## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske brojU-III-1612/2006 od 4. srpnja 2007.

### NN 87/2007 (22.8.2007.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske brojU-III-1612/2006 od 4. srpnja 2007.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**2711**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sutkinja Jasna Omejec, predsjed­nica Vijeća, te suci Marijan
Hranjski, Mario Kos, Ivan Mrkonjić, Emilija Rajić i Vice Vukojević, članovi
Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo D. V. iz S., na sjednici
održanoj 4. srp­nja 2007. godine, jednoglasno je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se odbija.
II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Ustavna tužba podnesena je protiv presude Upravnog suda Republike Hrvatske
broj: Zpa-3/2006 od 23. ožujka 2006., kojom je odbijen zahtjev za zaštitu
Ustavom zajamčenog prava.
Zahtjev je Upravnom sudu podnio podnositelj ustavne tužbe (uz još troje
podnositelja), kao bivši gradonačelnik Grada Siska, a protiv odluke Središnjeg
državnog ureda za upravu, klasa: 023-01/05-01/481, ur. broj: 515-11-05-02 od 30.
prosinca 2005. godine.
Navedenom odlukom Središnjeg državnog ureda za upravu odbijen je zahtjev
podnositelja da taj Ured provede nadzor nad radom Gradskog vijeća Grada Siska i
predloži Vladi Republike Hrvatske njegovo raspuštanje, zbog proteka zakonom
propisanog roka od tri mjeseca za obvezno održavanje sjednice Gradskog vijeća.
2. U ustavnoj tužbi podnositelj izrijekom ističe da su osporenom presudom
Upravnog suda povrijeđene odredbe članka 19. i članka 132. Ustava Republike
Hrvatske, dok je iz navoda i razloga ustavne tužbe razvidno da podnositelj
zapravo ukazuje na to da je pri donošenju odluke Središnjeg državnog ureda za
upravu i presude Upravnog suda pogrešno primijenjeno mjerodavno pravo, čime je
povrijeđeno ustavno pravo podnositelja na jednakost pred zakonom, zajamčeno
odredbom članka 14. stavka 2. Ustava i ustavno pravo na lokalnu samoupravu,
zajamčeno odredbama članka 132. stavaka 1. i 2. Ustava.
Podnositelj navodi da je tadašnji predsjednik Gradskog vijeća Grada Siska, M.
M., 28. studenoga 2005. zaprimio zahtjev klubova vijećnika HDZ-a i HSP-a za
sazivanje sjednice Gradskog vijeća, koju je pravodobno i sazvao za 16. prosinca
2005. Posljednja prethodno održana sjednica bila je 4. sjednica od 29. rujna
2005.
Na 5. sjednicu, 16. prosinca 2005., od ukupno 32 vijećnika Gradskog vijeća
odazvalo se njih 30, s time da su izostali predsjed­nik i potpredsjednik
Gradskog vijeća, i to kako navodi podnositelj, iz zdravstvenih razloga. O
izostanku predsjednika i potpredsjednika Gradskog vijeća nazočne je vijećnike,
prije početka sjednice, izvijestio predsjednik Odbora za statutarno-pravna
pitanja, utvrdivši pritom da nisu ispunjeni uvjeti za održavanje sjednice i da
se sjednica odgađa.
Po ovoj obavijesti sjednicu je napustilo 13 vijećnika, a preostalih 17 odlučilo
je održati sjednicu, pod predsjedanjem najstarijeg vijećnika. U daljnjem tijeku
sjednice donesene su odluke o razrješenju dotadašnjeg predsjednika Gradskog
vijeća i o izboru novog (D. K.). Novi je predsjednik, po preuzimanju
predsjedanja, prekinuo sjednicu. Naknadno je sazvao nastavak 5. sjednice
Gradskog vijeća za 23. prosinca 2005., te o tome obavijestio sve vijećnike.
Nastavku 5. sjednice Gradskog vijeća 23. prosinca 2005. nazočilo je 17
vijećnika, te je, pored ostaloga, donesena odluka o nepovjerenju Gradskom
poglavarstvu Grada Siska u cjelini i o razrješenju dotadašnjeg gradonačelnika D.
V., podnositelja ustavne tužbe.
Za 27. prosinca 2005. sazvana je i 6. sjednica Gradskog vijeća, koja je također
održana u nazočnosti 17 vijećnika i na kojoj su donesene daljnje odluke, pored
ostalog, o izboru novog gradonačelnika (D. P.). Odluke su na navedenoj sjednici
donesene po hitnom postup­ku, zbog mogućnosti nastupanja nepopravljivih štetnih
posljedica, odnosno poremećaja u radu lokalne samouprave.
Budući da je 5. sjednica Gradskog vijeća od 16. prosinca 2005. bila, kako ističe
podnositelj, zakonito odgođena (zbog izostanka predsjednika i potpredsjednika),
to je nezakonito razriješeni predsjednik Gradskog vijeća, M. M., 20. prosinca
2005. sazvao odgođenu 5. sjednicu za 28. prosinca 2005., na koju se odazvalo 14
vijećnika, pa je zbog nedostatka kvoruma morala ponovo biti odgođena.
U pogledu odluke Središnjeg državnog ureda za upravu i osporene presude Upravnog
suda podnositelj, s obzirom na činjenice koje je u ustavnoj tužbi izložio,
smatra da je u tim odlukama zauzeto pogrešno stajalište, prema kojem su sjednice
Gradskog vijeća Grada Siska od 16., 23. i 27. prosinca 2005. i na njima donesene
odluke pravovaljane stoga što je na sjednicama bio nazočan potreban broj
vijećnika i što su odluke donesene potrebnom većinom glasova.
Podnositelj, naime, smatra, da Središnji državni ured za upravu i Upravni sud
pravovaljanost tih sjednica i odluka ocjenjuju isključivo s gledišta odredaba
Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi (»Narodne novine« broj
33/01., 60/01. – vjerodostojno tumačenje i 129/05.; u daljnjem tekstu: Zakon),
konkretno odredbe članka 36. stavka 1. tog Zakona, dok zanemaruju okolnost kako
je upravo tim Zakonom, u članku 33., propisano da se način rada predstavničkog
tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave uređuje poslovnikom.
Člankom 12. Poslovnika Gradskog vijeća Grada Siska (»Služ­beni glasnik Grada
Siska« broj 8/02.; u daljnjem tekstu: Poslovnik) propisana je dužnost vijećnika
da u slučaju spriječenosti usmeno ili pisano opravda svoj izostanak predsjedniku
Vijeća. Međutim, kako ističe podnositelj, Poslovnik ne propisuje obvezu
opravdavanja izostanka za slučaj spriječenosti predsjednika, odnosno potpredsjed­nika
Vijeća, ali u članku 49. propisuje da u slučaju spriječenosti predsjednika
sjednici predsjedava potpredsjednik, a u slučaju i njegove spriječenosti,
sjednica se odgađa. Navedeno je u konkretnom slučaju i bilo učinjeno sukladno
Poslovniku, pa je samoinicijativni nastavak zasjedanja po jednom dijelu
vijećnika izravna povreda poslovničkih odredaba.
Primjenu hitnog postupka donošenja akata na spornim sjed­nicama podnositelj
također smatra neprihvatljivom i protivi se stajalištu donositelja osporene
presude, prema kojem su postojali opravdani razlozi za takvo postupanje, zbog
vjerojatnosti nastupa uvjeta za raspuštanje Gradskog vijeća, odnosno poremećaja
i nepopravljive štete zbog nemogućnosti funkcioniranja tijela lokalne
samouprave. Podnositelj ističe da je hitni postupak donošenja akata uređen
člankom 116. Poslovnika na način da se akti donose po hitnom postupku samo kada
to zahtijevaju interesi obrane, razlozi elementarnih nepogoda i drugi osobito
opravdani razlozi, odnosno u slučaju kada bi nedonošenje akta moglo prouzročiti
nepopravljive štetne posljedice ili poremećaj ili bi značilo protupropisno
postupanje. Vijećnici nazočni na spornoj, prethodno odgođenoj, 5. sjednici i na
6. sjednici Gradskog vijeća nisu imali osobito opravdan razlog za donošenje
akata po hitnom postupku, budući da je posljednja sjednica Gradskog vijeća prije
toga bila održana 29. rujna 2005., pa se sve do 29. prosinca 2005., unatoč tome
što je sjednica sazvana po ranijem predsjedniku Gradskog vijeća u dva navrata
morala biti odgođena bez istodobnog određivanja novog termina, ne bi stekli
uvjeti za primjenu odredbe članka 84. stavka 1. točke 6. Zakona o lokalnoj i
područnoj (regionalnoj) samoupravi, to jest za raspuštanje predstavničkog tijela
koje tri mjeseca nije održalo sjednicu.
Prema tome, smatra podnositelj, nema nepopravljivih štetnih posljedica niti
poremećaja u radu lokalne samouprave, štoviše štet­nih posljedica ne bi bilo
niti da je tromjesečni rok protekao bez sazivanja sjednice i da je došlo do
raspuštanja Gradskog vijeća, jer bi na taj način građanima Grada Siska bilo
omogućeno da na demokratski način izaberu svoje predstavnike i ostvare svoje
ustavno pravo na lokalnu samoupravu.
Stoga podnositelj predlaže ukidanje osporene presude Uprav­nog suda Republike
Hrvatske.

*Ustavna tužba nije osnovana.*

3. Odredbom članka 62. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u
daljnjem tekstu: Ustavni zakon) propisano je da svatko može podnijeti Ustavnom
sudu ustavnu tužbu ako smatra da mu je pojedinačnim aktom tijela državne vlasti,
tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ili pravne osobe s
javnim ovlastima, kojim je odlučeno o njegovim pravima i obvezama ili o sumnji
ili optužbi zbog kažnjivog djela, povrijeđeno ljudsko pravo ili temeljna sloboda
zajamčena Ustavom.
Ustavna tužba nije pravno sredstvo u sustavu redovnih ili izvanrednih pravnih
lijekova, nego poseban institut za ocjenu pojedinačnih akata tijela državne
vlasti i pravnih osoba s javnim ovlastima, radi zaštite ljudskih prava i
temeljnih sloboda zajamčenih Ustavom. Slijedom navedenog, Ustavni sud tijekom
postupka pružanja ustav­nosudske zaštite, u pravilu, unutar zahtjeva istaknutog
u ustavnoj tužbi, utvrđuje je li u postupku odlučivanja o pravima i obvezama
podnositelja došlo do ustavno nedopuštenog posizanja u ljudska prava i temeljne
slobode.
4. Mjerodavnom odredbom članka 34. stavka 3. Zakona propisano je sljedeće:
*Predsjednik predstavničkog tijela saziva sjednice predstavničkog tijela po
potrebi, a najmanje jednom u tri mjeseca.*
U protivnom se primjenjuje odredba članka 84. točka 6. Zakona, kojom je
propisano:
*Na prijedlog središnjeg tijela državne uprave nadležnog za lokalnu i područnu
(regionalnu) samoupravu Vlada Republike Hrvatske raspustit će predstavničko
tijelo: (...)*
6. ako ne može donositi odluke iz svog djelokruga dulje od 3 mjeseca.
Člankom 36. stavkom 1. Zakona propisano je:
*Predstavničko tijelo donosi odluke većinom glasova ako je na sjednici nazočna
većina članova predstavničkog tijela.*Mjerodavnim odredbama Poslovnika propisano je sljedeće:

*Članak 11.*

*Kao član predstavničkog tijela građana Grada Siska vijećnik je u obavljanju
svoje počasne funkcije dužan biti nazočan sjednicama Vijeća*

*Članak 12.*

*U slučaju spriječenosti dolaska na sjednicu, odnosno u slučaju izostanka sa
sjednice, vijećnik je izostanak dužan opravdati, pismeno ili usmeno,
predsjedniku Vijeća.*

*Članak 49.*

*Sjednici vijeća predsjedava predsjednik Vijeća.
U slučaju njegove odsutnosti ili spriječenosti sjednici predsjedava
potpredsjednik Vijeća.
U slučaju odsutnosti predsjednika i podpredsjednika Vijeća, sjednica se odgađa.*

*Članak 116.*

*Iznimno, pojedini akti Vijeća mogu se donijeti po postupku drugačijem od
redovnog postupka za donošenje akata, odnosno po hitnom postupku.
Vijeće donosi akte po postupku iz stavka 1. ovog članka samo kad to zahtijevaju
interesi obrane, razlozi elementarnih nepogoda i drugi osobito opravdani
razlozi, odnosno slučajevi kad bi nedonošenje takvog akta moglo prouzročiti
nepopravljive štetne posljedice i poremećaje ili bi značilo protupropisno
postupanje.*
5. Iz dokumentacije sadržane u spisu predmeta razvidno je da su klubovi
vijećnika HDZ-a i HSP-a inicirali sazivanje sjednice Gradskog vijeća Grada Siska
i predložili dnevni red s prijedlozima za donošenje odluka, pored ostalog, o
nepovjerenju Gradskom poglavarstvu Grada Siska u cjelini i o izmjeni rješenja o
izboru predsjednika Gradskog vijeća Grada Siska.
U zapisniku s 5. sjednice Gradskog vijeća Grada Siska i nastavka iste sjednice
od 16., odnosno 23. prosinca 2005. navedeno je, pored ostalog, sljedeće: *»Na
početku sjednice vijećnik i predsjednik Odbora za statutarno-pravna pitanja,
gospodin A. M. je rekao da, kao predsjednik Odbora, utvrđuje da na sjednici nije
nazočan predsjednik Gradskog vijeća kao i podpredsjednik Gradskog vijeća, te
zbog toga nisu ispunjene osnovne pretpostavke za rad Vijeća, te je isto tako
utvrdio da se, primjenom odredbe članka 49. Poslovnika Gradskog vijeća, sjednica
odgađa. Po obavijesti gospodina A. M., u 10,17 sati, sjednicu su napustili
sljedeći vijećnici* (... – imenom i prezimenom navedeno trinaest osoba – op. Ust
suda), *a na sjednici su u odlučivanju sudjelovali sljedeći vijećnici* (... –
imenom i prezimenom navedeno sedamnaest osoba – op.Ust suda). *Nakon toga
gospodin D. P. je konstatirao da su klubovi vijećnika HDZ-a i HSP-a mišljenja da
je sadašnja »pozicija« namjerno opstruirala sjednicu, te isti klubovi
obavještavaju da će se sjednica nastaviti (...)«.*
U zapisniku sa 6. sjednice Gradskog vijeća Grada Siska od 27. prosinca 2005,
navedeno je, pored ostalog, sljedeće: *»Sjednicom je predsjedavao predsjednik,
gospodin D. K., koji je konstatirao da je na sjednici nazočno sedamnaest
vijećnika (...). U svezi s predloženim dnevnim redom, gospodin D. K. je
predložio izmjene i dopune dnev­nog reda na temelju prijedloga osam vijećnika za
donošenje akata po hitnom postupku, sukladno članku 116., 117. i 118. Poslovnika
(...), s obrazloženjem kako je u nastavku 5. sjednice Gradskog vijeća Grada
Siska održane 23. prosinca 2005. izglasano nepovjerenje Poglavarstvu u cjelini,
a s istim datumom razriješen je dužnosti i gradonačelnik, te su se stekli uvjeti
za donošenje akata po hitnom postupku i postoje osobito opravdani razlozi za
njihovo donošenje, odnosno njihovo nedonošenje moglo bi prouzročiti
nepopravljive i štetne posljedice i poremećaje ili bi značilo protupropisno
postupanje. (...) Izmijenjeni i dopunjeni dnevni red jednoglasno je usvojen u
cjelini.«*
Nadalje, iz dokumentacije u spisu predmeta razvidno je da je novi, na 6.
sjednici Gradskog vijeća izabrani gradonačelnik Grada Siska, D. P., već 28.
prosinca 2005. Središnjem državnom uredu za upravu podnio predstavku s
cjelokupnom dokumentacijom, kojom je zatražio da taj Ured utvrdi zakonitost i
valjanost akata Gradskog vijeća donesenih na spornim sjednicama i osigura
primopredaju duž­nosti gradonačelnika i Gradskog poglavarstva Grada Siska. U
povodu te predstavke navedeni je Ured utvrdio da su odluke donesene na spornim
sjednicama pravovaljane.
Ni iz dokumentacije u spisu predmeta, ni iz zapisnika sa sporne 5. sjednice
Gradskog vijeća Grada Siska, nije razvidno da bi bili priloženi kakvi pisani
dokazi o spriječenosti ranijeg predsjednika i potpredsjednika Gradskog vijeća
Grada Siska da nazoče spornoj 5. sjednici, niti da bi predsjednik Odbora za
statutarno-pravna pitanja, koji je vijećnike obavijestio o nenazočnosti
predsjednika i potpredsjednika Gradskog vijeća, naveo kakve razloge kojim su oni
usmeno opravdali svoj izostanak (medicinsku dokumentaciju o njihovoj
spriječenosti priložio je tek podnositelj uz ustavnu tužbu – op. Ust. suda).
Stoga su Središnji državni ured za upravu, u svojem odgovoru na tužbu podnesenu
Upravnom sudu, kao i Upravni sud u osporenoj presudi, naglasili da predsjednik i
potpredsjednik Gradskog vijeća svoj izostanak sa sporne 5. sjednice nisu ni na
koji način opravdali.
6. Središnji državni ured za upravu, u povodu zahtjeva podnositelja, utvrdio je
relevantne činjenice u smislu odredbe članka 36. stavka 1. Zakona (broj nazočnih
vijećnika na spornim sjednicama), te donio odluku o odbijanju zahtjeva, uz
obrazloženje da *»(...) 17 vijećnika u konkretnom slučaju predstavlja potrebnu
većinu za zakonito održavanje sjednice predstavničkog tijela (...). Sazivanje i
održavanje 5. i 6. sjednice Gradskog vijeća Grada Siska obavljeno je sukladno
Zakonu i propisima donijetim temeljem Zakona, a odluke donijete na istim su
pravovaljane, radi čega se nisu stekli uvjeti za donošenje odluke o poništenju
sjednica održanih 16., 23. i 27. prosinca 2005. te odluka donijetih na istima.«*
7. Upravni sud se suglasio s navedenim stajalištem, a pored toga je, pozivajući
se na odredbu članka 12. Poslovnika, neizravno izrazio stajalište da se ta
odredba, o obvezi vijećnika da opravda izostanak sa sjednice, odnosi jednako
(iako o tome Poslovnik ne sadrži izričitu odredbu) i na predsjednika, odnosno
potpredsjednika vijeća, koji su također vijećnici. Upravni sud je izrazio i
stajalište da su vijeć­nici koji su nazočili spornoj 5. i 6. sjednici Gradskog
vijeća, s obzirom na okolnosti slučaja (izostanak predsjednika i
potpredsjednika, odgađanje sjednice bez naznake o novom terminu, sve neposredno
pred sam istek roka od tri mjeseca od održavanja posljednje sjednice Gradskog
vijeća), imali osnove za primjenu odredaba Poslovnika o donošenju akata po
hitnom postupku i za donošenje odluka kojima se omogućuje normalno
funkcioniranje Gradskog vijeća.
8. Članak 132. stavci 1. i 2. Ustava glase:
*(1) Građanima se jamči pravo na lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu.
(2) Pravo na samoupravu ostvaruje se preko lokalnih, odnosno područnih
(regionalnih) predstavničkih tijela koja su sastavljena od članova izabranih na
slobodnim i tajnim izborima na temelju neposrednog, jednakog i općega biračkog
prava.*
Polazeći od citiranih ustavnih odredaba, Ustavni sud zauzeo je stajalište da
propise iz područja lokalne i područne (regionalne) samouprave valja tumačiti u
korist nesmetanog i redovitog funkcioniranja lokalne i područne (regionalne)
samouprave i njezine zaštite, pri čemu je poštivanje demokratskih pravila
postupanja u predstav­ničkom tijelu temeljna pretpostavka za ostvarenje tih
ciljeva.
Jedno od temeljnih demokratskih pravila postupanja, sadržano i u odredbama
članaka 81. i 82. Ustava, ugrađeno je u članak 36. stavak 1. Zakona, kojim je
propisano da predstavničko tijelo donosi odluke većinom glasova ako je na
sjednici nazočna većina članova predstavničkog tijela.
Nadalje, članak 34. Zakona, pored naprijed citirane odredbe stavka 3. (obveza
sazivanja sjednice najmanje jednom u tri mjeseca), sadrži u stavcima 4., 5. i 6.
i druga pravila postupanja u odnosu na sazivanja sjednica predstavničkih tijela.
Navedenim odredbama članka 34. propisano je sljedeće:
*(4) Predsjednik je dužan sazvati sjednicu predstavničkog tijela na obrazloženi
zahtjev najmanje jedne trećine članova predstavničkog tijela u roku od 15 dana
od primitka zahtjeva.
(5) Ukoliko predsjednik predstavničkog tijela ne sazove sjednicu u roku iz
stavka 4. ovoga članka, sjednicu će sazvati općinski načelnik, gradonačelnik ili
župan u roku od 15 dana.
(6) Nakon proteka rokova iz stavka 5. ovoga članka sjednicu može sazvati, na
zahtjev jedne trećine članova predstavničkog tijela, čelnik središnjeg tijela
državne uprave nadležnog za poslove lokalne i područne (regionalne) samouprave.*
Citirane zakonske odredbe jasno ukazuju na važnost nesmetanog i redovitog
funkcioniranja lokalne i područne samouprave i namjeru zakonodavca da takvo
funkcioniranje lokalne i područne samouprave osigura, pa je s tim ciljem
propisana obveza sazivanja i rok za sazivanje sjednica predstavničkih tijela,
najdulje moguće vremensko razdoblje koje može proteći između dviju sjednica, kao
i supsidijarna nadležnost za sazivanje sjednica.
U svjetlu tako iskazane zakonodavne namjere, neprihvatljivo je tumačenje kakvo
iznosi podnositelj ustavne tužbe, prema kojem odredba članka 33. Zakona
ovlašćuje predstavničko tijelo da način svojeg rada (bezuvjetno) uredi
poslovnikom. Odredbom članka 33. Zakona ovlašteno je predstavničko tijelo da
način svojeg rada uredi poslovnikom, u skladu sa Zakonom i statutom.
Slijedom navedenog, neprihvatljivo je i tumačenje prema kojem bi odredbom
sadržanom u poslovniku predstavničkog tijela mogao biti derogiran sadržaj
mjerodavnog zakona. Konkretno, odredba članka 49. stavka 3. Poslovnika, na koju
se poziva podnositelj, a kojom je propisano da se sjednica odgađa u slučaju
odsutnosti predsjednika i potpredsjednika Vijeća, očigledno ne uvažava Ustavom i
mjerodavnim Zakonom utvrđeno većinsko načelo, funkcioniranje predstavničkog
tijela stavlja u ovisnost o pojedincu i na taj način može dovesti u pitanje
ostvarivanje Ustavom zajamčenog prava na lokalnu samoupravu.
Jednako tako, ostvarivanje prava na lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu,
odnosno rad predstavničkog tijela ne mogu biti onemogućeni činjenicom da
poslovnikom određena situacija nije uređena (u konkretnom slučaju nisu propisane
pravne posljedice opravdanog, odnosno neopravdanog izostanka predsjednika i
potpredsjednika predstavničkog tijela sa sjednice).
Naprotiv, kako je razvidno i iz odredaba samog Poslovnika Gradskog vijeća Grada
Siska, u sadržaj članaka 54. i 60. ugrađeno je demokratsko većinsko načelo, na
način da rad predstavničkog tijela može biti onemogućen samo u slučajevima kada
sjednici nije nazočna većina vijećnika ili ona u tijeku sjednice prestane
postojati. Naime, navedenim odredbama Poslovnika propisano je sljedeće:
Članak 54. stavak 3.:
*Ako predsjednik Vijeća utvrdi da sjednici nije nazočna natpolovična većina svih
vijećnika, izrijekom utvrđuje nedostatak kvoruma te odgađa sjednicu za određeni
sat i dan.*
Članak 60.:
*Sjednica će se prekinuti i odgoditi i u slučaju kada se za vrijeme sjednice
utvrdi da nije nazočna natpolovična većina svih vijećnika potrebna za
odlučivanje na sjednici.*Instrument zaštite od blokiranja rada predstavničkog tijela nedvojbeno
predstavlja i naprijed citirana odredba članka 116. (u vezi s njom i članaka
117. i 118.) Poslovnika, kojom su uređeni uvjeti i način donošenja akata po
hitnom postupku, te je svrha takve odredbe (pored ostalog, zaštita od
nepopravljive štete, poremećaja ili protupravnog postupanja) izrijekom u njoj i
navedena.
9. Slijedom svega izloženog, razlozi navedeni u obrazloženju osporene presude
Upravnog suda (napose na stranici 4., u odjeljcima 2. i 3.) sukladni su cilju i
svrsi mjerodavnog Zakona i temelje se na tumačenju odredaba mjerodavnog
Poslovnika u skladu s tim ciljem i svrhom.
Stoga, ocjenjujući razloge ustavne tužbe sa stajališta članka 14. stavka 2.
Ustava, Ustavni sud je utvrdio da su pravna stajališta navedena u osporenoj
presudi zasnovana na pravilnoj primjeni mjerodavnog prava i na ustavnopravno
prihvatljivom tumačenju tog prava. Ustavni sud utvrđuje da je Upravni sud,
polazeći od utvrđenog činjeničnog stanja, obrazložio svoja stajališta, za koja
je nedvojbeno da nisu posljedica proizvoljnog tumačenja i primjene mjerodavnog
materijalnog prava.
Ustavni sud iz navedenih razloga ocjenjuje da podnositelju nije povrijeđeno
ustavno pravo na jednakost pred zakonom, zajamčeno člankom 14. stavkom 2.
Ustava.
10. Presudom zasnovanom na pravilnoj primjeni mjerodavnog prava i na
ustavnopravno prihvatljivom tumačenju tog prava, prema ocjeni Ustavnog suda,
nije povrijeđeno niti ustavno pravo na lokalnu i područnu (regionalnu)
samoupravu, zajamčeno člankom 132. Ustava.
11. Odredbom članka 19. stavka 2. Ustava jamči se sudska kontrola zakonitosti
pojedinačnih akata upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti.
S obzirom na prethodno izložene razloge, ocjena je Ustavnog suda da je Upravni
sud proveo kontrolu zakonitosti akta tijela uprav­ne vlasti i svojom presudom
nije povrijedio navedeno ustavno pravo podnositelja.
12. Odredbom članka 19. stavka 1. Ustava propisano je da pojedinačni akti
državne uprave i tijela koja imaju javne ovlasti moraju biti utemeljeni na
zakonu.
Navedena odredba ne sadrži ljudska prava i temeljne slobode, zajamčene Ustavom,
koje bi Ustavni sud štitio u postupku pokrenutom ustavnom tužbom, u smislu
odredaba članka 62. Ustavnog zakona.
13. Slijedom navedenog, na temelju članaka 73. i 75. Ustavnog zakona, odlučeno
je kao u izreci.
14. Objava odluke (točka II. izreke) temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-1612/2006
Zagreb, 4. srpnja 2007.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednica Vijeća
**dr. sc. Jasna Omejec**, v. r.

Odluka, NN 87/2007-2711
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)