### NN 9/2015 (26.1.2015.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-6745/2014 od 11. prosinca 2014.

9 26.01.2015 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-6745/2014 od 11. prosinca 2014.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

203

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Snježana Bagić, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Davor Krapac, Ivan Matija, Duška Šarin i Miroslav Šeparović, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Jasminka Jelić, koju zastupa Zdravko Dumančić, odvjetnik u Osijeku, na sjednici održanoj 11. prosinca 2014. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Ukida se:

– presuda Upravnog suda u Osijeku broj: UsI-705/14-9 od 14. kolovoza 2014.

III. Predmet se vraća Upravnom sudu u Osijeku na ponovni postupak.

IV. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Jasminka Jelić iz Osijeka (u daljnjem tekstu: podnositeljica), koju u postupku pred Ustavnim sudom zastupa Zdravko Dumančić, odvjetnik u Osijeku, podnijela je ustavnu tužbu kojom osporava presudu Upravnog suda u Osijeku broj: UsI-705/14-9 od 14. kolovoza 2014.

Osporenom presudom podnositeljici je kao neosnovan odbijen tužbeni zahtjev za poništenje rješenja drugostupanjskog tijela kojim je tražila priznavanje statusa člana obitelji poginulog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i prava na obiteljsku invalidninu ili vraćanje predmeta na ponovni postupak.

1.1. Za potrebe ustavnosudskog postupka, a na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) Ustavni sud je zatražio i izvršio uvid u spis Upravnog suda u Osijeku broj: UsI-705/14.

II. ČINJENICE I OKOLNOSTI SLUČAJA

2. Uvidom u sudski spis, utvrđeno je sljedeće:

– podnositeljica je bila u braku sa Jerkom Bukićem, smrtno stradalim hrvatskim braniteljem iz Domovinskog rata (preminuo 9. srpnja 1991.) u kojem je rođena zajednička kći Ivana Bukić;

– pravomoćnim Rješenjem Ureda za obranu Osijek klasa: UP/I-562-01/94-108/928, ur.broj: 512-144-04-94-1/VDK od 13. srpnja 1994. (u daljnjem tekstu: Rješenje 1.) podnositeljici je prestalo pravo na sukorisnički dio obiteljske invalidnine zbog sklapanja braka sa drugom osobom;

– podnositeljičin je drugi brak razveden 21. svibnja 2003.;

– podnositeljica je 21. siječnja 2013. ponovno podnijela zahtjev za priznavanje statusa člana obitelji smrtno stradalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i pravo na obiteljsku invalidninu;

– nepravomoćnim Rješenjem Ureda državne uprave u Osječko-baranjskoj županiji, klasa: UP/I-562-02/13-14/12, ur.broj: 2158-02-02/01-13-4 od 7. veljače 2013. (u daljnjem tekstu: Rješenje 2.) podnositeljici je priznat status člana obitelji smrtno stradalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata te joj je jednako kao i kćeri Ivani Bukić priznato pravo na obiteljsku invalidninu kao sukorisnicima u jednakim dijelovima;

– rješenjem Ministarstva branitelja klasa: UP/II-562-02/13-0004/182, ur.broj: 522-04/1-1-2-13-3 od 21. lipnja 2013. (u daljnjem tekstu: Rješenje Ministarstva 1.) po službenoj dužnosti je poništeno Rješenje 2. kao i suglasnost Ministarstva branitelja klasa: UP/II-562-02/13-0004/182, ur.broj: 522-01/1-3-13-2 od 13. ožujka 2013.;

– rješenjem Ureda državne uprave u Osječko-baranjskoj županiji klasa: UP/I-562-02/13-14/57, ur.broj: 2158-02-02/01-13-2 od 5. srpnja 2013. (u daljnjem tekstu: Rješenje 3.) odbijen je zahtjev podnositeljice za priznavanje statusa člana obitelji smrtno stradalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i pravo na obiteljsku invalidninu, dok je potvrđen takav status i pravo na obiteljsku invalidninu za kći Ivanu Bukić;

– rješenjem Ministarstva branitelja klasa: UP/II-562-02/13-0004/548, ur.broj: 522-04/1-1-2-13-2 od 28. kolovoza 2013. (u daljnjem tekstu: Rješenje Ministarstva 2.) je prekinut postupak kod tog drugostupanjskog tijela po žalbi podnositeljice zbog rješavanja upravnog spora pred Upravnim sudom u Osijeku u predmetu broj: UsI-735/13-2 koji podnositeljica vodi od 17. srpnja 2013. radi poništenja Rješenja Ministarstva 1.;

– Upravni sud u Osijeku u predmetu broj: UsI-735/13-8 donio je presudu 19. prosinca 2013. kojom je odbio tužbeni zahtjev podnositeljice za poništenje Rješenja Ministarstva 1.;

– Ministarstvo branitelja je rješenjem klasa: UP/II-562-02/13-0004/548, ur.broj: 522-04/1-1-2-14-4 od 4. travnja 2014. (Rješenje Ministarstva 3.) odbilo žalbu podnositeljice na Rješenje 3.;

– 29. svibnja 2014. podnositeljica je pokrenula upravni spor pri Upravnom sudu u Osijeku;

– 14. kolovoza 2014. Upravni sud u Osijeku donio je osporenu presudu kojom je odbijen zahtjev podnositeljice za poništenje Rješenja Ministarstva 3.

3. U obrazloženju osporene presude istaknuto je:

»Budući da tužiteljica 17. prosinca 2012., u trenutku stupanja na snagu članka 35. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji nije imala priznato pravo na obiteljsku invalidninu jer je to pravo već ranije izgubila sa 30. travnja 1994., izmijenjena odredba članka 117. stavka 1. Zakona o pravima ... na istu se ne može primijeniti. Navedena odredba se prema mišljenju ovog Suda odnosi na osobe koje su u trenutku stupanja na snagu te norme imale priznata prava pa ih temeljem iste neće izgubiti stupanjem u brak ili izvanbračnu zajednicu. Obzirom da je tužiteljica pravo na obiteljsku invalidninu već ranije izgubila stupanjem u bračnu zajednicu, ista ne pripada krugu osoba na koju se izmjena članka 117. stavka 1. tog Zakona odnosi, a pri tome nije od utjecaja činjenica da tužiteljica više nije u novo zasnovanoj bračnoj zajednici.

(...)

Slijedom iznesenog, pravilno je tuženik odbio žalbu tužiteljice budući da nije bilo zakonskog osnova da se tužiteljici priznaju predmetni status i pravo na obiteljsku invalidninu jer za isto ne ispunjava uvjete iz članka 6. stavka 1., te članka 75. i 78. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji jer se tužiteljica zasnivanjem nove bračne zajednice više ne može smatrati članom obitelji pokojnog Jerka Bukića u smislu članka 6. stavka 1. tog Zakona, a s obzirom da je predmetno pravo već ranije izgubila, članak 35. Zakona o izmjenama i dopunama tog Zakona se ne može primijeniti u njenu korist.«

III. PRIGOVORI PODNOSITELJICE

4. Podnositeljica ističe da su joj osporenom presudom povrijeđena ustavna prava zajamčena člancima 14. i 18. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.). U svjetlu povrede navedenih ustavnih prava podnositeljica ističe zabranu diskriminacije iz članka 14. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak, 14/02. i 1/06., u daljnjem tekstu: Konvencija) i Protokola br. 12 uz Konvenciju, kao i povredu prava na djelotvoran pravni lijek zajamčenog člankom 13. Konvencije.

Podnositeljica u ustavnoj tužbi, između ostalog, navodi:

»(...) na ovaj način država kroz svoje zakone, a potom i njena administracija kroz provedbu zakona s podnositeljicom ustavne tužbe, ženom i suprugom poginulog branitelja sve vrijeme poigravala dovodeći ju u situaciju nejednakosti pred zakonom i izrazito diskriminirajuću situaciju. Naime, u početku joj je zakonom određivala način organiziranja privatnog života zabranjujući joj ulazak u bračnu ili izvanbračnu zajednicu, a potom ispravljajući ovu očigledno diskriminirajuću situaciju novim zakonom, odnosno, izmjenama zakona i donesenim rješenjem priznaje joj status člana obitelji smrtno stradalog hrvatskog branitelja i pravo na obiteljsku invalidninu da bi joj nakon toga taj status i pripadajuće pravo bili ponovno oduzeti uz navođenje da je ona to pravo sklapanjem bračne zajednice već izgubila, odnosno da joj je to pravo po ranijem zakonu oduzeto.

Navedeni status i pravo na obiteljsku invalidninu je ostvarila kao supruga poginulog branitelja i nitko joj nema pravo zakonom odrediti da nakon smrti supruga ne bi trebala nastaviti živjeti, sklapanjem bračne ili izvanbračne zajednice ... s uspomenom na poginulog supruga, ali i svim stečenim pravima koja je ostvarila zbog agonije gubitka supruga i oca njihovog zajedničkog djeteta. Niti jedan drugi zakon RH, uređivanjem strogo privatne sfere života, ne uvjetuje ostvarivanje ovog prava bilo kojem udovcu ili udovici zastupnika u Saboru, ministra, predsjednika RH ili bilo kojeg drugog državnog dužnosnika ili kojeg drugog korisnika obiteljske mirovine, osim udovicama hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Osim toga, nepriznavanjem statusa člana obitelji smrtno stradalog hrvatskog branitelja i pripadajućeg prava na obiteljsku invalidninu dovedena je u neravnopravnu poziciju i u odnosu na sve druge supruge poginulih branitelja koje nisu ozakonile brakom svoje veze i koje sada imaju mogućnost i dalje koristiti stečena prava jer formalno nikada nisu zaključile bračnu zajednicu, a da ju sada i zaključe ta prava zbog izmijenjenog zakona ne bi izgubile.«

Predlaže usvojiti ustavnu tužbu, ukinuti osporenu presudu i predmet vratiti prvostupanjskom sudu na ponovni postupak.

IV. MJERODAVNO PRAVO

5. Za konkretan slučaj mjerodavan je članak 117. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine« broj 174/04., 92/05., 2/07., 107/07., 65/09., 137/09., 146/10. i 55/11.; u daljnjem tekstu: ZoPHBDR) kojim je propisano:

»Članak 117.

(1) Bračni drug stupanjem u brak gubi prava iz ovoga Zakona koja je ostvario kao član obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i umrloga HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine.

(...)«

Dana 17. prosinca 2012. donesen je Zakon o izmjenama i dopunama ZoPHBDR-a (»Narodne novine« broj 140/12.; u daljnjem tekstu: ZID ZoPHBDR-a) prema kojem je članak 117. ZoPHBDR-a izmijenjen člankom 35. ZID-a ZoPHBDR-a i glasi:

»Članak 35.

U članku 117. stavak 1. mijenja se i glasi:

'Bračni i izvanbračni drug iz članka 6. ovoga Zakona, stupanjem u brak ili izvanbračnu zajednicu ne gubi prava iz ovoga Zakona koja su ostvarena priznavanjem statusa člana obitelji smrtno stradalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i umrloga HRVI iz Domovinskog rata od I. do IV. skupine.'«

Ustavni sud je Rješenjem broj: U-I-4727/2012 od 19. veljače 2013. utvrdio da je članak 117. stavak 1. ZoPHBDR-a u supstancijalnom smislu izmijenjen člankom 35. ZID-a ZoPHBDR-a te je stoga odbacio prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 117. stavka 1. ZoPHBDR-a.

Za konkretan slučaj mjerodavan je i članak 47. ZID-a ZoPHBDR-a koji glasi:

»Postupci započeti do stupanja na snagu ovog Zakona nastavit će se i dovršiti po odredbama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji ('Narodne novine', br. 174/04., 92/05., 2/07., 107/07., 65/09., 137/09., 146/10. i 55/11.).«

5.1. Nadležni ministar donio je Upute za provedbu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji (»Narodne novine« broj 140/12.; u daljnjem tekstu: Uputa) u kojima je u odnosu na članak 5. naveo:

»13. Člankom 35. Zakona izmijenjen je stavak 1. članka 117. te se sada predviđa pravo na zadržavanje prava bračnog ili izvanbračnog druga iz članka 6. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, u slučaju stupanja u novu bračnu ili izvanbračnu zajednicu.

Dakle, za sve osobe bračne ili izvanbračne drugove iz članka 6. Zakona o pravima ... koji sada primaju obiteljsku invalidninu ili novčanu naknadu obiteljske invalidnine neće biti potrebno provjeravati postojanje činjenice zaključenja braka ili stupanja u izvanbračnu zajednicu.

Osobe koje su temeljem ranijih propisa izgubile prava po osnovi zaključenja braka ili izvanbračne zajednice sada mogu ponovno podnijeti zahtjev za priznavanje prava, osim u slučaju ako su ranija prava bila priznata temeljem smrti hrvatskog branitelja ... uslijed bolesti koja je nastala kao posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta Republike Hrvatske.«

V. OCJENA USTAVNOG SUDA

6. Ustavni sud je za ocjenu osnovanosti ustavne tužbe podnositeljice utvrdio mjerodavnim članak 29. stavak 1. Ustava, s kojeg je aspekta razmatrao osnovanost ustavne tužbe.

Članak 29. stavak 1. Ustava glasi:

»Članak 29.

(...) Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično ... odluči o njegovim pravima ...

(...)«

7. U konkretnom slučaju sporno je bilo ostvaruje li podnositeljica na temelju ZID-a ZoPHBDR-a kao udovica preminulog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata koja je sklopila novi brak (koji je u međuvremenu razveden) pravo na obiteljsku invalidninu, odnosno, odnosi li se i na podnositeljicu članak 35. ZID-a ZoPHBDR-a kojim je izmijenjen članak 117. ZoPHBDR-a, a kojim je bilo propisano da bračni drug stupanjem u brak gubi prava koja je ostvario kao član obitelji smrtno stradaloga hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata.

8. U upravnom postupku koji je prethodio ustavnosudskom postupku, upravna tijela i Upravni sud odbili su podnositeljičin zahtjev za priznavanje statusa člana obitelji smrtno stradalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i ponovnu isplatu obiteljske invalidnine budući da je podnositeljica pravo na obiteljsku invalidninu već prije izgubila stupanjem u bračnu zajednicu, zbog čega ne pripada krugu osoba na koju se odnosi izmjena članka 117. stavka 1. ZoPHBDR-a. Na navedeno ne utječe činjenica da tužiteljica više nije u novo zasnovanoj bračnoj zajednici. Stoga su utvrdili da se članak 35. ZID-a ZoPHBDR-a ne može primijeniti u njenu korist.

8.1. Iz navedenog proizlazi da upravna tijela i Upravni sud nisu uzeli u obzir prijelazne i završne odredbe ZID-a ZoPHBDR-a. Ustavni sud podsjeća da je člankom 47. ZID-a ZoPHBDR-a propisano da će se samo postupci započeti do stupanja na snagu ZID-a ZoPHBDR-a nastaviti i dovršiti po odredbama »starog« ZoPHBDR-a. Drugim riječima, zahtjevi podneseni nakon njegovog stupanja na snagu, dovršit će se po odredbama ZID-a ZoPHBDR-a. Navedeno proizlazi i iz Upute u vezi s primjenom ZID-a ZoPHBDR-a koju je donio ministar Ministarstva branitelja, u kojoj je jasno navedeno da osobe koje su temeljem ranijih propisa izgubile prava po osnovi zaključenja braka ili izvanbračne zajednice nakon stupanja na snagu ZID-a ZoPHBDR-a mogu ponovno podnijeti zahtjev za priznavanje odnosno ponovnu uspostavu prava na obiteljsku invalidninu.

Slijedom navedenog, zbog propusta nadležnih upravnih tijela i Upravnog suda da zahtjev razmotre u svjetlu navedenih prijelaznih i završnih odredbi ZID-a ZoPHBDR-a, odluke upravnih tijela i Upravnog suda su arbitrarne, a podnositeljici je uskraćeno pravo na priznavanje statusa člana obitelji smrtno stradalog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata i ponovnu isplatu obiteljske invalidnine.

Slijedom navedenog utvrđeno je da je podnositeljici povrijeđeno pravo na pravično suđenje iz članka 29. stavka 1. Ustava.

9. Ustavni sud utvrdio je da prigovori podnositeljice vezani uz članke 14. i 18. Ustava, na način kako su postavljeni u ustavnoj tužbi te u mjeri u kojoj bi u okolnostima konkretnog slučaja osporena presuda mogla utjecati na ostvarivanje sadržaja tih ustavnih normi, ne upućuju na mogućnost povrede ljudskih prava i temeljnih sloboda zajamčenih Ustavom.

10. Na temelju članaka 73. i 76. Ustavnog zakona, odlučeno je kao u izreci.

11. Objava ove odluke (točka IV. izreke) temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-6745/2014

Zagreb, 11. prosinca 2014.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
dr. sc. Snježana Bagić, v. r.