### NN 46/2015 (24.4.2015.), Izmjene Plana gospodarenja otpadom u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007. - 2015. godine

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

910

Na temelju članka 17. stavka 4., a u vezi s člankom 174. i člankom 181. stavkom 1. Zakona o održivom gospodarenju otpadom (»Narodne novine«, broj 94/2013), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 23. travnja 2015. godine donijela

IZMJENE

PLANA GOSPODARENJA OTPADOM U REPUBLICI HRVATSKOJ ZA RAZDOBLJE 2007. – 2015. GODINE

U Planu gospodarenja otpadom u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007. – 2015. godine (»Narodne novine«, br. 85/2007, 126/2010 i 31/2011) u poglavlju 5. PLAN ORGANIZACIJE SUSTAVA GOSPODARENJA OTPADOM REPUBLIKE HRVATSKE, točka 5.6. CENTRI ZA GOSPODARENJE OTPADOM – LOKACIJE mijenja se i glasi:

»Strategijom je dugoročno predviđeno osnivanje regionalnih i županijskih CGO-a. Županije i Grad Zagreb bile su dužne izraditi planove gospodarenja otpadom u kojima su morale definirati sustav gospodarenja otpadom na način da predvide najviše jedan CGO u županiji, odnosno Gradu Zagrebu.

Prema analizi predloženih nacrta županijskih planova gospodarenja otpadom i Nacrta plana gospodarenja otpadom Grada Zagreba, u 2006. godini gotovo su sve županije predložile posebne lokacije koje će biti centralno mjesto za obradu i odlaganje otpada. Međutim, razmatranjem sustava gospodarenja otpadom na nacionalnoj razini pokazala se potreba za drugačijim pristupom u planiranju u cilju regionalizacije cjelokupnog sustava zbrinjavanja otpada. Osnovni ciljevi u izradi regionalnog koncepta bili su racionalno korištenje prostora kao ograničenog resursa i smanjivanja troškova zbrinjavanja otpada. Regionalni koncept zbrinjavanja otpada je također djelomično preuzet iz županijskih planova gospodarenja, jer su pojedine županije već prepoznale prednosti međusobnog udruživanja u regiju s jednim zajedničkim CGO-om.

Koncept definiran ovim Planom temelji se na rezultatima provedene optimizacije prostornih i ekonomskih parametara.

Prijedlogom su u regionalni koncept uključene Koprivničko-

-križevačka, Varaždinska, Međimurska i Krapinsko-zagorska županija izgradnjom CGO-a Piškornica, Bjelovarsko-bilogorska i Virovitičko-podravska županija sa zajedničkim centrom Doline, Osječko-

-baranjska i Vukovarsko-srijemska županija sa zajedničkim centrom Orlovnjak i Brodsko-posavska i Požeško-slavonska županija sa zajedničkim centrom Šagulje. Granični dijelovi Virovitičko-podravske, Požeško-slavonske i Brodsko-posavske županije također će koristiti CGO Orlovnjak, kako je to prikazano u Tablici 19.

Za Ličko-senjsku županiju, dijelovi teritorija su pridruženi okolnim županijama: sjeveroistočni dio je pridružen CGO-u Babina gora u Karlovačkoj županiji, sjeverozapadni dio županije je pridružen CGO-u Marišćina u Primorsko-goranskoj županiji, a južni dio CGO-u Biljane Donje u Zadarskoj županiji, kako je to prikazano u Tablici 19.

Za Sisačko-moslavačku županiju, dijelove teritorija je također potrebno pridružiti okolnim županijama (Karlovačkoj, Brodsko-

-posavskoj, Zagrebačkoj županiji ili Gradu Zagrebu) što je potrebno razmotriti kroz studije izvedivosti za CGO-e Babina gora, Šagulje te Grad Zagreb i Zagrebačku županiju, temeljem kojih će se konačno definirati pripadnost pojedine jedinice lokalne samouprave pojedinom CGO-u.

Za CGO Tarno i CGO Zagreb potrebno je izraditi zajedničku studiju izvedivosti koja će opravdati izgradnju tih centara u odnosu na mogućnost zbrinjavanja komunalnog otpada s područja Grada Zagreba, Zagrebačke županije i dijela Sisačko-moslavačke županije.

Preostale četiri županije Šibensko-kninska, Istarska, Splitsko-

-dalmatinska, Dubrovačko-neretvanska zadržat će županijski koncept izgradnjom jednog centra u svakoj od navedenih županija.

Planovima gospodarenja otpadom i studijama izvedivosti detaljno se moraju definirati sadržaji centara za gospodarenje otpadom, tehnologija obrade otpada, obuhvat, rasprostranjenost, namjena pretovarnih stanica, tok svih vrsta otpada unutar županije/regije i mogući utjecaji na ljude i okoliš.

Zajednički prikaz lokacija CGO-a dan je u Tablicama 19. i 20.

Tablica 19. Regionalni koncept centara za gospodarenje otpadom

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Broj | Županija | CGO |
| 1. | Primorsko-goranska | Marišćina |
| Dio Ličko-senjske (Senj) |
| 2. | Karlovačka | Babina gora |
| Dio Ličko-senjske (Otočac, Brinje, Plitvička jezera, Vrhovine) |
| Dio Sisačko-moslavačke\* |
| 3. | Zadarska | Biljane Donje |
| Dio Ličko-senjske (Gospić, Novalja, Donji Lapac, Karlobag, Lovinac, Perušić, Udbina)\* |
| 4. | Koprivničko-križevačka | Piškornica |
| Krapinsko-zagorska |
| Varaždinska |
| Međimurska |
| 5. | Brodsko-posavska (izuzev općina koje idu na Orlovnjak) | Šagulje |
| Požeško-slavonska |
| Dio Sisačko-moslavačke (Hrvatska Kostajnica, Kutina, Novska, Popovača, Donji Kukuruzari, Hrvatska Dubica, Jasenovac, Lipovljani, Majur, Sunja, Velika Ludina) |
| 6. | Osječko-baranjska | Orlovnjak |
| Vukovarsko-srijemska |
| Dio Požeško-slavonske (Čaglin) |
| Dio Virovitičko-podravske (Crnac, Zdenci, Orahovica) |
| Dio Brodsko-posavske (Gundinci, Slavonski Šamac, Sikirevci, Velika Kopanica, Vrpolje, Donji Andrijevci) |
| 7. | Virovitičko-podravska | Doline |
| Bjelovarsko-bilogorska |
| 8.a | Grad Zagreb, Zagrebačka i dio Sisačko-moslavačke \*\* | Zagreb/Zagrebačka županija |
| 8.b | Zagrebačka \*\* | Tarno |
| Dio Sisačko-moslavačke \*\* |
| Grad Zagreb \*\* | Zagreb |

\*Potrebno uključiti u studije izvedivosti za izgradnju pojedinog CGO-a Babina gora i Biljane Donje

\*\*Potrebno uključiti u zajedničku studiju izvedivosti za izgradnju CGO-a Tarno i Zagreb

Tablica 20. Županijski koncept centara za gospodarenje otpadom

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Broj | Županija | CGO |
| 1. | Šibensko-kninska | Bikarac |
| 2. | Istarska | Kaštijun |
| 3. | Splitsko-dalmatinska | Lećevica |
| 4. | Dubrovačko-neretvanska | Lučino razdolje |

Nakon donošenja ovih Izmjena Plana, županije i Grad Zagreb uskladit će planove gospodarenja otpadom u kojima će odrediti budući sustav gospodarenja otpadom samostalno ili u suradnji s jednom ili više županija u regionalnim CGO-ima.«.

U poglavlju 6. PLAN FINANCIRANJA SUSTAVA GOSPODARENJA OTPADOM RH, u točki 6.3.2. dosadašnja SLIKA 25. postaje SLIKA 23.

U točki 6.5. STRATEGIJA SUFINANCIRANJA GRADNJE CGO-A I USPOSTAVE SUSTAVA, dosadašnja SLIKA 26. Varijanta »A« shematski prikaz financiranja gradnje CGO-a i uspostave sustava gospodarenja neopasnim (komunalnim i proizvodnim) otpadom, briše se.

Dosadašnja SLIKA 26a. Varijanta »B« (JPP) shematski prikaz financiranja gradnje CGO-a i uspostave sustava gospodarenja neopasnim (komunalnim i proizvodnim) otpadom postaje SLIKA 24. i mijenja se i glasi:

»

![](dodatni/435733.jpg)

SLIKA 24. Shematski prikaz financiranja gradnje CGO-a i uspostave sustava gospodarenja neopasnim (komunalnim i proizvodnim) otpadom«.

Podtočke A) i B) mijenjaju se i glase:

»A) Strategija sufinanciranja u slučaju javnog financiranja u cjelini predviđa:

Javnim sredstvima sufinancirat će se gradnja cjelovitog CGO-a i uspostave sustava (odlagališta, MBO postrojenja, za rad centra potrebne zgrade, postrojenja za obradu otpadnih voda, unutrašnja infrastruktura, druga oprema, pretovarne stanice), uključujući i sanaciju svih odlagališta otpada na području županije koja je obuhvaćena županijskim ili regionalnim CGO-om.

FZOEU može beskamatnim zajmovima financirati otkup zemljišta, ukoliko to nije već prethodno provedeno, radi rješavanja imovinsko-pravnih odnosa nužnih za realizaciju projekata CGO-a i sanacije odlagališta koji se sufinanciraju iz sredstava EU fondova. Javnim sredstvima lokalne/regionalne samouprave ili kreditom banaka (Svjetska banka, Europska banka za obnovu i razvoj, Europska investicijska banka i druge) financirat će se:

– gradnja komunalne infrastrukture (pristupni putevi, opskrba vodom, odvodnja, el. energija) do budućeg CGO-a.

Udjeli u financiranju gradnje CGO-a i uspostave sustava:

– CGO (odlagalište, MBO, infrastruktura, pretovarne stanice): (EU + FZOEU) 90% + (JLP(R)S) 10%

– Sanacija odlagališta: (EU + FZOEU) 100%.

U slučaju gradnje CGO-a s nekim drugim vrstama obrade otpada, udjeli javnog financiranja predložit će se studijama izvodljivosti.

B) Strategija sufinanciranja u slučaju javno-privatnog partnerstva predviđa:

Strategija financiranja gradnje cjelovitog CGO-a i uspostave sustava (odlagališta, MBO postrojenja, za rad centra potrebne zgrade, postrojenja za obradu otpadnih voda, unutrašnja infrastruktura, druga oprema, pretovarne stanice) može biti putem privatnih sredstava, što ne isključuje korištenje EU sredstava i/ili sredstva FZOEU-a. Udjeli u financiranju izgradnje CGO-a po modelu JPP-a će se definirati studijom izvodljivosti pojedinog projekta u slučaju javno-privatnog partnerstva.«.

U točki 6.6. UPRAVLJANJE SUSTAVOM, dosadašnja SLIKA 27. Upravljanje sustavom u cjelovitom javnom vlasništvu postaje SLIKA 25., a dosadašnja SLIKA 27. Javno-privatno partnerstvo JPP postaje SLIKA 26. i mijenja se i glasi:

»

![](dodatni/435734.jpg)

SLIKA 26. Javno-privatno partnerstvo JPP«.

U točki 6.7.1 dosadašnja SLIKA 28. postaje SLIKA 27.

Izmjene Plana gospodarenja otpadom u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007. – 2015. godine objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-03/15-42/04

Urbroj: 50301-05/25-15-3

Zagreb, 23. travnja 2015.

Predsjednik

Zoran Milanović, v. r.

46 24.04.2015 Izmjene Plana gospodarenja otpadom u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007. - 2015. godine

46 24.04.2015 Izmjene Plana gospodarenja otpadom u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2007. - 2015. godine