## Pravilnik o općem deklariranju ili označavanju hrane

### NN 114/2004 (18.8.2004.), Pravilnik o općem deklariranju ili označavanju hrane

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

2188

Na
temelju članka 55. stavka 1. Zakona o hrani («Narodne novine» broj 117/03,
130/03, 48/04) ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, uz suglasnost
ministra zdravstva i socijalne skrbi, donosi

## Pravilnik

### o opĆem deklariranju ili oznaČavanjuhrane

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se
Pravilnikom propisuju opći zahtjevi i način deklariranja ili označavanja
zapakirane i nezapakirane hrane, kao i određena pravila vezana uz prezentiranje
i reklamiranje hrane.

Odredbe
ovog Pravilnika primjenjuju se na hranu namije­nje­nu:

–
isporuci krajnjempotrošaču;

–
opskrbi ugostiteljskih objekata, kantina, bolnica, dječjih vrtića, škola,
ustanova socijalne skrbi i drugih sličnih subjekata u poslovanju s hranom koji
opskrbljuju krajnjeg potrošača s pri­prem­ljenom hranom.

Odredbe
ovog Pravilnika ne primjenuju se na hranu proizvedenu i prerađenu na
obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu koja se izravno prodaje krajnjem
potrošaču deklarirana ili ozna­čena sukladno posebnom propisu.

Članak
2.

Pojmovi
u ovom Pravilniku imaju sljedeća značenja:

*–
deklariranje ili označavanje (u daljnjem tekstu: deklariranje)*je stavljanje pisanih oznaka,
trgovačkih oznaka, zaštitnog znaka (žiga), naziva marke (naziva proizvoda),
slikovnih prikaza ili simbola koji se odnose na hranu, a stavljaju se na
ambalažu, naljepnicu, obruč ili privjesnicu te u slučaju nezapakirane hrane na
mjesto vidljivo potrošaču;

*–
zapakirana hrana ili pakovina*je svaki pojedinačni proi­z­vod, a sastoji se od hrane i ambalaže u koju
je hrana stavljena prije nego što je ponuđena na prodaju, bilo da ambalaža u
potpunosti ili samo djelomično zatvara hranu, te je zatvorena na način da joj
se naznačeni sastav i količina ne mogu promijeniti bez otvaranja ili očevidne
preinake ambalaže;

*– nezapakirana hrana* je hrana koja je ponuđena na
prodaju bez prethodnog pakiranja ili sepakira na mjestu prodaje u
prisutnosti krajnjeg potrošača ili bez njega;

*– krajnji potrošač (u daljnjem tekstu:
potrošač)* je
fizička osoba, koja kupuje hranu za udovoljavanje vlastitih potreba, a ne
koristi ju niti u jednoj fazi poslovanja s hranom;

*– subjekt u poslovanju s hranom* – jest fizička ili pravna
osoba, registrirana za obavljanje određenih djelatnosti vezanih uz poslovanje s
hranom, odgovorna da osigura nesmetanu provedbu odredbi propisa o hrani unutar
poslovanja kojim upravlja.

Članak 3.

Način deklariranja hrane mora biti takav da podaci na
deklaraciji ne obmanjuju potrošača, a posebice:

– glede karakteristika hrane, njezine prirode,
identiteta, svojstava, sastava, količine, trajnosti, podrijetla, metode njezine
izrade ili proizvodnje;

– pripisivanjem hrani učinaka i svojstava koje ona
nema;

– stvaranjem zablude da hrana ima neke posebne karakteristike
u odnosu na svu istovrsnu hranu koja također ima takve karakteristike.

Načinom deklariranja ne mogu se bilo kojoj hrani
pripisivati svojstva sprječavanja, liječenja ili izlječenja bolesti ili
upućivati na takva svojstva.

Odredbe iz stavka 1. i 2. ovoga članka odnose se i
na:

– prezentiranje hrane, posebice na njezin oblik,
izgled ili ambalažu, materijale koji se rabe za pakiranje, način i mjesto na
kojem je aranžirana i izložena;

– reklamiranje hrane.

Odredba stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na
prirodne mineralne vode i hranu za posebne prehrambene potrebe (dijetet­ske
namirnice) koje se deklariraju sukladno posebnim propisima.

Članak 4.

Hrana koja je stavljena na tržište Republike Hrvatske
mora imati deklaraciju napisanu na hrvatskom jeziku, latiničnim pismom.

Deklaracija podrazumijeva sve pisane oznake,
trgovačku oznaku, zaštitni znak, naziv marke, slikovni prikaz ili simbol koji
se odnosi na hranu, a stavlja se na ambalažu, naljepnicu ili privjesnicu, na
dokumente te obavijesti koji prate ili se odnose na tu hranu.

Deklaracija mora biti lako uočljiva, opće razumljiva,
jedno­značna, čitljiva, neizbrisiva i ne smije biti prekrivena drugim tekstom
ili slikovnim materijalom.

Dopušteno je višejezično deklariranje.

U slučaju iz stavka 3. ovoga članka podaci na
deklaraciji nave­deni na jednom ili više drugih jezika ne smiju poricati ili
biti u suprotnosti s podacima na hrvatskom jeziku.

Članak 5.

Za deklariranje zapakirane hrane odgovoran je subjekt
u poslovanju s hranom koji hranu prvi stavlja na tržište (proizvođač ili paker
ili uvoznik ili trgovac).

Za
deklariranje nezapakirane hrane odgovoran je subjekt u poslovanju s hranom koji
hranu prodaje krajnjem potrošaču.

II.
SADRŽAJ DEKLARACIJE

Članak
6.

Deklaracija
zapakirane hrane mora sadržavati sljedeće podat­ke:

1.
naziv hrane pod kojim se hrana prodaje (u daljnjem tekstu: naziv hrane);

2. popis sastojaka;

3. količinu određenih sastojaka ili kategoriju
sastojaka;

4. neto količinu (količinu punjenja) za zapakiranu
hranu;

5. rok valjanosti (rok upotrebe);

6. uvjete čuvanja i uporabe, gdje je to potrebno,
odnosno ako mogu utjecati na trajnost hrane;

7. naziv i adresu proizvođača ili onoga koji hranu
pakira i/ili stavlja na tržište,

8. za uvozne proizvode pored naziva i adrese
proizvođača i naziv i adresu sjedišta uvoznika, te zemlju podrijetla,

9. pojedinosti o mjestu podrijetla ako bi propust
takva navo­đenja mogao krivo navoditi potrošača o pravom pod­rijetlu,

10. uputu za uporabu gdje je to potrebno radi pravilnog
kori­štenja,

11. stvarnu jakost alkohola po volumenu, za pića koja
sadrže više od 1,2 vol % alkohola.

Deklaracija hrane mora, pored podataka propisanih
ovim Pravilnikom, sadržavati i druge podatke i pojedinosti koje se odnose na tu
hranu, ukoliko je to propisano posebnim propisima.

Članak 7.

Adrese iz članka 6. točke 7. i 8. ovoga Pravilnika
podrazumijevaju naziv mjesta, ulicu i broj te naziv države.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka adresa može
biti skraćena, što podrazumijeva naziv mjesta i broj poštanskog pretinca,
ukoliko ga tvrtka ima, pod uvjetom da skraćenica omoguća­va identifikaciju
tvrtke i dovoljna je za poštanske svrhe.

Zemljom podrijetla smatra se zemlja u kojoj je
proizvod proizveden, odnosno zemlja u kojoj je hrana podvrgnuta tehno­loškom
procesu koji je posljednji bitno promijenio njezina svojstva.

Iznimno od odredbe članka 6. stavka 1. točke 8. ovoga
Pravilnika zemlja podrijetla ne mora se navoditi u slučajevima kada je hrana
podrijetlom i proizvedena u zemlji u kojoj je sjedište proizvođača.

Zemlja podrijetla se navodi i drugačije u slučaju
hrane za koju je to propisano posebnim propisima koji se odnose na tu hranu i
pod uvjetom potpune obaviještenosti potrošača.

Članak 8.

Iznimno od odredbi članka 6. stavka 1. ovoga
Pravilnika dopuštena su odstupanja kod navođenja popisa sastojaka i roka
valjanosti u slučaju određene hrane, ako je to propisano posebnim propisima
koji se odnose na tu hranu i pod uvjetom potpune oba­vije­štenosti potrošača.

Članak 9.

Deklaracija iz članka 6. ovoga Pravilnika mora se kod
zapakirane hrane nalaziti na ambalaži ili biti pričvršćena na ambalažu na način
da se ne može lako odvojiti od ambalaže.

Iznimno
od odredbi stavka 1. ovoga članka kod:

–
zapakirane hrane namijenjene krajnjem potrošaču, koja je stavljena na tržište
prije prodaje krajnjem potrošaču (npr. zapakirani kolači, male čokolade i
slično u avionima, hotelima i dr.), i

–
zapakirane hrane namijenjene opskrbi ugostiteljskih obje­ka­ta i opskrbi institucija
(bolnice, dječji vrtići, škole, ustanove socijalne skrbi i druge slične
institucije) u svrhu pripreme, obrade, raspodjele ili rezanja,

deklaracija
na ambalaži u kojoj se hrana stavlja na tržište mora sadržavati najmanje naziv
hrane, rok valjanosti, naziv i adresu proizvođača ili onoga koji hranu pakira
i/ili stavlja na tržište, a gdje je to potrebno i druge podatke propisane
posebnim propisima.

Iznimno
od odredbi stavka 1. ovoga članka, kod:

– hrane
zapakirane u boce koje su namijenjene ponovnoj upotrebi, s neizbrisivim
oznakama i koje stoga nemaju naljepnicu, obruč ili privjesnicu, i

– hrane
zapakirane u ambalažu ili spremnik čija je najveća površina manja od 10 cm2, moraju biti označeni
najmanje naziv hrane, neto količina (količinu punjenja), rok valjanosti (rok
upotrebe) i gdje je primjenjivo postotak (%) alkohola ako prelazi količinu od
1,2 vol % alkohola.

U
slučajevima iz stavka 2. i 3. ovoga članka svi podaci propisani člankom 6.
ovoga Pravilnika moraju biti navedeni u popratnom dokumentu, koji mora biti
otpremljen prije isporuke hrane ili neposredno s njom, te moraju biti dani na
uvid potrošaču u slučaju njegovog zahtjeva.

Članak 10.

Na
deklaraciji zapakirane hrane u istom vidnom polju, odnosno u području u kojem
je sve navedeno istovremeno vidljivo, moraju se nalaziti sljedeći podaci:

– naziv
hrane,

– neto
količina (količina punjenja),

– rok
valjanosti (rok upotrebe) ili naznaka mjesta gdje se on nalazi, te

–
sadržaj alkohola.

U istom
vidnom polju moraju se nalaziti i drugi podaci ukoliko je to propisano posebnim
propisima koji se odnose na odre­đe­nu grupu hrane.

Podaci
na deklaraciji kod hrane iz članka 9. stavka 3. ovoga Pravilnika ne moraju se
nalaziti u istom vidnom polju.

Članak
11.

Deklaracija
kod nezapakirane hrane mora biti istaknuta jasno, vidljivo i čitljivo na
prodajnom mjestu ili na posebnoj ambalaži ukoliko se hrana na prodajnom mjestu
drži u njoj.

Iznimno
od odredbi članka 6. ovoga Pravilnika, deklaracija nezapakirane hrane mora
sadržavati najmanje naziv hrane i naziv proizvođača, osim u slučaju:

1.
napitaka iz automata ili sličnog načina pripreme, sladoleda koji se prodaju
nezapakirani, pekarskih i slastičarskih proizvoda čiji je rok valjanosti duži
od 24 sata, konditorskih proizvoda i snack proizvoda koji se pakiraju u
prisutnosti potrošača, kada mora sadržavati i popis sastojaka;

2. mesa
stoke, peradi, divljači, kunića i dugih životinja, ako nisu namijenjeni prodaji
u jednom komadu, kada mora sadržavati i naziv osnovnog dijela trupa i zemlju
podrijetla;

3. voća
i povrća, svježeg (u komadu ili rezanog) i/ili obrađenog, riba, glavonožaca,
rakova, školjaka i ostalih plodova mora, koji se nude na prodaju bez ili u
ambalaži, i/ili se pakiraju na mjestu prodaje u prozirnu ambalažu, kada mora sadržavati
i zemlju podrijetla.

U
slučaju nezapakirane hrane koja je s mikrobiološkog gledišta brzo pokvarljiva
potrebno je označiti i rok valjanosti od­nosno »upotrijebiti do« iza čega
slijedi datum.

Na
popratnom dokumentu koji se odnosi na nezapakiranu hranu i koji mora biti
otpremljen prije isporuke te hrane ili neposredno s njom, moraju biti navedeni
i ostali podaci iz članka 6. ovoga Pravilnika gdje je to primjenjivo te drugi
podaci ukoliko je to propisano posebnim propisima.

Podaci
iz stavka 3. ovoga članka moraju se dati na uvid potrošaču u slučaju njegovog
zahtjeva.

Nezapakirana
hrana, ukoliko je to primjenjivo, mora biti vid­ljivo označena sukladno
odredbama članaka 12., 14. i 15 ovoga Pravilnika.

Članak
12.

Hrana
obrađena ionizirajućim zračenjem mora biti označena s oznakom »obrađeno
ionizirajućim zračenjem« ili »konzervirano zračenjem«, koja mora biti u blizini
naziva hrane.

Ukoliko
se hrana obrađena ionizirajućim zračenjem koristi kao sastojak druge hrane,
takav sastojak mora biti naveden u popisu sastojaka s oznakom »*obrađeno
ionizirajućim zračenjem« ili »konzervirano zračenjem«.*

Članak
13.

Hrana koja je pakirana korištenjem plinova
dozvoljenih za pakiranje radi očuvanja svojstava i produljenja roka valjanosti,
mora biti označena s oznakom »*pakirano u kontroliranoj atmosferi«.*

Članak 14.

Hrana koja sadrži jedno ili više dozvoljenih tvari za
zaslađivanje (sladila), mora na deklaraciji imati oznaku *»sa
sladilom/sladilima«*, koja mora biti navedena uz naziv hrane.

Hrana koja sadrži i dodani šećer(e) i dozvoljenu
tvar(i) za zaslađivanje (sladila), mora biti označena oznakom *»sa
šećerom/šećerima i sladilom/sladilima«*, koja mora biti navedena uz naziv
hrane.

Hrana koja sadrži *aspartam*, mora biti dodatno
označena ozna­kom *»sadrži izvor* *fenilalanina«*.

Hrana koja sadrži više od 10 % dodanih poliola, mora
imati upozorenje *»prekomjerno uzimanje može imati laksativni uči­nak«.*

Članak 15.

Hrana aromatizirana dodavanjem kinina i/ili kofeina,
u popisu sastojaka odmah iza riječi »aroma« mora imati naziv dodanog sastojka.

Pića koja su namijenjena konzumaciji bez prethodne
pripreme ili nakon pripreme koncentriranog ili suhog proizvoda, a sadrže kofein
iz bilo kojeg izvora u količini većoj od 150 mg/l, u istom vidnom polju u kojem
je naziv hrane moraju imati i oznaku »visok sadržaj kofeina« te u zagradi
podatak o količini kofeina izraženog u mg/100 ml.

U slučajevima iz stavka 2. ovoga članka mora se
navesti i upozorenje »ne miješati s alkoholom, ne preporučuje se trudnicama,
djeci, starijim i bolesnim osobama«.

Odredbe
ovoga članka ne odnose se na pića čiji je osnovni sastojak kava, čaj ili
ekstrakt kave i čaja, ukoliko naziv hrane uključuje riječ »kava« i »čaj«.

III.
POSEBNE ODREDBE

Naziv
hrane

Članak
16.

Naziv hrane
utvrđen je posebnim propisima koji se odnose na tu hranu.

Ako
naziv hrane nije utvrđen propisima iz stavka 1. ovoga članka ili ako takav
propis ne postoji, hrana može biti označena sa:

–
nazivom uobičajenim u Republici Hrvatskoj ili

–
opisnim nazivom, te ako je to potrebno opisom njezine upo­tr­ebe, koji je
dovoljno jasan da bi kupac spoznao njezinu pravu prirodu i da je može
razlikovati od druge hrane s kojom bi se mo­gla zamijeniti.

Naziv
hrane mora sadržavati ili biti popraćen pojedinostima o njenom fizikalnom
stanju ili postupku prerade (npr. u prahu, ugušćena, dimljena, sušena,
pasterizirana, brzo zamrznuta, i sl.) u svim slučajevima gdje bi izostavljanje
tog podatka moglo dovesti kupca u zabludu.

Naziv
hrane ne može se nadomjestiti zaštitnim znakom (žigom), nazivom marke (nazivom
proizvoda) ili izmišljenim nazivom.

Sastojci
hrane

Članak
17.

Sastojak
hrane je svaka tvar, uključujući aditive, koja je upotrijebljena pri
proizvodnji ili pripremi hrane i koja je još prisutna u gotovom proizvodu, čak
i u promijenjenom obliku.

U slučaju da je sastojak hrane sam po sebi proizvod
od nekoliko sastojaka, oni se smatraju sastojcima hrane o kojoj se radi.

Sastojcima iz stavka 1. ovoga članka se ne smatraju:

1. komponente sastojka koje su u proizvodnom procesu
privremeno izdvojene, a nakon toga ponovo vraćene u prijašnjem omjeru;

2. aditivi prisutni u hrani koji joj nisu neposredno
dodani, već su uneseni u hranu s jednim ili više sastojaka koji sadrže te
aditive, pod uvjetom da u hrani nemaju nikakav tehnološki učinak;

3. aditivi koji se upotrebljavaju kao pomoćne tvari u
procesu proizvodnje;

4. tvari koje se upotrebljavaju, samo u potrebnim
količina­ma, kao otapala, razrjeđivači ili nosači za aditive i arome.

Članak 18.

U popisu sastojaka moraju biti navedeni svi sastojci
hrane po opadajućem redoslijedu obzirom na masu koja je utvrđena u vrijeme
njihove upotrebe pri proizvodnji hrane.

Ispred popisa sastojaka mora stajati riječ »*sastojci«*.

Članak 19.

Iznimno od odredbi članka 18. stavka 1. u popisu
sastojaka:

1. dodana voda i hlapive tvari se moraju navesti po
redoslijedu učešća njihove mase u gotovom proizvodu; količina vode dodane kao
sastojak hrani predstavlja razliku ukupne količine hrane i ukupne količine svih
drugih upotrijebljenih sastojaka;

2.
sastojci koji su upotrebljeni u ugušćenom ili osušenom obli­ku, a u proizvodnji
su vraćeni u prvobitno stanje (u daljnjem tekstu: obnovljeni sastojci), mogu se
navesti po redoslijedu učeš­ća njihove mase prije uguščivanja ili sušenja;

3. u
slučaju ugušćene ili osušene hrane, koju je prije upotrebe potrebno obnoviti
dodatkom vode, sastojci se mogu navesti po redoslijedu učešća njihove mase u
obnovljenoj hrani, pod uvjetom da u popisu sastojaka prethodi oznaka kao što je
»sastojci hrane pripravljene za upotrebu« ili »sastojci u obnovljenoj hrani«;

4. u
slučaju mješavina voća ili povrća, gdje niti jedna vrsta voća ili povrća bitno
ne prevladava po udjelu mase, u popisu sastojaka mogu se navesti po drugačijem
redoslijedu, pod uvjetom da im prethodi oznaka »u promjenjivim omjerima«;

5. u
slučaju mješavina začina ili začinskog bilja, gdje ni jedno bitno ne prevladava
po udjelu mase, u popisu sastojaka mogu se navesti po drugom redoslijedu, pod
uvjetom da im prethodi oznaka »u promjenjivim omjerima«.

Navođenje
vode iz stavka 1. točke 1. ovoga članka nije obavezno ako:

–
količina dodane vode ne prelazi 5 posto (%) ukupne mase gotovog proizvoda;

– se
voda pri pripremi hrane upotrebljava samo da se ugušćeni ili osušeni sastojak
obnovi;

– se voda
koristi tijekom proizvodnje hrane, ali ne ulazi u njezin sastav.

Članak
20.

Sastojci
moraju biti označeni svojim specifičnim nazivom u smislu odredbi članka 16.
ovoga Pravilnika, osim:

1.
sastojaka koji spadaju u jednu od kategorija sastojaka iz Priloga 1. koji je
tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni dio, i ako su sastavni dio druge
hrane, mogu se označavati samo općim nazivom te kategorije;

2.
sastojaka koji spadaju u jednu od kategorija sastojaka iz Priloga 2. koji je
tiskan uz ovaj Pravilnik i njegov je sastavni dio, moraju biti označeni nazivom
kategorije iza kojeg slijedi njihov specifični naziv ili E broj; ako sastojak
spada u više od jedne kategorije, potrebno je navesti naziv kategorije koja
odgovara glavnoj tehnološkoj funkciji sastojka u hrani.

Iznimno
od odredbi stavka 1. točke 1. ovoga članka naziv kategorije »škrob« iz Priloga
1. mora uvijek biti nadopunjen navođenjem njegovog biljnog podrijetla, kada taj
sastojak može sadržavati gluten.

Iznimno
od odredbi stavka 1. točke 2. ovoga članka naziv kategorije »modificirani
škrob« iz Priloga 2. mora uvijek biti nadopunjen navođenjem njegovog biljnog
podrijetla, kada taj sastojak može sadržavati gluten.

Članak 21.

Arome
moraju biti označene s oznakom »aroma/e« ili nazivom ili opisom arome, a
sukladno definicijama vrsta aroma utvrđenim posebnim propisima.

Članak
22.

Sastojak
hrane sastavljen od dva ili više sastojaka smatra se složenim sastojkom.

Sastojak
iz stavka 1. ovoga članka u popisu sastojaka može biti naveden pod svojim
nazivom na odgovarajućem mjestu prema ukupnoj količini, pod uvjetom da odmah
iza toga slijedi popis njegovih sastojaka po opadajućem redoslijedu.

Navođenje
popisa sastojaka složenog sastojka iz stavka 1. ovog članka nije obavezno kada:

–
složeni sastojak čini manje od 25% hrane (gotovog proizvoda), ovo izuzeće se ne
odnosi na aditive koji moraju biti navedeni u slučaju kada u hrani imaju
tehnološki učinak;

– je
složeni sastojak hrana za koju nije potrebno navesti sastojke prema posebnim
propisima.

Članak
23.

Navođenje
sastojaka nije obavezno kod:

1.
svježeg voća i povrća, uključujući krumpir, koje nije oguljeno, narezano ili
slično obrađeno;

2. octa
koji je proizveden isključivo od jedne sirovine koja je navedena u imenu
proizvoda, pod uvjetom da mu nije dodan ni jedan drugi sastojak;

3.
sira, maslaca, fermentiranog mlijeka i vrhnja, pod uvjetom da su im dodani samo
mliječni sastojci, enzimi i mikrobiološke kulture koji su neophodni za njihovu
proizvodnju ili sol koja je potrebna za izradu sira, izuzev prerađenog i
svježeg sira;

4.
hrane koja sadrži samo jedan sastojak ako je naziv hrane identičan nazivu
sastojka ili ako naziv hrane omogućava da se može jasno utvrditi priroda
sastojka;

5.
gazirane vode, čiji opis navodi da je gazirana.

Označavanje
količina određenih sastojaka ili kategorije sastojaka

Članak
24.

Označavanje
količine sastojaka ili kategorije sastojaka upotrijebljenih u proizvodnji ili
pripremi hrane obvezno je u slučaje­vi­ma kada je:

–
sastojak ili kategorija sastojaka navedena u nazivu hrane ili naziv hrane potrošača
obično navodi na taj sastojak;

–
sastojak ili kategorija sastojaka naglašena na deklaraciji riječima, slikama
ili crtežima;

–
sastojak ili kategorija sastojaka od bitnog značaja za svojstvo odnosno opis hrane
i njeno razlikovanje od druge hrane, s kojom bi se mogla zamijeniti zbog svog
naziva ili izgleda.

Članak
25.

Količina
sastojka ili kategorije sastojaka iz članka 24. ovoga Pravilnika mora biti
izražena kao postotak (%) i mora odgovarati količini sastojka ili kategorije
sastojaka u vrijeme njegove/njihove upotrebe pri proizvodnji hrane.

Postotak
(%) iz stavka 1. ovoga članka može biti naveden u nazivu hrane ili pored naziva
ili u popisu sastojaka, zajedno s odgovarajućim nazivom sastojka ili kategorije
sastojaka na koje se odnosi.

Članak
26.

Iznimno
od odredbi članka 25. stavka 1. ovoga Pravilnika:

1.
količina sastojka ili kategorije sastojaka, kod hrane koja je pri zagrijavanju
ili drugačijoj preradi izgubila vlagu, mora odgovarati količini sastojka ili
kategorije sastojaka u gotovom proizvodu i biti izražena kao postotak (%). U
slučajevima kada količina sastojka ili kategorije sastojaka izražena kao
postotak prelazi 100 %, količina mora biti izražena kao masa sastojka ili
kategorije sastojaka u 100 grama gotovog proizvoda;

2. količina hlapivih sastojaka ili kategorije
sastojaka mora odgovarati količini sastojka ili kategorije sastojaka u gotovom
proizvodu i biti izražena kao postotak (%);

3. količina sastojka ili kategorije sastojaka
upotrijebljenih u ugušćenom ili osušenom obliku, koji su se za vrijeme
proizvodnje obnovili, može se navoditi prema udjelu njihove mase kakav su imali
prije ugušćivanja ili sušenja izraženom kao postotak (%);

4. količina sastojka ili kategorije sastojaka, kod
hrane koja se prodaje u ugušćenom ili osušenom obliku, a koju je prije upotrebe
potrebno obnoviti dodatkom vode, može se navoditi prema udjelu njihove mase u
obnovljenoj hrani izraženom kao postotak (%).

Članak 27.

Navođenje količine sastojka ili kategorije sastojaka
nije obavezno kod:

1. sastojka ili kategorije sastojaka čija je
ocijeđena neto masa označena sukladno odredbama posebnih propisa iz članka 28.
ovoga Pravilnika;

2. sastojka ili kategorije sastojaka čiju je količinu
već potrebno navesti na deklaraciji sukladno odredbama posebnih propisa;

3. sastojka ili kategorije sastojaka za koje je
posebnim propisima već propisana njihova točna količina u određenoj hrani, bez
obveze navođenja na deklaraciji;

4. sastojka ili kategorije sastojaka koje se
upotrebljavaju u manjim količinama u svrhu aromatiziranja;

5. sastojka ili kategorije sastojaka čije navođenje u
nazivu hrane ne utječe na potrošača u odabiru hrane iz razloga što variranje
količine istih ne mijenja karakteristike hrane, odnosno po njima se hrana ne
razlikuje od slične hrane;

6. mješavina voća ili povrća, gdje ni jedno voće ili
povrće bitno ne prevladava po udjelu mase, pod uvjetom da u popisu sastojaka
prethodi oznaka »u promjenjivim omjerima«;

7. mješavina začina ili začinskog bilja, gdje ni
jedan začin ili začinsko bilje bitno ne prevladava po udjelu mase, pod uvjetom
da u popisu sastojaka prethodi oznaka »u promjenjivim omjerima«; te

8. u slučaju kada se uz naziv pod kojim se hrana
prodaje navodi uz oznaku »sa sladilom/sladilima« ili »sa šećerom/ šećerima i sladilom
/sladilima«.

Neto
količina ili količina punjenja

Članak
28.

Označavanje
neto količine odnosno količine punjenja zapakirane hrane propisano je posebnim
propisom koji se odnosi na mjeriteljske zahtjeve za pakovine ili propisima koji
se primje­njuju samo na određenu hranu.

Rok
valjanosti ili rok upotrebe

Članak
29.

Rok
valjanosti odnosno rok upotrebe je minimalni rok trajanja hrane.

Minimalni
rok trajanja hrane je datum do kojeg hrana zadržava svoja karakteristična
svojstva kod pravilnog čuvanja.

Članak
30.

Minimalni
rok trajanja označava se riječima:

– »najbolje upotrijebiti do...«, kada datum uključuje
oznaku dana;

– »najbolje upotrijebiti do kraja...«, u ostalim
slučajevima.

Iza riječi navedenih u stavku 1. ovoga članka slijedi
sam datum ili podatak gdje se datum nalazi na ambalaži.

Pored podataka iz stavka 1. i 2. ovoga članka po
potrebi se navode podaci o uvjetima čuvanja hrane te rok upotrebe nakon
otvaranja, kojih se treba pridržavati kako bi hrana zadržala svoja svojstva.

Članak 31.

Oznaka datuma je sastavljena iz dana, mjeseca i
godine u nekodiranom kronološkom obliku (xx dan, xx mjesec, xx ili xxxx
godina).

Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, za hranu
koja je upotrebljiva:

– najviše 3 mjeseca, dovoljna je oznaka dana i
mjeseca;

– više od 3 mjeseca, ali ne više od 18 mjeseci,
dovoljno je oznaka mjeseca i godine;

– više od 18 mjeseci, dovoljno je oznaka godine.

Članak 32.

Navođenje minimalnog roka trajanja nije obavezno kod:

– svježeg voća i povrća, uključivo i krumpir, koje
nije oguljeno, narezano ili slično obrađeno, osim za sjemena s klicama ili
slične prirodne proizvode kao što su klice mahunarki;

– pića koja sadrže 10 % vol . i više alkohola;

– vina, likerskih vina, pjenušaca, aromatiziranih
vina i sličnih proizvoda dobivenih od raznih vrsta voća osim od grožđa;

– proizvoda od grožđa i vina definiranih Zakonom o
vinu te pića proizvedenih od grožđa ili od mošta određenih unutar tarifnih
brojeva 22060091, 22060093 i 22060099;

– bezalkoholnih osvježavajućih pića, voćnih sokova i
nektara te alkoholnih pića namijenjenih dobavljačima na veliko, koji su
pakirani u ambalažu veću od 5 litara;

– pekarskih proizvoda i kolača, koji se s obzirom na
sastav i namjenu obično potroše u roku 24 sata od proizvodnje;

– kuhinjske soli koja nije jodirana;

– octa;

– šećera;

– proizvoda koji gotovo isključivo sadrže
aromatizirani odnosno obojeni šećer;

– žvakaće gume i sličnih proizvoda za žvakanje;

– pojedinačne porcije sladoleda.

Članak 33.

Minimalni rok trajanja hrane koja je s mikrobiološkog
gledišta brzo pokvarljiva i predstavlja neposrednu opasnost za ljudsko zdravlje
mora biti označen riječima: »*upotrijebiti do««*.

Iza riječi navedenih u stavku 1. ovoga članka slijedi
sam datum ili podatak gdje se datum nalazi na ambalaži.

Pored podataka iz stavka 1. i 2. ovoga članka moraju
se navesti podaci o uvjetima čuvanja hrane kojih se treba pridržavati.

Sadržaj
alkohola

Članak
34.

Sadržaj
alkohola odnosno stvarna alkoholna jakost po volumenu mora biti označena na
deklaraciji kod svih pića koja sadrže više od 1, 2 % volumena alkohola.

Brojčanu
oznaku slijedi oznaka »% vol.«, a prije te oznake može stajati riječ »alkohol«
ili »alk.«.

Kod
označavanja sadržaja alkohola dopuštena su odstupanja kod određenih pića
ukoliko je to propisano posebnim propisima.

Serija
ili lot

Članak
35.

Hrana stavljena na tržište mora imati oznaku serije
ili lota (u daljnjem tekstu: serija).

Serija podrazumijeva jedinicu hrane stavljenu na
tržište, koja je prerađena, proizvedena ili pakirana u gotovo jednakim uvjetima.

Članak 36.

Oznaka serije sastoji se od broja serije kojem
prethodi slovo »L«.

U slučajevima u kojima se oznaka serije može jasno
razlikovati od ostalih oznaka na deklaraciji se može navesti samo broj serije.

Članak 37.

Iznimno od odredbe članka 35. stavka 1. ovoga
Pravilnika, hrana stavljena na tržište ne mora imati oznaku serije u slučaju:

– poljoprivrednih proizvoda, koji se prodaju ili
isporučuju na privremeno skladištenje, pripremu ili pakiranje te koji su
namijenjeni za daljnju preradu;

– kada se hrana nudi na prodaju krajnjem potrošaču
nezapakirana, ili pakirana na zahtjev potrošača na mjestu prodaje;

– kada je hrana zapakirana u ambalažu ili kontejnere
čija je površina najveće stranice manja od 10 cm2;

– pojedinačno pakirane hrane gdje serija mora biti
označena na skupnom pakiranju.

Oznaku serije nije potrebno navoditii i u slučaju
hrane koja je deklarirana rokom valjanosti koji sadrži dan, mjesec i godinu u
tom redoslijedu.

if !supportEmptyParas endif

IV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
38.

Danom
stupanja na snagu ovog Pravilnika prestaju važiti odredbe kojima se propisuje
sadržaj deklaracije hrane i prema smislu se odnose na podatke iz članka 6.
ovoga Pravilnika, u sljedećim pravilnicima:

– Pravilnik o temeljnim zahtjevima za
kakao-proizvode, proizvode slične čokoladi, krem-proizvode i bombonske
proizvode (»Narodne novine«  90/96,
12/97)

– Pravilnik o temeljnim zahtjevima za jestiva ulja i
masti, margarine i njima sličnim proizvodima, majoneze, umake, preljeve, salate
i ostale proizvode na bazi jestivih ulja i masti (»Narodne novine«  39/99, 34/02)

–
Pravilnik o kvaliteti kave i surogata kave, čaja, začina, pekarskog kvasca,
praška za pecivo, praška za puding, dijetetskih proizvoda i aditiva (»Narodne
novine«  53/91, 158/03)

– Pravilnik
o kakvoći mesa stoke za klanje peradi i divljači (»Narodne novine«   53/91, 158/03)

–
Pravilnik o kvaliteti zaklanih svinja i kategorizaciji svinjskog mesa (»Narodne
novine«  119/99, 158/03)

– Pravilnik o kvaliteti mesnih proizvoda (»Narodne
novine«  53/91, 96/97, 158/03)

– Pravilnik o temeljnim zahtjevima za prirodne
mineralne, izvorske i stolne vode (»Narodne novine«  58/98, 17/99)

– Pravilnik o kvaliteti keksa i proizvoda srodnih
keksu (»Na­rod­ne novine«  53/91,158/03)

– Pravilnik o kvaliteti proizvoda od voća, povrća i
gljiva te pektinskih preparata (»Narodne novine«  53/91, 158/03)

– Pravilnik o kvaliteti voća, povrća i gljiva
(»Narodne novine«  53/91,158/03)

– Pravilnik o kvaliteti jestivih gljiva i proizvoda
od jestivih gljiva (»Narodne novine«
53/91, 158/03)

– Pravilnik o kvaliteti riba, rakova, školjaka,
morskih ježeva, žaba, kornjača, puževa i njihovih proizvoda (»Narodne
novine«  53/91, 96/97, 158/03)

– Pravilnik o kakvoći mlijeka, proizvoda od mlijeka,
sirila i čistih kultura (»Narodne novine«
53/91, 158/03)

– Pravilnik o kvaliteti juha, koncentrata za juhe,
koncentrata za umake i dodataka jelima (»Narodne novine«  53/91,158/03)

– Pravilnik o temeljnim zahtjevima za osvježavajuća
bezalkoholna pića i soda-vodu (»Narodne novine«  23/97, 40/97, 112/97)

– Pravilnik o kvaliteti žita, mlinskih i pekarskih
proizvoda, tjestenina i brzo smrznutih tijesta (»Narodne novine«  53/91,158/03)

– Pravilnik o kakvoći začina, ekstrakata začina i
mješavine začina (»Narodne novine«
53/91,158/03)

– Pravilnik o kakvoći pekarskog kvasca (»Narodne
novine«  53/91,158/03)

– Pravilnik o kakvoći alkoholnih pića (»Narodne
novine«  53/91, 102/03 158/03)

– Pravilnik o kvaliteti kave, proizvoda od kave i
surogata (»Narodne novine«
53/91,158/03)

– Pravilnik o kakvoći jaja i proizvoda od jaja
(»Narodne novine«  53/91, 96/97, 128/97,
158/03)

– Pravilnik o temeljnim zahtjevima za snack-proizvode
(»Narodne novine«  52/97)

– Pravilnik o kvaliteti octene i razblažene octene
kiseline (»Narodne novine«
53/91,158/03)

– Pravilnik o temeljnim zahtjevima za sol za prehranu
ljudi (»Narodne novine«  15/97)

– Pravilnik o temeljnim zahtjevima za pivo i pivu
slične proizvode (»Narodne novine«
6/98)

– Pravilnik o temeljnim zahtjevima za ulja od ploda i
komine maslina (»Narodne novine«  35/99,
44/00, 109/00, 158/03)

– Pravilnik o kvaliteti proizvoda od mesa peradi
(»Narodne novine«  53/91,158/03)

– Pravilnik o kvaliteti alkoholnih i bezalkoholnih
pića, leda i octa (»Narodne novine«
53/91, 102/03)

–
Pravilnik o kvaliteti masti i ulja biljnog porijekla, margarina, majoneze,
šećera i ostalih saharida, slastičarskih proizvoda, meda, kakao-proizvoda,
proizvoda sličnih čokoladi (»Narodne novine«
53/91,158/03)

–
Pravilnik o kakvoći meda i drugih pčelinjih proizvoda (»Narodne novine«  20/00)

– Pravilnik
o kvaliteti mesa peradi (»Narodne novine«
53/91, 158/03)

–
Pravilnik o aditivima koji se mogu nalaziti u namirnicama (»Narodne
novine«  130/98, 122/00 129/03)

–
Pravilnik o kvaliteti bjelančevinastih proizvoda i mješavina bjelančevinastih
proizvoda za prehrambenu industriju (»Narodne novine«  53/91, 158/03)

Članak 39.

Hrana
se može stavljati na tržište u ambalaži deklariranoj sukladno propisima iz
članka 38. ovoga Pravilnika i drugim posebnim propisima do iskorištenja zaliha
te ambalaže, a najkasnije do 31. 12. 2006. godine.

Članak 40.

Subjekti
u poslovanju s hranom koji su se statusno preoblikovali u skladu sa propisima o
trgovačkim društvima odnosno kada je bilo izvedeno preuzimanje u skladu s
propisima o preuzimanju, mogu upotrebljavati ambalažu koju su upotrebljavali
prije statusnog preoblikovanja odnosno preuzimanja i to do potrošnje zaliha te
ambalaže odnosno najviše dvije godine od statusnog preoblikovanja odnosno
preuzimanja.

Članak
41.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu
osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1.
siječnja 2005. godine.

Klasa: 011-02/04-1/55
Urbroj: 525-1-04-1
Zagreb, 4. kolovoza 2004.

Ministar
**Petar** **Čobankovi****ć**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

PRILOG
1.

SASTOJCI
KOJI MOGU BITI OZNAČENI NAZIVOM KATEGORIJE

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Sastojci | | | Oznaka |
| Rafinirana ulja osim maslinovog ulja | | | »Ulje« uz dodatak  – »biljno« ili »životinjsko«,    ili  – navođenjem određenog                                   biljnog odnosno  životinjskog  podrijetla  Pridjev »očvrsnuto«  navodi se ako je sastojak  hidrogenirano ulje |
| Rafinirane masti | | | »Mast« uz dodatak  – »biljno« ili  »životinjsko«  ili  – navođenjem određenog  biljnog odnosno   životinjskog podrijetla  Pridjev »očvrsnuto«  navodi se ako je sastojak  hidrogenirana mast |
| Mješavine brašna od dvije ili više vrsta  žitarica | | | Brašno, popraćeno popi-                       som žitarica od kojih je                                      dobiveno,  prema                          opadajućem redoslijedu  mase |
| Škrobovi, kao i škrobovi modificirani                 fizikalnim ili enzimatskim metodama | | | »Škrob«  if !supportEmptyParas endif |
| Sve vrste riba, tamo gdje riba predstavljasastojak druge hrane i pod uvjetom da naziv i predstavljanje takve hrane ne spominje  određenu vrstu ribe | | | »Riba« |
| Sve vrste sira, tamo gdje sir ili mješavina            sira predstavlja sastojak druge hrane i pod  uvjetom da naziv i predstavljanje takve hrane  ne spominje određenu vrstu sira | | | »Sir«  if !supportEmptyParas endif |
| Svi začini koji ne premašuju 2 posto (%)  mase proizvoda | | | »Začin(i)« ili  »mješavine začina« |
| Sve začinsko bilje ili dijelovi začinskog  bilja koji ne prelaze 2 posto (%) težine  proizvoda | | | »Začinsko bilje« ili  »mješavine začinskog  bilja«« |
| Sve vrste sastojaka korištenih u proizvodnji  gumenih baza za gume za žvakanje | | | »Gumi baza«  if !supportEmptyParas endif |
| Sve vrste usitnjenih pečenih proizvoda  od žitarica | | | »Mrvice« ili »hrustavci«  već prema slučaju) |
| Sve vrste šećera | | | »Šećer«  if !supportEmptyParas endif |
| Bezvodna glukoza ili glukoza monohidrat | | | »Glukoza« ili »dekstroza«  if !supportEmptyParas endif |
| Glukozni sirup i bezvodni glukozni sirup | | | »Glukozni sirup« |
| Sve vrste mliječnog proteina (kazeini,                 kazeinati i proteini sirutke) i njihove  mješavine | | | »Mliječni proteni« |
| Prešani ekspeler ili rafinirani kakaov maslac | | | »Kakaov maslac« |
| Sve ušećereno voće koje ne prelazi        10 posto (%) mase proizvoda | | | »Ušećereno voće« |
| Mješavine povrća koje ne prelaze          10 posto (%) mase proizvoda | | | »Povrće«  if !supportEmptyParas endif |
| Sve vrste vina | | | »Vino« |
| »*Kosturno mišićje* (\*\*) životinjskih vrsta koje  pripadaju sisavcima i pticama pogodnih za          ljudsku potrošnju, s prirodno uključenim ili prijanjajućim tkivom, gdje ukupni sadržaj  masti i vezivnoga tkiva ne nadmašuje  vrijednosti naznačene u nastavku i gdje meso  tvori sastojak drugoga proizvoda. Iz ove  definicije isključeni su proizvodi, koji su  definirani izrazom  *mehanički otkošteno meso* (\*\*\*). | | | »...meso« i naziv(i) (\*)  životinjskih vrsta od kojih  potječe. |
| Maksimalni sadržaji masti i vezivnoga tkiva   za sastojke imenovane izrazom | | | if !supportEmptyParas endif |
| »… meso« | | | if !supportEmptyParas endif |
| Vrsta | Mast | Vezivno  tkivo(1) | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | posto (%) | posto (%) | if !supportEmptyParas endif |
| Meso sisavaca (osim mesa zečeva, svinja) i miješano meso, u kojem prevladava  meso sisavaca | 25 | 25 | if !supportEmptyParas endif |
| Svinjsko meso | 30 | 25 | if !supportEmptyParas endif |
| Ptičje i zečje meso | 15 | 10 | if !supportEmptyParas endif |
| (1) Sadržaj vezivnoga tkiva izračunava se na    osnovi omjera između sadržaja kolagena i    mesnih bjelančevina. Za sadržaj kolagena    uzima se sadržaj hidroskiprolina pomnožen    faktorom 8.    Ako je u mišićju nadmašen najviši    pojedinačni postotak (%) masti i vezivnog    tkiva, ali još uvijek dogovara ostalim    kriterijima za definiciju mesa, sadržaj    »….mesa« se mora, proporcionalno sniziti i u    popisu sastojaka spomenuti (osim izraza    »… meso«) s dodatnom oznakom prisutne    masti i/ili vezivnog tkiva.    Nadmaše li se ove maksimalne granice,  ali su    zadovoljeni svi ostali kriteriji za definiciju    »mesa«, mora se u skladu s tim promijeniti    naniže »… mesni« sadržaj te popis sastojaka    mora spomenuti osim izraza »… meso«  prisutnost masti i/ili vezivnoga tkiva. | | | if !supportEmptyParas endif |

(\*) Ovo se imenovanje može zamijeniti generičkim nazivom
sastojka za dotične životinjske vrste.

(\*\*) Ošit i žvakači mišići jesu dio kosturnog mišićja, a
isključeni su srce, jezik, mišići glave (osim žvakačih mišića), mišići carpusa,
tarsusa i repa.

(\*\*\*) Mehanički otkošteno meso je meso, koje se dobiva
mehaničkim odvajanjem od kosti, na kojima su dijelovi mesa, osim kosti glave,
kosti ekstremiteta, nižekarpalnih odnosno tarzalnih zglobova i kralježaka kod
svinja.

if !supportEmptyParas endif

PRILOG 2.

SASTOJCI
KOJI MORAJU BITI OZNAČENI NAZIVOM KATEGORIJE KOJOJ PRIPADAJU, POPRAĆENIM
SPECIFIČNIM NAZIVOM SASTOJAKA ILI E BROJEM

if !supportEmptyParas endif

|  |
| --- |
| 1. Bojilo     2. Konzervans     3. Antioksidans     4. Emulgator     5. Zgušnjivač     6. Tvar za želiranje     7. Stabilizator     8. Pojačivač okusa     9. Kiselina    10. Regulator kiselosti    11. Tvar za sprječavanje zgrudnjavanja    12. Modificirani škrob(1)    13. Tvar za zaslađivanje (sladilo)    14. Tvar za rahljenje    15. Tvar protiv pjenjenja    16. Tvar za poliranje    17. Emulgatorska sol(2)    18. Tvar za tretiranje brašna    19. Učvršćivač    20. Tvar za zadržavanje vlage    21. Povećivač volumena    22. Potisni plinovi |

if !supportEmptyParas endif

(1) Specifičan naziv ili E
broj ne treba biti naveden

(2) Samo
kod prerađenih sireva i proizvoda od prerađenih sireva

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 114/2004-2188