## Naredba o homologaciji vozila s obzirom na njihovo unutrašnje uređenje

### NN 99/2000 (6.10.2000.), Naredba o homologaciji vozila s obzirom na njihovo unutrašnje uređenje

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

**1961**

Temeljem članka 13. stavak 2., članka 17. stavak 2. i članka 23.
stavak 4. Zakona o normizaciji (»Narodne novine« broj 55/96) ravnatelj Državnog
zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo donosi

## NAREDBU

### O HOMOLOGACIJI VOZILA S OBZIROM NA NJIHOVO UNUTRAŠNJE UREĐENJE

I. PODRUČJE PRIMJENE

**1.**  Vozila kategorije M1
moraju biti homologirana sukladno ovoj naredbi.

**2.** Odredbe
ove naredbe odnose se na unutrašnje uređenje vozila kategorije M1koje
podrazumijeva unutrašnje dijelove prostora za putnike, osim retrovizora i
ogledala, razmještaj upravljač­kih naprava, krov i pomični krov te naslone
i stražnje dijelove sjedala.

II. ZAHTJEVI

**3.**  Vozila u smislu ove naredbe
moraju zadovoljavati zahtjeve iz točaka 5. i 6. Pravilnika broj 21 Ekonomskog
povjerenstva Ujedinjenih naroda za Europu s izmjenama ili dopunama koje su
stupile na snagu 18. siječnja 1998. godine1,
koji je dodatak Ženevskome sporazumu iz 1958. godine o prihvaćanju jednakih
tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dije­love koji mogu biti
ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjeti za uzajamno
priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa 2 (u daljnjem tekstu: Pravilnik ECE R 21.01).

**4.** Pročišćeni tekst dijelova Pravilnika ECE R 21.01 (u izvorniku dostupan
u normoteci Državnog zavoda za normizaciju i mjeri­teljstvo) dan je u
prilogu 1. ove naredbe i njen je sastavni dio.

III. ISPITIVANJE VOZILA

**5.** Ispitivanje
vozila u smislu ove naredbe mora biti u sladu s Pravilnikom ECE R 21.01 i može
ga provoditi samo ovlašteni laboratorij koji udovoljava zahtjevima toga
pravilnika.

IV. HOMOLOGACIJA VOZILA

**6.** Državni
zavod za normizaciju i mjeriteljstvo provodi homologaciju vozila u smislu ove
naredbe prema Pravilniku ECE R 21.01.

V. PROVJERA SUKLADNOSTI

**7.**  Provjera sukladnosti vozila
sa zahtjevima ove naredbe provodi se prema postupku koji je propisan
Pravilnikom o homologaciji vozila (»Narodne novine« broj 82/96, 107/96,
79/97, 132/97, 58/98 i 59/99).

VI. PRIMJENA

**8.** Ova
naredba stupa na snagu osmog dana nakon objave u »Narodnim novinama«.

**9.** Danom
stupanja na snagu ove naredbe prestaje važiti Naredba o obaveznoj
homologaciji vozila što se tiče njihove unutrašnje opremljenosti (»Narodne
novine« br. 53/91).

Klasa: 011-02/00-02/17
Urbroj: 558-04/7-00-1
Zagreb, 31. kolovoza 2000.

Ravnatelj
Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo
**dr. sc. Jakša Topić**, **dipl. ing**. v. r.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_

1 ECE
dokumenti u kojima je objavljen tekst Pravilnika:

E/ECE/324 -
E/ECE/TRANS/505 Rev. 1/Add. 20/Rev. 2. (Preradba 2., stupila na snagu 11.
rujna 1992.).

E/ECE/324 -
E/ECE/TRANS/505 Rev. 1/. Add. 20/Rev. 2./Amend. 1 (Dopuna 1., stupila na snagu
18. siječnja 1998.).

2 Prijašnji naslov
Sporazuma glasi: Sporazum o prihvaćanju jednakih uvjeta za homologaciju i
uzajamno priznavanje homologacije opreme i dijelova motornih vozila, donesen u
Ženevi 20. ožujka 1958.

PRILOG
1.

Pročišćeni tekst dijelova ECE pravilnika broj 21
»JEDNAKE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA HOMOLOGACIJU MOTORNIH VOZILA S OBZIROM NA
NJIHOVO UNUTRAŠNJE UREĐENJE1«
s izmjenama i dopunama koje su stupile na snagu do 18. siječnja 1998. godine
u prijevodu na hrvatski jezik

### **Pravilnik ECE R 21.01**

Prijevod sadrži ove dijelove Pravilnika:

Točka 1.   Područje
primjene

Točka 2.    Definicije

Točka 3.    Zahtjev
za homologaciju

Točka 4.    Homologacija

Točka 5.    Zahtjevi

\_\_\_\_\_\_\_\_\_

(1) *Naslov
izvornika na engleskom jeziku:*

UNIFORM PROVISION COCERNING THE
APPROVAL OF VEHICLES WITH REGARD TO THEIR INTERIOR FITTINGS

*Napomene s objašnjenjima*

*Dodaci:*

Dodatak
2:       Izjava
koja se odnosi na izdanu, proširenu, odbijenu ili povučenu homologaciju ili
potpunu obustavu proizvodnje tipa vozila s obzirom na njegovo unutrašnje uređenje
prema Pravilniku br. 21

Dodatak
3:       Izgled
homologacijskih oznaka

Dodatak
6:       Postupak
mjerenja izbočina

Dodatak
7:       Naprava
i postupak za primjenu točke 5.2.1 ovoga pravilnika

1.
PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj pravilnik primjenjuje se na unutrašnje uređenje osobnih vozila s
obzirom na:

1.1
unutrašnje dijelove prostora za putnike, osim retrovizora i zrcala

1.2
razmještaj upravljačkih naprava

1.3
krov i pomični krov te

1.4
naslone i stražnje dijelove sjedala.

2.
DEFINICIJE

Za potrebe ovoga pravilnika:

2.1
*“homologacija vozila”* označuje homologaciju tipa vozila s
obzirom na njegovo unutrašnje uređenje;

2.2
*“tip vozila”* s obzirom na unutrašnju opremljenost pro­stora
za putnike” (osim retrovizora, razmještaja upravljačkih naprava, krova i
pomičnoga krova, naslona i stražnjih dijelova sjedala) označuje vozila koja
se međusobno ne razlikuju u bitnim obilježjima kao što su:

2.2.1
oblik i sastavni dijelovi karoserije u prostoru za putnike

2.2.2
razmještaj upravljačkih naprava;

2.3
*“referentno područje”* označuje područje udara glave kao
što je određeno u dodatku 1. ovoga pravilnika, osim:

2.3.1
područja ograničenoga prednjom vodoravnom pro­jek­cijom kruga koji
okružuje vanjski rub kola upra­vljača, uvećanog za vanjski rub širine 127
mm; to područje s donje strane omeđeno je vodoravnom ravninom koja dodiruje
donji rub kola upravljača kad je on u položaju za pravocrtnu vožnju
naprijed;

2.3.2
dijel­a površine ploče s instrumentima smještene iz­među ruba
područja opisanog u točki 2.3.1 i najbliže unutrašnje bočne stijenke
vozila; taj dio površine s donje strane omeđen je vodoravnom ravninom koja
dodiruje donji rub kola upravljača, i

2.3.3
bočnih stupova prednjega vjetrobranskog stakla;

2.4
*“razina ploče s instrumentima”* označuje crtu koju određuju
točke dodira uspravnih dirnica na ploču s instrumentima;

2.5           *“krov”*
označuje gornji dio vozila koji se prostire od gornjeg ruba prednjega
vjetrobranskog stakla do gornjeg ruba stražnjeg stakla te koji je s obje
strane omeđen gornjim okvirom bočnih stijenka vozila;

2.6           *“linija
pojasa”* označuje crtu koju čini donji rub prozirnih površina bočnih
prozora vozila;

2.7           *“kabriolet”*
je vozilo kod kojega u određenim izved­bama iznad linije pojasa ne postoji
kruti nepomični dio vozila osim prednjih stupova krova i/ili zaštitnog
okvira i/ili točaka pričvršćenja sigurnosnih pojasova;

2.8
*“vozilo s pomičnim krovom”* je vozilo kod kojeg se krov ili
jedan njegov dio može otvoriti, sklopiti ili rasklopiti, a da pri tim
promjenama dijelovi karoserije koji se nalaze iznad linije pojasa ostaju
nepromijenjeni;

2.9
*“sklopivo sjedalo”* je pomoćno sjedalo namijenjeno
povremenoj uporabi, koje je uobičajeno sklopljeno kad se ne upotrebljava.

3.
ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

3.1
Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na unutrašnje uređenje
mora podnijeti proizvođač vozila ili njegov valjano opunomoćeni
predstavnik.

3.2
Zahtjev mora biti popraćen s niže navedenim dokumentima u tri
primjerka s ovim pojedinostima:

podrobnim opisom tipa vozila s obzirom na navedeno u točki 2.2 popraćen
fotografijom ili prostornim prikazom prostora za putnike. Brojevi i/ili
simboli za prepoznavanje tipa vozila moraju biti navedeni.

3.3
Tehničkoj službi koja je odgovorna za homologacijska ispitivanja
treba dostaviti:

3.3.1
ovisno o odluci proizvođača, vozilo koje je predstavnik tipa vozila
za koji je zatražena homologacija ili dio, odnosno dijelove vozila koji su važni
za provjere i ispitivanja propisana ovim pravilnikom;

3.3.2
na zahtjev gore navedene tehničke službe, određene sastavnice i
uzorke upotrijebljenih gradiva.

4.
HOMOLOGACIJA

4.1
Ako tip vozila koji je dostavljen na homologaciju prema ovomu
pravilniku zadovoljava zahtjeve iz točke 5., mora se izdati homologacija za
taj tip vozila.

4.2
Svakomu homologiranom tipu mora se dodijeliti homologacijski broj.
Njegove prve dvije znamenke (trenutačno 01 odgovara 01 nizu izmjena ili
dopuna koje su stupile na snagu 26. travnja 1986. godine) moraju označivati
broj niza izmjena ili dopuna koje uključuju najnovije veće tehničke izmjene
i dopune Pravilnika objavljene do vremena izdavanja homologacije. Jedna
ugovorna strana ne smije označiti istim brojem drugi tip vozila.

4.3           Obavijest
o homologaciji ili odbijanju ili povlačenju homologacije ili konačnome
prekidu proizvodnje određenoga tipa vozila prema ovomu pravilniku mora biti
dostavljena stranama u Ženevskome sporazumu iz 1958. godine koje primjenjuju
ovaj pravil­nik s pomoću formulara koji je u skladu s modelom danim u
dodatku 2. ovoga pravilnika.

4.4           Na svako
vozilo koje odgovara tipu koji je homologiran prema ovomu pravilniku na lako
dostupnome mjestu koje je navedeno u izjavi o homologaciji, mora se tako da
bude vidljiva postaviti međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

4.4.1
kružnice oko slova “E”, iza kojeg se nalazi razlikovni broj države
koja je odobrila homologaciju 1

4.4.2
broja ovoga pravilnika iza kojeg se nalazi slovo “R”, crtica i
homologacijski broj koji su postavljeni desno od kružnice navedene u točki
4.4.1.

4.5
Ako je vozilo sukladno tipu vozila homologiranom prema jednomu ili više
drugih pravilnika koji su dodaci Sporazuma, u zemlji koja je izdala
homologaciju prema ovomu pravilniku nije potrebno ponavljati simbol propisan u
točki 4.4.1; u tome slučaju dodatni brojevi i simboli za pravilnike za koje
je homologaciju izdala zemlja koja je izdala homologaciju prema ovomu
pravilniku upisani su u uspravnim stupcima desno od simbola propisanog u točki
4.4.1.

4.6
Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva i neizbrisiva.

4.7
Homologacijska oznaka mora se postaviti blizu nat­pisne pločice
proizvođača vozila ili na njoj.

4.8
U dodatku 3. odjeljka ovoga pravilnika prikazani su primjeri izgleda
homologacijskih oznaka.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_

1
1 za Njemačku, 2 za Francusku, 3 za Italiju, 4 za Nizozemsku, 5 za Švedsku,
6 za Belgiju, 7 za Mađarsku, 8 za Češku Republiku, 9 za Španjolsku, 10 za
Jugoslaviju, 11 za Ujedinjeno Kraljevstvo, 12 za Austriju, 13 za Luksemburg,
14 za Švicarsku, 15 (prazno), 16 za Norvešku, 17, za Finsku, 18 za Dansku,
19 za Rumunjsku, 20 za Poljsku, 21 za Portugal, 22 za Rusku Federaciju, 23 za
Grčku, 24 za Irsku, 25 za Hrvatsku, 26 za Sloveniju, 27 za Slovačku, 28 za
Bjelorusiju, 29 za Estoniju, 30 (prazno), 31 za Bosnu i Hercegovinu, 32 – 36
(prazno), 37 za Tursku, 38 – 39 (prazno) i 40 za Bivšu Republiku
Makedoniju. Iduće brojeve po redu treba dodjeljivati ostalim državama po
kronološkome redu po kojemu one potvrđuju Sporazum o prihvaćanju jednakih
uvjeta za homologaciju i međusobno priznavanje homologacije opreme i dijelova
motornih vozila ili po kojemu se one slažu s tim sporazumom, a o tako određenim
brojevima glavni tajnik Ujedinjenih naroda obavijestit će ugovorne strane u
tome sporazumu.

5.
ZAHTJEVI

5.1
*Prednji unutrašnji dijelovi prostora za putnike iznad razine ploče
s instrumentima, ispred H-točaka pred­njeg sjedala, osim bočnih vrata*

5.1.1.       Referentno
područje određeno u točki 2.3 ne smije sadržavati opasna hrapava područja
ili oštre rubove koji bi mogli povećati opasnost od opasnih ozljeda putnika.
Dijelovi o kojima je riječ u točkama 5.1.2 - 5.1.6 smatrat će se
zadovoljavajućima ako zadovoljavaju zahtjeve navedene u tim točkama.

5.1.2.       Dijelovi
vozila unutar referentnoga područja, osim onih dijelova koji nisu dio ploče
s instrumentima i koji su smješteni manje od 10 cm od ostakljenih površina
moraju biti od gradiva koje raspršuje energiju kao što je propisano u
dodatku 4. ovoga pravilnika. Oni dijelovi koji se nalaze unutar referentnoga
područja i koji zadovoljavaju oba sljedeća uvjeta također se ne uzimaju u
obzir):

5.1.2.1.    ako za
vrijeme ispitivanja prema zahtjevima iz dodatka 4. ovoga pravilnika njihalo
dotakne dijelove koji su izvan referentnoga područja, i

5.1.2.2.    ako su
dijelovi koje treba ispitati udaljeni najviše 10 cm od dijelova koji su
dodirnuti izvan referentnoga područja kad se ta udaljenost mjeri na površini
referentnoga područja, i ni jedan kovinski nosač opreme ne smije imati
rubova koji strše.

5.1.3.       Donji
rub ploče s instrumentima mora ako zadovoljava zahtjeve iz točke 5.1.2 biti
zaobljen polumjerom zakrivljenosti koji nije manji od 19 mm.

5.1.4.       Prekidači,
ručice i slični dijelovi izrađeni od tvrdoga gradiva koji strše od 3,2 mm
do 9,5 mm iznad ploče, kad se izmjeri postupkom propisanim u dodatku 6.,
moraju imati površinu poprečnoga presjeka koja nije manja od 2 mm˛ kad se
izmjeri na 2,5 mm od najistaknutije točke i rubove zaobljene polumjerom
zakrivljenosti ne manjim od 2,5 mm.

5.1.5.       Ako
ti dijelovi strše više od 9,5 mm od površine ploče s instrumentima, moraju
biti konstruirani i izra­đeni tako da pod utjecajem uzdužne vodoravne sile
od 37,8 daN, koju proizvodi hidraulični klip ravnog čela promjera najviše
50 mm, upadnu u površinu ploče toliko da strše najviše 9,5 mm ili se pak
odvoje od površine; u tome posljednjem slučaju ne smije ostati opasnih izbočina
većih od 9,5 mm; poprečni presjek određen na razmaku od najviše 6,5 mm od
najistaknutije točke izbočine mora imati površinu od najmanje 6,5 cm˛.

5.1.6.       U
slučaju izbočine neke sastavnice izrađene od mekanoga gradiva tvrdoće
manje od 50 prema Shoreu A koja je pričvršćena na tvrdu podlogu zahtjevi iz
točaka 5.1.4. i 5.1.5. primjenjuju se samo na tu tvrdu podlogu.

5.2.
*Prednji unutrašnji dijelovi prostora za putnike koji se nalaze
ispod razine ploče s instrumentima i ispred H-točaka prednjeg sjedala, osim
bočnih vrata i papučica*

5.2.1.       Osim
papučica i njihovih kućišta i onih dijelova koje ne može dodirivati uređaj
opisan u dodatku 7. ovoga pravilnika, koji se upotrebljava sukladno postupku
opisanomu u tome dodatku, dijelovi na koje se odnosi točka 5.2, kao što su
prekidači, kontaktni ključ itd., moraju zadovoljavati zahtjeve iz točaka
5.1.4 - 5.1.6.

5.2.2.       Ručica ručne kočnice ako je
ugrađena na ploči s instrumentima ili ispod nje mora biti tako postavljena
da kad je u neutralnom položaju ne postoji opasnost da putnik u nju udari u
slučaju čelnog sudara. Ako taj uvjet nije zadovoljen, površina ručice mora
zadovoljavati zahtjeve iz točke 5.3.2.3.

5.2.3.       Police i slični dijelovi moraju
biti tako konstruirani i izrađeni da njihovi nosači nemaju rubova koji strše
te da zadovoljavaju jedan od sljedećih uvjeta:

5.2.3.1.
Dijelovi koji su okrenuti prema unutrašnjosti vozila moraju imati površinu
čija visina nije manja od 25 mm, s rubovima koji su zaobljeni polumjerom
zakrivljenosti koji nije manji od 3,2 mm. Ta površina mo­ra biti izrađena
ili prekrivena gradivom koje raspr­šuje energiju, kao što je određeno u
dodatku 4. ovoga pravilnika, te mora biti ispitana u uvjetima sudara u
vodoravnome i uzdužnome smjeru.

5.2.3.2.
Police i ostali slični dijelovi moraju se pod utjecajem vodoravne uzdužne
sile od 37,8 daN koja djeluje prema naprijed i koju proizvodi cilindar
promjera 110 mm čija je os uspravna, odvojiti, slomiti, jako iskriviti ili
uvući, a da se pritom ne proizvedu opasni oblici po rubu police. Sila mora
biti usmjerena prema najčvršćemu dijelu police ili ostalih sličnih
dijelova.

5.2.4.       Ako predmeti o kojima je riječ
imaju i dijelove izra­đene od gradiva čija je tvrdoća manja od 50 prema
Shoreu A i koji su pričvršćeni na tvrdu podlogu, gornji zahtjevi, osim
zahtjeva na koje se odnosi dodatak 4. ovoga pravilnika u vezi uz s upijanjem
energije, moraju se primijeniti samo na tu tvrdu podlogu.

5.3.          *Ostali
unutrašnji dijelovi prostora za putnike koji se nalaze ispred poprečne
ravnine koja prolazi kroz referentnu crtu torza lutke postavljene na najdaljim
stražnjim sjedalima*

5.3.1.       *Područje
primjene*

Zahtjevi iz točke 5.3.2. odnose se na upravljačke ručice, poluge i
gumbe te na sve druge dijelove koji strše i na koje se ne odnose točke 5.1.
i 5.2. (Također vidi točku 5.3.2.2.)

5.3.2.       *Zahtjevi*

Ako su dijelovi navedeni u točki 5.3.1 smješteni tako da ih putnici u
vozilu mogu dodirivati, oni moraju zadovoljavati zahtjeve iz točaka 5.3.2.1 -
5.3.4. Ako se mogu dodirnuti kuglom promjera 165 mm i ako su smješteni iznad
najniže H-točke (vidi dodatak 5. ovoga pravilnika) prednjih sjedala i ispred
poprečne ravnine referentne crte torza lutke smještene na najdaljim stražnjim
sjedalima te izvan područja odre­đenih u točkama 2.3.1. i 2.3.2., smatrat
će se da su ti zahtjevi ispunjeni:

5.3.2.1.    ako su
rubovi površine tih dijelova zaobljeni s polumjerom zakrivljenosti koji nije
manji od 3,2 mm

5.3.2.2.    ako su
upravljačke poluge i gumbi tako konstruirani i izrađeni da se pod utjecajem
uzdužne vodoravne sile od 37,8 daN koja djeluje prema naprijed njihovo stršenje
ograniči na najviše 25 mm od površine ploče ili da se isti odvoje ili
saviju; u posljednja dva slučaju ne smije ostati opasnih izbočina. Ručice
ili prekidači za spuštanje prozora mogu međutim stršiti 35 mm od površine
plohe

5.3.2.3.    ako ručica
ručne kočnice kad je u slobodnome položaju i ručica mjenjača kad je u
bilo kojem položaju prijenosa za kretanje naprijed imaju, osim u slučaju kad
su smještene u području određenu u točkama 2.3.1 i 2.3.2 te u području
ispod vodoravne ravnine koja prolazi kroz H-točku prednjih sjedala, površinu
ne manju od 6,5 cm˛, mjereno u poprečnome presjeku koji je okomit na uzdužni
vodoravni smjer i koji je udaljen 6,5 mm od najistaknutijega dijela, pri čemu
polumjer zakrivljenosti ne smije biti manji od 3,2 mm.

5.3.3.       Zahtjevi
iz točke 5.3.2.3 ne odnose se na ručicu ručne kočnice koja je učvršćena
na podu vozila; takva ručica, ako se koji njezin dio u slobodnome položaju
nalazi iznad vodoravne ravnine koja prolazi kroz najnižu H-točku prednjih
sjedala (vidi dodatak 5. ovoga pravilnika), mora imati poprečni presjek površine
barem 6,5 cm˛ mjereno u vodoravnoj ravnini koja je od najistaknutijega dijela
udaljena najviše 6,5 mm (mjereno u uspravnome smjeru). Polumjer
zakrivljenosti ne smije biti manji od 3,2 mm.

5.3.4.       Ostali dijelovi opreme vozila na
koje se ne odnosi gornja točka, kao što su klizne vodilice sjedala, naprave
za namještanje vodoravnog ili uspravnog dije­la sjedala, naprave za
namatanje sigurnosnih pojasova itd., nisu predmetom nijednoga pravilnika ako
su smještene iznad vodoravne crte koja prolazi kroz H-točku svakoga sjedala,
premda ih putnici lako mogu dodirnuti.

5.3.4.1.    Dijelovi
koji su smješteni na krovu vozila, ali nisu dijelom krovne konstrukcije, kao
što su rukohvati, unutarnja svjetla, štitnici od sunca itd., ne smiju imati
polumjer zakrivljenosti manji od 3,2 mm i k tomu širina dijelova koji strše
ne smije biti manja od duljine njihova dijela koji strši prema dolje. Druga
je mogućnost da ti dijelovi zadovolje kod ispitivanja na raspršivanje
energije sukladno zahtjevima iz dodatka 4.

5.3.5.       Ako
gore navedeni dijelovi imaju sastavnice izra­đene od gradiva čija je tvrdoća
manja od 50 prema Shoreu A koje su učvršćene na tvrdu podlogu, gore
navedeni zahtjevi odnose se samo na te tvrde podloge.

5.4.
*Krov*

5.4.1.       *Područje
primjene*

5.4.1.1.    Zahtjevi
točke 5.4.2 odnose se na unutrašnju stranu krova.

5.4.1.2.    Međutim,
ti zahtjevi ne odnose na one dijelove krova koji ne mogu biti dodirnuti kuglom
promjera 165 mm.

5.4.2.       *Zahtjevi*

5.4.2.1     Dio
unutrašnje strane krova koji se nalazi iznad ili ispred putnika ne smije
imati opasnih hrapavih ili oštrih rubova usmjerenih prema natrag ili prema
dolje. Širina dijelova koji štrše ne smije biti manja od visina izbočine
usmjerene prema dolje, a rubovi moraju imati polumjer zakrivljenosti ne manji
od 5 mm. Posebice, okviri i rebra krutoga krova, s iznim­kom utora staklenih
ploha i okvira vrata, ne smiju stršiti prema dolje više od 19 mm.

5.4.2.2.    Okviri i
rebra krova moraju uspješno proći ispitivanje na raspršivanje energije
sukladno zahtjevima dodatka 4. ovoga pravilnika ako ne zadovoljavaju zahtjeve
iz točke 5.4.2.1.

5.4.2.3.
Kovinske žice koje služe za zatezanje obloge krovu i okvira štitnika
od sunca moraju imati promjer najviše 5 mm ili moraju biti sposobne
absorbirati energiju kako je propisano u dodatku 4. ovoga pravilnika.
Savitljivi priključni dijelovi okvira štitnika od sunca moraju zadovoljavati
zahtjeve iz točke 5.3.4.1.

5.5.          *Vozila s
pomičnim krovom*

5.5.1.       *Zahtjevi*

5.5.1.1.
Sljedeći zahtjevi i zahtjevi iz točke 5.4 moraju se primijeniti na
vozilo s pomičnim krovom u onim slučajevima kad je krov zatvoren.

5.5.1.2
K tomu, naprave za otvaranje i rukovanje pomičnim krovom moraju:

5.5.1.2.1
biti konstruirane i izrađene tako da spriječe slučajnu i neprikladnu
uporabu koliko je god to moguće

5.5.1.2.2
imati površine koje završavaju rubovima zaobljenim polumjerom
zakrivljenosti koji ne smije biti manji od 5 mm

5.5.1.2.3. biti tako smještene da
se u položaju za mirovanje nalaze u području koje ne dodiruje kugla promjera
165 mm. Ako taj uvjet ne može biti ispunjen, naprave za otvaranje i rukovanje
pomičnim krovom moraju u položaju za mirovanje biti uvučene ili biti
konstruirane i izrađene tako da se pod utjecajem sile od 37,8 daN, čiji je
smjer djelovanja sukladno dodatku 4. ovoga pravilnika određen kao dirnica na
putanju modela glave, njihovo stršenje, kako je određeno u dodatku 6. ovoga
pravilnika, smanji najviše do 25 mm iznad površine na koju su ugrađene ili
da se naprave odvoje. Kad se naprave odvoje, ne smiju ostati opasne izbočine.

5.6.          *Kabrioleti*

5.6.1.       Zahtjevi iz točke 5.4 u slučaju
kabrioleta odnose se samo na područje ispod gornjih dijelova sigurnosnih
okvira i vrha okvira vjetrobranskog stakla, i to onda kad su oni u položaju
uobičajene uporabe. Sustav sklopivih motka ili veza za potporu mekoga krova
na dijelu koji se nalazi iznad i ispred putnika ne smije imati opasnih
hrapavih ili oštrih rubova usmjerenih pre­ma natrag ili prema dolje.

5.7.          *Stražnji
dijelovi sjedala koji su pričvršćeni za vozilo*

5.7.1        *Zahtjevi*

5.7.1.1
Površina stražnjih dijelova sjedala ne smije biti opasno hrapava ili
imati oštrih rubova što bi moglo povećati mogućnost i ozbiljnost ozljeđivanja
putni­ka.

5.7.1.2.
   Osim u slučajevima koji su
navedeni u točkama 5.7.1.2.1, 5.7.1.2.2 i 5.7.1.2.3, onaj dio stražnjega
dijela vozila koji se nalazi u području udara glave, koje je određeno u
dodatku 1. ovoga pravilnika, mo­ra omogućivati raspršivanje energije kako
što je propisano u dodatku 4. ovoga pravilnika. Za određenje pod­ručja
udara glave prednja sjedala moraju ako su pomična biti u krajnjemu stražnjem
položaju za vo­žnju s kutom nagiba naslona koji je što je moguće bliži
kutu od 25°, osim ako proizvođač nije drukčije na­veo.

5.7.1.2.1
U slučaju razdvojenih prednjih sjedala područje udara glave stražnjih
putnika protezat će se 10 cm sa svake strane od središnje crte sjedala, na
najgornjemu dijelu stražnjeg naslona sjedala.

5.7.1.2.1.1
U slučaju kad su sjedala opremljena s naslonima za glavu, svako
ispitivanje mora biti provedeno kad je naslon u najnižem položaju i u točki
smještenoj na okomici koja prolazi kroz središte naslona za glavu.

5.7.1.2.1.2
U slučaju sjedala koje konstruirano tako da se ugraditi u nekoliko
tipova vozila, područje udara glave bit će određeno prema vozilu čiji je
krajnji stražnji po­ložaj sjedala u položaju za vožnju ocijenjen kao
najnepovoljniji; tako određeno područje udara smatrat će se odgovorajućim
za ostale tipove vozila.

5.7.1.2.2.
U slučaju kad je prednje sjedalo u obliku klupe, područje udara glave
protezat će se između uzdužnih uspravnih ravnina koje se nalaze 10 cm prema
vani od središnje osi vanjskih sjedaćih položaja. Proiz­vođač mora
odrediti središnju os svakoga vanjskog sjedaćeg položaja na klupi.

5.7.1.2.3.
        U
slučaju kad se područje udara glave nalazi izvan granica propisanih u točkama
5.7.1.2.1 i 5.7.1.2.2, struktura okvira sjedala mora biti obložena kako bi se
izbjegao izravni dodir glave sa strukturom okvira; također, u tim područjima
struktura okvira sjedala mora imati polumjer zakrivljenosti barem 5 mm. Druga
je mogućnost da ti dijelovi zadovolje zahtjeve o raspršivanju energije određene
u dodatku 4. ovoga pravilnika.

5.7.2.       Ti
se zahtjevi ne odnose na krajnja stražnja sjedala, na sjedala okrenuta prema
vani ili prema stražnjemu dijelu vozila, zatim na sjedala okrenuta leđima
jedno prema drugomu ili na sklopiva sjedala. Ako su u područjima udara tih
sjedala nasloni za glavu i njihova podnožja koja sadrže dijelove pokrivene
gradivom čija je tvrdoća manja od 50 prema Shoreu A, gore navedene zahtjeve,
osim zahtjeva koji se odnose na raspršivanje energije koji su propisani u
dodatku 4. ovoga pravilnika, treba primijeniti samo na njihove krute dijelove.

5.7.3.
      Smatrat će
se da su zahtjevi iz točke 5.7 ispunjeni ako su nasloni za glavu dijelovi
vozila tipa homologiranoga prema Pravilniku br. 17 (s 03 nizom izmjena i
dopuna) ili ako su homologirani sukladno Pravilniku br. 25 (s 02 nizom izmjena
i dopuna).

5.8           *Ostala
nenavedena oprema*

5.8.1.       U slučaju opreme koja nije
navedena u prethodnim točkama zahtjevi iz točke 5. moraju se primijeniti na
one dijelove opreme koji, ovisno o njihovu položaju, mogu dotaknuti putnike
sukladno različitim postupcima propisanim u točkama 5.1 - 5.7. Ako su
dodirni dijelovi takve opreme napravljeni od gradiva čija je tvrdoća manja
od 50 prema Shoreu A i učvršćeni na krutu podlogu, te zahtjeve treba
primijeniti samo na tu krutu podlogu.

NAPOMENE
S OBJAŠNJENJIMA

Točka 2.3

Referentno
područje određeno je bez zrcala retrovizora. Ispitivanje raspršivanja
energije provodi se bez zrcala retrovizora. Njihalo ne smije dodirnuti
postolje nosača retrovizora.

Točke 2.3 i 2.3.1

Slobodno područje ispod kola
upravljača kako je određeno u tim točkama također se uzima u obzir za
područje udara glave pred­njega ili prednjih putnika.

U
slučaju kola upravljača s namjestivim položajem, krajnje slobodno područje
smanjuje se na područje koje uključuje sva slobodna područja za svaki od
položaja za vožnju koje kolo upravljača može zauzeti.

U
slučaju gdje je moguće birati između raznih kola upravljača, slobodno
područje određuje se prema najnepovoljnijemu kolu upravljača s najmanjim
promjerom.

Točka 2.4

Razina ploče s instrumentima proteže
se preko čitave širine prostora za putnike i određena je krajnjim stražnjim
točkama dodira uspravne crte s plohom ploče s instrumentima kad se crta pomiče
po širini vozila. Kod istodobnoga dodira u dvije ili više točaka treba
upotrijebiti donju dodirnu točku za određivanje razine ploče s
instrumentima. U slučaju konzola, ako nije moguće odrediti razinu ploče s
instrumentima s pomoću točaka dodira uspravnom crtom, razina ploče s
instrumentima bit će tamo gdje vodoravna crta 25,4 mm iznad H-točke prednjih
sjedala sječe konzolu.

Točka 2.5

Na bočnim stranama vozila krov počinje
na gornjemu rubu otvora vrata. U uobičajenu položaju bočni krajevi krova
određeni su rubovima koje prave unutarnji rubovi (pogled s boka) karoserije
kad su vrata otvorena. U slučaju prozora bočna je granica krova prozirna
neprekinuta crta (obris prodora bočnih staklenih ploha). Na razini stupova bočna
granica krova prolazi kroz crtu koja spaja prozirne crte. Definicija iz točke
2.5 vrijedi također za cijeli otvor u slučaju zatvorenoga krova vozila prema
definiciji u točkama 2.7 i 2.8.

Za potrebe mjerenja treba zanemariti prema dolje okrenute
obrube. Ti obrubi smatraju se dijelom bočne stranice vozila.

![](dodatni/374420.gif)

Točka 2.7

Nepomični
stražnji prozor smatra se krutim dijelom konstrukcije.

Vozila s nepomičnim stražnjim prozorima od čvrstoga gradiva
treba smatrati vozilima s pomičnim krovom prema definiciji u točki 2.8.

Točka 5.1.1

Oštrim rubom smatra se rub čvrstoga gradiva čiji je
polumjer zakrivljenosti manji od 2,5 mm, osim u slučaju izbočina čija je
visina manja od 3,2 mm mjereno od plohe. U tome slučaju ne primjenjuje se
zahtjev za najmanji polumjer zakrivljenosti pod uvjetom da visina izbočine
nije veća od polovice njezine širine i da su joj rubovi zaobljeni.

Smatra se da su rešetke sukladne pravilnicima ako
zadovoljavaju najmanje zahtjeve iz ove tablice:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razmak
Ravni dijelovi rešetke
Najmanji polu-
   između dijelova
najmanje       najmanji
mjer zaobljenih
          rešetke
deblina (e)      polumjer
dijelova rešetke
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

0 -10
1,5
0,25
0,50
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

10 - 15
2,0
0,33
0,75
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

15 - 20
3,0
0,50
1,25
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

![](dodatni/374421.gif)

Točka
5.1.2

Za vrijeme ispitivanja treba odrediti
mogu li se dijelovi koji se upotrebljavaju za ojačanje područja udara
pomicati ili stršiti te tako povećati opasnost za putnike ili ozbiljnost
ozljeda.

Točka 5.1.3

Ta dva pojma (razina i donji rub ploče
s instrumentima) mogu biti različiti. Međutim, ta odredba uključena je u točki
5.1 (iznad razine ploče s instrumentima) te se ipak primjenjuje samo kad se
objedinjavaju ta dva pojma. U slučaju kad ta dva pojma nisu objedinjena tj.
kad se donji rub ploče s instrumentima nalazi ispod ploče s instrumentima,
na njega treba primijeniti točku 5.3.2.1 upućivanjem na točku 5.8.

Točka 5.1.4

Ako ručica ili prekidač ima širinu
50 mm ili veću i ako se nalazi u području čija širina nije veća od 50 mm,
najveća visina izbočine određuje se mjernom napravom u obliku glave prema
točki 2. dodatka 6. i postupkom prema točki 1. dodatku 6., tj. s pomoću
kugle promjera 105 mm i određivanjem najveće promjene po visini u smjeru osi
“y”.

Površina
poprečnoga presjeka mora se izmjeriti u ravnini koja je usporedna s površinom
na koju je dio ugrađen.

Točka 5.1.5

Točke 5.1.4 i 5.1.5 uzajamno se
dopunjuju tako da se prva rečenica iz točke 5.1.5 (tj. sila od 37,8 daN za
utiskivanje ili odvajanje) primijeni te zatim točka 5.1.4 i u slučaju
utiskivanja do visine izbočine između 3,2 mm i 9,5 mm ili u slučaju
odvajanja, dvije posljednje rečenice iz točke 5.1.5 (površina poprečnoga
presjeka mjeri se prije primjene sile). Međutim, ako radi praktičnih razloga
treba primijeniti točku 5.1.4 (utiskivanje više od 3,2 mm i manje od 9,5
mm), može biti jednostavnije, prema izboru proiz­vođača, provjeriti
zadovoljavanje specifikacija iz točke 5.1.4 prije primjene sile 37,8 daN koja
je navedena u točki 5.1.5.

![](dodatni/374422.gif)

Točka 5.1.6

Kad postoje sastavnice izrađene od
mekanoga gradiva, zahtjevi se primjenjuju samo na tvrdu podlogu tako da se
visina izbočine mjeri samo od tvrde podloge.

Tvrdoća prema Shoreu mjeri se na
uzorcima koji se ispituju. Kad to nije moguće zbog oblika dijela, tvrdoću
treba izmjeriti metodom prema Shoreu A te učiniiti procjenu s pomoću
usporednih mjerenja.

Točka 5.2.1

Najbliže papučice, njihove poluge i
njhovi mehanizmi za zakretanje izuzeti su, ali ne i pripadajući kovinski nosač.

Smatra se da kontaktni ključ
zadovoljava odredbe iz te točke ako je dio koji strši izrađen od gradiva
tvrdoće između 60 i 80 prema Shoreu A i debljina namanje 5 mm, ili ako je sa
svih strana obložen takvim gradivom, debljine najmanje 2 mm.

Točka 5.2.2

Za određivanje može li ručica ručne
kočnice biti dotaknuta treba upotrijebiti:

–
model glave dan u dodatku 1., ako je ručica postavljena iznad ili u
razini ploče s instrumentima (ispitivanje treba provesti sukladno točki 5.1
i unutar područja udara)

– model koljena dan u dodatku 7.
ako je ručica ugrađena ispod ili u razini ploče s instrumentima (u tome slučaju
ispitivanje ručice treba provesti sukladno točki 5.3.2.3)

Točka 5.2.3

Tehničke specifikacije dane u točki
5.2.3 primjenjuju se također na police i dijelove konzola ispod razine ploče
s instrumentima koji se nalaze između prednjih sjedala, pod uvjetom da su
postavljeni ispred H-točke. Ako postoji zatvorena udubina, ona se smatra
prostorom za rukavice na koji se ne primjenjuju te specifikacije.

Točka 5.2.3.1

Navedene mjere odnose se na površinu
prije nanošenja gradiva tvrdoće manje od 50 prema Shoreu A (vidi točku
5.2.4). Ispitivanja s obzirom na raspršivanje energije treba provoditi prema
dodatku 4.

Točka 5.2.3.2

Ako se neka polica odvoji ili slomi,
ne smije ostati opasnih dijelova; to se primjenjuje ne samo na rub police nego
i na druge oštre rubove okrenute prema prostoru za putnike kao rezultat
djelovanja sila.

Najčvršći
dio police treba smatrati dijelom koji je najbliži okovu. Također, “pod
prihvatljivim izobličenjem” treba smatrati da, kao posljedica djelovanja
sile, savijanje police, izmjereno u odnosu na početnu točku dodira s
ispitnim cilindrom, mora biti nabor ili izo­bli­čenje vidljivo golim okom.
Elastično je izobličenje dopuš­teno.

Duljina
ispitnog cilindra mora iznositi najmanje 50 mm.

Točka 5.3

Pod pojmom “ostali dijelovi”
treba smatrati dijelove kao što su gornja sidrišta sigurnosnih pojasova i
ostali dijelovi koji su smješteni u prostoru koji je namijenjen za stopala i
u prostoru uz vrata, pod uvjetom da ti dijelovi nisu već spomenuti ili nisu
obuhvaćeni ovim tekstom.

Točka 5.3.2

Odredbe točke 5.3 ne odnose se na
prostor između prednje stijenke i ploče s instrumentima i njezina unutarnjeg
ruba.

Točka 5.3.2.1

Polumjer 3,2 mm primjenjuje se na sve
dijelove iz točke 5.3 koji mogu biti dodirnuti, uzimajući u obzir sve položaje
uporabe.

Iznimka se primjenjuje na kutiju za
rukavice koju treba uzeti u obzir samo kad je zatvorena; sigurnosni pojasovi
uobičajeno se uzimaju u obzir samo u privezanome položaju, ali svaki dio
koji ima položaj za slaganje također mora zadovoljavati zahtjev za polumjer
od 3,2 mm u tome položaju.

Točka 5.3.2.2

Referentna površina određuje se s
pomoću naprave koja je opisana u točki 2. dodatka 6. i koja se primjenjuje
silom od 2 daN. Kad to nije moguće, treba primijeniti metodu opisanu u točki
1. dodat­ka 6. sa silom od 2 daN.

Određivanje
opasnih izbočina prepušta se ustanovi mjerodavnoj za homologacijska
ispitivanja.

Sila
od 37,8 daN primjenjuje se čak i kad je početna visina izbočine manja od 35
mm ili 35 mm, ovisno o tome o kojemu se slučaju radi. Visina izbočine mjeri
se kad djeluje sila.

Vodoravna
uzdužna sila od 37,8 daN uobičajeno se primjenjuje s pomoću klipa s ravnim
čelom promjera koji nije veći od 50 mm, ali u slučaju kad to nije moguće,
može se upotrijebiti istovrijedna metoda, npr. uklanjanjem zapreka.

Točka 5.3.2.3

Dio koji najviše strši kod ručice
mjenjača dio je rukohvata ili tip­kala koje prvo dodirne uspravna poprečna
ravnina kad se pomiče uzdužno u vodoravnome smjeru. Ako je koji od dijelova
ručice mjenjača ili ručice ručne kočnice iznad razine H-točke, treba
smatrati da se cijela ručica nalazi iznad razine H-točke.

Točka 5.3.4

Kad se vodoravna ravnina (vodoravne
ravnine) koja prolazi (koje prolaze) koz H-točku najnižih prednjih i stražnjih
sjedala ne podudaraju, treba odrediti uspravnu ravnina okomitu na uzdužnu os
vozila i koja prolazi kroz H-točku prednjeg sjedala. Isključeno područje
tad se razmatra odvojeno za prednji i stražnji prostor za putnike, s obzirom
na njihovu odgovarajuću H-točku i naprijed određenu uspravnu ravninu.

Točka 5.3.4.1

Pomični štitnici od sunca moraju se
promatrati u svim položajima uporabe. Okviri štitnika od sunca ne smatraju
se čvrstim nosačima (vidi točku 5.3.5).

Točka 5.4

Kod mjerenja izbočina na krovu i
određivanja dijelova koji mogu biti dodirnuti kuglom promjera 105 mm
presvlaku krova treba skinuti. Kod određivanja propisanih polumjera
zakrivljenosti, mje­re i svojstva gradiva presvlake moraju se uzeti u obzir.
Područje ispitivanja krova treba se protezati sprijeda i iznad poprečne
ravnine koja je ograničena referentnom crtom torza lutke smještene na
krajnjemu stražnjem sjedalu.

Točka 5.4.2.1

(Za definiciju “oštrih rubova”
vidi točku 5.1.1).

Izbočine
koje strše prema dolje treba mjeriti u smjeru okomitu na krov, sukladno točki
1. dodatka 6.

Širina
izbočine mora se mjeriti okomito na os izbočine. Posebno, okviri i rebra
krutog krova ne smiju stršiti iznad unutarnje povr­šine krova više od 19
mm.

Točka 5.5

Sva rebra na pomičnim krovovima
moraju zadovoljavati zahtjeve iz točke 5.4 ako mogu biti dodirnuta kuglom
promjera 165 mm.

Točke 5.5.1.2, 5.5.1.2.1 i 5.5.1.2.2

Naprave za otvaranja i pokretanje kad
su u položaju mirovanja i kad je krov zatvoren moraju ispunjavati sve
propisane zahtjeve.

Točke 5.5.1.2.3

Sila od 37,8 daN primjenjuje se čak
i ako je početna visina izbočine 25 mm ili manja. Izbočinu treba izmjeriti
pri djelovanju sile.

Sila
od 37,8 daN koja djeluje u smjeru udara, koji je određen u dodatku 4. kao
dirnica na putanju modela glave, uobičajeno se primjenjuje s pomoću klipa s
ravnim čelom čiji promjer nije veći od 50 mm, ali kad to nije moguće, može
se upotrijebiti druga istovrijedna metoda, npr. uklanjanje poklopaca.

“Položaj
mirovanja” odnosi se na upravljački napravu kad je ona u zaprtome položaju.

Točka 5.6

Sustav motka pomičnog krova ne
predstavlja sigurnosni okvir

Točke 5.6.1

Gornji dio okvira vjetrobranskog
stakla počinje iznad prozirnog ruba vjetrobranskog stakla.

Točke 5.7.1.1

Za definiciju “oštrih rubova”
vidi točku 5.1.1.

Točke 5.7.1.2

U
definiciji područja udara modela glave na naslon prednjih sjedala, cijelu
konstrukciju koja je potrebna da drži naslon treba smatrati dijelom tog
naslona.

Točke 5.7.1.3

Oblaganje
nosivog okvira sjedala treba također otkloniti opasnu hrapavost i oštre
rubovi koji bi mogli povećati opasnost od teških ozljeda putnika.

ODREĐIVANJE
PODRUČJA UDARA GLAVE

Točka 2.1.1.2

Izbor između dva postupka određivanja
visine prepušten je proizvođaču.

Točka 2.2

Kod određivanja točaka dodira dužina
kraka mjernog uređaja ne smije se mijenjati tijekom određenoga položaja
(mjerenja). Sva mjerenja počinju od uspravnoga položaja.

Točka 3.

Mjera od 25,4 mm odgovara razmaku
između vodoravne ravnine koja prolazi kroz H-točku i vodoravne ravnine koja
dodiruje donji rub modela glave.

Dodatak 4.

POSTUPAK ISPITIVANJA GRADIVA KOJA
RASPRŠUJU ENERGIJU

Točka 1.4

U svezi s lomom bilo kojega dijela
tijekom ispitivanja rasprši­va­nja energije vidi odgovarajuću napomenu u
točki 5.1.2.

Dodatak 5

POSTUPAK ODREĐIVANJA TOČKE I
STVARNOGA KUTA TORZA PUTNIKA NA JEDNOME SJEDALU MOTORNIH VOZILA

Točka 4.

Radi određivanje H-točke sjedala po
potrebi mogu se ukloniti ostala sjedala.

DODATAK
2.

(Najveći format: A4 (210 x 297 mm)

IZJAVA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ![](dodatni/374423.gif) | izdana od: | (Mjerodavna ustanova)  ...........................................................    ...........................................................    ........................................................... |
| koja se odnosi na: 2 | IZDANU HOMOLOGACIJU  PROŠIRENU HOMOLOGACIJU  ODBIJENU HOMOLOGACIJU  POVUČENU HOMOLOGACIJU  POTPUNU OBUSTAVU PROIZVODNJE | |

tipa vozila s obzirom na
njegovo unutrašnje uređenje prema Pravilniku br. 21.

Homologacija
br. ........................................ Proširenje br.
............................................

1.  Trgovački
naziv ili zaštitni znak vozila:.........................................................................

2.  Tip
vozila:..................................................................................................................

3.
Naziv i adresa proizvođača: ......................................................................................

4.
Ako je potrebno, ime i adresa predstavnika proizvođača:
..........................................

5.
Vozilo dostavljeno na homologaciju dana: ..................................................................

6.
Tehnička ustanova odgovorna za provedbu homologacijskih ispitivanja:
.....................

7.
Datum izvještaja o ispitivanju: .....................................................................................

8.
Broj izvještaja o ispitivanju:..........................................................................................

9.
Bilješke: Tip vozila (limuzina, karavan):.........................................................................

10.
Položaj homologacijske oznake:
...............................................................................

11.
Homologacija izdana/odbijena/proširena/povučena2

12.
Razlog(razlozi) za proširenje homologacije, ako je potrebno:

..................................................................................................................................

13.
Mjesto:      ..............................................................................................................

14.
Datum:      ..............................................................................................................

15.
Potpis:   ..................................................................................................................

16.
Popis dokumenata koji su pohranjeni u mjerodavnoj ustanovi koja je
izdala homologaciju i koji se na zahtjev mogu dobiti, dodatak je ovoj izjavi.

\_\_\_\_\_\_\_\_

1
Razlikovni broj države koja je izdala/odbila/pro{irila/povukla homologaciju
(vidi odredbe o homologaciji u ovome pravilniku).

2 Prekrižiti što se
ne primjenjuje.

DODATAK 3.

IZGLED HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA

MODEL A
(vidi točku 4.4 ovoga pravilnika)

![](dodatni/374424.gif)

a > 8 mm

Gornja homologacijska oznaka postavljena na vozilo pokazuje kako je taj tip
vozila s obzirom na unutarnju opremljenost biohomologiran u
Nizozemskoj (E 4) pod homologacijskim brojem 012439. Prve dvije znamenke
homologacijskoga broja pokazuju da je homologacija bila izdana sukladno
zahtjevima Pravilnika br. 21 koji je uključivao 01 niz izmjena ili dopuna.

MODEL B
(Vidi točku 4.5. ovoga pravilnika)

![](dodatni/374425.gif)

a > 8 mm

Gornja homologacijska oznaka postavljena na vozilo pokazuje da je odgovarajući
tip vozila bio homologiran u Nizozemskoj (E 4) prema pravilnicima br. 21 i br.
331.
Prve dvije znamenke homologacijskih brojeva pokazuju da je na dan izdavanja
odgovarajućih homologacija Pravilnik br. 21 uključivao 01 niz izmjena ili
dopuna, dok je Pravilnik br. 33 još bio u njegovu izvornome obliku.
\_\_\_\_\_\_\_\_\_
1
Drugi broj pravilnika dan je samo kao primjer.

POSTUPAK MJERENJA IZBOČINA

1.
Za određivanje veličine koliko neki dio strši u odnosu na plohu na
koju je ugrađen treba pomicati kuglu promjera 165 mm uzduž tako da dodiruje
odgovarajući dio, po­čev­ši od prvoga položaja u kojemu je dodirnut taj
dio. Ve­ličina izbočine najveća je izmjerena vrijednost “y” koja se
mjeri od središta kugle okomito na plohu.

1.1      Ako su plohe i dijelovi itd. prevučeni
gradivima mekšim od gradiva tvrdoće 50 prema Shoreu A, gore opisani postupak
mjerenja izbočina treba primijeniti nakon ukla­njanja tih gradiva.

2.
Izbočine od prekidača, ručica ili tipkala itd. koji su postavljeni u
referentnome području moraju se izmjeriti uporabom ispitne naprave i
postupaka koji su niže opisani:

2.1
*Naprava*

2.1.1
Naprava za mjerenje izbočina sastoji se od modela glave oblika
polukugle promjera 165 mm u kojoj se nalazi klizni klip promjera 50 mm.

2.1.2
Relativni položaj ravnog čela klipa i ruba modela glave mora biti
prikazan na ljestvici s podjelom na kojoj po­mič­ni pokazivač pokazuje
najveću postignutu izmjeru kad se naprava odmakne pod ispitivanoga dijela.
Najmanji razmak između dva mjerna položaja mora biti 30 mm; mjerna ljestvica
mora imati podjeljak od pola milimetra da bi bilo moguće određivanje veličine
određene izbočine.

2.1.3
Postupak podešavanja naprave

2.1.3.1
Napravu treba postaviti na ravnu površinu tako da njezina os bude
okomita na tu površinu. Kad ravno čelo klipa dodirne tu površinu, ljestvicu
treba namjestiti na ništicu.

2.1.3.2
Etalon od 10 mm treba postaviti između ravnog čela klipa i dodirne
površine; provjeriti pokazuje li pomični pokazivač točno tu vrijednost.

2.1.4
Naprava za mjerenje izbočina prikazana je na slici u dopuni ovoga
dodatka.

2.2
*Postupak ispitivanja*

2.2.1
Uvlačenjem klipa treba oblikovati šupljinu u modelu glave naprave te
pomični pokazivač pomaknuti dok ne dodirne klip.

2.2.2
Napravu treba postaviti na izbočinu koju treba izmjeriti tako da model
glave dodiruje što više površine okolnoga prostora sa silom koja ne prelazi
2 daN.

2.2.3
Klip treba gurati naprijed dok ne dodirne izbočinu koji treba
izmjeriti i veličina izbočine bit će prikazana na ljestvici.

2.2.4
Model glave treba namjestiti tako da se dobije najveća izbočina. Veličinu
te izbočine treba zapisati.

2.2.5
Kad su dva ili više dijelova smješteni blizu jedan drugome tako da
istodobno mogu biti dodirnuti klipom ili modelom glave, tad ih treba tretirati
na ovaj način:

2.2.5.1
Više dijelova koji mogu biti obuhvaćeni otvorom u modelu glave treba
promatrati kao jednu izbočinu.

2.2.5.2
Kad dodirivanje modelom glave drugih dijelova onemo­gućuje uobičajeno
ispitivanje, takve dijelove treba ukloniti i bez njih provesti ispitivanje.
Zatim ih treba vratiti na mjesto i ispitati ih po redu, uklanjajuću po
potrebi ostale dijelove ako bi to olakšalo postupak.

DODATAK 6.-
dopuna

![](dodatni/374426.gif)

DODATAK 7.

NAPRAVA I POSTUPAK ZA PRIMJENU TOČKE
5.2.1 OVOGA PRAVILNIKA

One
dijelove (prekidače, polužice itd.) koji mogu biti dodirnuti primjenom
naprave i prema niže opisanu postupku treba smatrati da mogu lako biti
dodirnuti koljenima putnika. Dijelovi nožnih komandi predstavljeni su nožnim
papučicama.

1.  *Naprava*

1.1       *Crtež naprave*

*![](dodatni/374427.gif)*

2.  *Postupak*

     Naprava se može postaviti u bilo koji položaj
ispod razine ploče s instrumentima pod uvjetima:

2.1
da ravnina XX´ ostane usporedna sa središnjom uzdužnom ravninom
vozila

2.2
da se os X može okretati iznad i ispod u odnosu na vodoravnicu za kut
do 300.

3.
Kod tog ispitivanja sve dijelove tvrdoće manje od 50 prema Shoreu A
treba ukloniti.

Naredba, NN 99/2000-1961
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)