanje dužnosti, kandidate koji su za obnašanje sudačke dužnosti ostvarili najviše bodova (podnositeljica 131 bod i kandidat Darijo Lokas 128 bodova) ocijenio s najmanjim brojem bodova (podnositeljicu s 4,22 boda, a kandidata Darija Lokasa s 6 bodova) bez navođenja razloga za tako mali broj bodova dodijeljen podnositeljici koja je za obnašanje sudačke dužnosti jedina ocijenjena ocjenom ‘izvrsno obnaša sudačku dužnost’.

Dakle, mala razlika u bodovima između podnositeljice i izabranog kandidata, koja prema odluci DSV u konkretnom slučaju ne ukazuje na stvarnu razliku u kvaliteti u korist podnositeljice koja je na listi prvenstva ostvarila više bodova, isključivo je posljedica pojedinačnog vrednovanja kandidata od strane članova DSV koji su sudjelovali u provedbi razgovora, a koja u osporavanoj odluci ničim nije obrazložena.

Podnositeljica ustavne tužbe ističe da kao pravosudni dužnosnik radi od 16. srpnja 2007. kada je odlukom DSV broj: IS-11/07 od 24. svibnja 2007., imenovana na dužnost suca Prekršajnog suda u Hrvatskoj Kostajnici, s time da je 1. siječnja 2010. rješenjem Vrhovnog suda Republike Hrvatske od 12. siječnja 2010. trajno premještena u Prekršajni sud u Sisku, a na vlastiti zahtjev i prije spajanja općinskih i prekršajnih zatražila od DSV premještaj na Općinski sud u Sisku, što joj je i odobreno 19. travnja 2018., kada je na 117. sjednici DSV donijelo odluku o privremenom upućivanju na rad u Općinski sud u Sisku na vrijeme od dvije godine počevši od 1. svibnja 2018. Podnositeljica je prelaskom u Općinski sud u Sisku odmah preuzela cjelokupnu kaznenu referadu sutkinje koja je imenovana na viši sud i u vrlo kratkom roku istaknula se kvalitetom i rezultatima rada. Podnositeljica ističe da je razlog njezinom prelasku u kaznenu granu sudovanja bila upravo motiviranost za rješavanje takvih predmeta, da primjereno i vrlo odgovorno obnaša sudačku dužnost što se na koncu i odrazilo na njezinu ocjenu obnašanja sudačke dužnosti obzirom da je po važećoj Metodologiji ocjenjivanja obnašanja sudačke dužnosti (dalje: Metodologije) ocijenjena ocjenom ‘izvrsno obnaša sudačku dužnost’ pri čemu se posebno naglašava da je ostvarila maksimalan broj bodova za rezultate rada iz članka 7. stavak 6. Metodologije (za ostvareni postotak iznad 110% i više odluka – 60 bodova), maksimalan broj bodova iz članka 9. stavak 2. Metodologije (do 5% ukinutih odluka – 25 bodova), maksimalan broj bodova iz članka 9. stavak 4. Metodologije (do 5% ukinutih odluka s bitnom povredom – 10 bodova) te 20 bodova prema članku 9. stavak 3. Metodologije za iznad 10% do 15% ukinutih odluka. Da izvrsni rezultati rada koje podnositeljica kontinuirano postiže u obnašanju sudačke dužnosti nisu samo rezultat rada u prekršajnoj grani sudovanja proizlazi iz rješenja o utvrđivanju ispunjavanja sudačke obveze za 2020. od 29. ožujka 2021., jer je i u toj godini podnositeljica imala 84,44% potvrđenih odluka, 4,44% ukinutih odluka zbog bitne povrede, a zakonom propisane rokove za donošenje i pisanu izradu odluka poštivala je u postotku od 97,82. Podnositeljica je članica Udruge hrvatskih sudaca i predsjednica Ogranka Sisak od 2017., izabrana je članica Sudačkog vijeće Županijskog suda u Sisku od 20. studenog 2020., a od 1. siječnja 2019. do 5. studenog 2019. bila je i predsjednica Kazneno-prekršajnog odjela Općinskog suda u Sisku. Redovito se educirala na radionicama u organizaciji Pravosudne akademije i bila jedna od 20 polaznika on-line tečaja u organizaciji Vijeća Europe u sklopu ‘HELP’ programa.

Međutim, DSV u obrazloženju osporavane odluke ničim ne dovodi u vezu dosadašnji rad i aktivnosti podnositeljice niti ocjenu obnašanja sudačke dužnosti kao kriterije i razloge koji bi utjecali na izbor kandidata, odnosno na utvrđivanje njezine sposobnosti primjerenog i odgovornog obnašanja dužnosti, motiviranosti za obnašanje dužnosti te osjećaja za pravdu, a pogotovo ne u vezu s izborom kandidata Mirka Đukića u odnosu na kojeg je došlo do odstupanja od liste prvenstva. Upravo suprotno, obrazloženje da mala razlika u bodovima između podnositeljice i izabranog kandidata u konkretnom slučaju ne ukazuje na stvarnu razliku u kvaliteti u korist podnositeljice koja je na listi prvenstva ostvarila više bodova odnosno da je sagledavajući u skladu s ciljem (svrhom) radi kojeg je ovlaštenje dano, u cilju izbora kandidata za kojeg se u najvećoj mjeri može očekivati da će uspješno, stručno, savjesno, pošteno i nepristrano obnašati sudačku dužnost, te rukovodeći se naročito interesima i potrebama suda u koji se suci imenuju, sukladno članku 55. stavak 6. ZDSV-u, DSV za suca Županijskog suda u Sisku imenovalo Mirka Đukića, suca Općinskog suda u Sisku predstavlja povredu ustavnog prava na dostupnost pod jednakim uvjetima svakog radnog mjesta i dužnosti (članak 55. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske) i prava na pravično suđenje (članak 29. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske) podnositeljice jer se u osporavanoj odluci uopće ne iznose kriteriji koje je DSV vrednovalo i na temelju kojih je utvrdilo da kandidat Mirko Đukić u većoj mjeri ispunjava uvjete za imenovanje za suca Županijskog suda u Sisku.

Nesporno je da DSV kao samostalno i neovisno tijelo razmatra i ocjenjuje kvalitete pojedinih kandidata i imenuje one za koje je utvrdilo da u većoj mjeri od ostalih ispunjavaju uvjete za obnašanje sudačke dužnosti no radi poštivanja načela transparentnosti, kriteriji i razlozi koji su bili presudni za izbor određenog kandidata moraju biti izneseni i obrazloženi, pogotovo ako je došlo do odstupanja od liste prvenstva. Obrazloženje osporavane odluka DSV o imenovanju jednog suca Županijskog suda u Sisku ne pridonosi transparentnosti i povjerenju javnosti, a i podnositeljice u pravosudni sustav, niti motivira suce na što uspješnije obnašanje sudačke dužnosti, jer se potreba iznošenja i obrazlaganja kriterija i razloga koji su bili presudni za izbor određenog kandidata, pogotovo za odstupanje od liste prvenstva ne smije svesti samo na pozivanje na odredbu članka 56. stavak 6. ZDSV.

Slijedom navedenog podnositeljica ustavne tužbe smatra da joj je odlukom DSV od 27. svibnja 2021. povrijeđeno ustavno pravo na pravično suđenje i pravo na dostupnost pod jednakim uvjetima svakog radnog mjesta.«

IV. PRIGOVORI PODNOSITELJICE IKE PERANOVIĆ

10. U ustavnoj tužbi podnositeljica Ika Peranović navodi sljedeće:

»U odnosu na povrede prava na žalbu i prava na djelotvoran pravni lijek smatram da je do istih došlo iz slijedećih razloga.

Naime, javila sam se na natječaj od 26. veljače 2020. godine koji je objavljen u NN 21/20 za tri suca Županijskog suda u Sisku – kazneni odjel.

Tijekom provođenja tog natječaja ocijenjena sam po Županijskom sudu u Sisku s 116 bodova na temelju podataka koje je dostavio moj poslodavac, odnosno Općinski kazneni sud u Zagrebu.

S obzirom da je ocjena donesena na temelju podatka mog poslodavca za ocjenjivano razdoblje (2015.-2019. godine), nisam sumnjala u ispravnost istih pa nisam uložila žalbu i ocjena je postala pravomoćna.

Nakon toga sam doznala kako je moj poslodavac Županijskom sudu u Sisku dostavio nepotpune i pogrešne podatke na temelju kojih mi je izrađena ocjena.

Da je tomu tako proizlazi iz dopisa Županijskog suda u Zagrebu od 20. srpnja 2020. u kojem je Općinski kazneni sud u Zagrebu upozoren da pogrešno i nepotpuno vodi podatke za sve suce toga suda sukladno članku 9. stavku 1. Metodologije, budući u meritorne odluke, temeljem kojih se izračunava kvaliteta i kvantiteta rada sudaca, uračunava isključivo meritorne odluke donesene u predmetima glavnih upisnika dok je sukladno članku 9. stavku 1. Metodologije potrebno uračunati sve odluke koje je povodom pravnog lijeka ispitao, ili mogao ispitati viši sud. Ova činjenica je potvrđena i dopisom Općinskog kaznenog suda u Zagrebu od 06. travnja 2021. godine.

Dana 02. rujna 2020. godine u NN 98/20 objavljen je novi oglas za jednog suca Županijskog suda u Sisku na koji sam se ponovno javila. U tom natječaju korištena je moja ocjena kojom sam ocijenjena u natječaju od 26. veljače 2020. godine, a koja je izrađena na temelju pogrešnih i nepotpunih podataka o mom radu.

Na ovu činjenicu sam pravodobno upozorila Državno sudbeno vijeće i sudačko vijeće Županijski sud u Sisku svojim dopisima od 25. veljače 2021. godine i 06. travnja 2021. godine. Na moje dopise sudačko vijeće Županijskog suda u Sisku se oglušilo dok me je Državno sudbeno vijeće obavijestilo da su zatražene ocjene za sve kandidate koji su se javili na natječaj, što se u konačnici pokazalo netočnim.

Kako mi u natječaju od 02. rujna 2021. godine nije dostavljena ocjena koja je korištena a kojom sam ocijenjena u natječaju od 26. veljače 2021. godine, onemogućena sam u podnošenju žalbe pa mi je povrijeđeno ustavno pravo iz članka 18. stavak 1. Ustava, odnosno pravo na žalbu i pravo na djelotvoran pravni lijek.

Naime, Državno sudbeno vijeće je sukladno članku 15. Metodologije u natječaju od 02. rujna 2020. koristilo moju staru ocjenu jer su oba natječaja bila tijekom istog ocjenjivanog razdoblja.

Kako odredba članka 15. Metodologije glasi da se ranija pravomoćna ocjena obnašanja sudačke dužnosti donesena na temelju Metodologije može koristiti u jednom od postupaka ocjenjivanja iz članka 1. stavka 2. Metodologije, ako se nije promijenilo razdoblje ocjenjivanja u smislu članka 2. Metodologije, smatram kako se ranija ocjena nije morala nužno koristiti, osobito iz razloga što sam pravovremeno upozorila na pogreške koje su se dogodile prilikom ranijeg ocjenjivanja.

Upravo izričaj članka 15. Metodologije da sudačko vijeće ‘može’ koristiti raniju pravomoćnu ocjenu, sudačkom vijeću daje mogućnost a ne i obvezu korištenja ranije ocjene. Iz ovakve norme, za zaključiti je, da je zakonodavac predvidio mogućnost izrade nove ocjene ukoliko se pojave nove okolnosti ili činjenice koje nisu bile poznate u vrijeme donošenja stare ocjene, a koje bi opravdavale izradu nove ocjene.

Iz odredbe članka 15. Metodologije jasno proizlazi da se ranija pravomoćna ocjena može koristiti samo u ‘postupku ocjenjivana’, a koji postupak provodi sudačko vijeće, dok Državno sudbeno vijeće provodi postupak izbora, pa dakle Državno sudbeno vijeće nije moglo samoinicijativno koristiti raniju pravomoćnu ocjenu nego je trebalo od sudačkog vijeća Županijskog suda u Sisku zatražiti provođenje novog postupka ocjenjivanja, što je propustilo učiniti. Jedino je Sudačko vijeće onda moglo, sukladno članku 15. Metodologije odlučiti da se u novom postupku ocjenjivanja koristi ranija ocjena. Takva ocjena mi je trebala ponovno biti dostavljena kako bi mogla konzumirati svoje pravo na žalbu, jer mi ni sudačko vijeće Županijskog suda u Sisku niti Državno sudbeno vijeće nisu smjeli to pravo uskratiti.

Zaključno, postupak izbora za suca Županijskog suda u Sisku po natječaju od 02. rujna 2020. godine je proveden bez provođenja postupka mog ocjenjivanja pred sudačkim vijećem (koja faza postupka je nužna za pravilno i zakonito provođenje postupka izbora sudaca) jer je Državno sudbeno vijeće pogrešno držalo da nije potrebno provesti moje ocjenjivanje već da se može koristiti ranijom pravomoćnom ocjenom.

Ova povreda prava na podnošenje žalbe, odnosno izostanak postupka mog ocjenjivanja pred sudačkim vijećem je utjecalo na konačan izbor suca Županijskog suda u Sisku, jer da je moja ocjena izrađena na temelju potpunih i pravilnih podataka o mome radu, to bi rezultiralo daleko većim brojem mojih bodova i boljim konačnim poretkom na listi prvenstva za izbor suca Županijskog suda u Sisku.

Na taj način je došlo i do povrede prava na pravično suđenje iz članka 29. stavak 1. Ustava i članka 6. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (‘Narodne novine – Međunarodni ugovori’ broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak, 14/02. i 1/06.), kao rezultat grube povrede članka 9. i 15. Metodologije.«

V. MJERODAVNO PRAVO

a) Ustav

11. Članci 18., 29. stavak 1., 54. stavak 2. i 121. stavci 1., 2. i 3. Ustava glase:

»Članak 18.

Jamči se pravo na žalbu protiv pojedinačnih pravnih akata donesenih u postupku prvog stupnja pred sudom ili drugim ovlaštenim tijelom.

Pravo na žalbu može biti iznimno isključeno u slučajevima određenima zakonom ako je osigurana druga pravna zaštita.«

»Članak 29.

Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično i u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, ili o sumnji ili optužbi zbog kažnjivog djela.

(…)«

»Članak 54.

(...)

Svatko slobodno bira poziv i zaposlenje i svakomu je pod jednakim uvjetima dostupno svako radno mjesto i dužnost.«

»Članak 121.

Državno sudbeno vijeće je samostalno i neovisno tijelo koje osigurava samostalnost i neovisnost sudbene vlasti u Republici Hrvatskoj.

Državno sudbeno vijeće, u skladu s Ustavom i zakonom, samostalno odlučuje o imenovanju, napredovanju, premještaju, razrješenju i stegovnoj odgovornosti sudaca i predsjednika sudova, osim predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

Odluke iz stavka 2. ovoga članka Državno sudbeno vijeće donosi na nepristran način, a na temelju kriterija propisanih zakonom.

(...)«

b) Konvencija

12. Članak 6. stavak 1. Konvencije glasi:

»Članak 6.

PRAVO NA POŠTENO SUĐENJE

1. Radi utvrđivanja svojih prava i obveza građanske naravi ili u slučaju podizanja optužnice za kazneno djelo protiv njega svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično, javno i u razumnom roku ispita njegov slučaj. Presuda se mora izreći javno, ali se sredstva priopćavanja i javnost mogu isključiti iz cijele rasprave ili njezinog dijela zbog razloga koji su nužni u demokratskom društvu radi interesa morala, javnog reda ili državne sigurnosti, kad interesi maloljetnika ili privatnog života stranaka to traže, ili u opsegu koji je po mišljenju suda bezuvjetno potreban u posebnim okolnostima gdje bi javnost mogla biti štetna za interes pravde.

(...)«

c) Zakon o Državnom sudbenom vijeću

13. Članci 55. i 56.a stavci 1. i 2. ZoDSV-a glase:

»Članak 55.

(1) Kada pravosudni dužnosnik podnosi prijavu na oglas o slobodnom mjestu suca u županijskim i visokim sudovima, Vijeće će od nadležnog sudačkog vijeća odnosno državnog odvjetnika zatražiti ocjenu obnašanja dužnosti.

(2) Ocjenom obnašanja dužnosti može se ostvariti najviše 150 bodova.

(3) Na temelju ukupnog broja bodova utvrđenog ocjenom obnašanja dužnosti Vijeće utvrđuje redoslijed kandidata koji se objavljuje na internetskim stranicama Vijeća.

(4) Vijeće će na razgovor pozvati kandidate koji su prema utvrđenom redoslijedu ostvarili više od 130 bodova, a iznimno i manje ako je broj kandidata s najmanje 130 bodova manji od broja sudaca koji se imenuju.

(5) Na razgovoru iz stavka 4. ovoga članka kandidatima se postavljaju pitanja koja se odnose na njihov dosadašnji rad i aktivnosti, a na temelju kojih se može utvrditi njihov osjećaj za pravdu, sposobnost primjerenog i odgovornog obnašanja dužnosti te njihova motiviranost za obnašanje dužnosti. Kandidat na razgovoru može ostvariti najviše 15 bodova. Bodovi se dodjeljuju neposredno nakon razgovora sa svakim pojedinim kandidatom.

(6) Zbrajanjem broja bodova ostvarenog ocjenom obnašanja dužnosti i na razgovoru Vijeće utvrđuje redoslijed kandidata i objavljuje ga na svojim internetskim stranicama. Vijeće će imenovati suce između najviše 10 kandidata koji su ostvarili najveći broj bodova, s tim da razlika između izabranog kandidata i kandidata s najvećim brojem bodova ne smije biti veća od 10 bodova.«

»Članak 56.a

(1) Odluka o imenovanju sudaca mora biti obrazložena. U obrazloženju odluke Vijeće je dužno za svakog kandidata koji je pristupio razgovoru posebno obrazložiti broj bodova dodijeljenih na razgovoru.

(2) Ako je prema utvrđenom redoslijedu iz članka 55. stavka 6., članka 55.a stavka 7. i članka 56. stavka 6. ovoga Zakona više kandidata ostvarilo isti broj bodova te ako je za suca Vijeće imenovalo kandidata koji nije ostvario najveći broj bodova, Vijeće će u odluci o imenovanju posebno obrazložiti razloge zbog kojih je prednost dalo izabranom kandidatu u odnosu na kandidate s istim odnosno većim brojem bodova.

(...)«

d) Zakon o sudovima

14. Članci 101. i 102. Zakona o sudovima glase:

»Članak 101.

Odluka o ocjeni se dostavlja sucu na kojega se odnosi, predsjedniku suda u kojem sudac obnaša sudačku dužnost, predsjedniku Vrhovnog suda Republike Hrvatske i Ministarstvu pravosuđa.

Članak 102.

(1) Sudac ima pravo u roku od osam dana od dana dostave odluke izjaviti žalbu posebnom vijeću Vrhovnog suda Republike Hrvatske sastavljenom od tri suca. Žalba se predaje sudačkom vijeću koje je donijelo pobijanu odluku. Ako se žalba preda vijeću Vrhovnog suda Republike Hrvatske, ono će je bez odgode proslijediti sudačkom vijeću koje je donijelo odluku o ocjeni. Žalba koja je u roku predana vijeću Vrhovnog suda Republike Hrvatske smatra se pravodobnom.

(2) Ako se žalba izjavljuje zbog nedonošenja odluke o ocjeni, žalba se može predati izravno i vijeću Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

(3) Sudačko vijeće koje je donijelo odluku o ocjeni ispitat će je li žalba pravodobna i izjavljena od ovlaštene osobe. Ako žalba nije pravodobna ili izjavljena od ovlaštene osobe, odbacit će je rješenjem.

(4) Kad sudačko vijeće koje je donijelo odluku o ocjeni utvrdi da je žalba pravodobna i izjavljena od ovlaštene osobe, razmotrit će osnovanost navoda žalbe.

(5) Kad sudačko vijeće koje je donijelo pobijanu odluku ocijeni da je žalba osnovana u cijelosti, zamijenit će pobijanu odluku novom.

(6) Ako sudačko vijeće koje je donijelo pobijanu odluku ne odbaci žalbu ili ne zamijeni pobijanu odluku novom, može se očitovati na navode žalbe u roku od tri dana od dana dostave žalbe. Nakon toga u daljnjem roku od tri dana sudačko vijeće mora dostaviti predmet vijeću Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

(7) Žalba odgađa pravne učinke odluke o ocjeni.«

e) Metodologija ocjenjivanja obnašanja sudačke dužnosti

15. Članak 15. Metodologije glasi:

»Ponovno korištenje ocjene

Članak 15.

Ranija pravomoćna ocjena obnašanja sudačke dužnosti donesena na temelju ove Metodologije može se ponovno koristiti u jednom od postupaka ocjenjivanja iz članka 1. stavka 2. Metodologije ako se nije promijenilo razdoblje ocjenjivanja u smislu članka 2. Metodologije.«

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

16. S obzirom na navode obiju podnositeljica Ustavni sud razmotrio je ustavne tužbe i osporenu odluku najprije u svjetlu mjerodavnih dijelova članka 29. Ustava, koji glase:

»Članak 29.

Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni ... sud pravično ... odluči o njegovim pravima i obvezama ...

(...)«

Ustavno pravo na pravično suđenje (odlučivanje) jamči zaštitu od arbitrarnosti u odlučivanju sudova i drugih državnih tijela. Načelo zaštite prava na način da ona budu stvarna i učinkovita zahtijeva od nadležnih tijela, među ostalim, da obrazlažu svoje odluke. Obrazloženja sudskih odluka odnosno odluka drugih nadležnih tijela koja ne sadrže ozbiljne, relevantne i dostatne razloge za ocjenu kakva je odlukom dana, upućuju na zaključak o arbitrarnosti u postupovnom i/ili materijalnopravnom smislu.

Dužnost obrazlaganja jamči kakvoću odluke kroz kontrolu logičkog procesa pomoću kojeg je nadležno tijelo došlo do određene odluke, a ujedno stvara informacijsku osnovu koja strankama omogućava pobijanje odluke u postupku po pravnim lijekovima. Stoga samo obrazložena odluka jamči pravo na učinkoviti pravni lijek i predstavlja jamstvo protiv arbitrarnosti u odlučivanju sudova odnosno drugih nadležnih tijela, to jest jamstvo zaštite prava na pravično (pošteno) suđenje (odlučivanje).

Primjenjujući navedeno pravilo na konkretan slučaj, Ustavni sud treba odgovoriti može li se smatrati arbitrarnim način na koji je proveden postupak imenovanja Mirka Đukića na mjesto suca Županijskog suda u Sisku, odnosno način na koji je DSV obrazložio osporenu odluku te je li eventualnim arbitrarnim postupanjem podnositeljicama povrijeđeno pravo zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1) Načelna stajališta Ustavnog suda

17. Ustavni sud je u odluci broj: U-III-5074/2017 od 22. svibnja 2018. (»Narodne novine« broj 55/18.) zauzeo načelna stajališta koja su primjenjiva i na ovaj predmet. U toj je odluci Ustavni sud, između ostalog, naveo:

»28. Nadalje, Ustavni sud ponavlja kako odluke DSV-a potpadaju pod doseg prava na obrazloženu odluku, koje je sastavni dio prava na pravično suđenje zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava.

To u odnosu na DSV ne proizlazi samo iz obveze držati se Ustava i prava te poštovati pravni poredak Republike Hrvatske, propisane člankom 5. Ustava, nego je posebno naglašeno u članku 121. stavku 2. Ustava kojim je propisano da DSV u skladu s Ustavom samostalno odlučuje.

Odlučivanje u skladu s Ustavom pretpostavlja da DSV ovlasti povjerene mu Ustavom za odlučivanje o imenovanju, napredovanju, premještaju, razrješenju i stegovnoj odgovornosti sudaca, izvršava uz poštovanje Ustavom zajamčenih prava i temeljnih sloboda – među kojima i prava na obrazloženu odluku, kao sastavnog dijela prava na pravično suđenje zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Obveza obrazlaganja odluka DSV-a dodatno je naglašena člankom 56.a ZoDSV-a:116/10-82/15, kojim je propisana obveza DSV-a da obrazloži odluku o imenovanju sudaca.

Ona također određuje granice diskrecijskih ovlasti DSV-a.

Nadalje, obrazloženost odluka DSV-a omogućuje transparentnost postupka imenovanja sudaca i pridonosi povjerenju javnosti u pravosudni sustav.

Imajući u vidu sve navedeno Ustavni sud ponavlja, kako je to već navedeno u točki 21. ove odluke, da pravo na pravično suđenje jamči svakome pravičnost postupka pred svim tijelima koja odlučuju o njegovim pravima i obvezama. Dakle, ne samo pred sudovima nego i pred svim drugim tijelima ovlaštenim za odlučivanje o pravima i obvezama građana i drugih osoba.«

2) Primjena načelnih stajališta Ustavnog suda na slučaj podnositeljice Biljane Đilas

18. U skladu s načelnim stajalištima izraženima u odluci broj: U-III-5074/2017, Ustavni sud ponavlja da odluke DSV-a ulaze u doseg prava na obrazloženu odluku, koje je sastavni dio prava na pravično suđenje zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava. Ustavni sud stoga smatra potrebnim ispitati je li osporena odluka DSV-a obrazložena na način koji zadovoljava standarde prava na pravično suđenje zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Ustavni sud polazi od utvrđenja da je osporena odluka DSV-a donesena u postupku provedenom sukladno mjerodavnim odredbama ZoDSV-a i Pravila, a kojima se upravo i uređuje postupak vrednovanja kandidata koji su podnijeli prijave na oglas za slobodno sudačko mjesto.

Iz dokumentacije u spisu predmeta i obrazloženja osporene odluke razvidno je da je podnositeljica Biljana Đilas prije provođenja strukturiranog razgovora s članovima DSV-a ostvarila 131 bod, da je na temelju razgovora ostvarila još 4,22 boda, čime je u ukupnosti (135,22 bodova) zauzela prvo mjesto na listi prvenstva.

Kandidat Mirko Đukić prije provođenja strukturiranog razgovora s članovima DSV-a ostvario je 122 boda, a na temelju razgovora je ostvario još 12,33 bodova, čime je u ukupnosti (134,33 boda) zauzeo drugo mjesto na listi prvenstva, s neznatnom razlikom u odnosu na podnositeljicu Biljanu Đilas.

19. Ustavni sud ističe da su i ocjena sudačkog vijeća o obnašanju sudačke dužnosti i ocjena o kandidatu za sudačku dužnost koju donose članovi DSV-a na temelju strukturiranog razgovora dvije jednakovrijedne komponente u postupku imenovanja sudaca te ova druga – samo zbog manjeg broja bodova (15) koje je na temelju razgovora moguće ostvariti u usporedbi s mogućim brojem bodova ostvarivim na temelju ocjene sudačkog vijeća (150) – nije i manje relevantna za odluku o (ne)imenovanju suca. Svi kandidati na strukturiranom razgovoru mogu ostvariti najviše bodova, koji se dodjeljuju neposredno nakon razgovora sa svakim pojedinim od njih, a prilikom kojeg članovi DSV-a samostalno procjenjuju svakog kandidata za suca dodijeljenim brojem bodova.

DSV je samostalno i neovisno tijelo ovlašteno odlučivati o imenovanju, napredovanju, premještaju, razrješenju i stegovnoj odgovornosti sudaca, a ustavotvorac i zakonodavac su DSV-u povjerili te ovlasti s određenom legitimnom svrhom, koja se, kada je riječ o imenovanjima, ne svodi na mehaničko popunjavanje slobodnih sudačkih mjesta na način da u svoje odluke »preslikava« liste prvenstva kandidata oblikovane na temelju broja bodova ostvarenih ocjenom sudačkih vijeća o obnašanju sudačke dužnosti odnosno ukupno ostvarenih bodova koji uključuju one ostvarene na strukturiranom razgovoru. O tome se Ustavni sud u svojoj praksi više puta očitovao i jasno artikulirao stajalište da je svrha ovlasti DSV-a znatno šira te je upravo zbog njezinog ostvarivanja DSV Ustavom i zakonom definiran kao samostalno i neovisno tijelo.

Stoga ni neizbježna činjenica da broj bodova ostvaren na temelju strukturiranog razgovora s kandidatima za sudačku dužnost po samoj naravi stvari može biti rezultat određenih subjektivnih dojmova nije u neskladu sa svrhom ovlasti danih DSV-u, ali upravo iz tog razloga postoji obveza DSV-a da svoje odluke obrazlaže, i to na zakonom detaljno propisan način (v. članak 56.a ZoDSV-a, citiran u točki 13. obrazloženja ove odluke).

20. U slučaju podnositeljice Biljane Đilas razvidno je sljedeće:

– da postoji visoka ocjena o tome kako ona obnaša sudačku dužnost, nedvojbeno viša od ocjene kandidata Mirka Đukića (131 : 122), uslijed čega je podnositeljica Biljana Đilas »prvoplasirana« i na listi kandidata i na listi prvenstva;

– da je, nakon što se po obavljenom strukturiranom razgovoru pristupilo pojedinačnom vrednovanju kandidata, kandidat Mirko Đukić ostvario znatno veći broj bodova od podnositeljice Biljane Đilas (12,33 : 4,22) odnosno najveći broj bodova od svih kandidata;

– da se time razlika između podnositeljice Biljane Đilas i kandidata Mirka Đukića u pogledu ukupnog broja bodova svela na manje od jednoga boda prednosti za podnositeljicu Biljanu Đilas;

– da su u konkretnom slučaju svi ostali kandidati na temelju razgovora s članovima DSV-a ostvarili više, pa i znatno više bodova od podnositeljice Biljane Đilas (u rasponu od 6 do 11,44).

– da je za suca Županijskog suda u Sisku imenovan Mirko Đukić, kao drugi na listi prvenstva.

21. Ustavni sud nalazi da bi izložene okolnosti, čak i neovisno o činjenici da je to izričita zakonska obveza DSV-a, zahtijevale znatno šire, sadržajnije i preciznije obrazloženje odluke o imenovanju kandidata Mirka Đukića za suca Županijskog suda u Sisku od obrazloženja koje je dano (i citirano u točki 7.3. obrazloženja ove odluke). Nema sumnje da je moguće, a i nužno, u obrazloženju odluke koja se temelji na naprijed izloženim podacima, iznijeti konciznije i jasnije razloge zbog kojih je upravo kandidat Mirko Đukić na strukturiranom razgovoru ocijenjen najvišim brojem bodova ne samo u odnosu na podnositeljicu Biljanu Đilas, već i u odnosu na sve ostale kandidate, i/ili razloge zbog kojih je podnositeljica Biljana Đilas na strukturiranom razgovoru ocijenjena bitno nižim brojem bodova od svih ostalih kandidata.

Kod takvog stanja stvari osnovano je pretpostaviti da su kod podnositeljice Biljane Đilas odnosno kod kandidata Mirka Đukića uočena određena svojstva (ili nedostatak svojstava) koja je svakako moguće jasnije definirati, a koja su dovela do izrazito niske ocjene za podnositeljicu Biljanu Đilas u odnosu prema znatno višim ocjenama ostalih kandidata – osobito prema ocjeni kandidata Mirka Đukića, odnosno koja su dovela do izrazito visoke ocjene kandidata Mirka Đukića i »plasirala« ga na drugo mjesto liste prvenstva (sa četvrtog mjesta na listi kandidata) te, u konačnici, dovela do njegovog imenovanja.

U takvim okolnostima nedostatno je i ustavnopravno neprihvatljivo obrazloženje iz kojeg proizlazi tek napomena da je »takav položaj kandidata na listi prvenstva posljedica male razlike u ostvarenim bodovima (...) koja u konkretnom slučaju ne ukazuje na stvarnu razliku u kvaliteti u korist kandidatkinje koja je na listi prvenstva ostvarila više bodova«.

22. Slijedom navedenog, sagledavajući postupak koji je prethodio ustavnosudskom kao jedinstvenu cjelinu, Ustavni sud ocijenio je da su osporenom odlukom DSV-a podnositeljici Biljani ĐIlas povrijeđena ustavna prava na koja u ustavnoj tužbi ukazuje.

3) Primjena načelnih stajališta Ustavnog suda na slučaj podnositeljice Ike Peranović

23. Ustavni sud smatra potrebnim posebno naglasiti činjenicu da je DSV dužan ovlasti koje su mu Ustavom povjerene izvršavati uz poštovanje Ustavom zajamčenih prava i temeljnih sloboda. Također je od iznimne važnosti činjenica da je člankom 121. stavcima 2. i 3. Ustava izrijekom propisano da DSV svoje odluke donosi samostalno – u skladu s Ustavom i zakonom, na nepristran način i na temelju kriterija propisanih zakonom.

Premda u djelokrug DSV-a, prema mjerodavnim zakonima, ne pripada donošenje ocjena o obnašanju sudačke dužnosti za kandidate koji se prijavljuju na oglase za slobodna sudačka mjesta, već je to zadaća sudačkih vijeća na zahtjev DSV-a, DSV svoje odluke o imenovanju sudaca značajnim dijelom oblikuje na temelju ocjena o obnašanju sudačke dužnosti koje mu za svakog kandidata dostavljaju nadležna sudačka vijeća, a koje ocjene moraju prethodno biti dostavljene dotičnom kandidatu i steći svojstvo pravomoćnosti, budući da kandidatima pripada pravo na pobijanje dostavljene ocjene žalbom pred Vrhovnim sudom.

U konkretnom je slučaju DSV, u odnosu na podnositeljicu Iku Peranović, zatražio ocjenu obnašanja sudačke dužnosti od nadležnog sudačkog vijeća te je DSV-u pravomoćna ocjena i dostavljena, pri čemu DSV i (prethodno) nadležno sudačko vijeće očito nisu smatrali relevantnim u povodu kojeg oglasa za popunjavanje slobodnih sudačkih mjesta je ona izrađena, s obzirom na to da je riječ o dvama oglasima unutar vremenskog okvira za koji se iskazuju rezultati rada ostvareni u istom razdoblju.

24. U slučaju podnositeljice Ike Peranović ne bi bilo sporno to što je DSV-u dostavljena i u postupku korištena pravomoćna ocjena iz ranijeg postupka imenovanja sudaca u kojem je podnositeljica Ika Peranović sudjelovala unutar iste kalendarske godine – kada iz dokumentacije u spisu predmeta ne bi jasno proizlazilo da su DSV i nadležno sudačko vijeće bili pravodobno upoznati s problemom koji se pojavio pri izradi ocjena kandidata – sudaca Općinskog kaznenog suda u Zagrebu za razdoblje koje ta ocjena obuhvaća, kao i s činjenicom da ni podnositeljica Ika Peranović s tim problemom nije bila upoznata u vrijeme donošenja spomenute ocjene, zbog čega ocjenu i nije osporavala žalbom Vrhovnom sudu.

Ustavni sud primjećuje, imajući u vidu sadržaj članka 15. Metodologije, da bi čak i takvo postupanje DSV-a (prethodno i nadležnog sudačkog vijeća) bilo legitimno, ali samo pod uvjetom da su u osporenoj odluci DSV-a izneseni bilo kakvi valjani razlozi zbog kojih DSV, nakon što ga je podnositeljica Ika Peranović izvijestila o pogrešnom evidentiranju podataka o radu sudaca Općinskog kaznenog suda u Zagrebu, nakon što je dokumentirala te navode te njihovu točnost učinila barem vjerojatnom (a isto je učinio još jedan kandidat u istom postupku, također sudac Općinskog kaznenog suda u Zagrebu), nije smatrao potrebnim za nju (i druge kandidate – suce istog suda) zatražiti od nadležnog sudačkog vijeća novu ocjenu obnašanja sudačke dužnosti.

U osporenoj odluci DSV-a također se ne navodi ni jedan razlog zbog kojeg podnositeljica Ika Peranović ni na koji prikladan način nije obaviještena da će se u konkretnom postupku koristiti već postojeća ocjena obnašanja sudačke dužnosti, ni jedan razlog zbog kojeg DSV tu ocjenu a priori smatra pravomoćnom i u okviru posve novog postupka imenovanja sudaca, kao ni razlog zbog kojeg podnositeljici nije omogućeno da tu ocjenu, kao sastavni dio novog postupka imenovanja sudaca, pobija žalbom Vrhovnom sudu.

25. Obrazloženje osporene odluke DSV-a svodi se gotovo isključivo na argumentiranje činjenice da je za suca Županijskog suda u Sisku imenovan sudac Mirko Đukić, kao drugi na listi prvenstva, a ne podnositeljica Biljana Đilas, kao prva na listi prvenstva. Na položaj podnositeljice Ike Peranović DSV se ne osvrće ni jednom riječju.

Stajalište je Ustavnog suda da na obvezu DSV-a da obrazloži svoju odluku u svim aspektima ne utječe okolnost da je podnositeljica Ika Peranović u postupku za imenovanje jednog suca Županijskog suda u Sisku zauzela (tek) šesto mjesto na listi prvenstva. Naime, upravo okolnost da DSV svoje odluke ne donosi mehaničkim popunjavanjem slobodnih sudačkih mjesta na način da u njih »preslikava« liste prvenstva kandidata (što je ustaljeno stajalište Ustavnog suda, više puta istaknuto u ustavnopravnoj praksi) obvezuje DSV na šire i detaljnije obrazlaganje odluka nego što je to učinjeno u konkretnom slučaju, osobito s obzirom na izričite zahtjeve koje je upravo podnositeljica Ika Peranović iznosila tijekom postupka. Na te je zahtjeve imala pravo dobiti relevantan i dostatan odgovor, bez obzira bi li to ili ne bi, prema stajalištu DSV-a, promijenilo njezin položaj i šanse za imenovanje.

DSV, međutim, nije iznio nikakvo obrazloženje ni u odnosu na drugog kandidata u istom postupku, Darija Lokasa, također suca Općinskog kaznenog suda u Zagrebu, koji je kao i podnositeljica upozoravao na upitnost ocjena obnašanja sudačke dužnosti za suce tog suda – a taj je kandidat zauzeo čak drugo mjesto, sa 128 bodova, u redoslijedu kandidata na temelju ocjene obnašanja sudačke dužnosti, dok je na listi prvenstva zauzeo ukupno čak treće mjesto.

U istom kontekstu nije nevažno spomenuti ni da je u konkretnom postupku podnositeljica Ika Peranović na temelju (upitne) ocjene obnašanja sudačke dužnosti ostvarila 116 bodova – ali je na strukturiranom razgovoru ostvarila čak 11,44 bodova (dok su svi ostali kandidati, izuzev Mirka Đukića, ostvarili na razgovoru manji, pa i bitno manji broj bodova), a pritom je za suca Županijskog suda u Sisku u konačnici imenovan kandidat Mirko Đukić, koji je u redoslijedu kandidata na temelju ocjene obnašanja sudačke dužnosti ostvario 122 boda i zauzimao četvrto mjesto, ali je na strukturiranom razgovoru ostvario čak 12,33 bodova te time zauzeo ukupno drugo mjesto na listi prvenstva.

26. Neovisno o tome bi li ili ne bi eventualno korigirani broj bodova ostvaren ocjenom obnašanja sudačke dužnosti podnositeljici Iki Peranović donio povoljniji položaj u konkretnom postupku imenovanja sudaca, bi li to ili ne bi u konačnici utjecalo na ishod postupka koji je vođen radi popunjavanja samo jednog sudačkog mjesta i bi li u drugačijim okolnostima bio imenovan baš kandidat Mirko Đukić ili neki drugi – neosporno je pravo podnositeljice Ike Peranović, kao i svakog kandidata u svim postupcima imenovanja sudaca, da bude upoznata sa svojom ocjenom o obnašanju sudačke dužnosti, da koristi zakonom propisani pravni lijek protiv te ocjene (članci 101. i 102. Zakona o sudovima; članak 18. Ustava), kao i pravo da bude na dostatan i relevantan način upoznata s razlozima zbog kojih joj je to pravo eventualno uskraćeno (članak 29. stavak 1. u vezi s člankom 18. Ustava; članak 6. stavak 1. u vezi s člankom 13. Konvencije).

27. Unatoč tome, razlozi praktičnosti, ekonomičnosti i djelotvornosti u postupanju sudačkih vijeća i DSV-a ne upućuju na zaključak da bi bilo svrsishodno inzistirati na zahtjevu da se, u slučaju provedbe više postupaka za popunjavanje slobodnih sudačkih mjesta unutar istog promatranog razdoblja rada kandidata, uvijek iznova iste ocjene obnašanja sudačke dužnosti dostavljaju kandidatima kao »nove«, kako bi svaki put iznova stjecale svojstvo pravomoćnosti baš u svrhu nekog određenog postupka, premda su to svojstvo već stekle u nekom ranijem postupku unutar istog razdoblja.

Upravo ta (ne)svrsishodnost i jest ratio članka 15. Metodologije, prema kojem se u postupku imenovanja sudaca »mogu ponovo koristiti« već postojeće pravomoćne ocjene obnašanja sudačke dužnosti izrađene za kandidate, ako te ocjene »pokrivaju« istovjetno razdoblje kao i ocjene izrađene u svrhu nekog drugog postupka. To, međutim, ne znači da se svakom postupku imenovanja sudaca ne treba pristupati kao novom i zasebnom postupku unutar kojeg iznova vrijede sva jamstva koja za sudionike postupka, napose kandidate, proizlaze iz Ustava, Konvencije odnosno mjerodavnih zakonskih i podzakonskih propisa Republike Hrvatske.

Za osiguranje provedbe tih jamstava dostatna je komunikacija s kandidatom. Dostatno je, u tom smislu, obavijestiti kandidata da će se u određenom postupku koristiti već postojeća pravomoćna ocjena obnašanja sudačke dužnosti za isto razdoblje ili, ako to kandidat zahtijeva, izraditi novu ocjenu i dostaviti je kandidatu, ili upoznati kandidata s razlozima zbog kojih nova ocjena neće biti izrađena – sve ovo posebice u okolnostima kada postoji izričit zahtjev kandidata odnosno tvrdnje i/ili dokazi koji u određenim novonastalim okolnostima mogu dovesti u pitanje pravilnost pravomoćne ocjene iz ranijeg postupka.

Činjenica da bi opisano postupanje pripadalo u krug neposrednih obveza nadležnog sudačkog vijeća, a ne DSV-a, ne oslobađa DSV dužnosti – osobito u okolnostima kada je, kao u konkretnom slučaju, i samo bilo izravno upoznato s prigovorima kandidata (podnositeljice Ike Peranović, ali i kandidata Darija Lokasa) – da u suradnji s nadležnim sudačkim vijećem obavi odgovarajuće provjere i o svojim utvrđenjima odnosno zaključcima izvijesti kandidata, ako ne osobno i prije donošenja odluke, onda barem kroz obrazloženje svoje odluke o imenovanju suca/sudaca.

28. Zbog izloženog Ustavni sud ocjenjuje da je osporena odluka DSV-a donesena uz evidentne povrede ustavnih prava podnositeljice Ike Peranović, na koja se u ustavnoj tužbi poziva.

29. Slijedom svega navedenog Ustavni je sud, na temelju članaka 73. i 76. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona, donio odluku kao u točkama I. i II. izreke.

Točke III. i IV. izreke odluke temelje se na članku 31. stavku 5. Ustavnog zakona.

Odluka o objavi u »Narodnim novinama«, točka V. izreke, temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

|  |  |
| --- | --- |
| Broj: | U-III-4129/2021 |
|  | U-III-4639/2021 |
| Zagreb, 16. studenoga 2021. | |

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
 dr. sc. Miroslav Šeparović, v. r.