### NN 1/2018 (3.1.2018.), Kolektivni ugovor za radnike u Odašiljačima i vezama

KOLEKTIVNI UGOVORI

45

ODAŠILJAČI I VEZE d.o.o., Ulica grada Vukovara 269 d, Zagreb koje zastupa član Uprave – direktor Mate Botica (u daljnjem tekstu: Poslodavac)

i

SINDIKAT GRAFIČKE I NAKLADNIČKE DJELATNOSTI HRVATSKE, Brešćenskoga 4, Zagreb – Sindikalna podružnica Odašiljača i veza (ranije: Sindikat radnika Odašiljača i veza, Radnička cesta 171a, Zagreb) kojeg zastupa predsjednik Darije Hanzalek i sindikalni povjerenik Bruno Margitić (u daljnjem tekstu Sindikat)

zaključili su u Zagrebu 31. listopada 2017. godine

KOLEKTIVNI UGOVOR

ZA RADNIKE U ODAŠILJAČIMA I VEZAMA

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (dalje: Ugovor) uređuju se prava i obveze radnika iz rada i na temelju rada, zaposlenih u Odašiljačima i vezama kao i prava i obveze Poslodavca sukladno zakonu i drugim propisima.

Ovaj Ugovor vrijedi za radnike u Odašiljačima i vezama ako se radi o radnom odnosu uređenom Zakonom o radu.

Ovaj Ugovor ne odnosi se na osobe vanjske suradnike koje su se obvezale Odašiljačima i vezama obaviti određeno djelo (ugovor o djelu) sukladno Zakonu o obveznim odnosima.

Ako zbog promjena okolnosti koje nisu postojale niti bile poznate u trenutku sklapanja ovog Ugovora, jedna od ugovornih strana ne bi mogla neke od odredbi Ugovora izvršavati, ili bi joj to bilo izuzetno otežano, obvezuje se da neće prekršiti ovaj Ugovor, nego će drugoj ugovornoj strani predložiti izmjenu Ugovora.

Članak 2.

Odrednice ovog Ugovora primjenjivat će se na razini Odašiljača i veza kao Poslodavca i na sve radnike i Sindikat koji je potpisnik ovoga Ugovora.

Prava i obveze radnika i Poslodavca proizlaze iz odredaba Zakona o radu, ovog Ugovora, propisa o zaštiti radnika i drugih propisa.

Radnik treba na poslu i izvan posla, kako iziskuje njegov položaj, štititi ugled Odašiljača i veza i kloniti se svega što može štetiti ugledu i povjerenju Odašiljača i veza.

Poglavito, radnici ne smiju u javnim istupima u medijima, u povodu svog djelovanja u Odašiljačima i vezama, iznositi planove rada, davati ocjene o radu i organizaciji rada u Odašiljačima i vezama koje štete ugledu Odašiljača i veza.

Radnik je obvezan obavljati službene zadaće. Zabranjeno je obavljanje i traženje privatnih poslova za vrijeme radnog vremena.

II. SKLAPANJE UGOVORA O RADU

Članak 3.

Ugovorom o radu zasniva se radni odnos.

Poslodavac sa svakim radnikom sklapa ugovor o radu u pisanom obliku, koji u ime Poslodavca potpisuje ovlaštena osoba Poslodavca.

Članak 4.

Radni odnos zasniva se na vrijeme čije trajanje nije unaprijed određeno (radni odnos na neodređeno vrijeme).

Iznimno, radni odnos može se zasnovati i na određeno vrijeme u slučajevima i uvjetima utvrđenim zakonom i Ugovorom.

Radni odnos zasniva se na određeno vrijeme poglavito u slučajevima:

– povećanja opsega poslova uvjetovanog neodgodivim poslovnim razlozima

– pripreme i uvođenja novih tehnologija

– zamjene odsutnog radnika.

Članak 5.

Poslodavac u pravilu zasniva radni odnos na neodređeno vrijeme s osobom koja je završila traženi stupanj naobrazbe radi njezina osposobljavanja za samostalno obavljanje poslova na radnim mjestima u struci, odnosno na radnim mjestima iz zanimanja za koje se školovala (u nastavku teksta: pripravnik).

Iznimno pripravnik se može primiti u radni odnos i na određeno vrijeme radi obavljanja pripravničkog staža, a radni odnos prestaje istekom pripravničkog staža, odnosno roka utvrđenog u ugovoru o radu.

Članak 6.

Pripravnički staž, s obzirom na stupanj stručne spreme traje do:

– godinu dana za pripravnike VII. stupnja stručne spreme

– devet mjeseci za pripravnike V. i VI. stupnja stručne spreme

– šest mjeseci za pripravnike IV. stupnja stručne spreme.

Ugovorom o radu ili odlukom Poslodavca utvrđuje se program stručnog osposobljavanja i način polaganja ispita za svakog pripravnika.

Članak 7.

Prilikom sklapanja ugovora o radu ugovara se probni rad.

Probni rad može trajati najduže šest mjeseci, ovisno o stupnju stručne spreme potrebne za obavljanje poslova radnog mjesta.

Probni rad može trajati:

– za radna mjesta I. i II. stupnja stručne spreme najviše mjesec dana

– za radna mjesta III. i IV. stupnja stručne spreme najviše četiri mjeseca

– za radna mjesta V. i VI. stupnja stručne spreme najviše pet mjeseca

– za radna mjesta VII. stupnja stručne spreme najviše šest mjeseci.

Za radnika koji u vrijeme sklapanja ugovora o radu nema završen probni rad, probni se rad nastavlja do roka utvrđenog prijašnjim ugovorom o radu.

Članak 8.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada provodi povjerenstvo koje imenuje Poslodavac.

Provjera stručnih i drugih radnih sposobnosti radnika tijekom probnog rada provodi se nadzorom nad njegovim radom, uvidom u rezultate njegovog rada, praćenjem njegove radne discipline i odnosa prema drugim radnicima, te na druge načine pogodne za stjecanje uvida u stručne i radne sposobnosti radnika.

Ocjena probnog rada mora se priopćiti radniku prije isteka probnog rada.

Ako do isteka roka iz stavka 3. ovog članka radniku nije pisanim putem priopćena negativna ocjena njegova rada, smatra se da je zadovoljio na probnom radu.

Negativna ocjena probnog rada može se donijeti i prije isteka propisanog ili ugovorenog trajanja probnog rada.

U slučaju iz stavka 5. ovog članka ugovor o radu otkazuje se s otkaznim rokom od 7 dana.

Članak 9.

Prije zasnivanja radnog odnosa mogu se provjeriti stručne i druge radne sposobnosti radnika. Provjera se provodi za poslove određene odlukom Poslodavca. Provjeru provodi stručna komisija imenovana od Poslodavca.

III. IZMJENE UGOVORA O RADU

Članak 10.

Ugovor o radu može se izmijeniti bez prethodnog otkaza ugovora o radu osobito u slučajevima:

– potrebe procesa i organizacije rada, uz prethodno mišljenje Radničkog vijeća

– na zahtjev radnika iz obiteljskih ili drugih opravdanih razloga

– kada se tijekom radnog vijeka radnika smanjuje njegova radna sposobnost zbog godina starosti, ozljede na radu, radne i ratne invalidnosti, profesionalnih i ostalih bolesti te drugih razloga koji se utvrđuju posebnim propisima ili općim aktom.

U slučajevima iz stavka 1. podstavka 3. ovog članka Poslodavac je obvezan osigurati povoljnije uvjete rada za tog radnika kao što su, primjerice, lakši posao, povoljnija norma, rad sa smanjenim fondom sati, rad na jednostavnijim poslovima, drugi poslovi za koje je on sposoban i slično bez smanjenja njegove plaće koju je ostvarivao u vremenu prije nego su nastupile spomenute okolnosti.

Radniku koji u slučajevima iz stavka 2. ovog članka ne radi puno radno vrijeme može se osigurati rad na nekim drugim poslovima, najduže do punog radnog vremena.

Članak 11.

Promjena ugovora o radu je moguća i kada se radnik raspoređuje iz jednog mjesta rada u drugo mjesto.

Drugim mjestom rada u smislu ovog Ugovora smatra se mjesto rada udaljeno više od 55 km od dotadašnjeg mjesta rada radnika.

Članak 11.a

Mogućnost povremenog rada od kuće uredit će se zasebnim sporazumom sa Sindikatom i Radničkim vijećem.

Članak 12.

Prije stupanja na rad organizacijska jedinica mjerodavna za ljudske resurse mora omogućiti radniku da se upozna s općim aktima Poslodavca kojima se uređuju prava, obveze i odgovornosti iz radnog odnosa i s Ugovorom.

Članak 13.

Ako radnik ne ostvaruje predviđene rezultate na radnom mjestu, na inicijativu izravnog rukovoditelja može se pokrenuti postupak za premještaj radnika na drugo radno mjesto, odnosno otkaz s ponudom izmijenjenog ugovora, uz prethodno savjetovanje s Radničkim vijećem.

IV. NAOBRAZBA RADNIKA

Članak 14.

Pravo na naobrazbu radnika uredit će se posebnim Pravilnikom o naobrazbi i stručnom usavršavanju.

Naobrazba za potrebe Poslodavca je radna obveza radnika te mu za to vrijeme pripadaju sva prava kao da je radio.

Međusobna prava i obveze između Poslodavca i radnika kojeg je na naobrazbu uputio Poslodavac uređuju se posebnim ugovorom.

Prilikom naobrazbe, na koju radnike uputi poslodavac, radnici imaju pravo na plaćeni dopust u sljedećim slučajevima:

|  |  |
| --- | --- |
| –     za svaki ispit za stjecanje višeg stupnja stručne spreme | 3 dana |
| –     za završni rad za stjecanje višeg stupnja stručne spreme | 8 dana |
| –     za stručni ispit | 3 dana |
| –     za stjecanje i obnovu certifikata | 3 dana. |

V. RADNO VRIJEME I RASPORED RADNOG VREMENA

Članak 15.

Puno radno vrijeme kod Poslodavca je 40 sati na tjedan.

Skraćivanje radnog vremena iz stavka 1. ovog članka, sukladno zakonu odnosno općim aktima Poslodavca ne može biti osnova za smanjenje plaće i ostalih materijalnih prava radnika i izjednačuje se s punim radnim vremenom.

Puno radno vrijeme može biti jednokratno, petodnevno, određeno prema zadaćama i u smjenama.

Uz savjetovanje s Radničkim vijećem, za poslove pružanja usluga korisnicima putem telefona kao i poslove domara, tjedno radno vrijeme može se rasporediti na 6 (šest) radnih dana, ako uvjeti poslovanja to zahtijevaju.

Početak i završetak radnog vremena, preraspodjelu radnog vremena, vrijeme korištenja stanke, način izmjena smjena, trajanje smjena te poslove koji zbog svoje prirode zahtijevaju različit raspored radnog vremena tijekom godine, određuje Poslodavac uz obvezu savjetovanja s Radničkim vijećem.

Poslodavac je dužan donijeti odluku o radnom vremenu i voditi evidenciju radnog vremena.

O rasporedu i promjeni radnog vremena rukovoditelj mora u pisanom obliku obavijestiti radnika tjedan dana prije promjene, osim u slučaju prijeke potrebe za radom radnika.

Kod Poslodavca je svaki dan u tjednu radni dan uz osiguranje radniku prava na korištenje tjednog odmora.

Za vrijeme službenog putovanja radno vrijeme se obračunava na sljedeći način:

– za radnike koji rade u smjenama vrijeme putovanja se ne uračunava u radno vrijeme, osim za radnike koji rade u smjenama na objektima Sljeme, Učka, Ćelevac, Biokovo, Papuk

– za radnike koji ne rade u smjenama i ne voze službeno vozilo obračun radnog vremena je:

a/ ako na dan puta radnik ne radi odnosno samo putuje, vrijeme puta se obračunava do 8 sati rada

b/ vrijeme puta i rada u jednom kalendarskom danu obračunava se do 10 sati rada

– za radnike koji ne rade u smjenama i voze službeno vozilo vrijeme puta i rada obračunava se kao efektivan rad.

Radno vrijeme radnika koji rade u smjenama može se rasporediti u jednakom, odnosno nejednakom trajanju po danima, tjednima, odnosno mjesecima.

Ako je radno vrijeme radnika koji rade u smjenama nejednako raspoređeno, radnik u tjednu može raditi naviše do šezdeset sati, uključujući prekovremeni rad, uz pisani pristanak radnika i suglasnost Radničkog vijeća za nejednak raspored radnog vremena veći od pedeset sati tjedno.

Ako je radno vrijeme radnika koji rade u smjenama nejednako raspoređeno, radnik u svakom razdoblju od šest uzastopnih mjeseci, ne smije raditi duže od prosječno četrdeset osam sati tjedno, uključujući prekovremeni rad.

Članak 16.

Rad radnika u vremenu između 22 (dvadeset dva) sata i 6 (šest) sati idućeg dana smatra se noćnim radom.

Ako je rad organiziran u smjenama koje uključuju i noćni rad, mora se osigurati izmjena smjena tako da pojedini radnik u noćnoj smjeni radi uzastopce najviše jedan tjedan.

Radno vrijeme noću poseban je uvjet rada pri utvrđivanju prava radnika iz radnog odnosa.

Poslodavac je kod utvrđivanja rasporeda radnog vremena dužan voditi računa da rad noćnog radnika može trajati dulje od 8 sati ali ne dulje od 12 sati.

Članak 17.

U pojedinoj organizacijskoj jedinici može se preraspodijeliti radno vrijeme ako to zahtijeva priroda djelatnosti, odnosno posla, organizacija rada, bolje korištenje sredstava rada ili obavljanje određenih poslova i zadaća.

Preraspodjela radnog vremena utvrđuje se tako da ukupno radno vrijeme radnika, u prosjeku, ne bude duže od punoga radnog vremena u radnom tjednu tijekom godine.

Kod preraspodjele radnog vremena rad duži od punoga radnog vremena u tjednu ne smatra se prekovremenim radom, odnosno posebnim uvjetom rada.

Odluku o preraspodjeli radnog vremena, sukladno odredbama Zakona o radu, donosi Poslodavac uz prethodno pribavljeno mišljenje Radničkog vijeća, do 52 sata tjedno, a preko 52 do 56 sati tjedno Poslodavac uz suglasnost Radničkog vijeća.

Preraspodijeljeno radno vrijeme u razdoblju u kojem traje duže od punog ili nepunoga radnog vremena može trajati najduže šest mjeseci.

Odluka o preraspodjeli radnog vremena uručuje se radniku najmanje osam dana prije preraspodjele.

Radniku na kojeg se odnosi preraspodjela radnog vremena pripadaju prava utvrđena zakonom, a akontacija plaće u razdoblju u kojem neće raditi, isplaćivat će mu se prema odredbama Pravilnika o plaćama.

Članak 18.

Poslodavac može radniku narediti prekovremeni rad samo u slučajevima i pod uvjetima propisanim zakonom.

Odluku o prekovremenom radu donosi poslodavac sedam dana unaprijed, osim u slučaju prijeke potreba za radom radnika.

Radnik mora dobiti pisani zahtjev za prekovremeni rad prije početka prekovremenog rada. Kao pisani zahtjev smatrat će se e-mail, sms. Iznimno, ako priroda prijeke potrebe onemogućava poslodavca da prije početka prekovremenog rada uruči radniku pisani zahtjev, usmeni zahtjev poslodavac je dužan pisano potvrditi u roku od sedam dana od dana kada je prekovremeni rad zahtijevan.

Trudnica, roditelj s djetetom do 3 (tri) godine starosti, samohrani roditelj s djetetom do 6 (šest) godina starosti i radnik koji radi u nepunom radnom vremenu kod više poslodavaca može raditi prekovremeno samo ako dostavi Poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad, osim u slučaju više sile.

Članak 19.

Pripravnost poziva kući (pasivno dežurstvo) je mjera kojom se otklanja rizik predvidive štete za Poslodavca.

Za vrijeme pasivnog dežurstva radnik ne mora biti prisutan u prostorima Poslodavca, ali mora biti dostupan i po pozivu doći za razumno vrijeme radi obavljanja poslova.

Troškove žurnog dolaska snosi Poslodavac.

Poslodavac mora obavijestiti radnika o rasporedu ili promjeni pasivnog dežurstva najmanje tjedan dana unaprijed, osim u slučaju hitne potrebe za zamjenom drugog radnika.

Članak 20.

Odluku o pozivanju radnika na rad u slučaju prijeke potrebe za radom radnika donosi ovlaštena osoba Poslodavca samo u slučajevima kad se raspoloživim radnicima ne može osigurati nesmetan radni proces.

Odredba stavka 1. ovog članka ne odnosi se na radnike na pasivnom dežurstvu.

VI. PRAVA RADNIKA NA ODMOR I DOPUST

Članak 21.

Radnik ima pravo na stanku u tijeku dnevnog rada u trajanju od 30 (trideset) minuta.

Radnici koji rade dulje od 10 sati na dan, imaju pravo na stanku u tijeku rada u trajanju od 60 minuta.

Radnici koji rade u smjenama na objektima u slučaju kvara na uređajima dužni su intervenirati i u vrijeme stanke.

Ako radnik radi na poslovima na objektu s posadom čija priroda rada ne dozvoljava prekid rada, pa iz tih razloga ne može koristiti stanku, ima pravo tražiti da vrijeme stanke iskoristi kao slobodne dane.

Poslove čija priroda rada ne dozvoljava prekid rada određuje rukovoditelj.

Članak 22.

Radnik ima pravo na odmor između 2 (dva) uzastopna radna dana u trajanju od najmanje 12 (dvanaest) sati neprekidno.

Članak 23.

Radnik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od najmanje 24 (dvadeset četiri) sata neprekidno, kojem se pribraja dnevni odmor iz članka 22. ovog Ugovora.

Članak 24.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godišnji odmor u trajanju od najmanje 20 radnih dana.

Osnovica za izračun godišnjeg odmora iznosi 18 radnih dana.

Godišnji odmor od 18 (osamnaest) radnih dana povećava se prema pojedinačno određenim mjerilima:

1. Opća mjerila

A) s obzirom na uvjete rada

|  |  |
| --- | --- |
| –     rad na poslovima s otežanim ili posebnim uvjetima rada | 3 dana |
| –     rad u smjenama ili redovit rad subotom, nedjeljom, blagdanima i neradnim danima određenim zakonom | 2 dana |

B) s obzirom na stručnu spremu radnog mjesta

|  |  |
| --- | --- |
| – NKV | 1 dan |
| – PKV, NSS | 2 dana |
| – KV, SSS | 3 dana |
| – VKV, VŠS, prvostupnik, pristupnik | 4 dana |
| – VSS, stručni specijalist, magistar struke | 5 dana |

C) s obzirom na dužinu navršenoga radnog staža

|  |  |
| --- | --- |
| – < 5 godina radnog staža | 2 dana |
| – ≥ 5 godina radnog staža | 4 dana |
| – ≥ 10 godina radnog staža | 6 dana |
| – ≥ 15 godina radnog staža | 8 dana |
| – ≥ 20 godina radnog staža | 10 dana |

2. Posebna mjerila temeljem posebnih socijalnih uvjeta

|  |  |
| --- | --- |
| – majci s djetetom do 12 (dvanaest) godina | 1 dan |
| – samohranom roditelju | 2 dana |
| –     radniku s tjelesnim oštećenjem 60% i više od 60% | 2 dana |
| – radniku invalidu | 2 dana. |

Na temelju mjerila pod točkom 1. ovog članka godišnji odmor ne može biti dulji od 30 radnih dana.

Godišnji odmor može biti dulji od 30 radnih dana primjenom kriterija pod točkom 2. ovog članka.

U dane godišnjeg odmora ne ubrajaju se subote, blagdani, neradni dani i nedjelja.

Ako bi po rasporedu radnog vremena radnik na dan blagdana ili neradnog dana utvrđenog zakonom trebao raditi, a toga dana na svoj zahtjev koristi godišnji odmor, u trajanje godišnjeg odmora uračunava se i taj dan.

Radnik koji se prvi put zaposli ili koji ima prekid rada između dva radna odnosa duži od 8 (osam) dana stječe pravo na puni godišnji odmor nakon 6 (šest) mjeseci neprekidnog rada kod Poslodavca.

Ako je radnik zasnovao radni odnos u tijeku kalendarske godine, a nema šest mjeseci radnog staža neprekidno, ostvaruje pravo na godišnji odmor u toj godini, razmjerno vremenu provedenom na radu u toj godini, ali ne manje od 2 dana za svaki mjesec proveden na radu.

Radnik koji odlazi u mirovinu ima pravo na puni godišnji odmor za tekuću godinu.

Članak 25.

Radnik može koristiti godišnji odmor u više dijelova, s tim da se jedan dio mora koristiti bez prekida u trajanju ne manjem od 2 (dva) tjedna neprekidno, osim ako se radnik i Poslodavac drugačije ne dogovore, pod uvjetom da je ostvario pravo na godišnji odmor u trajanju dužem od dva tjedna i mora se koristiti tijekom kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godišnji odmor.

Neiskorišteni dio godišnjeg odmora radnik mora iskoristiti najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Godišnji odmor, odnosno dio godišnjeg odmora koji radnik zbog korištenja prava na rodiljni, roditeljski i posvojiteljski dopust te dopust radi skrbi i njege djeteta s težim smetnjama u razvoju nije mogao iskoristiti ili njegovo korištenje poslodavac nije omogućio do 30. lipnja sljedeće kalendarske godine, radnik ima pravo iskoristiti do kraja kalendarske godine u kojoj se vratio na rad.

Po jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo koristiti jedanput na godinu na dan koji želi, a još dva dana ako postoji mogućnost, ali uz obvezu da o tome najmanje 3 (tri) dana ranije obavijesti izravnog rukovoditelja.

Članak 26.

Do kraja travnja tekuće godine Poslodavac, vodeći računa o osobnim potrebama radnika, donosi plan godišnjih odmora.

Članak 27.

Odluka o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora sukladno odredbama ovog Ugovora treba sadržavati sve kriterije po kojima je radniku utvrđena dužina godišnjeg odmora i vrijeme u koje će radnik koristiti godišnji odmor.

Prigodom utvrđivanja dužine godišnjeg odmora pojedinom radniku uzimaju se u obzir svi kriteriji koje radnik ispunjava 30 (trideset) dana prije nastupa godišnjeg odmora.

Iznimno, kod kriterija radnog iskustva uzimaju se u obzir pune godine radnog iskustva koje će radnik ispuniti na kraju kalendarske godine za koju se godišnji odmor utvrđuje.

Odluka o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora mora se uručiti radniku, a najkasnije 15 (petnaest) dana prije nastupa korištenja godišnjeg odmora.

Članak 28.

Ništetan je sporazum o odricanju prava na godišnji odmor, odnosno o isplati naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

U slučaju prestanka ugovora o radu Poslodavac je dužan radniku koji nije iskoristio godišnji odmor isplatiti naknadu umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 29.

Radnik koji je počeo korištenje odmora, koji je prekinut ili nije iskorišten zbog bolesti ili rodiljnog dopusta, ima ga pravo iskoristiti u skladu s člankom 25. ovog Ugovora.

Radniku se može odgoditi odnosno prekinuti korištenje godišnjeg odmora radi izvršenja iznimno važnih i neodgodivih radnih obveza.

Odluku o odgodi odnosno prekidu korištenja godišnjeg odmora iz stavka 1. ovoga članka donosi Poslodavac ili osoba koju on za to ovlasti.

Radniku kojem je odgođeno ili prekinuto korištenje godišnjeg odmora, mora se omogućiti naknadno korištenje odnosno nastavljanje korištenja godišnjeg odmora.

Radnik ima pravo na naknadu stvarnih troškova prouzročenih odgodom odnosno prekidom korištenja godišnjeg odmora radi izvršenja važnih i neodgodivih radnih obveza.

Troškovima iz gornjeg stavka ovoga članka smatraju se putni i drugi troškovi. Putnim troškovima smatraju se stvarni troškovi prijevoza koji je radnik koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do mjesta u kojem je koristio godišnji odmor u trenutku prekida, kao i dnevnice u povratku do mjesta zaposlenja prema propisima o naknadi troškova za službena putovanja. Drugim troškovima smatraju se ostali izdaci koji su nastali za radnika zbog odgode odnosno prekida godišnjeg odmora, što dokazuje odgovarajućom dokumentacijom.

U slučaju prekida godišnjeg odmora zbog plaćenog dopusta ili razdoblja privremene nesposobnosti za rad, radnik je dužan vratiti se na rad onog dana kada bi mu godišnji odmor redovito završio da nije bilo plaćenog dopusta ili privremene nesposobnosti za rad. Ostatak godišnjeg odmora će koristiti naknadno, prema sporazumu s Poslodavcem.

Ako plaćeni dopust ili razdoblje privremene nesposobnosti za rad završava nakon što bi završio godišnji odmor, radnik se vraća na rad po završetku trajanja plaćenog dopusta, odnosno privremene nesposobnosti za rad.

Članak 30.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na oslobođenje od obveze rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do 7 (sedam) radnih dana godišnje, s tim da u pojedinačnim slučajevima ostvaruje sljedeća prava:

|  |  |
| --- | --- |
| –     sklapanje braka | 5 dana |
| –     sklapanje braka djeteta | 3 dana |
| –     rođenje djeteta | 5 dana |
| –     smrt roditelja ili supružnika ili djeteta ili unuka | 7 dana |
| –     smrt roditelja supružnika | 3 dana |
| –     smrt brata ili sestre | 4 dana |
| –     smrt djeda ili bake | 3 dana |
| –     selidba | 3 dana |
| –     elementarna nepogoda | 5 dana |
| –     teška bolest člana uže obitelji | 4 dana |
| –     sudjelovanje na kulturnim, športskim i drugim priredbama do | 5 dana |
| –     preventivno-aktivni odmor po nalogu poslodavca do | 5 dana |
| –     svečana prisega u HV člana uže obitelji | 1 dan |
| –     bolest djeteta do 18. godine života bez otvaranja bolovanja do | 2 dana |
| –     i u ostalim slučajevima do | 3 dana. |

Dobrovoljni davatelji krvi za svako davanje krvi koriste 2 (dva) radna dana nenazočnosti s rada, zasebno i neovisno o broju dana godišnjeg odmora tijekom kalendarske godine sukladno radnim obvezama.

Ako u slučajevima iz ovog članka radnik treba putovati više od 200 km izvan mjesta rada, odobrava mu se jedan dan plaćenog dopusta za putovanje.

Za svaki smrtni slučaj i za svako dobrovoljno davanje krvi iz ovog članka u tekućoj godini, radnik ima pravo na plaćeni dopust bez obzira na ograničenja iz stavka 1. ovog članka.

Članak 31.

U posebnim slučajevima radniku se može, na njegov zahtjev, pod uvjetom da je takav dopust opravdan i da neće izazvati teškoće u obavljanju poslova odobriti neplaćeni dopust tijekom kalendarske godine u pravilu do 30 (trideset) dana, i to za:

– njegu člana obitelji koja je medicinski indicirana

– izgradnju ili popravak kuće i popravak stana

– liječenje na vlastiti trošak

– naobrazbu, osposobljavanje, usavršavanje ili specijalizaciju na vlastiti trošak i za zanimanja koja nisu temeljna djelatnost Poslodavca

– posjet članovima uže obitelji koji žive u zemlji i inozemstvu.

Kada to okolnosti dopuštaju, neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog članka može se odobriti radniku u trajanju i više od 30 (trideset) dana.

VII. ZAŠTITA NA RADU

Članak 32.

Poslodavac je dužan donijeti Pravilnik o zaštiti na radu.

Poslodavac je obvezan primjenjivati propise s područja zaštite na radu i stalno unapređivati zaštitu na radu.

Poslodavac je obvezan poduzimati mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika, uključujući mjere za sprečavanje rizika na radu, pružanje informacija i osposobljavanje radnika za rad na siguran način, te brigu za potrebnu organizaciju i sredstva.

Radi prilagođavanja tehničkom napretku, Poslodavac je obvezan planirati tehnološki razvoj proizvodnog ili radnog procesa zamjenjujući ih neopasnim ili manje opasnim.

Poslodavac je obvezan kod uvođenja novih tehnologija informirati radnike odnosno povjerenika zaštite na radu i sindikalne povjerenike o tehnološkim karakteristikama i mogućim utjecajima tih tehnologija na zdravlje i sigurnost radnika.

Dužnost je svakog radnika brinuti se o vlastitoj sigurnosti i zdravlju, kao i sigurnosti i zdravlju drugih radnika, te osoba na koje utječu njegovi postupci tijekom rada u skladu s osposobljenošću i uputama koje mu je osigurao Poslodavac.

Radnik koji u slučaju ozbiljne, prijeteće i neizbježne opasnosti napusti svoje radno mjesto ili opasno područje, ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj zbog takvoga svog postupka u odnosu na druge radnike i mora uživati zaštitu od bilo kakvih neposrednih posljedica, osim ako je po posebnim propisima ili pravilima struke bio dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja života i zdravlja ljudi i imovine.

Poslodavac će pri donošenju plana prijma i popunjavanju slobodnih radnih mjesta voditi računa o zapošljavanju osoba s invaliditetom, sukladno Zakonu o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, te u tu svrhu odrediti primjerena radna mjesta i uvjete rada.

Članak 33.

Poslodavac preuzima obvezu da, radi osiguranja zaštite radnika tijekom njihova rada, osigura provedbu sljedećih mjera:

– osiguranje potrebnih uvjeta za nesmetano obavljanje poslova

– osiguranje uvjeta da se rad u svim radnim i pomoćnim prostorijama može nesmetano obavljati

– osiguranje mjera zdravstvene zaštite putem obvezatnih zdravstvenih pregleda radnika u posebnim zdravstvenim institucijama i to za radnike koji rade na radnim mjestima s osobito otežanim i posebnim uvjetima rada

– osiguranje sve potrebne zaštitne opreme

– osiguranje uvjeta, odnosno mjera za ostvarivanje boljih uvjeta rada radnika kod kojih postoji povećana opasnost od profesionalnih bolesti ili nastupa invalidnosti

– osiguravanje ispravnosti sredstava za rad sukladno propisima o zaštiti na radu i kontrolu u određenim razdobljima

– informiranje i osposobljavanje radnika za rad na siguran način

– osiguravanje radnicima, koji zbog zdravstvenog stanja ne mogu obavljati posao za koji su zasnovali radni odnos, mogućnost da se, prema preostaloj radnoj sposobnosti, mogu premjestiti na drugo radno mjesto.

Poslodavac će povjereniku zaštite na radu osigurati pravo uvida u provedbu mjera iz prethodnog stavka ovog članka.

Članak 34.

U odnosu na provedbu mjera zaštite na radu povjerenik zaštite na radu imaju prava i obveze:

– sudjelovati u planiranju i unapređivanju uvjeta rada, uvođenja nove tehnologije, uvođenja novih supstancija u radni i proizvodni proces

– biti obaviješteni o svim promjenama koje utječu na sigurnost i zdravlje radnika

– primati primjedbe radnika na primjenu propisa i provedbu mjera zaštite na radu

– prisustvovati inspekcijskim pregledima i informirati inspektora o svojim zapažanjima i zapažanjima radnika čiji je predstavnik

– pozivati inspektora kada ocijeni da su ugroženi život i zdravlje radnika, a Poslodavac to propušta ili odbija učiniti

– staviti prigovor na inspekcijski nalaz i mišljenje

– svojom aktivnošću poticati ostale radnike na rad na siguran način

– pristup mjestima rada radi utvrđivanja uvjeta rada.

Članak 35.

Otežani uvjeti rada koji se ne mogu ukloniti primjenom propisa i mjera zaštite na radu utvrđuju se prema sljedećim kriterijima:

– utjecaj okoline – mikroklimatski uvjeti, zračenje, buka, vibracije, kemijske i biološke štetnosti, rad u povećanoj vlazi

– opterećenja – fizički napor, prisilni položaj tijela pri radu, psihofizički napor, opterećenje osjetila, znatniji poremećaj prirodnoga biološkog ritma (rad u smjenama), rad uz obvezatno korištenje osobnih zaštitnih sredstava, koja povećavaju napor ili otežavaju obavljanje poslova

– povećani rizik od nastanka ozljeda na radu, profesionalnih bolesti i drugih bolesti u svezi s radom, kao i tehnoloških akcidenata

– rad s onečišćivačima i prljavim tvarima.

Radna mjesta s otežanim uvjetima rada utvrđuju se općim aktom Poslodavca.

Poslodavac ne može ugovoriti i isplatiti novčanu naknadu radnicima koji rade u štetnim i opasnim radnim uvjetima, kao nadomjestak za propuštenu primjenu propisa zaštite na radu.

VIII. POSEBNA ZAŠTITA ŽENA, MALOLJETNIH OSOBA, OSOBA S INVALIDITETOM I STARIJIH RADNIKA

Članak 36.

Žene na osobito teškim fizičkim poslovima, trudnice, rodilje i dojilje uživaju posebnu zaštitu utvrđenu zakonom.

Maloljetne osobe su osobe do 18 (osamnaest) godine života i uživaju posebnu zaštitu utvrđenu zakonom.

Članak 37.

Naknada plaće radniku s utvrđenim invaliditetom pripada od dana nastanka invalidnosti do dana ponude drugih poslova i ne može se isplatiti u iznosu nižem od osnovne plaće radnog mjesta na koje je do tada bio raspoređen.

Članak 38.

Poslodavac je obvezan radniku koji radi skraćeno radno vrijeme, zbog smanjene radne sposobnosti nastale povredom na radu bez krivnje radnika ili profesionalne bolesti, isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini razlike između naknade koju ostvaruje po propisima invalidsko-mirovinskog osiguranja i plaće radnog mjesta na koje je raspoređen.

Članak 39.

U slučaju otkaza ugovora o radu s ponudom izmijenjenog ugovora (premještaj na drugo radno mjesto) radnik kojemu nedostaje najviše 5 godina do ostvarenja uvjeta za starosnu mirovinu ima pravo zadržati koeficijent radnog mjesta (plaće) koji je povoljniji za radnika.

IX. PLAĆE

Članak 40.

Plaća radnika je tajan podatak.

Odavanje podataka o iznosu plaće je povreda obveza iz radnog odnosa zbog koje se može otkazati ugovor o radu.

Ova zabrana ne odnosi se na davanje podataka o plaći radnika temeljem zahtjeva sudskih, upravnih i drugih ovlaštenih tijela te banaka i kreditnih institucija na zahtjev radnika.

Članak 41.

Plaća radnika sastoji se od:

– osnovne plaće – plaće za obavljeni rad

– stimulativnog dijela plaće

– dodataka na plaću za radni staž

– dodataka na plaću za rad s posebnim uvjetima.

Članak 42.

Ugovorne strane su sporazumne da se od 1. studenoga 2017. godine za obračun plaće primjenjuje osnovica od najmanje 2.200,00 kn bruto za koeficijent 1.00.

Radnik ima pravo na trajni dodatak na plaću od 500,00 kn bruto.

Plaća i naknada plaće isplaćuje se do 15. dana u idućem mjesecu.

a) Osnovna plaća

Članak 43.

Za svako radno mjesto utvrđuje se relativna vrijednost poslova za puno radno vrijeme i očekivani normalni učinak.

Relativna vrijednost radnog mjesta utvrđuje se s osnova složenosti poslova radnog mjesta, koja se izražava stupnjem složenosti u koji se uključuju uvjeti rada normalni za pojedina radna mjesta (stalni uvjeti, napor) te odgovornost u odnosu na grupu najjednostavnijih poslova, sukladno odredbama Pravilnika o radu.

Stupanj složenosti radnog mjesta izražava se koeficijentom s tim da najjednostavnije radno mjesto (radno mjesto najniže složenosti) ima koeficijent 1.00.

Članak 44.

Za obračun plaće za obavljeni rad primjenjuju se odredbe Pravilnika o plaćama.

Za vrijeme trajanja ovog Ugovora smanjivanje koeficijenata u Pravilniku o plaćama može se vršiti samo uz suglasnost Radničkog vijeća.

Članak 45.

U svrhu motiviranja i nagrađivanja radnika za doprinos u uspješnom poslovanju Društva Poslodavac može jednom godišnje isplatiti radnicima godišnju nagradu u skladu s mogućnostima.

Nagrada iz stavka 1. ovog članka će se isplatiti na sljedeći način:

– za najmanje 5% radnika iznos 1 neto prosječne plaće Društva koja je isplaćena prethodne godine po radniku na osnovi redovnog rada

– za najmanje 10% radnika iznos 0,75 neto prosječne plaće Društva koja je isplaćena prethodne godine po radniku na osnovi redovnog rada

– za najmanje 15% radnika iznos 0,5 neto prosječne plaće Društva koja je isplaćena prethodne godine po radniku na osnovi redovnog rada.

Popis radnika za isplatu nagrade iz stavka 1. ovog članka Uprava je dužna, na prijedlog rukovoditelja organizacijskih jedinica i uz savjetovanje s Radničkim vijećem, donijeti do 31. ožujka za prošlu godinu.

b) Stimulativni dio plaće

Članak 46.

Stimulativni (varijabilni) dio plaće ovisi o postignutim rezultatima rada radnika sukladno odredbama Pravilnika o plaćama i drugim primanjima radnika Odašiljača i veza.

c) Dodatak na plaću za radni staž

Članak 47.

Osnovna plaća povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža za 0,5%.

Brojem navršenih godina radnog staža smatra se puni broj godina radnog staža koje će radnik navršiti do kraja tekuće kalendarske godine.

d) Dodaci na plaću za rad u posebnim uvjetima

Članak 48.

S osnova posebnih uvjeta rada radnik ima pravo na dodatke.

Osnovna plaća povećava se dodacima po satu stvarnog rada:

|  |  |
| --- | --- |
| Grupa 1 |  |
| –     za noćni rad | 40% |
| –     za prekovremeni rad | 50% |
| –     za pješačenje pod posebno otežanim meteorološkim uvjetima | 10% dnevnice u RH\* |
| –     za rad na terenu pod posebno otežanim meteorološkim uvjetima | 15% dnevnice u RH\* |
| Grupa 2 |  |
| –     za rad nedjeljom | 35% |
| –     za rad subotom | 25% |
| –     za rad na dane blagdana i neradne dane | 50% |
| –     za rad na Uskrs i Božić | 70% |
| –     za slučaj prijeke potrebe za radom radnika | 100%. |

\*neto iznos za isplatu

Ako radnik ostvari pravo po više temelja iz Grupe 2 primijenit će se dodatak koji je najpovoljniji za radnika.

Ako radnik ostvari pravo na jedan ili više dodataka na plaću iz Grupe 1, ti dodaci će se zbrojiti s najpovoljnijim dodatkom iz Grupe 2.

Članak 49.

Radniku pripada dodatak za otežane uvjete rada na visini u neto iznosu od 12% dnevnice u visini neoporezivog iznosa po poreznim propisima, koji na dan sklapanja ovog Ugovora iznosi 170,00 kuna, po satu rada u sljedećim slučajevima:

– na otvorenom dijelu antenskog stupa na visini većoj od 60 m

– na nezaštićenoj platformi na visini većoj od 60 m

– na krovu bliže od 5 m od ruba krova bez ograde

– na alpinističkom užetu iznad 3 m visine.

X. NAKNADE

Članak 50.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kao da radi i onda kada ne radi zbog:

– plaćenog dopusta

– blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom

– rada u upravljačkim, sindikalnim i predstavničkim tijelima

– stručne naobrazbe i prekvalifikacije sukladno odredbama Poslodavca

– zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje radnika

– sudjelovanja u športskim susretima radnika, ako je dobio odobrenje izravnog rukovoditelja.

Članak 51.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja do uključivo 42 dana, radniku pripada naknada plaće u visini 80 % od njegove plaće ostvarene u šest mjeseci prije nego je počeo s bolovanjem.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja dužeg od 42 radna dana, radniku pripada naknada plaće u visini razlike iznosa isplaćenog od HZZO do 85% od njegove plaće ostvarene u šest mjeseci prije nego je počeo s bolovanjem, u skladu s mogućnostima Poslodavca.

Članak 52.

Ugovorne strane sporazumne su da će Poslodavac radniku isplatiti regres za korištenje godišnjeg odmora tijekom godine.

Regres se isplaćuje u pravilu 30 dana prije početka korištenja godišnjih odmora, a najkasnije do kraja tekuće godine.

O visini regresa Poslodavac i Sindikat pregovarat će svake godine u postupku donošenja Poslovnog plana, s time da, ako se dogovor ne postigne, regres iznosi najmanje polovicu neoporezivog iznosa koji na dan potpisa ovog Ugovora iznosi 1.250,00 kn neto.

Poslodavac će radniku koji ostvaruje pravo na razmjerni dio godišnjeg odmora isplatiti razmjerni dio regresa.

Članak 53.

Radniku se nadoknađuju troškovi prijevoza na rad i s rada u visini mjesečne karte od mjesta boravišta do mjesta rada najjeftinijim međumjesnim i mjesnim sredstvima javnog prijevoza.

Pravo na nadoknadu troškova prijevoza na rad i s rada u visini mjesečne karte najjeftinijim međumjesnim i mjesnim sredstvima javnog prijevoza pripada radnicima koji svakodnevno putuju na rad od mjesta boravišta do mjesta rada tijekom petodnevnog ili šestodnevnog radnog tjedna.

Radnicima koji rade u višednevnim smjenama, kao i domarima, pripada pravo na nadoknadu putnih troškova u iznosu pripadajućeg broja povratnih karata na relaciji boravište – mjesto rada.

Radnici koji od poslodavca, s obzirom na mjesto prebivališta/ boravišta, potražuju nadoknadu troškova prijevoza na rad i s rada, dužni su potpisati izjavu o potraživanju troškova prijevoza na rad i s rada.

Izravni rukovoditelj je supotpisnik izjave iz prethodnog stavka.

Radniku se priznaju troškovi prijevoza u punom iznosu za tekući mjesec ako je izbivanje s posla prouzročeno višom silom.

Članak 54.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje, pripada mu puna naknada prijevoznih troškova, dnevnice i naknada punog iznosa hotelskog računa za noćenje.

Ugovorne strane sporazumne su da se visina dnevnice za službena putovanja u Republici Hrvatskoj određuje najmanje u visini neoporezivog iznosa po poreznim propisima, koji na dan sklapanja ovog Ugovora iznosi 170,00 kuna, a za službena putovanja u inozemstvu dnevnica se isplaćuje u visini propisanoj odlukom o visini dnevnice za službeno putovanje u inozemstvo za korisnike koji se financiraju iz sredstava Državnog proračuna.

Kada radnik uz suglasnost rukovoditelja noći na objektu ili kad uz suglasnost rukovoditelja samostalno i bez troška za poslodavca organizira noćenje, radnik ima pravo na naknadu od 115,00 kuna neto.

Radnik upućen od strane Poslodavca na školovanje, edukaciju, seminar i sl. ima pravo na dnevnicu i ostala prava iz ovoga članka za cijelo vrijeme trajanja izobrazbe.

Ako radnik koristi svoje vlastito prijevozno sredstvo čije korištenje nije odobreno, ima pravo na naknadu troškova prijevoza u visini cijene karte putnim nalogom odobrenog prijevoznog sredstva.

Članak 55.

Naknada troškova za uporabu vlastitog vozila u službene potrebe utvrdit će se sukladno važećim propisima i općim aktima Poslodavca.

Uporabu vlastitog vozila u službene svrhe odobrava ovlaštena osoba Poslodavca.

Članak 56.

Radniku koji je raspoređen po potrebi službe na rad u drugo mjesto rada, priznaju se selidbeni troškovi, i to:

– prijevoz stvari, radnika i članova obitelji

– dnevnica za vrijeme putovanja od mjesta prebivališta do mjesta preseljenja (do tri dnevnice).

Radniku pripada naknada za odvojeni život od obitelji ako zbog mjesta stalnog rada, različitog od prebivališta njegove obitelji, živi odvojeno od obitelji.

Pravo iz stavka 1. ovoga članka nema radnik koji živi odvojeno od obitelji ako je:

– raspoređen u mjesto rada različito od prebivališta njegove obitelji na temelju osobnog zahtjeva

– putem natječaja primljen u radni odnos u mjesto rada različito od prebivališta njegove obitelji

– raspoređen u mjesto rada različito od prebivališta njegove obitelji, temeljem obveze preuzete ugovorom o školovanju

– obitelj odselila u drugo mjesto.

Naknada se isplaćuje za pokriće povećanih troškova života zbog odvojenosti od obitelji, odnosno rada i mjesta boravišta izvan mjesta prebivališta.

Ako je radniku osiguran odgovarajući smještaj ili cjelodnevna prehrana, visina naknade umanjit će se 25%, a ako su mu osigurani i odgovarajući smještaj i cjelodnevna prehrana, visina naknade umanjit će se 50%.

Naknada za odvojeni život od obitelji i naknada troškova prijevoza od mjesta prebivališta do mjesta rada međusobno se isključuju.

Ugovorne strane sporazumne su da visina naknade za odvojeni život od obitelji radnika iznosi najmanje 1.000,00 kuna mjesečno, odnosno prema sporazumu s Poslodavcem.

Radnik nema pravo na naknadu iz gornjeg stavka za mjesec u kojem nije radio niti jedan dan, neovisno o razlozima.

Članak 57.

Za vrijeme provedeno na pasivnom dežurstvu (pripravnost za rad), utvrđeno temeljem službene evidencije o satima provedenim na pasivnom dežurstvu, radniku će se isplatit 10% satnice dnevnog rada u tekućem mjesecu za svaki sat pasivnog dežurstva.

Najmanji iznos satnice dnevnog rada u tekućem mjesecu za svaki sat dežurstva ne može biti niži od 4,50 kn (četiri kune pedeset lipa) bruto po satu pasivnog dežurstva.

U obračun naknade za pripravnost na poziv kući ne ulaze dodaci iz članka 48. ovog Ugovora. Radnik kojeg je poslodavac pozvao iz pripravnosti na rad ne može koristiti dodatak »za slučaj prijeke potrebe za radom radnika« iz članka 48. ovog Ugovora.

Članak 58.

Poslodavac će za Uskrs isplatiti radniku dar u naravi u obliku poklon bona u visini neoporezivog iznosa u skladu s poreznim propisima, koji na dan potpisa ovog Ugovora iznosi 400,00 kn neto.

Poslodavac će radniku isplatiti prigodnu isplatu za Božić najkasnije do 31. prosinca tekuće godine.

O visini prigodne isplate za Božić Poslodavac i Sindikat pregovarat će svake godine u postupku donošenja Poslovnog plana, s time da, ako se dogovor ne postigne, prigodna isplata za Božić iznosi najmanje polovinu neoporezivog dijela, koja na dan potpisa ovog Ugovora iznosi 1.250,00 kn neto.

Članak 59.

Kada radnik odlazi u mirovinu, pripada mu pravo na neto isplatu otpremnine u visini od četiri prosječne mjesečne neto plaće isplaćene kod Poslodavca prema zadnje usvojenom godišnjem izvješću o poslovanju od strane Nadzornog odbora.

Prigodom odlaska u mirovinu, radniku koji ispunjava uvjete za ostvarivanje prava na starosnu ili prijevremenu starosnu mirovinu prema odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju, može se dokupiti dio mirovine koji bi bio ostvaren da je navršena određena starosna dob i/ili navršen određeni mirovinski staž.

U slučaju otkaza radniku kojem pripada pravo na otpremninu, te koji ispunjava uvjete za mirovinu, poslodavac mora ponuditi mogućnost kako bi radnik mogao izabrati između otpremnine i dokupa dijela mirovine koji predstavlja razliku od mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju do mirovine koja bi bila ostvarena da je navršio određenu dob, odnosno mirovinski staž.

Radniku koji se odluči za dokup mirovine pripada i razlika između iznosa dokupa mirovine i otpremnine na koju ima pravo sukladno ovom Ugovoru.

Ako iznos potreban za dokup mirovine premašuje iznos otpremnine na koji radnik ima pravo, o mogućnosti dokupa mirovine odlučuje Poslodavac, u skladu s raspoloživim sredstvima.

Članak 59.a

Poslodavac se obvezuje radnicima koji na to pristaju uplaćivati u dobrovoljni mirovinski fond minimalni iznos od 100,00 kuna po radniku mjesečno dokle god je udio troškova zaposlenika u poslovnim prihodima Društva manji od 26 % prosječno godišnje prema zadnje usvojenom godišnjem izvješću o poslovanju od strane Nadzornog odbora.

Članak 60.

Radnik kojem Poslodavac nakon pet godina neprekidnog rada u Društvu otkazuje ugovor o radu, osim kada je otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika, ima pravo na neto otpremninu u visini 65% prosječne mjesečne neto plaće isplaćene kod Poslodavca prema zadnje usvojenom godišnjem izvješću o poslovanju od strane Nadzornog odbora, za svaku godinu neprekinutog radnog staža kod Poslodavca.

Otpremnina iz stavka 1. ovoga članka isplatit će se radniku posljednjeg dana rada, odnosno u roku 30 dana, izuzev onih koji pravo na otpremninu ostvaruju zadnjeg dana tekuće godine.

Za rad kod Poslodavca priznaje se i prethodni rad u HRT-u.

Novčani iznosi obuhvaćeni ovim člankom isplaćivat će se radnicima kojima se otkazuje ugovor o radu u razdoblju važenja ovog Ugovora.

Poslodavac utvrđuje radnike kojima će otkazati ugovor o radu na temelju sljedećeg:

– prestanak potrebe za obavljanjem određenog posla zbog gospodarskih, tehnoloških ili organizacijskih razloga

– nemogućnosti radnika da uredno izvršava svoje obveze iz radnog odnosa zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti.

Članak 61.

Za dugogodišnji rad kod Poslodavca radniku pripada pravo na neto isplatu nagrade, i to:

|  |  |
| --- | --- |
| – za 10 godina | 35% |
| – za 15 godina | 50% |
| – za 20 godina | 75% |
| – za 25 godina | 100% |
| – za 30 godina | 125% |
| – za 35 godina | 150% |
| – za 40 godina | 200% |

od iznosa prosječne mjesečne neto plaće isplaćene kod Poslodavca prema zadnje usvojenom godišnjem izvješću o poslovanju od strane Nadzornog odbora.

Za rad kod Poslodavca priznaje se i staž osiguranja ostvaren na HRT-u.

Jubilarna nagrada isplaćuje se za navršene godine radnog staža u tekućoj godini u skladu s mogućnostima Poslodavca.

Članak 62.

Radniku ili njegovoj obitelji isplatit će se pomoć u neto iznosu ovisnom o prosječnoj mjesečnoj neto plaći isplaćenoj kod Poslodavca prema zadnje usvojenom godišnjem izvješću o poslovanju od strane Nadzornog odbora zbog:

|  |  |
| --- | --- |
| 1.     Smrti radnika, za slučajeve koji nisu pokriveni policom osiguranja | 4 (četiri) neto plaće |
| 2.     Smrti člana uže obitelji radnika (supružnici, djeca i roditelji) | 2 (dvije) neto plaće |
| 3.     Nastanka teške invalidnosti radnika – jednokratno | 2 (dvije) neto plaće |
| 4.     Nastanka lakše invalidnosti radnika | 1 (jedna) neto plaća |
| 5.     Uklanjanje posljedice elementarne nepogode | prema procjeni Poslodavca |
| 6.     Rodilji nakon porođaja za svako dijete | 2 (dvije) neto plaće |
| 7.     Ocu nakon porođaja za svako dijete | 0,5 (nula cijelih i pet desetinki) neto plaće |
| 8.     Nabave medicinskih pomagala i lijekova radniku koje ne refundira nadležni fond | prema procjeni Poslodavca. |

Pod točkom 2. gornjeg stavka pripadaju i roditelji supružnika ako žive u istom domaćinstvu.

Članak 63.

Sredstva za prigodne darove djeci radnika isplatit će se po djetetu do najvišeg neoporezivog iznosa, u skladu s mogućnostima Poslodavca.

Darove mogu dobiti djeca radnika Poslodavca do dobi do 15 godina uključujući djecu koja u godini u kojoj se isplaćuje nagrada navršavaju 15 godina života.

Članak 64.

Novčana pomoć za školovanje djece umrlih radnika isplaćuje se djeci koja se redovito školuju neovisno o stupnju školovanja, a najduže do 27 godina života djeteta, u neto iznosu od jedne prosječne mjesečne neto plaće isplaćene kod Poslodavca prema zadnje usvojenom godišnjem izvješću o poslovanju od strane Nadzornog odbora, a isplaćuje se u dva dijela i to početkom polugodišta/semestra.

Članak 65.

Novčanu naknadu zbog rasporeda na druge poslove i radne zadatke, zbog smanjene radne sposobnosti nastale kao posljedica ozljede na radu, radnik ostvaruje po propisima mirovinskog i invalidskog osiguranja.

Eventualnu razliku do plaće koju bi radnik ostvario da nije bilo promjene radnog mjesta zbog smanjenja radne sposobnosti isplaćuje Poslodavac.

Članak 66.

Poslodavac je dužan u smislu Zakona o zdravstvenom osiguranju osigurati radnika za slučaj ozljede na radu i oboljenja od profesionalnih bolesti.

Poslodavac će za slučaj smrti radnika kao posljedice nesretnog slučaja na radu i izvan rada osigurati radnika na iznos od 100.000,00 kn i isplatiti četiri osnovne plaće radnika.

Primjenom stavka 2. ovog članka isključuje se pravo na isplatu pomoći iz članka 62. stavka 1 ovog Ugovora.

Poslodavac će osigurati radnika za slučaj trajnog oštećenja organizma nastalog kao posljedica nesretnog slučaja na radu i izvan rada na iznos do 200.000,00 kn, ovisno o stupnju tjelesnog oštećenja priznatom od strane mjerodavnog državnog tijela.

Radnicima pripada pravo na osiguranje od posljedica nesretnog slučaja za vrijeme upravljanja i vožnje motornim vozilom (vozači, putnici, radnici u vozilima) za vrijeme obavljanja posla.

Članak 67.

Poslodavac ima obvezu ponuditi svim radnicima sistematske zdravstvene preglede jednom godišnje, a dopunsko i dodatno zdravstveno osiguranje sukladno mogućnostima, a počevši od drugog polugodišta 2017. godine.

Sistematski zdravstveni pregledi iz stavka 1. ovog članka ne odnose se na sistematske zdravstvene preglede koji se moraju provesti temeljem važećih propisa.

Članak 68.

Primanja iz ovog X. poglavlja (jubilarna nagrada, godišnja nagrada, prigodna isplata za Uskrs i Božić, regres za korištenje godišnjeg odmora, prigodni darovi djeci, pomoći) kao i ostala slična primanja nisu sastavni dio mjesečne plaće – osnovice za izračun naknade plaće za vrijeme godišnjeg odmora.

XI. PLAĆA TEMELJEM INOVACIJE – NAKNADE ZA AUTORSKA DJELA AUTORA IZ RADNOG ODNOSA

Članak 69.

Radniku pripada naknada za izum i tehničko unaprjeđenje.

Posebnim ugovorom zaključenim između radnika i Poslodavca uredit će se ostvarivanje konkretnih prava iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 70.

Ako korisnost izuma i tehničkog unaprjeđenja odnosno ostvarenu dobit nije moguće utvrditi egzaktnom metodom, jer nema mjerljivih pokazatelja (npr. poboljšanje uvjeta rada, sigurnost na radu, zaštita okoliša, izum koji nije zaštićen patentom Poslodavca, ali se ne primjenjuje te korisni prijedlozi čiji se učinci ne mogu mjeriti), naknada se utvrđuje u jednokratnom iznosu.

Odluku o visini naknade iz prethodnog stavka donosi Poslodavac.

XII. OTKAZNI ROKOVI KOD OTKAZA UGOVORA O RADU

Članak 71.

Kad Poslodavac otkazuje ugovor o radu, radnik ima pravo i obvezu ostati na radu dok traje otkazni rok, a najdulje 6 mjeseci.

|  |  |
| --- | --- |
| Dužina otkaznog roka utvrđuje se prema dužini radnog staža kod Poslodavca, i to: | |
| – manje od godinu dana | 2 tjedna |
| – neprekidno godinu dana | 1 mjesec |
| – neprekidno 2 godine | 2 mjeseca |
| – neprekidno 5 godina | 3 mjeseca |
| – neprekidno 10 godina | 4 mjeseca |
| – neprekidno 15 godina | 5 mjeseci |
| – neprekidno 20 godina | 6 mjeseci. |

Otkazni rok iz stavka 1. ovog članka radniku koji je proveo u radnom odnosu neprekidno dvadeset godina povećava se za dva tjedna ako je radnik navršio 50 godina života, a za mjesec dana ako je navršio 55 godina života.

Radniku kojem se ugovor o radu otkazuje zbog povrede obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika) utvrđuje se otkazni rok u dužini polovice otkaznih rokova utvrđenih u stavcima 2. i 3. ovoga članka.

Kada radnik otkazuje ugovor o radu iz osobito važnog razloga, otkazni rok traje najmanje 15 dana, a najduže 1 mjesec.

U otkaznom roku radnik ima pravo na izostanak s rada radi traženja zaposlenja 4 (četiri) dana na mjesec, odnosno 8 (osam) sati na tjedan.

Članak 72.

Radniku se otkaz ugovora o radu kod Poslodavca s obrazloženim razlozima za donošenje tog akta mora dostaviti u pisanom obliku s poukom o pravnom lijeku.

XIII. ZBRINJAVANJE VIŠKA RADNIKA

Članak 73.

Ako nastupe okolnosti zbrinjavanja viška radnika, Poslodavac će se savjetovati s Radničkim vijećem radi postizanja sporazuma u svrhu otklanjanja ili smanjenja potrebe za prestankom rada radnika.

Članak 74.

Tijekom postupka savjetovanja s Radničkim vijećem, Poslodavac je dužan razmotriti i obrazložiti sve mogućnosti i prijedloge koji bi mogli otkloniti namjeravan prestanak potrebe za radom radnika.

Poslodavac je obvezan pravodobno, a najmanje 30 dana prije prestanka radnog odnosa radnicima koji su utvrđeni viškom, o provedenom savjetovanju s Radničkim vijećem obavijestiti nadležnu službu zapošljavanja.

Članak 75.

Kada prestane potreba za radom radnika zbog ekonomskih teškoća u koje je došao Poslodavac, posebna radna grupa sastavljena od istog broja članova sindikata i poslovodstva dužna je ocijeniti je li do toga došlo zbog loše organizacije rada ili ekonomski nesvrhovitog i neodgovornog korištenja sredstava Poslodavca te utvrditi je li za to odgovorno poslovodno tijelo.

Ako se utvrdi odgovornost poslovodnog tijela, pokrenut će se postupak za njegovo razrješenje, odnosno drugi odgovarajući postupci sukladni zakonu.

Članak 75.a

Kada prestane potreba za radom određenog broja radnika, a dio radnika iste stručne spreme određene vrste zanimanja, znanja i sposobnosti može se zadržati na radu, Poslodavac je obvezan dati prednost u zaposlenju:

– hranitelju obitelji

– radnici za vrijeme trudnoće i radnici s djetetom do dvije godine

– samohranom roditelju, odnosno posvojitelju s djetetom do dobi od 15 (petnaest) godina

– sudioniku Domovinskog rata sa statusom branitelja

– roditelju djeteta s posebnim potrebama

– radniku kojemu do pune mirovine nedostaje 5 (pet) godina radnog staža.

Prestanak potrebe za radom radnika iz stavka 1. ovog članka može se iznimno utvrditi temeljem prethodno pribavljene suglasnosti Sindikata i Radničkog vijeća.

Radniku invalidu ne može prestati radni odnos po ovoj osnovi dok ne ostvari pravo na mirovinu ili uz njegovu suglasnost.

XIV. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 76.

U ostvarivanju prava radnika iz radnog odnosa radnik ima pravo zahtijevati zaštitu prema odredbama zakona i Pravilnika o radu.

Radnik ima pravo podnositi zahtjeve (prigovor) za zaštitu prava iz radnog odnosa Poslodavcu.

Zahtjev (prigovor) se podnosi u roku od 15 dana, računajući od dana kad je uručena odluka kojom je povrijeđeno njegovo pravo, odnosno od saznanja za povredu prava.

Radniku je Poslodavac dužan osigurati pravnu pomoć u postupcima koji su protiv radnika pokrenuti od strane trećih osoba zbog obavljanja poslova i zadataka koji su mu u opisu radnog mjesta, osim ako je za isti slučaj radnik u postupku proglašen odgovornim za tešku povredu obveza iz radnog odnosa.

Članak 77.

Radnik ima pravo na poštovanje osobe i zaštitu dostojanstva za vrijeme i u svezi obavljanja poslova svog radnog mjesta.

Osobnost i dostojanstvo radnika štiti se od uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja Poslodavca, nadređenih, suradnika i osoba s kojima radnik redovito dolazi u doticaj u obavljanju svojih poslova.

U ostvarenju ovog prava ugovorne strane ovog Ugovora obvezuju se promicati odnose u duhu tolerancije, razumijevanja i uvažavanja dostojanstva osobe radnika, te svako neželjeno ponašanje i postupke kojim se takvi odnosi narušavaju opisati, prepoznati, spriječiti i sankcionirati.

Članak 78.

Zabranjeno je uznemiravanje i spolno uznemiravanje radnika.

Uznemiravanje je svako ponašanje Poslodavca, radnika koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu dostojanstva radnika, a koje uzrokuje strah ili neprijateljsko, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje za drugog radnika.

Uznemiravanjem iz stavka 1. ovoga članka smatra se i diskriminirajuće ponašanje kojim se radnik izravno ili neizravno stavlja u nepovoljniji položaj od drugih radnika na temelju rase, boje kože, spola, spolnog opredjeljenja, bračnog stanja, porodičnih obveza, dobi, jezika, vjere, političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovnog stanja, rođenja, društvenog položaja, članstva ili nečlanstva u političkoj stranci, članstva ili nečlanstva u sindikatu te tjelesnih ili duševnih poteškoća.

Spolno uznemiravanje je svako verbalno, neverbalno ili fizičko ponašanje spolne naravi koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu dostojanstva radnika, a koje uzrokuje strah ili neprijateljsko, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje.

Ponašanje kojim se narušava dostojanstvo osobe radnika smatra se namjerno ili nehajno ponašanje koje primjerice uključuje:

– ogovaranje, širenje glasina ili kleveta o drugome

– uvrede, prijetnje, psovke i omalovažavanje

– seksističko ponašanje kojim se osobe drugog spola ili spolnog opredjeljenja nazivaju društveno neprimjerenim izrazima s ciljem isticanja njihovih spolnih obilježja ili spolnog opredjeljenja, šali na njihov račun ili pokušava ostvariti neželjeni tjelesni kontakt

– namjerno uskraćivanje informacija potrebnih za rad, ili pak davanje dezinformacija i

– dodjeljivanje besmislenih, nerješivih, omalovažavajućih zadataka ili nedodjeljivanje zadataka.

Članak 79.

Poslodavac je dužan radniku osigurati zaštitu od specifičnog oblika ponašanja jedne ili skupine osoba kojim se radnika sustavno psihički zlostavlja i ponižava, s ciljem ugrožavanja ugleda, časti, ljudskog dostojanstva i integriteta (mobing).

Članak 80.

U slučaju neželjenog ponašanja iz članka 78. i 79. ovoga Ugovora, radnik može se obratiti izravnom rukovoditelju, sindikalnom povjereniku ili ovlaštenoj osobi Poslodavca za primanje i rješavanje pritužbi vezanih za zaštitu dostojanstva (povjereniku Uprave za zaštitu dostojanstva).

Ovlaštenu osobu iz stavka 1. ovoga članka imenuje Poslodavac.

Izravni rukovoditelj i sindikalni povjerenik dužni su o svakoj pritužbi o povredi dostojanstva radnika obavijestiti ovlaštenu osobu Poslodavca (povjerenika Uprave za zaštitu dostojanstva).

Podaci o osobi ovlaštenoj za primanje i rješavanje pritužbi vezanih uz zaštitu dostojanstva objavljuju se na oglasnim pločama i intranetu, a uključuju ime i prezime, broj telefona i telefaksa te e-adresu ovlaštene osobe.

Poslodavac je dužan ovlaštenoj osobi osigurati zaprimanje pritužbi na način i u uvjetima kojima se neće ugroziti privatnost osobe koja podnosi pritužbu, što razumijeva mogućnost korištenja posebne prostorije u sjedištu Poslodavca tijekom cijelog ili u dijelu radnog vremena, a ukoliko je to potrebno omogućit će mu se i izlazak iz sjedišta Poslodavca radi zaprimanja pritužbe.

Ovlaštena osoba dužna je, ovisno o naravi i težini povrede, odmah, a najkasnije u roku od osam dana od dostave pritužbe, ispitati pritužbu i poduzeti sve potrebne mjere primjerene pojedinom slučaju radi sprječavanja nastavka uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja ako utvrdi da ono postoji.

Ako Poslodavac ne provede predložene mjere za sprječavanje uznemiravanja ili spolnog uznemiravanja ili ako su mjere koje je poduzeo očito neprimjerene, radnik ima pravo prekinuti rad dok mu se ne osigura zaštita, pod uvjetom da je u daljnjem roku od osam dana zatražio zaštitu pred nadležnim sudom.

U svrhu stvaranja ozračja tolerancije, razumijevanja i uvažavanja dostojanstva osobe radnika Poslodavac će voditi posebnu brigu o informiranju, osvješćivanju i senzibiliziranju radnika za problematiku zaštite dostojanstva, te edukaciji ovlaštenih osoba.

XV. ODGOVORNOST RADNIKA

Članak 81.

Radnik je dužan savjesno i stručno obavljati poslove koje mu je povjerio Poslodavac te je dužan iste obavljati po uputama Poslodavca.

Radnik odgovara Poslodavcu za štetu koju mu nanese svojim nesavjesnim i nestručnim obavljanjem posla.

XVI. UGOVORNA ZABRANA TRŽIŠNOG NATJECANJA

Članak 82.

Potpisnici ovog Ugovora su suglasni da ugovorom o radu mogu ugovoriti zabranu tržišnog natjecanja, kojom bi se obvezao radnik da se nakon prestanka ugovora o radu ne smije zaposliti kod druge osobe koja je u tržišnom natjecanju s Poslodavcem te da ne smije za svoj račun ili za račun treće osobe sklapati poslove kojima se natječe s Poslodavcem.

Zabrana iz stavka 1. ovog članka ne može trajati više od dvije godine od dana prestanka radnog odnosa, a za to vrijeme Poslodavac mu je dužan isplaćivati plaću u visini prosjeka njegovih plaća isplaćenih zadnja tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu. Visina naknade usklađuje se s kretanjem prosječne plaće u Republici Hrvatskoj.

XVII. PRAVO RADNIKA NA ŠTRAJK

Članak 83.

Radnik ima pravo na štrajk.

Članak 84.

Sindikati se suzdržavaju od štrajka ako se sve odrednice iz ovog Ugovora uredno ispunjavaju prema svim radnicima na koje se Ugovor odnosi, kao i u svim pitanjima koja su Ugovorom uređena.

Za sva pitanja koja Ugovorom nisu uređena ili se trebaju urediti posebnim propisima ili aktima Sindikat se ne odriče prava na štrajk.

Članak 85.

Pri organizaciji i provedbi štrajka Sindikat odnosno sindikati se moraju pridržavati odredaba Zakona o radu.

Štrajk se mora najaviti drugoj ugovornoj strani najkasnije tri tjedna prije početka štrajka.

Članak 86.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sastavljen od predstavnika organizatora štrajka, koji je dužan na pogodan način očitovati se strani protiv koje je štrajk organiziran, kako bi se nastavili pregovori u svrhu mirnog rješenja spora.

Članovi štrajkaškog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.

Sudioniku štrajka plaća i dodaci na plaću, osim doplatka na djecu, mogu se umanjiti razmjerno vremenu sudjelovanja u štrajku.

Članak 87.

Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku sukladno uglavcima ovog Ugovora nisu povreda radne dužnosti odnosno ugovora o radu.

Radnik ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj u odnosu na druge radnike zbog organiziranja ili sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno uglavcima ovog Ugovora, a niti smije biti ni na koji način prisiljen sudjelovati u štrajku ako to ne želi.

XVIII. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 88.

Poslodavac se obvezuje da će osigurati provedbu svih prava iz područja sindikalnog djelovanja i zaštite prava radnika utvrđenih u Ustavu Republike Hrvatske, konvencijama Međunarodne organizacije rada, zakonima i ovim Ugovorom.

Aktivnost sindikalnih predstavnika ne smije biti spriječena niti ometana ako djeluju sukladno konvencijama Međunarodne organizacije rada odredbama zakona, drugih propisa i ovog Ugovora.

Poslodavac se obvezuje da neće svojim djelovanjem i aktivnostima ni na koji način onemogućiti sindikalni rad, sindikalno organiziranje i pravo radnika da postane članom sindikata.

Povredom prava na sindikalno organiziranje smatrat će se svaki pritisak od strane Poslodavca na radnike, članove sindikata, da istupe iz sindikalne organizacije.

Sindikat ima pravo na zaštićenog povjerenika na svakih započetih 75 radnika Poslodavca.

Sindikat je dužan upoznati Poslodavca o imenima zaštićenih povjerenika i trajanju njihovih mandata te o povjereniku ovlaštenom za neposredne kontakte s Poslodavcem.

Svi zaštićeni povjerenici imaju pravo na 8 sati tjedno aktivnosti zajedno u radnom vremenu s naknadom plaće.

Članak 89.

Poslodavac je dužan upoznati sindikat, odnosno sindikalne povjerenike s prijedlozima odluka, a koje su važne za ekonomski ili socijalni položaj radnika sukladno odredbama Zakona o radu i ovog Ugovora.

Članak 90.

Poslodavac je dužan sindikatu osigurati potrošni materijal, sitni inventar i uvid u zakone, pravilnike, »Narodne novine« i sl. putem Interneta.

Članak 91.

Poslodavac je dužan primiti i saslušati sindikalnog povjerenika i dati mu sve tražene informacije utvrđene ovim Ugovorom, uz najavu najmanje sedam dana ranije.

Sindikalni povjerenik zbog obavljanja sindikalne aktivnosti ne može biti pozvan na odgovornost niti doveden u nepovoljniji položaj u odnosu na druge radnike.

Sindikalnom povjereniku Poslodavac ne može otkazati ugovor o radu, uvrstiti ga u višak radnika za vrijeme obnašanja dužnosti u sindikatu i jednu godinu nakon njezina isteka, bez izričite suglasnosti sindikata.

Ako se Sindikat u roku od osam dana ne izjasni o davanju ili uskrati suglasnosti, smatra se da je suglasan s odlukom Poslodavca.

Poslodavac je obvezan sindikalnom povjereniku omogućiti izostanak s rada s naknadom plaće prigodom prisustvovanja sindikalnim sastancima i seminarima, tečajevima, osposobljavanju, kongresima i konferencijama u zemlji i inozemstvu o čemu je sindikalni povjerenik dužan dostaviti pisani zahtjev s dokazom i to najkasnije sedam dana prije nastupa događaja.

XIX. RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 92.

Za rješavanje sporova između potpisnika ovog Ugovora, koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, pokreće se postupak mirenja.

Postupak mirenja pokreće se na pisani prijedlog jedne od ugovornih strana a mora se dovršiti u roku od pet dana od dana pokretanja postupka mirenja.

Postupak mirenja ne može se provesti ako jedan od potpisnika Ugovora nije prihvatio prijedlog za provedbu mirenja.

Članak 93.

Postupak mirenja provodi mirovno vijeće.

Mirovno vijeće ima predsjednika i dva člana.

Svaki potpisnik ovog Ugovora imenuje po jednog člana mirovnog vijeća.

Članovi mirovnog vijeća sporazumno imenuju predsjednika vijeća s liste koju utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

Članak 94.

Postupak mirenja provodi se sukladno odredbama Zakona o radu te Pravilnika Gospodarsko-socijalnog vijeća o načinu izbora miritelja i provođenju postupka mirenja.

Članak 95.

Mirenje je uspjelo ako obje ugovorne strane prihvate pisani prijedlog nagodbe.

Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ovog članka ima pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

XX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 96.

Smatra se da je Ugovor sklopljen kad ga potpišu ovlašteni predstavnici ugovornih strana.

Članak 97.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti izmjene i/ili dopune ovog Ugovora, i to u pisanom obliku.

Druga je ugovorna strana obavezna pisano očitovati se o predloženim izmjenama i/ili dopunama u roku od 15 (petnaest) dana od dana primitka prijedloga.

Ako druga ugovorna strana ne prihvati prijedlog izmjene i/ili dopune u roku od 15 (petnaest) dana, pokreće se postupak mirenja.

Ako se poslovna klima i uvjeti u segmentu djelatnosti Poslodavca ili poslovni rezultati i projekcije poslovanja Poslodavca poboljšaju u odnosu na one kakvi su bili na početku primjene ovog Ugovora, ugovorne strane su suglasne da se jednom godišnje mogu otvoriti pregovori o iznosu osnovice za obračun plaće, koji se moraju završiti u roku od 30 dana. Neovisno o ishodu pregovora svaka ugovorna stranka može predložiti izmjene i/ili dopune u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

Članak 98.

Jedna potpisnica ovog Ugovora može otkazati ovaj Ugovor, ali je dužna prethodno najaviti svoje odstupanje pisano, najmanje tri mjeseca prije otkazivanja Ugovora.

Poslodavac može otkazati Ugovor ako dođe do bitnog poremećaja u poslovanju. Sindikat može otkazati Ugovor ako Poslodavac ne ispunjava njegove odredbe ili zbog znatnijeg porasta indeksa potrošačkih cijena.

Članak 99.

Ugovor se zaključuje na određeno vrijeme do 31. listopada 2021. godine, uz mogućnost produženja.

Postupak zaključivanja novog ugovora počet će najkasnije dva mjeseca prije isteka roka valjanosti.

Članak 100.

Poslodavac je dužan uskladiti opće akte s odrednicama ovog Ugovora odmah, a najkasnije u roku od 90 dana nakon potpisivanja ovog Ugovora, ako zakonom nije propisan kraći rok.

Članak 101.

Poslodavac i sindikat imenuju povjerenstvo za tumačenje odrednica ovog Ugovora i praćenje njihove primjene.

Zajedničko povjerenstvo ima šest članova od kojih po tri člana imenuje svaka ugovorna strana.

Članak 102.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja ovog Ugovora snose ugovorne strane svaka u svom dijelu, a troškove pripremanja i rada mirovnog vijeća i komisije za tumačenje Ugovora snosi Poslodavac.

Članak 103.

Odredbe ovog Ugovora mogu se nadopunjavati odnosno mijenjati pisanim dodacima ovom Ugovoru ako ih prihvate obje ugovorne strane.

Članak 104.

Poslodavac dostavlja Ugovor Ministarstvu rada i mirovinskoga sustava.

Članak 105.

Ugovor stupa na snagu i primjenjuje se od 1. studenoga 2017. godine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ZA SINDIKAT  Predsjednik  Darije Hanzalek, v. r.  Sindikalni povjerenik  Bruno Margitić, v. r. |  | ZA POSLODAVCA  Član Uprave – direktor  Mate Botica, v. r. |