## Zakon o štedno-kreditnim zadrugama

### NN 84/2002 (17.7.2002.), Zakon o štedno-kreditnim zadrugama

# HRVATSKI SABOR

if !supportEmptyParas endif

1389

Na temelju članka 88. Ustava Republike
Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ŠTEDNO-KREDITNIM ZADRUGAMA

Proglašavam Zakon o štedno-kreditnim
zadrugama, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 3. srpnja 2002.

Broj: 01-081-02-2613/2
Zagreb, 8. srpnja 2002.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON

### O ŠTEDNO-KREDITNIM ZADRUGAMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje osnivanje, svrha,
ustroj, djelatnost, nadzor nad poslovanjem i prestanak poslovanja
štedno-kreditnih zadruga.

Članak 2.

Štedno-kreditna zadruga jest financijska
institucija zadrugara u čijem poslovanju sudjeluje svaki zadrugar prema načelu
uzajamne pomoći, pri čemu unapređuje i zaštićuje svoj gospodarski i drugi
interes u skladu sa zakonom i statutom štedno-kreditne zadruge.

Članak 3.

Štedno-kreditna zadruga je pravna osoba, a
koja svojstvo pravne osobe stječe upisom u registar trgovačkog suda.

Članak 4.

(1) Tvrtka štedno-kreditne zadruge mora
sadržavati pojam »štedno-kreditna zadruga«.

(2) Riječi »štedno-kreditna zadruga« ili
izvedenicu tih riječi, ili skraćeni izraz »ŠKZ«, može koristiti u pravnom
prometu i upisati u sudski registar samo pravna osoba koja je dobila odobrenje
za rad kao štedno-kreditna zadruga od Ministarstva financija.

II. OSNIVANJE ŠTEDNO-KREDITNE ZADRUGE

Članak 5.

Štedno-kreditnu zadrugu može osnovati
najmanje trideset poslovno sposobnih fizičkih osoba koje samostalnim radom obav­ljaju
dopuštenu djelatnost, individualnih poljoprivrednika i građana.

Članak 6.

(1) Štedno-kreditna zadruga osniva se na
osnivačkoj skup­štini koja donosi statut štedno-kreditne zadruge. Osnivačkoj
skupštini mora prisustvovati javni bilježnik. Zapisnik s osnivačke skupštine,
odluku o donošenju statuta, kao i druge odluke prilikom osnivanja
štedno-kreditne zadruge mora ovjeriti javni bilježnik.

(2) Osnivačka skupština štedno-kreditne
zadruge imenuje upravitelja i članove nadzornog odbora štedno-kreditne zadruge
i druga tijela zadruge u skladu sa Zakonom i statutom zadruge.

(3)
Osnivačka skupština štedno-kreditne zadruge donosi odluke većinom glasova svih
osnivača, od kojih svaki osnivač ima jedan glas neovisno o broju zadružnih
uloga.

Članak
7.

Statut
štedno-kreditne zadruge mora sadržavati odredbe o:

1.  nazivu, sjedištu i predmetu poslovanja
štedno-kreditne zadruge,

2.  pristupanju zadrugara u štedno-kreditnu
zadrugu i istupanju iz štedno-kreditne zadruge, te pravima i obvezama zadrugara
u slučaju istupanja,

3.
visini zadružnih uloga kao i mogućnost da zadruga općim aktima regulira visinu
članarine,

4.
unutarnjem ustroju štedno-kreditne zadruge,

5.
načinu donošenja odluka na skupštini zadrugara,

6.
pravima, odgovornostima, obvezama i ovlastima članova nadzornog odbora,

7.
pravima, odgovornostima, obvezama i ovlastima upravitelja,

8.
upravljanju štedno-kreditnom zadrugom i njezinim tijelima,

9.
zastupanju i predstavljanju štedno-kreditne zadruge,

10.
stjecanju prava i obveza u pravnom prometu,

11.
poslovnoj tajni,

12.
načinu podjele dobiti i pokriću gubitka,

13. spajanju
s drugom štedno-kreditnom zadrugom, pripa­ja­nju štedno-kreditnoj zadruzi i
prestanku rada štedno-kreditne zad­ruge,

14.
drugim pitanjima od značenja za poslovanje štedno-kre­dit­ne zadruge.

Članak
8.

(1)
Svojstvo zadrugara stječe se sudjelovanjem u osnivanju štedno-kreditne zadruge
ili pristupanjem toj zadruzi, tako da osoba koja pristupa potpiše izjavu o
prihvaćanju statuta štedno-kreditne zadruge i u nju unese zadružni ulog. Izjava
o prihvaćanju statuta prilikom pristupanja štedno-kreditnoj zadruzi ne mora
biti ovjerena kod javnog bilježnika.

(2)
Svaki zadrugar prilikom osnivanja štedno-kreditne zadruge, ili pristupanja u
takvu zadrugu, mora u nju unijeti propisani zadružni ulog, ali može unijeti i
više uloga ako je to propisano statutom.

(3)
Visina zadružnog uloga te njegovo povećanje, smanjenje i povlačenje određuje se
statutom štedno-kreditne zadruge.

(4)
Zadrugari su ravnopravni neovisno o broju uplaćenih zadružnih uloga. Svaki
zadrugar ima pravo na jedan glas u skupštini neovisno o broju uplaćenih
zadružnih uloga.

(5)
Zadružni ulog ne može služiti kao sredstvo osiguranja za obveze zadrugara izvan
štedno-kreditne zadruge.

(6)
Zadružni ulozi mogu se ukamaćivati.

(7)
Štedno-kreditna zadruga mora voditi imenik zadrugara. U imenik zadrugara
obvezno se unosi sljedeće:

1.
redni broj u imeniku zadrugara,

2.
datum upisa,

3. ime i prezime, adresa stanovanja
zadrugara,

4. ukupni iznos uplaćenih uloga,

5.
datum izlaska zadrugara iz štedno-kreditne zadruge,

6.
napomena.

Članak
9.

(1)
Ukupan iznos zadružnih uloga prilikom osnivanja štedno-kreditne zadruge ne može
iznositi manje od 100.000,00 kuna. Zadružni ulozi mogu se uplatiti samo u
novcu.

(2)
Iznos zadružnih uloga jednog zadrugara i s njim povezanih zadrugara u
štedno-kreditnoj zadruzi ne smije biti veći od 10% ukupnog iznosa zadružnih
uloga.

(3)
Pod povezanim zadrugarom smatraju se zadrugari koji su u krvnom srodstvu u
prvoj liniji, a u pobočnoj liniji do prvog stupnja zaključno, te ako su bračni
drugovi.

Članak
10.

(1)
Štedno-kreditna zadruga može obavljati sljedeće poslove:

1.
prikupljati štedne uloge od zadrugara u domaćoj valuti,

2.
odobravati kredite i davati garancije zadrugarima,

3.
obavljati financijsko-knjigovodstvene, konzalting usluge za zadrugare,

4.
obavljati mjenjačke poslove za zadrugare pod uvjetima i na način utvrđen
propisima kojima se uređuje poslovanje ovlaš­tenih mjenjača, uz osiguranje
podataka o identitetu nalogodavca za obavljene transakcije,

5.
ulagati slobodna sredstva u vrijednosne papire Republike Hrvatske.

(2)
Štedno-kreditna zadruga može obavljati platni promet u zemlji za zadrugare na
temelju ugovora sklopljenog s poslovnom bankom kod koje štedno-kreditna zadruga
ima račun za redovito poslovanje. Poslovna banka koja štedno-kreditnoj zadruzi
otvori račun za redovito poslovanje mora na temelju ugovora povjeriti
štedno-kreditnoj zadruzi, kao trećoj osobi, ako ista izjavi da želi obavljati
platni promet, obavljanje poslova platnog prometa za njezine zadrugare, a u ime
i za račun banke.

(3)
Iznimno, štedno-kreditna zadruga može obavljati platni promet u zemlji za
zadrugare, samostalno prema uvjetima i propisima koje donosi Hrvatska narodna
banka i na temelju odobrenja za obavljanje poslova platnog prometa koje izdaje
Hrvat­ska narodna banka.

(4)
Štedno-kreditna zadruga može primati, kao depozit ili kredit, sredstva tijela
državne uprave, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, Hrvatske
banke za obnovu i razvoj, fondova, pravnih osoba, zadruga, obrtničkih komora,
gospodarskih komora, zadružnih saveza i udruženja obrtnika, sindikata,
međunarodnih organizacija, te donacije, u svrhu odobravanja namjenskih kredita
zadrugarima.

Članak
11.

(1)
Za obavljanje poslova iz članka 10. ovoga Zakona Ministarstvo financija izdaje
rješenje kojim se štedno-kreditnoj zadruzi odobrava rad.

(2)
Ministarstvo financija obvezno je u roku od šezdeset dana od dana podnošenja
zahtjeva izdati rješenje kojim se odobrava rad štedno-kreditnoj zadruzi ako ona
za to ispunjava uvjete propisane ovim Zakonom i dostavi svu potrebnu
dokumentaciju navedenu u članku 12. ovoga Zakona.

(3)
Ukoliko Ministarstvo financija ne izda rješenje u roku iz stavka 2. ovoga
članka, smatrat će se da je odobrenje dano.

Članak
12.

(1) Prilikom podnošenja zahtjeva za
izdavanje odobrenja za rad, osnivači štedno-kreditne zadruge moraju dostaviti
sljedeće:

1.
odluku osnivačke skupštine o donošenju statuta štedno-kreditne zadruge,

2.
statut štedno-kreditne zadruge, usvojen na osnivačkoj skupštini, u obliku
ovjerene preslike javnobilježničkog akta,

3.
popis osnivača u kojem su navedena njihova puna imena i adrese stanovanja i/ili
naziv i adresa sjedišta za fizičke osobe koje samostalnim radom obavljaju
dopuštenu djelatnost s podacima o visini zadružnog uloga svakog osnivača,

4.
dokaz o uplati zadružnih uloga.

5.
odluku osnivačke skupštine o imenovanju upravitelja, kao i dokaze da ispunjava
uvjete prema odredbama ovoga Zakona,

6.
odluku osnivačke skupštine o imenovanju članova nadzornog odbora kao i dokaze o
ispunjavanju uvjeta prema odredbama ovoga Zakona,

7.
dokumentaciju na temelju koje je moguće utvrditi postoje li tehnički i
kadrovski uvjeti za obavljanje poslova utvrđenih statutom štedno-kreditne
zadruge. Pod navedenom dokumentacijom podrazumijeva se dokumentacija o
poslovnom prostoru, opremi i sistematizaciji radnih mjesta u štedno-kreditnoj
zadruzi.

Članak
13.

Ministarstvo
financija odbit će zahtjev za izdavanje odobrenja za rad štedno-kreditnoj
zadruzi:

1.
ako iz dostavljene dokumentacije uz zahtjev za izdavanje odobrenja proizlazi da
štedno-kreditna zadruga nije organizirana u skladu s odredbama ovoga Zakona ili

2.
ako iz dostavljene dokumentacije proizlazi da štedno-kreditna zadruga kadrovski
ili tehnički nije sposobna obavljati poslove prema odredbama ovoga Zakona ili

3.
ako upravitelj ili jedan od članova nadzornog odbora štedno-kreditne zadruge
ima izrečenu zaštitnu mjeru iz članka 47. stavak 4. ovoga Zakona.

Članak
14.

(1)
Ministarstvo financija donijet će rješenje o oduzimanju odobrenja za rad
štedno-kreditnoj zadruzi:

1.
ako štedno-kreditna zadruga ne započne s obavljanjem djelatnosti u roku od šest
mjeseci od dana primitka odobrenja za rad ili

2.
ako štedno-kreditna zadruga prestane s obavljanjem djelatnosti duže od šest
mjeseci ili

3.
ako je odobrenje za rad štedno-kreditnoj zadruzi dano na temelju neistinitih
podataka ili

4.
ako štedno-kreditna zadruga, unatoč pisanom upozorenju Ministarstva financija i
nakon proteka danog roka za ispravak nepravilnosti ne ispravi nepravilnosti u
svom radu i nastavi postupati suprotno zakonskim propisima ili

5.
ako štedno-kreditna zadruga prestane ispunjavati uvjete na temelju kojih je
dobila odobrenje za rad ili

6.
ako obavlja djelatnost za koju nema odobrenje za rad od Ministarstva financija.

(2)
Štedno-kreditna zadruga ne smije sklopiti, započeti obavljanje ili obaviti niti
jedan novi posao vezan uz obavljanje djelatnosti prema odredbama ovoga Zakona
od dana izvršnosti rješenja iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Protiv rješenja o oduzimanju odobrenja
za rad žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 15.

Prijavu za upis u registar trgovačkog suda
štedno-kreditna zadruga podnosi po dobivanju rješenja kojim se odobrava rad
štedno-kreditnoj zadruzi.

III.
TIJELA ŠTEDNO-KREDITNE ZADRUGE I UPRAVLJANJE ŠTEDNO-KREDITNOM ZADRUGOM

Članak 16.

(1) Tijela štedno-kreditne zadruge jesu
skupština, nadzorni odbor i upravitelj.

(2)
Statutom štedno-kreditne zadruge mogu se osnovati i druga tijela
štedno-kreditne zadruge, ali na koje se ne mogu prenositi ovlasti koje ima
skupština.

Članak
17.

(1)
Najviše tijelo štedno-kreditne zadruge jest skupština koja se sastaje najmanje
jedanput godišnje. Skupštinu zadruge čine svi zadrugari ili njihovi izabrani
predstavnici.

(2)
Statutom štedno-kreditne zadruge može se utvrditi da skupštinu štedno-kreditne
zadruge, koja ima više od sto zadrugara, čine izabrani predstavnici zadrugara.
Jedan predstavnik može predstavljati najviše sto zadrugara. Minimalan broj
predstavnika u tom slučaju mora biti trideset.

(3)
Skupština obavlja ove poslove:

1.
donosi statut štedno-kreditne zadruge,

2.
imenuje i razrješava upravitelja štedno-kreditne zadruge,

3.
imenuje i razrješava članove nadzornog odbora i drugih tijela prema statutu
zadruge koji se biraju iz redova zadrugara,

4.
utvrđuje poslovnu politiku štedno-kreditne zadruge,

5.
odlučuje o raspodjeli i upotrebi dobiti, te o pokriću gubitka štedno-kreditne
zadruge,

6.
usvaja financijska izvješća štedno-kreditne zadruge,

7.
odlučuje o udruživanju s drugom štedno-kreditnom zadrugom ili o pripajanju
drugoj štedno-kreditnoj zadruzi,

8.
odlučuje o prestanku rada štedno-kreditne zadruge,

9.
odlučuje o drugim pitanjima predviđenim statutom štedno-kreditne zadruge ili
ovim Zakonom.

(4)
Skupština može valjano odlučivati ako je na njoj prisutno više od polovine
zadrugara ili njihovih predstavnika.

(5)
Skupština odlučuje većinom glasova prisutnih zadrugara ili glasova predstavnika
zadrugara. Svaki zadrugar ima po jedan glas neovisno o broju zadružnih uloga.

(6)
Iznimno od stavka 5. ovoga članka, za donošenje odluke o promjeni statuta,
potrebno je 75% glasova prisutnih zadrugara ili glasova predstavnika zadrugara,
osim u slučaju izmjene statuta koja se odnosi na promjenu naziva i sjedišta
zadruge.

(7)
Na skupštini štedno-kreditne zadruge mora se sastaviti popis prisutnih
zadrugara ili njihovih predstavnika. Svaka odluka skupštine mora se navesti u
zapisniku kojega potpisuje zapisničar, predsjednik skupštine i najmanje dva
ovjerovitelja zapisnika iz redova zadrugara.

(8) Iznimno od stavka 7. ovoga članka, u
postupku donošenja odluke o izmjenama i dopunama statuta, skupštini mora prisustvovati
javni bilježnik, osim u slučaju izmjene statuta koja se odnosi na promjenu
naziva i sjedišta zadruge. Zapisnik, kao i odluku o izmjenama i dopunama
statuta, mora ovjeriti javni bilježnik, osim u slučaju izmjene statuta koja se
odnosi na promjenu naziva i sjedišta zadruge.

Članak
18.

(1)
Nadzorni odbor štedno-kreditne zadruge mora imati najmanje tri člana, izabrana
iz redova zadrugara, a statutom se može odrediti i veći broj članova nadzornog
odbora, koji mora biti neparan.

(2)
Član nadzornog odbora ne može biti upravitelj štedno-kreditne zadruge, osoba
zaposlena u štedno-kreditnoj zadruzi, niti osoba koja ne ispunjava uvjete iz
članka 239. stavka 2. Zakona o trgovačkim društvima.

Članak
19.

(1)
Nadzorni odbor nadzire poslovanje štedno-kreditne zadruge o čijem radu podnosi
izvješće na skupštini.

(2)
Nadzorni odbor ili njegovi pojedini članovi mogu obavljati uvid u poslovne
knjige i ostalu poslovnu dokumentaciju štedno-kreditne zadruge, te druge radnje
određene statutom štedno-kreditne zadruge.

(3)
Nadzorni odbor može suspendirati upravitelja štedno-kreditne zadruge do odluke
skupštine ako postoji opravdana sumnja da je ugrožen njezin opstanak. Ako
suspendira upravitelja, nadzorni odbor mora sazvati skupštinu radi razrješenja
suspendiranog upravitelja i imenovanja novog upravitelja, a najkasnije 30 dana
od suspenzije.

Članak
20.

Upravitelj
vodi poslove štedno-kreditne zadruge, zastupa je i predstavlja, te obavlja
druge poslove koji su mu određeni ovim Zakonom, statutom ili drugim aktom
štedno-kreditne zadruge.

Članak
21.

(1)
Za upravitelja štedno-kreditne zadruge može biti izabrana osoba koja ispunjava
sljedeće uvjete:

1.
visoka ili viša stručna sprema,

2.
ima najmanje trogodišnje radno iskustvo u financijskim institucijama ili
najmanje petogodišnje iskustvo na ostalim financijskim poslovima,

3.
osoba koja ispunjava uvjete iz članka 239. Zakona o trgovačkim društvima.

(2)
Iznimno od stavka 1. točke 1. ovoga članka, za upravitelja može biti izabrana
osoba koja ima srednju stručnu spremu i koja je na toj dužnosti u
štedno-kreditnoj zadruzi bila na dan stupanja na snagu ovoga Zakona uz uvjet da
četiri godine nakon stupanja na snagu ovoga Zakona upravitelj mora zadovoljiti
uvjete iz stavka 1. ovoga članka. Ako protekom tog roka upravitelj ne zadovolji
uvjete iz stavka 1. ovoga članka, skupština zadruge mora imenovati novog
upravitelja.

(3)
Za upravitelja štedno-kreditne zadruge ne može biti izabrana osoba koja je bila
upravitelj u štedno-kreditnoj zadruzi nad kojom je pokrenut postupak
likvidacije iz razloga navedenog u članku 44. stavku 1. točki 4. ovoga Zakona i
to u roku od tri godine od dana izvršnosti rješenja kojim se toj
štedno-kreditnoj zadruzi oduzima odobrenje za rad.

(4) Za upravitelja štedno-kreditne zadruge
ne može biti izabrana osoba koja je bila član uprave u bilo kojem drugom trgo­vačkom
društvu nad kojim je otvoren stečaj u protekle tri godine od dana izbora za
upravitelja.

(5) Upravitelj mora biti u radnom odnosu
sa štedno-kreditnom zadrugom na neodređeno i puno radno vrijeme.

IV. POSLOVANJE ŠTEDNO-KREDITNE ZADRUGE

Članak 22.

Štedno-kreditna zadruga obvezna je
poslovati tako da je u svakom trenutku sposobna pravovremeno ispuniti sve
dospjele obveze, te se u poslovanju pridržavati načela sigurnosti.

Članak
23.

(1)
Radi pokrića rizika iz poslovanja, štedno-kreditna zadruga obvezna je osnovati
sredstva pričuve.

(2)
Sredstva pričuve štedno-kreditne zadruge koriste se za otpis nenaplaćenih
potraživanja, za pokriće gubitaka koji proizlaze iz poslovanja štedno-kreditne
zadruge i drugih rizika.

(3)
Ministar financija propisat će visinu i način izdvajanja sredstava pričuve.

(4)
Račun sredstava pričuve štedno-kreditna zadruga dužna je voditi u istoj
poslovnoj banci u kojoj se vodi račun za redovno poslovanje.

(5)
Štedno-kreditna zadruga može osnovati i druge neobavezne pričuve, koje će se
koristiti u skladu sa statutom.

Članak
24.

(1)
Zadrugari štedno-kreditne zadruge sudjeluju u raspodjeli ostvarene dobiti
proporcionalno iznosu uplaćenih zadružnih uloga.

(2)
Skupština štedno-kreditne zadruge može odlučiti da se ostvarena dobit ili dio
ostvarene dobiti može koristiti u razvoj poslovanja štedno-kreditne zadruge.

(3)
Ukoliko sredstva pričuve iz članka 23. ovoga Zakona nisu dovoljna, zadrugari
sudjeluju u pokriću rizika iz poslovanja svojim zadružnim ulozima.

Članak
25.

(1)
Štedno-kreditna zadruga dužna je najmanje jednom godišnje, a obvezno na kraju
poslovne godine, bez naknade, obavijestiti zadrugare i učiniti im dostupnim
podatke o stanju njihovih kreditnih i/ili depozitnih računa.

(2)
U slučaju kada su ugovorene promjenljive kamatne stope, štedno-kreditna zadruga
dužna je obavijestiti zadrugare o promjeni tih stopa prije nego se one počnu
primjenjivati i to putem javne obavijesti.

Članak
26.

(1)
Štedno-kreditna zadruga dužna je istaknuti na vidljivom mjestu u poslovnim
prostorijama opće uvjete poslovanja.

(2)
Za štedne uloge u štedno-kreditnoj zadruzi jamče zadrugari svojim zadružnim
ulozima.

(3)
Pod općim uvjetima poslovanja iz stavka 1. ovoga članka podrazumijevaju se
sljedeći podaci:

1.
za odobravanje kredita:

–
važeće nominalne godišnje stope redovne i zatezne kamate,

–
način obračuna kamate,

– uvjeti pod kojima se mogu mijenjati
stope redovne i zatezne kamate tijekom korištenja, odnosno otplate kredita,

–
naknade, odnosno provizije koje se zaračunavaju zadrugaru-korisniku kredita,

–
uvjeti štednje ili novčanog pologa ako je to uvjet za odobravanje kredita,

–
instrumenti osiguranja otplate kredita i drugi uvjeti koje postavlja
štedno-kreditna zadruga,

2.
za primanje štednih uloga:

–
važeće nominalne godišnje kamatne stope,

–
način obračuna kamate,

–
uvjeti pod kojima se mogu mijenjati kamatne stope,

–
naknade, odnosno provizije ako ih zaračunava štedno-kreditna zadruga,

–
osnovne informacije o osiguranju štednih uloga.

Članak 27.

(1) Štedno-kreditna zadruga može osnovati
podružnicu.

(2)
Na osnivanje podružnica štedno-kreditne zadruge odgo­va­rajuće se primjenjuju
odredbe Zakona o trgovačkim društvima koje se odnose na podružnicu.

(3)
Štedno-kreditna zadruga može osnovati i poslovnicu koja obavlja iste poslove
kao i štedno-kreditna zadruga, ali bez pravne osobnosti.

(4)
Obavljanje izvršavanja pojedinih poslova štedno-kreditna zadruga može ugovorom
povjeriti vanjskom suradniku.

(5)
Opseg poslova i ovlasti povjerenika štedno-kreditna zadruga uređuje statutom.

Članak
28.

(1)
Štedno-kreditne zadruge mogu se udružiti u savez štedno-kreditnih zadruga.

(2)
Savezom štedno-kreditnih zadruga upravljaju članice na način utvrđen statutom
saveza.

(3)
Na savez štedno-kreditnih zadruga odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga
Zakona.

(4)
Savez štedno-kreditnih zadruga može biti član Hrvatskog saveza zadruga. Članovi
Hrvatskog saveza zadruga mogu biti i one štedno-kreditne zadruge koje nisu
učlanjene u savez štedno-kreditnih zadruga.

Članak
29.

(1)
Štedno-kreditna zadruga dužna je, u roku od petnaest dana po njihovom nastanku,
izvješćivati Ministarstvo financija o sljedećim činjenicama:

1.
o promjeni statuta,

2.
o promjeni podataka koji se odnose na tvrtku i sjedište,

3.
o otvorenom računu za redovno poslovanje i drugim računima,

4.
o otvaranju, preseljenju, zatvaranju ili privremenom pres­tanku rada
podružnice, odnosno poslovnice, te angažiranju povjerenika,

5.
o imenovanju i razrješenju upravitelja i članova nadzornog odbora.

(2)
Štedno-kreditna zadruga dužna je izvješćivati Ministarstvo financija o svim
činjenicama koje se upisuju u sudski registar, i to o svakoj podnesenoj prijavi
za upis podataka u registar trgovačkog suda, kao i svakom izvršenom upisu
promjene podataka u registru trgovačkog suda u roku od petnaest dana od do­nošenja
odluke o promjeni podataka.

Članak 30.

Podaci o štednim ulozima, primljenim
depozitima i kreditima, kao i o danim kreditima, poslovna su tajna
štedno-kreditne zadruge i mogu se priopćiti samo na pisani zahtjev suda ako je
protiv vlasnika uloga ili kredita pokrenut sudski postupak ili ako je to
potrebno radi zaštite interesa štedno-kreditne zadruge.

Članak
31.

Odredbe
članka 30. ovoga Zakona ne primjenjuju se na obvezu štedno-kreditne zadruge o
davanju podataka Ministarstvu financija u obavljanju nadzora nad njenim
poslovanjem.

Članak
32.

(1)
Štedno-kreditna zadruga dužna je sa zadrugarom, zaklju­čiti ugovor o pružanju
pojedine usluge za koje je dobila odobrenje za rad i koje su upisane u registru
trgovačkog suda.

(2)
Prije zaključivanja ugovora iz stavka 1. ovoga članka, štedno-kreditna zadruga
dužna je u pisanom obliku zadrugaru predočiti sve bitne uvjete ugovora iz kojih
su jasno vidljiva prava i obveze ugovorenih strana.

(3)
Ugovor iz stavka 1. ovoga članka zaključuje se u pisanoj formi i jedan primjerak
ugovora štedno-kreditna zadruga dužna je predati zadrugaru.

(4)
Štedno-kreditna zadruga dužna je u ugovor o štednom ulogu unijeti odredbu da
štedni ulozi nisu osigurani kod nadležne državne agencije.

Članak
33.

Štedno-kreditna
zadruga mora organizirati svoje poslovanje i vođenje poslovnih knjiga, poslovne
dokumentacije, te ostale poslovne evidencije na način koji u svakom trenutku
omogućuje provjeru njezina poslovanja.

Članak
34.

(1)
Štedno-kreditna zadruga vodi poslovne knjige i sastavlja temeljna financijska
izvješća za male poduzetnike u skladu sa Zakonom o računovodstvu i Međunarodnim
računovodstvenim standardima.

(2)
Ministar financija može propisati oblik sastavljanja i obvezu dostavljanja i
drugih izvješća.

Članak
35.

Štedno-kreditna zadruga obvezna je
Ministarstvu financija dostaviti temeljna financijska izvješća najkasnije u
roku od četiri mjeseca nakon isteka poslovne godine za koju su izvješća sastav­ljena.

V. NADZOR POSLOVANJA ŠTEDNO-KREDITNIH ZADRUGA

Članak 36.

(1) Poslovanje štedno-kreditne zadruge
sukladno ovom Zakonu, propisima donesenim na temelju ovoga Zakona i drugih
zakona, kojih je u svom poslovanju dužna pridržavati se štedno-kreditna
zadruga, nadzire Ministarstvo financija.

(2) U obavljanju svoje nadzorne funkcije
Ministarstvo financija ocjenjuje zakonitost i pravilnost poslovanja
štedno-kreditnih zadruga i rješenjem nalaže mjere za otklanjanje utvrđenih
nezakonitosti i nepravilnosti u njihovom poslovanju.

(3) Ministarstvo financija je ovlašteno u
okviru svojih nadzornih nadležnosti nad štedno-kreditnim zadrugama provjeravati
da li se štedno-kreditne zadruge općenito pridržavaju dobrih poslovnih običaja,
objavljenih općih uvjeta poslovanja i ugovora koje su sklopile sa svojim
zadrugarima, ali nije dužno rješavati pojedinačne reklamacije zadrugara.

(4) Ovlašteni službenici Ministarstva
financija ovlašteni su i za podnošenje zahtjeva za pokretanje prekršajnog
postupka za prekršaje iz članka 47. ovoga Zakona.

(5) Pod poslovanjem štedno-kreditnih
zadruga podrazumi­jeva se poslovanje do brisanja iz registra trgovačkog suda.

Članak 37.

(1) Tijekom obavljanja nadzora ovlašteni
službenici Ministarstva financija mogu od štedno-kreditne zadruge zatražiti
izvješća i informacije o svim pitanjima koja su važna za procjenu posluje li
ona u skladu s odredbama ovoga Zakona ili propisa donesenih na temelju ovoga
Zakona ili drugih zakona koji propisuju poslovanje štedno-kreditnih zadruga.

(2) Ovlašteni službenici Ministarstva
financija mogu od upravitelja ili zaposlenika štedno-kreditne zadruge zatražiti
izjavu o pitanjima iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 38.

(1) Nadzor poslovanja štedno-kreditne
zadruge obavlja se analizom financijskih izvješća i izravnim nadzorom u
štedno-kreditnim zadrugama.

(2) Izravni nadzor obavlja se u
prostorijama štedno-kreditne zadruge uvidom u poslovne knjige, poslovnu
dokumentaciju i poslovne evidencije, te drugu dokumentaciju koja se odnosi na
poslovanje štedno-kreditne zadruge.

(3) Izravni nadzor poslovanja
štedno-kreditne zadruge obav­ljaju ovlašteni službenici Ministarstva financija.

Članak 39.

(1) Štedno-kreditna zadruga mora
ovlaštenim službenicima Ministarstva financija, na njihov zahtjev, omogućiti
obavljanje nadzora poslovanja u svojim poslovnim prostorijama.

(2) Štedno-kreditna zadruga mora
ovlaštenim službenicima Ministarstva financija, na njihov zahtjev, omogućiti
obavljanje nadzora poslovnih knjiga, poslovne dokumentacije i poslovnih
evidencija.

(3) Štedno-kreditna zadruga mora
ovlaštenim službenicima Ministarstva financija, na njihov zahtjev, uručiti
preslike poslovnih knjiga, poslovne dokumentacije i poslovnih evidencija.

(4) Nadzor poslovanja štedno-kreditne
zadruge obavlja se radnim danom i u radnom vremenu štedno-kreditne zadruge.

Članak 40.

Štedno-kreditna zadruga mora ovlaštenim
službenicima Ministarstva financija osigurati uvjete za neometano obavljanje
nadzora i prisutnost osoba koje će osigurati pristup dokumentaciji i njezin
pregled, te koje će surađivati s ovlaštenim službenicima koji obavljaju nadzor.

Članak 41.

(1) Po obavljenom nadzoru sastavlja se zapisnik
o obavljenom nadzoru koji se dostavlja upravitelju i predsjedniku nadzornog
odbora štedno-kreditne zadruge.

(2) Na zapisnik o obavljenom nadzoru mogu
se podnijeti Ministarstvu financija dokumentirane pisane primjedbe u roku od
deset dana od dana primitka zapisnika o obavljenom nadzoru.

Članak 42.

(1) Ministarstvo financija ovlašteno za
nadzor nad poslovanjem štedno-kreditnih zadruga može rješenjem privremeno
štedno-kreditnoj zadruzi zabraniti rad i raspolaganje sredstvima na žiroračunu
i drugim računima:

1.
ako ne nađe štedno-kreditnu zadrugu na prijavljenoj adresi sjedišta da bi
obavila nadzor ili

2.
ako štedno-kreditna zadruga ne osigura uvjete za obav­ljanje nadzora ili

3.
ako se prilikom nadzora ometaju ovlašteni službenici Ministarstva financija,
odnosno ako im se onemogućava ili izbjegava dostava tražene poslovne
dokumentacije ili

4.
ako štedno-kreditna zadruga uskrati poslovne knjige, poslovnu dokumentaciju i
druge evidencije na uvid ovlaštenim službenicima Ministarstva financija koji
obavljaju nadzor ili

5.
ako štedno-kreditna zadruga ne postupi po rješenju Ministarstva financija.

(2)
Na rješenje iz stavka 1. ovoga članka može se izjaviti žalba Ministarstvu
financija.

(3) Žalba izjavljena protiv rješenja iz
stavka 1. ovoga članka ne zadržava izvršenje rješenja.

VI. LIKVIDACIJA I STEČAJ ŠTEDNO-KREDITNE ZADRUGE

Članak 43.

Na
postupak likvidacije štedno-kreditne zadruge primjenjuju se odredbe Zakona o
trgovačkim društvima o likvidaciji društva s ograničenom odgovornošću, ako ovim
Zakonom nije drukčije određeno.

Članak 44.

(1)
Razlozi za pokretanje postupka likvidacije štedno-kreditne zadruge jesu:

1.
ako se broj zadrugara štedno-kreditne zadruge smanji ispod broja propisanog
odredbama ovoga Zakona,

2.
ako se iznos zadružnih uloga smanji ispod iznosa propisanog odredbama ovoga
Zakona,

3.
pravomoćna odluka suda kojom se utvrđuje da upis štedno-kreditne zadruge u
registar trgovačkog suda nije bio zakonit,

4.
ako joj bude oduzeto odobrenje za rad.

(2)
Kada nastanu uvjeti navedeni u stavku 1. ovoga članka štedno-kreditna zadruga
dužna je pokrenuti postupak likvidacije.

(3)
Ako se postupak likvidacije pokreće iz razloga navedenih u stavku 1. točki 4.
ovoga članka za likvidatora ne može biti imenovana osoba koja je bila
upravitelj, odnosno član nadzornog odbora štedno-kreditne zadruge koja je po odredbama
ovoga Zakona morala pokrenuti likvidacijski postupak.

Članak
45.

(1)
Štedno-kreditna zadruga u likvidaciji ne smije primati nove štedne uloge,
produžavati dospjele oročene štedne uloge, odobravati nove kredite, niti
produžavati dospjele kredite, obavljati mjenjačke poslove, kao ni sklapati
druge poslove izuzev onih koji su potrebni za unovčenje likvidacijske mase radi
podmirenja obveza štedno-kreditne zadruge u likvidaciji.

(2)
Osim odredbi prethodnog stavka, štedno-kreditna zadruga u postupku likvidacije
ne može prenositi štedne uloge odnosno kredite na druge financijske
institucije.

Članak 46.

Na stečaj štedno-kreditne zadruge
primjenjuju se odredbe Stečajnog zakona.

VII. KAZNENE ODREDBE

Članak 47.

(1)
Štedno-kreditna zadruga čini prekršaj:

1.
ako započne s radom prije upisa u registar trgovačkog suda,

2.
ako iznos zadružnih uloga jednog zadrugara i s njim povezanih zadrugara poraste
iznad 10% ukupnog iznosa zadružnih uloga,

3.
ako obavlja poslove za koje nije dobila odobrenje za rad i/ili ako poslove
obavlja suprotno odredbama ovoga Zakona,

4.
ako sjednice skupštine ne održava u skladu s odredbama ovoga Zakona,

5.
ako od dana izvršnosti rješenja kojim joj se oduzima odobrenje za rad ugovori i
obavi novi posao vezan za obavljanje djelatnosti,

6.
ako ne vodi imenik zadrugara u skladu s odredbama ovoga Zakona,

7. ako isplaćuje ostvarenu dobit suprotno
odredbama ovoga Zakona,

8.
ako ne obračuna i uplati sredstva pričuve na način i u rokovima određenim ovim
Zakonom odnosno propisima donesenim na temelju ovoga Zakona,

9.
ako ne dostavi Ministarstvu financija izvješća o obračunu i uplati sredstava
pričuve na način i u rokovima određenim ovim Za­konom, odnosno propisima
donesenim na temelju ovoga Zakona,

10.
ako ne izvještava korisnika svojih usluga u skladu s odredbama ovoga Zakona,

11.
ako na vidnom mjestu u poslovnom prostoru ne istakne opće uvjete poslovanja,

12.
ako u općim uvjetima poslovanja ne navede sve podatke propisane ovim Zakonom,

13.
ako na vidnom mjestu u poslovnom prostoru ne istakne obavijest da štedni ulozi
nisu osigurani kod nadležne državne agencije,

14.
ako osnuje podružnicu, poslovnicu ili angažira povjerenika suprotno odredbama
ovoga Zakona,

15.
ako Ministarstvu financija ne dostavlja izvješća o svim promjenama podataka
sukladno odredbama ovoga Zakona,

16.
ako Ministarstvu financija dostavlja neistinita izvješća,

17.
ako se ne pridržava općih uvjeta poslovanja,

18.
ako s korisnikom svojih usluga ne zaključi ugovor u pisanom obliku i/ili ako u
ugovoru ne navede odredbu da štedni ulozi nisu osigurani kod nadležne državne
agencije,

19.
ako poslovne knjige i poslovnu dokumentaciju ne vodi na način propisan u
odredbama ovoga Zakona,

20.
ako temeljna financijska izvješća ne sastavlja u skladu s odredbama ovoga
Zakona,

21.
ako Ministarstvu financija ne dostavlja godišnja financijska izvješća ili ista
ne dostavljaju u roku propisanom ovim Zakonom,

22. ako ne pokrene postupak likvidacije
sukladno ovom Zakonu,

23.
ako u postupku likvidacije sklapa poslove suprotno od­red­bama ovoga Zakona,

24.
ako u postupku likvidacije prenese svoje depozite i/ili kredite na druge
financijske institucije,

25.
ako ne omogući nadzor ovlaštenim službenicima Ministarstva financija u skladu s
odredbama ovoga Zakona.

(2)
Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka štedno-kreditna zadruga kaznit će se
novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 200.000,00 kuna.

(3)
Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se upravitelj, odnosno
likvidator štedno-kreditne zadruge, te druge osobe koje su, prema njihovim
aktima, odgovorne za počinjeni prekršaj, novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00
do 30.000,00 kuna.

(4) Uz novčanu kaznu, osobama iz stavka 3. ovoga
članka za prekršaje iz stavka 1. točke 1., 3., 14., 17. i 23. ovoga članka
izriče se zaštitna mjera zabrane obavljanja dužnosti u toj ili drugoj
štedno-kreditnoj zadruzi i osnivanja nove štedno-kreditne zadruge na vrijeme do
tri godine od dana izvršnosti rješenja o prekršaju.

VIII.
ZASTARA

Članak
48.

(1) Pravo Ministarstvo financija na
pokretanje prekršajnog postupka zastarijeva za pet godina računajući od dana
kada je zastara počela teći.

(2) Zastara prava na pokretanje
prekršajnog postupka počinje teći nakon isteka godine u kojoj je počinjen
prekršaj.

(3) Tijek zastare prekida se svakom
službenom radnjom nad­ležnog tijela radi gonjenja počinitelja prekršaja.

(4)
Poslije svakog prekida zastara počinje ponovo teći, ali se prekršajni postupak
ne može voditi po isteku apsolutnog roka za zastaru od deset godina računajući
od dana kada je zastara počela prvi put teći.

IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 49.

(1)
Štedno-kreditne zadruge dužne su uskladiti svoje poslovanje i poslovnu
dokumentaciju s ovim Zakonom do 31. prosinca 2002.

(2)
Štedno-kreditne zadruge koje nisu uskladile svoje poslovanje s odredbama Zakona
o štedno-kreditnim zadrugama (»Narodne novine», br. 47/98. i 67/01.) moraju
provesti postupak likvidacije.

(3) Ministar financija dužan je propise iz
članka 23. ovoga Zakona donijeti u roku od šezdeset dana od njegova stupanja na
snagu.

Članak 50.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje
važiti Zakon o štedno-kreditnim zadrugama (»Narodne novine», br. 47/98. i
67/01.).

Članak
51.

Ovaj
Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
452-02/02-01/01
Zagreb, 3. srpnja 2002.

HRVATSKI
SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić**, v. r.

Zakon, NN 84/2002-1389