## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-608/1996 i U-I-816/1998 od 17. studenoga 1999.

### NN 140/1999 (17.12.1999.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-608/1996 i U-I-816/1998 od 17. studenoga 1999.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu dr. Jadranko Crnić,
predsjednik Suda te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir
Belajec, dr. Nikola Filipović, Ante Jelavić Mitrović,
mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić,
mr. Hrvoje Momčinović, Ivan Marjan Severinac, Milan
Vuković i Mladen Žuvela, u predmetu ocjene pojedinih
odredbi Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o izmjenama
i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, na sjednici
održanoj 17. studenoga 1999. godine, donio je sljedeće

## RJEŠENJE

I. Ne prihvaćaju se prijedlozi za pokretanje postupka ocjene
suglasnosti s Ustavom članka 635., kao i svih zakonskih
odredbi Glave III. Zakona o trgovačkim društvima (»Narodne
novine«, br. 111/93).

II. Ovo će se rješenje objaviti u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

Prijedloge za ocjenu ustavnosti odredaba članka 635. u
svezi s člankom 637. i člankom 646. Zakona o trgovačkim
društvima (»Narodne novine«, br. 111/93) podnijeli
su Mate Vekić iz Trsta i Ivan Kapetanović iz Ljubljane,
zastupani po punomoćniku Mladenu Oštro, odvjetniku
iz Splita.

Smatraju da su navedene odredbe suprotne člancima 5., 14.
i 49. Ustava Republike Hrvatske.

Kao razloge navode sljedeće:

Odredba članka 635. u svezi s člankom 637. omogućava
da se na neograničeno vrijeme i dalje primjenjuje Zakon
o poduzećima (»Narodne novine«, br. 53/91 i 58/93),
koji Zakon odredbom članka 646. Zakona o trgovačkim
društvima prestaje vrijediti.

Takve odredbe izazivaju pravnu nesigurnost i nejednakost građana
jer se u pojedinim slučajevima i dalje primjenjuje Zakon
o poduzećima.

Nadalje, predlagatelji navode da se na vlasnike dionica, koji
su to postali za vrijeme važenja Zakona o poduzećima
i Zakona o pretvorbi poduzeća, ne primjenjuje Zakon o trgovačkim
društvima baš zbog osporavanih odredbi tog Zakona, a
što je nepovoljnije za građane te dovodi do nerazriješenih
pravnih situacija.

U prijedlogu se navodi da osporavane odredbe dovode do nejednakosti
trgovačkih društava pred zakonom te da ta društva
nisu u jednakom pravnom položaju na tržištu, što
je suprotno odredbi članka 49. Ustava po kojoj su poduzetnička
i tržišna sloboda temelj društvenog razvoja.

Nadalje, niz odredaba Zakona o trgovačkim društvima
ne može se primjenjivati na ona društva čije
usklađenje još nije upisano u registar pa tako zbog neažurnosti
sudova neka trgovačka društva u nepovoljnijem su položaju
od drugih i u krajnjoj konzekvenci onda su sudovi, a ne zakon
ti koji određuju položaj nekog trgovačkog društva
na tržištu, kao i u pogledu prava na pravnu zaštitu.

Drago Vuković iz Dubrovnika smatra da su sve odredbe Glave
III. Zakona o trgovačkim društvima - Tajno društvo
- suprotne članku 49. stavcima 1. i 2. te članku
3. Ustava, kao jamstvu vladavine prava.

Ovo stoga što pravna koncepcija »tajnog društva«,
prema mišljenju predlagatelja, predstavlja omogućavanje
raznih novčanih malverzacija te nečasnih ortakluka.

Prijedlozi nisu osnovani.

Podnositelj prijedloga Drago Vuković osporava ustavnost
Glave III. Zakona o trgovačkim društvima - pod nazivom
Tajno društvo, jer ih smatra neprihvatljivim zbog etičkih
razloga, ne navodeći posebno pravno relevantne razloge za
svoju tvrdnju.

Pojam »tajnog društva« prisutan je u legislativi
europskih zemalja i ono ima svoju gospodarsku svrhu koja se ogleda
u sljedećem:

Prema pravnoj literaturi tajno društvo je oblik personalnog
društva u kojem je tajni član voljan sudjelovati kao
suugovaratelj u unutarnjem odnosu, ali nije voljan preuzeti posljedice
odgovornosti za obveze društva prema vani. Razlozi za to
su poslovne prirode koji omogućavaju sudjelovanje suugovaratelja
kojima je to najprikladniji način ugovaranja s obzirom
na njihove osobne interese i interese tvrtke.

Glava III. Zakona o trgovačkim društvima razrađuje
pojam, odnose, nadzor i način poslovanja društva prema
standardima europskih zakonodavstava. Stoga su te odredbe sukladne
odredbi članka 3. Ustava Republike Hrvatske upravo u pogledu
načela vladavine prava, te je, po ocjeni Ustavnog suda,
prijedlog navedenog podnositelja iz tih razloga neosnovan.

Neosnovani su prijedlozi Mate Vekića i Ive Kapetanovića
iz sljedećih razloga:

Odredba članka 635. Zakona o trgovačkim društvima
glasi:

*»(1) Iznimno od odredbe članka 646. toč.
1. ovog Zakona, Zakon o poduzećima primjenjuje se na društvena
poduzeća, poduzeća u vlasništvu Republike, županije,
kotara, općine ili grada, društva s ograničenom
odgovornošću društvenom vlasništvu koja drže
sve svoje udjele i na zadružna poduzeća dok se pod
uvjetima i u rokovima određenim u posebnim propisima ne pretvore
u neko od trgovačkih društava.*

*(2) Iznimno od odredbe članka 646. točke 1. ovog
Zakona, Zakon o poduzećima primjenjuje se na društva
s neograničenom solidarnom odgovornošću članova,
komanditna društva, dionička društva, komanditna
društva na dionice i društva s ograničenom odgovornošću
u privatnom, zadružnom i u mješovitom vlasništvu
dok se u skladu s ovim zakonom ne upišu u trgovački
registar.*

*(3) Iznimno od odredbe članka 646. ovog Zakona, Zakon
o poduzećima primjenjuje se i na privatna poduzeća
dok se ne pretvore u neko od trgovačkih društava ili
ne nastave poslovati kao trgovci pojedinci.«*

Podnositelji smatraju ovu odredbu (a u svezi s člancima
637. i 646. istog Zakona) nesuglasnu s člancima 5., 14.
i 49. Ustava.

Po ocjeni Ustavnog suda suglasna je osporavana odredba s člankom
14. Ustava, jer se u određenoj pravnoj situaciji, na sve osobe
pod zakonom predviđenim uvjetima, primjenjuju osporavane odredbe
Zakona.

Osporavana odredba (u svezi s drugim odredbama) suglasna je i
s člankom 49. Ustava iz sljedećih razloga:

Prema značenju ovih odredbi te pravnoj literaturi, Zakon
o trgovačkim društvima ukida Zakon o poduzećima
pa stoga mora odrediti i pravnu sudbinu svih pravnih osoba koje
se tim zakonom uređuju. Kod postojećih trgovačkih
društava se ne radi o pretvorbi jednog tipa pravne osobe
u drugi nego o tome da se pravna osoba, koja inače odgovara
tipu osobe propisane Zakonom o trgovačkim društvima,
prilagodi onome što propisuje taj Zakon i mjerilima koja
su propisana za njezino djelovanje. Kod ostalih pravnih osoba
za koje po novom pravnom sustavu nema više mjesta, Zakon
je odredio koje će pravne posljedice izazvati ukidanje zakona
na temelju kojeg su osnovane.

Zakon o trgovačkim društvima propisuje mjerila kako
se jedna vrsta pravnih osoba pretvara u drugu, odnosno određuje
vrijeme u kojemu se moraju poduzeti radnje koje su za to potrebne
i pravne posljedice propuštanja propisanih radnji.

Na toj se osnovi temelji prijelazni režim za pravne osobe
koje uređuje Zakon o poduzećima i njihovo podvođenje
pod pravila Zakona o trgovačkim društvima.

S obzirom na izneseno, Ustavni sud je ocijenio da Zakon o trgovačkim
društvima u osporenim odredbama je u suglasnosti s Ustavom
te nije suprotan članku 5. Ustava.

Temeljem članka 41. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, br. 99/99), riješeno
je kao u izreci.

Odluka o objavi ovog rješenja temelji se na članku
28. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj: U-I-608/1996
U-I-816/1998
Zagreb, 17. studenoga 1999.

Predsjednik
**dr. Jadranko Crnić,** v. r.

Rješenje, NN 140/1999-2148