## Poslovnik Županijskog doma Hrvatskoga sabora

### NN 15/2001 (23.2.2001.), Poslovnik Županijskog doma Hrvatskoga sabora

# ŽUPANIJSKI DOM HRVATSKOGA SABORA

282

Na temelju članka 79. Ustava Republike Hrvatske, Županijski dom
Hrvatskoga sabora, na sjednici 1. veljače 2001., donio je

## Poslovnik

### Županijskog doma Hrvatskoga sabora

I. UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Unutarnje ustrojstvo i način rada Županijskog doma Hrvat­skoga sabora (u
daljnjem tekstu: Županijski dom) uređuju se ovim Poslovnikom.

Članak 2.

Ovim se Poslovnikom uređuju:

- konstituiranje Županijskog doma, početak obnašanja zastupničke dužnosti,
mirovanje i prestanak mandata zastupnika,

- ostvarivanje prava i dužnosti zastupnika u Županijskom do­mu,

- prava i dužnosti predsjednika i potpredsjednika Županijskog do­ma,

- prava i dužnosti te način
rada Časništva Županijskog doma,

- djelokrug, sastav i način
rada radnih tijela Županijskog doma,

- odnos Zastupničkog i
Županijskog doma,

- postupak donošenja akata i
rasprave o pojedinim pitanjima,

- poslovni red na sjednicama
Županijskog doma,

- postupak izbora i
imenovanja, odnosno razrješenja i opoziva u Županijskom domu,

- javnost u radu Županijskog
doma,

- suradnja Sabora s
predstavničkim tijelima drugih država,

- obavljanje stručnih,
administrativnih, tehničkih i drugih pos­lova za potrebe Županijskog doma i
vođenje tih poslova,

 - rad Županijskog doma u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske.

II. KONSTITUIRANJE ŽUPANIJSKOG DOMA

**1. Opće odredbe**

Članak 3.

Županijski dom Hrvatskoga sabora saziva na prvo zasjedanje Predsjednik
Republike Hrvatske.

Do izbora predsjednika
Županijskog doma sjednici privremeno predsjeda najstariji zastupnik u
Županijskom domu.

Predsjedatelj ima do izbora
predsjednika Županijskog doma sva prava i dužnosti predsjednika Županijskog
doma u pogledu predsjedanja sjednicom.

Nakon izbora predsjednika Županijskog doma, izabrani pred­sjednik
Županijskog doma preuzima predsjedanje sjednicom.

Članak 4.

Županijski dom konstituiran
je izborom predsjednika na prvoj sjednici na kojoj je nazočna većina zastupnika
Županijskog doma.

Nakon što je Županijski dom
konstituiran izvodi se himna Republike Hrvatske »Lijepa naša domovino«.

**2. Izbori na konstituirajućoj sjednici Županijskog doma**

Članak 5.

Na konstituirajućoj sjednici Županijski dom bira Mandatno-imunitetno
povjerenstvo i predsjednika Županijskog doma.

Na konstituirajućoj sjednici
Županijski dom može birati i potpredsjednike Županijskog doma, tajnika i
zamjenika tajnika Županijskog doma i Odbor za pravosuđe, izbor, imenovanja i
upravne poslove.

Pravo podnošenja prijedloga
odluka iz stavka 1. i 2. ovoga članka na konstituirajućoj sjednici imaju
klubovi zastupnika.

Članak 6.

Mandatno-imunitetno
povjerenstvo na konstituirajućoj sjednici podnosi izvješća Županijskom domu o
provedenim izborima za Županijski dom i imenima izabranih zastupnika, o
podnesenim ostavkama na zastupničku dužnost, o imenima zastupnika koji obnašaju
dužnost nespojivu sa zastupničkom dužnošću pa im zastupnički mandat miruje, o
imenima zastupnika kojima mandat miruje na njihov zahtjev, te o zamjenicima
zastupnika koji umjes­to njih počinju obnašati zastupničku dužnost.

Izabrani zastupnici, koji
daju ostavku ili stavljaju mandat u mirovanje, moraju o tome obavijestiti
predsjednika Županijskog doma dvadesetčetiri sata prije početka konstituirajuće
sjednice.

Na konstituirajućoj su
sjednici umjesto zastupnika koji su dali ostavku ili stavili mandat u
mirovanje, nazočni zamjenici zastupnika određeni sukladno zakonu o izborima
zastupnika u Hrvatski sabor.

Županijski dom zaključkom
prihvaća izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva.

Članak 7.

Nakon što Županijski dom
prihvati izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima, pred
predsjedateljem Županijskog doma (u daljnjem tekstu: predsjedatelj) zastupnici
daju prisegu. Tekst prisege glasi:

»Prisežem svojom čašću da ću
dužnost zastupnika u Županijskom domu Hrvatskoga sabora obnašati savjesno i
odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni
poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske«.

Predsjedatelj izgovara tekst
prisege i nakon toga proziva poimenično zastupnike, a zastupnik daje prisegu
tako što ustaje i izgovara »Prisežem«.

Članak 8.

Zastupnik, koji nije bio nazočan na konstituirajućoj sjednici
Županijskog doma, kao i zamjenik zastupnika kada počinje obna­šati zastupničku
dužnost, daju prisegu na idućoj sjednici Županij­skog doma.

**3. Zastupnički mandat**

Članak 9.

Zastupnik počinje obnašati zastupničku dužnost danom konstituiranja
Županijskog doma i do dana prestanka mandata ima prava i dužnosti zastupnika
utvrđena Ustavom, zakonom i ovim Poslovnikom.

Zamjenik zastupnika počinje
obnašati zastupničku dužnost danom kada Županijski dom utvrdi zakonske
pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja i davanjem prisege.

Odluke iz stavka 2. ovoga
članka objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Članak 10.

Zastupniku prestaje
zastupnički mandat:

- ako podnese ostavku,

- ako mu je pravomoćnom
sudskom odlukom oduzeta poslovna sposobnost,

- ako je pravomoćnom sudskom
presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju dužem od 6 mjeseci,

- smrću.

Kada se po odredbama zakona i
ovoga Poslovnika ispune uvjeti za prestanak zastupničkog mandata, zastupnički
mandat prestaje zastupniku danom kada je Županijski dom donio odluku o
prestanku mandata.

U slučaju smrti, zastupniku
prestaje zastupnički mandat danom smrti.

Članak 11.

Zastupniku miruje zastupnički
mandat za vrijeme dok obnaša dužnost za koju je zakonom određeno da je
nespojiva sa zastupničkom dužnosti, odnosno za vrijeme za koje je stavio
zastupnički mandat u mirovanje.

Za vrijeme mirovanja
zastupničkog mandata, zastupniku miruju sva prava i dužnosti, ako zakonom ili
ovim Poslovnikom nije određeno drukčije.

Članak 12.

Nakon isteka mandata
Županijskog doma (raspuštanjem ili istekom ustavnog roka) zastupnici
Županijskog doma nastavljaju obnašati svoje dužnosti i ovlasti do
konstituiranja novog saziva Županijskog doma.

Danom konstituiranja
Županijskog doma prestaje mandat zastupnicima prethodnog saziva Županijskog
doma. Istoga dana prestaje zastupnicima prethodnog saziva Županijskog doma
članstvo u tijelima i organizacijama izvan Sabora, na koje su imenovani kao
zastupnici, ako je imenovanje uvjetovano obnašanjem dužnosti zastupnika, a toga
dana prestaje i članstvo imenovanim članovima u radnim tijelima Županijskog
doma.

Članak 13.

Nakon dane prisege
zastupnika, izbora predsjednika i pot­pred­sjednika Županijskog doma, tajnika i
zamjenika tajnika Županijskog doma te Odbora za pravosuđe, izbor, imenovanja i
upravne poslove, klub zastupnika parlamentarne većine, odnosno koalicija
stranaka parlamentarne većine, predlaže dnevni red radnog dijela
konstituirajuće sjednice.

III. PRAVA I DUŽNOSTI ZASTUPNIKA

**1. Opće odredbe**

Članak 14.

Zastupnik ima prava i dužnosti:

- sudjelovati na sjednicama
Županijskog doma, na njima raspravljati, davati prijedloge i glasovati,

- podnositi Županijskom domu
prijedloge zakona,

- postavljati zastupnička
pitanja Vladi i članovima Vlade,

- sudjelovati na sjednicama
radnih tijela i na njima raspravljati, a u radnim tijelima čiji je član davati
prijedloge i glasovati,

- prihvatiti izbor koji mu svojim
odlukama odredi Županijski dom, a jedino se nije dužan prihvatiti članstva u
radnom tijelu ako je već prihvatio dužnost člana u dva radna tijela.

Zastupnik ima i druga prava i
dužnosti utvrđena odredbama Ustava, zakona i ovoga Poslovnika.

Članak 15.

Zastupniku se dostavljaju:

- prijedlozi akata o kojima
će se raspravljati u Županijskom domu,

- izvješća, analize i drugi
materijali o kojima će se raspravljati u Županijskom domu,

- »Narodne novine«, službeni
list Republike Hrvatske,

 »Izvješća Hrvatskoga sabora«, glasilo Hrvatskoga sabora.

Članak 16.

Zastupniku su dostupni svi
službeni materijali koji se pripremaju ili prikupljaju u Stručnoj službi
Hrvatskoga sabora, Vladi, ministarstvima i drugim tijelima državne uprave, koji
se odnose na teme o kojima se raspravlja u Županijskom domu, a i druge
obavijesti koje su mu kao zastupniku potrebne.

Članak 17.

Zastupnik može tražiti
obavijesti i objašnjenja od predsjednika Županijskog doma i predsjednika radnih
tijela o radu tijela kojima oni predsjedaju.

Zastupnik može tražiti
obavijesti i objašnjenja od tajnika Županijskog doma o radu stručne službe u
Županijskom domu a od tajnika Hrvatskoga sabora o radu Stručne službe
Hrvatskoga sabora.

Članak 18.

Zastupnici su dužni čuvati
službenu i vojnu tajnu i druge povjerljive podatke koje saznaju u obavljanju
zastupničke dužnosti i za to su odgovorni prema zakonu.

Članak 19.

Za vrijeme dok obavlja
zastupničku dužnost zastupnik ne smije u obavljanju gospodarske i druge
poduzetnosti, bilo za sebe ili svog poslodavca, koristiti i isticati podatke da
je zastupnik.

Županijski dom može donijeti
kodeks o etičkom ponašanju zastupnika kojim se utvrđuju pravila ponašanja
zastupnika u odnosu na gospodarsku ili druge poduzetnosti.

Članak 20.

Zastupnik može tražiti da mu
Stručna služba Hrvatskoga sabora pruži pomoć u obavljanju njegove zastupničke
dužnosti a napose u izradi prijedloga koje on podnosi, u obavljanju poslova i
zadaća koje mu je povjerilo radno tijelo Županijskog doma, odnosno da mu
osigura dopunsku dokumentaciju za pojedine teme ili predmete koji su na dnevnom
redu sjednice Županijskog doma ili radnih tijela, a može tražiti i stručne
obavijesti i objašnjenja radi potpunijeg rješavanja problema na koje nailazi u
obavljanju dužnosti zastupnika.

U Stručnoj službi Sabora zastupnicima
su dostupna tehnička i informatička sredstva potrebna za obavljanje njihove dužnosti,
a osiguravaju se tehnički i drugi uvjeti za njihov rad.

Svaki zastupnik ima pravo na
svoju web stranicu na Internetu.

Članak 21.

Zastupnicima se izdaje
zastupnička iskaznica.

U zastupničkoj iskaznici
navodi se imunitetno pravo zastupnika.

O davanju, evidenciji i
valjanosti zastupničkih iskaznica brine tajnik Hrvatskoga sabora, u suradnji s
tajnikom Županijskog doma.

Članak 22.

Zastupnik od dana
konstituiranja Županijskog doma, odnosno od stupanja na zastupničku dužnost do
dana prestanka mandata ima pravo na novčana primanja i druga prava sukladno
zakonu.

**2. Zastupnički imunitet**

Članak 23.

Zastupnik ima imunitet od dana konstituiranja Županijskog doma do
prestanka zastupničkog mandata.

Kad se steknu uvjeti za
pritvor zastupnika ili za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika, državno
tijelo obvezno je prethodno zatražiti za to odobrenje Županijskog doma.

Zahtjev za odobrenje
pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika ovlašteno
državno tijelo podnosi predsjedniku Županijskog doma radi upućivanja
Mandatno-imunitetnom povjerenstvu Županijskog doma.

Članak 24.

Mandatno-imunitetno
povjerenstvo Županijskog doma dužno je bez odgode raspraviti zahtjev za
odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika,
kao i rješenje o pritvoru zastupnika zatečenog u činjenju kaznenog djela za
koje je propisana kazna zatvora u trajanju dužem od pet godina, te podnijeti o
tome prijedlog odluke Županijskom domu na prvoj idućoj sjednici.

Članak 25.

Povodom zahtjeva za odobrenje
pritvora zastupnika, odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika,
Županijski dom odlučuje na osnovi izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva
hoće li dati odobrenje za pritvor, odnosno odobrenje za pokretanje kaznenog
postupka, ili će se primijeniti imunitet, ako je to potrebno radi obnašanja
zastupničke dužnosti.

Članak 26.

O donesenoj odluci povodom
zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za pokretanje kaznenog
postupka protiv zastupnika, Županijski dom će izvijestiti nadležni sud i državnog
odvjetnika.

Članak 27.

Između sjednica Županijskog
doma, odobrenje za lišenje slobode, odnosno za nastavljanje kaznenog postupka,
daje i o primjeni imuniteta zastupnika odlučuje Mandatno-imunitetno
povjerenstvo Županijskog doma, uz potvrdu Županijskog doma na prvoj idućoj
sjednici.

Zastupnik koji je pozvan na
obavijesni razgovor ima pravo ne odazvati se tom razgovoru.

Članak 28.

Kada Županijski dom, odnosno
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Županijskog doma dade odobrenje za određivanje
pritvora zastupnika, odnosno da odobrenje za pokretanje kaznenog postupka,
zastupnik može biti pritvoren, odnosno kazneni se postupak protiv njega može
voditi samo za kazneno djelo za koje je dano odobrenje.

**3. Klubovi zastupnika**

Članak 29.

U Županijskom domu
mogu se osnovati klubovi zastupnika prema stranačkoj pripadnosti te klubovi
nezavisnih zastupnika. Zastupnik može biti član samo jednog kluba. Klub mora
imati najmanje tri člana.

Klubovi zastupnika
obvezni su o svom osnivanju obavijestiti tajnika Sabora i tajnika Županijskog
doma i priložiti svoja pravila rada te podatke o članovima.

Časništvo
Županijskog doma, u okviru ukupno raspoloživog prostora za potrebe Županijskog
doma, daje prijedlog tajniku Hrvatskoga sabora koji će prostor dati na
korištenje klubovima zastupnika Županijskog doma.

Druge tehničke
uvjete za rad, (dvoranu za sjednice, prijepis, umnožavanje, dostava materijala
i dr.), klubovima će osigurati tajnik Županijskog doma.

Predsjednik kluba
zastupnika, u pogledu prava i obveza ima status predsjednika radnog tijela.

Klub zastupnika
ima pravo zaposliti djelatnika na poslovima tajnika kluba, u pravilu iz Stručne
službe Sabora. Iznimno, klub zastupnika ima pravo, na određeno vrijeme
zaposliti djelatnika na poslovima tajnika kluba izvan djelatnika Stručne službe
Sabora a na teret sredstava Hrvatskoga sabora.

Klubovi zastupnika mogu,
ovisno o broju članova kluba, zaposliti djelatnika na poslovima savjetnika iz
Stručne službe Sabora ili izvan nje, a na teret sredstava Hrvatskoga sabora.

 IV. PREDSJEDNIK,
POTPREDSJEDNlCI, ČASNIŠTVO I TAJNIK ŽUPANIJSKOG DOMA

Članak 30.

Županijski dom ima predsjednika i dva potpredsjednika, od kojih se jedan
potpredsjednik bira na prijedlog parlamentarne većine a drugi na prijedlog
parlamentarne manjine u Županijskom domu.

Članak 31.

Predsjednik Županijskog doma:

- predstavlja Županijski dom,

- upućuje prijedloge
ovlaštenih predlagatelja u propisani postupak,

- saziva i predsjeda sjednicama
Županijskog doma,

- predlaže dnevni red
sjednice Županijskog doma,

- brine se o postupku
donošenja akata,

- usklađuje rad radnih
tijela,

- objavljuje rezultate
glasovanja Županijskog doma,

- potpisuje akte koje donosi
Županijski dom,

- brine o zaštiti prava
zastupnika i ispunjavanju dužnosti zastupnika,

- na prijedlog Odbora za
pravosuđe, izbor, imenovanja i upravne poslove podnosi predsjedniku Sabora
zahtjev za osiguranje sredstava za rad Županijskog doma, kao prijedlog u
postupku donošenja Državnog proračuna.

- obavlja i druge poslove
određene Ustavom, zakonom i ovim Poslovnikom.

Članak 32.

Potpredsjednici Županijskog
doma pomažu u radu predsjedniku Županijskog doma te obavljaju poslove iz
njegova djelokruga na koje ih on ovlasti.

U slučaju odsutnosti
predsjednika Županijskog doma ili kad je spriječen da obavlja predsjedničku dužnost,
njega zamjenjuje jedan od potpredsjednika kojeg odredi predsjednik Županijskog
doma.

Ukoliko predsjednik
Županijskog doma nije odredio koji ga od potpredsjednika zamjenjuje, zamjenjuje
ga potpredsjednik iz reda stranke koja ima većinu u Županijskom domu.

Članak 33.

Predsjednik i potpredsjednici
Županijskog doma te predsjednici odbora čine Časništvo Županijskog doma.

Članak 34.

Na poziv predsjednika
Županijskog doma u radu Časništva Županijskog doma sudjeluje tajnik Županijskog
doma.

Predsjednik Županijskog doma
na sjednicu Časništva Županijskog doma može pozvati predsjednike klubova
zastupnika.

Članak 35.

Časništvo Županijskog doma:

- raspravlja pitanja važna za
rad Županijskog doma,

- predlaže Županijskom domu
na raspravu i mišljenje pitanja iz djelokruga Zastupničkog doma,

- predlaže predsjedniku
Hrvatskoga sabora putovanja zastupnika izvan države kad mu je u svojstvu
zastupnika poziv upućen od neke inozemne organizacije,

- određuje sastav privremenih
delegacija Županijskog doma prilikom posjeta stranim predstavničkim tijelima i
organizacijama,

- određuje predstavnike
Županijskog doma u svečanim i drugim prigodama,

- prihvaća pokroviteljstva u
ime Županijskog doma,

 - u skladu sa zakonom i mogućnostima odlučuje o raspodjeli radnog
prostora i stanova za službene potrebe zastupnika Županijskog doma,

 - obavlja i druge poslove određene ovim Poslovnikom,

 Časništvo Županijskog doma donosi odluke većinom glasova na­zoč­nih
članova, ako je sjednici nazočna većina članova Čas­ništva.

Članak 36.

Predsjednik Županijskog doma
prema potrebi, a najmanje jedanput mjesečno, saziva međustranački kolegij koji
se sastoji od predsjednika klubova zastupnika.

Članak 37.

Županijski dom ima tajnika.

Tajnik Županijskog doma pomaže
predsjedniku Županijskog doma u pripremanju sjednica Županijskog doma,
organizira rad, obavljanje stručnih i drugih poslova za potrebe Županijskog
doma, njegovih radnih tijela i zastupnika Županijskog doma, te obav­lja druge
poslove koje mu povjeri Županijski dom, predsjednik Županijskog doma, Časništvo
Županijskog doma ili tajnik Sabora.

Za svoj rad i obavljanje stručnih i drugih poslova za potrebe
Županijskog doma tajnik Županijskog doma odgovoran je Županijskom domu, predsjedniku
Županijskog doma i tajniku Sabora.

Članak 38.

Tajnik Županijskog doma ima
zamjenika.

Zamjenik tajnika Županijskog
doma obavlja poslove iz djelokruga tajnika Županijskog doma koje mu povjeri
predsjednik Županijskog doma, Časništvo Županijskog doma ili tajnik Županijskog
doma i zamjenjuje tajnika Županijskog doma u slučaju njegove odsutnosti ili
spriječenosti.

Za svoj rad zamjenik tajnika Županijskog doma odgovoran je Županijskom
domu, a za poslove koje mu je povjerio predsjednik ili tajnik Županijskog doma,
odgovoran je i njima.

Članak 39.

Tajnik i zamjenik tajnika Županijskog doma imenuju se na vrijeme od
četiri godine i mogu biti ponovno imenovani na tu dužnost.

V. RADNA TIJELA

**1. Opće odredbe**

Članak 40.

Radna tijela Županijskog doma su odbori i povjerenstva u skladu s ovim
Poslovnikom.

U radnom tijelu Županijskog doma raspravlja se o općim političkim
pitanjima i pripremaju rasprave i prijedlozi za odlučivanje na sjednici
Županijskog doma, te za izvršavanje određenih zadaća od interesa za Županijski
dom.

Članak 41.

U radnim tijelima Županijskog
doma raspravlja se o prijedlozima i poticajima koji se odnose na donošenje
zakona i drugih akata, te o općim političkim pitanjima iz djelokruga
Županijskog doma.

Radna tijela Županijskog
doma, nakon provedene rasprave, zauzimaju stajališta i o tome izvješćuju
Županijski dom, odnosno utvrđuju prijedloge akata iz svojeg djelokruga i predlažu
ih Županijskom domu.

Matično radno tijelo obvezno
je predložiti Županijskom domu, u postupku donošenja zakona o kojima Županijski
dom daje prethodno mišljenje, prijedlog prethodnog mišljenja.

Kada Županijski dom utvrđuje
mišljenje o zakonu ili drugim pitanjima matično radno tijelo dužno je
Županijskom domu pred­ložiti prijedlog mišljenja.

Članak 42.

Radi rasprave o pojedinim temama
Županijski dom može, uz stalna radna tijela osnovana ovim Poslovnikom, osnivati
i privremena radna tijela kao i istražna povjerenstva za sva pitanja od javnog
interesa.

Odlukom o osnivanju
privremenih radnih tijela uređuje se njihov naziv, sastav, djelokrug, ovlasti,
vrijeme na koje se osnivaju i način rada.

Predsjednika istražnog
povjerenstva bira većina zastupnika Županijskog doma iz reda oporbenih
zastupnika.

Članak 43.

Radno tijelo Županijskog doma
ima predsjednika, potpred­sjednika i određen broj članova.

Predsjednik, potpredsjednik i
članovi biraju se među zastupnicima u Županijskom domu tako da sastav radnog
tijela u pravilu odgovara stranačkoj strukturi Županijskog doma.

Mandat predsjednika,
potpredsjednika i članova radnog tijela traje od dana izbora do dana prestanka
ili nastupa mirovanja zastupničkog mandata, odnosno do dana razrješenja dužnosti
na koju je izabran.

Članak 44.

Predsjednik radnog tijela
Županijskog doma usklađuje rad radnog tijela s radom Županijskog doma i drugih
radnih tijela, predlaže dnevni red i predsjeda njegovim sjednicama.

Predsjednik potiče raspravu o
pojedinim temama i brine se o obavješćivanju članova o pitanjima iz djelokruga
radnog tijela.

Predsjednik surađuje s
predsjednikom Županijskog doma, Časništvom Županijskog doma i predsjednicima
drugih radnih tijela Županijskog doma.

Predsjednik se brine o
provođenju zaključaka radnog tijela i obavlja i druge poslove određene ovim
Poslovnikom.

Potpredsjednik radnog tijela
Županijskog doma, u slučaju spriječenosti ili odsutnosti predsjednika, ima
njegova prava, obveze i odgovornosti određene ovim Poslovnikom.

U slučaju spriječenosti ili
odsutnosti predsjednika i potpredsjednika, sjednicom radnog tijela predsjeda
član radnog tijela kojeg na to ranije ovlasti predsjednik radnog tijela.

Članak 45.

Sjednicu radnog tijela
Županijskog doma saziva predsjednik na vlastiti poticaj, a dužan ju je sazvati
najkasnije u roku od osam dana na osnovi zaključka Županijskog doma ili ako to
zatraži pred­sjednik Županijskog doma ili trećina članova radnog tijela, uz
navođenje tema koje treba razmotriti na sjednici.

Ako predsjednik radnog tijela
ne sazove sjednicu kad je to obvezan učiniti, sjednicu radnog tijela sazvat će
Časništvo Županijskog doma.

Članak 46.

Radno tijelo Županijskog doma
može zauzimati stajališta o pitanjima iz svog djelokruga ako sjednici
prisustvuje većina članova radnog tijela, a odluke se donose većinom glasova
nazočnih članova.

 O radu na sjednici radnog tijela vodi se zapisnik.

Članak 47.

Radna tijela Županijskog doma
raspravljaju o temama iz svog djelokruga na vlastiti poticaj, a obvezna su
raspraviti svako pitanje iz svog djelokruga koje im uputi na raspravu ili za
koje to traži predsjednik ili Časništvo Županijskog doma, zastupnik Županijskog
doma a također mogu raspraviti predstavke i prijedloge građana podnesene
Županijskom domu ili radnom tijelu.

U slučaju predstavke ili
prijedloga građana radno tijelo je dužno najkasnije u roku od tri mjeseca
izvijestiti podnositelja o ishodu.

Svako radno tijelo iz svog
djelokruga može predložiti Županijskom domu nacrt prijedloga zakona, odnosno
nacrt konačnog prijedloga zakona koji Županijski dom kao predlagatelj podnosi
Zastupničkom domu na donošenje.

Članak 48.

Radno tijelo Županijskog doma
obvezno je o svom mišljenju izvijestiti Županijski dom. Radno tijelo može
izvijestiti o stajalištu manjine svojih članova, kad mišljenja ostanu
podijeljena u pogledu prijedloga za rješenje pojedinog pitanja.

Kad podnosi izvješća ili
prijedlog Županijskom domu radno tijelo određuje izvjestitelja koji će, prema
zaključku radnog tijela, na vlastiti poticaj ili na zahtjev Županijskog doma,
na sjednici obrazložiti stajalište ili prijedlog radnog tijela.

Izvjestitelj se na sjednici
izjašnjava u ime radnog tijela Županijskog doma o pitanjima u vezi s izvješćem,
odnosno stajalištem ili prijedlogom radnog tijela, ali ne može izmijeniti
stajalište ili prijedlog radnog tijela ili odustati od njega, ako za to nije
ovlašten od radnog tijela, niti se može izjašnjavati o pitanjima o kojima radno
tijelo nije dalo svoje mišljenje ili zauzelo stajalište. Ako se takvo pitanje
pojavi u raspravi, izvjestitelj može tražiti da se odgodi rasprava o njemu dok
ga radno tijelo ne raspravi. Rasprava o takvom pitanju odgodit će se i ako
Županijski dom zatraži da radno tijelo dade o njemu svoje mišljenje, odnosno
zauzme stajalište.

Članak 49.

Radna tijela Županijskog doma
surađuju međusobno, a mogu održati i zajedničku sjednicu te Županijskom domu
podnijeti i zajedničko izvješće o temi rasprave.

Članak 50.

Radno tijelo Županijskog doma
ima pravo tražiti od ministarstava i drugih tijela državne uprave odgovarajuće
obavijesti i druge podatke koji su mu potrebni za rad, a kojima ova tijela
raspolažu ili su ih u svom djelokrugu obavezni prikupljati i evidentirati.

Članak 51.

Radno tijelo Županijskog doma
može na sjednice pozivati znanstvene, stručne i javne djelatnike i druge osobe
radi pribavljanja mišljenja o pitanjima o kojima se raspravlja na sjednici.

Radno tijelo može uključiti
znanstvene i druge organizacije i pojedine stručnjake u pripremanje i izradu
akata ili razmatranje pojedinog pitanja iz njegova djelokruga ako su za to
osigurana potrebna financijska sredstva.

Radno tijelo Županijskog doma
može, u skladu s ovim Poslovnikom, donijeti poslovnik o svom radu.

Članak 52.

Radi proučavanja pojedinih
tema iz svog djelokruga i pripreme prijedloga, kao i radi sastavljanja izvješća
i nacrta akata koje priprema za Županijski dom, radno tijelo može osnovati
pododbore a njegov predsjednik može osnovati posebnu radnu skupinu. Članovi te
radne skupine imenuju se između članova radnog tijela, a prema potrebi i
znanstvenih, stručnih i javnih djelatnika.

Pododbori i radne skupine iz
stavka 1. ovoga članka djeluju isključivo u okviru radnog tijela i njegov su
sastavni dio te ne mogu samostalno istupati i biti nositelj prava i obveza.

Članak 53.

Sjednici radnog tijela
Županijskog doma treba biti nazočan član Vlade, zamjenik ili pomoćnik ministra
kada se na sjednici razmatra prijedlog ili mišljenje Vlade, a čelnik tijela državne
uprave kada se na sjednici razmatra pitanje iz njihova djelokruga.

Predsjednik radnog tijela
obvezan je predstavnika tijela iz stavka 1. ovoga članka izvijestiti o mjestu i
vremenu održavanja sjednice.

Predstavnik Vlade, odnosno
tijela državne uprave ima pravo na sjednici radnog tijela sudjelovati u
raspravi.

Radno tijelo može odlučiti da
će o pojedinom pitanju provesti raspravu bez nazočnosti osoba iz stavka 1.
ovoga članka i o tome obvezno izvijestiti Vladu i Županijski dom.

*2. Posebne odredbe*

Članak 54.

Radna tijela Županijskog doma su:

1. Odbor za Ustav i Poslovnik,

2. Odbor za zakonodavstvo,

3. Odbor za pravosuđe, izbor,
imenovanja i upravne poslove,

4. Odbor za unutarnju
politiku, lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu,

5. Odbor za nacionalnu sigurnost i vanjsku politiku,

6. Odbor za gospodarstvo i financije,

7. Odbor za naobrazbu, znanost, kulturu i šport,

8. Odbor za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata,

9. Mandatno-imunitetno povjerenstvo.

Odbor za Ustav i
Poslovnik

Članak 55.

Odbor za Ustav i Poslovnik:

- prati i razmatra provedbu Ustava,

- raspravlja
načelna pitanja u svezi s usuglašavanjem zakonodavstva s Ustavom i predlaže
prethodno mišljenje odnosno mišljenje Županijskom domu,

- kao matično
radno tijelo, podnosi nacrt prijedloga odluke o raspisivanju referenduma koji
Županijski dom predlaže Zastup­ničkom domu,

- raspravlja i kao
matično radno tijelo predlaže prethodno mišljenje Županijskom domu u postupku
donošenja i promjene Ustava,

- matično je radno
tijelo za zakone kojima se uređuju i razra­đuju Ustavom utvrđene temeljne
slobode i prava čovjeka i građa­nina,

- razmatra načelna
pitanja zaštite i ostvarivanja Ustavom Republike Hrvatske utvrđenih temeljnih
sloboda i prava čovjeka i građanina te nacionalnih manjina (glava III Ustava),

- predlaže
prethodno mišljenje u slučaju mijenjanja granica Republike Hrvatske (članak 8.
Ustava Republike Hrvatske),

- rješava sporove
o djelokrugu radnih tijela Županijskog do­ma,

- predlaže
donošenje i promjenu Poslovnika Županijskog do­ma,

- prati provedbu
Poslovnika Županijskog doma,

- obavlja i druge
poslove određene Poslovnikom.

Odbor ima
predsjednika, potpredsjednika i 9 članova iz reda zastupnika.

Odbor za zakonodavstvo

Članak 56.

Odbor za zakonodavstvo:

- raspravlja prijedloge zakona i druge akte u
pogledu njihove usklađenosti s Ustavom i pravnim sustavom, u pogledu njihove
pravne obrade te predlaže mišljenje Županijskom domu o aktima koji su u
djelokrugu Zastupničkog doma i djelokrugu ovoga Odbora,

- raspravlja
pitanja jedinstvene zakonodavne metodologije i druga pitanja bitna za
jedinstvenu pravnu tehniku i terminološku usklađenost akata koje donosi
Županijski dom.

- raspravlja o
nacrtima prijedloga zakona kada je pokrenut postupak podnošenja prijedloga
zakona Zastupničkom domu,

- brine se o jedinstvu
pravnog sustava i daje mišljenje o načelnim pitanjima izgradnje pravnog sustava
ili jedinstvene primjene zakona,

- utvrđuje nacrte konačnih
prijedloga zakona kada Zastup­nički dom prihvati prijedlog zakona koji je
podnio Županijski dom, a postupak su pokrenuli zastupnici u Županijskom domu,

- obavlja i druge poslove
određene ovim Poslovnikom.

Odbor ima predsjednika,
potpredsjednika i 9 članova iz reda zastupnika.

Odbor za pravosuĐe, izbor, imenovanja i
upravne poslove

Članak 57.

Odbor za pravosuđe, izbor, imenovanja i upravne poslove:

- raspravlja i kao matični Odbor predlaže mišljenje Županijskom domu o
pitanjima koja su u djelokrugu Zastupničkog doma a odnose se na osnivanje,
ustrojstvo, djelokrug i način rada sudova, državnog odvjetništva, ustrojstvo i
način rada odvjet­ništva, utvrđivanje kaznenih djela i utvrdivanje kaznenih
sankcija te amnestiju i pomilovanje,

- predlaže Županijskom domu
prijedlog za izbor i razrješenje predsjednika, potpredsjednika i članova radnih
tijela Županijskog doma,

- podnosi prijedloge za
imenovanje i razrješenje predstavnika Sabora, iz reda zastupnika Županijskog
doma, u tijela i institucije određene zakonom i drugim aktom, koje imenuje
odnosno bira Zastupnički dom,

- imenuje na prijedlog
predsjednika, odnosno potpredsjednika Županijskog doma šefa kabineta
predsjednika i potpredsjednika Županijskog doma te savjetnike predsjednika i
potpredsjednika Županijskog doma,

 - imenuje na prijedlog tajnika Županijskog doma pomoćnika tajnika
Županijskog doma i druge nadređene državne službenike i samostalne savjetnike
koji obavljaju poslove za potrebe Županijskog doma,

- daje mišljenje na Pravilnik
o unutarnjem ustrojstvu, načinu rada i sistematizaciji radnih mjesta u Stručnoj
službi Sabora,

- predlaže mjerila za
utvrđivanje primanja i naknadu troškova znanstvenim, stručnim i javnim
djelatnicima koji su članovi radnih tijela Županijskog doma ili su uključeni u
njihov rad,

- predlaže iznos sredstava za
dodatke za uspješnost u radu državnih službenika i namještenika u Stručnoj službi
Sabora kada o tome nije postignuta suglasnost tajnika Županijskog doma i
ministra financija,

- surađuje s tajnikom
Županijskog doma i tajnikom Sabora u pripremanju prijedloga za osiguranje
sredstava u državnom proračunu za rad Županijskog doma i Stručne službe u
Županijskom domu,

- obavlja i druge poslove
određene Poslovnikom.

Odbor ima predsjednika,
potpredsjednika i 9 članova iz reda zastupnika.

Odbor za unutarnju politiku, lokalnu i
podruČnu (regionalnu) samoupravu

Članak 58.

Odbor za unutarnju politiku, lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu
raspravlja i kao matični Odbor predlaže mišljenje i daje prijedlog za uvrštenje
u dnevni red sjednice Županijskog doma pitanja koja su u djelokrugu
Zastupničkog doma a odnose se na:

- izborni sustav, ustrojstvo
i djelokrug i način rada državnih tijela, ustrojstvo i djelokrug državne
uprave, ustrojstvo, djelokrug i financiranje jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave, osnivanje, ukidanje i spajanje jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave, te funkcioniranje predstavničkih i drugih
tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave,

- u postupku donošenja zakona
iz gore navedenog djelokruga o kojima Županijski dom ravnopravno odlučuje sa
Zastupničkim domom o tekstu zakona, ovaj Odbor kao matično radno tijelo podnosi
svoje izvješće Županijskom domu s mišljenjem, prijedlozima i primjedbama,

Ovaj je Odbor matični odbor i
za pitanja:

- političkog sustava,

- imovinskopravnih odnosa,

- rada, socijalne politike,
zdravstva, obitelji i mladeži,

- druga pitanja unutarnje
politike i lokalne i područne (regionalne) samouprave.

 Ako smatra da su zakonom koji je donio Zastupnički dom povrijeđena
prava jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, Odbor je dužan
predložiti sazivanje sjednice Županijskog doma u roku od osam dana od dana
izglasavanja zakona u Zastupničkom domu, radi donošenja odluke o vraćanju
zakona na ponovno odlučivanje,

Odbor je dužan pripremiti
prijedlog obrazloženja ove odluke.

Odbor ima predsjednika,
potpredsjednika i 9 članova iz reda zastupnika.

Odbor za nacionalnu sigurnost i vanjsku
politiku

Članak 59.

Odbor za nacionalnu sigurnost i vanjsku politiku daje prethodno
mišljenje Županijskom domu o odluci na temelju koje oružane snage Republike
Hrvatske mogu prijeći njezine granice ili djelovati preko njezinih granica.

Raspravlja i kao matični
Odbor predlaže mišljenje Županijskom domu o pitanjima koja su u djelokrugu
Zastupničkog doma a odnose se na:

- obranu i zaštitu, državnu i
javnu sigurnost,

- vanjsku politiku i
međunarodne odnose,

- međuparlamentarnu suradnju
s drugim državama i među­narodnim organizacijama u poslovima od zajedničkog
interesa,

 - suradnju s predstavničkim tijelima drugih država, osobito s
gornjim domovima, državnim tijelima koja djeluju na području vanjske politike i
međunarodnih odnosa, osnivanjem zajedničkih tijela, skupina prijateljstva,
poduzimanje zajedničkih akcija, usu­gla­šavanjem stajališta o pitanjima od
zajedničkog interesa, razmje­nom iskustava, međusobnim razmjenama programa rada
te dokumentacijskog i informativnog materijala i glasila, zajedničkim
sastancima zastupnika i razmjenom izaslanstava,

- usklađivanje pravnog
sustava Republike Hrvatske s pravnim sustavom Europske unije,

- programe pomoći i suradnje
Europske unije,

- izvršavanje prava i obveza
Republike Hrvatske proizaših iz međunarodnih ugovora koji se odnose na Vijeće
Europe,

- izvješća stalnih i privremenih delegacija Sabora u među­parlamentarnim
institucijama.

Odbor raspravlja i druga pitanja nacionalne sigurnosti, te vanjske
politike.

Odbor ima predsjednika, potpredsjednika i 9 članova iz reda zastupnika.

Odbor za gospodarstvo i financije

Članak 60.

Odbor za gospodarstvo i financije raspravlja i kao matični Odbor predlaže
mišljenje Županijskom domu o pitanjima koja su u djelokrugu Zastupničkog doma a
odnose se na:

- razvoj i obnovu,

- gospodarstvo,

- državni proračun i sustav
financiranja javnih potreba,

- prostorno uređenje i
zaštitu okoliša,

- poljodjelstvo, selo i
seljaštvo,

- pomorstvo, turizam, promet
i veze,

- ostala pitanja gospodarskih
djelatnosti, gospodarske politike, obnove i razvoja, te financija.

Odbor ima predsjednika,
potpredsjednika i 9 članova iz reda zastupnika.

Odbor za naobrazbu, znanost, kulturu
i Šport

Članak 61.

Odbor za naobrazbu, znanost, kulturu i šport raspravlja i kao matični
Odbor predlaže mišljenje Županijskom domu o pitanjima koja su u djelokrugu
Zastupničkog doma, a odnose se na:

- predškolski odgoj, osnovnu,
srednju, višu i visoku naobrazbu,

- znanost, kulturu, šport i
tehničku kulturu,

- međunarodnu znanstvenu i
tehničku suradnju,

- zaštitu i korištenje
spomenika kulture, povijesne građe i naslijeđa, arhiva i arhivske građe, spomen
obilježavanja povijesnih događaja i osoba,

- informatiku te druga
pitanja naobrazbe, znanosti, kulture i športa.

- pitanja iz likovne kulture
ili djelatnosti, izdavaštva javnih medija i opće kulture.

Odbor ima predsjednika,
potpredsjednika i 9 članova iz reda zastupnika.

Odbor za hrvatske branitelje
iz Domovinskog rata

Članak 62.

Odbor za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata raspravlja i kao
matični Odbor predlaže mišljenje Županijskom domu o pitanjima koja su u
djelokrugu Zastupničkog doma, a odnose se na poslove utvrđivanja i praćenja
djelatnosti i donošenja propisa kojima se štite prava hrvatskih branitelja
Domovinskog rata i članova njihovih obitelji.

Odbor ima predsjednika, potpredsjednika i 7 članova iz reda zastupnika.

Mandatno-imunitetno
povjerenstvo

Članak 63.

Mandatno-imunitetno povjerenstvo:

- predlaže Županijskom domu
odluku o prestanku ili mirovanju mandata zastupnika kada se ispune zakonom
predviđeni uvjeti,

- podnosi izvješće
Županijskom domu o ispunjenu zakonskih uvjeta za početak zastupničkog mandata
zamjenika zastupnika,

- predlaže Županijskom domu
donošenje odluke o imunitetu zastupnika, a kada Županijski dom ne zasjeda,
odlučuje o imunitetu s tim da odluku mora naknadno potvrditi Županijski dom,

- obavlja i druge poslove
određene Poslovnikom.

Odbor ima predsjednika,
potpredsjednika i 5 članova.

VI.  ODNOS ŽUPANIJSKOG  I  ZASTUPNIČKOG DOMA

Članak 64.

 Predsjednici Županijskog i Zastupničkog doma dogovaraju se o
sazivanju sjednica jednog i drugog doma, utvrđivanju dnevnog reda, te se
pravodobno izvješćuju o dopunama dnevnog reda tijekom sjednica, naročito radi
zakona o kojima domovi ravnopravno odlučuju i u slučajevima u kojima Županijski
dom daje prethodno mišljenje bez kojega Zastupnički dom ne može odlučivati.

Članak 65.

 Predsjednik Zastupničkog doma omogućit će predstavniku Županijskog
doma iznošenje, obrazloženje i zastupanje mišljenja, odnosno prethodnog
mišljenja Županijskog doma na sjednici Zastupničkog doma.

 Ako mišljenje, odnosno prethodno mišljenje, Županijskog doma sadrži
prijedlog za izmjenu i dopunu konačnog prijedloga zakona u obliku amandmana,
omogućit će obrazlaganje i zastupanje amandmana predstavnicima Županijskog
doma.

Članak 66.

 Odbor za usuglašavanje Zastupničkog i
Županijskog doma razmatra ostvarivanje Ustavom i poslovnicima domova uređenog
odnosa Zastupničkog i Županijskog doma te predlaže domovima mjere i daje
poticaje za unapređivanje njihova međusobnog odnosa.

VII. AKTI ŽUPANIJSKOG DOMA

**1. Opće odredbe**

Članak 67.

Županijski dom na temelju prava i ovlaštenja utvrđenih Ustavom Republike
Hrvatske i ovim Poslovnikom donosi odluke, deklaracije, rezolucije, povelje,
pravilnik, poslovnik, preporuke i zaključke.

Županijski dom može odlukom, poveljom, zahvalnicom ili drugim aktom
domaćem ili stranom državljaninu ili organizaciji odati priznanje za njihov rad
koji je od osobitog interesa za Republiku Hrvatsku. Prijedlog priznanja
Županijskog doma podnosi predsjednik Županijskog doma.

Članak 68.

 Odluka se donosi kao akt
uređivanja unutarnjeg ustrojstva, načina rada i odnosa u Županijskom domu.

Odlukom, kao aktom provedbe
prava Županijskog doma, odlučuje se o vraćanju zakona na ponovno odlučivanje
Zastup­ničkom domu, o raspuštanju Županijskog doma, o izboru, odnosno
imenovanju, razrješenju i opozivu, o imenovanju u određena tijela te obavljanju
drugih Ustavom Republike Hrvatske i zakonom određenih prava.

Članak 69.

Akti, kojima se uređuje
unutarnje ustrojstvo, način rada i odnosi u Županijskom domu ili provode druga
opća ovlaštenja donose se u obliku odluke, poslovnika ili pravilnika.

Članak 70.

Deklaracijom se izražava opće
stajalište Županijskog doma o pitanjima unutarnje ili vanjske politike te o
drugim bitnim pitanjima važnim za državu.

Članak 71.

Rezolucijom Županijski dom
ukazuje na stanje i probleme u određenom području i na mjere koje bi trebalo
provoditi u tom području.

Preporukom se ukazuje na
podnesene predstavke i pritužbe o nepravilnostima u radu tijela koja imaju
javne ovlasti ili javni utjecaj s prijedlogom za njihovo razrješenje.

Članak 72.

Zaključkom Županijski dom
utvrđuje mišljenje i prethodno mišljenje o zakonima ili o drugim aktima koje
donosi ili o kojima raspravlja Zastupnički dom. Mišljenje i prethodno mišljenje
sadrži izjašnjenje Županijskog doma o svim ili pojedinim elementima zakona ili
drugog akta. Ono može sadržavati pravno oblikovane prijedloge izmjena i dopuna
zakona ili drugog akta u obliku amandmana, a može se dati i kao opće
stajalište.

Županijski dom može zaključke
donositi i u drugim slučajevima utvrđenim ovim Poslovnikom.

Članak 73.

Svako radno tijelo
Županijskog doma može, u okviru svoga djelokruga, donositi zaključke o svom
radu i o radu stručne službe u Županijskom domu i Hrvatskoga sabora.

Matično radno tijelo
zaključkom predlaže Županijskom domu prijedlog mišljenja, odnosno prethodnog
mišljenja o zakonima o kojima Županijski dom daje prethodno mišljenje ili o
kojima je Županijski dom odlučio dati mišljenje Zastupničkom domu u postupku
donošenja zakona te o drugim pitanjima koja su u djelokrugu Zastupničkog doma.

Članak 74.

Akte Županijskog doma
potpisuje predsjednik Županijskog doma.

Zaključke radnih tijela
Županijskog doma potpisuje predsjednik tijela koje je donijelo zaključke.

Članak 75.

Na izvornike akata koje je donio Županijski dom stavlja se pečat
Hrvatskoga sabora.

O izradi izvornika akata
Županijskog doma, o stavljanju pečata na izvornike tih akata, o čuvanju
izvornika i njihovoj evidenciji brine se tajnik Županijskog doma.

Članak 76.

Odluke o raspuštanju
Županijskog doma, te o izboru, odnosno imenovanju, razrješenju i opozivu dužnosnika,
objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Zaključkom Županijskog doma
može se odlučiti da se u »Narodnim novinama« objave i drugi akti.

O objavljivanju akata
Županijskog doma brine se tajnik Županijskog doma.

Tajnik Hrvatskoga sabora na
prijedlog tajnika Županijskog doma daje na osnovi izvornika akta Županijskog
doma ispravke pogrešaka u objavljenom tekstu toga akta.

**2. Predlaganje Zastupničkom
domu raspisivanja referenduma**

Članak 77.

Na prijedlog Časništva Županijskog doma, matičnoga radnog tijela ili
najmanje petine zastupnika Županijski dom odlučuje o predlaganju raspisivanja
referenduma Zastupničkom domu.

U postupku utvrđivanja prijedloga iz prethodnog stavka primjenjuju se
odredbe članka 80., 81. i 82. ovoga Poslovnika.

*3. Rasprava i davanje
mišljenja o pitanjima koja su u djelokrugu Zastupničkog doma*

Članak 78.

Na prijedlog Časništva Županijskog doma, matičnog odbora ili najmanje
petine zastupnika Županijski dom odlučuje o kojem će od pitanja (zakonu ili
drugom pitanju), u Ustavu Republike Hrvatske definiranom kao djelokrug
Zastupničkog doma, raspravljati i dati o njemu mišljenje Zastupničkom domu,
Vladi Republike Hrvatske, Predsjedniku Republike Hrvatske, nekom drugom tijelu
ili javnosti.

Članak 79.

Županijski dom može
raspravljati i davati mišljenje:

- Zastupničkom domu u
postupku donošenja zakona o kojima ne daje prethodno mišljenje ili o kojima ne
odlučuje ravnopravno sa Zastupničkim domom,

- o pravnim učincima zakona
koji su u primjeni,

- o državnom proračunu i
sustavu financiranja javnih potreba,

- kojim izražava stajalište
Županijskog doma kao sudionika u utvrđivanju politike Sabora.

- o strategiji nacionalne
sigurnosti i strategiji obrane Republike Hrvatske,

- o građanskom nadzoru nad
oružanim snagama i službama sigurnosti Republike Hrvatske,

- o radu Vlade i drugih
nositelja javnih dužnosti,

- o drugim pitanjima iz
djelokruga Zastupničkog doma.

Članak 80.

Kada Županijski dom donese odluku iz članka 78. ovoga Poslovnika, prije
rasprave na sjednici Županijskog doma, o dotičnom pitanju raspravljaju radna
tijela u čijem je ono djelokrugu.

Radna tijela izjašnjavaju se
o svim ili pojedinim elementima pitanja, a mogu zauzeti i opće stajalište.

Radna tijela koja su, uz matično,
raspravljala o pitanju dostavljaju svoja mišljenja, primjedbe i prijedloge
matičnom radnom tijelu, kako bi matično radno tijelo u raspravi moglo uzeti u
obzir njihova mišljenja i stajališta.

Članak 81.

Kada raspravi pitanje,
matično radno tijelo podnosi prijedlog mišljenja Županijskom domu.

Izvješća radnih tijela i
mišljenje matičnog radnog tijela upu­ćuju se predsjedniku Županijskog doma,
koji ih dostavlja pred­sjednicima radnih tijela i svim zastupnicima.

Članak 82.

Ako Županijski dom odlučujući
o pitanju iz članka 78. ovoga Poslovnika ne prihvati prijedlog mišljenja
matičnog radnog tijela ili ako matično radno tijelo ne utvrdi prijedlog,
Županijski dom će izabrati privremeno povjerenstvo koje će, na temelju rasprave
na sjednici Županijskog doma, pripremiti prijedlog mišljenja o kojemu će
Županijski dom odlučiti glasovanjem.

Članak 83.

Kada Županijski dom daje
Zastupničkom domu mišljenje o zakonu iz članka 79. stavak 1. podstavak 1.
Poslovnika ili o Državnom proračunu, ono može sadržavati opća stajališta i
primjedbe, ali i izmjene i dopune u obliku amndmana.

Članak 84.

O amandmanima, koji mogu biti
u prijedlogu mišljenja matičnoga radnog tijela, u izvješćima drugih radnih
tijela, klubova ili zastupnika, glasuje se pojedinačno.

Amandmani koje Županijski dom
prihvati potrebnom veći­nom, postaju sastavni dio prijedloga mišljenja, o kojem
se onda glasuje kao o cjelini.

Članak 85.

Ovakvo utvrđeno mišljenje
dostavlja se Zastupničkom domu kao i ime zastupnika koji će ga na sjednici
Zastupničkog doma obrazlagati i zastupati.

Kada mišljenje sadrži izmjene
i dopune u obliku amandmana, pojedine amandmane mogu obrazlagati u Zastupničkom
domu podnositelji amandmana iz Županijskog doma, s time da to mora biti
navedeno u tekstu mišljenja koje se dostavlja Zastupničkom domu.

*4. Ravnopravno odlučivanje sa Zastupničkim domom (članak 81. i 83.
Ustava Republike Hrvatske).*

Članak 86.

Županijski dom ravnopravno odlučuje sa Zastupničkim domom u postupku
donošenja zakona kojima se razrađuju:

1. Ustavom utvrđene slobode i prava čovjeka i građanina (glava III.
Ustava Republike Hrvatske),

2. izborni sustav,

3. ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela,

4. ustrojstvo i djelokrug državne uprave,

5. ustrojstvo, djelokrug i financiranje jedinica lokalne i pod­ručne
(regionalne) samouprave.

Članak 87.

Županijski dom o ovim zakonima odlučuje po postupku propisanom za
Zastupnički dom.

*5. Postupak izglasavanja
teksta zakona*

Članak 88.

Postupak izglasavanja teksta zakona počinje dostavom prijedloga zakona
iz članka 86. ovog Poslovnika predsjedniku Županijskog doma.

Članak 89.

Predsjednik Županijskog doma upućuje primljeni prijedlog zakona
predsjednicima svih radnih tijela, svim zastupnicima i predsjedniku Vlade, kada
Vlada nije predlagatelj.

Članak 90.

Radna tijela podnose svoja izvješća Županijskom domu s mišljenjima,
primjedbama i prijedlozima iznesenima u tijeku razmatranja prijedloga zakona.

Podnesena izvješća predsjednik Županijskog doma upućuje predlagatelju
zakona i zastupnicima.

Prvo ČItanje zakona

Članak 9l.

Prvo čitanje zakona je prvi dio u postupku izglasavanja zakona iz članka
86. Poslovnika koji se provodi na sjednici Županijskog doma.

Prvo čitanje zakona obuhvaća uvodno izlaganje predlagatelja, opću
raspravu o prijedlogu zakona, raspravu o pojedinostima koja uključuje i
raspravu o prijedlogu zakona, raspravu o stajalištima radnih tijela koja su
razmatrala prijedlog te donošenje zaključka o potrebi izglasavanja zakona.

Članak 92.

 Predlagatelj zakona, odnosno
predstavnici koje on odredi osim usmenog izlaganja na početku rasprave imaju
pravo dati objašnjenja, iznijeti mišljenje i izjasniti se o primjedbama i
prijedlozima na kraju rasprave.

Članak 93.

Ako zastupnici ocijene da nije potrebno izglasati zakon, prijedlog
zakona odbit će se zaključkom koji mora biti obrazložen i dostavljen
predlagatelju.

Po završenoj se raspravi zaključkom, kojim se prihvaća izglasavanje
zakona, utvrđuju stajališta, prijedlozi i mišljenja u vezi s prijedlogom zakona
i upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona.

Drugo Čitanje zakona

Članak 94.

Drugo čitanje zakona je drugi dio u postupku izglasavanja zakona iz
članka 86. Poslovnika koji se provodi na sjednici Županijskog doma.

Drugo čitanje zakona obuhvaća raspravu o konačnom prijelogu zakona,
stajalištima radnih tijela, raspravu o podnesenim amandmanima, odlučivanje o
amandmanima i izglasavanje teksta zakona.

Članak 95.

U tijeku rasprave o konačnom prijedlogu zakona raspravlja se o
prijedlogu po dijelovima, glavama, odnosno odjeljcima, člancima te o podnesenim
amandmanima.

Nakon rasprave iz stavka 1. ovoga članka odlučuje se o podnesenim
amandmanima.

Predlagatelj zakona očituje se o svakom pojedinom amandmanu, a na
očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana.

Nakon provedene rasprave i odlučivanja o amandmanima, zaključuje se
rasprava i odlučuje o izglasavanju zakona, zajedno sa, od predlagatelja
prihvaćenim i izglasanim amandmanima.

Izglasavanje teksta
zakona po hitnom postupku

Članak 96.

U hitnom postupku objedinjuje se prvo i drugo čitanje zakona.

Ovaj se postupak primjenjuje kada je predlagatelj dostavio konačni
prijedlog zakona uz prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku.

*6. Postupak usuglašavanja
teksta zakona*

Članak 97.

Postupak usuglašavanja teksta zakona počinje nakon što je zakon izglasan
u oba doma po istovjetnoj proceduri ali s različitim tekstom i mora biti
dovršen u roku od petnaest dana od dana donošenja zakona u Zastupničkom domu.

Članak 98.

Postupak usuglašavanja provodi Odbor za usuglašavanje, koji čine pet
zastupnika Županijskog doma i pet zastupnika Zastupničkog doma.

U Odbor za usuglašavanje iz Županijskog doma biraju se članovi iz Odbora
za Ustav i Poslovnik, Odbora za zakonodavstvo, Odbora za unutarnju politiku,
lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbora za gospodarstvo i financije
i član kojeg imenuje predsjednik Županijskog doma iz redova zastupnika na
temelju njegove vezanosti uz pitanja koja regulira usuglašavani zakon.

Odbor za usuglašavanje daje mišljenje domovima Sabora o kojim točkama
dnevnog reda Županijski i Zastupnički dom ravnopravno odlučuju. Odbor dostavlja
mišljenje predsjedniku doma prije utvrđivanja dnevnog reda na sjednici doma.

 U radu Odbora mogu sudjelovati:
predstavnik predlagatelja, predsjednici radnih tijela u čijem djelokrugu je
predloženi zakon, predstavnici Vlade ako Vlada nije predlagatelj zakona,
stručni i javni djelatnici, svi bez prava odlučivanja.

Članak 99.

Predsjednici domova Sabora međusobno se izvješćuju o tekstu u kojem je
zakon izglasan. U slučaju kada utvrde da zakon nije izglasan u istovjetnom
tekstu odmah izvješćuju Odbor za usugla­šavanje.

 Predsjednik Odbora dužan je u
roku od dvadeset četiri sata od izglasavanja zakona sazvati sjednicu Odbora za
usuglašavanje.

 Ukoliko predsjednik Odbora ne
sazove Odbor u roku iz stavka 2. ovoga članka sjednicu će sazvati
potpredsjednik Odbora koji je biran iz reda članova Odbora za Ustav i Poslovnik
Županijskog doma.

Odbor će u roku od sedamdeset dva sata od izglasavanja zakona dostaviti
izvješća domovima Hrvatskoga sabora.

Članak 100.

Odbor je utvrdio tekst o kojem je provedeno usuglašavanje ako je za
njega glasovala većina članova iz reda zastupnika svakoga doma.

Ako Odbor postigne suglasnost o istovjetnom tekstu na način da je on
različit od teksta izglasanog u domovima, nužno je da takav tekst na svojim
sjednicama potvrde Zastupnički i Županijskom domu u roku navedenom u članku 97.
Poslovnika.

Ako odluka domova bude takva da tekstovi ostanu različiti, donesen je
zakon u tekstu u kojem je izglasan u Zastupničkom domu.

*7. Davanje Zastupničkom domu
prethodnog mišljenja u postupku donošenja i promjene Ustava, Ustavnog zakona o
Ustavnom sudu Republike Hrvatske te u slučajevima iz članka 7. stavak 2. i
članka 8. Ustava Republike Hrvatske*

Članak 101.

Županijski dom daje prethodno mišljenje Zastupničkom domu u postupku
donošenja Ustava na način da odlučuje o pitanju hoće li pristupiti određenoj
promjeni Ustava te daje prethodno mišljenje na utvrđeni prijedlog promjene
Ustava.

Županijski dom daje prethodno mišljenje Zastupničkom domu u postupku
donošenja Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Prijedlog prethodnog mišljenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka
Županijskom domu predlaže Odbor za Ustav i Poslovnik a Županijski dom o njemu
odlučuje glasovanjem.

Članak 102.

Prijedlog prethodnog mišljenja o odluci na temelju koje oružane snage
Republike Hrvatske mogu prijeći njene granice ili djelovati preko njenih
granica (članak 7. stavak 2. Ustava) Županijskom domu predlaže Odbor za
nacionalnu sigurnost i vanjsku politiku.

Članak 103.

Prijedlog prethodnog mišljenja o odluci kojom se mijenjaju granice
Republike Hrvatske (članak 8. Ustava) Županijskom domu predlaže Odbor za Ustav
i Poslovnik.

Članak 104.

Nakon rasprave Županijski dom se glasovanjem izjašnjava o prijedlogu
koje je podnijelo matično radno tijelo.

Članak 105.

Zastupnički dom ne može odlučivati o pitanjima iz članaka 101., 102. i
103. ovoga Poslovnika ako ne dobije prethodno miš­ljenje Županijskog doma do
okončanja rasprave.

**8. Postupak predlaganja zakona Zastupničkom domu**

Članak 106.

Županijski dom ima pravo predlagati zakone Zastupničkom domu.

Pravo pokretanja postupka u
Županijskom domu kojim će se utvrditi prijedlog zakona iz stavka 1. ovoga
članka ima zastupnik u Županijskom domu, radno tijelo i klub zastupnika.

Postupak utvrđivanja prijedloga
zakona pokreće se dostavom teksta nacrta prijedloga zakona predsjedniku
Županijskog doma.

Predlagatelj zakona obvezan
je obavijestiti predsjednika Žu­panijskog doma tko će u tijelima i Županijskom
domu davati potrebna obrazloženja o podnesenom nacrtu prijedloga zakona.

Članak 107.

Predsjednik Županijskog doma
upućuje primljeni nacrt prijedloga zakona predsjednicima radnih tijela i svim
zastupnicima.

Ako dva ili više
predlagatelja podnesu posebne nacrte prijed­loga zakona kojima se uređuje isto
područje, predsjednik Županijskog doma će te nacrte uputiti u postupak u skladu
sa stav­kom 1. ovoga članka, a može pozvati predlagatelje da ih objedine u
jedan nacrt. U slučaju da se ne postigne dogovor, predsjednik Županijskog doma
će unijeti posebne nacrte prijedloga zakona u prijedlog dnevnog reda sjednice
Županijskog doma.

Članak 108.

Prije rasprave o nacrtu
prijedloga zakona na sjednici Županijskog doma o primljenom prijedlogu
raspravlja matično radno tijelo u čijem su djelokrugu rada pitanja koja se
predlažu urediti zakonom, te Odbor za zakonodavstvo.

Radno tijelo nakon rasprave o
nacrtu prijedloga zakona upu­ćuje izvješće predsjedniku Županijskog doma, koji
ga dostavlja predlagatelju i svim zastupnicima.

Izvješće radnog tijela i
mišljenje matičnoga radnog tijela sadrži ocjenu je li potrebno utvrditi
prijedlog zakona, kao i stajališta, prijedloge i mišljenja u odnosu na zakonom
predloženo rješenje.

 Članak 109.

Županijski dom nakon
provedene rasprave utvrđuje prijedlog zakona koji će podnijeti Zastupničkom
domu, određuje svoga predstavnika koji će u tijelima i Zastupničkom domu davati
potrebna obrazloženja o podnesenom prijedlogu zakona.

Ako Županijski dom ocijeni da
nije potrebno utvrditi prijed­log zakona, nacrt prijedloga zakona odbit će
zaključkom.

Ako je prijedlog zakona,
kojeg je predlagatelj zastupnik u Županijskom domu, u prvom čitanju u
Zastupničkom domu pri­hvaćen na temelju prijedloga i mišljenja utvrđenih
zaključkom Zastupničkog doma, nacrt konačnog prijedloga zakona utvrdit će Odbor
za zakonodavstvo Županijskog doma.

a)  Postupak donošenja odluke o
vraćanju zakona Zastupničkom domu na ponovno odlučivanje

Članak 110.

Predsjednik Zastupničkog doma najkasnije jedan dan nakon izglasavanja
zakona u Zastupničkom domu dostavit će izglasani zakon predsjedniku Županijskog
doma.

Kada je u Zastupničkom domu konačni prijedlog zakona izglasan u tekstu
kako ga je predložio predlagatelj, ili kada je usvo­jenim amandmanima
izmijenjen, predsjednik Zastupničkog doma treba odmah dostaviti predsjedniku
Županijskog doma obavijest o izglasanom zakonu i navesti izmjene u odnosu na
tekst konačnog prijedloga zakona.

Predsjednik Županijskog doma odmah dostavlja zakon, odnosno obavijest
svim zastupnicima Županijskog doma a prvenstveno predsjedniku i članovima
Odbora za unutarnju politiku, lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu.

Članak 111.

Ako drži da su zakonom koji je donio Zastupnički dom povrijeđena prava
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, osim zakona o kojima
Županijski dom ravnopravno odlučuje sa Zastupničkim domom, Županijski dom može
u roku od osam dana od dana izglasavanja u Zastupničkom domu, uz obrazloženo
mišljenje, vratiti zakon na ponovno odlučivanje Zastupničkom domu.

Prijedlog odluke o vraćanju zakona Zastupničkom domu na ponovno
odlučivanje može podnijeti predsjednik Županijskog doma, radno tijelo
Županijskog doma ili najmanje petina zastupnika Županijskog doma.

Prijedlog odluke o vraćanju zakona Zastupničkom domu na ponovno
odlučivanje sadrži obrazloženo mišljenje u kojem se navode razlozi zbog kojih
se predlaže vraćanje zakona na ponovno odlučivanje.

Prijedlog odluke s obrazloženim mišljenjem podnosi se pred­sjedniku
Županijskog doma.

Članak 112.

Primljeni prijedlog odluke predsjednik Županijskog doma dostavlja odmah
predsjednicima radnih tijela i zastupnicima te hit­no saziva sjednicu
Županijskog doma u roku koji će omogućiti dono­šenje odluke o vraćanju zakona
na ponovno odlučivanje Zastupničkom domu.

Članak 113.

Kada prijedlog odluke podnese petina zastupnika Županijskog doma ili
radno tijelo u čijem djelokrugu nisu pitanja koja se zakonom uređuju,
predsjednik Županijskog doma će prije odlučivanja na sjednici zatražiti pisano
mišljenje matičnoga radnog tijela.

Članak 114.

Nakon provedene rasprave na sjednici Županijskog doma odlu­čuje se o donošenju
odluke o vraćanju zakona na ponovno odlu­čivanje Zastupničkom domu.

Odluku o vraćanju zakona na ponovno odlučivanje Zastup­ničkom domu
Županijski dom donosi većinom glasova svih zas­tupnika, a o slučajevima kad se
radi o organskim zakonima odlu­čuje se dvotrećinskom većinom.

*b)  Postupak donošenja ostalih odluka*

Članak 115.

Postupak donošenja odluke o raspuštanju Županijskog doma te o izboru,
odnosno imenovanju, razrješenju i opozivu pokreće se prijedlogom odluke koja se
podnosi predsjedniku Županijskog doma.

Prijedlog odluke o raspuštanju Županijskog doma može podnijeti radno
tijelo Županijskog doma ili najmanje trećina zastupnika Županijskog doma.

Prijedlog odluke o izboru, odnosno imenovanju, razrješenju i opozivu može
podnijeti Odbor za pravosuđe, izbor, imenovanja i upravne poslove ili najmanje
sedam zastupnika ako ovim Poslovnikom nije drugačije određeno.

Članak 116.

Prijedlog odluke sadrži rješenja koja su formulirana u obliku pravnih
odredaba.

Članak 117.

Primljene prijedloge odluka predsjednik Županijskog doma dostavlja
predsjednicima radnih tijela i svim zastupnicima.

*9. Amandmani*

Članak 118.

Kada Županijski dom odlučuje o zakonima ravnopravno sa Zastupničkim
domom ili kada utvrđuje prijedlog zakona koji će podnijeti Zastupničkom domu,
kada daje mišljenje ili prethodno mišljenje Zastupničkom domu te donosi
poslovnik Županijskog doma, zastupnik, radno tijelo ili klubovi zastupnika mogu
podnijeti prijedlog za izmjenu ili dopunu navedenih akata u obliku amandmana.

Amandman mora biti obrazložen i takve naravi da se sa sigurnošću može
utvrditi koji dio predloženog teksta treba izmijeniti ili dopuniti.

Članak 119.

Amandmani se upućuju pisano predsjedniku Doma najkasnije prije početka
rasprave u Županijskom domu o aktu na koji se amandman podnosi. Iznimno, ako se
većina nazočnih zastupnika s tim složi, zastupnik može podnijeti amandman i na
sjednici u tijeku rasprave.

Predlagatelj akta ima pravo podnositi amandmane do zaklju­čenja
rasprave.

Predsjednik Županijskog doma dostavlja amandmane predlagatelju akta i
svim zastupnicima.

Članak 120.

O podnesenim amandmanima, odlučuje se nakon rasprave, prema redoslijedu
članaka, odnosno dijelu teksta na koji se odnose.

U postupku izglasavanja teksta zakona o kojima Županijski dom
ravnopravno odlučuje, predlagatelj se očituje o svakom pojedinom amandmanu, a
na očitovanja predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana koje
predlagatelj ne prihvati.

Ako je na jedan članak, odnosno dio teksta podneseno više amandmana,
najprije se glasuje o amandmanima koji najviše odstupaju od predloženog
rješenja, i prema tom kriteriju dalje o ostalim amandmanima.

Amandman koji prihvati predlagatelj postaje sastavni dio zakona kao i
amandman koji predlagatelj ne prihvati ali ga Županijski dom izglasa.

Članak 121.

Kada se utvrđuje konačni prijedlog zakona koji će Županijski dom
podnijeti Zastupničkom domu, kod davanja mišljenja ili prethodnog mišljenja, o
amandmanima se izjašnjava matično radno tijelo.

Amandmani koje predlagatelj
prihvati ili Županijski dom izglasa postaju sastavnim dijelom prijedloga
zakona, mišljenja, pret­hodnog mišljenja ili Poslovnika Županijskog doma.

VIII. ZASTUPNIČKA PITANJA

Pisana zastupniČka pitanja Vladi

Članak 122.

Zastupnici mogu postavljati zastupnička pitanja Vladi i pojedinim
ministrima o stanju u područjima za koja su odgovorni, te o izvršavanju zakona
i drugih akata.

Zastupnička pitanja mogu se
postavljati pisano putem pred­sjednika Županijskog doma, a zastupnik je dužan
navesti kome upućuje pitanje.

Članak 123.

Predsjednik Vlade ili ministar kome je upućeno pitanje, dužan je
odgovoriti na postavljeno pitanje u roku od 30 dana od dana kada je pitanje
dostavljeno Vladi, odnosno pojedinom ministru kome je upućeno.

Ako Vlada, odnosno ministar
ne može dati odgovor u roku iz stavka 1. ovoga članka dužni su, putem
predsjednika Županijskog doma, obavijestiti zastupnika i navesti razloge zbog
kojih nisu u mogućnosti odgovoriti u predviđenom roku na zastupničko pitanje.

Članak 124.

Pitanja koja zastupnici
postavljaju Vladi, odnosno ministarstvu, kao i odgovori na ta pitanja, moraju
biti jasni, precizni i kratki, a mogu ukazati na prijedlog mogućih mjera koje
se odnose na postavljeno pitanje.

Članak 125.

Zastupničko pitanje mora biti
postavljeno u skladu s odredbama ovoga Poslovnika.

Ako smatra da postavljeno
pitanje nije u skladu s odredbama Poslovnika, predsjednik Županijskog doma će
upozoriti zastupnika na to i pozvati ga da svoje pitanje uskladi s tim
odredbama.

Ako zastupnik ne uskladi
svoje pitanje s odredbama ovoga Poslovnika, predsjednik Županijskog doma neće
to pitanje uputiti Vladi, odnosno ministru i o tome će obavijestiti zastupnika.

Članak 126.

Vlada, odnosno ministar
dostavlja pisani odgovor zastupniku na zastupničko pitanje putem predsjednika
Županijskog doma.

Predsjednik Županijskog doma
dostavlja odgovor zastupniku, a na prvoj idućoj sjednici Županijskog doma, na
čijem je dnevnom redu davanje odgovora na postavljena pitanja, obavještava i
Županijski dom o postavljenom pitanju i o dobivenom odgovoru.

Članak 127.

Predsjednik Vlade i
potpredsjednik, odnosno ministar kojemu je postavljeno zastupničko pitanje, može
odbiti odgovor na pos­tav­ljeno pitanje, ako se to pitanje ne odnosi na njihov
rad ili na poslove iz njihove nadležnosti.

Članak 128.

Ako Vlada ili ministar ne odgovore na zastupničko pitanje prema članku
123. ovoga Poslovnika, a rok za odgovor nije produžen, predsjednik Županijskog
doma će o tome obavijestiti pred­sjednika Vlade i zahtijevati da se u roku od
osam dana dostavi odgovor.

Članak 129.

Nakon primljenog odgovora zastupnik može pisano postaviti dopunsko
pitanje.

Usmena
zastupniČka pitanja Vladi

Članak 130.

Usmena pitanja Vladi
zastupnici postavljaju na početku svake redovite sjednice Županijskog doma,
prije prelaska na prvu točku dnevnog reda i u pravilu traju do dva sata.

Pitanja moraju biti kratka i
jasno formulirana i u pravilu takva da se na njih može odgovoriti odmah i bez
pripreme. Zastupnik ima pravo postaviti jedno pitanje.

Nakon dobivenog odgovora
zastupnik može iznijeti mišljenje o odgovoru i postaviti dopunsko pitanje.

Postavljanje usmenog pitanja
ne može trajati duže od dvije minute.

Redoslijed za postavljanje
pitanja određuje se prema redoslijedu upisa u knjigu nazočnih zastupnika na
sjednici i upisom napomene da želi postaviti zastupničko pitanje.

Na pitanja upućena Vladi
odgovara predsjednik Vlade, potpredsjednik, odnosno ministar. Na pitanja
upućena pojedinom ministru odgovara sam ministar.

Odgovor u pravilu traje dvije
minute a iznimno četiri minute.

Predsjednik Vlade je dužan
osigurati nazočnost najmanje polovine članova Vlade na sjednici Županijskog
doma u vrijeme određeno za postavljanje usmenih zastupničkih pitanja Vladi.

Ako je odgovor povjerljive
naravi član Vlade može odgovoriti zastupniku na zatvorenoj sjednici radnog
tijela u čijem je djelokrugu to pitanje ili na drugi prikladan način.

IX. RED NA SJEDNICI

*1. Sazivanje sjednice*

Članak 131.

Županijski dom zasjeda redovito dva puta godišnje: prvi put između 15.
siječnja i 15. srpnja, a drugi put između 15. rujna i 15. prosinca.

Izvan rokova iz stavka 1.
ovoga članka Županijski dom može zasjedati i izvanredno na zahtjev Predsjednika
Republike, Vlade ili većine zastupnika u Županijskom domu.

Predsjednik Županijskog doma
može, uz prethodno pribav­ljeno mišljenje klubova zastupnika parlamentarnih
stranaka, sa­zva­ti Županijski dom na izvanredno zasjedanje.

Kada ovlašteni predlagatelj
iz stavka 2. ovoga članka podnese zahtjev za izvanredno zasjedanje Županijskog
doma, dužan je predsjedniku Županijskog doma navesti razloge zbog kojih traži
izvanredno zasjedanje.

Na zahtjev ovlaštenog predlagatelja iz stavka 2. ovoga članka
predsjednik Županijskog doma dužan je sazvati sjednicu Županijskog doma u roku
od osam dana od dana kad primi zahtjev.

Članak 132.

Sjednicu Županijskog doma
saziva predsjednik Županijskog doma.

Na početku svakog redovitog
zasjedanja Županijskog doma izvodi se himna Republike Hrvatske: »Lijepa naša
domovino«.

Članak 133.

Kada Županijski dom redovito
zasjeda, sjednice Županijskog doma održavaju se jednom mjesečno, a ako je to
potrebno i češće. Za redovite sjednice dostavlja se zastupnicima prijedlog
dnevnog reda s dokumentima o kojima će se voditi rasprava osam dana prije održavanja
sjednice.

Iznimno, predsjednik
Županijskog doma može, kada to zahtijevaju osobito opravdani razlozi, sjednicu
sazvati i u kraćem roku, a dnevni red za tu sjednicu može predložiti i na samoj
sjednici.

Predsjednik Županijskog doma
dužan je, kad to na pisani način zatraži dvije petine ukupnog broja zastupnika,
sazvati sjednicu Županijskog doma u roku od osam dana od dana kad primi
zahtjev.

Članak 134.

Sukladno odredbama članka
131. ovoga Poslovnika predsjednik Županijskog doma postupit će i kod sazivanja
izvanredne sjednice Županijskog doma.

Članak 135.

Sjednice Županijskog doma
traju dok se ne iscrpi utvrđeni dnevni red, a redni se broj sjednice određuje
zajednički za sjednice koje se održavaju u redovitom i izvanrednom zasjedanju,
tijekom jednog saziva Županijskog doma, bez obzira koliko dana one traju.

 U slučaju prekida sjednice u pravilu se nastavlja ista sjednica
ako prekid nije trajao dulje od deset dana.

Članak 136.

Kada je ovim Poslovnikom
određeno da se pojedini prijedlog podnosi u određenom roku, a rok je vezan za
dostavu materijala zastupnicima, dan ulaganja u pretinac zastupnika smatra se
danom dostave.

***2. Dnevi red***

Članak 137.

Dnevni red sjednice Županijskog doma predlaže predsjednik Županijskog
doma. Ako je dnevni red sjednice predložen na pisani način uz poziv za
sjednicu, predsjednik Županijskog doma na samoj sjednici može mijenjati
prijedlog dnevnog reda, na način što će iz pisano predloženoga dnevnog reda
izostaviti pojedine teme, ili dopuniti dnevni red novim temama. Tako dopunjen i
izmijenjen dnevni red dostavlja se zastupnicima u obliku konačnog prijedloga
dnevnog reda.

U prijedlog dnevnog reda,
koji se šalje uz poziv za sjednicu, predsjednik Županijskog doma unosi sve
predmete koji su na način predviđen ovim Poslovnikom upućeni u postupak vodeći
računa o rokovima predviđenim ovim Poslovnikom, Ustavom i zakonom za
razmatranje pojedinih pitanja na sjednici domova Sabora.

Predmete koji su na način predviđen ovim Poslovnikom upućeni u postupak,
a Ustavom, Poslovnikom ili zakonom nije određen rok za njihovo razmatranje,
predsjednik Županijskog doma unijet će u pisani prijedlog dnevnog reda sukladno
ovom Poslovniku u roku od 30 dana kada se radi o pitanjima iz djelokruga
Županijskog doma.

Na predloženi dnevni red koji
je upućen uz poziv za sjednicu, zastupnik, klub zastupnika ili drugi
predlagatelj može podnijeti pisani prigovor najkasnije jedan dan prije zakazane
sjednice Županijskog doma. Pisani prigovor može se podnijeti ako predsjednik
Županijskog doma nije uvrstio u prijedlog dnevnog reda teme koje su upućene u
postupak na način propisan ovim Poslovnikom, a istekli su rokovi iz stavka 2. i
3. ovoga članka.

Ako nitko od predviđenih u
stavku 4. ne podnese prigovor u pisanom obliku na prijedlog dnevnog reda
najkasnije jedan dan prije zakazane sjednice, smatra se da je predloženi dnevni
red utvrđen.

Na sjednici Županijskog doma
može se dati prigovor samo za točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda
upućen uz poziv za sjednicu ili koje su bile sadržane u pisanom prijedlogu
dnevnog reda a izostavljene su u konačnom prijedlogu dnevnog reda.

 O podnesenim prigovorima na izmjene dnevnog reda odlučuje se na
sjednici bez rasprave.

Članak 138.

Na prijedlog najmanje sedam
zastupnika Županijski dom može odlučiti da se za pojedine radnje skrate rokovi
predviđeni ovim Poslovnikom.

 Članak 139.

Dnevni red sjednice
Županijskog doma utvrđuje se, u pravilu, na početku sjednice.

Ako sjednica Županijskog doma
traje duže od jednog dana, predsjednik Županijskog doma može naknadno predložiti
da se dnevni red dopuni novim predmetima.

Ako u prijedlog dnevnog reda
nije unesen predmet koji je predložio ovlašteni predlagatelj na način predviđen
ovim Poslovnikom a predlagatelj ostane pri svome prijedlogu, o prijedlogu se
odlučuje bez rasprave.

Predsjednik Županijskog doma
dužan je unijeti u prijedlog dnevnog reda svaki predmet kad to traži, tijekom
sjednice, na pisani način većina nazočnih zastupnika.

Na sjednici se Županijskog
doma ne može predlagati dopuna dnevnog reda osim u slučajevima iz stavka 2. i 4
. ovoga članka.

Članak 140.

Prilikom utvrđivanja dnevnog
reda najprije se odvojeno odlučuje o prijedlogu da se pojedini predmet
izostavi, zatim da se dnevni red dopuni pojedinim predmetom, a nakon toga se
odlučuje o dnevnom redu u cjelini.

Nakon što je dnevni red
utvrđen, prema odredbama ovoga Poslovnika, predsjednik Županijskog doma ga
objavljuje time da tijekom sjednice predsjednik, i kada to traži većina
nazočnih zastupnika, može promijeniti redoslijed rasprave o pojedinom predmetu
utvrđenog dnevnog reda.

*3. Predsjedanje i tijek sjednice*

Članak 141.

Sjednici Županijskog doma predsjeda predsjednik Županijskog doma, a kada
je on odsutan ili spriječen na dan kad je sjednica sazvana ili u njezinu
tijeku, sjednici predsjeda po njegovoj ovlasti jedan od potpredsjednika
Županijskog doma.

Ukoliko predsjednik
Županijskog doma nije odredio tko u njegovoj odsutnosti predsjeda sjednici,
sjednici predsjeda potpred­sjednik iz reda stranke koja ima većinu u
Županijskom domu.

Članak 142.

Nakon otvaranja sjednice, predsjednik
Županijskog doma daje potrebna objašnjenja u svezi s radom sjednice i
obavještenja o drugim prethodnim pitanjima.

Predsjednik Županijskog doma
obavještava zastupnike o broju nazočnih zastupnika sjednici, te o tome koji su
ga zastupnici obavijestili da su spriječeni prisustvovati sjednici.

Članak 143.

Poslije utvrđivanja dnevnog
reda prelazi se na raspravu o pojedinim temama, i to redom koji je utvrđen u
prihvaćenom dnevnom redu.

Rasprava o pojedinim temama
iz utvrđenoga dnevnog reda vodi se bez obzira na broj nazočnih zastupnika.

U raspravi o temama utvrđenim
dnevnim redom svoja staja­lišta mogu iznijeti i predstavnici klubova
zastupnika, a u redoslijedu govornika imaju prednost.

Zastupnik koji se prijavio za
govor i nije bio nazočan u dvorani kad je pozvan gubi pravo govoriti o predmetu
iz dnevnoga reda za koji se prijavio.

Bez obzira je li nazočan
dovoljan broj zastupnika za pravovaljano odlučivanje, predsjednik Županijskog
doma može odlučiti da se najprije provede rasprava o dijelu ili svim predmetima
utvrđenoga dnevnog reda, te da se nakon provedene rasprave pristupi
odlučivanju. U ovom slučaju obvezatno se utvrđuje dan i sat kada će se
odlučivati.

U slučajevima iz prethodnog
stavka zastupnici prije glasovanja mogu zatražiti riječ i govoriti najdulje do
jedne minute.

Članak 144.

Na sjednici se o svakom
predmetu iz utvrđenoga dnevnog reda najprije raspravlja, a zatim odlučuje, osim
ako je ovim Poslovnikom određeno da se odlučuje bez rasprave.

Članak 145.

U radu sjednice, kao gosti,
mogu prisustvovati svi oni koje je pozvao predsjednik Županijskog doma.

Na sjednici može održati
govor i strani državnik kao gost, na poziv predsjednika Županijskog doma.

Članak 146.

Nitko ne može govoriti na
sjednici prije nego zatraži i dobije riječ od predsjedatelja Županijskog doma.

Prijave za govor primaju se
čim se otvori rasprava i mogu se prijavljivati najkasnije do jedan sat nakon
početka rasprave. U raspravi se govori, u pravilu, s govornice. S mjesta se može
govoriti samo ako to dozvoljavaju tehnički uvjeti da govornika svi čuju i da
njegove riječi mogu biti zabilježene. Govornika može opomenuti na red ili
prekinuti u govoru samo predsjedatelj Županijskog doma.

Predsjedatelj Županijskog
doma brine se da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom govoru.

Članak 147.

Predsjedatelj Županijskog
doma daje zastupnicima riječ po redoslijedu kojim su se prijavili.

Zastupniku koji želi govoriti
o povredi Poslovnika ili o povredi utvrđenoga dnevnog reda predsjedatelj daje
riječ čim je ovaj zatraži. Govor toga zastupnika ne može trajati dulje od tri
minute. Predsjedatelj je dužan poslije iznesenog prigovora dati objašnjenje o
povredi Poslovnika, odnosno utvrđenoga dnevnog reda. Ako zastupnik nije
zadovoljan danim objašnjenjem, o tom se odlučuje na sjednici bez rasprave.

Ako zastupnik zatraži riječ
da bi ispravio navod za koji drži da je netočno izložen i koji bi bio povod
nesporazuma ili koji zahtijeva objašnjenje, predsjedatelj će mu dati riječ čim
završi govor onoga koji je to izazvao. Zastupnik se u svom govoru mora ograničiti
na ispravak, odnosno na objašnjenje, a njegov govor ne može trajati dulje od
dvije minute.

Članak 148.

Govornik može govoriti samo o
temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu.

Ako se govornik udalji od
predmeta dnevnog reda, predsjedatelj će ga opomenuti da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije
drugog poziva ne drži teme dnevnog reda, predsjednik Doma će mu oduzeti riječ.

Članak 149.

Na sjednici se može odlučiti
da govornik o istoj temi može govoriti samo jedanput, a može se i odrediti
vrijeme trajanja govora.

Zastupnik u raspravi, u
pravilu, može govoriti najduže 10 minuta, a predstavnik Kluba zastupnika 15
minuta. Iznimno, zbog važnosti teme Županijski dom može odlučiti da pojedini
zastupnik može govoriti i duže.

Nakon što završe svoj govor
svi zastupnici koji su se prijavili za govor u skladu sa člankom 146. stavkom
2. ovoga Poslovnika, mogu ponovno zatražiti riječi, i tada mogu govoriti još
najviše 3 minute, neovisno o tome jesu li ranije govorili o toj temi.

Iznimno, Časništvo
Županijskog doma, uz suglasnost svih pred­sjednika klubova zastupnika, može
odlučiti da rasprava o pojedinoj temi dnevnog reda može trajati točno određeno
vrijeme, u okviru kojega predlagatelj može govoriti najduže 20 minuta, a
predstavnici klubova zastupnika, predstavnik matičnog radnog tijela i
predstavnik Odbora za zakonodavstvo, najduže 15 minuta, te predstavnici ostalih
radnih tijela najduže 10 minuta. Ostalo vrije­me raspoređuje se političkim
strankama razmjerno posto­jećemu stranačkom sastavu Županijskog doma, s tim da
nezavisni zastupnik može govoriti najduže 5 minuta.

Odluku o vremenu rasprave iz
stavka 1. ovoga članka donosi Županijski dom.

Vrijeme iz stavka 1. ovoga
članka, predlagatelj, klubovi zastupnika, radna tijela, političke stranke i nezavisni
zastupnik mogu iskoristiti na način koji sami odrede.

Članak 150.

Predsjednik Županijskog doma
zaključuje raspravu kada utvrdi da nema više prijavljenih govornika.

Kada se iscrpi utvrđeni
dnevni red sjednice, predsjednik Žu­panijskog doma zaključuje sjednicu.

Iznimno, predsjednik
Županijskog doma može, nakon što je utvrđeni dnevni red iscrpljen a sjednica
zaključena, nadopuniti dnev­ni red jedino prijedlogom odluke o vraćanju zakona
na po­nov­no odlučivanje i izvješćem Odbora za usuglašavanje u pos­tupku
ravnopravnog odlučivanja.

Tada će predsjednik
Županijskog doma sazvati nastavak sjednice kao da se radilo o prekidu sjednice.

***4. Odlučivanje***

Članak 151.

Za donošenje odluka na
sjednici Županijskog doma potrebna je nazočnost većine zastupnika, osim u
slučajevima kada je Ustavom Republike Hrvatske, zakonom ili ovim Poslovnikom
drugačije određeno.

Ako predsjednik Županijskog doma smatra da na sjednici nije nazočan
dovoljan broj zastupnika za pravovaljano odlučivanje može odrediti da se
brojenjem utvrdi nazočnost zastupnika. Utvrđivanje broja nazočnih zastupnika
predsjednik Županijskog doma će provesti i na zahtjev zastupnika čiji prijedlog
podrži sedam zastupnika.

Članak 152.

Županijski dom o svim pitanjima odlučuje većinom glasova, ukoliko je na
sjednici Županijskog doma nazočna većina zastupnika osim ako Ustavom i ovim
Poslovnikom nije drugačije određeno.

Članak 153.

Odluke, rezolucije, deklaracije, zaključke i druge akte Županijski dom
donosi većinom glasova, ukoliko je na sjednici Županijskog doma nazočna većina
zastupnika, osim ako Ustavom ili ovim Poslovnikom nije drugačije određeno.

Dvotrećinskom većinom glasova svih zastupnika Županijski dom:

- odlučuje u postupku ravnopravnog donošenja zakona (organskih) kojima
se uređuju prava nacionalnih manjina,

- donosi odluku o vraćanju zakona kojima se uređuju prava nacionalnih
manjina (organski zakoni) na ponovno odlučivanje Zastupničkom domu.

 Većinom glasova svih zastupnika
Županijski dom:

- odlučuje ravnopravno sa Zastupničkim domom o zakonima (organski
zakoni) kojima se razrađuju Ustavom utvrđene slobode i prava čovjeka i
građanina, izborni sustav, ustrojstvo djelokrug i način rada državnih tijela te
ustrojstvo i djelokrug lokalne i područne (regionalne) samouprave,

- donosi odluku o vraćanju zakona na ponovno odlučivanje Zastupničkom
domu,

- donosi Poslovnik Županijskog doma,

- donosi odluku o raspuštanju Županijskog doma radi raspisivanja
prijevremenih izbora,

- donosi zaključak kojim utvrđuje prethodno mišljenje u postupku odluke
o pristupanju promjeni Ustava, te u slučajevima iz članka 7. stavka 2. i 8.
Ustava Republike Hrvatske,

 - bira predsjednika istražnog
povjerenstva.

*5. Glasovanje*

Članak 154.

Glasovanje na sjednici je javno, osim ako ovim Poslovnikom nije određeno
da se glasuje tajno.

Javno glasovanje provodi se u pravilu dizanjem ruke i poime­ničnim
glasovanjem.

Poimenično glasovanje provodi se kada to zatraži
klub zas­tup­nika i predlagatelj.

Glasovanje
dizanjem ruke provodi se na način da predsjednik Županijskog doma prvo poziva
zastupnike da se izjasne tko je »za« prijedlog, zatim tko je »protiv«
prijedloga, odnosno je li se tko udržao od glasovanja. Kod utvrđivanja dnevnog
reda glasuje »za« ili »protiv«.

Iznimno od odredba
stavka 3. ovoga članka, ako se prilikom glasovanja o amandmanu za njegovo
prihvaćanje izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika, predsjednik
Županijskog doma može odmah konstatirati da je amandman odbijen.

Poimenično
glasovanje provodi se tako da svaki prozvan zastupnik ustane i izgovara »za«
ili »protiv« prijedloga, odnosno »uzdržan«.

Kad je prozivanje
završeno, ponovno se prozivaju oni zastupnici za koje u popisu zastupnika nije
zabilježeno da su glasovali.

Zastupnike proziva i glasove
prebrojava tajnik.

Predsjedatelj Županijskog
doma objavljuje rezultat glasovanja.

Članak 155

Tajno glasovanje provodi se u
pravilu kod izbora, odnosno imenovanja u slučaju kada je broj predloženih
kandidata veći od broja koji se bira, odnosno imenuje.

Na prijedlog najmanje sedam
zastupnika Županijski dom može javnim glasovanjem odlučiti da se javno glasuje
i u slučaje­vima iz prethodnog stavka, a najprije se glasuje o prijedlogu koji
je podnio Odbor za pravosuđe, izbor i imenovanja, a nakon toga o drugim
prijedlozima prema abecednom redu prezimena kandidata.

Članak 156.

Tajno glasovanje provodi se
glasačkim listićima. Glasački listići su iste veličine, boje i oblika i
ovjereni su pečatom Hrvat­skoga sabora.

Na glasačkom listiću
prezimena kandidata navedena su abecednim redom.

Glasačke listiće priprema
tajnik Županijskog doma.

Članak 157.

Predsjedatelju Županijskog
doma kod tajnog glasovanja uz tajnika pomaže i određeni broj zastupnika.

Kada je predsjednik
Županijskog doma jedan od kandidata za izbor, a glasovanje je tajno, sjednicom
u tom dijelu predsjeda potpredsjednik Županijskog doma.

Članak 158.

Zastupnici koji pomažu
predsjedniku Županijskog doma u provođenju tajnog glasovanja predaju
zastupnicima glasačke listi­će. Predaju glasačkog listića bilježi na popisu
zastupnika tajnik Županijskog doma zaokruživanjem rednog broja ispred imena zas­tupnika
kojemu je predan glasački listić.

Članak 159.

Broj glasačkih kutija i mjesta na koje će se postaviti određuje tajnik.

Glasovanju kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od izabranih
zastupnika koji pomaže predsjedniku Županijskog do­ma.

Članak 160.

U slučaju ponovnog glasovanja sjednica se prekida radi pripreme novih
glasačkih listića.

Ponovno glasovanje provodi se istim postupkom kao i prvo glasovanje.

Članak 161.

Zastupnik može glasovati samo
jednim glasačkim listićem, i to osobno.

Zastupnik glasuje tako da na
glasačkom listiću zaokružuje redni broj ispred imena kandidata za koga glasuje.

Glasački listić na kojem je
zaokružen redni broj ispred imena većeg broja kandidata od broja koji se bira
smatra se nevažećim.

Nevažeći je i nepopunjeni
glasački listić, kao i listić na kojem su dopisana nova imena, odnosno glasački
listić koji je tako popunjen da se ne može sa sigurnošću utvrditi za koje je
kandidate zastupnik glasovao.

Članak 162.

Nakon što su svi nazočni
zastupnici predali glasačke listiće i nakon što je predsjednik Županijskog doma
objavio da je glasovanje završeno, prelazi se na utvrđivanje rezultata
glasovanja u dvorani u kojoj se održava sjednica.

Rezultat glasovanja utvrđuje
se na osnovi predanih glasačkih listića.

Rezultat glasovanja utvrđuje
predsjednik Županijskog doma u nazočnosti zastupnika koji su mu pomagali kod
glasovanja.

Članak 163.

Predsjednik Županijskog doma
objavljuje rezultat izbora i imenovanja na istoj sjednici na kojoj je provedeno
tajno glasovanje.

Predsjedatelj Županijskog
doma objavljuje koliko je zastupnika od ukupnog broja zastupnika primilo
glasačke listiće, koliko je zastupnika ukupno glasovalo, koliko je bilo nevažećih
glasačkih listića, te koliko je zastupnika glasovalo za izbor, odnosno
imenovanje pojedinog kandidata.

Iza toga predsjedatelj
Županijskog doma proglašava koji su kandidati izabrani ili imenovani.

*6. Održavanje reda i stegovne mjere*

Članak 164.

Red na sjednici osigurava predsjedatelj Županijskog doma.

Članak 165.

Za remećenje reda na sjednici predsjedatelj zastupniku može izreći
stegovne mjere.

Stegovne mjere su:

- opomena,

- opomena s oduzimanjem riječi,

- opomena s oduzimanjem riječi i isključenjem sa sjednice za vrijeme
rasprave i odlučivanja o pojedinoj točki dnevnog reda,

- udaljavanje sa sjednice.

Članak 166.

Opomena se izriče zastupniku koji na sjednici svojim vladanjem ili
govorom remeti red ili na drugi način krši odredbe ovoga Poslovnika.

Zastupnik je počinio stegovni
istup iz stavka 1. ovoga članka ako:

- se u svom govoru ne drži
predmeta o kojem se raspravlja,

- govori, a nije dobio
odobrenje predsjedatelja Županijskog doma,

- svojim upadicama ili na
drugi način ometa govornika,

- se javi za ispravak
netočnog navoda ili zbog ukazivanja na povredu Poslovnika, a započne govoriti o
drugoj temi za koju nije dobio riječ,

- omalovažava ili vrijeđa
predsjedatelja Županijskog doma ili druge zastupnike,

- svojim vladanjem odstupa od
općih pravila vladanja u Županijskom domu,

 - na drugi način remeti red na sjednici.

Članak 167.

Opomena s oduzimanjem riječi
izriče se zastupniku koji se u svom govoru i nakon što mu je izrečena opomena,
ne drži predmeta o kojem se raspravlja.

Opomena s oduzimanjem riječi
izreći će se zastupniku i kada svojim govorom na grublji način vrijeđa
predsjedatelja Županijskog doma ili zastupnike, odnosno ako svojim govorom teže
narušava ugled Županijskog doma i zastupnika.

Članak 168.

Iznimno, zastupniku koji je
svojim ponašanjem opisanim u članku 167. stavak 2. narušio red na sjednici, može
se uz mjeru oduzimanja riječi izreći i mjera udaljenja sa sjednice za vrijeme
rasprave i odlučivanja o točki dnevnog reda tijekom koje je remetio red na
sjednici.

Članak 169.

Zastupniku se izriče stegovna
mjera udaljavanja sa sjednice Županijskog doma kada je svojim vladanjem toliko
narušio red i prekršio odredbe ovoga Poslovnika o redu na sjednici da je
daljnje održavanje sjednice dovedeno u pitanje.

Stegovna mjera udaljavanja sa sjednice može se izreći od jedan do deset
dana i stupa na snagu odmah nakon njezinog izricanja na sjednici Županijskog
doma.

Za vrijeme dok traje mjera udaljenja sa sjednice, zastupnik ne može
sudjelovati niti u radu radnih tijela.

Članak 170.

Kada je zastupniku izrečena
stegovna mjera udaljenja sa sjednice Županijskog doma, zastupnik je dužan odmah
napustiti sjednicu, a ako to ne učini, predsjedatelj Županijskog doma može mu
izreći disciplinsku mjeru u dvostrukom trajanju.

Ako se zastupnik niti nakon
izricanja mjere iz stavka 1. ovoga članka, ne udalji sa sjednice, predsjedatelj
Županijskog doma će prekinuti sjednicu i naložiti da se zastupnik udalji iz
dvorane za sjednice.

Članak 171.

Protiv stegovne mjere
isključivanja sa sjednice i udaljavanja sa sjednice Županijskog doma zastupnik
ima pravo prigovora.

Prigovor na mjeru isključenja
sa sjednice podnosi se Županijskom domu odmah nakon izricanja mjere.

Prigovor na mjeru udaljavanja
sa sjednice podnosi se Županijskom domu u roku od 48 sati od izricanja
disciplinske mjere, a predsjedatelj Županijskog doma upućuje prigovor svim
zastupnicima.

Predsjedatelj Županijskog
doma unosi prigovor na mjeru udaljavanja sa sjednice u dnevni red prvoga
narednog dana, ako je sjednica u tijeku, odnosno za prvu narednu sjednicu.

Odluku o prigovoru Županijski
dom donosi većinom glasova nazočnih zastupnika, bez rasprave, time da pravo
govora ima samo zastupnik koji je podnio prigovor.

Članak 172.

Županijski dom može po
prigovoru:

- potvrditi
izrečenu stegovnu mjeru,

- smanjiti vrijeme
na koje je zastupnik isključen sa sjednice Županijskog doma ili

- ukinuti stegovnu
mjeru.

Odluka Županijskog doma je
konačna.

Članak 173.

Zastupnik kome je izrečena
stegovna mjera udaljavanja sa sjed­nice Županijskog doma može umjesto izdržavanja
mjere platiti za svaki dan udaljenja sa sjednice iznos od jedne trećine
zastupničkog paušala.

Uplata umjesto izdržavanja kazne
obavlja se na blagajni na kojoj zastupnik prima novčanu naknadu. Uplaćena
sredstva doz­načuju se Državnom proračunu u razdjel - sredstva za rad Sabora.

Ako je Županijski dom ukinuo
ili smanjio trajanje stegovne mjere udaljavanja sa sjednice, zastupnik koji je
uplatio odgova­rajući iznos ima pravo povrata odgovarajućeg dijela uplaćenih
sred­stava.

Članak 174.

Opomena s oduzimanjem riječi,
opomena s oduzimanjem rije­či i udaljavanjem sa sjednice za vrijeme
raspravljanja i odluči­vanja o pojedinoj točki dnevnog reda, kao i konačna
stegovna mjera udaljenja sa sjednice Županijskog doma, osim u zapisniku
sjednice, vodi se za razdoblje jednog saziva Županijskog doma u posebnoj
evidenciji u Tajništvu Županijskog doma.

Članak 175.

Predsjedatelj Županijskog doma može naložiti da se iz dvorane udalji
svaki slušatelj koji narušava red.

Ako je red narušen,
predsjedatelj Županijskog doma može naložiti da se udalje svi slušatelji iz
dvorane u kojoj se održava sjednica.

X. IZBOR I IMENOVANJA

Članak 176.

Županijski dom bira, odnosno imenuje dužnosnike Županijskog doma i
predstavnike Sabora u tijelima i institucijama određenim zakonom i ovim
Poslovnikom.

Članak 177.

Prije početka glasovanja
predsjedatelj Županijskog doma obavještava zastupnike o načinu glasovanja i o
načinu utvrđivanja rezultata izbora i imenovanja, odnosno razrješenja.

Članak 178.

Ako se ne može utvrditi koji
su kandidati izabrani, odnosno imenovani zbog toga što su dva ili više
kandidata dobili jednak broj glasova, glasovanje se ponavlja samo za te kandidate.

Članak 179.

Ako prilikom glasovanja
potrebnu većinu ne dobije broj kandidata koji se bira, glasovanje se ponavlja
za kandidate koji nisu dobili potrebnu većinu.

U prvom ponavljanju
glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su dobili manje od petine glasova
nazočnih zastupnika.

U drugom ponavljanju
glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su dobili manje od trećine
glasova nazočnih zastupnika.

Ako ni u drugom ponovljenom
glasovanju pojedini kandidat ne dobije potrebnu većinu, prijedlog za izbor tog
kandidata skida se s popisa predloženih kandidata.

Članak 180.

Prijedlog kandidature za
izbor predsjednika i potpredsjednika Županijskog doma podnosi Odbor za
pravosuđe, izbor, imenovanja i upravne poslove ili grupa od najmanje 15
zastupnika Županijskog doma.

Predsjednik i potpredsjednici
Županijskog doma, te predsjednici i potpredsjednici radnih tijela biraju se na
vrijeme do isteka zastupničkog mandata.

Razrješenje predsjednika i
potpredsjednika Županijskog do­ma može predložiti Odbor za pravosuđe, izbor,
imenovanja i up­rav­ne poslove ili najmanje 20 zastupnika.

Izbor, imenovanja i
razrješenje predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela Županijskog
doma, tajnika i zamjenika tajnika Županijskog doma, obavlja se na prijedlog
Odbora za pravo­suđe, izbor, imenovanja i upravne poslove ili na prijedlog
grupe od najmanje 7 zastupnika.

XI. ZAPISNICI

Članak 181.

O radu na sjednici vodi se zapisnik.

Zapisnik sadrži osnovne podatke o radu sjednice, o prijedlozima
iznijetim na sjednici, o sudjelovanju u raspravi, te o donesenim odlukama.

U zapisnik se unosi i
rezultat glasovanja o pojedinom predmetu.

Članak 182.

Svaki zastupnik ima pravo na
početku sjednice iznijeti primjedbe na zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedbe na
zapisnik odlučuje se na sjednici bez rasprave. Ako se primjedba prihvati,
obavit će se u zapisniku odgovarajuća izmjena.

Zapisnik na koji nisu
iznesene primjedbe, odnosno zapisnik u kojem su suglasno s prihvaćenim
primjedbama obavljene izmjene, smatra se usvojenim.

Članak 183.

Usvojeni zapisnik potpisuju
predsjednik Županijskog doma i tajnik Županijskog doma.

Izvornike zapisnika sjednica
Županijskog doma čuva tajnik Županijskog doma.

Sjednice Županijskog doma
tonski se snimaju.

Članak 184.

Tajnik Županijskog doma dužan
je omogućiti zastupnicima na njihov zahtjev uvid u prijepis tonske snimke
sjednice.

Zastupnici i ostali koji su
govorili na sjednici Županijskog doma mogu redigirati svoje izlaganje bez
unošenja bitnih izmjena u tekst govora.

U dvojbi o osnovanosti
zahtjeva za ispravkom u zapisniku odlučuje se na sjednici bez rasprave.

XII. JAVNOST RADA

Članak 185.

Županijski dom ima obvezu i pravo izvijestiti javnost o radu Županijskog
doma i odlukama koje je donio, kao i o temama o kojima se raspravljalo.

Prijedlozi akata Županijskog
doma, odnosno akti Županijskog doma mogu se u cijelosti objaviti u sredstvima
javnog priopćavanja ili kao posebne publikacije.

Članak 186.

Radi izvješćivanja zastupnika
i javnosti o svom radu Hrvatski sabor izdaje svoje glasilo i druge publikacije.

Glasilo Hrvatskoga sabora
»Izvješća Hrvatskoga sabora« objavljuje:

- prikaz osnovnih tema koje
su predmet rasprave na sjednicama domova,

- prijedloge, odnosno konačne
prijedloge zakona i drugih akata,

- usvojene tekstove pojedinih
zakona i drugih akata,

- zaključke domova i radnih
tijela domova,

- poticaje, stajališta i
mišljenja iznesena u svezi s temama o kojima se raspravlja i odlučuje u
Hrvatskom saboru,

- akte Predsjednika
Republike,

- sažete govore održane na
sjednicama domova,

- zastupnička pitanja i odgovore,

- prikaz rada Vlade,

- kroniku značajnijih
događanja u Hrvatskom saboru, Uredu Predsjednika Republike i Vladi,

- kroniku međuparlamentarne
suradnje Hrvatskoga sabora,

- životopise dužnosnika koje
su izabrali, odnosno imenovali domovi.

Članak 187.

Od dostupnosti javnosti
izuzimaju se oni dokumenti i materijali koji u skladu s posebnim propisima nose
oznaku tajnosti.

Zastupnik ne smije iznositi
podatke koje je saznao na sjednicama, a imaju karakter povjerljivosti naveden u
stavku 1. ovoga članka.

Članak 188.

Način rukovanja dokumentima
koji se smatraju službenom, vojnom, odnosno državnom tajnom, uređuje se uputom
tajnika Hrvatskoga sabora.

Članak 189.

Županijski dom donosi
Pravilnik kojim se uređuje način na koji građani mogu prisustvovati sjednicama
Županijskog doma i radnih tijela kao i ostala pitanja vezana za javnost rada
Županijskog doma i radnih tijela.

Ovaj se Pravilnik objavljuje
u »Narodnim novinama«.

Članak 190.

Sjednice ili pojedini dio
sjednice radnih tijela mogu se po odluci radnog tijela održati bez nazočnosti
javnosti.

Članak 191.

Izvjestitelji sredstava
javnog priopćavanja imaju pravo pratiti rad domova i njihovih radnih tijela i
izvještavati javnost o njihovom radu.

Na sjednicama radnih tijela
može se odlučiti da izvjestitelji tiska i drugih sredstava javnog priopćavanja
mogu prisustvovati sjednici i ako se na njoj raspravlja o nekom pitanju bez
prisustva javnosti. O takvom pitanju mogu izvjestitelji tiska i drugih
sredstava priopćavanja davati za javnost samo one obavijesti za koje se to na
sjednici odluči. Na sjednici se može odlučiti da se obavijesti o takvom pitanju
mogu davati tek nakon isteka određenog roka.

Članak 192.

Dužnost je izvjestitelja
tiska i drugih sredstava javnog priop­ćavanja da iznose točne podatke o temama
koje se razmatraju u domovima.

Radi pružanja pomoći i
stvaranja povoljnih uvjeta za rad predstavnika tiska i drugih oblika
priopćavanja, osigurava im se pravovremena dostava materijala i uvjeti za
praćenje rada na sjednicama domova i radnih tijela, razgovori s predstavnicima
predlagatelja ili s dužnosnicima u Županijskom domu i drugi kontakti s
izvjestiteljima.

Članak 193.

Domovi mogu izdavati
prijepise tonskih snimki o tijeku rada na sjednicama, uz koje se objavljuju i
radni materijali dostavljeni zastupnicima za svaku točku dnevnog reda sjednice,
o čemu se brine tajnik Hrvatskoga sabora.

Članak 194.

Radi što potpunijeg i
točnijeg obavješćivanja javnosti o rezultatima rada Županijskog doma i radnih
tijela može se dati službeno priopćenje za tisak i za druga sredstva
priopćavanja.

Konferencija za tisak održava
se prema odluci predsjednika Županijskog doma, Časništva ili na temelju odluke
Županijskog doma. Tiskovnu konferenciju može održati i radno tijelo, na temelju
odluke radnog tijela ili predsjednika radnog tijela. Tiskovnu konferenciju može
održati i klub zastupnika parlamentarne stranke.

XIII.  SURADNJA SABORA S
PREDSTAVNIČKIM TIJELIMA DRUGIH DRŽAVA

Članak 195.

Hrvatski sabor surađuje s predstavničkim tijelima drugih država i
međunarodnih organizacija u poslovima od zajedničkog interesa osnivanjem
zajedničkih tijela, poduzimanjem zajedničkih akcija, usuglašavanjem stajališta
o pitanjima od zajedničkog interesa, razmjenom iskustava, međusobnim razmjenama
dokumentacijskog i informativnog materijala i glasila, zajedničkim sastancima
zastupnika i razmjenom delegacija.

Ovu suradnju ostvaruju predsjednik i potpredsjednici Županijskog doma,
Časništvo i naročito Odbor za vanjsku politiku i nacionalnu sigurnost te
izaslanstva koja Županijski dom posebno odredi.

XIV.  RAD ŽUPANIJSKOG DOMA U
DOBA RATNOG STANJA ILI NEPOSREDNE UGROŽENOSTI NEOVISNOSTI I JEDINSTVENOSTI
REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 196.

Županijski dom u doba ratnoga stanja ili neposredne ugro­ženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske nastavlja s radom u skladu s
odredbama Ustava.

Na rad i organizaciju
Županijskog doma u doba ratnog stanja i u slučaju neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske primjenjuje se ovaj Poslovnik,
ako njegovim odredbama ili drugim aktom Županijskog doma nije drugačije
određeno.

Članak 197.

Zastupnici u Županijskom
domu, u situaciji iz članka 196. ovoga Poslovnika, dužni su najhitnije, osobno
ili preko nadležnih tijela, obavješćivati Županijski dom o adresi stanovanja,
rada ili jedinice, odnosno ustanove oružanih snaga Republike Hrvatske na koju
im treba dostavljati pozive za sjednice i druge obavijesti u svezi s
obavljanjem zastupničkih dužnosti.

Članak 198.

Zapovjedništvo oružanih snaga Republike Hrvatske, državna i druga tijela
obvezni su u doba ratnog stanja ili neposredne ugro­ženosti neovisnosti i
jedinstvenosti Republike Hrvatske omogućiti zastupnicima u Županijskom domu da
prisustvuju sjednicama rad­nih tijela ili Županijskog doma i u tome im pružiti
potrebnu pomoć.

Članak 199.

Odbor za Ustav i Poslovnik:

 - utvrđuje da ne postoji mogućnost da se sastane Županijski dom i
o tome izvješćuje Predsjednika Republike i Vladu Repub­like Hrvatske,

- utvrđuje da su prestale
okolnosti koje su onemogućavale sazivanje Županijskog doma i o tome izvješćuje
Predsjednika Republike i Vladu.

Članak 200.

 Ustrojstvo, način rada i sistematizaciju radnih mjesta u
Županijskom domu u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i
jedinstvenosti Republike Hrvatske utvrđuje Odbor za Ustav i Poslovnik
Županijskog doma Hrvatskoga sabora Pravilnikom, na prijedlog tajnika Hrvatskoga
Sabora.

XV. STRUČNA SLUŽBA SABORA

Članak 201.

Zastupnički dom osniva Stručnu službu za obavljanje struč­nih,
administrativnih, sigurnosnih, tehničkih i drugih poslova. Stručna služba je zajednička
za oba doma i naziva se Stručna služba Sabora.

Za obavljanje određenih
poslova iz stavka 1. ovoga članka Sabor može imati i zajedničke stručne službe
s Uredom Predsjednika Republike i Vladom, a i drugim tijelima u Republici.

Članak 202.

Voditelj stručne službe u
Županijskom domu je tajnik Županijskog doma Hrvatskoga sabora.

Tajnik Županijskog doma
usmjerava i usklađuje rad stručne službe u Županijskom domu i odgovoran je za
njezin rad.

XVI. PRIJELAZNE  I
ZAVRŠNE  ODREDBE

Članak 203.

Na dan stupanja na snagu ovoga Poslovnika prestaje važiti Poslovnik
Županijskog doma Sabora Republike Hrvatske (»Na­rod­ne novine«, br. 55/95. i
28/96.).

Članak 204.

Ovaj Poslovnik stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
021-12/00-16/01

Zagreb, 1. veljače 2001.

ŽUPANIJSKI DOM HRVATSKOGA SABORA

 Predsjednica
 Županijskog doma Hrvatskoga sabora
**prof. dr. Katica Ivanišević**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Ostalo, NN 15/2001-282