## Zakon o hidrografskoj djelatnosti

### NN 68/1998 (12.5.1998.), Zakon o hidrografskoj djelatnosti

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O HIDROGRAFSKOJ DJELATNOSTI**

Proglašavam Zakon o hidrografskoj djelatnosti, koji je donio Zastupnički
dom Hrvatskoga državnog sabora na sjednici 24. travnja 1998.

Broj: 081-98-994/1
Zagreb, 4. svibnja 1998.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON**

### **O HIDROGRAFSKOJ DJELATNOSTI**

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje sadržaj hidrografske djelatnosti, uvjeti i način
obavljanja te djelatnosti, te osniva pravna osoba za obavljanje hidrografske
djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku.

Članak 2.

Hidrografska djelatnost obuhvaća hidrografsku izmjeru mora, geodetska
i druga snimanja objekata u priobalju, mora, morskog dna i podmorja; marinsku
geodeziju; oceanologiju (registriranje kolebanja razine mora, površinskih
valova, struja mora, termohalinskih parametara), geologiju i geofiziku
mora i zaštitu okoliša u dijelovima mora u kojima Republika Hrvatska ima
suverenost ili ostvaruje suverena prava; obradu podataka prikupljenih izmjerom,
snimanjem i istraživanjem i objavu tih podataka, a sve u cilju hidrografsko-navigacijskog
osiguranja plovidbe morem.

Geodetski poslovi u hidrografskoj djelatnosti obavljaju se u skladu
s propisima o geodetskoj izmjeri.

Članak 3.

Svrha hidrografske djelatnosti je hidrografsko-navigacijsko osiguranje
plovidbe brodova i brodica, uključivši i ratne brodove, s ciljem zaštite
ljudskih života i imovine na moru, istraživanja, zaštite okoliša i gospodarenjem
morem.

Članak 4.

Podaci dobiveni obavljanjem hidrografske djelatnosti, osnova su hidrografskoga
informacijskog sustava.

II. OBAVLJANJE HIDROGRAFSKE DJELATNOSTI

Članak 5.

Hrvatski hidrografski institut obavlja sljedeće hidrografske djelatnosti:

1. hidrografsku izmjeru mora, marinsku geodeziju, geodetska i druga
snimanja objekata u priobalju, mora, morskog dna i podmorja, geologiju
i geofiziku mora, oceanologiju i zaštitu okoliša u dijelu od značaja za
hidrografiju i hidrografsko-navigacijsko osiguranje plovidbe, istraživanje
te druge poslove u svezi s obavljanjem ovih djelatnosti utvrđenih ovim
Zakonom,

2. hidrografsko-navigacijsko osiguranje plovidbe morem za sve brodove
i brodice utvrđene ovim Zakonom; službu navigacijskih obavijesti (radiooglasa),
prikupljanje, obrada i razmjena hidrografskih i navigacijskih obavijesti
radi održavanja u ispravnom stanju službenih pomorskih navigacijskih karata
i priručnika, te obavljanje izmjena i dopuna tih podataka u "Oglasu
za pomorce",

3. obavljanje poslova Nacionalnog usklađivača u prikupljanju, obradi
i prosljeđivanju pomorskih sigurnosnih informacija (MSI), u skladu s preporukama
Međunarodne hidrografske organizacije i Međunarodne pomorske organizacije
(u daljnjem tekstu IHO i IMO),

4. projektiranje, izradu, izdavanje i održavanje službenih pomorskih
navigacijskih karata i priručnika, njihovo usklađivanje s IHO i IMO-preporukama,
te održavanje i pohranjivanje izvornika,

5. opisivanje i ucrtavanje geodetsko određene granice suvereniteta Republike
Hrvatske na moru, uvažavajući druge propise kojima se regulira državna
granica, održavanje i praćenje baze službenih podataka o moru iz područja:
navigacije, hidrografije (objekti na moru i podmorju), kartografije, geologije,
geofizike i oceanologije (kolebanje razine mora, valovi, struje mora, termohalinska,
hidroakustička i optička svojstva mora, hidrometeorologija i sl.), te ustrojavanje
i vođenje pomorskog katastra,

6. predstavljanje Republike Hrvatske u IHO-u i drugim međunarodnim organizacijama
za područje svoje djelatnosti, s kojima samostalno surađuje,

7. ostale djelatnosti i to:

- vođenje hidrografskog informacijskog sustava,

- organiziranje službe bdijenja, mreže stalnih i povremenih postaja
i podstanica za prikupljanje podataka,

- nadzor pouzdanosti mjernih metoda iz područja hidrografske djelatnosti,

- poslovi iz područja hidrografske djelatnosti utvrđeni Pomorskim zakonikom
i drugim zakonima,

- nakladnička i tiskarska djelatnost, te podjela i prodaja pomorskih
navigacijskih karata i priručnika, čija je primjena obvezna za sigurnost
plovidbe.

Članak 6.

Hidrografska djelatnost iz članka 5. ovoga Zakona djelatnost je od interesa
za Republiku Hrvatsku.

Članak 7.

Hidrografsku izmjeru mora, marinsku geodeziju i snimanje objekata u
priobalju, moru, morskom dnu i podmorju, mogu obavljati i druge pravne
osobe registrirane za obavljanje tih djelatnosti, ako ispunjavaju propisane
uvjete.

Uvjete koje mora ispunjavati pravna osoba za obavljanje djelatnosti
iz stavka 1. ovoga članka, te pobliže uvjete i način obavljanja tih djelatnosti,
propisuje ministar nadležan za poslove pomorstva.

Članak 8.

Rješenje kojim se daje ovlast ili odbija zahtjev za davanje ovlasti
za obavljanje djelatnosti iz članka 7. stavka 1. ovoga Zakona, donosi ministarstvo
nadležno za poslove pomorstva, po pribavljenom mišljenju Hrvatskoga hidrografskog
instituta.

Rješenje iz stavka 1. ovoga članka donosi se u roku od 30 dana od dana
uredno podnesenog zahtjeva.

Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka nije dopuštena žalba, ali
se može pokrenuti upravni spor.

Na postupak donošenja rješenja primjenjuju se odredbe Zakona o općem
upravnom postupku, ukoliko ovim Zakonom nije drukčije određeno.

Članak 9.

Pravne osobe ovlaštene za obavljanje djelatnosti iz članka 7. stavka
1. ovoga Zakona (u daljnjem tekstu: ovlaštene pravne osobe) dužne su tu
djelatnost obavljati na način i pod uvjetima propisanima ovim Zakonom i
propisima donesenima na temelju ovoga Zakona, te sukladno sa standardima
IHO-a i drugim standardima utvrđenima međunarodnim ugovorima, koji obavezuju
Republiku Hrvatsku.

Članak 10.

Ovlaštene pravne osobe dužne su Hrvatski hidrografski institut obavijestiti
o datumu početka i opsegu radova, te dostaviti po jedan primjerak studije
projekata, a prikupljene podatke dostaviti u roku od 30 dana od dana završetka
radova.

Članak 11.

Podaci koje u obavljanju djelatnosti iz članka 5. ovoga Zakona prikupi
i obradi Hrvatski hidrografski institut, jesu službeni podaci.

Podaci istraživanja, prikupljeni i obrađeni podaci (karte, tablice,
grafovi i sl.) ovlaštenih pravnih osoba ne smatraju se službenima.

Hrvatski hidrografski institut službene podatke pohranjuje i u potrebnom
opsegu objavljuje u službenim pomorskim navigacijskim kartama i priručnicima,
te u "Oglasu za pomorce".

Hrvatski hidrografski institut izmjene na pomorskim navigacijskim kartama
od interesa za obranu, objavljuje u posebnim publikacijama.

Članak 12.

Brodovi i brodice upisani u domaće evidencije moraju imati službene
pomorske navigacijske karte i druge priručnike, izdanja Hrvatskoga hidrografskog
instituta, sukladno s Pravilnikom o brodicama i prema pravilima Hrvatskoga
registra brodova.

Članak 13.

Hidrografski, kartografski i ostali izvornici i podaci o dijelu mora,
morskoga dna i morskoga podmorja, u kojima Republika Hrvatska ima suverenost
ili ostvaruje suverena prava, čuvaju se u Hrvatskom hidrografskom institutu.

Izvornici iz stavka 1. ovoga članka ne smiju se umnožavati niti ustupati
na uporabu drugim tijelima, pravnim i fizičkim osobama.

Izvorne kopije izrađene za uporabu ministarstva nadležnog za poslove
obrane, čuvaju se u tom ministarstvu.

Članak 14.

Zabranjeno je, bez pisanog odobrenja Hrvatskoga hidrografskoga instituta,
skeniranje i umnožavanje (djelomično ili u cijelosti) pomorskih navigacijskih
karata i priručnika, elaborata i ostalih izdanja, te njihova distribucija,
a koje na temelju ovlaštenja iz ovoga Zakona izdaje Hrvatski hidrografski
institut.

Članak 15.

Pomorski katastar je evidencija koja sadrži podatke o moru, morskom
dnu i morskom podmorju, značajne za sigurnost plovidbe, osim podataka od
interesa za obranu.

Pomorski katastar sadrži podatke o korisnicima, načinu i opsegu korištenja
mora, morskoga dna i morskoga podmorja, kao i evidencije objekata, radova,
pojava i sl. značajnih za sigurnost plovidbe, prema područjima jedinica
lokalne samouprave i jedinica lokalne uprave i samouprave.

Bliže propise o ustrojavanju, sadržaju i vođenju pomorskoga katastra,
te plaćanje pristojbi, propisuje ministar pomorstva, prometa i veza, po
pribavljenom mišljenju Hrvatskog hidrografskog instituta.

Evidenciju s podacima iz stavka 2. ovoga članka, koji su značajni za
obranu, vodi ministarstvo nadležno za poslove obrane.

Članak 16.

Podaci dobiveni obavljanjem hidrografske djelatnosti od interesa za
Republiku Hrvatsku, mogu se u dijelovima davati na javnu uporabu, ako nisu
aktom nadležnog tijela u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita tajnosti
podataka, određeni tajnima.

Članak 17.

Korisnici podataka, osim tijela državne uprave, dužni su platiti naknade
za uporabu izvornih podataka koje je Hrvatski hidrografski institut prikupio
u obavljanju djelatnosti iz članka 5. ovoga Zakona.

Članak 18.

Ministar nadležan za poslove pomorstva, propisat će izdavanje, održavanje
i uporabu službenih pomorskih navigacijskih karata, čija je uporaba obvezna
za sigurnost plovidbe, po pribavljenom mišljenju Hrvatskoga hidrografskog
instituta.

Članak 19.

Radi istraživanja, ispitivanja, mjerenja i snimanja mora, morskoga dna
ili morskoga podmorja koje obavlja u okviru djelatnosti iz članka 5. ovoga
Zakona, Hrvatskom hidrografskom institutu nije potrebno odobrenje ministra
nadležnog za poslove pomorstva, propisano Pomorskim zakonikom.

Članak 20.

U luci posebne namjene koja služi za vojne namjene, te u zabranjenim
zonama u unutarnjim morskim vodama Republike Hrvatske, Hrvatski hidrografski
institut može obavljati djelatnost iz članka 5. ovoga Zakona na temelju
odobrenja ministarstva nadležnog za poslove obrane, a u luci za namjene
unutarnjih poslova, na temelju odobrenja ministarstva nadležnog za unutarnje
poslove.

Članak 21.

Pravne osobe iz članka 5. i 7. ovoga Zakona, plaćaju lučke pristojbe
prema posebnim propisima.

Članak 22.

Zabranjeno je ometanje obavljanja hidrografske djelatnosti, kao i oštećivanje
opreme, a posebno opreme na postajama za prikupljanje podataka (mareografske
i druge postaje).

Članak 23.

U smislu ovoga Zakona, o sustavnom razvoju hidrografske djelatnosti
skrbi Hidrografsko-navigacijsko vijeće.

Hidrografsko-navigacijsko vijeće je stručno-savjetodavno tijelo koje
strateški usmjerava razvoj hidrografske djelatnosti, a osobito:

- ocjenjuje stanje u području hidrografske djelatnosti,

- predlaže i potiče poduzimanje mjera za unapređenje hidrografske djelatnosti,

- razmatra i daje mišljenja o prijedlozima zakona i drugih propisa kojima
se uređuje hidrografska djelatnost.

U svezi s pitanjima koje razmatra, Hidrografsko-navigacijsko vijeće
daje mišljenja, utvrđuje stajališta, daje poticaj za donošenje zakona i
drugih propisa ili poduzimanje drugih mjera.

Članak 24.

Hidrografsko-navigacijsko vijeće ima predsjednika i 14 članova koje
imenuje i razrješuje Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog nadležnih ministarstava.

Hidrografsko-navigacijsko vijeće imenuje se na vrijeme od četiri godine.

Hidrografsko-navigacijsko vijeće čine:

- dva predstavnika ministarstva nadležnog za poslove pomorstva, s tim
da je jedan predstavnik iz područja sigurnosti plovidbe,

- dva predstavnika ministarstva nadležnog za poslove obrane,

- jedan predstavnik ministarstva nadležnog za unutarnje poslove,

- jedan predstavnik ministarstva nadležnog za poslove znanosti i tehnologije,

- jedan predstavnik ministarstva nadležnog za poslove prostornog uređenja,
graditeljstva i stanovanja,

- jedan predstavnik ministarstva nadležnog za poslove turizma,

- jedan predstavnik tijela državne uprave nadležnog za geodetske poslove,

- jedan predstavnik tijela državne uprave nadležnog za zaštitu okoliša,

- jedan predstavnik tijela državne uprave nadležnog za vode,

- tri predstavnika Hrvatskoga hidrografskog instituta,

- jedan predstavnik iz pomorskog gospodarstva.

Članak 25.

Hidrografsko-navigacijsko vijeće donosi poslovnik o svom radu.

Stručne i druge administrativne poslove, potrebne za rad Hidrografsko-navigacijskog
vijeća, obavlja Hrvatski hidrografski institut.

III. HRVATSKI HIDROGRAFSKI INSTITUT

Članak 26.

Za obavljanje hidrografske djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku
osniva se javna ustanova pod nazivom Hrvatski hidrografski institut (u
daljnjem tekstu: Institut).

Skraćeni naziv Instituta je: HHI.

Sjedište Instituta je u Splitu.

Članak 27.

Prava koja ima Republika Hrvatska kao osnivač Instituta, obavlja Vlada
Republike Hrvatske, osim prava iz članka 32. stavka 2. podstavka 1. ovoga
Zakona, koje obavlja Zastupnički dom Hrvatskoga državnog sabora.

Članak 28.

Djelatnost Instituta obavlja se kao javna služba.

Ustrojavanje i vođenje pomorskog katastra, obavljanje poslova iz članka
5. stavka 1. točke 3. te davanje mišljenja iz članka 8. stavka 1., članka
15. stavka 3. i članka 18. ovoga Zakona, Institut obavlja kao javne ovlasti.

Institut ne obavlja djelatnost radi stjecanja dobiti, osim ako to ovim
Zakonom nije iznimno dopušteno.

Članak 29.

Za pitanja koja nisu uređena ovim Zakonom, na Institut, kao javnu ustanovu,
primjenjuje se Zakon o ustanovama.

Članak 30.

Osim djelatnosti iz članka 5. ovoga Zakona, Institut može obavljati
hidrografsku, kartografsku i nakladničku djelatnost za domaće i strane
pravne osobe, na njihov zahtjev, pod uvjetom da to ne ometa obavljanje
hidrografske djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku.

Članak 31.

Tijela Instituta su Upravno vijeće i ravnatelj.

Članak 32.

Upravno vijeće upravlja Institutom.

Upravno vijeće:

- donosi Statut Instituta uz suglasnost Zastupničkoga doma Hrvatskoga
državnog sabora,

- donosi odluke o stjecanju, opterećenju ili otuđenju nekretnina u vlasništvu
Instituta ili druge imovine, do iznosa utvrđenoga Statutom samostalno,
a iznad toga iznosa, uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske,

- donosi godišnji program rada i prati njegovo izvršavanje,

- donosi financijski plan i godišnji obračun,

- donosi odluku o naknadama za uporabu podataka iz članka 17. ovoga
Zakona uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za poslove pomorstva,

- predlaže poseban, u pravilu petogodišnji, program rada i razvoja hidrografske
djelatnosti,

- odlučuje o unapređenju rada i učinkovitosti poslovanja Instituta,

- donosi opće akte,

- odlučuje o drugim pitanjima utvrđenima Zakonom i Statutom, kao i o
ostalim pitanjima koja se odnose na upravljanje Institutom.

Članak 33.

Upravno vijeće čini predsjednik i 7 (sedam) članova.

Predsjednika i sedam članova Upravnog vijeća imenuje i razrješuje Vlada
Republike Hrvatske.

U Upravno vijeće Vlada Republike Hrvatske imenuje:

- jednoga predstavnika ministarstva nadležnog za poslove pomorstva,

- jednoga predstavnika ministarstva nadležnog za unutarnje poslove,

- jednoga predstavnika ministarstva nadležnog za poslove obrane,

- jednoga predstavnika ministarstva nadležnog za poslove znanosti i
tehnologije,

- jednoga predstavnika ministarstva nadležnog za financije,

- jednoga predstavnika iz tijela državne uprave nadležnog za geodetske
poslove,

- jednoga predstavnika tijela državne uprave nadležnog za zaštitu okoliša,

- jednoga predstavnika iz redova stručnih djelatnika Instituta.

Član Upravnog vijeća iz redova stručnih djelatnika Instituta ne može
biti imenovan za predsjednika Upravnog vijeća.

Predsjednik i članovi Upravnog vijeća imenuju se na vrijeme od četiri
godine.

Predsjednika i članove Upravnog vijeća može razriješiti tijelo koje
ih je imenovalo i prije isteka vremena na koje su imenovani.

Članak 34.

Voditelj Instituta je ravnatelj.

Ravnatelja Instituta imenuje i razrješuje Vlada Republike Hrvatske.

Ravnatelj Instituta imenuje se na vrijeme od četiri godine.

Za ravnatelja Instituta može se imenovati osoba koja ima visoku stručnu
spremu prirodnih ili tehničkih znanosti, najmanje pet godina stručnog i
poslovodnog iskustva na poslovima hidrografske djelatnosti, aktivno znanje
engleskog ili francuskog jezika.

Članak 35.

Sredstva za osnivanje i početak rada instituta čine:

- sredstva Državnog proračuna Republike Hrvatske za 1998. godinu, sa
pozicije Državnoga hidrografskog instituta,

- zemljište i poslovna zgrada u Splitu, Ulica Zrinsko-Frankopanska 161,
čiji je korisnik Državni hidrografski institut,

- brod Hidra s pripadajućom opremom,

- oprema na mareografskim postajama,

- ostala sredstva i oprema Državnoga hidrografskog instituta.

Članak 36.

Sredstva za obavljanje djelatnosti Instituta osiguravaju se:

- iz sredstava državnoga proračuna, u visini potrebnoj za izmjeru, pripremu
i izdavanje pomorskih navigacijskih karata i drugih publikacija nužnih
za osiguranje sigurnosti plovidbe na moru, te uspostave pomorskoga katastra,
na temelju godišnjega programa,

- iz sredstava državnoga proračuna na temelju posebnoga programa Vlade
Republike Hrvatske, iz članka 39. ovoga Zakona,

- iz drugih izvora u skladu sa zakonom.

Članak 37.

Ako u obavljanju svoje djelatnosti Hrvatski hidrografski institut ostvari
dobit, odluku o raspolaganju dobiti, kao i način snošenja gubitaka nastalog
u poslovanju Instituta, donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Upravnog
vijeća.

Članak 38.

Institut obavlja djelatnost na temelju godišnjeg programa rada i odluka
Upravnoga vijeća, donijetih povodom zahtjeva tijela državne uprave.

Članak 39.

Poslovi hidrografske djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku,
koji se obavljaju za potrebe tijela državne uprave, utvrđuju se posebnim
programom kojega donosi Vlada Republike Hrvatske, u pravilu za razdoblje
od pet godina.

Programom iz stavka 1. ovoga članka za svaku pojedinu godinu unutar
razdoblja za koje se donosi utvrđuju se poslovi koje treba obaviti Institut.

Članak 40.

Za obavljanje poslova utvrđenih programom iz članka 39. ovoga Zakona
osiguravaju se sredstva u državnom proračunu za svaku godinu posebno.

Članak 41.

Osnivač Instituta solidarno i neograničeno odgovara za obveze Instituta.

IV. NADZOR

Članak 42.

Upravni i inspekcijski nadzor nad provođenjem ovoga Zakona obavlja ministarstvo
nadležno za poslove pomorstva.

U obavljanju inspekcijskoga nadzora, inspektor će pisanim rješenjem
odrediti:

- otklanjanje u određenom roku utvrđenih nedostataka u obavljanju hidrografske
djelatnosti, ako su nedostaci takve naravi da se mogu otkloniti,

- privremenu zabranu obavljanja djelatnosti ovlaštenoj pravnoj osobi,
ako utvrdi da ne ispunjava propisane uvjete,

- zabraniti obavljanje određenih radnji, ukoliko te radnje nisu u skladu
sa zakonom ili drugim propisima.

Ukoliko nađe da je povrijeđen zakon ili drugi propis, inspektor ima
pravo i obvezu:

- podnijeti bez odgađanja nadležnom tijelu prijavu zbog prekršaja,

- predložiti oduzimanje ovlaštenja ovlaštenoj pravnoj osobi za obavljanje
djelatnosti iz članka 7. stavka 1. ovoga Zakona, ako ne ispunjava propisane
uvjete i te nedostatke ne može otkloniti,

- poduzeti i druge mjere za koje je posebnim propisom ovlašten.

Žalba na rješenje inspektora ne odgađa njegovo izvršenje.

O žalbi protiv rješenja inspektora iz stavka 2. ovog članka odlučuje
ministarstvo nadležno za poslove pomorstva.

Članak 43.

Ako u obavljanju djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku i u okviru
svojih ovlasti, utvrđenih ovim Zakonom, Institut ustanovi da ovlaštene
pravne osobe ne obavljaju djelatnost u skladu s ovim Zakonom i drugim propisima,
dužan je o tome obavijestiti ministarstvo nadležno za poslove pomorstva.

V. KAZNENE ODREDBE

Članak 44.

Novčanom kaznom od 20.000,00 do 200.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba koja obavlja djelatnost bez rješenja o ovlasti za obavljanje
te djelatnosti, iz članka 8. stavka 1. ovoga Zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka, novčanom kaznom od 5.000,00 do
30.000,00 kuna kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 45.

Novčanom kaznom od 10.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna ili fizička osoba koja bez pisanog odobrenja Instituta iz članka
14. ovoga Zakona skenira i umnožava pomorske navigacijske karte i priručnike,
a koje, na temelju ovlaštenja iz ovoga Zakona, izdaje Institut.

Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka, novčanom kaznom od 2.000,00
do 12.000,00 kuna kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 46.

Novčanom kaznom od 5.000,00 do 40.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna ili fizička osoba koja ometa obavljanje hidrografske djelatnosti
ili je oštetila opremu iz članka 22. ovoga Zakona, te dužna nadoknaditi
nastalu štetu.

Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka, novčanom kaznom od 1.000,00
do 10.000,00 kuna kaznit će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 47.

Institut počinje radom danom upisa u sudski registar ustanova.

Državni hidrografski institut, osnovan Zakonom o ustrojstvu ministarstava
i državnih upravnih organizacija ("Narodne novine", br. 72/94.,
92/96. i 131/97.) nastavlja radom do upisa Instituta u sudski registar
ustanova, te s tim danom, prava i obveze, te službenike i namještenike
zatečene na radu u Državnom hidrografskom institutu, preuzima Institut.

Članak 48.

Do imenovanja ravnatelja Instituta, sukladno s ovim Zakonom, dosadašnji
ravnatelj Državnoga hidrografskog instituta, kao privremeni ravnatelj Instituta,
obavit će pripreme za početak rada Instituta, te podnijeti prijavu za upis
Instituta u sudski registar ustanova.

Članak 49.

Vlada Republike Hrvatske imenovat će predsjednika i članove Upravnog
vijeća, te ravnatelja Instituta u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Članak 50.

Obvezuje se Upravno vijeće donijeti Statut u roku od 60 dana, a druge
opće akte u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Do donošenja Statuta i drugih općih akata Instituta, na odgovarajući
način primjenjuju se opći akti Državnoga hidrografskog instituta.

Radi uređivanja pitanja koja nisu uređena općim aktima Državnoga hidrografskog
instituta, a radi primjene odredaba ovoga Zakona, ovlašćuje se Upravno
vijeće na donošenje odluke kojom privremeno uređuje određena pitanja.

Članak 51.

Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske donijeti program iz članka 39.
ovoga Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 52.

Iznimno, ukoliko se prema programu iz članka 39. ovoga Zakona Institutu
ne osiguraju sredstva za 1999. godinu, ova sredstva osigurat će se u državnom
proračunu.

Prijedlog za osiguranje sredstava u državnom proračunu daje Upravno
vijeće.

Članak 53.

Obvezuje se ministar nadležan za poslove pomorstva donijeti propise
iz članka 7. stavka 2., članka 15. stavka 3. i članka 18. ovoga Zakona,
u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Ovlašćuje se ministar nadležan za poslove pomorstva da propisima iz
stavka 1. ovoga članka propiše prekršaje i odredi novčane kazne za te prekršaje.

Članak 54.

Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske imenovati članove Hidrografsko-navigacijskog
vijeća u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 55.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti članak 4. stavak
1. točka 10. i članak 34. Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava
i državnih upravnih organizacija ("Narodne novine", br. 72/94.,
92/96. i 131/97.).

Članak 56.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 920-02/96-01/01
Zagreb, 24. travnja 1998.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić**, v. r.

Zakon, NN 68/1998-814