### NN 143/2020 (22.12.2020.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-3810/2017 od 12. studenoga 2020.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2760

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Ingrid Antičević Marinović, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Snježana Bagić, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić i Miroslav Šumanović, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio Juro Krajinović iz Osijeka, kojeg zastupa Dražen Štivić, odvjetnik u Županji, na sjednici održanoj 12. studenoga 2020. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Visoki trgovački sud Republike Hrvatske dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Pž-934/2012 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg radnog dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Juri Krajinoviću iz Osijeka, Psunjska 52, OIB: 01651763739, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 2.000,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Juro Krajinović iz Osijeka (u daljnjem tekstu: podnositelj), kojeg zastupa Dražen Štivić, odvjetnik u Županji, podnio je 30. kolovoza 2017. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) prigovarajući da mu je trajanjem parničnog postupka koji se vodi pred Trgovačkim sudom u Osijeku pod brojem P-123/2010 i pred Visokim trgovačkim sudom Republike Hrvatske pod brojem Pž-934/2012 povrijeđeno ustavno pravo na pravično suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

1.1. Podnositelj je uz ustavnu tužbu priložio rješenje Visokog trgovačkog suda broj: Su-Gzp I-189/15-2 od 20. studenoga 2015. kojim je prihvaćen njegov zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

1.2. Predlaže da Ustavni sud donese odluku kojom se ustavna tužba usvaja i dosudi mu primjerenu novčanu naknadu u iznosu od 25.000,00 kuna.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljen je spis Trgovačkog suda u Osijeku broj: P-123/2010.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Trgovačko društvo TVORNICA KRUHA ZADAR d.d. sa sjedištem u Zadru pokrenulo je 15. veljače 2010. parnični postupak protiv trgovačkog društva KLICA-MIL d.o.o. za trgovinu, zastupanja i usluge sa sjedištem u Osijeku, radi isplate 461.130,98 kuna po osnovi regresnog zahtjeva jamca platca. U odgovoru na tužbu tuženik je postavio protutužbeni zahtjev radi isplate 2.100.000,00 kuna s osnove izmakle dobiti.

U vrijeme pokretanja parničnog postupka podnositelj je bio jedini član uprave – direktor ovlašten za zastupanje te osnivač tuženog trgovačkog društva.

Prvostupanjska presuda kojom se odbija tužiteljev tužbeni zahtjev, a prihvaća protutužbeni zahtjev tuženika, donesena je 4. listopada 2011. te je predmet u povodu žalbe tužitelja dostavljen Visokom trgovačkom sudu na odlučivanje 31. siječnja 2012. Međutim, 12. prosinca 2012. spis je vraćen prvostupanjskom trgovačkom sudu jer je utvrđeno da je nad tuženim trgovačkim društvom KLICA-MIL d.o.o. za trgovinu, zastupanja i usluge sa sjedištem u Osijeku otvoren i zaključen stečajni postupak.

Prvostupanjski sud je stoga 11. siječnja 2013. donio rješenje o prekidu parničnog postupka utvrdivši da je rješenjem istog suda broj: St-190/12 od 29. listopada 2012. doneseno rješenje o otvaranju i zaključenju stečajnog postupka.

U spis je 30. studenoga 2015. uloženo rješenje Visokog trgovačkog suda broj: Su-Gzp I-189/15-2 od 20. studenoga 2015. kojim je prihvaćen zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku ovdje podnositelja u svojstvu ranijeg zastupnika po zakonu – direktora tuženog trgovačkog društva, te je sucu ostavljen rok od četiri mjeseca u kojem mora riješiti predmet nakon ponovnog zaprimanja spisa u Visokom trgovačkom sudu.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 25. siječnja 2016. pozvan je tužitelj očitovati se u roku od 15 dana predlaže li nastavak postupka protiv tuženog trgovačkog društva, na što je u dopisu od 18. veljače 2016. tužitelj predložio postupak obustaviti jer je tuženo trgovačko društvo prestalo postojati (nap. Ustavnog suda: zaključenjem stečaja). Raniji punomoćnik tuženog trgovačkog društva je pak predložio da se postupak nastavi dostavljanjem predmeta Visokom trgovačkom sudu radi odlučivanja o žalbi.

Rješenjem od 11. travnja 2016. prvostupanjski sud je obustavio parnični postupak utvrdivši da tužitelj nije predložio nastavak, već obustavu postupka.

Stečajna upraviteljica tuženog trgovačkog društva, sada stečajne mase iza brisanog trgovačkog društva tuženika, podnijela je 29. travnja 2016. prijedlog za povrat u prijašnje stanje i žalbu protiv rješenja o obustavi postupka.

Podnositelj je 5. svibnja 2016. podnio prijedlog za stupanjem u parnicu u svojstvu umješača na strani tuženika obrazlažući da ima pravni interes za nastavljanjem postupka i odlučivanjem o žalbi protiv prvostupanjske presude.

Ročište radi raspravljanja o prijedlogu stečajne upraviteljice za povratom u prijašnje stanje održano je 16. svibnja 2016.

Podnositelj je 23. svibnja 2016., premda još uvijek nije bilo odlučeno o njegovom prijedlogu za miješanjem u parnicu, podnio žalbu protiv rješenja o obustavi postupka od 11. travnja 2016.

Dopisom od 13. lipnja 2016. dostavljen je podnositeljev prijedlog za stupanjem u parnicu u svojstvu umješača tužitelju i stečajnoj upraviteljici tuženika. Dopisom od 24. svibnja 2016. stečajna upraviteljica izjavila je da se ne protivi miješanju podnositelja, a tužitelj se dopisom od 28. lipnja 2016. protivio takvom miješanju.

Rješenjem od 27. lipnja 2016. odbačen je podnositeljev prijedlog za stupanjem u parnicu u svojstvu umješača kao nedopušten, odbijen njegov prijedlog za nastavak postupka te žalba protiv rješenja o obustavi postupka odbačena kao nedopuštena, a na to rješenje podnositelj je podnio žalbu 21. srpnja 2016.

Rješenjem od 21. studenoga 2016. odbijen je prijedlog stečajne upraviteljice za povratom u prijašnje stanje radi propuštenog roka za podnošenje žalbe protiv rješenja o obustavi postupka, na što je stečajna upraviteljica podnijela žalbu 19. prosinca 2016.

Rješenjima Visokog trgovačkog suda broj: Pž-648/2017-3 od 9. veljače 2017. i broj: Pž-648/2017-4 od 9. veljače 2017. ukinuta su rješenja prvostupanjskog suda od 27. lipnja 2016. o odbačaju podnositeljevog prijedloga za stupanjem u parnicu u svojstvu umješača te od 21. studenoga 2016. o odbijanju prijedloga stečajne upraviteljice za povratom u prijašnje stanje i predmet vraćen prvostupanjskom trgovačkom sudu na ponovni postupak.

Dopisom od 20. rujna 2017. upozorena je stečajna upraviteljica da je dužna stečajnu masu upisati u sudski registar i o tome obavijestiti parnični sud, a dopisom od 24. listopada 2017. stečajna upraviteljica obavijestila je da je upis izvršen tijekom listopada 2017.

Rješenjem od 5. veljače 2018. prvostupanjski sud je dozvolio podnositelju stupanje u parnicu u svojstvu umješača na strani tužene stečajne mase iza trgovačkog društva KLICA-MIL d.o.o. u stečaju utvrdivši da je podnositelj bio član brisanog trgovačkog društva i da ima interes stupiti u parnicu stoga što će mu pripasti ostatak stečajne mase brisanog trgovačkog društva nakon namirenja vjerovnika. Navedeno rješenje uredno je dostavljeno strankama.

Podnositelj je 27. svibnja 2019. dostavio požurnicu prvostupanjskom sudu kojom moli da se predmet dostavi na odlučivanje Visokom trgovačkom sudu.

Rješenjem od 29. svibnja 2019. prihvaćen je prijedlog stečajne upraviteljice za povratom u prijašnje stanje zbog propuštanja roka za podnošenje žalbe protiv rješenja o obustavi parničnog postupka od 11. travnja 2016.

Po naredbi suca od 13. kolovoza 2019. spis je dostavljen Visokom trgovačkom sudu radi odlučivanja o žalbama tužitelja protiv presude od 12. siječnja 2012. te tuženika i ovdje podnositelja kao umješača protiv rješenja o obustavi postupka od 11. travnja 2016.

U povodu navedenih žalbi, na Visokom trgovačkom sudu otvoren je 5. rujna 2019. predmet broj: Pž-5214/2019 u kojem je 22. srpnja 2020. spis dostavljen Ustavnom sudu radi odlučivanja o predmetnoj ustavnoj tužbi, te je spis predmeta vraćen Visokom trgovačkom sudu na njegov zahtjev od 16. listopada 2020. Do dana odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositelja druge sudske radnje u ovom drugostupanjskom predmetu nisu poduzimane.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6.1. U konkretnom slučaju podnositelj je uz ustavnu tužbu priložio rješenje Visokog trgovačkog suda broj: Su-Gzp I-189/15-2 od 20. studenoga 2015. kojim je prihvaćen njegov zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku pa slijedi da je ustavna tužba dopuštena.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

7. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja (razmatrano razdoblje) od trenutka kad je podnositelju rješenjem suda odobreno miješanje u parnicu na strani tuženika, a to je 5. veljače 2018., pa do dana donošenja ove odluke, 12. studenoga 2020.

1) Duljina sudskog postupka

8. Ukupno trajanje postupka od njegova pokretanja (15. veljače 2010.) do donošenja oduke Ustavnog suda (12. studenoga 2020.) iznosi deset (10) godina, osam (8) mjeseci i dvadeset i osam (28) dana.

U razmatranom razdoblju, odnosno od donošenja rješenja kojim je podnositelju odobreno miješanje u parnicu na strani tuženika (5. veljače 2018.) do dana donošenja ove odluke (12. studenoga 2020.), postupak traje ukupno dvije (2) godine, devet (9) mjeseci i sedam (7) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

9. U konkretnom slučaju nije riječ o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

10. Nakon što je rješenjem od 5. veljače 2018. prvostupanjski sud dozvolio podnositelju stupanje u parnicu u svojstvu umješača na strani tužene stečajne mase iza trgovačkog društva KLICA-MIL d.o.o. u stečaju i navedeno rješenje uredno je dostavljeno strankama, prvostupanjski sud, unatoč tome što je prethodno već održao ročište radi raspravljanja o prijedlogu za povrat u prijašnje stanje stečajne upraviteljice, dulje od jedne godine i tri mjeseca nije odlučio o tom prijedlogu, a u tom razdoblju se nisu poduzimale nikakve druge postupovne radnje.

Nakon što je predmet zaprimljen kod drugostupanjskog suda 5. rujna 2019., sve do dana donošenja odluke Ustavnog suda, dakle dulje od godinu dana, nije poduzeta nijedna postupovna radnja u predmetu.

Uvažavajući narav žalbenog postupka koji je ovdje posrijedi i činjenicu da drugostupanjski sud mora odlučiti o dvjema žalbama, jednoj protiv rješenja o obustavi postupka, te drugoj protiv prvostupanjske presude, kao i okolnost da je drugostupanjski sud dostavljao Ustavnom sudu spis radi odlučivanja o ustavnoj tužbi, Ustavni sud ne nalazi da bi žalbeni postupak u razmatranom razdoblju trajao nerazumno dugo.

Međutim, u odnosu na postupanje prvostupanjskog suda u razmatranom razdoblju, Ustavni sud ipak zaključuje da odlaganje s odlučivanjem o prijedlogu za povrat u prijašnje stanje i upućivanjem spisa drugostupanjskom sudu dulje od jedne godine i tri mjeseca nakon što je podnositelju dozvoljeno miješanje u parnicu nije bilo opravdano.

Navedeno se osobito ne može smatrati opravdanim u kontekstu činjenice da se ovaj parnični postupak vodi od 15. veljače 2010. čime njegovo ukupno trajanje premašuje deset godina, a u razmatranom razdoblju se vodi dulje od dvije godine i devet mjeseci, dok je odugovlačenjem u odlučivanju o prijedlogu za povrat u prijašnje stanje i upućivanju spisa drugostupanjskom sudu, odnosno razdobljem postupovne neaktivnosti, prvostupanjski sud trajanju postupka doprinio za najmanje jednu godinu i tri mjeseca.

Slijedi da su u razmatranom razdoblju, otkad je podnositelju dozvoljeno miješanje u parnicu, postojali neopravdani zastoji u postupanju prvostupanjskog suda.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

11. Podnositelj kao umješač ničim nije doprinio trajanju postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

12. Imajući u vidu da se predmet nalazi pred Visokim trgovačkim sudom i da postupak još uvijek nije okončan više od dvije godine i devet mjeseci nakon što je podnositelju dozvoljeno miješanje u parnicu, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

13. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Visokog trgovačkog suda dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluka u roku od osam (8) dana od dana njihove otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

14. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

15. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-3810/2017

Zagreb, 12. studenoga 2020.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
 Ingrid Antičević Marinović, v. r.