## Pravilnik o sirovinskom sastavu i nazivima tekstila

### NN 135/2005 (14.11.2005.), Pravilnik o sirovinskom sastavu i nazivima tekstila

# MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA

**2531**

Na temelju članka 17. Zakona o zaštiti potrošača
(»Narodne novine«, br. 96/03.) i članka 5. Zakona o
tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni sukladnosti (»Narodne novine«, br. 158/03) ministar gospodarstva, rada i poduzetništva
donosi

## PRAVILNIK

### O SIROVINSKOM SASTAVU I NAZIVIMA TEKSTILA

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Tekstilni proizvodi mogu se stavljati na tržište
prije ili za vrijeme njihove industrijske prerade ili tijekom bilo kojeg
stupnja distribucije samo ako zadovoljavaju odredbe ovoga Pravilnika.

Članak 2.

(1) Za potrebe ovoga Pravilnika »tekstilni
proizvod« je svaka sirovina, poluproizvod ili gotovi proizvod, djelomično ili u
cijelosti ručno izrađen proizvod te djelomično ili potpuno izrađen konfekcijski
proizvod koji se sastoji isključivo od tekstilnih vlakana, bez obzira na
primijenjeni postupak miješanja ili sastavljanja.

(2) Za potrebe ovoga Pravilnika »tekstilno
vlakno« je:

– jedinica tvari koja ima svojstvo
savitljivosti, finoće i visokog odnosa dužine prema najvećoj poprečnoj
dimenziji, što ga čini prikladnim za primjenu u tekstilijama,

– savitljive trake ili cijevi, čija primjetna
širina ne prelazi 5 mm, uključujući i vrpčasta vlakna rezana od širih traka ili
folija, proizvedene od sirovina koje se koriste u proizvodnji vlakana navedenih
točkama 19. do 44. Dodatka I. koji je sastavni dio ovoga Pravilnika, i
prikladne za primjenu u tekstilijama; primjetna
širina je širina trake ili cijevi kada je namotana, izravnana, stiješnjena ili
uvijena, ili prosječna vrijednost u slučaju kada širina nije jednolična.

(3) Sljedeći proizvodi smatraju se tekstilnim
proizvodima i podložni su odredbama ovoga Pravilnika:

– proizvodi koji sadrže najmanje 80 % masenog udjela tekstilnih vlakana

– tekstilije za
namještaj, kišobrani, suncobrani i sjenila koja sadrže najmanje 80 % masenog udjela tekstilnih vlakana

– kao i tekstilni dijelovi višeslojnih podnih
obloga, madraca i opreme za kampiranje, te tople podstave obuće, rukavica i
rukavice bez prstiju, pod uvjetom da ti dijelovi ili podstave čine najmanje 80
% mase čitavog proizvoda

– tekstilije sadržane
u drugim proizvodima čiji su nedjeljivi dio ukoliko je naveden njihov sastav.

UPORABA TEKSTILNIH
NAZIVA

Članak 3.

(1) Nazivi i opisi vlakana iz članka 2. ovoga
Pravilnika navedeni su u Dodatku I., koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.

(2) Nazivi navedeni u Dodatku I. ovoga
Pravilnika smiju se upotrebljavati samo za vlakna čija je vrsta opisana pod
istim rednim brojem.

(3) Ni jedan od naziva iz Dodatka I. ovoga
Pravilnika ne smije se upotrebljavati za bilo koju drugu vrstu vlakana, ni kao
zaseban naziv, ni u korijenu rječi niti kao pridjev,
ni na kojem jeziku.

(4) Riječ »svila« ne smije se upotrebljavati kao
oznaka oblika ili određenog izgleda tekstilnog vlakna kao filamentne
pređe.

NAVOĐENJE SIROVINSKOG
SASTAVA PROIZVODA OD JEDNE VRSTE VLAKANA

Članak 4.

(1) Tekstilni proizvodi smiju se opisivati sa
»100 %«, »čisto« ili »u cijelosti« ako se sastoje samo od jedne vrste vlakna.
Ne smiju se upotrebljavati slični nazivi.

(2) Tekstilni proizvod može sadržavati do 2 % masenog udjela drugih vrsta vlakana, pod uvjetom da se ta
količina temelji na tehničkim razlozima i nije rezultat rutinskog dodavanja.
Vrijednost dozvoljenog odstupanja može se povećati do 5 % kada su tekstilni
proizvodi dobiveni postupkom grebenanja.

NAVOĐENJE VUNENIH
KOMPONENTI

Članak 5.

(1) Vuneni proizvod opisuje se kao »runska vuna«
samo ako se sastoji isključivo od vunenih vlakana koja prethodno nisu bila
sastavni dio nekog drugog gotovog proizvoda i koja nisu bila podvrgnuta drugim
postupcima predenja i/ili valjkanja (pustenja), osim onih koje zahtijeva proizvodnja samoga
proizvoda, niti su oštećena u preradi ili uporabi.

(2) Iznimno od odredbi stavka 1. ovoga članka,
gore navedeni naziv može se upotrebljavati u opisima vune koja je sastavni dio
mješavine vlakana kada:

a) vuna koju sadrži takva mješavina zadovoljava
zahtjeve navedene u stavku 1. ovoga članka

b) vuna koja čini najmanje 25 % ukupne mase
mješavine

c) osim vune, u mješavini češljanih vlakana se
nalazi još samo jedna vrsta drugog češljanog vlakna.

U navedenim slučajevima mora se prikazivati puni
sastav u postotcima.

(3) Dozvoljeno odstupanje koje se temelji na
tehničkim razlozima vezanim uz proizvodnju ograničava se na 0,3 % vlaknastih
nečistoća kada su proizvodi koji se navode u stavcima 1. i 2. ovoga članka,
uključujući vunene proizvode, dobiveni postupkom grebenanja.

NAVOĐENJE DVO- ILI
VIŠEKOMPONENTNIH MJEŠAVINA VLAKANA

Članak 6.

(1) Tekstilni proizvod sastavljen od dvije ili
više vrsta vlakana, od kojih jedna čini najmanje 85 % ukupne mase, označava se:

– nazivom te vrste vlakna i postotkom njegova masenog udjela, ili

– nazivom te vrste vlakna i riječima »najmanje
85 %«, ili

– punim sastavom proizvoda u postotcima.

(2) Tekstilni proizvod sastavljen od dvije ili
više vrsta vlakana, od kojih ni jedna ne čini 85 % ukupne mase, označava se
nazivom i postotkom masenih udjela najmanje dvije
glavne vrste vlakana i nazivima drugih vrsta sadržanih vlakana, silaznim
redoslijedom prema masenim udjelima, sa ili bez
navođenja postotaka njihovih masenih udjela.

Pri tome vrijedi:

a) vlakna koja zasebno čine manje od 10 % ukupne
mase proizvoda mogu se zajednički označiti nazivom »ostala vlakna«, i ukupnim
postotkom masenog udjela;

b) kada se navodi naziv vlakna koje čini manje
od 10 % ukupne mase proizvoda, mora se navesti potpuni sastav proizvoda u
postotcima

(3) Proizvodi čija je osnova iz čistog pamuka i
potka iz čistog lana i kod kojih lan čini najmanje 40 % ukupne mase
neškrobljene tkanine mogu se nazivati »pamučno-lanena tkanina« pri čemu se
dodaje opis sastava »čista pamučna osnova – čista lanena potka«.

(4) Ako su tekstilni proizvodi namijenjeni
krajnjem potrošaču, u postotnim se sastavima navedenim u stavcima 1., 2., 3. i
5. ovoga članka:

a) dozvoljava količina stranih vlakana do 2 % ukupne
mase tekstilnog proizvoda pod uvjetom da se ta količina temelji na tehničkim
razlozima i nije dodana kao dio rutinskog postupka: ovo se dozvoljeno
odstupanje povećava na 5 % kada su proizvodi dobiveni postupkom grebenanja, ne
dovodeći u pitanje dozvoljeno odstupanje navedeno u članku 5., stavku 3. ovoga
Pravilnika;

b) dozvoljava odstupanje koje zahtijeva
proizvodni proces u visini od 3 % između izraženih postotaka vlakana i
postotaka dobivenih analizama, u odnosu na ukupnu masu vlakana prikazanih na etiketi;
takvo se dozvoljeno odstupanje također primjenjuje na vlakna koja su, u skladu
sa stavkom 2. ovoga članka, navedena silaznim redoslijedom po masi, bez
podataka o njihovom postotnom udjelu. Ovo se odstupanje također primjenjuje na
članak 5., stavak 2., točku b) ovoga Pravilnika.

Dozvoljena se odstupanja u analizama
izračunavaju odvojeno; ukupna masa koju treba uzeti u obzir prilikom
izračunavanja odstupanja navedenog pod točkom b) je masa vlakana gotovog
proizvoda koja se umanjuje za masu stranih vlakana utvrđenih primjenom
odstupanja navedenih pod točkom a).

Ukupno dozvoljena odstupanja navedena pod
točkama a) i b) dopuštena su samo ako se bilo koja strana vlakna pronađena
analizama, prilikom primjene odstupanja navedenih pod točkom a), pokažu jednakog
kemijskog sastava kao jedna ili više vrsta vlakana navedenih na etiketi.

Iznimno, za proizvode za koje proizvodni proces
zahtijeva dozvoljena odstupanja veća od onih koja se navode pod točkama a) i
b), ista se mogu odobriti samo u iznimnim slučajevima ako je usklađenost
proizvoda provjerena prema odredbama članka 13. stavka 1. ovoga Pravilnika i
kada proizvođač za to odstupanje da odgovarajuće obrazloženje.

(5) Naziv »mješavina vlakana« ili »neodređeni
tekstilni sastav« može se upotrebljavati za bilo koji proizvod čiji se sastav
ne može jednostavno utvrditi u vrijeme proizvodnje.

Članak 7.

Uz dozvoljena odstupanja navedena u članku 4.
stavku 2., članku 5. stavku 3. te članku 6. stavku 4. ovoga Pravilnika, u
sastavu vlakana navedenom u člancima 4. i 6. ovoga Pravilnika, ne treba
navoditi uočljiva, samostalna vlakna koja su u potpunosti ukrasne prirode i ne
prelaze 7 % mase gotovog proizvoda, isto se odnosi na vlakna (npr. metalna vlakna) koja se dodaju s namjerom postizanja antistatičkog efekta i koja ne prelaze više od 2 % mase
gotovog proizvoda. Za proizvode navedene u članku 6. stavku 3. ovoga
Pravilnika, ti se postotci ne izračunavaju u odnosu na ukupnu masu tkanine,
nego posebno u odnosu na masu osnove i u odnosu na masu potke.

OZNAČIVANJE I OBILJEŽAVANJE
PROIZVODA

Članak 8.

(1) Tekstilni proizvodi iz članka 2. ovoga
Pravilnika moraju se označiti uvijek kada se stavljaju na tržište, bilo u
proizvodne ili komercijalne svrhe.

Kada ti proizvodi nisu namijenjeni prodaji
krajnjem potrošaču ili kada se isporučuju prema narudžbi države ili neke druge
javno pravne osobe, označavanje se može zamijeniti ili nadopuniti pratećim
komercijalnim ispravama.

(2) Nazivi, opisi i pojedinosti o sastavu
tekstilnih vlakana, na koje se odnose članci 3. do 6. i Dodatak I. ovoga
Pravilnika, moraju se jasno navesti u komercijalnim ispravama. Ne smiju se
upotrebljavati kratice u prodajnim ugovorima, mjenicama i računima.

»Mehanizirani procesni kod« može se
upotrebljavati ako se u istom dokumentu navede i objašnjenje.

Nazivi, opisi i pojedinosti o sastavu tekstilnih
vlakana, na koje se odnose članci 3. do 6. i Dodatak I. ovoga Pravilnika,
moraju biti jasno, čitljivo i u jedinstvenom natpisu, kada se stavljaju na
tržište ili prodaju potrošaču, te u katalozima i prodajnoj literaturi, na
pakiranjima, etiketama i oznakama.

Pojedinosti i podaci koji nisu propisani ovim
Pravilnikom moraju se zasebno navoditi. Ova se odredba ne odnosi na robne marke
ili ime poduzeća koji mogu stajati neposredno ispred ili iza podataka danih u
skladu s ovim Pravilnikom.

Kada se tekstilni proizvod stavlja na tržište
ili prodaje potrošaču, kako je to navedeno u točki 1. ovoga članka, robna marka
ili ime poduzeća koje se navodi sadrži u cijelosti ili kao pridjev ili u
korijenu riječi neki od naziva navedenih u Dodatku I. ovoga Pravilnika ili
naziv koji se lako može s nekim od njih zamijeniti, tada robnoj marki ili imenu
poduzeća moraju, u obliku jasnog i čitljivog natpisa, neposredno prethoditi ili
za njim slijediti nazivi, opisi i pojedinosti o sastavu tekstilnih vlakana
navedeni u člancima 3. do 6. i u Dodatku I. ovoga Pravilnika.

c) Kada se tekstilni proizvodi stavljaju na
tržište ili se prodaju krajnjem potrošaču na području Republike Hrvatske za
označavanje se upotrebljava hrvatski jezik i latinično pismo.

Kod svih vrsta namotaka,
vitica, klubaka ili neke druge male količine konca za šivanje, krpanje ili
vezenje, dozvoljeno je obilježavanje na skupnom pakiranju ili izlošku.

d) Kod opisa ili pojedinosti propisanih u člancima
3., 4. i 5. ovoga Pravilnika koji se odnose na značajke proizvoda, smiju se
upotrijebiti i drugi opisi i pojedinosti ako su u skladu s praksom dobrih
poslovnih običaja.

NAVOĐENJE SIROVINSKOG
SASTAVA PROIZVODA OD DVIJE ILI VIŠE KOMPONENATA

Članak 9.

(1) Svaki tekstilni proizvod načinjen od dva ili
više sastavnih dijelova, koji imaju različite sadržaje vlakana, mora nositi
oznaku s navedenim sastavom vlakana svakog dijela posebno. Takvo označivanje
nije obavezno za one sastavne dijelove koji čine manje od 30% ukupne mase
proizvoda, s izuzetkom glavnih podstava.

(2) Kada više tekstilnih proizvoda ima isti
sastav vlakana i čine jedinstveni artikl, tada je potrebna samo jedna etiketa.

(3) Iznimno od odredaba članka 12. ovoga
Pravilnika:

a) sirovinski sastav sliedećih
artikala rublja označuje se, navođenjem sastava cijelog proizvoda ili
pojedinačnih dijelova dolje navedenih, bilo skupno ili pojedinačno:

– za grudnjake: vanjska i unutarnja tkanina
košarica i stražnjeg dijela

– za steznike: prednja, stražnja i bočna
stranica

– za steznike s grudnjakom: vanjska i unutarnja
tkanina košarica, prednja, stražnja i bočna stranica.

Sirovinski sastav za artikle rublja koji nisu
navedeni u prvoj točki, označuje se navođenjem sastava cijelog proizvoda ili
skupno ili pojedinačno, sastava različitih dijelova. Takvo označivanje nije
obavezno za sastavne dijelove koji čine manje od 10% ukupne mase proizvoda.
Zasebno označivanje različitih dijelova navedenih artikala rublja mora biti
takvo da krajnji potrošač s lakoćom shvati na koji se dio proizvoda odnose
pojedinosti navedene na etiketi;

b) sirovinski sastav tekstilnih proizvoda
tiskanih postupkom jetkanja navodi se za proizvod u cjelini ili zasebnim
navođenjem sastava osnovne tkanine i jetkanih dijelova, pri čemu se, pri navođenju
sirovinskog sastava navodi na koji se sastavni dio proizvoda sirovinski sastav
odnosi;

c) sirovinski sastav vezenih tekstilnih
proizvoda navodi se za proizvod u cjelini ili zasebnim navođenjem sastava
osnovne tkanine i pređe za vezenje, pri čemu se pri navođenju sirovinskog
sastava navodi na koji se sastavni dio (osnovna tkanina ili pređa) proizvoda
sirovinski sastav odnosi;

Ako količina vezenih udjela iznosi manje od 10 %
površine proizvoda, potrebno je navesti samo sastav osnovne tkanine;

d) sirovinski sastav pređa koje se sastoje od
jezgre i omotača načinjenih od različitih vrsta vlakana, koji se kao takvi
stavljaju na tržište, navodi se za proizvod u cjelini ili zasebnim jasnim
navođenjem sastava jezgre i omotača;

e) sirovinski sastav baršunastih i plišanih
tekstilnih i sličnih proizvoda navodi se za proizvod u cjelini ili pojedinačno,
kada proizvod ima jasno odvojenu poleđinu i uporabnu stranu, sastavljene od
različitih vrsta vlakana, pri čemu se kod označivanja sirovinskog sastava
navodi na koji dio se sastav odnosi;

f) sirovinski sastav podnih obloga i sagova, kod
kojih su poleđina i uporabna strana sastavljene od različitih vrsta vlakana,
može se navesti samo za uporabnu stranu, pri čemu se navodi da se sirovinski
sastav odnosi samo na tu površinu.

Članak 10.

(1) Iznimno od odredaba članaka 8. i 9. ovoga
Pravilnika:

a) ne zahtijeva se označivanje naziva ili
sirovinskog sastava, ako su tekstilni proizvodi navedeni u Dodatku III. ovoga
Pravilnika, u jednom od stupnjeva obrade navedeni u članku 2. stavak 1. ovoga
Pravilnika. Odredbe članaka 8. i 9. primjenjuju se kad takvi proizvodi nose
etiketu ili oznaku s nazivom ili sastavom, ili robnu marku ili ime poduzeća
koje sadrži u cijelosti, ili kao pridjev, ili u korijenu riječi neki od naziva
navedenih u Dodatku I. ovoga Pravilnika, ili naziv koji se lako zabunom može s
nekim od njih zamijeniti;

b) kad su tekstilni proizvodi navedeni u Dodatku
IV. ovoga Pravilnika iste vrste i sastava, mogu se stavljati na tržište zajedno
pod jednom skupnom etiketom, navodeći pojedinosti o sastavu određene ovim
Pravilnikom;

c) sirovinski sastav tekstilnih proizvoda koji
se prodaju na metre, navodi se samo na komadu tkanine ili roli koja se prodaje.

(2) Proizvodi navedeni pod točkama b) i c)
stavka 1. ovoga članka stavljaju se na tržište tako da se krajnji potrošač može
u potpunosti upoznati sa sirovinskim sastavom tih proizvoda.

Članak 11.

Odredbe o postotcima vlakana navedenih u
člancima 4., 5. i 6 ovoga Pravilnika ne odnose se na sljedeće dijelove
proizvoda:

1. tekstilni proizvodi:

netekstilni dijelovi, porubi,
etikete i značke, rubne i završne trake koje ne čine nedjeljivi dio proizvoda,
gumbi i kopče presvučeni tekstilnim materijalom, pomoćni dodaci, ukrasi,
neelastične vrpce, elastični konci i trake dodani na određenim i ograničenim
dijelovima proizvoda te, u skladu sa zahtjevima navedenim u članku 7. ovoga
Pravilnika, uočljiva samostalna isključivo ukrasna vlakna i antistatička
vlakna;

2. a) podne obloge i sagovi: svi dijelovi osim
uporabne površine;

b) tkanine za tapeciranje: osnove i potke
materijala za povezivanje i punila koje nisu dio uporabne površine; zastori i
zavjese; osnove i potke materijala za povezivanje i punila koje nisu dio prave
strane tkanine;

c) ostali tekstilni proizvodi: tkanine koje se koriste
kao osnovni materijal ili kao podloga, učvršćenja i ojačanja, međuslojevi i platnene poleđine, konci za šivanje i
povezivanje, osim ako zamjenjuju osnovu i/ili potku tkanine, punila koja nemaju
izolacijsku ulogu i podstave prema članku 9. stavak 1. ovoga Pravilnika.

Za potrebe ove odredbe:

– osnovni materijal ili podloga tekstilnih
proizvoda koji služe kao poleđina za uporabnu površinu, posebno u dekama i
dvostrukim tkaninama, kao i poleđine baršunastih ili plišanih materijala i srodnih
proizvoda, ne uzimaju se kao poleđine koje se skidaju.

– učvršćenja i ojačanja su pređe ili materijali,
dodani na određenim i ograničenim dijelovima tekstilnih proizvoda da bi ih
ojačali ili im dali krutost ili debljinu.

– masne tvari, vezivna sredstva, sredstva za
otežavanje, škrobna i zaštitna apreturna sredstva,
proizvodi za impregniranje, pomoćna sredstva za bojadisanje
i tiskanje i ostali proizvodi koji se upotrebljavaju za preradu tekstila. Ovi
proizvodi ne smiju biti prisutni u količinama koje bi mogle navesti potrošača
na pogrešne zaključke.

ODREĐIVANJE SIROVINSKOG
SASTAVA PROIZVODA

Članak 12.

(1) Provjere sukladnosti sirovinskog sastava
tekstilnih proizvoda s podacima danim u ovom Pravilniku provode se metodama
određenim posebnim propisom o metodama kvantitativne analize dvokomponentnih mješavina tekstilnih vlakana i propisom o
metodama kvantitativne analize trokomponentnih
mješavina tekstilnih vlakana.

(2) U tu svrhu, postotci vlakana iz članaka 4.,
5. i 6. ovoga Pravilnika određuju se, uz primjenu odgovarajuće vrijednosti
dogovornog trgovačkog dodatka utvrđenog u Dodatku II. ovoga Pravilnika, na suhu
masu svakog vlakna, nakon uklanjanja dijelova navedenih pod brojem 1., 2. i 3.
u članku 12. ovoga Pravilnika.

Članak 13.

(1) Ne smije se zabraniti ili spriječiti
stavljanje na tržište tekstilnih proizvoda koji zadovoljavaju odredbe ovoga
Pravilnika.

(2) Odredbe ovoga Pravilnika ne utječu na
primjenu drugih važećih propisa koji se odnose na zaštitu industrijskog i
komercijalnog vlasništva, oznaku podrijetla, oznaku nastanka proizvoda i na
sprječavanje nelojalnog tržišnog natjecanja.

Članak 14.

Odredbe ovoga Pravilnika ne primjenjuju se na
tekstilne proizvode koji:

(1) su namijenjeni izvozu u treće zemlje;

(2) ulaze u državu pod carinskim nadzorom radi
provoza

(3) su uvezeni iz trećih zemalja radi unutarnje
prerade;

(4) su ugovorom dani u rad osobama koje rade u
vlastitim kućanstvima ili samostalnim tvrtkama koje rade iz materijala
dostavljenih bez prijenosa prava vlasništva.

Članak 15.

Proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik
registriran u Republici Hrvatskoj, odnosno uvoznik, odgovoran je da su
tekstilni proizvodi iz članka 2. ovoga Pravilnika, koji se stavljaju na
tržište, sukladni odredbama ovoga Pravilnika i odgovoran je za točnost
navedenih podataka. Trgovac na malo je odgovoran da tekstilni proizvodi koje
prodaje imaju propisane nazive, opise i pojedinosti o sastavu tekstilnih
vlakana, sukladno odredbama ovoga Pravilnika.

Članak 16.

(1) Kada nadležno inspekcijsko tijelo utvrdi da
tekstilni proizvodi iz članka 2. ovoga Pravilnika ne zadovoljavaju odredbama
ovoga Pravilnika, proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik registrirani u
Republici Hrvatskoj, odnosno uvoznik, odnosno trgovac na malo, dužni su
uskladiti proizvod s odredbama ovoga Pravilnika.

(2) Kada proizvođač ili njegov ovlašteni
predstavnik registrirani u Republici Hrvatskoj, odnosno uvoznik, odnosno
trgovac na malo ne postupi na način kako je to propisano u stavku 1. ovoga
članka, nadležno inspekcijsko tijelo mora poduzeti sve odgovarajuće mjere da
spriječi stavljanje na tržište takvog proizvoda ili mora osigurati da se taj
proizvod povuče s tržišta.

Članak 17.

Inspekcijski nadzor nad provođenjem ovoga
Pravilnika u nadležnosti je inspekcijskih tijela, sukladno članku 105. Zakona o
zaštiti potrošača i članka 14. Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i
ocjeni sukladnosti, u skladu s njihovim djelokrugom.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 18.

Danom primjene ovoga Pravilnika prestaje se
primjenjivati članak 2. Pravilnika o primjeni hrvatskih normi pri
obilježavanju, označivanju i pakiranju tekstilnih proizvoda te pri označavanju,
deklariranju i pakiranju gotove kože, krzna i proizvoda od prirodne i umjetne
kože (»Narodne novine«, 31/97.).

Članak 19.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana
objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1. siječnja 2006.

Klasa: 018-04/00-01/03

Urbroj: 526-01-04-549

Zagreb, 1. kolovoza
2005.

Ministar

**Branko Vukelić**, v. r.

DODATAK I

PREGLED TEKSTILNIH
VLAKANA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Br. | Naziv | Opis vlakna |
| 1 | Vuna1 | Vlakno od ovčje ili janjeće vune *(Ovis aries)* |
| 2 | Alpaka, ljama, deva, kašmir, moher, angora, vikunja, jak, guanako, kašgora, dabar, vidra, popraćeno u nazivu riječju »vuna« ili »dlaka« 1 | Dlaka sljedećih vrsta životinja: alpake, ljame, deve, kašmirske koze, angorske koze, angorskog kunića, vikunje, jaka, guanaka, koza kašgora, dabra, vidre |
| 3 | Životinjska ili konjska dlaka, sa ili bez naznake vrste životinje (npr. kravlja dlaka, obična kozja dlaka, konjska dlaka) | Dlaka raznih vrsta životinja koje nisu navedene pod 1 ili 2 |
| 4 | Svila | Vlakno dobiveno isključivo od kukaca koji izlučuju svilu |
| 5 | Pamuk | Vlakno dobiveno od sjemenskih čahura biljke pamuka *(Gossypium)* |
| 6 | Kapok | Vlakno dobiveno od unutrašnjosti ploda biljke kapok *(Ceiba pentandra)* |
| 7 | Lan | Vlakno dobiveno od lika biljke lana *(Linum usitatissimum)* |
| 8 | Kudelja | Vlakno dobiveno od lika biljke konoplje *(Canabis sativa)* |
| 9 | Juta | Vlakno dobiveno od lika biljke *Corchorus**olitorius* i *Corchorus**capsularis.* Za potrebe ovog Pravilnika jutom se smatra likovo vlakno dobiveno od sljedećih vrsta biljaka: *Hibiscus* *cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata* |
| 10 | Abaka ili manila | Vlakno dobiveno od lišća biljke *Musa**textilis* |
| 11 | Alfa ili esparto | Vlakno dobiveno od lišća biljke *Stipa**tenacissima* |
| 12 | Kokos | Vlakno dobiveno od ploda biljke *Cocos**mucifera* |
| 13 | Žuka ili brnistra | Vlakno dobiveno od lika biljke *Cytisus**scoparius* i/ili *Spartium Junceum* |
| 14 | Ramija | Vlakno dobiveno od lika biljke *Boehmeria**nivea* i *Boehmeria**tenacissima* |
| 15 | Sisal | Vlakno dobiveno od lišća biljke *Agave sisalana* |
| 16 | Bengalska ili bombajska konoplja (»Sunn« vlakno) | Vlakno dobiveno od lika biljke *Crotalaria**juncea* |
| 17 | Heneken | Vlakno dobiveno od lika biljke *Agave Fourcroydes* |
| 18 | Kantala | Vlakno dobiveno od lika biljke *Agave Cantala* |
| 19 | Acetatno vlakno | Celulozno acetatno vlakno u kojemu je acetilirano manje od 92 %, ali najmanje 74 % hidroksilnih skupina |
| 20 | Alginatno vlakno | Vlakno dobiveno iz metalnih soli alginske kiseline |
| 21 | Bakarno vlakno | Regenerirano celulozno vlakno dobiveno bakro-amonijakalnim postupkom |
| 22 | Modalno vlakno | Regenerirano celulozno vlakno proizvedeno po modificiranom viskoznom postupku s visokom prekidnom silom i visokim mokrim modulom. Prekidna sila (BC) u kondicioniranom stanju i sila (BM) potrebna za 5 postotno istezanje u mokrom stanju je:  (BC) (cN) ≥ 1,3 √T + 2T  (BM) (cN) ≥ 0,5 √T  gdje je T prosječna duljinska masa u deciteksima (dtex) |
| 23 | Umjetno proteinsko vlakno | Vlakno dobiveno iz prirodnih proteinskih tvari regeneriranih i stabiliziranih djelovanjem kemijskih agensa |
| 24 | Triacetatno vlakno | Celulozno acetatno vlakno u kojemu je acetilirano najmanje 92 % hidroksilnih skupina |
| 25 | Viskozno vlakno | Regenerirano celulozno vlakno dobiveno viskoznim postupkom |
| 26 | Akrilno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u lancu sadrže najmanje 85 % (po masi) akrilonitrilnih jedinica koje se ponavljaju |
| 27 | Klorno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže više od 50 % (po masi) vinilkloridnih ili vinilidenkloridnih monomernih jedinica |
| 28 | Fluorno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula sastavljenih od alifatskih fluoriranih ugljikovodikovih monomera |
| 29 | Modakrilno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže više od 50 % i manje od 85 % (po masi) akrilonitrilnih jedinica koje se ponavljaju |
| 30 | Poliamidno vlakno | Vlakna sastavljena od linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže ponavljajuće amidne skupine od kojih je najmanje 85 % vezano na alifatske ili cikloalifatske jedinice |
| 31 | Aramidno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje su sastavljene od aromatskih skupina povezaniz amidnim ili imidnim vezama od kojih je najmanje 85 % neposredno vezano na dva aromatska prstena. Ako su prisutne i imidne veze njihov broj ne prelazi broj amidnih veza |
| 32 | Poliimidno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u lancu sadrže ponavljajuće imidne skupine |
| 33 | Liocelno vlakno2 | Regenerirano celulozno vlakno dobiveno otapanjem i predenjem u organskom otapalu bez stvaranja derivata – etilamin postupak |
| 33a | Polilaktidno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže najmanje 85% (po masi) jedinica estera mliječne kiseline koja potječe iz prirodnog šećera i čije je talište kod najmanje 135oC |
| 34 | Poliestersko vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže najmanje 85 % (po masi) estera diola i tereftalne kiseline |
| 35 | Polietilensko vlakno | Vlakno sastavljeno od nesupstituiranih alifatskih zasićenih linearnih makromolekula ugljikovodika |
| 36 | Polipropilensko vlakno | Vlakno sastavljeno od alifatskih zasićenih linearnih makromolekula ugljikovodika, gdje svaki drugi ugljikov atom nisi metilnu skupinu u izotaktičnoj konfiguraciji |
| 37 | Polikarbamidno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u lancu sadrže ponavljajuću ureilensku (NH-CO-NH) funkcionalnu skupinu |
| 38 | Poliuretansko vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u lancu sadrže ponavljajuću uretansku (NH-CO-O) funkcionalnu skupinu |
| 39 | Vinilalno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula čiji se lanac sastoji od polivinil alkohola s različitim stupnjevima acetiliranja |
| 40 | Trivinilno vlakno | Vlakno sastavljeno od trojnog polimera, poliakrilonitrila, kloriranog vinil monomera i trećeg vinil monomera, od kojih ni jedan ne predstavlja više do 50 % ukupne mase |
| 41 | Elastodiensko vlakno | Elastomerno vlakno sastavljeno od prirodnog ili sintetskog poliizoprena, ili sastavljeno od jednog ili više diena polimeriziranih s jednim ili više vinil monomera, ili bez njih, koje se, rastegnuto na trostruku duljinu od svoje izvorne, nakon otpuštanja ubrzano i u velikoj mjeri vraća na svoju početnu duljinu |
| 42 | Elastansko vlakno | Elastomerno vlakno sastavljeno od najmanje 85 % (po masi) segmentiranog poliuretana koje se, rastegnuto na trostruku duljinu od svoje izvorne, nakon otpuštanja ubrzano i u velikoj mjeri vraća na svoju početnu duljinu |
| 43 | Stakleno vlakno | Vlakno oblikovano od stakla |
| 44 | Odgovarajući naziv prema materijalu od kojeg su sastavljena vlakna npr. metal (metalno, metalizirano), azbest, papir, popraćeno ili ne riječju »pređa« ili »vlakno« | Vlakna dobivena od miješanih ili novih materijala koja nisu gore navedena |

  \_\_\_\_\_
1 Naziv »vuna« u točki 1 ovog Dodatka može se
također upotrebljavati za obilježavanje mješavine vlakana od ovčje ili janjeće vune
i dlaka navedenih u trećem stupcu tablice pod točkom 2.

Ova
se odredba primjenjuje na tekstilne proizvode navedene u člancima 4. i 5., kao i
na one na koje se odnosi članak 6. pod uvjetom da su djelomično sastavljeni od vlakana
navedenih pod točkama 1 i 2.

2 Pod
organskim otapalom u osnovi se podrazumijeva mješavina organskih kemikalija i vode

DODATAK II

DOZVOLJENE VRIJEDNOSTI
KOJE SE UPOTREBLJAVAJU ZA IZRAČUNAVANJE MASE VLAKANA SADRŽANE U TEKSTILNOM
PROIZVODU

![](dodatni/355955.gif)
![]()

 \_\_\_\_\_\_\_
1Dozvoljena vrijednost od 17 % također se upotrebljava
kada je nemoguće sa sigurnošću utvrditi da li je proizvod koji sadrži vunu i/ili
životinjsku dlaku grebenan ili češljan.

DODATAK III.

PROIZVODI KOJI NE
PODLIJEŽU OBAVEZNOM OBILJEŽAVANJU ILI OZNAČAVANJU(Članak 10., stavak 1., točka
a)

1. Manžete

2. Remenčići od
tekstilnih materijala za ručne satove

3. Etikete i značke (našitci)

4. Podstavljeni držači posuđa odsuđa odtekstimaterijala

5. Prekrivači (grijači) posuda za kavu

6. Prekrivači (grijači) čajnika

7. Zaštitne navlake za rukave

8. Muf-štitnici za ruke osim onih od plišanih
materijala

9. Umjetno cvijeće

10. Jastučići za igle

11. Oslikana platna

12. Tekstilni proizvodi za osnovne tkanine,
podloge i ojačanja

13. Pust

14. Stari prenapravljeni
tekstilni proizvodi, kada je to izričito navedeno

15. Dokoljenice

16. Materijal za pakiranje, koji nije nov i kao
takav se prodaje

17. Šeširi od pusta

18. Mekane kutije bez tvrdog dna i sedlarski
pribor od tekstilnih materijala

19. Oprema za putovanja od tekstilnih materijala

20. Ručno vezene tapiserije, dovršene ili
nedovršene i materijali za njihovu izradu, uključujući pređu za vez koja se
prodaje odvojeno od platna i posebno je namijenjena upotrebi u takvim
tapiserijama

21. Patentni zatvarači

22. Gumbi i kopče presvučeni tekstilnim
materijalom

23. Korice (omoti) za knjige od tekstilnih
materijala

24. Igračke

25. Tekstilni dijelovi obuće, osim toplih podstava

26. Stolnjaci od više sastavnih dijelova i
površine od najviše 500 cm ˛

27. Rukavice i hvataljke za hvatanje vrućeg
posuđa

28. Grijači jaja

29. Torbice za šminku

30. Vrećice za duhan od tekstilnih materijala

31. Futrole za naočale, cigarete ili cigare,
upaljače i češljeve od tekstilnih materijala

32. Zaštitna sportska oprema s izuzetkom
rukavica

33. Toaletne torbice

34. Torbe za pribor za čišćenje cipela

35. Pogrebni predmeti

36. Proizvodi za jednokratnu upotrebu s
izuzetkom vate

Tekstilni proizvodi namijenjeni samo za
jednokratnu upotrebu ili s ograničenim vremenom upotrebe i oni čija uobičajena
upotreba onemogućava bilo kakav postupak obnavljanja radi daljnje upotrebe s
istom ili sličom namjenom, smatraju se, sukladno ovom
Pravilniku, proizvodima za odlaganje.

37. Tekstilni proizvodi koji podliježu propisima
o farmaceutskim proizvodima i obuhvaćeni su pozivanjem na te propise, zavoji za
medicinsku i ortopedsku upotrebu koji nisu za odlaganje te ortopedski tekstilni
proizvodi općenito

38. Tekstilni proizvodi uključujući užad,
konopce i strune koji spadaju pod točku 12. Dodatka IV. koji se uobičajeno
upotrebljavaju:

a) kao dijelovi opreme u proizvodnji i preradi
roba

b) za ugradnju u strojeve, instalacije (npr. instalacije grijanja, klimatizacije ili rasvjete),
kućanske i druge uređaje, vozila i druga transportna sredstva, ili za njihov
rad i održavanje, ili ostala oprema izuzev nepromočivih prekrivača i tekstilne
opreme motornih vozila koja se prodaje odvojeno od vozila

39. Tekstilni proizvodi za zaštitne i sigurnosne
svrhe kao što su sigurnosni pojasevi, padobrani, prsluci za spašavanje,
tobogani-sustavi za evakuaciju u nuždi, vatrogasna oprema, neprobojni prsluci i
specijalna zaštitna odjeća (npr. za zaštitu od vatre,
kemikalija i ostalih opasnosti)

40. Zrakom podržavane konstrukcije (npr. sportske dvorane, izložbeni štandovi ili skladišni
prostori) pod uvjetom da se dostave pojedinosti o radu i tehnički podaci tih
proizvoda

41. Jedra

42. Odjeća za životinje

43. Zastave i stijegovi

DODATAK IV.

PROIZVODI ZA KOJE JE
OBAVEZNO SAMO SKUPNO OBILJEŽAVANJE ILI OZNAČAVANJE(članak 10., stavak 1., točka
b)

1. Krpe za pod

2. Krpe za čišćenje

3. Rubne i završne trake

4. Pozamanterija

5. Pojasevi

6. Naramenice

7. Podvezice i držači za nogavice

8. Vezice za cipele i čizme

9. Trake

10. Elastike

11. Novi materijal za pakiranje (ambalaža) koji
se kao takav prodaje

12. Uzice za pakiranje i poljoprivredu; uzice,
užad i konopci osim onih koji spadaju pod točku 38. Dodatka III1.

13. Stolnjaci

14. Rupčići

15. Mrežice za kosu

16. Kravate i leptir mašne, također i za djecu

17. Podbradnici;
rukavice za umivanje i ubrusi za lice

18. Konci (pređa) za šivanje, krpanje i vezenje
koji se u maloprodaju daju u malim količinama čija neto masa ne prelazi 1 gram

19. Traka za zavjese, zastore i zamračivače.

 \_\_\_\_\_\_\_
1
Za proizvode koji spadaju pod ovu točku i prodaju se rezani na određene oblike ili
veličine, skupno obilježavanje je ono na kalemu. Užad i konopci koji spadaju pod
ovu točku uključuju i one koji se upotrebljavaju u planinarenju i sportovima na
vodi.

Pravilnik, NN 135/2005-2531