## Zakon o čeku

### NN 74/1994 (18.10.1994.), Zakon o čeku

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ČEKU

Proglašavam Zakon o čeku, kojeg je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici dana 6. listopada 1994.

Broj: PA4-90/1-94. Zagreb, 12. listopada 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON O ČEKU

#### Izdavanje i oblik čeka

Članak 1.

Ček sadrži:

1) oznaku da je ček, napisanu u samom slogu isprave ili ako je ova izdana
na stranom jeziku, izraz koji na tome jeziku odgovara pojmu čeka, 2) bezuvjetni
uput da se plati određena svota novca iz trasantovog pokrića, 3) ime onoga
koji treba platiti (trasat), 4) mjesto gdje treba platiti, 5) oznaka dana
i mjesta izdanja čeka, 6) potpis onoga koji je ček izdao (trasant).

Članak 2.

(1) Ček koji je plativ u zemlji može se trasirati samo na banku. (2)
Ček plativ izvan zemlje može se prema zakonu mjesta plaćanja trasirati
i na druge osobe.

Članak 3.

(1) Isprava u kojoj ne bi bilo ma kojeg od sastojaka nabrojenih u članku
1. ili koja nije trasirana prema članku 2. ovoga Zakona ne vrijedi kao
ček osim u slučajevima koji su određeni u sljedećim stavcima. (2) Ako nije
naročito određeno vrijedi kao mjesto plaćanja ono mjesto koje je označeno
kraj trasatovog imena. (3) Ček u kome nije naznačeno mjesto izdanja smatra
se da je izdan u mjestu koje je označeno kraj trasantovog imena. (4) Određivanje
kamata u čeku smatra se kao da nije napisano.

Članak 4.

(1) Ček se smije trasirati samo na onu osobu kod koje trasant ima pokriće
kojim može raspolagati putem čeka na temelju izričitog ili prešutnog sporazumas
tom osobom. (2) Trasant koji izda nepokriven ček dužan je dati imatelju
čeka potpunu odštetu.

Članak 5.

(1) Ček može glasiti na ime po naredbi ili na donositelja. (2) Ček na
ime koji sadrži oznaku "ili donositelja" odnosno drugi izraz
koji isto znači vrijedi kao ček na donositelja. (3) Isto tako ček bez oznake
osobe kojoj se ima platiti (korisnik, remitent) vrijedi kao ček na donositelja.
(4) Ček može glasiti I na ime ili po naredbi samog trasanta. (5) Ne vrijedi
ček na donositelja u kome su trasant I trasat jedna ista osoba.

Članak 6.

Trasant odgovara za isplatu. Svaka odredba kojom bi se on oslobađao
odgovornosti za isplatu smatra se da nije napisana.

Članak 7.

(1) Ček na donositelja prenosi se jednostavnom predajom. Svaki drugi
ček, makar i nije izričito trasiran po naredbi; prernosi se indosamentom.
(2) Ček, u kome je trasant stavio riječi "ne po naredbi" ili
drugi izraz koji znači isto, prenosi se samo u obliku i sa učincima običnog
usteupa (cesije) (3) Ček na donositelja može se pretvoriti u ček na ime
ili u ček po naredbi odgovarajućim punim indosamentom.

Članak 8.

(1) lndosament mora biti bezuvjetan. Svaki uvjet koji bi bio stavljen
smatra se kao da nije napisan. (2) Djelomičan indosament je nevaljan, (3)
Isto tako, nevaljan je i trasatov indosament. (4) Indosament "na donositelja"
vrijedi kao bjanko indosament (5) Tkogod, izuzimajući trasata, stavi na
poleđini čeka izdanog na donositelja svoj potpis, ne ispisujući odredbu
o indosamentu, odgovara kao trasantov avalista. Ček ovim ne gubi osobinu
čeka na donositelja. (6) Indosament na trasata vrijedi kao priznanica o
isplati.

#### Odgovornost i plaćanje

Članak 9.

Izjava o akceptu, koja bi se stavila na ček, nema čekovno-pravnog učinka.

Članak 10.

(1) Isplata čeka može se za cijelu čekovnu svotu ili za izvjestan njen
dio osigurati jamstvom (avalom). 2) Izuzimajući trasata, ovo osiguranje
može dati svaka treća osoba pa i ona koja je ček potpisala.

Članak 11.

(1) Ček se plaća po viđenju. (2) Ne vrijedi kao ček isprava u kojoj
bi dospjelost bila drukčije naznačena.

Članak 12.

(1) Ček koji se ima platiti u našoj zemlji mora se trasatu podnijeti
na isplatu, i to računajući od dana izdanja: 1 ) u roku osam dana, ako
je mjesto izdanja i plaćanja u našoj zemlji jedno isto, a u roku petnaest
dana, ako su to različita mjesta, 2) u roku dvadeset dana ako je ček izdan
u bilo kojoj europskoj zemlji, 3) u roku šezdeset dana ako je ček izdan
u bilo kojoj zemlji izvan Europe. (2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka
cirkularni ček može se podnijeti na isplatu i u roku šest mjeseci od dana
izdanja. (3) Smatra se da je ček podnesen na isplatu i onda kad je podnesen
nekom obračunskom zavodu čiji je trasat član ili kod koga ima zastupnika.

Članak 13.

Kad se ček trasira iz jednog mjesta na neko drugo mjesto i kada u tim
mjestima ne vrijede isti kalendari, onda se dan izdanja dovodi na dan koji
mu odgovara u kalendaru, koji vrijedi u mjestu plaćnja, pa se prema tome
određuje dospijeće.

Članak 14.

(1) Nemaju nikakvog utjecaja na učinak čeka smrt trasantova ni njegova
čekovna nesposobnost za obvezivanje, kad nastupe nakon izdanja čeka. (2)
Trasat mora odbiti isplatu čeka ako zna da je nad imovinom trasanta otvoren
stečaj.

Članak 15.

(1) Opozivanje čeka djeluje: 1) kad proteče rok koji je određen za podnošenje
radi isplate, 2) ako trasant neposredno pošalje ček koji glasi na ime ili
"po naredbi" trasatu, s odredbom da ga namiri osobi označenoj
u čeku, a opozivanje stigne trasatu prije nego što je ta odredba izvršena.
(2) Kad nema opozivanja, trasatu je dužnost prema trasantu da ček isplati
i nakon što proteče rok za podnošenje, osim ako ne postoji drukčiji sporazum.
(3) Trasant koji bi nakon isteka roka za podnošenje raspolagao pokrićem,
mada nije pravovaljano opozvao ček, odgovara za naknadu štete.

Članak 16.

(1) Prilikom isplate čeka trasat može zahtijevati da mu imatelj preda
ček s potvrdom na njemu da je isplaćen. (2) Imatelj čeka može odbiti djelomičnu
isplatu. (3) U slučaju djelomične isplate trasat može zahtijevati da se
ona zabilježi na čeku i da mu se uz to izda priznanica na isplaćenu svotu.

Članak 17.

(1) Ček koji je s prednje strane precrtan dvjema uporednim crtama
može imatelj čeka naplatiti samo preko banke (članak 2 ). Ovo precrtavanje
može izvršiti bilo trasant bilo imatelj čeka. (2) Precrtavanje može bili
opće ili posebno. (3) Precrtavanje je opće ako između dviju njegovih crta
nije ništa naznaćeno ili ako je napisano "banka", odnosno kakav
drugi izraz, koji znači isto. Precrtavanje je posebno, ako je: između njegovih
crta napisano ime neke određene osobe. (4) Opće precrtavanje može se pretvoriti
u posebno, a posebno ne može u opće. (5) Ček sa posebnim precrtavanjem
može imatelj čeka naplatiti sanao preko banke označene u precrtavanju,
time da ona može odrediti neku drugu banku da tu naplatu obavi. (6) Brisanje
precrtavanja ili imena označene banke smatra se kao da nije obavljeno.
(7) Trasat koji u slučaju općeg precrtavanja ne isplati ček banci nego
kojoj drugoj osobi, ili koji u slučaju posebnog precrtavanja isplati ček
kojoj drugoj a ne u precrtavanju označenoj banci, odgovara za nanesenu
štetu. Naknada štete ne može biti veća od čekovne svote.

Članak 18.

(1) Trasant, a i svaki imatelj čeka može zabraniti da se ček isplati
u gotovom novcu. Radi toga on mora na prednjoj strani čeka, preko sloga
napisati "samo za obračun" ili kakav drugi izraz koji znači isto.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka ček se može namiriti samo putem
obračuna sa trasatom ili sa osobom koja ima kod trasata račun ili sa članom
obračunskog zavoda koji postoji u mjestu plaćanja Ako trasat nije član
takvog zavoda, on može prilikom podnošenja čeka označiti na njemu nekog
člana toga zavoda u svrhu obračunavanja. Ovakav obračun vrijedi kao isplata.
(3) Oznaka "samo za obračun" ne može se opozvati, (4) Ako tke
postupi po odredbi za obračun, trasat odgovara najviše do iznosa čekovne
svote za štetu koju bi na taj način uzrokovao.

#### Regres zbog neisplate

Članak 19.

(1) Imatelj čeka može ostvariti regres protiv indosanata, trasanta i
avalista ako bude odbijena isplata čeka koji je podnesen na vrijeme (članak
12.). (2) Podnošenje na isplatu i neisplatu moraju biti utvrđeni: 1) javnom
ispravom ("protest zbog neisplate"), ili 2) potpisanom izjavom
trasatovom na čeku kojom odbija isplatu, s naznačenjem dana kada je ček
bio podnesen; izjava se mora u protestnom roku unijeti u registar protesta,
u čemu protestno tijelo stavlja potvrdu na čeku, odnosno njegovom alonžu,
ili 3 ) datiranom potvrdom obračunskog zavoda, kojom se utvrđuje da je
ček bio podnesen na vrijeme i da nije namiren obračunom. (3) Protest zbog
neisplate mora se podići prije nego što proteče rok za podnošenje. Ali,
za ček podnesen na isplatu posljednjeg dana roka za podnošenje, ako ne
bude isplaćen, protest se može podići još i prvog radnog dana koji za ovim
danonl dolazi.

#### Umnožavanje

Članak 20.

(1) Ček izdan u zemlji, a plativ izvan nje, može se izdati u dva ili
više istovjetnih primjeraka. U slogu svakog primjerka mora se staviti njegov
tekući broj, ako se to ne učini, svaki primjerak vrijedi kao poseban ček.
(2) Ček na donositelja ne može se umnožavati.

#### Zastara

Članak 21.

(1) Regresni zahtjevi imatelja čeka protiv indosanata i protiv trasanta
zastaruju za šest mjeseci od proteka roka za podnošenje na isplatu. (2)
Regresni zahtjevi indosanata jednih protiv drugih i protiv trasanta zastaruju
za šest mjeseci od dana kada je indosant iskupio ček ili od dana kada je
protiv njega kod suda postupljeno.

Tužba iz temeljnog odnosa

Članak 22.

(1) Umjesto da podigne regresnu tužbu (članak 19), imatelj čeka, ako
nije drukčije ugovoreno, može uz povrat čeka ostvariti u redovnoj parnici
protiv trasanta ili svoga neposrednog indosanta tražbinu proisteklu iz
pravnog odnosa koji je bio temelj izdavanja ili prijenosa čeka. (2) Tražbinu
iz temeljenog odnosa imatelj čeka može ostvariti i onda kad nisu ispunjeni
uvjeti za regres ili je ovaj zastario Ali u ovoj slučaju, imatelju se od
njegove tražbine odbija iznos štete koju je tuženi dužnik pretrpio zbog
nepravodobno učinjenog ili zbog propuštenog podnošenja čeka.

#### Propisi mjeničnog zakona koji vrijede za ček

Članak 23. Na ček odgovarajuće se primjenjuju odredbe zakona
o mjenici: 1) o razlikama u svoti (članak 6.), 2) o pravovaljanosti potpisa
stavljenog na mjenici koja sadrži potpise spomenute u članku 7. Zakona
o mjenici, kao i o pravovaljanosti potpisa osobe koja radi bez ovlaštenja
ili koja prekorači svoje ovlaštenje, 3) o indosamentu (članak 12. do 17.),
izuzevši odredbe o akceptiranju i odredbe članka 16. stavka 2. Zakona o
mjenici, 4) o avalu (članak 30. i 31.), time da trasatov aval nema čekovnopravnog
učinka, 5) o plaćanju (članak 40.), 6) o izvještavanju (članak 44.), o
napomeni "bez troškova" (članak 45.), o solidarnoj odgovornosti
(članak 46.), o regresnoj svoti (članak 47. stavak 1. i članak 48 ), o
predaji isprava i precrtavariju indosarnenata (članak 49.), u svim navedenim
člancima izuzimaju se odredbe o akceptu i o kamatama određenim u ispravi,
7) o višoj sili (članak 53 ) izuzevši odredbu o akceptiranju, 8) o umnožavanju
(članak 64.) izuzevši drugu rečenicu prvog stavka, 9) o preinačenju mjenice
(članak 68.) izuzevši odredbu o akceptiranju i s dodatkom: "štetu
koja proistječe iz iskupljenja preinačenog kao i lažnog čeka snosi trasant
preinačenog čeka odnosno neistiniti trasant lažnog čeka, ako su bilo ove
osobe (trassnt), bilo njihovi namještenici kojima je povjereno rukovanje
čekovima krivi u pogledu preinačenja čeka, odnosno glede izdanja lažnog
čeka. U svakom drugom slučaju štetu snosi trasat. Protivna pogodba nekna
pravnog učinka". 10) o protestu (članak 69. do 76. i članak 77. stavak
2.) izuzevši propis o akceptiranju i o protestiranju na temelju prijepisa
čeka (članak 71. točka 1 ), 11) o zastari (članak 79. do 84.), 12) o neopravdanom
obogaćenju (članak 85.) izuzevši odredbu o akceptantu, ali samo ako nema
mjesta tužbi iz članka 22. stavka 2. ovoga Zakona, 13) o pravu zaloga i
pridržaja (članak 86. do 89), 14) o amortizaciji (članak 90. do 93. ) izuzevši
odredbu o akceptiranju, 15) o sukobima zakona (članak 94. do 100. ), 16)
ostale odredbe (članak 101. do 105, i članak 106 stavak 1. i 3., izuzevši
propis o akceptiranju te članak 107. i 108.).

Članak 24.

Za sudsko ostvarivanje čekovnopravnih regresnih zahtjeva vrijede isti
propisi o nadležnosti i postupku koji vrijede za mjeničnopravne regresne
zahtjeve.

#### Kaznene odredbe

Članak 25.

(1) Novčanom kaznom od 2% do 10% od čekovne svote, a najmanje od 1.000,00
kuna, kaznit će se za prekršaj pravna osoba; 1) koja trasira ček bez datuma
ili s neistinitim datumom izdanja, 2) koja ček iz točke 1. stavak 1. ovoga
članka, iako zna za njegove nedostatke, preuzme, prenese iIi isplati, 3)
koja trasira ček protivni odredbi članka 2. ovoga Zakona, 4) koja pretvori
poseban precrtaj u opći ili izbriše bilo precrtaj bilo ime označene banke
(članak 17.). (2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se odgovorna
osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od l% do 5% od čekovne svote, a najmanje
500,00 kuna (3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i fizička
osoba - izdatnik čeka, novčanom kaznom od 1 % do 5% od čekovne svote, a
najmanje s 500,00 kuna.

Članak 26.

(1) Novčanom kaznom od 10% do 20% od nepokrivene čekovne svote, a najmanje
s 2.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba: 1) koja kao trasant
čeka izda ček za koji nema uopće ili nema dovoljno pokrića, 2) koja kao
trasant čeka, iako je znala da ček ne može pravovaljano opozvati, tako
raspolaže pokrićem da onemogući isplatu čeka (članak 15.). (2) Za prekršaj
iz stavka 1. ovog članka kaznit će se odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom
kaznom od 2% do 10% od nepokrivene ćekovne svote, a najmanje s 1.000,00
kuna. (3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i fizička
osoba - izdatnik čeka, novčanom kaznom od 2% do 10% od nepokrivene čekovne
svote, a najmanje s 1.000,00 kuna. (4) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka
trasant je dužan imatelju čeka naknaditi štetu (članak 4.).

Članak 27.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 20.00000 do 200.000,00 kuna kaznit će
se za prekršaj pravna ili fizička osoba, ako postupi protivno odredbi članka
28. ovoga Zakona. (2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 2.000,00 do
20.000,00 kuna.

#### Prijelazne i završne odredbe

Članak 28.

Zabranjeno je pravnim i fizičkim osobama izdavanje i uporaba pisanih
isprava (bonova i sl.) koje služe kao sredstvo plaćanja proizvoda i usluga
te za isplatu plaća i naknadu troškova i ostalih materijalnih prava, čije
izdavanje i uporaba nije utvrđena Zakonom i drugim propisima na temelju
zakona.

Članak 29.

(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o čeku
("Narodne novine", br. 53/91.). (2) Oblik i učinak čekovnih izjava
koje su dane po čekovima izdanim prije stupanja na snagu ovoga Zakona,
kao i na radnje potrebne za održavanje i ostvarivanje čekovnih prava primjenjuju
se odredbe dosadašnjeg zakona.

Članak 30.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmog dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa : 450-09/94-01/02 Zagreb, 6. listopada 1994.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**dr. Nedjeljko Mihanović, v. r**

Zakon, NN 74/1994-1288