## Zakon o unutarnjim poslovima (pročišćeni tekst)

### NN 29/1991 (17.6.1991.), Zakon o unutarnjim poslovima (pročišćeni tekst)

# ZAKONODAVNO-PRAVNA KOMISIJA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 43. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unutarnjim
poslovima ("Narodne novine", br. 19/91) Zakonodavno-pravna komisija
Sabora Republike Hrvatske na sjednici održanoj 27. svibnja 1981. godine,
utvrdila je pročišćeni tekst Zakona o unutarnjim poslovima.

Pročišćeni tekst Zakona o unutarnjim poslovima obuhvača Zakon o unutrašnjim
poslovima ("Narodne novine", br. 55/89) te njegove izmjene i
dopune objavljene u "Narodnim novinama" br. 16/90, 47/90 i 19/91
u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa: 200-01/91-04/02

Zagreb, 27. svibnja 1991.

Predsjednik Zakonodavno-pravne komisije Sabora Republike Hrvatske

**Vladimir Šeks, dipl. iur., v. r.**

---

## ZAKON

### o unutarnjim poslovima

### (pročišćeni tekst)

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Unutarnji poslovi prema ovom zakonu su poslovi koji se odnose na:

1. zaštitu Ustavom utvrđenog poretka (poslovi Službe za zaštitu ustavnog
poretka),

2. zaštitu života i osobnu sigurnost ljudi, zaštitu imovine, sprečavanje
i otkrivanje kaznenih djela, pronalaženje i hvatanje učinioca kaznenih
djela i njihovo privođenje nadležnim organima, održavanje javnog reda i
mira, vršenje kriminalističko-tehničkih poslova, sigurnost i kontrolu te
regulaciju prometa na cestama, kontrolu prelaska preko državne granice
i kretanje i boravak u graničnom pojasu, kretanje i boravak stranaca, putovnice
za prelazak preko državne granice i kretanje i boravak u graničnom pojasu,
javne skupove, nabavljanje, držanje i nošenje oružja i streljiva, eksplozivne
tvari, pružanje neophodne pomoći radi otklanjanja posljedica u slučaju
opće opasnosti prouzrokovane elementarnim nepogodama i epidemijama, inspekciju
u oblasti zaštite od požara i tehničkih pregleda vozila, osobne karte,
vozačke isprave, registraciju vozila, prijavljivanje prebivališta i boravišta
građana, državljanstvo (poslovi javne sigurnosti).

3. zaštitu državne granice Republike Hrvatske te zaštitu nepovredivostj
državnog teritorija, narušavanje javnog reda i mira u većem opsegu, zaštitu
od terorističkog i drugog nasilnog djelovanja odnosno oružane pobune, zaštitu
zračnih luka i zračnog prometa, zaštitu obale i mora, pružanje pomoći radi
otklanjanja posljedica u slučaju opće opasnosti prouzrokovane elementarnim
nepogodama i drugih akcidenata, zaštitu određenih osoba, objekata i prostora,
te druge poslove utvrđene zakonom (poslovi Zbora narodne garde

4. ostali unutarnji poslovi određeni zakonom.

Članak 2.

Unutarnje poslove obavlja Ministarstvo unutarnjih poslova.

Ministarstvo unutarnjih poslova pored poslova iz članka 1. ovoga zakona,
obavlja i druge poslove određene zakonom i propisima donesenim na temelju
zakona.

Evidenciju o državljanstvu vodi općinski organ uprave nadležan za opću
upravu.

Članak 3.

Ministarstvo unutarnjih poslova (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) zajedno
s drugim nadležnim tijelima štiti pravni poredak i Ustavom utvrđeno državno
ustrojstvo te nepovredivost državnog teritorija i brani teritorijalnu cjelovitost
Republike Hrvatske.

Članak 4.

Ministarstvo obavlja poslove iz svog djelokruga samostalno na temelju
i u okviru ustava, zakona i drugih propisa, a u skladu s utvrđenom politikom
Sabora Republike Hrvatske.

Članak 5.

Ministarstvo upoznaje javnost o pitanjima iz svog djelokruga koja su
od interesa za građane i pravne osobe kao i o mjerama za njihovo rješavanje
i o tim pitanjima daje informacije predstavnicima javnih i drugih sredstava
informiranja.

Ministarstvo neposredno obavještava građane i pravne osobe o pitanjima
iz svog djelokruga za koja su oni neposredno zainteresirani.

Obavještenja iz stavka 2. ovoga članka mogu se uskratiti kada se radi
o državnoj, vojnoj, poslovnoj ili službenoj tajni.

Informacije i obavještenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka daje ministar
unutarnjih poslova ili osoba koju on za to ovlasti.

Članak 6.

U obavljanju poslova radnici Ministarstva dužni su štititi i čuvati
živote ljudi i dostojanstvo čovjeka i mogu primjenjivati samo one mjere
prinude koje zakon predviđa i kojma se s najmanje štetnih posljedica za
građane i pravne osobe i njihova prava postiže izvršenje službenog posla.

Kada građani ili pravne osobe podnesu prijavu da je radnik Ministarstva
u obavljanju službenih poslova poduzeo prema njima mjeru koja je u suprotnosti
s odredbom stavka 1. ovoga članka Ministarstvo je dužno podnosioca prijave
obavijestiti u roku 30 dana što je poduzelo povodom prijave.

Članak 7.

U izvršavanju poslova iz svoje nadležnosti Ministarstvo se oslanja na
inicijativu i pomoć građana i pravnih osoba, mjesnih zajednica, državnih
i drugih organa.

Ministarstvo je dužno u okviru zakonom utvrđenih ovlaštenja pružati
potrebnu pomoć građanima, pravnimosobama, državnim i drugim organima kada
su ugrožena njihova prava, životi ili imovina.

Građani, pravne osobe, državni i drugi organi pružaju pomoć Ministarstvu
u ostvarivanju zadataka iz njegove nadležnosti, a naročito u zaštiti Ustavom
utvrđenog poretka, osobne sigurnosti ljudi i imovine, te u sprečavanju
i otkrivanju kaznenih djela i održavanju javnog reda i mira.

Članak 8.

Ministarstvo pruža stručnu pomoć pravnim osobama te državnim i drugim
organima u organiziranju poslova fizičke i tehničke zaštite, vrši nadzor
nad primjenom propisa o načinu obavljanja te zaštite i provjerava osposobljenost
radnika fizičke zaštite u rukovanju oružjem.

Članak 9.

Propisi o upravi, radnim odnosima, zdravstvenom, mirovinskom i invalidskom
osiguranju te usmjerenom obrazovanju, primjenjuju se i na Ministarstvo
ako ovim zakonom nije drugačije odrećeno.

II. DJELOKRUG I USTROJSTVO MINISTARSTVA

1. Zajedničke odredbe

Članak l0.

Ministarstvo prati stanje i pojave u oblasti unutarnjih poslova i poduzima
potrebne mjere, te neposredno izvršava zakone i druge propise iz oblasti
unutarnjih poslova i osigurava izvršenje tih propisa, ako njihovo izvršavanje
nije stavljeno u nadležnost drugih organa uprave.

Ministarstvo za svoj rad odgovara Saboru Republike Hrvatske i Vladi
Republike Hrvatske.

Članak 11.

Unutarnje poslove iz članka 1. ovoga zakona obavljaju redarstvene službe
ustrojene u Ministarstvu i to:

1. Služba za zaštitu ustavnog poretka.

2. Služba javne sigurnosti (u daljnjem tekstu: Policija),

3. Zbor narodne garde.

U Ministarstvu se osnivaju organizacijske jedinice u kojima se obavljaju
i drugi poslovi utvrđeni ovim zakonom i propisima o unutarnjem ustrojstvu.

Vlada Republike Hrvatske odrećuje ukupan broj zaposlenih u Ministarstvu
osim za Zbor narodne garde.

Ministar unutarnjih poslova donosi akt o unutarnjem ustrojstvu i načinu
rada Ministarstva.

Članak 12.

Radom Ministarstva rukovodi ministar unutarnjih poslova.

Odluku o radu dužem od punog radnog vremena donosi nadležni rukovoditelj.

Ministar unutarnjih poslova ima zamjenika.

U Ministarstvu ima određeni broj pomoćnika ministra unutarnjih poslova
utvrđen općim aktom o unutarnjoj organizaciji i načinu rada Ministarstva.

Zamjenik i pomoćnik ministra unutarnjih poslova obavljaju poslove utvrđene
zakonom i općim aktom o unutarnjem ustrojstvu i načinu rada Ministarstva.

2. Služba za zaštitu ustavnog poretka

Članak 13.

Služba za zaštitu ustavnog poretka obavlja poslove zaštite Ustavom utvrđenog
poretka.

Služba za zaštitu ustavnog poretka u obavljanju poslova iz stavka 1.
ovoga članka prikuplja podatke i obavijesti te poduzima druge potrebne
mjere i vrši radnje radi otkrivanja i sprečavanja djelatnosti usmjerenih
na podrivanje ili rušenje Ustavom utvrđenog poretka i ugrožavanje sigurnosti
zemlje.

Za obavljanje poslova zaštite ustavnog poretka na odrećenim područjima
osnivaju se organizacijske jedinice Službe za zaštitu ustavnog poretka.

Sjedišta i područja na kojima djeluju organizacijske jedinice iz stavka
3. ovoga članka određuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra
unutarnjih poslova.

Članak 14.

Akt o unutarnjem ustrojstvu i sistematizaciji radnih mjesta Službe za
zaštitu ustavnog poretka donosi ministar unutarnjih poslova uz suglasnost
Vlade Republike Hrvatske.

Članak 15.

Ministar unutarnjih poslova dužan je Saboru Republike Hrvatske, predsjedniku
Republike Hrvatske i Vladi Republike Hrvatske davati podatke o radu te
stanju i pitanjima Službe za zaštitu ustavnog poretka kao i o načinu izvršavanja
njenih prava i dužnosti.

Predsjednik Republike Hrvatske razmatra stanje u oblasti zaštite Ustavom
utvrđenog poretka te pokreće inicijative za poduzimanje mjera i usklađivanje
djelatnosti nadležnih organa u provođenju utvrđene politike u toj oblasti.

Članak 16.

Kontrolu zakonitosti rada Službe za zaštitu ustavnog poretka obavlja
Komisija za nadzor zakonitosti rada Službe za zaštitu ustavnog poretka
čije članove imenuje Sabor Republike Hrvatske.

Komisija nadzire zakonitost rada Službe za zaštitu ustavnog poretka
naročito u pogledu ostvarivanja Ustavom Republike Hrvatske i zakonom utvrđenih
prava i sloboda čovjeka i građanina, pravnih osoba, državnih i drugih organa,
te prava i sloboda utvrdenih normama međunarodnog prava.

Sastav Komisije uređuje se Poslovnikom Sabora Republike Hrvatske.

Način rada Komisije uređuje se Poslovnikom koji donosi Komisija.

Komisija najmanje jedanput godišnje izvještava Sabor Republike Hrvatske.
Činjenice i podaci izneseni na sjednicama Komisije i u materijalima pripremljenim
za sjednice odnosno po zaključku Komisije smatraju se državnom tajnom.

Članak 17.

Ministar unutarnjih poslova ili osoba koju on za to ovlasti, po vlastitoj
inicijativi ili na zahtjev skupštine općine odnosno Skupštine grada Zagreba
informira skupštinu općine odnosno Skupštinu grada Zagreba o stanju i pitanjima
zaštite Ustavom utvrdenog poretka na njenom području.

Ministar unutarnjih poslova ili osoba koju on za to ovlasti može zahtijevati
da se odgodi informiranje skupštine općine odnosno Skupštine grada Zagreba
o stanju i pitanjima zaštite Ustavom utvrđenog poretka na određeno vrijeme
ili da se to učini na sjednici bez prisustva javnosti.

Članak 18.

Ministar unutarnjih poslova može, kada je to neophodno radi sigurnosti
zemlje, rješenjem odrediti da se prema pojedinim fizičkim i pravnim osobama
te organima poduzmu mjere kojima se odstupa od načela nepovredivosti tajne
pisama i drugih sredstava komuniciranja i o tome uz obrazloženje, u najkračem
mogućem roku, obavještava predsjednika Republike.

Članak 19.

Kada Sabor Republike Hrvatske odnosno između njegovih zasjedanja predsjednik
Republike ocijeni da su nastale izvanredne prilike koje ugrožavaju javni
poredak, ministar unutarnjih poslova može privremeno a najduže za vrijeme
dok postoje te prilike, ograničiti ili zabraniti kretanje osobama na javnom
mjestu kao i rješenjem narediti pojedinim osobama boravak u mjestu boravišta
odnosno prebivališta s obavezom javljanja.

Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka može se izjaviti zahtjev za
sudsku zaštitu Vrhovnom sudu Hrvatske u roku tri dana od dana prijema rješenja.

Vrhovni sud Hrvatske dužan je donijeti odluku po zahtjevu iz stavka
2. ovoga članka u roku 48 sati od podnošenja zahtjeva.

Zahtjev za sudsku zaštitu ne odlaže izvršenje rješenja.

3. Policija

Članak 20.

Policija obavlja poslove iz članka 1. točke 2. ovoga zakona i ostale
unutarnje poslove za čije obavljanje nije predvidena nadležnost druge redarstvene
službe.

Članak 21.

Za obavljanje poslova policije u Ministarstvu se osnivaju organizacijske
jedinice - policijske uprave.

Sjedište i područje na kojima se osnivaju i djeluju policijske uprave
iz stavka 1. ovoga članka određuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
ministra unutarnjih poslova.

Članak 22.

Policijske uprave prate stanje i pojave u oblasti unutarnjih poslova,
organiziraju, koordiniraju i usmjeravaju rad policijskih stanica, te neposredno
učestvuju u obavljanju složenijih poslova iz te oblasti za područje za
koje su osnovani.

Policijske uprave rješavaju u prvom stupnju po propisima iz oblasti
unutarnjih poslova, ako posebnim zakonom nije drukčije određeno.

Protiv rješenja policijske uprave može se izjaviti žalba komisiji Ministarstva
koju imenuje ministar unutarnjih poslova..

Članak 23.

Za neposredno obavljanje poslova policije i drugih unutarnjih poslova
na području općine osniva se policijska stanica kao organizacijska jedinica
policijske uprave iz stavka 1. članka 21. ovoga zakona.

Policijska stanica obavlja i poslove u vezi neposrednog ostvarivanja
prava, obaveza i pravnih interesa građana, pravnih osoba, državnih i drugih
organa koji se odnose na oblast unutarnjih poslova.

U općini na čijem je području sjedište policijske uprave, poslove iz
stavka 1. i 2. ovoga članka obavlja ta policijska uprava.

Ministar unutarnjih poslova može za obavljanje odrećenih poslova iz
članka 1. točke 2. ovoga zakona osnovati policijske ispostave na području
za koje je osnovana policijska uprava.

Članak 24.

Radi posebnih razloga sigurnosti, održavanja ili uspostavljanja javnog
reda i mira, kao i u slučaju opće opasnosti prouzročene elementarnim nepogodama
i epidemijama, ministar unutarnjih poslova osniva posebne jedinice.

Aktom o osnivanju posebne jedinice određuju se radnici Ministarstva
i polaznici škola za unutarnje poslove stariji od 18 godina koji čine posebne
jedinice.

Kada izvršavaju poslove iz stavka 1. ovoga članka polaznici škola u
sastavu posebnih jedinica smatraju se ovlaštenim službenim osobama.

4. Zbor narodne garde

Članak 25.

Za obavljanje poslova iz članka 1. točke 3. ovoga zakona, osniva se
Zbor narodne garde.

Predsjednik Republike propisuje ustroj i broj pripadnika Zbora narodne
garde na prijedlog ministra obrane i ministra unutarnjih poslova.

Propise o osposobljavanju pripadnika Zbora narodne garde donosi ministar
obrane.

Zbor narodne garde djeluje na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske.

Članak 26.

Zbor narodne garde je profesionalna, uniformirana, oružana formacija,
vojnog ustroja za obrambeno-redarstvene dužnosti.

Zbor narodne garde u obavljanju poslova iz svog djelokruga djeluje samostalno
i zajedno sa drugim redarstvenim službama Ministarstva i službama Ministarstva
obrane, te pruža pomoć državnim tijelima u slučajevima određenim zakonom.

Članak 27.

Jedinicama Zbora narodne garde zapovijeda Ministarstvo obrane.

Članak 28.

Jedinice Zbora narodne garde mogu se upotrijebiti za izvršenje poslova
javne sigurnosti i zaštite ustavnog poretka Republike Hrvatske na traženje
ministra unutarnjih poslova uz odobrenje predsjednika Republike.

Članak 29.

Kada obavljaju poslove iz svoje nadležnosti, pripadnici Zbora narodne
garde imaju posebne dužnosti i ovlaštenja propisana ovim zakonom.

III DUŽNOSTI I OVLAŠTENJA RADNIKA MINISTARSTVA

Članak 30.

Radnici Ministarstva koji imaju posebne dužnosti i ovlaštenja određena
zakonom su ovlaštene službene osobe.

Poslove koje obavljaju ovlaštene službene osobe utvrđuje Vlada Republike
Hrvatske na prijedlog ministra unutarnjih poslova.

Ministarstvo izdaje ovlaštenim službenim osobama službenu legitimaciju,
a može im izdati i posebnu oznaku (značku)

Obrazac službene legitimacije i oznake (značke) propisuje ministar unutarnjih
poslova.

Članak 31.

Ovlaštena službena osoba dužna je poslove zaštite života i osobne sigurnosti
Ijudi, sprečavanja izvršenja kaznenih djela, otkrivanja tih djela i hvatanja
njihovih učinilaca i održavanja javnog reda i mira obavljati u svakoj prilici,
bez obzira nalazi li se na službenoj dužnosti i da li joj je to stavljeno
u zadatak.

Ovlaštena službena osoba dužna je poslove iz nadležnosti Ministarstva
obavljati i u slučaju kad izvršenje tih poslova dovodi u opasnost njen
život.

Članak 32.

Ovlaštene službene osobe dužne su nositi uniformu kada održavaju javni
red i mir, kontroliraju i reguliraju promet na cestama, kontroliraju putnički
promet preko državne granice ili kada obavljaju druge poslove javne sigurnosti
prema propisima o načinu postupanja Policije.

Ovlaštene službene osobe koje obavljaju poslove iz stavka 1. ovoga članka
su pripadnici Policije i Zbora narodne garde.

Pripadnici Policije i Zbora narodne garde nose propisanu uniformu, oružje,
posebne oznake i drugu opremu.

Članak 33.

Vlada Republike Hrvatske donosi propise o uniformi, naoružanju, posebnim
oznakama i opremi te o zvanjima i činovima ovlaštenih službenih osoba.

Članak 34.

Ovlaštene službene osobe obavljaju poslove samostalno, u skladu s ovlaštenjima
propisanim zakonom i propisima donijetim na temelju zakona, te po naređenju
i uputi nadležnog rukovodioca.

Članak 35.

Ovlaštene službene osobe imaju pravo zadržati osobu koja remeti ili
ugrožava javni red i mir ili ako je to nužno radi razloga sigurnosti.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka zadržavanje može trajati najduže
24 sata.

Iznimno, osoba se može zadržati do tri dana kada je potrebno utvrditi
njen identitet, kada su je izručili inozemni organi sigurnosti i treba
je prepratiti nadležnom organu ili kada je potrebno osigurati najviše predstavnike
domačih i stranih predstavničkih ili političkih organa, kao i najviše predstavnike
međunarodnih organizacija

O zadržavanju osobe donosi se rješenje.

Zadržana osoba ima pravo žalbe ministru unutarnjih poslova u roku 24
sata od uručenja rješenja. Ministar unutarnjih poslova dužan je u roku
48 sati donijeti rješenje o žalbi.

Žalba ne odlaže izvršenje.

Ovlaštena službena osoba dužna je odmah upoznati zadržanu osobu o razlozima
zadržavanja i njenim pravima, a o zadržavanju bez odlaganja obavijestiti
porodicu zadržane osobe ili osobu koju odredi zadržana osoba.

Članak 36.

U obavljanju poslova ovlaštene službene osobe imaju pravo legitimirati
građane te ih u slučajevima odrećenim zakonom privesti nadležnom organu.

Kada ovlaštene službene osobe obavljaju poslove iz stavka 1. ovoga članka
u građanskom odijelu, dužne su se prethodno legitimirati.

Članak 37.

Radi prikupljanja podataka o kaznenim djelima i o njihovim učiniocima
i suučesnicima, ovlaštene službene osobe mogu tražiti potrebna obavještenja
i od osoba koje se nalaze u pritvoru ili u ustanovama za izvršenje kaznenih
odnosno prekršajnih sankcija, uz suglasnost istražnog suca odnosno rukovoditelja
te ustanove.

Članak 38.

Ovlaštene službene osobe imaju pravo poslužiti se prometnim sredstvima
drugih organa, pravnih osoba ili građana u slučajevima kada hvataju učinioca
kaznenog djela ili kada žrtve kaznenog djela, elementarne nepogode ili
nesretnog slučaja treba prevesti najbližoj zdravstvenoj ustanovi.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka ovlaštene službene osobe imaju pravo
upotrijebiti i sredstva veze drugih organa, pravnih osoba i građana.

Ovlaštena službena osoba dužna je radi naknade troškova na zahtjev izdati
potvrdu o upotrebi prometnog sredstva odnosno sredstva veze.

Članak 39.

U obavljanju poslova policije na moru i na unutarnjim plovnim putovima
ovlašteni brodovi i zrakoplovi i ovlaštene službene osobe na njima imaju
pravo provjeriti zastavu i zaustaviti sumnjivo plovilo, izvršiti pregled
njegovih isprava, pretražiti plovilo, te ga goniti, uzaptiti i sprovesti
nadležnom organu, ako se plovilo u obalnom moru Socijalističke Federativne
Republike Jugoslavije, nad njenim epikontinentalnim pojasom ili na unutarnjim
plovnim putovima ne pridržava propisa Socijalističke Federativne Republike
Jugoslavije.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka gonjenje stranog plovila može početi
ako se plovilo ne zaustavi nakon upučenog vidljivog ili zvučnog poziva
na zaustavljanje s udaljenosti koja mu omogućuje da poziv primi. Nakon
početka gonjenja, posadu stranog plovila može se upozoriti i zastrašiti
pucnjem u zrak. Ako se strano plovilo ne zaustavi niti nakon upozoravajučih
hitaca, vatreno oružje se može upotrijebiti i protiv samog stranog plovila.
Pri upotrebi vatrenog oružja prema stranom plovilu ovlaštene službene osobe
su dužne u največoj mogućoj mjeri štititi živote njegove posade.

Ukoliko nije bilo prekidano, gonjenje se može nastaviti i na otvorenom
moru i u isključivom ekonomskom pojasu bilo koje države, sve dok strano
plovilo ne uplovi u teritorijalno more svoje ili neke treće države.

Članak 40.

Fizičke i pravne osobe te državni i drugi organi dužni su postupati
po naređenjima koja izdaju ovlaštene službene osobe kad obavljaju u skladu
s ovim zakonom poslove u svezi zaštite života i osobne sigurnosti ljudi.
zaštite imovine, održavanja javnog reda i mira. sigurnosti prometa na cestama
i opće opasnosti izazvane elementarnim nepogodama i epidemijama.

Članak 41.

Radi savladavanja otpora osobe koja remeti javni red i mir ili koju
treba privesti, zadržati ili lišiti slobode, kao i radi odbijanja napada
na sebe ili drugu osobu ili objekt koji osiguravaju, ovlaštene službene
osobe imaju pravo upotrijebiti primjerenu fizičku snagu, palicu. mlazove
vode, sredstva za prisilno zaustavljanje motornih vozila, plinska i druga
sredstva prinude utvrdena propisima.

Ovlaštene službene osobe dužne su prije upotrebe sredstava prinude na
prikladan način upozoriti osobe prema kojima namjeravaju upotrijebiti ta
sredstva.

Ovlaštene službene osobe nisu dužne postupiti prema stavku 2. ovoga
članka ako bi se time moglo dovesti u pitanje izvršenje službenog zadatka.

Članak 42.

Ovlaštene službene osobe nose vatreno oružje, a mogu ga upotrijebiti
pri obavljanju službenih poslova, ako drugačije ne mogu:

1. zaštititi život ljudi,

2. spriječiti bijeg osobe zatećene u vršenju kaznenog djela ugrožavanja
teritorijalne cjeline, podrivanje vojne i obrambene moći, nasilje iz neprijateljskih
pobuda prema SFRJ, oružane pobune, terorizma, uništenje važnih objekata
privrede, povrede teritorijalnog suvereniteta,

3. spriječiti bijeg osobe zatećene u vršenju kaznenog djela otmice zrakoplova,
ugrožavanja sigurnosti leta zrakoplova, ubojstva, silovanja, teške krađe,
razbojničke krađe i razboj ništva,

4. spriječiti bijeg osobe lišene slobode ili osobe za koju je izdat
nalog za lišenje slobode zbog izvršenja kaznenih djela iz točke 2. i 3.
ovoga stavka,

5. spriječiti bijeg osobe koja je protivno propisima pokušala priječi
državnu granicu prometnim sredstvom i odbija postupiti po naredenju ovlaštene
službene osobe,

6. odbiti od sebe neposredni napad kojim se ugrožava njihov život.

7. odbiti napad na osobu ili objekt koji osiguravaju. Pod zaticanjem
u vršenju kaznenih djela, u smislu točke 2. i 3. stavka 1. ovoga članka,
smatra se zaticanje učinioca kaznenog djela na mjestu izvršenja kaznenog
djela.

Članak 43.

Ovlaštene službene osobe mogu upotrijebiti vatreno oružje samo ako upotrebom
fizičke snage, palice ili drugih sredstava prinude ne mogu izvršiti službeni
zadatak

Prije upotrebe vatrenog oružja ovlaštene službene osobe dužne su na
to upozoriti osobu protiv koje ga namjeravaju upotrijebiti i zastrašiti
je pucanjem u zrak, ako je to u datoj situaciji moguće.

Pri upotrebi vatrenog oružja ovlaštene službene osobe dužne su čuvati
život drugih osoba.

Članak 44.

Kada ovlaštene službene osobe izvršavaju službeni zadatak pod neposrednim
rukovodstvom, sredstva prinude mogu upotrijebiti samo po naređenju rukovoditelja.

Članak 45.

Kada su sredstva prinude upotrijebljena u granicama ovlaštenja isključena
je odgovornost ovlaštene službene osobe koja ih je upotrijebila.

Kada se protiv ovlaštene službene osobe vodi kazneni postupak zbog upotrebe
sredstava prinude ili drugih radnji u obavljanju službenog posla. Ministarstvo
će joj osigurati besplatnu pravnu pomoć u tom postupku.

Ministarstvo će osigurati besplatnu pravnu pomoć i građaninu koji je
pružio pomoć ovlaštenoj službenoj osobi, ako je protiv njega pokrenut kazneni
postupak zbog radnje počinjene u vezi s pruanjem pomoći.

Članak 46.

Ministarstvo na pismeni zahtjev pruža pomoć državnim i drugim organima
te pravnim osobama koje vrše javna ovlaštenja radi osiguranja izvršenja
njihovih izvršnih odluka, ako se pri izvršenju tih odluka pruža fizički
otpor ili ako se takav otpor može opravdano očekivati.

Nadležni rukovoditeIj odlučuje o načinu pružtinja pomoći i o tome obavještava
podnosioca zahtjeva.

Ako nadležni rukovoditelj iz stavka 2. ovoga članka odbije pružiti pomoć,
podnosilac zahtjeva može uložiti žalbu ministru unutarnjih poslova u roku
15 dana.

Članak 47

Ministarstvo suraduje s organima i organizacijama kada ove održavaju
red na odrećenom području, objektu ili priredbi i pruža im pomoć u održavanju
reda.

Članak 48.

Kada ovlaštena službena osoba vrši službu u sredstvima javnog prometa,
ima pravo na besplatan prijevoz tim sredstvima i na osiguranje koje imaju
putnici.

IV. RADNI ODNOSI

Članak 49.

U Ministarstvu radni odnos može zasnovati osoba koja pored općih ispunjava
i slijedeće uvjete:

1. da nije pravomoćno osuđivana za kazneno djelo izvršeno iz koristoljublja
ili drugo kazneno djelo izvršeno iz niskih pobuda.

2. da nije pravomoćno osuđivana za kazneno djelo protiv Republike Hrvatske
i protiv dužnosti

3. da ima psihičke, fizičke i zdravstvene sposobnosti. Osoba koja zasniva
radni odnos u Ministarstvu pored općih uvjeta mora ispunjavati i posebne
uvjete.

Posebne uvjete i način utvrdivanja propisuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 50.

Radni odnos u Ministarstvu zasniva se bez natječaja.

Članak 51.

Odluku o zasnivanju radnog odnosa donosi ministar unutarnjih poslova
ili osoba koju za to ovlasti.

Radnik je dužan prije zasnivanja radnog odnosa prihvatiti i potpisati
izjavu čiji sadržaj propisuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 52.

Osoba koja zasniva radni odnos u Ministarstvu dužna je položiti stručni
odnosno dopunski ispit.

Stručni odnosno dopunski ispit polaže se pred ispitnom komisijom koju
imenuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 53.

Za poslove ovlaštene-službene osobe Policije radni odnos može zasnovati
osoba koja pored općih ispunjava i slijedeće uvjete :

1. da je regulirala obvezu služenja vojnog roka.

2. da ima treči (III) odnosno četvrti (IV) stupanj stručne spreme,

3. da nije starija od 25 godina.

Za poslove pripadnika Zbora narodne garde, radni odnos može zasnovati
osoba koje pored općih ispunjava i slijedeće uvjete:

1. da je regulirala obvezu služenja vojnog roka.

2. da ima završenu najmanje osnovnu školu.

3. da nije starija od 35 godina.

Odredba stavka 1. točke 1. i stavka 2. točke 1. ovoge članka ne odnosi
se na žene, a odredba stavka 1. i 2. ovoge članka ne odnosi se na osobe
koje zasnivaju radni odnos na poslovima za koje je utvrden šesti (VI) i
sedmi (VII) stupanj stručne spreme.

Članak 54.

Osobe bez odgovarajućeg iskustva zasnivaju radni odnos u svojstvu pripravnika.

Za vrijeme pripravničkog staža pripravnik se osposobljava za samostalno
obavljanje poslova.

Trajanje pripravničkog staža i program obuke propisuje ministar unutarnjih
poslova a za pripadnike Zbora narodne garde ministar obrane.

Članak 55.

Pripravniku koji u propisanom roku s uspjehom ne završi, odnosno za
kojeg se ocijeni da neće moći s uspjehom završiti pripravnički staž odnosno
dopunsko obrazovanje, prestaje radni odnos.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka pripravnik je dužan nadoknaditi
troškove školovanja.

Članak 56.

Radnik koji je s uspjehom završio pripravnički staž odnosno dopunsko
obrazovanje, dužan je ostati u radnom odnosu u Ministarstvu najmanje dvostruko
duže od vremena provedenog na školovanju, odnosno najmanje dvije godine,
ako je školovanje trajalo manje od godinu dana.

Radnik koji ne ispuni obavezu iz stavka 1. ovoga članka dužan je nadoknaditi
troškove školovenja, u skladu s ugovorom.

Članak 57.

Za obavljanje određenih poslova policije radni odnos na određeno vrijeme
mogu zasnovati punoljetne osobe koje su za obavljanje tih poslova prethodno
stručno osposobljene.

Za vrijeme obavljanja poslova osobe iz stavka 1. ovoga članka nose propisanu
uniformu i posebne oznake.

Poslove, uniformu i posebne oznake te način i opseg prethodnog stručnog
osposobljavanja osoba iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar unutarnjih
poslova.

Članak 58.

Osobe koje imaju ratni raspored u Ministarstvu mogu se angažirati za
izvršavanje odrećenih unutarnjih poslova.

Osobe iz stavka I. ovoga članka mogu sredstva prinude određena ovim
zakonom upotrijebiti samo po naredenju ovlaštene službene osobe.

Poslove koje mogu obavljati osobe iz stavka 1. ovoga članka te način
i uvjete njihovog obavljanja propisuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 59.

Kada interesi službe zahtijevaju, radnici su dužni poslove obavljati
i duže od punog radnog vremena.

Članak 60.

Kada interesi službe zahtijevaju, radnik može biti raspoređen na drugo
radno mjesto.

Radnik raspoređen na radno mjesto u organizacijskoj jedinici koja se
nalazi na području druge općine ili grada Zagreba ima pravo na:

1. putne i selidbene troškove,

2. jednokratnu novčanu naknadu u visini jednomjesečne akontacije osobnog
dohotka.

3. osobni dohodak ostvaren na ranijem radnom mjestu ukoliko je viši
od osobnog dohotka radnog mjesta na koje je rasporeden,

4. sedmodnevni plaćeni dopust svaka tri mjeseca radi posjete porodici
i troškova prijevoza za takvu posjetu,

5. mjesečnu naknadu za odvojeni život ako uzdržava porodicu, dok mu
se ne osigura stan,

6. zadovoljenje stambene potrebe u roku dvije godine. Prava iz stavka
2. ovoga članka nema radnik za vrijeme trajanja obaveze proistekle iz ugovora
o školovanju, radnik rasporeden po vlastitom zahtjevu kao i radnik čiji
bi daljnji rad na ranijem radnom mjestu štetio interesu službe.

Članak 61.

Radnik može biti privremeno raspoređen na radno mjesto u organizacijsku
jedinicu koja se nalazi na području druge općine odnosno grada Zagreba,
a najduže na godinu dana.

Radniku iz stavka 1. ovoga članka pripadaju prava iz članka 60. stavka
2. točka 3. do 5. ovoga zakona.

Članak 62.

Rješenje o rasporedu u slučaju iz članka 60. i 61. ovoga zakona donosi
ministar unutarnjih poslova ili osoba koju on za to ovlasti.

Žalba protiv rješenja ne odlaže izvršenje.

Članak 63.

Ovlaštena službena osoba koja je odlukom zdravstvene komisije Ministarstva
oglašena nesposobnom za obavljanje poslova ovlaštene službene osobe zbog
profesionalnog oboljenja ili povrede koja je nastupila u vršenju službe
ili povodom vršenja službe, raspoređuje se na drugo radno mjesto koje odgovara
njenoj stručnoj spremi i zdravstvenom stanju.

Ovlaštena službena osoba iz stavka 1. ovoga članka zadržava osobni dohodak
i druga prava iz radnog odnosa koja imaju radnici na radnom mjestu na kojima
je ona do tada radila, ali najdulje tri godine.

Pravo iz stavka 2. ovoga članka ima ovlaštena službena osoba bez obzira
na vrijeme provedeno na radnom mjestu ovlaštene službene osobe.

Ako ovlaštena službena osoba nakon isteka roka iz stavka 2. ovoga članka
ostane na radnom mjestu, pripadaju joj prava na osnovi poslova i zadataka
na koje je raspoređena.

Članak 64.

Radnik može biti stavljen na raspolaganje kada to zahtijevaju naročiti
interesi službe.

Rješenje o stavljanju radnika na raspolaganje donosi ministar unutarnjih
poslova.

Protiv rješenja ministra unutarnjih poslova o stavljanju radnika na
raspolaganje može se izjaviti žalba Vladi Republike Hrvatske.

Žalba ne odlaže izvršenje rješenja.

Članak 65

Radnik koji je stavljen na raspolaganje može biti na raspolaganju dok
ne bude raspoređen na drugo radno mjesto ili dok ne zasnuje radni odnos
ili dok mu ne prestane radni odnos po drugoj osnovi, a najdulje jednu godinu,
nakon čega mu prestaje radni odnos.

Radniku stavljenom na raspolaganje oduzima se službena legitimacija
i oružje i za to vrijeme ne može nositi uniformu.

Dok se nalazi na raspolaganju radnik ima pravo na naknadu osobnog dohotka
u visini prosječnog osobnog dohotka ostvarenog u posljednja tri mjeseca
prije stavljanja na raspolaganje.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka radniku koji ima 35 (muškarci)
odnosno 30 (žene) godina mirovinskog staža, po isteku roka iz stavka 1.
ovoga članka pripada novčana naknada u iznosu od 65% od prosječnog osobnog
dohotka koji je radnik ostvario u posljednja tri mjeseca dok ne zasnuje
radni odnos ili dok ne stekne uvjete za ostvarivanje prava na mirovinu.

Vrijeme provedeno na raspolaganju smatra se kao vrijeme provedeno u
radnom odnosu.

Članak 66.

Radniku se može odgoditi odnosno prekinuti korištenje godišnjeg odmora
zbog izvršenja neodgodivih i važnih poslova.

Radnik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenih odgodom odnosno
prekidom korištenja godišnjeg odmora.

Članak 67.

Ovlaštenim službenim osobama, zbog težine i prirode poslova i posebnih
uvjeta rada, svakih 12 mjeseci efektivno provedenih na takvim poslovima
računa se kao 16 mjeseci staža osiguranja.

Članak 68.

Ovlaštenoj službenoj osobi na temelju rješenja ministra unutarnjih poslova
može iznimno prestati radni odnos s pravom na mirovinu i prije ispunjenja
općih uvjeta za stjecanje mirovine ako ima najmanje 25 godina mirovinskog
staža od čega najmanje l0 godina mirovinskog staža stečenog na poslovima
i zadacima ovlaštene službene osobe.

Članak 69.

Ovlaštenoj službenoj osobi koja ostvari starosnu ili invalidsku mirovinu
po propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju ili pravo na mirovinu
prema članku 68. ovoga zakona, mirovina se određuje od njenog prosječnog
mjesečnog osobnog dohotka ostvarenog u kalendarskoj godini koja prethodi
godini stjecanja prava na mirovinu ili od mirovinske osnovice utvrđene
po propisima o mirovinskom i invalidskom osiguranju, ako je to za nju povoljnije.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka ima i radnik Ministarstva koji u času
ostvarivanja prava na mirovinu nije ovlaštena službena osoba, ako ima najmanje
25 godina mirovinskog staža, od čega najmanje 10 godina mirovinskog staža
provedenih na poslovima iz članka 67. ovoga zakona.

Članak 70.

Ovlaštenoj službenoj osobi kojoj prestaje radni odnos u Ministarstvu
zbog ostvarivanja prava na mirovinu, pripada otpremnina u visini njenog
osobnog dohotka ostvarenog u posljednjih pet mjeseci, pod uvjetom da je
najmanje 10 godina mirovinskog staža provela na radnom mjestu ovlaštene
službene osobe.

Članak 71.

Ovlaštene službene osobe koje su uslijed bolesti ili povrede nastale
u vršenju službe ili povodom vršenja službe spriječene za rad primaju naknadu
za vrijeme privremene spriječenosti za rad prema propisima o zdravstvenom
osiguranju.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka službena osoba prima naknadu u visini
akontacije osobnog dohotka iz prethodnog mjeseca, ako je to za nju povoljnije.

Kada se za vrijeme trajanja privremene spriječenosti za rad poveča akontacija
osobnog dohotka za isti postotak povečat će se i naknada utvrđena prema
stavku 2. ovoga članka.

Razliku izmedu naknade za vrijeme privremene spriječenosti za rad koju
osigurava nadležni fond zdravstva i zdravstvenog osiguranja i naknade utvrđene
prema stavku 2. i 3. ovoga članka. osigurava Ministarstvo.

Članak 72.

Ovlaštena službena osoba koja u vršenju službe ili povodom vršenja službe
izgubi život, sahranit će se na trošak Ministarstva u mjestu koje odredi
njena porodica.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka ima i radnik Ministarstva koji nije
ovlaštena službena osoba, ako po naredenju nadležnog rukovoditelja bude
određen za izvršenje odrećenih poslova utvrđenih zakonom i tim povodom
izgubi život.

U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka porodici koju je uzdržavao
poginuli radnik pripada jednokratna novčana pomoć koja ne može biti manja
od 12 prosječnih osobnih dohodaka ostvarenih u privredi Republike u posljednjem
mjesecu uvečana za 20%.

Članak 73.

Osobe koje pruže pomoć Ministarstvu i tim povodom budu povrijeđene,
razbole se ili su trajnije spriječene za rad bez svoje krivnje, imaju pravo
iz zdravstvenog, mirovinskog i invalidskog osiguranja kao i osobe u radnom
odnosu.

Osoba koja prilikom pružanja pomoći Ministarstvu izgubi život, sahranit
će se na teret sredstava Republike u mjestu koje odredi njena porodica.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka, porodici poginule osobe pripada
jednokratna novčana pomoć koja ne može biti manja od 12 prosječnih osobnih
dohodaka ostvarenih u privredi Republike u posljednjem mjesecu uvečana
za 20%.

Sredstva za ostvarivanje prava iz stavka 1. do 3. ovoga članka osigurava
Republika.

Članak 74.

Okolnosti pod kojima je radnik izgubio život (članak 72) kao i okolnosti
pod kojima su osobe pružale pomoć Ministarstvu i posljedice koje su tim
povodom nastale (članak 73) utvrđuje komisija koju imenuje ministar unutarnjih
poslova.

Odluku o ostvarivanju prava iz članka 72. i 73. ovoga zakona donosi
ministar unutarnjih poslova na prijedlog komisije iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 75.

Radniku koji je osuden za kazneno djelo navedeno u članku 49. stavku
1. točki 1. i 2. ovoga zakona, prestaje radni odnos danom uručenja pravomočne
presude.

Radniku koji zasnuje radni odnos suprotno odredbi članka 76. ovoga zakona
prestaje radni odnos u Ministarstu.

Članak 76.

Radnici ne mogu zasnovati radni odnos kod drugog organa, pravne osobe,
poslodavca. niti obavljati samostalnu profesionalnu djelatnost, ni druge
poslove nespojive s njihovim dužnostima.

Članak 77.

Radnici su dužni čuvati službenu tajnu za koju su saznali u službi ili
povodom vršenja službe.

Službenom tajnom, u smislu ovoga zakona, smatra se:

1. sve ono što je kao državna, vojna ili službena tajna određeno zakonom
ili propisima donijetim na temelju zakona,

2. podaci i dokumenti koji su zakonom, propisima donijetim na temelju
zakona i općim aktima utvrđeni kaa poslovna tajna,

3. podaci i dokumenti naznačeni kao službena odnosno poslovna tajna
od strane drugih organa ili pravnih osoba.

4. mjere, radnje, podaci i izvori informacija čije bi priopćavanje bilo
štetno za interes pojedinaca ili pravnih osoba kao i za uspješno obavljanje
službenih poslova.

Obaveza čuvanja službene tajne traje i nakon prestanka radnog odnosa
u Ministarstvu.

Radnici mogu u pisanju stručne literature, publicistike i memoarske
građe koristiti podatke i materijale do kojih su došli radom u službi ili
na drugi način samo uz prethodnu suglasnost ministra unutarnjih poslova.

Ministar unutarnjih poslova donosi propise o službenoj tajni, o njenom
čuvanju i o oslobadanju od dužnosti čuvanja službene tajne.

Članak 78.

Primarnu i specifičnu zdravstvenu zaštitu radnika Ministarstva organizira
i provodi Dom zdravlja radnika Ministarstva unutarnjih poslova Republike
Hrvatske prema općim propisima o zdravstvenoj zaštiti u Republici Hrvatskoj.

Ministar unutarnjih poslova može svojom odlukom uz pojedine organizacijske
jedinice Ministarstva organizirati odgovarajuću zdravstvenu službu.

U slučaju nastupanja izvanrednih prilika zdravstvena zaštita ovlaštenih
radnika provodi se prema pravilniku o zdravstvenoj zaštiti.

Pravilnik iz stavka 3. ovoga članka donosi ministar unutarnjih poslova
uz suglasnost ministra obrane Republike Hrvatske.

Članak 79.

Organizacijskim jedinicama i radnicima Ministarstva mogu se u skladu
s općim aktom Ministarstva dodjeljivati priznanja, pohvele i nagrade za
naročito zalaganje i postignute uspjehe u izvršavanju službenih poslova.

V. DISCIPLINSKA ODGOVORNOST

Članak 80.

Radnik odgovara disciplinski ako povjerene dužnosti i radne obaveze
ne izvršava uredno i savjesno, ako se ne pridržava zakona, drugih propisa
i pravila o ponašanju u službi.

Povrede dužnosti i radnih obaveza (u daljnjem tekstu: radna disciplina)
mogu biti i lakše i teže.

Članak 81.

I.akše povrede radne discipline propisuju se općim aktom.

Za lakše povrede radne discipline postupak pokreće, vodi i donosi rješenje
ministar unutarnjih poslova ili radnik koga on za to ovlasti.

Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka može se izjaviti žalba u roku
15 dana prvostupnom disciplinskom sudu čije je rješenje konačno.

Članak 82.

Težom povredom radne discipline smatra se naročito:

1. zloupotreba položaja ili prekoračenje službenog ovlaštenja,

2. povreda dužnosti čuvanja službene tajne,

3. nesavjesno obavljanje službe,

4. nepoduzimanje ili nedovoljno poduzimanje propisanih mjera,

5. davanje netočnih podataka ako je to bilo od utjecaja za donošenje
odluka nadležnih organa ili su time nastale druge štetne posljedice,

6. neudovoljavanje zahtjevu ovlaštenih organa ili organizacija odnosno
nedostavljanje traženih podataka ili isprava,

7. neovlaštena posluga sredstvima povjerenim radnicima za izvršavanje
posla,

8. sprečavanje građana i pravnih osoba da koriste svoja prava na podnošenje
zahtjeva, žalbe, prigovora ili predstavke,

9. neopravdano odugovlačenje u rješavanju zahtjeva građana i pravnih
osoba,

10. svaka radnja ili propuštanje radnje u namjeri da se onemogući ili
oteža pravilno i brzo funkcioniranje službe,

11. odbijanje izvršavanja službenog zadatka,

12. neopravdano izostajanje s posla do 5 radnih dana,

13. nedolično ponašanje u službi ili izvan službe,

14. svako kazneno djelo koje predstavlja zapreku za zasnivanje radnog
odnosa u Ministarstvu,

15. ponavljanje lakših povreda radne discipline,

16. iznošenje neistinitih činjenica kojima se narušava ugled službe,

17. obavljanje poslova nespojivih s dužnostima radnika Ministarstva
i

18. povreda propisa kojima se ureduje rad službe, kao i propisa o nošenju
službene odjeće i oznaka.

Prijedlog za pokretanje i vođenje disciplinskog postupka za teže povrede
radne discipline podnosi ministar unutarnjih poslova ili osoba koju on
za to ovlasti.

Članak 83.

Za teže povrede radne discipline postupak pokreće, vodi i donosi odluku
disciplinski sud.

Prvostupni disciplinski sud osniva se u policijskoj upravi iz članka
21. stavka 1. ovoga zakona i u sjedištu Ministarstva.

O žalbi protiv odluke koju donosi prvostupni disciplinski sud odlučuje
drugostupni disciplinski sud u sjedištu Ministarstva.

Žalba protiv prvostupne odluke može se podnijeti u roku 15 dana od dana
prijema odluke.

Članak 84.

Prvostupni disciplinski sud sastoji se od predsjednika i dva člana,
a drugostupni od predsjednika i četiri člana. Predsjednik i članovi imaju
zamjenike.

Predsjednika i članove prvostupnog i drugostupnog disciplinskog suda
imenuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 85.

U disciplinski sud ne mogu se imenovati ni određivati radnici kojima
je izrečena disciplinska mjera dok ne bude brisana iz evidencije.

Čanak 86.

Rad disciplinskog suda je javan.

Kada je povreda radne discipline učinjena u vezi sa čuvanjem službene
tajne, u disciplinskom postupku isključit će se javnost.

Kada se u disciplinskom postupku iznose podaci koji su službena tajna
ili ako to zahtijevaju razlozi morala isključuje se javnost sa cijele ili
dijela rasprave.

U slučajevima iz stavka 2. i 3. ovoga članka radniku protiv kojega se
vodi postupakosigurava se na njegov zahtjev branilac iz redova Ministarstva.

Članak 87.

Za povredu radne discipline radniku se mogu izreči slijedeće mjere:

1. javna opomena,

2. novčana kazna,

3. prestanak radnog odnosa.

Javna opomena se izriče za lakšu povredu radne discipline.

Novčana kazna izriče se prema odredbama općeg akta a u skladu sa zakonom.

Članak 88.

Ako disciplinski sud ne odluči o zahtjevu za pokretanje disciplinskog
postupka u roku od 30 dana od dana primljenog zahtjeva, pokretanje disciplinskog
postupka prenosi se u nadležnost prvostupnog disciplinskog suda u sjedištu
Ministarstva.

Članak 89.

Radnik može biti udaljen od dužnosti kada je protiv njega pokrenut kazneni
postupak ili kada je protiv njega pokrenut disciplinski postupak zbog teže
povrede radne discipline i ako bi njegovo daljnje obavljanje službenog
posla štetilo interesima službe.

Iznimno kada je to potrebno s obzirom na prirodu povrede radne discipline
i druge okolnosti u vezi s obavljanjem službenih poslova, ministar unutarnjih
poslova ili osoba koju on za to ovlasti može radnika udaljiti od dužnosti
i prije pokretanja disciplinskog postupka i o tome obavijestiti diciplinski
sud.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka disciplinski sud mora u roku 8 dana
donijeti odluku o pokretanju disciplinskog postupka.

Smatra se da je radnik udaljen od dužnosti dok se nalazi u pritvoru.

Članak 90.

Rješenje o udaljenju od dužnosti donosi ministar unutarnjih poslova
ili osoba koju on za to ovlasti.

Protiv rješenja o udaljenju od dužnosti može se u roku 8 dana podnijeti
žalba disciplinskom sudu čije je rješenje konačno.

Žalba ne odlaže izvršenje rješenja.

Članak 91.

Ovlaštenoj službenoj osobi koja je udaljena od dužnosti oduzima se službena
legitimacija i oružje i ne može za to vrijeme nositi uniformu.

Udaljenje od dužnosti može trajati do donošenja konačne odluke o povredi
radne discipline a najdulje godinu dana.

Članak 92.

Za vrijeme dok traje udaljenje od dužnosti radnik ima pravo na naknadu
osobnog dohotka u visini jedne polovine akontacije osobnog dohotka.

Radniku pripada razlika do pune naknade akontacije osobnog dohotka i
ostala prava koja se ostvaruju po osnovi rada ako je kazneni postupak pravomočnom
odlukom suda obustavljen, ali ne zbog nenadležnosti ili ako radniku nije
izrečena disciplinska mjera zbog teže povrede radne discipline.

VI. STRUČNO OBRAZOVANJE

Članak 93.

Radnici Ministarstva dužni su se redovnim i dopunskim obrazovanjem po
utvrđenim programima usavršavati za izvršavanje službenih poslova.

Posebne sadržaje obrazovnog programa koje ostvaruje Obrazovni centar
donosi ministar unutarnjih poslova.

Članak 94.

Stručno obrazovanje u okviru Ministarstva provodi Obrazovni centar za
unutarnje poslove u čijem sastavu djeluju Srednja škola za unutarnje poslove
koja obrazuje kadrove četvrtog (IV) stupnja stručne spreme i Fakultet kriminalističkih
znanosti koji obrazuje kadrove šestog (VI/1, VI/2) i sedmog (VII/1) stupnja
stručne spreme.

U okviru Obrazovnog centra odvijaju se i drugi oblici dopunskog obrazovanja,
osposobljavanja i usavršavanja radnika Ministarstva.

Članak 95.

Polaznici Srednje škole imaju pravo na zdravstveno osiguranje, besplatan
smještaj i prehranu, na propisanu odjeću i obuču, kao i na udžbenike i
druga pomagala za učenje, te mjesečnu naknadu za osobne potrebe u skladu
sa standardom koji utvrđuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 96.

Prijem kandidata na Fakultet kriminalističkih znanosti i Srednju školu
za unutarnje poslove vrši se putem natječaja.

Članak 97.

Polaznici svih oblika obrazovanja koji su uspješno završili školovanje
raspoređju se kao pripravnici s pripravničkim stažem u trajanju od najmanje
šest mjeseci.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka pripravnici se oslobađaju obaveze
polaganja stručnog ispita za poslove i zadatke koji odgovaraju stupnju
stečene stručne spreme.

Pripravniku prestaje radni odnos u Ministarstvu ako s uspjehom ne završi
pripravnički staž.

Radnici koji su završili Fakultet kriminalističkih znanosti i Srednju
školu za unutarnje poslove dužni su ostati u radnom odnosu u Ministarstvu
dvostruko duže od vremena provedenog na školovanju.

Radnici koji ne ispune obavezu iz stavka 4. ovoga članka dužni su nadoknaditi
troškove školovanja u skladu s ugovorom.

Ministar unutarnjih poslova propisuje program i način provođenja pripravničke
prakse i kriterije za ocjenu njene uspješnosti.

Članak 98.

Sredstva za djelatnost odgoja i obrazovanja na temelju planiranih programa
osiguravaju se u okviru nadležnog fonda u skladu s propisima o usmjerenom
obrazovanju

Sredstva za specifične potrebe odgoja i obrazovanja osiguravaju se u
okviru proračuna Republike.

VII. SREDSTVA ZA RAD

Članak 99.

Sredstva za rad Ministarstva te sredstva za opremanje i modernizaciju
službe, sredstva za zadovoljavanje stambenih potreba, kao i sredstva za
druge potrebe utvrđena zakonom ili drugim propisima, osim sredstava iz
članka 98. stavka 1. ovoga zakona osiguravaju se u proračunu Republike.

Članak 100.

Sredstva za osobne dohotke radnika Ministarstva osiguravaju se na osnovi
kriterija utvrđenih aktom o utvrdivanju kalkulativnih prosjeka osobnih
dohodaka radnika u organima uprave kojima se sredstva za rad osiguravaju
u proračunu Republike uvečana za najmanje 20% zbog posebnih uvjeta rada
i prirode obavljanja poslova i zadataka ovlaštenih službenih osoba.

Kriterije za rasporedivanje sredstava za osobne dohotke utvrduje ministar
unutarrljih poslova.

Članak 101.

Republika osigurava sredstva za posebne namjene s kojima se podmiruju
određene potrebe Ministarstva radi ostvarivanja jedinstvenog djelovanja
službe unutarnjih poslova na temelju utvrđenih potreba i standarda, i to:
za nabavu propisane odjeće, obuče i opremu ovlaštenih službenih osoba,
za nabavu oružja i streljiva te za nabavu zaštitnih sredstava pri radu,
za specijalne zadatke, za stručno obrazovanje i usavršavanje radnika, za
smještaj i ishranu polaznika obrazovanja, za troškove izvodenja nastave,
odjeće, obuče, oružjai streljiva te naknade za osobne potrebe polaznika
Srednje škole za unutarnje poslove, te za druge potrebe obrazovanja, materijalne
troškove i potrebnu opremu za sve oblike stručnog obrazovanja i usavršavanja
za koje se ne osiguravaju sredstva po kriterijima iz članka 98. ovoga zakona,
sistematske troškove prijema radnika i njihovog upučivanja na rad, za troškove
radnicima iz članka 60. ovoga zakona, za otpremnine ovlaštenih službenih
osoba, za troškove sahrane radnika koji pogine u vršenju službe ili povodom
vršenja službe kao za pomoć njegovoj porodici, za osiguranje radnika od
posljedica nesretnog slučaja na radu, za nagrade i priznanja, za smještaj
i ishranu zadžanih osoba, kao i za prepratu tih osoba.

Sredstva za posebne namjene rasporeduju se aktom ministra unutarnjih
poslova.

Neutrošena sredstva za posebne namjene prenose se u narednu godinu i
koriste s istom namjenom.

Članak 102.

Sredstva za tehničku opremu i radni prostor utvrduju se na osnovi programa
opremanja i modernizacije službe.

Sredstva iz stavka 1. ovoga članka raspoređuju se aktom ministra unutarnjih
poslova.

Članak 103.

Sredstva za rad koja se rasporeduju na organizacijske jedinice iz članka
21. stavka 1. ovoga zakona vode se na njihovim žiro i drugim računima.

VIII. POSEBNE ODREDBE

Članak 104.

Radnici Ministarstva ne mogu se stranački organizirati ni politički
djelovati u Ministarstvu.

Radnici Ministarstva nemaju pravo na štrajk ako bi se štrajkom onemogućilo
obavljanje poslova iz članka 1. ovoga zakona.

Članak 105.

Ministarstvo surađuje s drugim nadležnim tijelima Republike Hrvatske.

Ministarstvo suraduje s odgovarajućim saveznim organima i nadležnim
tijelima drugih republika u obavljanju poslova od interesa za Republiku
Hrvatsku.

Ministarstvo u obavljanju poslova iz svoje nadležnosti može suradivati
s tijelima i organizacijama nadležnim za unutarnje poslove drugih država
i međudržavnih zajednica.

Članak 106.

Ministarstvo vodi statistiku i evidenciju o primjeni zakona i drugih
propisa iz oblasti unutarnjih poslova.

Propise o načinu vodenja statistike i evidencije u oblasti unutarnjih
poslova i davanju podataka iz tih evidencija donosi ministar unutarnjih
poslova.

Članak 107.

Ministar unutarnjih poslova, u okviru ovlasti utvrđenih zakonom, donosi
pravilnike, naredbe, obvezatne upute, odluke i druge izvršne akte za primjenu
zakona i drugih propisa.

Propise o načinu obavljanja poslova redarstvenih službi Ministarstva
donosi ministar unutarnjih poslova.

Ministar obrane u okviru ovlasti utvrđenih zakonom donosi propise o
zasnivanju i prestanku radnog odnosa te disciplinskoj odgovornosti pripadnika
Zbora narodne garde.

IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 108.

Nekretnine, pokretne stvari i druga sredstva općinskih i gradskih sekretarijata
za unutrašnje poslove, prenose se na korištenje bez naknade na Ministarstvo
1. siječnja 1990. godine.

Članak 109.

Na dan stupanja na snagu Zakona o unutarnjim poslovima ("Narodne
novine", br. 55/89) prestaje važiti Zakon o organima unutrašnjih poslova
("Narodne novine", broj 11/77, 34/79, 27/81, 12/85, 46/87 i 55/88).

Propisi doneseni radi izvršavanja Zakona o organima unutrašnjih poslova
ostaju na snazi do donošenja propisa za izvršavanje Zakona o unutarnjim
poslovima ako nisu u suprotnosti s njegovim odredbama.

Pročišćeni tekst, NN 29/1991-832
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)