## Zakon o proračunu

### NN 96/2003 (10.6.2003.), Zakon o proračunu

# HRVATSKI SABOR

1216

Na
temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O PRORAČUNU

Proglašavam
Zakon o proračunu, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 29. svibnja 2003.

Broj: 01-081-03-2096/2
Zagreb, 3. lipnja 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON O PRORAČUNU

I.
OPĆE ODREDBE

SadrŽaj i podruČje primjene Zakona

Članak
1.

Ovim se
Zakonom uređuje planiranje, izrada, donošenje i izvršavanje proračuna,
upravljanje imovinom i dugovima, uprav­ljanje javnim dugom, zaduživanje i
jamstvo države te jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,
proračunski odnosi u javnom sektoru, računovodstvo, unutarnji i proračunski
nadzor.

Članak
2.

(1)
Odredbe ovoga Zakona odnose se na državni proračun i proračunske korisnike
državnog proračuna, proračune jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave i njihove proračun­ske korisnike, na ustanove i mjesnu samoupravu (u
daljnjem tekstu: proračun i proračunski korisnici).

(2)
Pojedine odredbe ovoga Zakona uređuju proračunske odnose i pravila koja se
primjenjuju na izvanproračunske fondove, trgovačka društva i druge pravne osobe
u kojima država, odnosno jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave
ima odluču­jući utjecaj na upravljanje, i to na izradu financijskih planova,
uprav­ljanje novčanim sredstvima, zaduživanje i davanje jamstava,
računovodstvo, izradu i podnošenje izvještaja i provedbu prora­čun­skog
nadzora, a koji se, s obzirom na izvore financiranja, uključuju u konsolidirani
proračun Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: izvanproračunski korisnici).

(3)
Ministar financija pravilnikom utvrđuje korisnike državnog proračuna i
proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te način vođenja
registra korisnika državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave.

ZnaČenje pojmova

Članak
3.

U
smislu ovoga Zakona smatra se:

1. *aktivnost*
je dio programa u kojem su planirani rashodi i izdaci za ostvarivanje ciljeva
utvrđenih programom,

2. *doprinosi
za obvezno osiguranje* prihodi su izvan­proračun­skih fondova kojima se
financiraju prava propisana posebnim zakonima,

3. *državni
proračun* je akt kojim se procjenjuju prihodi i primici te utvrđuju rashodi
i izdaci države za jednu godinu, u skladu sa zakonom, a donosi ga Hrvatski
sabor (u daljnjem tekstu: Sabor),

4. *donacije*
su namjenski nepovratna tekuća ili kapitalna davanja koja donator daje za
određenu namjenu,

5. *Državna
riznica* upravna je organizacija u sastavu Ministarstva financija u kojoj se
obavljaju poslovi što se odnose na pripremu i konsolidaciju proračuna,
izvršavanje državnog proračuna, državno računovodstvo, te na upravljanje javnim
dugom, financijskom i nefinancijskom imovinom države,

6. *državni dug* je dug konsolidiranog proračuna
države bez državnih jamstava,

7. *državne potpore* su stvarni i potencijalni
rashodi ili umanjeni prihodi države dodijeljeni od davatelja državne potpore
koji narušavaju ili bi mogli narušiti tržišno natjecanje davanjem povlastice na
tržištu korisniku državne potpore, bez obzira na oblik državne potpore,

8. *dugoročni razvojni dokumenti* jesu
nacionalne strategije i programi koje donosi Sabor te plan razvojnih programa,
a donosi ih Vlada Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada),

9. *ekonomska klasifikacija* sadrži prihode i
primitke po prirodnim vrstama te rashode i izdatke prema ekonomskoj namjeni za
koju služe,

10. *financijska imovina* novčana su sredstva,
potraživanja, dionice i udjeli u kapitalu pravnih osoba, vrijednosni papiri i
druga ulaganja u pravne osobe,

11. *financijski plan* akt je proračunskog i
izvanproračunskog korisnika kojim su utvrđeni njegovi prihodi i primici te
rashodi i izdaci za jednu godinu u skladu s ovim Zakonom,

12. *financijsko izvještavanje* skup je
informacija o financijskom položaju, uspješnosti poslovanja i novčanim tokovima
proračuna te proračunskih korisnika i izvanproračunskih korisnika,

13. *funkcijska klasifikacija* skup je poslova,
funkcija i programa države i jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave organiziranih i razvrstanih prema namjeni za koju služe,

14. *glavni
program* skup je programa koji pridonosi ostvarenju ciljeva izvršnog tijela
utvrđenih njegovom odlukom,

15. *izvanproračunski
korisnici* jesu izvanproračunski fondovi, trgovačka društva i druge pravne
osobe u kojima država, odnosno jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave ima odluču­jući utjecaj na upravljanje,

16. *izvanproračunski
fond* je izvanproračunski korisnik, pravna osoba osnovana na temelju zakona
koja se financira iz namjenskih doprinosa i drugih prihoda,

17. *izvršno
tijelo* je Vlada te poglavarstvo općine, Grada Zagreba, grada i županije (u
daljnjem tekstu: poglavarstvo) koje svom predstavničkom tijelu predlaže
proračun, godišnji obračun proraču­na i izvještaje,

18. *javni
dug* je dug konsolidiranog proračuna Republike Hrvatske s danim jamstvima,

19. *javni
sektor* su korisnici državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave, ustanove i mjesna samouprava,

20. *jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave* jest općina, grad i županija
čija tijela obavljaju funkcije, izvršavaju zadaće i donose programe propisane
zakonom i odlukama donesenima na temelju zakona, za što se sredstva osiguravaju
u njihovu proračunu i financijskom planu proračunskih korisnika,

21. *jedinstveni
račun državne riznice i jedinstveni račun riznice proračuna jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave* sustav je računa proračuna preko kojeg se
izvršavaju uplate prihoda i primitaka te isplate rashoda i izdataka,

22. *konsolidacija*
je iskazivanje financijskih podataka više međusobno povezanih proračuna i/ili
proračunskih korisnika te izvanproračunskih korisnika kao da se radi o
jedinstvenom subjektu,

23. *konsolidirani
proračun države* jest konsolidirani državni proračun i financijski planovi
izvanproračunskih korisnika,

24. *konsolidirani
proračun jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave* jest
konsolidirani proračun jedinice lokalne samouprave i financijski planovi
izvanproračunskih korisnika, a konsolidirani proračun jedinice područne
(regionalne) samouprave jest konsolidirani proračun jedinice područne
(regionalne) samouprave i financijski planovi izvanproračunskih korisnika,

25. *konsolidirani
proračun Republike Hrvatske* jest konsolidirani proračun države i
konsolidirani proračuni jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,

26. *lokacijska
klasifikacija* prikaz je rashoda i izdataka prema teritorijalnom ustroju
Republike Hrvatske,

27. *mjesna
samouprava* su mjesni odbori, gradske četvrti i gradski kotarevi koji se
osnivaju statutom jedinice lokalne samouprave,

28. *naknada*
obuhvaća mirovine te naknade građanima i kućanstvima na temelju posebnih
propisa,

29. *nefinancijska
dugotrajna imovina* je neproizvedena i proizvedena dugotrajna imovina,

30. *odgovorna
osoba* čelnik je proračunskog i izvanpro­račun­skog korisnika i osoba na
koju je ta ovlast prenesena njegovom odlukom, računopolagač i financijski
kontrolor,

31. *organizacijska
klasifikacija* prikaz je rashoda i izdataka prema strukturi ustroja države i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, razrađena na razdjele i
glave,

32. *plan
razvojnih programa* planiranje je rashoda za investicije i kapitalne pomoći
i donacije,

33. *pomoć*
je tekući ili kapitalni prijenos prihoda međunarod­noj organizaciji, stranoj
vladi, središnjem proračunu, proračunu jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave, izvanpro­račun­skom fondu i trgovačkom društvu,

34. *pozajmljivanje*
je plasiranje proračunskih viškova davanjem zajma te kupnjom vrijednosnih
papira i vlasničkih udjela,

35. *pravna
osoba u većinskom izravnom ili neizravnom državnom vlasništvu* jest pravna
osoba čije dionice ili poslovni udjeli spadaju u portfelj Republike Hrvatske
ili u odnosu na koje Republika Hrvatska ima osnivačka (vlasnička) prava,

36. *pravna
osoba u većinskom izravnom ili neizravnom vlasništvu jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave* jest pravna osoba čije dionice ili
poslovni udjeli spadaju u njihov port­felj ili u odnosu na koje jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave ima osnivačka (vlasnička) prava,

37. *predsjednik
poglavarstva jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave* (u
daljnjem tekstu: predsjednik poglavarstva) jest općinski načelnik,
gradonačelnik i župan koji predlaže poglavarstvu proračun, izvještaje i druge
akte,

38. *predstavničko
tijelo* je Hrvatski sabor, županijska skup­ština i Gradska skupština Grada
Zagreba te općinsko i gradsko vijeće (u daljnjem tekstu: Sabor i predstavničko
tijelo) koje donosi proračun, zakon i odluku o izvršavanju proračuna, godišnji
obra­čun proračuna i izvještaje,

39. *primatelji
sredstava* pravne su i fizičke osobe koje primaju sredstva iz proračuna na
temelju posebnih propisa, sudskih odluka i ugovora,

40. *program*
je skup neovisnih, usko povezanih aktivnosti i projekata usmjerenih ispunjenju
zajedničkoga cilja,

41. *programska
klasifikacija* prikaz je programa i njihovih sastavnih dijelova,

42. *projekcija
proračuna* procjena je prihoda i primitaka te rashoda i izdataka proračuna
za višegodišnje razdoblje,

43. *projekt*
je sastavni dio programa u kojem su planirani rashodi i izdaci za ostvarivanje
ciljeva utvrđenih programom, a koji se planira jednokratno,

44. *proračun
je akt jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave* kojim se
procjenjuju prihodi i primici te utvrđuju rashodi i izdaci jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave za jednu godinu, u skladu sa zakonom i odlukom
donesenom na temelju zakona, a donosi ga njezino predstavničko tijelo,

45. *proračunske klasifikacije* jesu ekonomska,
funkcijska, organizacijska, lokacijska i programska po kojima se planiraju i
iskazuju proračunski rashodi i izdaci,

46. *proračunski fond* je proračunski korisnik
osnovan na temelju zakona, a financira se iz proračuna i iz namjenskih prihoda
fonda,

47. *proračunski izdaci* odljevi su novca za
financijsku imovinu i otplatu zajmova,

48. *proračunski korisnici* su državna tijela i
tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, ustanove, vijeća
manjin­ske samouprave, proračunski fondovi i mjesna samouprava čiji se rashodi
za zaposlene i/ili materijalni rashodi osiguravaju u pro­računu,

49. *proračunski
i izvanproračunski nadzor* sustav je kontrole materijalno-financijskog
poslovanja proračunskih korisnika, pravnih i fizičkih osoba kojima se sredstva
osiguravaju u proračunu,

50. *proračunski
prihodi* porezni su i ostali prihodi koji su zakonima i drugim propisima
donesenima na temelju zakona propisani kao obvezni, prihodi od prodaje
nefinancijske imovine i ostali prihodi za koje ne postoji zakonska obveza
davanja,

51. *proračunski
primici* priljevi su novca od financijske imovine i zaduživanja,

52. *proračunski
rashodi* propisani su zakonom i propisima donesenima na temelju zakona za
poslove, funkcije i programe koji se planiraju u proračunu i financijskim
planovima proračunskih korisnika,

53. *proračunska
dodjela* okvirni je iznos sredstava za pokriće rashoda i izdataka koji se
proračunskom korisniku utvrđuje mjesečno,

54. *proračunsko
računovodstvo* dio je računovodstvenog sustava kojim se uređuje
prikupljanje, analiziranje i izvještavanje o poslovnim događajima proračunskih
i izvanproračunskih korisnika,

55. *račun
financiranja* iskazuje pozajmljivanje i zaduživanje proračuna države i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,

56. *registar
korisnika državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave* popis je proračun­skih korisnika i
izvanproračunskih korisnika,

57. *subvencije*
su sredstva koja se daju za poticanje proizvod­nje određenih proizvoda i
pružanja usluga,

58. *upravno
tijelo za financije općine, grada i županije* (u daljnjem tekstu: upravno tijelo
za financije) priprema proračun, godišnji obračun proračuna i izvještaje te
obavlja druge financijske poslove za poglavarstvo,

59. *ustanove*
su proračunski korisnici koje su kao ustanove osnovane zakonom ili propisima na
osnovi zakona, a financiraju se iz proračuna,

60. *zaduživanje*
je uzimanje zajma ili izdavanje vrijednosnih papira za otplatu glavnice duga i
financiranje proračunskog manjka.

Cilj proraČuna, proraČunska naČela i pravni temelj proraČunskih rashoda

Članak
4.

(1)
Sredstva proračuna koriste se za financiranje poslova, funkcija i programa
državnih tijela i tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i
drugih korisnika proračuna u visini koja je neophodna za njihovo obavljanje i
izvršavanje, te prava primatelja sredstava proračuna utvrđenih zakonima i
drugim propisima donesenima na temelju zakona.

(2) Izrada i izvršavanje proračuna temelji se na
načelu zakonitosti, učinkovitosti, ekonomičnosti i transparentnosti.

(3) U proračunu se svi prihodi i primici koji
pripadaju državi i jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, kao i
svi njihovi rashodi i izdaci za pojedine namjene, iskazuju na bruto-
-načelu.

(4) Prihodi i primici služe za podmirivanje svih
rashoda i izdataka, osim ako ovim Zakonom, zakonom, odnosno odlukom kojima se
uređuje izvršavanje proračuna za pojedinu godinu nije drugačije propisano.

(5) Proračun mora biti uravnotežen – ukupni prihodi i
primici pokrivaju ukupne rashode i izdatke.

(6) Proračun se donosi za proračunsku godinu i
vrijedi u toj godini.

(7) Projekcija
proračuna za dvogodišnje razdoblje donosi se uz proračun.

(8) Proračunska godina razdoblje je od dvanaest
mjeseci, koje počinje 1. siječnja a završava 31. prosinca kalendarske godine.

(9) Proračun donosi Sabor, odnosno predstavničko
tijelo za proračunsku godinu koja odgovara kalendarskoj godini, i to prije
početka godine na koju se odnosi.

(10) Prihodi i primici države, odnosno jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave uplaćeni u njihov proračun do kraja
tekuće godine prihod su proračuna tekuće godine.

(11) Proračunski korisnici mogu preuzeti obveze na
teret proračuna tekuće godine samo za namjene i do visine utvrđene proračunom
ako su za to ispunjeni svi zakonom i drugim propisima utvrđeni uvjeti, osim ako
ovim Zakonom nije drugačije propisano.

(12)
Propise koji imaju financijske posljedice treba obrazložiti, odnosno opravdati
analizom troškova i koristi u skladu s posebnim propisima.

Odgovornost za planiranje i izvrŠavanje proraČuna

Članak
5.

(1)
Vlada, odnosno poglavarstvo odgovorno je svojem predstavničkom tijelu za
planiranje i izvršavanje proračuna, o čemu ga izvještava na način propisan ovim
Zakonom.

(2)
Ministarstvo financija, odnosno upravno tijelo za financije planira i izvršava
proračun te o tome izvještava nadležno izvršno tijelo iz stavka 1. ovoga
članka.

(3)
Odgovorna osoba proračunskog korisnika i izvanpro­račun­skog korisnika
odgovorna je za zakonito i pravilno planiranje i izvršavanje proračuna.

Predmet zakona/odluka kojima se ureĐuje izvrŠavanje
proraČuna za proraČunsku godinu

Članak
6.

(1) Uz
državni proračun donosi se zakon o izvršavanju državnog proračuna, a uz
proračun jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave donosi se odluka o
izvršavanju pro­računa.

(2) Propisima iz stavka 1. ovoga članka uređuje se
struktura prihoda i primitaka te rashoda i izdataka proračuna i njegovo
izvršavanje, opseg zaduživanja i jamstava države, odnosno jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave, upravljanje javnim dugom te financijskom i
nefinancijskom imovinom, prava i obveze korisnika proračunskih sredstava,
pojedine ovlasti Vlade i predsjednika Vlade, odnosno poglavarstva i
predsjednika poglavarstva, Ministarstva financija i ministra financija u
izvršavanju proračuna za pojedinu godinu, kazne za neispunjavanje obveza te druga
pitanja u izvršavanju proračuna.

(3) Propisi iz stavka 1. ovoga članka nakon donošenja
objav­ljuju se u »Narodnim novinama«, odnosno u službenom glasilu jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Financijska procjena posljedica zakona i drugih propisa
za proraČun

Članak
7.

(1)
Zakoni i drugi propisi koje Vlada predlaže Saboru moraju sadržavati financijsku
procjenu posljedica za proračun iz koje mora biti razvidno da li se temeljem
predloženog propisa povećavaju ili smanjuju prihodi ili rashodi proračuna.
Financijska procjena posljedica za proračun mora obuhvatiti:

1.
predviđene prihode i rashode te primitke i izdatke proračuna za proračunsku
godinu i za dvije iduće godine,

2.
prijedloge za pokrivanje povećanih rashoda i izdataka pro­računa,

3. prijedloge
za nadomjestak smanjenih prihoda i primitaka proračuna,

4.
suglasnost Ministarstva financija.

(2) Ako
se tijekom godine usvoje zakoni i drugi propisi ili programi na osnovi kojih
nastaju nove obveze za proračun, sredstva će se osigurati u proračunu za
sljedeću proračunsku godinu u skladu s trogodišnjim fiskalnim projekcijama i
mogućnostima.

(3)
Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

Financijski poslovi
proraČunskog korisnika

Članak
8.

(1)
Proračunski korisnik obavlja poslove izrade i izvršavanja proračuna i
proračunskog računovodstva te druge zadaće u vezi sa zaduživanjem i
upravljanjem imovinom koja je u nadležnosti korisnika.

(2) Za
obavljanje poslova iz stavka 1. ovoga članka ustrojava se upravni odjel za
financije (u daljnjem tekstu: odjel za financije).

(3)
Odjel za financije iz stavka 2. ovoga članka može se organizirati osnivanjem
zajedničkog tijela koje će obavljati poslove za više korisnika ili odjel
jednoga korisnika može obavljati zadaće i za druge korisnike.

(4)
Poslove iz nadležnosti odjela za financije koji obavlja zadaće za više
korisnika te druga prava, obveze i odnose između odjela i proračunskih
korisnika propisuje Vlada uredbom, a poglavarstvo sporazumom.

(5)
Ministar financija pravilnikom propisuje zajedničke osnove za postupak rada
odjela za financije, način provođenja poslova iz stavka 1. ovoga članka, te
zajedničke osnove za trajno obrazovanje financijskih djelatnika na razini
države i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

II. SADRŽAJ PRORAČUNA I FINANCIJSKOG PLANA

SadrŽaj proraČuna i struktura financijskih planova
korisnika

Članak
9.

(1)
Proračun se sastoji od općeg i posebnog dijela te plana razvojnih programa.

(2)
Opći dio proračuna čini Račun prihoda i rashoda i Račun financiranja.

(3)
Posebni dio proračuna sastoji se od plana rashoda i izdataka proračunskih
korisnika raspoređenih u tekuće i razvojne programe za tekuću proračunsku
godinu.

(4)
Plan razvojnih programa po godinama čine planovi raz­vojnih programa
proračunskih korisnika koji su utvrđeni dokumentom o srednjoročnom planu
razvitka, posebnim zakonima ili drugim propisima.

Članak
10.

(1)
Financijski plan proračunskih korisnika čine prihodi i primici te rashodi i
izdaci raspoređeni u programe.

(2)
Financijski plan izvanproračunskih korisnika sastoji se od općeg dijela i
posebnog dijela u kojima su iskazani prihodi i primici te rashodi i izdaci
raspoređeni u tekuće i razvojne programe.

(3)
Ministar financija pravilnikom propisuje sadržaj financijskog plana iz stavka
2. ovoga članka.

RaČun prihoda i rashoda

Članak
11.

Račun
prihoda i rashoda državnog proračuna i jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave sastoji se od:

1.
Prihoda:

a)
porezi,

b)
doprinosi za obvezna osiguranja,

c)
pomoći iz inozemstva i od pravnih osoba u Republici Hr­vat­skoj,

d)
donacije,

e)
administrativne i sudske pristojbe i prihodi prema posebnim propisima,

f)
ostali prihodi (prihodi ostvareni obavljanjem osnovnih i ostalih poslova na
tržištu i kazne),

g) prihodi
od prodaje nefinancijske imovine.

2.
Rashoda:

a) za
zaposlene, materijalni i financijski rashodi,

b) za
subvencije, pomoći, državne potpore i naknade,

c) za
donacije i ostali rashodi,

d) za
nabavu nefinancijske imovine.

RaČun financiranja

Članak
12.

U
Računu financiranja iskazuju se primici od financijske imovine i primljeni
krediti i zajmovi te izdaci za financijsku imovinu i za otplatu zajmova i
kredita.

Financijski plan
proraČunskih korisnika

Članak
13.

(1)
Financijski plan proračunskih korisnika sadrži programe koji su utvrđeni
strategijom dugoročnog razvoja, posebnim zakonima i drugim propisima donesenima
na temelju zakona.

(2) U
programima se iskazuju planirani prihodi i primici te rashodi i izdaci koji su
razrađeni:

– po
vrstama prihoda i primitaka,

– po
pojedinim programima proračunskih korisnika,

– po
godinama u kojima će teretiti proračun.

(3)
Programi proračunskih korisnika sadrže:

a)
naziv programa,

b) opis
programa (općih i posebnih ciljeva),

c)
zakonsku osnovu za uvođenje programa,

d) potrebna
sredstva za provođenje programa,

e)
potreban broj djelatnika za provođenje programa,

f)
procjenu rezultata,

g)
procjenu nepredviđenih rashoda i rizika.

(4)
Plan programa mijenja se i usklađuje svake godine.

Raspored prihoda i rashoda te uravnoteŽenje proraČuna

Članak
14.

(1)
Prihodi i primici proračuna moraju biti raspoređeni u proračunu i iskazani
prema izvorima iz kojih potječu.

(2)
Rashodi i izdaci proračuna moraju biti raspoređeni u proračunu prema
proračunskim klasifikacijama te uravnoteženi s prihodima i primicima.

(3) Ako
se tijekom proračunske godine, zbog izvanrednih nepredviđenih okolnosti,
povećaju rashodi i izdaci, odnosno uma­nje prihodi i primici, proračun se mora
uravnotežiti sniženjem predviđenih rashoda i izdataka, odnosno pronalaženjem
novih prihoda i primitaka.

(4)
Uravnoteženje proračuna provodi se tijekom proračunske godine izmjenama i
dopunama proračuna prema postupku za donošenje proračuna.

ProraČunske klasifikacije

Članak
15.

(1)
Prihodi, primici, rashodi i izdaci proračuna i financijskog plana iskazuju se
prema proračunskim klasifikacijama.

(2)
Proračunske klasifikacije jesu:

a)
organizacijska,

b)
ekonomska,

c)
funkcijska,

d)
lokacijska,

e)
programska.

(3)
Pravilnik o proračunskim klasifikacijama iz stavka 2. ovoga članka donosi
ministar financija.

Plan razvojnih programa

Članak
16.

(1) U
planu razvojnih programa iskazuju se planirani rashodi proračuna za
nefinancijsku imovinu (investicije), kapitalne pomo­ći i donacije u sljedeće
tri godine, koji su razrađeni:

1. po
pojedinim programima proračunskih korisnika,

2. po
godinama u kojima će rashodi za programe teretiti proračune sljedećih godina,

3. po
izvorima prihoda za cjelovitu izvedbu programa.

(2)
Plan razvojnih programa iz stavka 1. ovoga članka usklađuje se svake godine.

III. IZRADA PRORAČUNA I FINANCIJSKOG PLANA

Pretpostavke za izradu proraČuna

Članak
17.

(1)
Izrada državnog proračuna temelji se na procjeni gospodarskog razvoja i
makroekonomskih pokazatelja izloženima u propisima koje donose Sabor, Vlada i
ministar financija u skladu sa svojim djelokrugom i nadležnostima.

(2)
Odredbe stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na
proračune jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Smjernice ekonomske i fiskalne politike

Članak
18.

(1)
Izvještaje o gospodarskoj i fiskalnoj politici za tekuću godinu te plan za
sljedeću proračunsku godinu i procjenu razvoja za sljedeće dvije godine
ministarstva nadležna za gospodarstvo i financije izrađuju najkasnije u
travnju.

(2)
Ministarstvo financija izrađuje nacrt smjernica ekonomske i fiskalne politike
za trogodišnje razdoblje (u daljnjem tekstu: smjernice) koje predlaže Vladi
najkasnije do konca travnja.

(3) Smjernice sadrže:

1. pretpostavke društvenoga i gospodarskog razvoja za
proračunsku godinu i za sljedeće dvije godine,

2. osnovne pokazatelje fiskalne i ekonomske politike
Republike Hrvatske,

3. procjenu prihoda i rashoda te primitaka i izdataka
svih razina proračuna Republike Hrvatske,

4. okvirni prijedlog opsega financijskog plana po
proračun­skim korisnicima za prethodnu proračunsku godinu, tekuću prora­čunsku
godinu, sljedeću proračunsku godinu i za sljedeće dvije godine,

5. predviđene promjene državne imovine te imovine
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i duga jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave,

6.
ukupni pregled preuzetih obveza za državni proračun koje se moraju podmiriti u
sljedećim godinama i politiku plana razvojno-investicijskih programa.

(4)
Vlada donosi smjernice najkasnije do sredine svibnja tekuće godine.

Prijedlog proraČuna

Članak
19.

Izvršno
tijelo predlaže predstavničkom tijelu:

1.
proračun za proračunsku godinu i projekciju proračuna za sljedeće dvije godine
te izvršenje proračuna za prethodnu proračunsku godinu i procjenu proračuna
tekuće proračunske godine,

2.
financijske planove izvanproračunskih korisnika uz obrazloženje,

3.
zakone i druge propise koji su potrebni za planiranje i izvršavanje proračuna i
financijske planove izvanproračunskih korisnika.

Upute za izradu prijedloga drŽavnog proraČuna

Članak
20.

(1) Na
osnovi smjernica Vlade iz članka 18. ovoga Zakona Ministarstvo financija
dostavlja proračunskim korisnicima i izvanproračunskim korisnicima upute za
izradu prijedloga državnog proračuna.

(2)
Upute iz stavka 1. ovoga članka sadrže elemente za izradu proračuna:

1.
temeljne ekonomske pokazatelje iz smjernica navedenih u članku 18. stavku 1.
ovoga Zakona,

2.
način izrade i rokove za izradu državnog proračuna.

(3)
Upute iz stavka 1. ovoga članka Ministarstvo financija dostavlja do kraja
svibnja tekuće godine.

Prijedlog financijskog plana proraČunskog korisnika

Članak
21.

(1) Na
osnovi upute za izradu prijedloga proračuna, proračunski korisnici izrađuju
prijedlog financijskog plana.

(2)
Prijedlog financijskog plana sadrži:

1.
prihode i primitke iskazane po vrstama,

2.
rashode i izdatke predviđene za trogodišnje razdoblje, razvrstane prema
proračunskim klasifikacijama propisanima ovim Zakonom,

3.
obrazloženje prijedloga financijskog plana,

4. plan
razvojnih programa,

5. plan
nabave,

6.
planirani broj radnih mjesta i strukturu dužnosnika, služ­be­nika i
namještenika za trogodišnje razdoblje sukladno zakonima i podzakonskim
propisima.

Članak
22.

(1)
Prijedlog financijskog plana iz članka 21. stavka 2. točke 3. ovoga Zakona
sadrži:

a)
obrazložene programe na pojedinom području,

b) zakonske i druge podloge na kojima se zasnivaju
programi,

c) usklađene ciljeve, strategiju i programe s
dokumentima dugoročnog razvoja,

d) ishodište i pokazatelje na kojima se zasnivaju
izračuni i ocjene potrebnih sredstava za provođenje programa,

e) izvještaj o dostignutim ciljevima i rezultatima
programa s područja proračunskog korisnika u prethodnoj godini,

f) ostala obrazloženja i dokumentaciju.

(2) Proračunski korisnici dužni su dostaviti
usklađene prijedloge financijskih planova nadležnom ministarstvu do 15. lipnja
tekuće godine, a nadležna su ih ministarstva i druga državna tijela dužna
dostaviti Ministarstvu financija do kraja lipnja tekuće godine.

Članak
23.

Smjernice
i upute za izradu državnog proračuna Ministarstvo financija dostavlja
izvanproračunskim korisnicima državnog proračuna i jedinicama lokalne i
područne (regionalne) samouprave do kraja svibnja tekuće godine.

Predlaganje financijskog plana izvanproraČunskog
korisnika proraČuna

Članak
24.

(1)
Izvanproračunski korisnik državnog proračuna mora pripremiti prijedlog
financijskog plana na osnovi parametara koji vrijede za državni proračun, u
skladu s pravilnikom iz članka 10. stavka 3. ovoga Zakona.

(2)
Proračunski korisnici nadležni za izvanproračunske korisnike moraju na način i
u roku koji propiše ministar financija zahtijevati od izvanproračunskih
korisnika dostavu podataka potrebnih za izradu financijskih planova
ministarstava.

(3)
Ministar financija može od izvanproračunskog korisnika zahtijevati podatke koji
se odnose na njegovo financiranje, a koji su potrebni za izradu prijedloga
državnog proračuna.

(4)
Prijedlog financijskog plana izvanproračunski korisnik predlaže Ministarstvu
financija, koji ga zajedno s prijedlogom državnog proračuna predlaže Vladi.

(5)
Financijski plan izvanproračunskog korisnika državnog proračuna donosi njegovo
nadležno tijelo sukladno postupku propisanom posebnim zakonom, drugim propisom
ili aktom o osnivanju korisnika.

(6)
Financijski plan iz stavka 4. ovoga članka donosi se prije donošenja državnog
proračuna, a suglasnost na njega daje Sabor zajedno s državnim proračunom.

(7)
Odredbe stavaka od 1. do 6. na odgovarajući se način primjenjuju na jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Izrada prijedloga proraČuna jedinica lokalne i podruČne
(regionalne) samouprave

Članak
25.

(1)
Upravno tijelo za financije dostavlja proračunskim korisnicima upute za izradu
proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave nakon primitka
smjernica i uputa za izradu državnog proračuna.

(2) Upute
sadrže:

1.
temeljna ekonomska ishodišta i pretpostavke za izradu prijedloga proračuna,

2. opis planiranih politika jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave,

3. ocjenu Računa prihoda i rashoda te Računa
financiranja proračuna u sljedeće tri godine,

4. okvirni prijedlog opsega financijskog plana
pojedinoga korisnika u sljedeće tri godine,

5. način pripreme te terminski plan za izradu
proračuna i prijedloga financijskih planova korisnika.

(3) Na
osnovi uputa za izradu proračuna korisnici izrađuju prijedlog svoga
financijskog plana koji je u skladu sa člankom 21. stavkom 2. ovoga Zakona, te
ga predlažu upravnom tijelu za financije.

Izrada i donoŠenje plana razvojnih programa

Članak
26.

(1)
Proračunski korisnik izrađuje prijedlog plana razvojnog programa s
obrazloženjem i predlaže ga ministarstvu, odnosno tijelu nadležnom za
proračunskog korisnika.

(2)
Prijedlog plana razvojnog programa iz stavka 1. ovoga članka mora biti usklađen
s prijedlogom financijskog plana prora­čunskog korisnika.

(3)
Ministarstvo, odnosno tijelo nadležno za proračunskog korisnika iz stavka 1.
ovoga članka izrađuje zajednički prijedlog plana razvojnog programa koji mora
biti usklađen s prijedlogom proračuna.

(4)
Zajednički prijedlog plana iz stavka 4. ovoga članka dos­tav­lja se tijelu koje
donosi plan razvojnih programa za sve prora­čunske korisnike.

(5)
Vlada uredbom, a poglavarstvo svojim aktom utvrđuje tijelo iz stavka 4. ovoga
članka.

(6) Pri
pripremi zajedničkog plana razvojnog programa treba uvažavati sljedeće:

1.
pojedinačni program ili program korisnika mora biti uskla­đen s dokumentima
srednjoročnog plana razvoja i s proračunskim smjernicama,

2.
pojedini investicijski projekt ili program korisnika mora biti u skladu s
propisanom metodologijom za izradu investicijske dokumentacije i potvrđen
najmanje na razini predinvesticijske osnovanosti,

3.
izbor između konkurentnih programa i projekata mora se zasnivati na utvrđenim
mjerilima i načinu njihova korištenja.

(7)
Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

Članak
27.

(1)
Vlada na prijedlog Ministarstva financija i ministarstava nadležnih za javne
radove, obnovu i graditeljstvo, za gospodarstvo te za obrt, malo i srednje
poduzetništvo uredbom propisuje:

1.
uvjete za uvrštenje programa i projekata u plan razvojnih programa,

2.
mjerila i način korištenja mjerila za izbor između konkurentnih programa,

3.
jedinstvenu metodologiju izrade programa za javne nabave investicijskog
značenja.

(2)
Ministar financija i ministar nadležan za gospodarstvo, jav­ne radove, obnovu i
graditeljstvo, za obrt, malo i srednje poduzet­ništvo pravilnikom propisuju
sadržaj, način i rokove za izradu prijedloga planova razvojnih programa
korisnika te načine i postupak evidentiranja obveza na teret proračuna.

(3)
Propisi iz ovoga članka primjenjuju se na jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave.

Izrada i donoŠenje planova radnih mjesta

Članak
28.

(1)
Plan radnih mjesta proračunskog korisnika obuhvaća sistematizirana i popunjena
radna mjesta korisnika za sljedeće tri godine.

(2)
Proračunski korisnik izrađuje prijedlog plana radnih mjesta s obrazloženjem i
predlaže ga ministarstvu, odnosno tijelu nadležnom za proračunskog korisnika.

(3) Prijedlog plana iz stavka 2. ovoga članka mora
biti usklađen s prijedlogom financijskog plana proračunskog korisnika.

(4) Ministarstvo, odnosno tijelo nadležno za
proračunskog korisnika iz stavka 2. ovoga članka izrađuje zajednički prijedlog
plana koji mora biti usklađen s prijedlogom proračuna.

(5) Zajednički prijedlog plana iz stavka 4. ovoga
članka dos­tav­lja se tijelu koje donosi plan radnih mjesta za sve proračunske
korisnike.

(6) Vlada uredbom, a poglavarstvo svojim aktom
utvrđuje tijelo iz stavka 5. ovoga članka.

(7) Nadležna ministarstva vode registar djelatnika
proračun­skih korisnika iz svoje nadležnosti. Središnji registar djelatnika
svih proračunskih korisnika vodi Ministarstvo financija.

(8) Ministar financija u suradnji s nadležnim
ministrima pravilnikom propisuje sadržaj, način i rokove pripreme prijedloga
plana radnih mjesta proračunskih korisnika.

(9)
Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

Izrada i donoŠenje plana nabave

Članak
29.

(1)
Plan nabave dugotrajne imovine (u daljnjem tekstu: plan nabave) obuhvaća
dugotrajnu imovinu potrebnu za rad proračun­skog korisnika. U planu se odvojeno
po proračunskim korisnicima iskazuje način dobivenih vlasničkih prava i zakup,
investicijsko održavanje i obnova dugotrajne imovine odvojeno:

1. po
zgradama i prostorima,

2. po
prijevoznim sredstvima,

3. po
informatičkoj opremi i uslugama,

4. po
drugoj opremi,

5. po
zemljištu i privrednom bogatstvu,

6. po
drugoj dugotrajnoj imovini.

(2)
Proračunski korisnik izrađuje prijedlog plana nabave s obrazloženjem i predlaže
ga ministarstvu, odnosno tijelu nadležnom za proračunskog korisnika.

(3)
Prijedlog plana iz stavka 2. ovoga članka mora biti usklađen s prijedlogom
financijskog plana proračunskog korisnika.

(4)
Ministarstvo, odnosno tijelo nadležno za proračunskog korisnika iz stavka 2.
ovoga članka izrađuje zajednički prijedlog plana koji mora biti usklađen s
prijedlogom proračuna.

(5) Zajednički prijedlog plana iz stavka 4. ovoga
članka dos­tav­lja se tijelu koje donosi plan nabave za sve proračunske
korisnike.

(6) Vlada uredbom, a poglavarstvo svojim aktom
utvrđuje tijelo iz stavka 5. ovoga članka.

(7) Nadležna ministarstva vode registar nabave
proračunskih korisnika iz svoje nadležnosti, a središnji registar nabave svih
proračunskih korisnika vodi nadležno tijelo državne uprave.

(8)
Nadležno tijelo državne uprave za javnu nabavu pravilnikom propisuje sadržaj,
način i rokove pripreme prijedloga plana nabave proračunskih korisnika državnog
proračuna i proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

(9)
Odredbe ovoga članka, osim stavka 6. i 8., na odgo­varajući se način
primjenjuju na jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.

IV.
POSTUPAK DONOŠENJA PRORAČUNA

Predlaganje proraČuna

Članak
30.

(1)
Ministarstvo financija, odnosno upravno tijelo za financije jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave razmatra prijedloge i usklađuje financijske
planove s procijenjenim prihodima i primicima.

(2)
Ministarstvo financija izrađuje nacrt državnog proračuna i konsolidiranog
proračuna države za proračunsku godinu te ga dostavlja Vladi do 15. listopada
tekuće godine.

(3) Ako
tijekom rasprave o predloženom državnom prora­čunu između ministra financija i
proračunskog korisnika, odnosno ministara odgovornih za pojedine proračunske
korisnike dođe do neslaganja, ministar financija izrađuje izvještaj za
predsjednika Vlade, koji o tome donosi konačnu odluku.

(4)
Upravno tijelo za financije jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave
izrađuje nacrt proračuna i konsolidirani proračun jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave te ga dostavlja poglavarstvu do 15. listopada tekuće
godine.

(5)
Vlada, odnosno poglavarstvo utvrđuje prijedlog prora­čuna i konsolidirani
proračun te ga dostavlja Saboru, odnosno predstavničkom tijelu na donošenje do
15. studenoga tekuće godine.

(6)
Odredbe stavka 3. ovoga članka na odgovarajući se način odnose na jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Rasprava o proraČunu

Članak
31.

(1) Sve
izmjene i dopune koje Sabor, odnosno predstavničko tijelo usvoji na predloženi
proračun moraju biti u skladu s utvrđenom svotom dopuštenog manjka
konsolidiranog proračuna Republike Hrvatske.

(2) U tijeku rasprave o prijedlogu proračuna
podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i
izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom proračuna mogu prihvatiti pod
uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka.

(3) Prijedlozi iz stavka 2. ovoga članka ne smiju
biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja.

DonoŠenje proraČuna

Članak
32.

(1)
Sabor, odnosno predstavničko tijelo mora donijeti proračun do konca tekuće
godine za iduću proračunsku godinu, i to u roku koji omogućuje primjenu
proračuna sa 1. siječnja godine za koju se donosi proračun.

(2)
Izmjene i dopune proračuna provode se po postupku za donošenje proračuna.

(3)
Propis iz stavka 1. i 2. ovoga članka objavljuje se u »Narodnim novinama«,
odnosno u službenom glasilu jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave.

Dostavljanje proraČuna jedinica lokalne i podruČne
(regionalne) samouprave

Članak
33.

Predsjednik
poglavarstva dostavlja proračun, odluku o izvrša­vanju proračuna i tromjesečne
planove jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te izmjene i dopune
proračuna Ministarstvu financija, a proračun, odluku o izvršavanju prora­čuna
te izmjene i dopune proračuna Državnom uredu za reviziju, u roku od 15 dana od
njihova donošenja.

MjeseČni financijski plan korisnika

Članak
34.

(1) Na
temelju iznosa planiranih proračunom, proračunski korisnik mora izraditi
financijski plan po mjesecima, za cijelu godinu.

(2)
Ministarstvo financija razmatra i odobrava financijske planove proračunskih
korisnika kako bi utvrdilo:

1. da
su u skladu s proračunom koji je usvojio Sabor,

2. da su
u skladu s politikom Vlade i Sabora kako je iskazano u proračunu i važećim
zakonima.

(3)
Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primj­enjuju na proračune
jedinica lokalne i područne (regionalne) samo­uprave i njihove korisnike.

Privremeno financiranje drŽave, odnosno jedinica
lokalne i podruČne (regionalne) samouprave

Članak
35.

(1) Ako
Sabor, odnosno predstavničko tijelo ne donese proračun prije početka
proračunske godine, privremeno se, na osnovi odluke o privremenom financiranju,
nastavlja financiranje poslova, funkcija i programa državnih tijela i tijela
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i drugih korisnika prora­čuna
u visini koja je neophodna za njihovo obavljanje i izvrša­vanje te prava
primatelja sredstava proračuna utvrđena zakonima i drugim propisima donesenim
na temelju zakona (u daljnjem tekstu: privremeno financiranje).

(2)
Odluku o privremenom financiranju donosi Sabor, odnosno predstavničko tijelo.

(3)
Privremeno financiranje, u smislu stavka 1. ovoga članka, obavlja se razmjerno
prihodima ostvarenima u istom razdoblju prema proračunu za prethodnu godinu, a
najviše do 1/4 ukupno ostvarenih prihoda bez primitaka.

(4) Privremeno financiranje obavlja se najduže za
prva tri mjeseca proračunske godine.

(5) U razdoblju privremenog financiranja financiraju
se isti programi, a korisnici ne smiju povećavati broj zaposlenih u odnosu na
stanje 31. prosinca prethodne godine.

(6) U razdoblju privremenog financiranja proračunski
korisnici ne smiju preuzimati nove financijske obveze.

(7) Nakon proteka privremenog financiranja, u tom
razdoblju ostvareni prihodi i primici te izvršeni rashodi i izdaci uključuju se
u proračun tekuće godine.

Privremene mjere za uravnoteŽenje
proraČuna te izmjene i dopune proraČuna

Članak
36.

(1) Ako
se u tijeku proračunske godine zbog nastanka novih obveza za proračun ili
promjena gospodarskih kretanja povećaju rashodi i/ili izdaci, odnosno smanje
prihodi i/ili primici proračuna, Vlada može, na prijedlog Ministarstva
financija, najviše 45 dana obustaviti izvršavanje pojedinih rashoda i/ili
izdataka (u daljnjem tekstu: privremena obustava izvršavanja). Mjerama
privremene obustave izvršavanja Vlada može:

– zaustaviti preuzimanje obveza i/ili

– predložiti produljenje ugovorenih rokova plaćanja
i/ili

– zaustaviti preraspodjelu proračunskih sredstava,
potrebno radi preuzimanja obveza.

(2) Vlada može, uz mjere iz stavka 1. ovoga članka,
donijeti odluku da proračunski korisnici moraju dobiti prethodnu suglasnost
Ministarstva financija za sklapanje ugovora.

(3) Ministarstvo financija izrađuje prijedlog mjera
privremene obustave izvršavanja, uz sudjelovanje nadležnih ministarstava. Mjere
privremene obustave izvršavanja moraju se jednakomjerno odnositi na sva
nadležna ministarstva.

(4) O
odluci iz stavka 2. ovoga članka Vlada mora obavijestiti Sabor odmah nakon
njezina usvajanja.

(5) Ako se za vrijeme provođenja mjera privremene
obustave izvršavanja proračuna proračun ne može uravnotežiti, Vlada mora
najkasnije u roku od 15 dana prije isteka roka za privremenu obustavu izvršavanja
proračuna predložiti izmjene i dopune proračuna.

(6) Izmjenama i dopunama proračuna koje usvoji Sabor
na prijedlog Vlade ponovno se uravnotežuju prihodi i primici, odnosno rashodi i
izdaci proračuna.

(7) U tijeku postupka izmjena i dopuna proračuna
Vlada može, na prijedlog ministra financija, ponovno privremeno obustaviti
izvršavanje pojedinih izdataka.

(8)
Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primje­njuju na proračune
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Preuzimanje
obveza na teret proraČuna sljedeĆih godina

Članak
37.

(1) Proračunski korisnik može preuzeti obveze po
ugovorima koji zahtijevaju plaćanje u sljedećim godinama, uz suglasnost Vlade a
na prijedlog ministra financija.

(2) U zakonu o izvršavanju proračuna za proračunsku
godinu za pojedine se namjene utvrđuje najviši iznos obveze koja zahtijeva
plaćanje u sljedećim godinama i koju proračunski korisnik može preuzeti u
proračunskoj godini.

(3) Ministar financija može pravilnikom propisati
dodatne uvjete za preuzimanje obveza iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Ograničenje prethodnih stavaka ne primjenjuje se
na obveze povezane sa zaduživanjem države i s upravljanjem dugom države.

(5) Plaćanja koja proizlaze iz obveza preuzetih u
skladu s ovim člankom proračunski korisnik mora kao obvezu uključiti u godinu u
kojoj obveza dospijeva.

Preraspodjela
sredstava

Članak
38.

(1) Proračunska sredstva ne mogu se preraspodijeliti,
osim pod uvjetima i na način kako je utvrđeno ovim Zakonom i zakonom, odnosno
odlukom o izvršavanju proračuna.

(2) Iznimno, ako se preraspodjela ne izvrši u skladu
sa stav­kom 1. ovoga članka, preraspodjela sredstava na proračunskim stav­kama
kod proračunskih korisnika ili između proračunskih korisnika može se izvršiti
najviše do 5% rashoda i izdataka na stavci koja se umanjuje, ako to odobri
ministar financija.

(3) Proračunske stavke za otplatu glavnice i kamate
javnoga duga mogu se izvršavati u iznosima iznad planiranih.

(4) Proračunska sredstva ne mogu se, osim pod
uvjetima propisanima zakonom, odnosno odlukom o izvršavanju prora­čuna,
preraspodijeliti između Računa prihoda i rashoda i Računa financiranja.

(5)
Vlada, odnosno poglavarstvo o preraspodjelama izvješ­tava Sabor, odnosno
predstavničko tijelo u roku utvrđenom u zakonu, odnosno odluci o izvršavanju
proračuna.

V.
IZVRŠAVANJE PRORAČUNA

Prihodi proraČuna i uplate u proraČun

Članak
39.

(1)
Državno tijelo, odnosno tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave odgovorno za prikupljanje proračunskih prihoda, odgovorno je za
potpunu i pravodobnu naplatu prihoda na račun proračuna u skladu s
odgovarajućim zakonima i propisima donesenima na temelju zakona.

(2)
Prihodi proračuna ubiru se i uplaćuju u proračun u skladu sa zakonom ili drugim
propisima, neovisno o visini prihoda planiranih u proračunu.

(3)
Proračunski korisnici moraju utvrđivati potpuno i pravodobno prikupljanje
prihoda i primitaka iz svoje nadležnosti i uplaćivati te prihode i primitke u
proračun.

(4)
Proračunski korisnici odgovorni su za naplatu prihoda i primitaka iz svoje
nadležnosti, za njihovu uplatu u proračun i za izvršavanje svih rashoda i
izdataka u skladu s namjenama.

Članak
40.

(1)
Proračunski korisnici mogu sklapati ugovore o nabavi robe, obavljanju usluga i
ustupanju radova u visini dodijeljenih financijskih sredstava, a u skladu s
godišnjim planom nabave, zakonom koji uređuje ovo područje i napucima koje
donosi ministar financija.

(2)
Odredbe stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju i na
jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te na njihove korisnike.

Planiranje likvidnosti proraČuna

Članak
41.

(1) Ministarstvo financija, odnosno upravno tijelo za
financije planira likvidnost proračuna u skladu s novčanim tokom proračuna na
osnovi mjesečnih planova za izvršavanje proračuna, koje izra­đuje Ministarstvo
financija, odnosno upravno tijelo za financije.

(2) Ministarstvo financija, odnosno upravno
tijelo za financije utvrđuje mjesečnu proračunsku dodjelu sredstava u skladu s
likvidnosti proračuna i preuzetim obvezama proračunskog korisnika, do visine
planirane u godišnjem financijskom planu prora­čun­skog korisnika.

(3) Ministarstvo financija izvještava proračunskog
korisnika o dodjeli sredstava barem 10 radnih dana prije početka razdoblja na
koje se odnosi.

(4) Ministar financija pravilnikom propisuje postupak
i uvjete kojih se treba pridržavati pri utvrđivanju proračunskih dodjela iz
stavka 1. i 2. ovoga članka, te mjere u slučaju nepoštivanja propisanih
dodjela.

(5) Ministar financija, odnosno predsjednik
poglavarstva ima pravo obustaviti od izvršenja odluku koja je u suprotnosti s
ovim Zakonom ili proračunom.

(6) Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka na
odgovarajući se način primjenjuju na jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave i njihove korisnike.

Članak 42.

Proračun se izvršava na temelju mjesečnih
proračunskih odobrenja proračunskim korisnicima u skladu s raspoloživim
sredstvima.

Članak 43.

Proračunski
korisnici smiju preuzimati obveze najviše do visine sred­stava osiguranih u
posebnom dijelu proračuna ako je njihovo izvršavanje usklađeno s mjesečnim
proračunskom dodjelom.

Članak
44.

Ministarstva,
odnosno državna tijela nadležna za proračun­ske korisnike iz svoga djelokruga i
druga državna tijela koja nemaju nadležno ministarstvo ili drugo za njih
nadležno tijelo utvrđuju mjesečne planove izvršavanja rashoda i izdataka svojih
korisnika u okviru mjesečne dodjele.

ProraČunska zaliha

Članak
45.

(1)  U proračunu se utvrđuju sredstva za
proračunsku zalihu.

(2)
Sredstva proračunske zalihe koriste se za nepredviđene namjene, za koje u
proračunu nisu osigurana sredstva, ili za namjene za koje se tijekom godine
pokaže da za njih nisu utvrđena dostatna sredstva jer ih pri planiranju
proračuna nije bilo moguće predvidjeti.

(3)
Sredstva proračunske zalihe koriste se za financiranje rashoda nastalih pri otklanjanju
posljedica elementarnih nepogoda, epidemija, ekoloških nesreća ili izvanrednih
događaja koji mogu ugroziti okoliš i ostalih nepredvidivih nesreća, za izvrša­vanje
sud­skih odluka i nagodbi za isplatu naknade i rente te za druge nepredviđene
rashode u tijeku godine.

(4)
Sredstva proračunske zalihe iz stavka 2. i 3. ovoga članka mogu iznositi
najviše 0,50 posto proračunskih prihoda bez primit­ka.

(5)
Visina sredstava proračunske zalihe iz stavka 4. ovoga članka utvrđuje se
zakonom, odnosno odlukom o izvršavanju proračuna.

(6) Sredstva proračunske
zalihe ne mogu se koristiti za kreditiranje.

Članak 46.

(1) O
korištenju sredstava proračunske zalihe iz članka 45. ovoga Zakona odlučuje
Vlada, odnosno poglavarstvo do odre­đenog iznosa, predsjednik Vlade, odnosno
predsjednik poglavarstva i ministar financija.

(2)
Visina korištenja sredstava iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se zakonom,
odnosno odlukom o izvršavanju proračuna.

(3)
Ministar financija obvezan je svaki mjesec izvijestiti Vladu, a predsjednik poglavarstva
poglavarstvo o korištenju proračun­ske zalihe iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 47.

Vlada, odnosno poglavarstvo obvezno je polugodišnje
iz­vijes­titi Sabor, odnosno predstavničko tijelo o korištenju prora­čun­ske
zalihe iz članka 46. ovoga Zakona.

Članak 48.

Ako se
tijekom godine, na temelju propisa, smanji djelokrug ili nadležnost
proračunskog korisnika, zbog čega se smanjuju sredstva, ili ako se ukine
proračunski korisnik, neutrošena sredstva za njegove rashode i izdatke prenose
se u zalihu proračuna ili na proračunskog korisnika koji preuzme njegove
poslove.

Namjenski prihodi i primici te
rashodi i izdaci proraČuna

Članak
49.

(1)
Namjenski prihodi i primici proračuna jesu pomoći, prihodi i primici
proračunskih fondova, prihodi od vlastite djelatnosti proračunskih korisnika,
prihodi od prodaje ili zamjene državnog, odnosno lokalnog vlasništva i naknade
s naslova osiguranja.

(2)
Prihodi i primici iz stavka 1. ovoga članka prihod su, odnosno primitak
proračuna.

(3)
Zakonom, odnosno odlukom o izvršavanju državnog proračuna, odnosno proračuna
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave određuje se obveza
uplaćivanja prihoda i primitaka iz stavka 1. ovoga članka u proračun.

(4)
Zakonom, odnosno odlukom o izvršavanju proračuna jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave mogu se propisati i druge vrste namjenskih prihoda i
primitaka te rashoda i izdataka.

Članak
50.

(1) Ako
su namjenski prihodi i primici u proračun uplaćeni u nižem opsegu nego što je
iskazano u proračunu, korisnik može preuzeti i plaćati obveze samo u visini
stvarno uplaćenih, odnosno raspoloživih sredstava.

(2)
Ministar financija pravilnikom, a poglavarstvo svojim aktom uređuje namjenu i
uvjete korištenja te način iskazivanja i evidentiranja namjenskih prihoda i
primitaka te rashoda i izdataka u proračun za sredstva vlastite djelatnosti.

Članak
51.

Plaćanje
predujma moguće je samo iznimno i na temelju prethodne suglasnosti Ministarstva
financija, odnosno poglavarstva.

Prijenos namjenskih prihoda i
primitaka

Članak
52.

(1) Namjenski
prihodi i primici koji nisu bili iskorišteni u prethodnoj godini, osim onih
koje proračunski korisnik ostvari vlastitom djelatnošću, prenose se u proračun
za tekuću proračunsku godinu.

(2) Za
opseg prenesenih prihoda i primitaka iz stavka 1. ovoga članka povećava se
financijski plan proračunskog korisnika.

Povrat donacija

Članak
53.

(1)
Proračunski korisnik – primatelj donacije koji nije iskoristio donaciju na
način i pod uvjetima što ih je utvrdio donator, mora u financijskom planu
osigurati prihode za donaciju čiji povrat zahtijeva donator.

(2) Za
iznos nenamjenski utrošenih sredstava iz stavka 1. ovoga članka korisniku će se
umanjiti proračunska sredstva u godini u kojoj mora vratiti primljenu donaciju.

Dodjela sredstava

Članak
54.

(1)
Zahtjev za dodjelu sredstava za nabavu robe, obavljanje usluga i ustupanje
radova mora se temeljiti na propisima o javnoj nabavi.

(2)
Zahtjev za dodjelu potpora mora se temeljiti na posebnim propisima o državnim
potporama.

Isplata sredstava iz proraČuna

Članak 55.

(1)
Svaki rashod i izdatak iz proračuna mora se temeljiti na vjerodostojnoj
knjigovodstvenoj ispravi kojom se dokazuje obveza plaćanja.

(2) Odgovorna osoba mora prije isplate provjeriti i
potpisati pravni temelj i visinu obveze koja proizlazi iz knjigovodstvene is­prave.

(3) Ministar financija uređuje pravilnikom, a
poglavarstvo svojim aktom način preuzimanja obveza i izvještavanja o preuzetim
obvezama te način isplate iz proračuna.

Povrat sredstava u proraČun

Članak
56.

(1) Ako se naknadno utvrdi da je isplata iz proračuna
izvršena nezakonito i/ili neopravdano, proračunski korisnik mora odmah
zahtijevati povrat proračunskih sredstava u proračun.

(2) Ako se proračunskim
nadzorom utvrdi da su sredstva korištena suprotno zakonu ili proračunu,
proračunski inspektor donosi odluku o povratu sredstava u proračun.

(3) Za sredstva iz stavka 1.
ovoga članka vraćena u proračun u istoj proračunskoj godini, povećava se stavka
financijskog plana korisnika s koje su sredstva bila isplaćena.

(4) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka vraćena u
proračun u sljedećoj proračunskoj godini, uplaćuju se u ostale prihode prora­čuna.

ProraČunski fond

Članak
57.

(1) Proračunski fond osniva se posebnim zakonom, među­narodnim
ugovorom ili odlukom jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave (u
daljnjem tekstu: akt o osnivanju prora­čunskog fonda).

(2) Proračunski fond ima
račun u okviru računa proračuna koji otvara država, odnosno jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave za odvojeno vođenje određenih prihoda i
primitaka te rashoda i izdataka i za posebne namjene.

(3) Akt o osnivanju
proračunskog fonda mora sadržavati:

1. namjenu proračunskog
fonda,

2. razdoblje za koje je
proračunski fond osnovan,

3. ministarstvo, odnosno
upravno tijelo nadležno za upravlja­nje proračunskim fondom i raspolaganje
sredstvima proračunskog fonda,

4.
izvore financiranja proračunskog fonda.

Financiranje proraČunskog fonda i odgovornost za obveze proraČunskog
fonda

Članak 58.

(1) Proračunski fond se financira:

1. iz proračunskih sredstava osiguranih u proračunu
za tekuću godinu,

2. iz namjenskih prihoda i primitaka proračuna koji
su utvr­đeni kao namjenski prihodi i primici proračunskog fonda,

3. iz prihoda i primitaka od upravljanja slobodnim
novčanim sredstvima proračunskog fonda.

(2)
Obveze proračunskog fonda pokrivaju se iz sredstava fonda.

Upravitelj
proraČunskog fonda

Članak
59.

(1) Upravitelj proračunskog
fonda je nadležno ministarstvo, odnosno poglavarstvo jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

(2)
Sredstva proračunskog fonda i obveze proračunskog fonda preuzima upravitelj.

Posebnosti raspolaganja sredstvima proraČunskog fonda

Članak 60.

(1) Isplate na teret proračunskog fonda mogu se
izvršavati do visine raspoloživih sredstava proračunskoga fonda, a obveze se
mogu preuzeti do razine propisane zakonom, odnosno odlukom o izvršavanju
proračuna.

(2)
Neiskorištena sredstva na računu proračunskog fonda na kraju tekuće godine
prenose se u sljedeću proračunsku godinu.

Prestanak proraČunskog fonda

Članak 61.

(1) Proračunski fond prestaje:

1. kada protekne vrijeme za koje je osnovan,

2. kada se postigne njegova namjena,

3. ako ne ispuni namjenu zbog koje je osnovan,

4. ako su sredstva proračunskog fonda nedostatna za
ispunjavanje njegove namjene.

(2) Odgovorna osoba ministarstva, odnosno poglavarstva
mora u roku od 30 dana nakon nastupa uvjeta iz stavka 1. ovoga članka
predložiti Vladi, odnosno poglavarstvu izmjenu akta o osnivanju proračunskog
fonda.

(3) Odluku iz stavka 2. ovoga članka donosi Sabor,
odnosno predstavničko tijelo.

(4) U
slučaju donošenja akta iz stavka 3. ovoga članka neu­trošena sredstva fonda
uplaćuju se na račun osnivača.

Sustav raČuna za izvrŠavanje
drŽavnog proraČuna i proraČuna jedinica lokalne i podruČne (regionalne)
samouprave

Članak
62.

(1)
Državni proračun i proračuni jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave imaju jedan račun za sva plaćanja.

(2)
Proračunski korisnici imaju jedan račun koji je dio računa proračuna iz stavka
1. ovoga članka.

(3)
Odgovorna osoba proračuna, odnosno proračunskog korisnika otvara račun iz
stavka 1. i 2. ovoga članka.

VI. UPRAVLJANJE IMOVINOM DRŽAVE I JEDINICA LOKALNE I
PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE

Imovina
drŽave i jedinica lokalne i podruČne (regionalne) samouprave

Članak
63.

(1) Imovina države i jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave, prema ovome Zakonu, jest financijska i nefinancijska
imovina u vlasništvu države i jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave.

(2) Za
izvršavanje javnih službi i djelatnosti u javnom interesu može država, odnosno
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave svojom imovinom osnovati
ustanove, fondove, trgovač­ka društva i druge pravne osobe.

Upravljanje financijskom imovinom

Članak
64.

(1)
Raspoloživim novčanim sredstvima na računu proračuna u skladu sa člankom 62. ovoga
Zakona upravlja ministar financija, odnosno poglavarstvo jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

(2)
Novčana sredstva iz stavka 1. ovoga članka mogu se polagati u Hrvatsku narodnu
banku, poslovnu banku te ulagati u državne vrijednosne papire, poštujući načela
sigurnosti, likvidnosti i isplativosti ulaganja.

(3)
Uvjete ulaganja novčanih sredstava iz stavka 2. ovoga članka propisuje ministar
financija pravilnikom, a poglavarstvo svojim aktom.

(4)
Odluku o izboru banke iz stavka 2. ovoga članka donosi ministar financija,
odnosno poglavarstvo.

(5)
Novčana sredstva iz stavka 2. ovoga članka ne smiju se ulagati u dionice i
udjele trgovačkih društava.

Članak
65.

(1)
Nadležna ministarstva pravilnikom, a poglavarstvo svojim aktom utvrđuje
obavljanje javnih službi i djelatnosti u javnom interesu, ako posebnim zakonom
nije drugačije određeno, i to:

1. za
usklađivanje programa rada i financijskih planova ustanova, fondova i drugih
pravnih osoba te financiranje djelatnosti tih pravnih osoba prema potvrđenim
programima,

2. za
nadzor nad odobrenim programima pravnih osoba,

3. za
nadzor nad zaduživanjem pravnih osoba,

4. za
ostvarivanje različitih vlasničkih prava u udjelu u kapitalu.

(2)
Vlada uredbom, a poglavarstvo svojim aktom utvrđuje nadležno, tijelo koje će
voditi središnji registar pravnih osoba i imovine u vlasništvu države, odnosno
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Obveze
pravnih osoba u vezi s izvjeŠtavanjem i revidiranjem raČunovodstvenih iskaza

Članak
66.

(1)
Pravne osobe u kojima Republika Hrvatska, odnosno jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave ima najmanje 25 posto udjela u kapitalu moraju
najkasnije u roku od 9 mjeseci nakon isteka poslovne godine, ali najmanje 30
dana prije objave poziva za sjednicu skupštine, dostaviti Vladi, odnosno
poglavarstvu dnevni red sjednice skupštine te podnijeti sve revizijske
izvještaje i izvještaje nadzornih tijela za proteklu poslovnu godinu, ako ih ne
sadrži dnevni red sjednice skupštine.

(2)
Vlada, odnosno poglavarstvo može podnijeti Saboru zah­tjev za izvanrednu
reviziju poslovanja pravnih osoba koje potpadaju pod nadležnost Državnog ureda
za reviziju, a u kojima Repub­lika Hrvatska, odnosno jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave ima najmanje 25 posto udjela u kapitalu.

Osnivanje i prestanak pravnih osoba
te stjecanje i prodaja kapitalnih uloga u trgovaČkim druŠtvima

Članak
67.

(1) O
osnivanju i prestanku pravnih osoba čiji je osnivač ili suosnivač država,
odnosno jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave odlučuje Sabor,
odnosno predstavničko tijelo na pri­jed­log Vlade, odnosno poglavarstva, osim
ako posebnim zakonima ili Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj)
samoupravi nije drugačije utvrđeno.

(2)
Vlada, odnosno predstavničko tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave može, na prijedlog nadležnog ministra, odnosno poglavarstva,
odlučiti o kupnji dionica ili udjela u trgovačkom društvu ako su za kupnju
osigurana sredstva u proračunu i ako se s time štiti javni interes, odnosno
interes jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

(3)
Odredbe stavka 2. ovoga članka ne odnose se na jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave koje su korisnici pomoći iz državnog proračuna.

(4) U
slučaju da prestane javni interes Republike Hrvatske, odnosno jedinice lokalne
i područne (regionalne) samouprave za vlasništvo dionica ili udjela u kapitalu
pravnih osoba, Sabor, odnosno predstavničko tijelo, na prijedlog Vlade, odnosno
poglavarstva, odlučuje da se dionice, odnosno udjeli u kapitalu prodaju, ako to
nije u suprotnosti s posebnim zakonom.

Svota od prodaje udjela i uloga u
kapitalu drŽave i jedinica lokalne i podruČne (regionalne) samouprave

Članak
68.

(1)
Svota od prodaje udjela i uloga u kapitalu iz članka 67. ovoga Zakona koristi
se samo za otplatu duga u Računu financiranja.

(2) Ako
se sredstva iz stavka 1. ovoga članka ostvare u iznosu većem od potrebnog za
otplatu duga iz stavka 1., koristit će se za nabavu nefinancijske i financijske
imovine.

(3)
Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

Naplata regresnih zahtjeva s naslova
jamstva

Članak
69.

(1) Ako
su za ispunjenje obveza iz ugovora o zajmu ili drugih obveza, za koje je
proračun jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave dao jamstvo,
korištena sredstva proračuna, uspostavlja se potraživanje od glavnoga dužnika
umjesto kojega je bila plaćena obveza.

(2)
Predsjednik poglavarstva odmah nakon izvršenja plaća­nja obveza iz stavka 1.
ovoga članka pokreće postupak za naplatu regresnog zahtjeva od glavnoga dužnika
na osnovi ugovora o osiguranju potraživanja.

Pretvaranje potraŽivanja u udjel u
kapitalu

Članak
70.

(1)
Država može steći udjel u kapitalu trgovačkih društava bez naknade i iz
sredstava proračuna.

(2)
Udjele u kapitalu trgovačkog društva država može stjecati:

1.
prijebojem dospjelih nenaplaćenih poreza, doprinosa i drugih obveznih davanja
dužnika,

2.
prijebojem potraživanja s osnove danih zajmova i plaćenih jamstava,

3.
ulaganjem pokretnina i nekretnina, osim nekretnina koje se koriste za
obavljanje javnih službi,

4.
zamjenom dionica i udjela,

5.
kupnjom iz sredstava proračuna.

(3) O
stjecanju udjela države u kapitalu trgovačkog društva iz stavka 2. točke 1.,
2., 3. i 4. ovoga članka odlučuje Vlada, na prijedlog nadležnog ministarstva,
uz suglasnost Ministarstva financija.

(4) O
stjecanju udjela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u kapitalu
trgovačkog društva iz stavka 2. točke 2., 3. i 4. ovoga članka odlučuje
predstavničko tijelo na prijedlog poglavarstva.

Otpis,
djelomiČan otpis, odgoda i obroČno plaĆanje duga drŽavi

Članak
71.

(1) Uz
suglasnost Vlade ministar financija može na zahtjev dužnika, uz primjereno
osiguranje i kamate, odgoditi plaćanje, ugovoriti s dužnikom obročnu otplatu
duga ili promijeniti predvidivu dinamiku plaćanja duga ako se time bitno
poboljšavaju dužnikove mogućnosti otplate duga, od kojega inače ne bi bilo
moguće naplatiti cjelokupan dug po osnovi danih državnih jamstava.

(2) Ministar financija pravilnikom propisuje način
osiguranja i kamate za odgodu dužnikova plaćanja duga državi iz stavka 1. ovoga
članka.

(3) Ministar financija može odmah zahtijevati isplatu
cjelokupnoga duga, čija je naplata odgođena, ako koji od obroka nije pravodobno
plaćen.

(4) Uz suglasnost Vlade, odnosno poglavarstva
ministar financija, odnosno predsjednik poglavarstva može otpisati ili
djelomično otpisati dug do visine utvrđene u zakonu, odnosno odluci kojom se
uređuje izvršavanje proračuna za pojedinu godinu, ako bi troškovi postupka naplate
potraživanja bili u nerazmjeru s visinom potraživanja.

(5) Pod
dugovima se u ovome članku ne podrazumijevaju dugovi prema državi, odnosno
jedinici lokalne i područne (regionalne) samouprave s naslova obveznih davanja.

Stjecanje nefinancijske dugotrajne
imovine drŽave i jedinica lokalne i podruČne (regionalne) samouprave

Članak
72.

(1)
Nefinancijska dugotrajna imovina može se stjecati kupnjom samo u opsegu
potrebnom za ispunjavanje zadaća korisnika državnog proračuna, odnosno
proračuna jedinica lokalne i pod­ruč­ne (regionalne) samouprave.

(2) Za stjecanje imovine bez naknade treba dobiti
prethodnu suglasnost Vlade, odnosno poglavarstva ili drugog statutom jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave ovlaštenog tijela ako bi takvo
stjecanje prouzročilo veće troškove za državu, odnosno jedinicu lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

(3) Vlada odlukom, na prijedlog ministra financija,
propisuje načela i standarde za provedbu odredaba iz stavka 1. i 2. ovoga
članka, pri čemu mora poštovati načela učinkovitosti i ekonomič­nosti.

(4) Načela i standardi iz stavka 3. ovoga članka
primjenjuju se i na jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.

Upravljanje nefinancijskom
dugotrajnom imovinom

Članak
73.

(1)
Proračunski korisnici upravljaju nefinancijskom dugotrajnom imovinom koju
posjeduju prema ovome Zakonu, što podrazumijeva korištenje imovine, njezino
održavanje i davanje u zakup.

(2)
Čelnik proračunskog korisnika mora imovinom upravljati s brigom dobroga
gospodara i voditi popis o toj imovini u skladu sa člankom 126. ovoga Zakona.

(3)
Nefinancijska dugotrajna imovina mora se osigurati ako je to propisano zakonom.

(4) O
osiguranju nefinancijske dugotrajne imovine u drugim okolnostima odlučuje
čelnik korisnika, poštujući analize troškova i koristi te načela učinkovitosti
i ekonomičnosti raspolaganja prora­čun­skim sredstvima.

(5)
Nadoknada za štetu nastalu na neosiguranoj nefinancijskoj dugotrajnoj imovini
isplaćuje se iz proračuna.

(6)
Ministar financija pravilnikom propisuje za državu i jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave zajednička mjerila za provedbu stavka 4. ovoga
članka.

Sredstva
od prodaje i zamjene nefinancijske dugotrajne imovine drŽave, odnosno jedinica
lokalne i podruČne (regionalne) samouprave i od nadoknade Štete s osnove
osiguranja

Članak
74.

Sredstva
od prodaje i zamjene nefinancijske dugotrajne imovine države, odnosno jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave i od nadoknade štete s osnove
osiguranja koriste se samo za održavanje ili kupnju nefinancijske imovine
države, odnosno jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

VII. ZADUŽIVANJE, UPRAVLJANJE DUGOVIMA, JAMSTVA
DRŽAVE I JEDINICA LOKALNE I PODRUČNE (REGIONALNE) SAMOUPRAVE TE JAVNOG SEKTORA

ZaduŽivanje
i drŽavni dug

Članak
75.

(1)
Financijske obveze preuzete u ime i za račun države u skladu s propisima čine
državni dug te su državna obveza.

(2)
Država se može zadužiti u zemlji i inozemstvu u opsegu propisanom zakonom.

(3)
Zakonom kojim se uređuje izvršavanje godišnjeg prora­ču­na utvrđuje se gornji
iznos novog zaduživanja, kao i obveza s osnove tekućih otplata državnoga duga
(te druga kratkoročna zaduži­vanja).

(4) U
razdoblju privremenog financiranja država se može zadužiti do visine koja je
potrebna za otplatu glavnice državnoga duga u tom razdoblju.

Članak
76.

Državni
dug može biti u obliku ugovora o zajmu, emisije vrijednosnih papira ili u
drugim odgovarajućim oblicima zaduživanja.

Članak
77.

(1)
Državni dug nastaje u sljedećim slučajevima:

1. za
financiranje proračunskog deficita,

2. za
financiranje investicijskih projekata i posebnih programa, prema odobrenju
Sabora,

3. za
refinanciranje neplaćenoga državnog duga na datum dospijeća, a prije tog
datuma,

4. za podmirenje dospjelih plaćanja u svezi s
državnim jamstvima,

5. za potporu državnoj platnoj bilanci.

(2) Refinanciranje se može primijeniti u sljedeće
svrhe:

1. za smanjenje postojeće visine troškova otplate
državnoga duga,

2. za produženje prosječnog vremena dospijeća
(promjena trajanja otplate) državnoga duga,

3. za postizanje uravnoteženog rasporeda plaćanja
otplate državnoga duga.

(3) Vlada odlukom utvrđuje uvjete koje investicijski
projekti iz stavka 1. točka 2. ovoga članka trebaju ispunjavati te postupak
razmatranja i prihvaćanja njihova financiranja.

Članak 78.

(1) Državni dug može se ugovoriti i platiti u kunama
ili stranoj valuti.

(2) Kada se državni dug usklađuje u kunama, obveze
iskazane u stranoj valuti preračunavaju se prema srednjem tečaju Hrvatske
narodne banke na dan usklađenja.

Članak 79.

(1) Dospjele obveze s naslova plaćanja kamata i
glavnice državnoga duga prioritetna su plaćanja države.

(2) Država ne odgovara za plaćanje obveza koje nije
izričito prihvatila sukladno ovome Zakonu ili nekim drugim posebnim zakonima.

Članak 80.

(1) Evidencije o državnom dugu, državnim jamstvima i
zajmovima objavljuju se u »Narodnim novinama« dvaput godišnje.

(2) Vlada ne može jednostrano mijenjati ugovorene
uvjete glede državnoga duga, državnih jamstava i danih zajmova.

Članak 81.

S računa državnog proračuna mogu se, u smislu ovoga
Zakona, podmirivati sve kamate i glavnice po državnom dugu i državnim
jamstvima, u skladu s uvjetima i rokovima koje je ugovorila država.

Upravljanje drŽavnim dugom

Članak
82.

(1)
Država može uzimanjem zajmova i izdavanjem vrijednosnih papira stjecati
sredstva potrebna za povrat državnoga duga prije njegova dospijeća ili za otkup
vlastitih vrijednosnih papira.

(2)
Vlada može prijevremeno otkupiti državne obveznice te prijevremeno otplatiti
bankovne i druge kredite u slučajevima kada je otkup obveznica i prijevremena
otplata kredita dopuštena ugovorom tako da se, sukladno propisima, prijevremeno
plaćanje može obaviti sredstvima iz povoljnijeg oblika zaduživanja te time
ostvariti ušteda u otplati kamata i druge pogodnosti kredita.

(3)
Vlada može sklopiti poslove s izvedenim financijskim instrumentima radi
postizanja povoljnije valutne i kamatne strukture državnoga duga te što manjeg
rizika pri međuvalutnim promjenama i porastu kamatnih stopa.

(4)
Ministarstvo financija predložit će Vladi provedbu radnji iz stavka 1., 2. i 3.
ovoga članka.

Članak
83.

Zakon o
izvršavanju državnog proračuna za proračunsku godinu utvrđuje:

1.
ukupan iznos novoga državnog duga i državnih jamstava koji se mogu preuzeti ili
izdati u tijeku proračunske godine,

2. ukupan iznos državnoga duga na kraju proračunske
godine.

Članak 84.

(1) U svrhu praćenja usklađenosti s ograničenjima iz
članka 83. ovoga Zakona, iznosi državnoga duga i državnih jamstava koji nisu
iskazani u kunama preračunavaju se prema tečaju Hrvatske narodne banke na dan
nastanka obveze.

(2) Kada se državni vrijednosni papiri izdaju uz
popust ili proviziju, visina tih pokazatelja izračunava se na temelju nominalne
vrijednosti državnih vrijednosnih papira.

Članak 85.

(1) Omjer nepodmirenog iznosa državnoga duga na kraju
godine u odnosu na projekciju bruto domaćeg proizvoda može biti veći od
prošlogodišnjeg omjera, s tim da navedeni omjer ne bude veći od 60 posto bruto
domaćeg proizvoda.

(2) U svrhu izračuna omjera iz stavka 1. koristi se
iznos bruto domaćeg proizvoda prema tekućim cijenama, preuzet iz trogodišnje
projekcije proračuna koje odobrava Vlada, i iznos konsolidiranoga državnog duga
iskazan u kunama, preračunat prema tečaju iz trogodišnje projekcije proračuna
koji je odobrio Sabor ili Vlada.

Članak 86.

(1) Odluku o visini državnoga duga i državnih
jamstava donosi Sabor na prijedlog Vlade.

(2) Odluka iz stavka 1. ovoga članka donosi se u
skladu s iznosima i namjenama utvrđenima godišnjim proračunom i zakonom o
izvršavanju državnog proračuna.

(3) Odluku o davanju državnih jamstava donosi Vlada,
osim državnih jamstava koje su u nadležnosti Sabora.

(4) Ugovore o zaduživanju državnog proračuna i
izdavanju jamstva potpisuje ministar financija.

(5) O vrsti zajma i vrsti instrumenta osiguranja
otplate zajma odlučuje Vlada na prijedlog Ministarstva financija.

(6) Ministarstvo financija predlaže Vladi
najpogodnije oblike zaduživanja.

(7) Vlada može predložiti mjere ograničenja u vezi sa
zaduživanjem jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i
izvanproračunskih fondova navedenih u zakonu o izvršavanju državnog proračuna
za određenu godinu.

(8) Ministarstvo financija vodi popis duga, izdanih
jamstava i zajmova.

Članak 87.

(1) Ministar financija izdaje državne vrijednosne
papire i druge odgovarajuće oblike zaduživanja.

(2) Vlada može odrediti druga Vladina tijela da
zajedno s ministrom financija sudjeluju u pregovorima u vezi s državnim
zajmovima.

Članak
88.

(1)
Ministar financija može pozajmljena sredstva prenijeti državnim tijelima,
financijskim institucijama i/ili drugim pravnim subjektima u skladu s ugovornim
uvjetima, u slučaju kada se ugovorom o državnom zajmu omogućava namjensko
financiranje.

(2)
Državna tijela i financijske institucije iz stavka 1. ovoga članka mogu
koristiti primljena sredstva za financiranje investicijskih projekata ili
aktivnosti trećih strana koje ispunjavanju zahtjeve vjerovnika.

(3)
Državna tijela i financijske institucije iz stavka 1. ovoga članka svaki mjesec
do 15-og u mjesecu daju Ministarstvu financija informacije o stanju i kretanju
sredstava u okviru odobrenog zajma.

Članak
89.

(1)
Ministar financija priprema godišnji i polugodišnji izvještaj o stanju
državnoga duga.

(2)
Godišnji i polugodišnji izvještaj iz stavka 1. razmatra Vlada i dostavlja ga
Saboru kao sastavni dio Vladina izvještaja o izvršenju proračuna za fiskalnu
godinu.

Članak
90.

(1)
Ministarstvo financija sastavlja smjernice trogodišnje strategije upravljanja
državnim dugom, koje odobrava Vlada.

(2)
Strategija iz stavka 1. usklađuje se svake godine te se zajedno s trogodišnjim
projekcijama proračuna dostavlja na odobrenje Vladi.

Članak
91.

Ministarstvo
financija može provesti financijske transakcije u svrhu smanjenja rizika glede
strukture državnoga duga.

Uvjeti i naČini sklapanja kreditnih
poslova s inozemstvom

Članak
92.

(1)
Država sklapa kreditni posao s nerezidentom i daje jamstvo po kreditnom poslu s
nerezidentom sukladno zakonu o izvršavanju proračuna za tekuću godinu ili na
temelju posebnog zakona za svaki kreditni posao.

(2) Ugovori o kreditnom poslu i ugovori o jamstvu iz
stavka 1. ovoga članka, sklopljeni s nerezidentima koji su subjekti među­narodnog
prava, te međunarodni ugovori na osnovi sukcesije na temelju kojih za državu
nastaju ili mogu proisteći financijske obveze potvrđuju se zakonom.

(3) Zakonom iz stavka 1. i 2. ovoga članka uređuju se
izvori financijskih sredstava te uvjeti i načini podmirivanja obveza drža­ve
koje proistječu ili mogu proisteći na osnovi ugovorenih kredita ili jamstava.

Članak 93.

(1) Zakonom o izvršavanju državnog proračuna Sabor
može ovlastiti Vladu da sklapa kreditne poslove za određene namjene i daje
jamstva određenim domaćim pravnim osobama u okviru svote za te namjene,
utvrđene državnim proračunom za svaku pojedinu godinu.

(2) Na prijedlog Ministarstva financija Vlada izdaje
suglasnost za kreditne poslove i za jamstva iz stavka 1. ovoga članka na
temelju posebne odluke za svaki pojedini posao.

(3) Odluke iz stavka 2. ovoga članka objavljuju se u
»Narodnim novinama«.

(4) O
sklopljenim kreditnim poslovima i danim jamstvima iz stavka 1. ovoga članka Vlada
izvještava Sabor polugodišnje.

Članak
94.

(1)
Pravna osoba u većinskom izravnom ili neizravnom državnom vlasništvu sklapa
kreditne poslove ili daje jamstva na osnovi suglasnosti Vlade, ako vrijednost
posla ili jamstvo prelazi iznos utvrđen zakonom o izvršavanju državnog
proračuna.

(2)
Suglasnost Vlade iz stavka 1. ovoga članka sadrži odredbe o obvezi otplate
kredita do konačne otplate i odredbe o ostalim jamstvima glede obeštećenja i
osiguranja državnog proračuna u slučaju promjene vlasničkih odnosa kod
korisnika kredita ili jamstva.

(3)
Pravna osoba iz stavka 1. ovoga članka mora osigurati da se kreditni posao ne
dijeli s namjerom izbjegavanja odredbe stavka 1. ovoga članka.

(4)
Kreditni poslovi s inozemstvom obvezno se registriraju u Hrvatskoj narodnoj
banci.

(5)
Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

Dug s drŽavnim jamstvom

Članak
95.

(1) Sve
financijske obveze za koje su Vlada, odnosno Sabor izdali jamstva u ime i za
račun države u skladu s propisima čine javni dug.

(2)
Kriteriji i uvjeti za odobravanje državnih jamstava propisat će se zakonom o
izvršavanju državnog proračuna.

(3)
Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

Članak
96.

(1)
Ministarstvo financija sudjeluje u pregovorima o davanju zajmova s državnim
jamstvom te u ime Vlade odobrava ugovore o izdavanju državnih jamstava u skladu
s odlukom Vlade.

(2)
Vlada može odrediti i druga državna tijela da zajedno s Ministarstvom financija
sudjeluju u pregovorima o zajmovima s državnim jamstvom.

Članak
97.

Prijedlozi
izmjena i dopuna ugovora o zajmu ili ugovora o jamstvu, kada su državna jamstva
već izdana, daju se uz prethodno odobrenje ministra financija.

Članak
98.

(1)
Korisnici zajmova s državnim jamstvom svaki mjesec do 15-og u mjesecu
Ministarstvu financija dostavljaju informacije o stanju sredstava odobrenog
zajma.

(2)
Ministar financija može prema potrebi zatražiti dodatne informacije o zajmovima
s državnim jamstvom od tijela državne uprave koja su predložila izdavanje
državnoga jamstva.

Članak
99.

Ministarstva
nadležna za tražitelje jamstva dužna su u roku od 15 dana od podnošenja
zahtjeva za suglasnost dati Ministarstvu financija mišljenje o razvojnim promjenama
i restrukturiranju društva tražitelja, te ocjenu mogućnosti otplate kredita.

Članak
100.

(1)
Korisnici zajmova s državnim jamstvom dužni su uredno i redovito plaćati sve
obveze prema vjerovniku.

(2)
Plaćanje u vezi s izdanim državnim jamstvom izvršava se:

1. kada
korisnik zajma ne izvrši potpuno ili djelomično plaćanje u skladu s uvjetima iz
ugovora o zajmu,

2. kada
vjerovnik poduzme mjere i aktivnosti koje su utvrđene ugovorom o zajmu i o
naplati dospjelih obveza od korisnika zajma.

Članak
101.

Kada se
uvjeti iz članka 100. stavka 2. točke 2. ovoga Zakona ne uređuju ugovorom o
izdavanju državnog jamstva, ministar financija zajedno s vjerovnikom utvrđuje
mjere koje će se poduzeti u slučaju dospijeća naplate iz državnog jamstva i
rokove u kojima država treba podmiriti dospjele neplaćene obveze sukladno
posebnim propisima.

Članak
102.

Ministar
financija posebnim ugovorom s korisnikom zajma s državnim jamstvom utvrđuje
kako će od datuma plaćanja po državnom jamstvu, država steći prava vjerovnika
na iznos izvršenog plaćanja u vezi s obvezama iz ugovora o zajmu.

Članak
103.

(1)
Korisnik zajma dužan je platiti državi svaki iznos koji je država platila na
osnovi izdanoga državnog jamstva.

(2)
Ministar financija poduzima sve mjere utvrđene ugovorom i zakonskim propisima
za povrat iznosa plaćenih po državnom jamstvu.

(3)
Ministar financija pravilnikom propisuje uvjete i način izdavanja državnih
jamstava.

ZaduŽivanje i davanje jamstva
jedinica lokalne i podruČne (regionalne)
samouprave

Članak
104.

(1)
Jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave može se zaduživati
uzimanjem kredita i izdavanjem vrijednosnih papira.

(2) Jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave izdaje vrijednosne papire na temelju zakona.

Članak 105.

(1) Jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave može se dugoročno zadužiti samo za investiciju koja se financira iz
njezina proračuna, a koju potvrdi njezino predstavničko tijelo uz pret­hod­nu
suglasnost Vlade.

(2) Ugovor o zaduživanju sklapa predsjednik
poglavarstva na osnovi donesenog proračuna, uz prethodno mišljenje ministra
financija i suglasnost Vlade.

(3) Suglasnost iz stavka 1. ovoga članka obvezni je
prilog ugovora o zaduživanju.

(4) O zahtjevu za davanje suglasnosti za zaduživanje
Vlada odlučuje u roku od 40 dana nakon podnošenja zahtjeva.

(5) Suglasnost se ne izdaje ako je zahtjev u
suprotnosti sa zakonom.

(6) Ministar financija pravilnikom propisuje obvezne
sastojke zahtjeva, obvezne priloge i dokumentaciju, način izvješ­tavanja o
zaduživanju te o davanju suglasnosti za zaduživanje i davanju jamstava.

(7) Ugovor sklopljen protivno odredbama stavka 2.
ovoga članka ništav je.

(8)
Jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave dvaput godišnje – u srpnju
i do 31. prosinca tekuće godine – izvještava Ministarstvo financija o otplati
zajma za koji je dobila suglasnost Vlade iz stavka 2. ovoga članka.

Članak
106.

(1)
Ukupna godišnja obveza jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave iz
članka 104. ovoga Zakona može iznositi najviše do 20 posto ostvarenih prihoda u
godini koja prethodi godini u kojoj se zadužuje.

(2) U
iznos ukupne godišnje obveze iz stavka 1. ovoga članka uključen je iznos
godišnjeg anuiteta po kreditima, obveze na osnovi izdanih vrijednosnih papira i
danih jamstava iz prethodne godine, te neplaćene obveze iz prethodnih godina.

(3) Godišnje obveze na osnovi izdanih vrijednosnih
papira utvrđuju se za anuitetne obveznice u iznosu godišnjeg anuiteta, a za
obveznice kod kojih se amortizira glavnica o dospijeću utvrđuju se za
pretpostavljeno dospijeće pripadajućega godišnjeg dijela glavnice i
pripadajućih kamata.

(4) Pod ostvarenim proračunskim prihodima podrazumije­vaju
se ostvareni prihodi pojedine jedinice lokalne samouprave iz članka 11. ovoga
Zakona, umanjeni za prihode i primitke:

1. od domaćih i inozemnih pomoći i donacija iz
državnog proračuna i proračuna drugih jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave,

2. iz posebnih ugovora: sufinanciranje građana za
mjesnu samoupravu,

3. od
domaćeg i inozemnog zajma.

Članak
107.

(1)
Pravna osoba u većinskom izravnom ili neizravnom vlasni­štvu jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave i ustanova čiji je osnivač jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave smije se zaduživati samo uz suglasnost
većinskog vlasnika, odnosno osnivača.

(2) Dok
se statutom ili odlukom jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ne
propiše tko odlučuje o suglasnosti iz stavka 1. ovoga članka, odluku donosi
predstavničko tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave,
razmjerno njenu udje­lu u vlasništvu.

(3)
Jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave duž­na je izvijestiti
Ministarstvo financija o danim suglasnostima dvaput godišnje, i to u srpnju i
do 31. prosinca tekuće godine.

Članak
108.

(1)
Jedinica područne (regionalne) samouprave može dati jamstvo jedinici lokalne
samouprave na svojem području uz prethodnu suglasnost Vlade, pod uvjetima iz
članka 106. ovoga Zakona.

(2) Jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave može davati jamstva pravnoj osobi u većinskom izravnom ili
neizravnom vlasništvu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i
ustanovi čiji je osnivač za ispunjenje obveza pravne osobe i ustanove. Dano
jamstvo uključuje se u opseg njezina mogućeg zaduživanja iz članka 106. ovoga
Zakona.

(3) Dok se statutom ili odlukom jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave ne propiše tko odlučuje o jamstvu iz stav­ka
2. ovoga članka, odluku donosi predstavničko tijelo jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave, iz stavka 2. razmjerno njezinu udjelu u vlasništvu.

(4)
Ugovore o jamstvu u ime lokalne samouprave sklapa pred­sjednik poglavarstva.

(5) Jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave dužna je izvijestiti Ministarstvo financija o
danim jamstvima u roku od 30 dana nakon danog jamstva i obvezno do 31. prosinca
tekuće godine.

Članak 109.

(1) Novoustrojena jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave ne smije se zaduživati, davati suglasnosti i jamstva za
zaduživanje dok nisu uređeni međusobni imovinskopravni odnosi prema Zakonu o
lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi.

(2) Nakon uređenja međusobnih imovinskopravnih odnosa
smije se zaduživati i davati jamstva samo jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave koja na dan 31. prosinca godine kada je prestala
djelovati prijašnja jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave nije
prekoračila granicu za zaduživanje i davanje jamstava prema odredbama članka
106. ovoga Zakona.

(3) Ako se za novoustrojenu jedinicu lokalne i
područne (regionalne) samouprave ne mogu ustanoviti ostvareni prihodi u godini
koja prethodi godini zaduživanja, kao mjerilo koriste se procijenjeni prihodi u
tekućoj godini.

ZaduŽivanje i davanje jamstava izvanproraČunskih korisnika proraČuna

Članak
110.

(1)
Izvanproračunski korisnici državnog proračuna mogu se zaduživati i davati
jamstva samo pod uvjetima koje utvrđuje Vlada odlukom na prijedlog ministra
financija.

(2) Ukupna visina zaduženja i danih jamstava iz
stavka 1. ovoga članka utvrđuje se zakonom o izvršavanju državnog pro­računa za
pojedinu godinu.

Članak 111.

(1) Izvanproračunski korisnici proračuna jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu se zadužiti i davati jamstva
pod uvjetima koje utvrđuje predstavničko tijelo jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave.

(2) Ukupna visina zaduženja i danih jamstava iz
stavka 1. ovoga članka utvrđuje se odlukom o izvršenju proračuna jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave u skladu sa člankom 106. ovoga
Zakona.

VIII. ODGOVORNOST ČELNIKA PRORAČUNSKOG KORISNIKA,
FINANCIJSKOG KONTROLORA I RAČUNOPOLAGAČA

NadleŽnosti Čelnika proraČunskog
korisnika

Članak
112.

(1)
Čelnik proračunskog korisnika odgovoran je za planiranje i izvršavanje dijela
proračuna.

(2) Čelnik proračunskog korisnika odgovoran je za
preuzimanje obveza, verifikaciju obveza, izdavanje naloga za plaćanje na teret
proračunskih sredstava tijela koje vodi i utvrđivanje prava naplate te za
izdavanje naloga za naplatu u korist proračunskih sred­stava.

(3) Čelnik proračunskog korisnika odgovoran je za
zakonitost, svrhovitost, učinkovitost i za ekonomično raspolaganje pro­ra­čun­skim
sredstvima.

(4) Čelnik proračunskog korisnika može određena prava
iz stavka 1. i 2. ovoga članka prenijeti na druge osobe, te unutarnjim
propisima urediti postupke temeljene na ovome Zakonu.

(5) Čelnik
proračunskog korisnika nalogodavac je ovlašten za izdavanje naloga za plaćanje
iz stavka 2. ovoga članka.

(6) Odredbe stavka od 1. do 5. ovoga članka na
odgovarajući se način odnose na proračune jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave.

RazgraniČenje nadleŽnosti izmeĐu
financijskog kontrolora i raČunopolagaČa

Članak
113.

(1) Financijski kontrolor proračunskog korisnika
odgovoran je za zakonito izvršavanje naloga nalogodavca iz članka 112. ovoga
Zakona u skladu s financijsko-računovodstvenim propisima.

(2) Računopolagač
proračunskog korisnika odgovoran je za zakonito i svrhovito trošenje javnog
novca za namjene utvrđene proračunom i financijskim planom.

(3) Računopolagač može
privremeno zadržati plaćanje ako je u suprotnosti s ovim Zakonom ili zakonom
koji godišnje uređuje izvršavanje državnog proračuna.

(4) Funkcije financijskog
kontrolora proračunskog korisnika i računopolagača proračunskog korisnika
nespojive su.

(5) Odredbe stavka od 1. do 4. ovoga članka na
odgovarajući se način odnose na jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave.

IX. PRORAČUNSKO RAČUNOVODSTVO

SadrŽaj raČunovodstva

Članak
114.

Proračunskim
računovodstvom uređuju se poslovne knjige, knjigovodstvene isprave i obrada
podataka, sadržaj računa račun­skog plana, priznavanje prihoda i primitaka te
rashoda i izdataka, procjenjivanje bilančnih pozicija, revalorizacija,
financijsko iz­vje­šta­vanje i druga područja u svezi s proračunskim računovod­stvom.

RaČunovodstvena naČela

Članak 115.

(1) Proračunsko računovodstvo temelji se na
općeprihvaće­nim računovodstvenim načelima: točnosti, istinitosti, pouzdanosti
i po­je­dinačnom iskazivanju poslovnih događaja, te na među­narod­­nim
računovodstvenim standardima za javni sektor.

(2) Proračunsko računovodstvo vodi se po načelu dvojnog
knjigo­vod­stva, a prema rasporedu računa iz računskog plana prora­č­una.

Primjena proraČunskog raČunovodstva

Članak
116.

(1) Proračunsko računovodstvo primjenjuju proračuni i
proračunski korisnici iz članka 2. stavka 1. ovoga Zakona.

(2) Proračunsko računovodstvo primjenjuju
izvanproračun­ski korisnici iz članka 2. stavka 2. ovoga Zakona samo u pogledu
financijskog izvještavanja.

Ovlasti za donoŠenje pravilnika

Članak
117.

(1)
Ministar financija donosi pravilnik o proračunskom računovodstvu i računskom
planu, te naputke o provedbi prora­čun­skog računovodstva.

(2)
Ministar financija donosi pravilnik o financijskom izvješ­tavanju u
proračunskom računovodstvu.

Odgovornost i obveze

Članak 118.

(1) Odgovorna osoba proračunskog korisnika odgovorna
je za ustroj te za zakonito i pravilno vođenje proračunskog računo­vod­stva.

(2) Vođenje proračunskog računovodstva može se
povjeriti ovlaštenoj stručnoj organizaciji ili osobi.

(3) Za sastavljanje financijskih izvještaja odgovorna
je osoba koja rukovodi službom računovodstva proračunskog korisnika ili osoba
kojoj je povjereno vođenje računovodstva.

(4) Odgovorna osoba proračunskog korisnika ili osoba
koju on ovlasti potpisuje financijske izvještaje i odgovorna je za njihovo
podnošenje.

Poslovne
knjige

Članak
119.

(1)
Poslovne knjige proračunskog korisnika jesu dnevnik, glav­na knjiga i pomoćne
knjige.

(2)
Ministar financija pravilnikom iz članka 117. stavka 1. ovoga Zakona propisuje
vrstu, oblik i sadržaj poslovnih knjiga iz stavka 1. ovoga članka.

Knjigovodstvene isprave

Članak 120.

(1) Knjigovodstvena isprava pisani je ili memorirani
elektronički dokaz o nastaloj poslovnoj promjeni.

(2) Unos podataka u poslovne knjige temelji se na
vjerodostojnim, istinitim i urednim knjigovodstvenim ispravama.

(3) Odgovorna osoba proračunskog korisnika ili osoba
koju on ovlasti ovjerava svojim potpisom, odnosno elektroničkim potpisom
vjerodostojnost knjigovodstvene isprave.

(4)
Podatke iz stavka 2. ovoga članka odgovorna osoba osigurava i u pisanom obliku.

Priznavanje prihoda i rashoda i
procjenjivanje bilanČnih pozicija

Članak 121.

(1) Priznavanje prihoda i primitaka te rashoda i
izdataka temelji se na modificiranom računovodstvenom načelu nastanka događaja.

(2) Procjena imovine, obveza i izvora vlasništva
obavlja se po modificiranom računovodstvenom načelu nastanka događaja uz
primjenu metode povijesnog troška.

(3) Proračun i proračunski korisnici revaloriziraju
nefinancijsku dugotrajnu imovinu primjenom koeficijenta porasta proiz­vo­đač­kih
cijena industrijskih proizvoda.

(4) Ministar financija pravilnikom iz članka 117.
stavka 1. ovoga Zakona propisuje pojam i značenje modificiranoga računo­vodstvenog
načela nastanka događaja i postupak revalorizacije dugotrajne imovine.

Financijsko izvjeŠtavanje

Članak
122.

(1)
Proračun i proračunski korisnici moraju sastavljati financijske izvještaje.

(2)
Financijski izvještaji proračuna i proračunskih korisnika jesu izvještaji o
stanju i strukturi, te promjenama u vrijednosti i obujmu imovine, obveza,
vlastitih izvora, prohoda, rashoda, primitaka i izdataka, odnosno novčanih
tokova.

(3) Financijski izvještaji sastavljaju se za
razdoblja u tijeku godine i za tekuću proračunsku godinu.

(4) Financijski izvještaji za razdoblja u tijeku
godine čuvaju se do donošenja godišnjega financijskog izvještaja, a godišnji
financijski izvještaj čuva se trajno i u izvorniku.

(5) Korisnici iz članka 2. ovoga Zakona moraju
izraditi i dostaviti mjesečne, tromjesečne, polugodišnje i godišnje financijske
izvještaje u skladu s pravilnikom iz članka 117. stavka 2. ovoga Zakona.

(6) Ministar financija pravilnikom iz članka 117.
stavka 2. propisuje oblik i sadržaj financijskih izvještaja, razdoblje za koje
se izrađuju te obveze i rokove njihova dostavljanja.

Članak 123.

(1) Ministarstva/razdjeli konsolidiraju financijske izvještaje
proračunskih korisnika koji su, prema organizacijskoj klasifikaciji proračuna,
u njihovu sastavu i svoj financijski izvještaj te ih iskazuju u konsolidiranom
financijskom izvještaju koji dostavljaju Ministarstvu financija.

(2) Jedinice lokalne i područne (regionalne)
samouprave konsolidiraju financijske izvještaje proračunskih korisnika za koje
su nadležne i financijski izvještaj proračuna te ih iskazuju u konsolidiranom
financijskom izvještaju koji dostavljaju Ministarstvu financija.

(3) Ministarstvo financija konsolidira:

1. konsolidirane financijske izvještaje
ministarstava/razdjela i financijske izvještaje izvanproračunskih korisnika te
sastavlja financijski izvještaj proračuna države,

2. konsolidirane financijske izvještaje jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave te sastavlja financijski izvještaj
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,

3. financijski izvještaj proračuna države i
financijski izvještaj jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te
sastavlja konsolidirani financijski izvještaj proračuna Republike Hrvatske.

(4) Ministarstvo financija dostavlja Vladi, uz
polugodišnji/godišnji obračun proračuna, i izvještaj iz stavka 3. točke 1.
ovoga članka.

(5) Predsjednik poglavarstva dostavlja poglavarstvu,
uz polu­godišnji/godišnji obračun proračuna, i izvještaj iz stavka 2. ovoga
članka.

X.
POLUGODIŠNJI IZVJEŠTAJ O IZVRŠENJU PRORAČUNA I GODIŠNJI OBRAČUN PRORAČUNA

SadrŽaj polugodiŠnjeg izvjeŠtaja o
izvrŠenju proraČuna i godiŠnjeg obraČuna proraČuna

Članak
124.

(1)
Polugodišnji izvještaj o izvršenju proračuna i godišnji obračun proračuna (u
daljnjem tekstu: obračun) sadrže:

1.
prikaz ukupnih prihoda i primitaka te rashoda i izdataka,

2.
račun financiranja,

3.
obrazloženje ostvarenja prihoda i primitaka te rashoda i izdataka,

4.
posebni dio proračuna – prikaz prihoda i primitaka te rashoda i izdataka
proračunskih korisnika,

5.
obrazloženje makroekonomskih pokazatelja te gospodarske i fiskalne politike u
tekućoj proračunskoj godini,

6.
izvještaj o zaduživanju i upravljanju dugom,

7.
izvještaj o korištenju proračunskih zaliha s obrazloženjem,

8.
izvještaj o jamstvima danima u proračunskoj godini, s obrazloženjem,

9.
obrazloženje izvršenja programa.

(2)
Godišnji obračun, uz sadržaj iz stavka 1. ovoga članka, obuhvaća i obrazloženje
čiji su sastavni dijelovi podaci iz bilance te objašnjenja odstupanja.

(3) Pri
izradi polugodišnjeg obračuna proračuna i godišnjeg obračuna proračuna koriste
se proračunske klasifikacije koje su propisane za izradu proračuna.

(4)
Ministar financija pravilnikom propisuje strukturu i izradu polugodišnjeg i
godišnjeg obračuna proračuna te konsolidiranog obračuna proračuna države i
proračuna Republike Hrvatske.

PolugodiŠnji izvjeŠtaj

Članak
125.

(1)
Ministarstvo financija podnosi Vladi polugodišnji izvještaj o izvršenju
državnog proračuna za prvo polugodište tekuće prora­čunske godine do kraja
srpnja.

(2)
Vlada upućuje Saboru polugodišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna do
5. kolovoza tekuće proračunske godine.

(3)
Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju na jedinice lokalne i
područne (regionalne) samouprave.

Izrada bilance dugotrajne imovine drŽave i jedinica
lokalne i podruČne (regionalne) samouprave

Članak
126.

(1)
Bilanca dugotrajne imovine države i jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave akt je Vlade u kojem se iskazuje stanje dugotrajne imovine države i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na dan 31. prosinca tekuće
proračunske godine.

(2) Na osnovi imovinskih bilanci korisnika državnog
prora­čuna, odnosno proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave, Ministarstvo financija izrađuje bilancu dugotrajne imovine države i
jedinica lokalne i područne (regionalne) samoup­rave koju do 31. svibnja
sljedeće godine podnosi Vladi na donošenje.

(3) Ministar financija pravilnikom propisuje izradu i
donošenje bilance dugotrajne imovine, obuhvat proračunskih korisnika koji je
izrađuju te strukturu i rokove za dostavu Ministarstvu financija.

PodnoŠenje bilance dugotrajne
imovine drŽave i jedinica lokalne i podruČne (regionalne) samouprave

Članak
127.

Uz
godišnji obračun državnog proračuna Vlada svake dvije godine dostavlja Saboru i
bilancu dugotrajne imovine države i jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave.

Izrada i donoŠenje godiŠnjeg
obraČuna proraČuna

Članak
128.

(1)
Proračunski korisnik priprema godišnji obračun svoga financijskog plana za
proteklu godinu te ga nadležnom ministarstvu, odnosno nadležnom upravnom tijelu
jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave podnosi do 28. veljače
tekuće godine.

(2) Nadležno ministarstvo, odnosno nadležno upravno
tijelo jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave iz stavka 1. ovoga
članka pregledava i usklađuje godišnje financijske planove svojih korisnika,
konsolidira ih te sastavlja konsolidirani godišnji obračun financijskog plana i
godišnji izvještaj za proteklu godinu.

(3) Konsolidirani godišnji obračun iz stavka 2. ovoga
članka nadležno tijelo iz stavka 2. ovoga članka dostavlja Ministarstvu
financija, odnosno upravnom odjelu za financije do 31. ožujka tekuće godine.

(4) Ministarstvo financija izrađuje nacrt prijedloga
konsolidiranog obračuna proračuna Republike Hrvatske i dostavlja ga Vladi,
odnosno poglavarstvu do 1. svibnja tekuće godine.

(5) Vlada, odnosno poglavarstvo donosi prijedlog
godišnjeg obračuna proračuna iz stavka 4. ovoga članka i dostavlja ga Državnom
uredu za reviziju.

(6) Prijedlog godišnjeg obračuna proračuna iz stavka
5. ovoga članka Vlada, odnosno poglavarstvo podnosi Saboru, odnosno
predstavničkom tijelu na donošenje najkasnije do 1. lipnja tekuće godine.

(7) Usvojeni godišnji obračun proračuna iz stavka 6.
ovoga članka objavljuje se u »Narodnim novinama«, a godišnji obračun proračuna
jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave objavljuje se u lokalnom
službenom glasilu.

PodnoŠenje
godiŠnjeg obraČuna financijskog plana izvanproraČunskih korisnika

Članak
129.

(1)
Izvanproračunski korisnici moraju izraditi godišnji obra­čun financijskog plana
sukladno odredbama Zakona o računo­vodstvu.

(2)
Izvanproračunski korisnik mora godišnji obračun financijskog plana za proteklu
godinu, zajedno s obrazloženjem, dostaviti Ministarstvu financija do 31. ožujka
tekuće proračunske godine.

(3) Godišnji obračun financijskog plana
izvanproračunskih korisnika Vlada, odnosno poglavarstvo predlaže na suglasnost
Saboru, odnosno predstavničkom tijelu zajedno s godišnjim obra­ču­nom proračuna
iz članka 128. ovoga Zakona.

Dostava
godiŠnjeg obraČuna jedinica lokalne i podruČne (regionalne) samouprave

Članak
130.

Poglavarstvo
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave mora dostaviti Ministarstvu
financija i Državnom uredu za reviziju prijedlog godišnjeg obračuna proračuna
do 31. ožujka tekuće godine, a u roku od 15 dana nakon što ga usvoji njegovo
predstavničko tijelo o tome izvještava Ministarstvo financija.

Dostava podataka proraČuna jedinica
lokalne i podruČne (regionalne) samouprave

Članak
131.

Jedinici
lokalne i područne (regionalne) samouprave koja podatke ne dostavi u roku i na
način propisan odredbom članka 33. ili 105. ili 107. ili 108. ili 130. ovoga
Zakona privremeno se obustav­lja doznačivanje pomoći i pomoći izravnanja iz
državnog proraču­na.

Članak 132.

Sredstva za financijsko izravnanje i pomoći iz
državnog proračuna, koje prima jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave ne smiju se koristiti za plaćanje dospjelih obveza s naslova
zaduživanja, nadoknada štete na temelju sudskih odluka i naknada prema Zakonu o
naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine.

XI.
NADZOR PRORAČUNSKIH KORISNIKA

ProraČunski nadzor

Članak
133.

(1)
Proračunski nadzor postupak je nadziranja zakonitosti, svrhovitosti i
pravodobnosti korištenja proračunskih sredstava kojim se nalažu mjere za
otklanjanje utvrđenih nezakonitosti i nepravilnosti te mjere za poboljšanje
stanja.

(2) Proračunski nadzor obuhvaća nadzor
računovodstvenih, financijskih i ostalih poslovnih dokumenata proračunskih
korisnika.

(3) Ministarstvo financija obavlja proračunski nadzor
izvan­pro­računskih korisnika iz članka 2. ovoga Zakona sukladno odredbama
ovoga Zakona.

(4) Ministarstvo financija obavlja proračunski nadzor
i nadzor namjenskog korištenja proračunskih sredstava svih pravnih i fizičkih
osoba koje dobivaju sredstva iz proračuna i financijskih planova
izvanproračunskih korisnika iz članka 2. ovoga Zakona te kreditnih sredstava s
osnove jamstva države i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.

(5) Ministar financija donosi pravilnik o
proračunskom nadzoru u kojem propisuje ciljeve, djelokrug, sadržaj, način i
uvjete, ovlaštenu osobu proračunskog nadzora i mjere proračunskog nadzora.

(6) Odredbe ovoga članka na odgovarajući se način
primjenjuju na proračune jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i
njihove korisnike.

NaČin obavljanja proraČunskog
nadzora

Članak
134.

Proračunski
nadzor poslovanja proračunskog korisnika obavlja se izravnim nadzorom kod
proračunskog korisnika i analizom njegovih financijskih izvještaja.

Posebne ovlasti osoba koje obavljaju
proraČunski nadzor

Članak
135.

(1) Ako
osoba ovlaštena za proračunski nadzor pri obavljanju nadzora utvrdi da je
počinjen prekršaj, u zapisniku o obavljenom nadzoru utvrđuje nepravilnosti.

(2) Na postupak proračunskog nadzora odgovarajuće se
primjenjuju odredbe Zakona o upravnom postupku.

Članak
136.

Osoba
ovlaštena za proračunski nadzor dužna je čuvati državnu, vojnu, profesionalnu i
poslovnu tajnu.

Unutarnja revizija

Članak
137.

(1)
Unutarnja revizija tijelo je proračunskog korisnika koje neovisno i objektivno
utvrđuje ostvarivanje cjelovitih zadaća i funkcija proračunskih korisnika,
upozorava na nepravilnosti i neusklađenost sa zakonskim i drugim propisima
kojima je utvrđeno njihovo poslovanje te predlaže mjere za njihovo otklanjanje
i mjere za unaprjeđenje poslovanja proračunskog korisnika.

(2)
Unutarnju reviziju proračunskog korisnika ustrojava čelnik proračunskog
korisnika.

(3)
Ministar financija pravilnikom propisuje uvjete koje moraju ispunjavati osobe
za obavljanje poslova unutarnje revizije, metodologiju rada u skladu sa
strukovnim načelima i standardima unutarnjeg revidiranja te kodeksom strukovne
etike unutarnjih revizora.

(4)
Ministar financija pravilnikom propisuje zajedničke kriterije na temelju kojih
proračunski korisnici mogu urediti unutarnju reviziju, a u skladu s
međunarodnim standardima za unutarnju reviziju.

NadleŽnost unutarnjeg revizora

Članak
138.

(1)
Unutarnji revizor ispituje i ocjenjuje valjanost i svrhovitost sustava internih
kontrola, upravljačkih kontrola i računovodstvenog sustava proračunskog
korisnika.

(2)
Unutarnji revizor provjerava i preispituje vjerodostojnost, svrhovitost i
zakonitost financijskih transakcija i procesa proračun­skog korisnika.

(3) Unutarnji revizor obavlja radnje iz stavka 1. i
2. ovoga članka kontinuirano.

(4) Unutarnji revizor podnosi čelniku proračunskog korisnika
pismeni izvještaj o rezultatima aktivnosti iz stavka 1. i 2. ovoga članka,
sukladno rokovima utvrđenima operativnim planom rada unutarnje revizije, a
najmanje jednom polugodišnje.

(5) Unutarnji revizor podnosi izvještaj i drugim
državnim tijelima nadležnima za poslove nadzora i revizije u skladu s posebnim
propisima.

(6) O
uočenim nepravilnostima unutarnji revizor sastavlja zasebni izvještaj čelniku
proračunskog korisnika.

(7)
Unutarnji revizor odgovoran je čelniku proračunskog korisnika za istinitost i
vjerodostojnost podnesenih izvještaja iz stavka 4. i 5. ovoga članka.

XII.
KAZNENE ODREDBE

Članak
139.

Novčanom
kaznom od 500.000,00 do 1.000.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba:

1. ako
se sredstva proračuna ne koriste sukladno članku 4. stav­ku 1. ovoga Zakona,

2. ako
proračunski korisnik preuzme obveze na teret proračuna tekuće godine suprotno
odredbama članka 4. stavka 11. ovoga Zakona,

3. ako
proračunski korisnik ne obavlja poslove sukladno odred­bama članka 8. stavka 1.
ovoga Zakona,

4. ako
proračunski korisnik ne ustroji odjel za financije sukladno odredbama članka 8.
stavka 2. ovoga Zakona,

5. ako proračunski korisnik pri izradi prijedloga i
pri predlaganju plana razvojnog programa postupi suprotno odredbama članka 26.
stavka 1. i 2. ovoga Zakona,

6. ako se postupi suprotno odredbama članka 26.
stavka 7. ovoga Zakona,

7. ako proračunski korisnik prijedlog plana radnih
mjesta nije izradio i predložio sukladno odredbama članka 28. stavka 2. ovoga
Zakona,

8. ako prijedlog plana radnih mjesta proračunskog
korisnika nije u skladu s odredbama članka 28. stavka 3. ovoga Zakona,

9. ako se postupi suprotno odredbama članka 28.
stavka 9. ovoga Zakona,

10. ako proračunski korisnik pri izradi prijedloga i
pri predlaganju plana nabave postupi suprotno odredbama članka 29. stavka 2. i
3. ovoga Zakona,

11. ako se postupi suprotno odredbama članka 29.
stavka 9. ovoga Zakona,

12. ako proračunski korisnik ne izradi financijski
plan sukladno odredbama članka 34. stavka 1. ovoga Zakona,

13. ako se postupi suprotno odredbama članka 34.
stavka 3. ovoga Zakona,

14. ako se privremeno financiranje obavlja suprotno
odredbama članka 35. stavka 3. ovoga Zakona,

15. ako proračunski korisnik postupi suprotno
odredbama članka 35. stavka 5. ovoga Zakona,

16. ako proračunski korisnik preuzme nove financijske
obveze u razdoblju privremenog financiranja, a što je suprotno odredbama članka
35. stavka 6. ovoga Zakona,

17. ako proračunski korisnik preuzme obveze po
ugovorima koji zahtijevaju plaćanje u sljedećim godinama suprotno odredbama
članka 37. stavka 1. ovoga Zakona,

18. ako proračunska sredstva budu preraspoređena
suprotno odredbama članka 38. stavka 1. i 3. ovoga Zakona,

19. ako proračunski korisnik ne utvrdi, ne naplati i
ne uplati u proračun prihode i primitke sukladno odredbama članka 39. stavka 3.
i 4. te ako ne pristupi izvršavanju svih rashoda i izdataka sukladno odredbama
članka 39. stavka 4. ovoga Zakona,

20. ako proračunski korisnik sklapa ugovore o nabavi
roba, obavljanju usluga i ustupanju radova suprotno odredbama članka 40. stavka
1. ovoga Zakona,

21. ako proračunski korisnik preuzme obveze suprotno
odredbama članka 43. ovoga Zakona,

22. ako se pri plaćanju predujma postupi suprotno
odredbama članka 51. ovoga Zakona,

23. ako proračunski korisnik koji nije iskoristio
donaciju na način i pod uvjetima što ih je utvrdio donator postupi suprotno
odredbama članka 53. ovoga Zakona,

24. ako proračunski fond otvori račun suprotno
odredbama članka 57. stavka 2. ovoga Zakona,

25. ako proračunski korisnik postupi suprotno
odredbama članka 62. stavka 2. ovoga Zakona,

26. ako se svota od prodaje udjela i uloga u kapitalu
koristi suprotno odredbama članka 68. stavka 1. ovoga Zakona,

27. ako
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave upotrijebi sredstva
dobivena od prodaje udjela i uloga u kapitalu suprotno odredbama članka 68.
stavka 2. ovoga Zakona,

28. ako se jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave zaduži suprotno odredbama članka 105. stavka 1. ovoga Zakona,

29. ako se ustanova čiji je osnivač i većinski
vlasnik jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave zaduži suprotno
odred­bama članka 107. stavka 1. ovoga Zakona,

30. ako se pravna osoba čiji je osnivač i većinski
vlasnik jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave zadužuje suprotno
odredbama članka 107. stavka 1. ovoga Zakona,

31. ako se odluka o suglasnosti za zaduživanje ne
donese sukladno odredbama članka 107. stavka 2. ovoga Zakona,

32. ako jedinica područne (regionalne) samouprave
dade jamstva suprotno odredbama članka 108. stavka 1. ovoga Zakona,

33. ako jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave da jamstva suprotno odredbama članka 108. stavka 2. ovoga Zakona,

34. ako odluka o davanju jamstva iz stavka 2. ovoga
članka nije donesena sukladno odredbama članka 108. stavka 3. ovoga Zakona,

35. ako se novoustrojena jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave zaduži, dade suglasnost i jamstvo za zaduživanje
suprotno odredbama članka 109. stavka 1. ovoga Zakona,

36. ako se jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave zadužuje i daje jamstva suprotno odredbama članka 109. stavka 2.
ovoga Zakona,

37. ako se izvanproračunski korisnici državnog
proračuna zaduže i daju jamstva suprotno odredbama članka 110. stavka 1. ovoga
Zakona,

38. ako se izvanproračunski korisnik proračuna
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave zaduži i dade jamstva
suprotno odredbama članka 111. stavka 1. ovoga Zakona,

39. ako se sredstva za financijsko izravnanje i
pomoći iz državnog proračuna koje prima jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave koriste suprotno odredbama članka 132. ovoga Zakona,

40. ako proračunski korisnik nije ustrojio unutarnju
reviziju proračunskog korisnika sukladno odredbama članka 137. stavka 2. ovoga
Zakona.

Članak
140.

Novčanom kaznom od 21.000,00 do 100.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba proračuna i proračunskog korisnika:

1. ako se sredstva proračuna ne koriste sukladno
članku 4. stavka 1. ovoga Zakona,

2. ako se izrada i izvršavanje proračuna ne temelji
na na­če­lima utvrđenima odredbama članka 4. stavka 2. ovoga Zakona,

3. ako proračunski korisnik preuzme obveze na teret
proračuna tekuće godine suprotno odredbama članka 4. stavka 11. ovoga Zakona,

4. ako proračunski korisnik ne obavlja poslove
sukladno odred­bama članka 8. stavka 1. ovoga Zakona,

5. ako nije ustrojen odjel za financije sukladno
odredbama članka 8. stavka 2. ovoga Zakona,

6. ako proračunski korisnik pri izradi i pri
predlaganju plana razvojnog programa postupi suprotno odredbama članka 26.
stavka 1. i 2. ovoga Zakona,

7. ako
se ne izrađuje zajednički prijedlog plana razvojnog pro­grama sukladno
odredbama članka 26. stavka 3. ovoga Zakona,

8. ako se postupi suprotno odredbama članka 26.
stavka 7. ovoga Zakona,

9. ako se ne vodi registar, odnosno središnji registar
djelatnika proračunskih korisnika sukladno članku 28. stavku 7. ovoga Zakona,

10. ako se ne izrađuje zajednički prijedlog plana
sukladno odredbama članka 29. stavka 4. ovoga Zakona,

11. ako se ne vodi registar, odnosno središnji
registar nabave proračunskih korisnika sukladno odredbama članka 29. stavka 7.
ovoga Zakona,

12. ako se postupi suprotno odredbama članka 29.
stavka 9. ovoga Zakona,

13. ako proračunski korisnik ne izradi financijski
plan sukladno odredbama članka 34. stavka 1. ovoga Zakona,

14. ako se postupi suprotno odredbama članka 34.
stavka 3. ovoga Zakona,

15. ako se privremeno financiranje obavlja suprotno
odredbama članka 35. stavka 3. ovoga Zakona,

16. ako proračunski korisnik postupi suprotno
odredbama članka 35. stavka 5. ovoga Zakona,

17. ako proračunski korisnik preuzme nove financijske
obveze u razdoblju privremenog financiranja, a što je suprotno odredbama članka
35. stavka 6. ovoga Zakona,

18. ako proračunski korisnik preuzme obveze po
ugovorima koji zahtijevaju plaćanje u sljedećim godinama suprotno odredbama
članka 37. stavka 1. ovoga Zakona,

19. ako proračunska sredstva budu preraspoređena
suprotno odredbama članka 38. stavka 1. i 3. ovoga Zakona,

20. ako proračunski korisnik ne utvrdi, ne naplati i
ne uplati u proračun prihode i primitke sukladno odredbama članka 39. stavka 3.
i 4. te ako ne pristupi izvršavanju svih rashoda i izdataka sukladno odredbama
članka 39. stavka 4. ovoga Zakona,

21. ako proračunski korisnik sklapa ugovore o nabavi
robe, obavljanju usluga i ustupanju radova suprotno odredbama članka 40. stavka
1. ovoga Zakona,

22. ako proračunski korisnik preuzme obveze suprotno
odredbama članka 43. ovoga Zakona,

23. ako proračunski korisnik preuzme i plaća obveze
suprotno odredbama članka 50. stavka 1. ovoga Zakona,

24. ako se pri plaćanju predujma postupi suprotno
odredbama članka 51. ovoga Zakona,

25. ako proračunski korisnik koji nije iskoristio
donaciju na način i pod uvjetima što ih je utvrdio donator postupi suprotno
odredbama članka 53. ovoga Zakona,

26. ako zahtjev za dodjelu sredstava za nabavu robe,
obav­ljanje usluga i ustupanje radova nije temeljen na odredbama članka 54.
stavka 1. ovoga Zakona,

27. ako zahtjev za dodjelu sredstava subvencija,
zajmova i drugih oblika državne pomoći nije temeljen na odredbama članka 54.
stavka 2. ovoga Zakona,

28. ako se rashod i izdatak iz proračuna ne temelji
na vjerodostojnim knjigovodstvenim ispravama kojima se dokazuje obveza plaćanja
sukladno odredbama članka 55. stavka 1. ovoga Zakona,

29. ako
odgovorna osoba prije isplate ne provjeri i ne potpiše pravni temelj i visinu
obveze koja proizlazi iz knjigovodstvene isprave sukladno odredbama članka 55.
stavka 2. ovoga Zakona,

30. ako
proračunski korisnik, nakon što naknadno utvrdi da je isplata iz proračuna
izvršena nezakonito i/ili neopravdano, ne postupi sukladno odredbama članka 56.
stavka 1. ovoga Zakona,

31. ako
proračunski fond otvori račun suprotno odredbama članka 57. stavka 2. ovoga
Zakona,

32. ako
isplate na teret proračunskog fonda i preuzete obveze nisu sukladne odredbama
članka 60. stavka 1. ovoga Zakona,

33. ako
se nakon nastupa uvjeta za prestanak proračunskog fonda ne postupi sukladno
odredbama članka 61. stavka 2. ovoga Zakona,

34. ako
proračunski korisnik postupi suprotno odredbama članka 62. stavka 3. ovoga Zakona,

35. ako
se novčana sredstva ulažu suprotno odredbama članka 64. stavka 5. ovoga Zakona,

36. ako
se svota od prodaje udjela i uloga u kapitalu koristi suprotno odredbama članka
68. stavka 1. ovoga Zakona,

37. ako
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave upotrijebi sredstva
dobivena od prodaje udjela i uloga u kapitalu suprotno odredbama članka 68.
stavka 2. ovoga Zakona,

38. ako
nefinancijska dugotrajna imovina nije stečena sukladno odredbama članka 72.
stavka 1. ovoga Zakona,

39. ako
se ne upravlja imovinom sukladno odredbama članka 73. stavka 2. ovoga Zakona,

40. ako
se sredstva od prodaje i zamjene nefinancijske dugotrajne imovine, te od
nadoknade štete s osnove osiguranja koriste suprotno odredbama članka 74. ovoga
Zakona,

41. ako
se jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave zaduži suprotno
odredbama članka 105. stavka 1. ovoga Zakona,

42. ako
je ukupna godišnja obveza lokalne i područne (regionalne) samouprave iz članka
104. ovoga Zakona suprotna odredbama članka 106. stavka 1. ovoga Zakona,

43. ako
se ustanova čiji je osnivač i većinski vlasnik jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave zaduži suprotno odred­bama članka 107. stavka 1. ovoga
Zakona,

44. ako
se odluka o suglasnosti za zaduživanje ne donese sukladno odredbama članka 107.
stavka 2. ovoga Zakona,

45. ako
jedinica područne (regionalne) samouprave da jamstva suprotno odredbama članka
108. stavka 1. ovoga Zakona,

46. ako
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave da jamstva suprotno
odredbama članka 108. stavka 2. ovoga Zakona,

47. ako
odluka o davanju jamstva nije donesena sukladno odredbama članka 108. stavka 3.
ovoga Zakona,

48. ako
se novoustrojena jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave zaduži, da
suglasnost i jamstva za zaduženje suprotno odredbama članka 109. stavka 1.
ovoga Zakona,

49. ako
se jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave zadužuje i daje jamstva
suprotno odredbama članka 109. stavka 2. ovoga Zakona,

50. ako
ne postupa sukladno odgovornosti utvrđenoj u odredbama članka 112. stavka 1.,
2. i 3. ovoga Zakona,

51. ako
ne ustroji i ne vodi proračunsko računovodstvo sukladno odredbama članka 118.
stavka 1. i 2. ovoga Zakona,

52. ako
financijski izvještaji proračunskog korisnika nisu sastavljeni, potpisani i
podneseni sukladno odredbama članka 118. stavka 3. i 4. ovoga Zakona,

53. ako
proračunski korisnik ne vodi poslovne knjige sukladno odredbama članka 119.
stavka 1. ovoga Zakona,

54. ako
knjigovodstvene isprave i postupanje s njima nije sukladno odredbama članka
120. ovoga Zakona,

55. ako
nefinancijska dugotrajna imovina nije revalorizirana sukladno odredbama članka
121. stavka 3. ovoga Zakona,

56. ako
se financijski izvještaji ne sastavljaju sukladno odredbama članka 122. stavka
1., 2. i 3. ovoga Zakona,

57. ako
se financijski izvještaji ne čuvaju sukladno odredbama članka 122. stavka 4.
ovoga Zakona,

58. ako proračunski korisnici ne izrade i ne dostave
financijske izvještaje sukladno odredbama članka 122. stavka 5. ovoga Zakona,

59. ako se ne konsolidiraju i ne dostavljaju
financijski izvještaji sukladno odredbama članka 123. stavka 1. i 2. ovoga
Zakona,

60. ako sadržaj polugodišnjeg izvještaja proračuna i
godišnjeg obračuna proračuna nije sukladan odredbama članka 124. stavka 1.
ovoga Zakona,

61. ako godišnji obračun ne sadrži obrazloženje i
objašnjenje sukladno odredbama članka 124. stavka 2. ovoga Zakona,

62. ako se pri izradi polugodišnjeg obračuna
proračuna i godišnjeg obračuna proračuna ne koriste proračunske klasifikacije
sukladno odredbama članka 124. stavka 3. ovoga Zakona,

63. ako proračunski korisnik ne priprema i ne
dostavlja godišnji obračun svoga financijskog plana za proteklu godinu sukladno
odredbama članka 128. stavka 1. ovoga Zakona,

64. ako se ne postupi sukladno odredbama članka 128.
stavka 2. te ako se ne dostavi konsolidirani godišnji obračun prema odred­bama
članka 128. stavka 3. ovoga Zakona,

65. ako se godišnji obračuni proračuna ne objave
sukladno odredbama članka 128. stavka 7. ovoga Zakona,

66. ako prijedlog godišnjeg obračuna proračuna nije dostavljen
sukladno odredbama članka 130. ovoga Zakona,

67. ako se sredstva za financijsko izravnanje i
pomoći iz državnog proračuna koje prima jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave koriste suprotno odredbama članka 132. ovoga Zakona.

Članak 141.

Novčanom
kaznom od 21.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba
izvanproračunskog korisnika:

1. ako
se pravna osoba čiji je osnivač i većinski vlasnik jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave zadužuje suprotno odredbama članka 107. stavka 1. ovoga
Zakona,

2. ako
se izvanproračunski korisnici državnog proračuna zaduže i daju jamstvo suprotno
odredbama članka 110. stavka 1. i 2. ovoga Zakona,

3. ako
se izvanproračunski korisnik proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave zaduže i daju jamstva suprotno odredbama članka 111. stavka 1. i 2.
ovoga Zakona,

4. ako
izvanproračunski korisnik ne izradi i ne dostavi godišnji obračun financijskog
plana sukladno odredbama članka 129. stavka 1. i 2. ovoga Zakona.

Članak
142.

Novčanom
kaznom od 21.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj osoba ovlaštena
za proračunski nadzor:

– ako postupi suprotno odredbama članka 136. ovoga
Zakona.

Članak 143.

Novčanom kaznom od 21.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj financijski kontrolor korisnika proračuna:

– ako ne postupa sukladno odgovornosti utvrđenoj u
odredbama članka 113. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 144.

Novčanom kaznom od 21.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj računopolagač korisnika proračuna:

1. ako ne postupa sukladno odgovornosti utvrđenoj u
odredbama članka 113. stavka 2. ovoga Zakona,

2. ako ne postupa sukladno odredbama članka 113.
stavka 3. ovoga Zakona.

Članak 145.

Novčanom kaznom od 21.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit
će se za prekršaj odgovorna osoba korisnika proračuna:

– ako ne razgraniči nadležnosti između financijskog
kontrolora i računopolagača sukladno odredbama članka 113. ovoga Zakona.

Članak
146.

Novčanom
kaznom od 10.000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba
proračuna i proračunskog korisnika:

1. ako prihodi, primici, rashodi i izdaci nisu
iskazani sukladno odredbama članka 15. stavka 1. ovoga Zakona,

2. ako je plan radnih mjesta suprotan odredbama
članka 28. stavka 1. ovoga Zakona,

3. ako prijedlog plana radnih mjesta nije izrađen i
predložen sukladno odredbama članka 28. stavka 2. ovoga Zakona,

4. ako prijedlog plana radnih mjesta nije usklađen
prema odred­bama članka 28. stavka 3. ovoga Zakona,

5. ako zajednički prijedlog plana nije usklađen s
odredbama članka 28. stavka 4. ovoga Zakona,

6. ako se postupi suprotno odredbama članka 28.
stavka 9. ovoga Zakona,

7. ako jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave ne izvijesti Ministarstvo financija sukladno odredbama članka 105.
stavka 8. ovoga Zakona,

8. ako jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave ne izvijesti Ministarstvo financija sukladno odredbama članka 107.
stavka 3. ovoga Zakona,

9. ako jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave ne izvijesti Ministarstvo financija sukladno odredbama članka 108.
stavka 5. ovoga Zakona.

XIII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Rokovi
za izradu podzakonskih propisa

Članak
147.

(1)
Vlada će donijeti propise:

– iz
članka 8. stavka 4., članka 65. stavka 2., članka 72. stavka 3., članka 77. stavka
3. i članka 110. stavka 1. ovoga Zakona u roku od dva mjeseca od stupanja na
snagu ovoga Zakona,

– iz
članka 26. stavka 5. ovoga Zakona u roku od dva mjeseca od stupanja na snagu
ovoga Zakona,

– iz
članka 27. stavka 1., članka 28. stavka 6. i članka 29. stav­ka 6. ovoga Zakona
u roku od dva mjeseca od stupanja na snagu ovoga Zakona.

(2) Ministar financija donijet će propise:

– iz članka 117. ovoga Zakona u roku od tri mjeseca
od stupanja na snagu ovoga Zakona,

– iz članka 2. stavak 3. i članka 15. stavka 3. ovoga
Zakona u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga Zakona,

– iz članka 10. stavka 3., članka 37. stavka 3.,
članka 41. stav­ka 4., članka 50. stavka 2., članka 55. stavka 3., članka 64.
stavka 3., članka 65. stavka 1., članka 71. stavka 2., članka 73. stavka 6.,
članka 103. stavka 3., članka 105. stavka 6., članka 124. stavka 4., članka
126. stavka 3. i članka 133. stavka 5. ovoga Zakona u roku od tri mjeseca od
stupanja na snagu ovoga Zakona,

– iz članka 8. stavka 5. ovoga Zakona u roku od tri
mjeseca od stupanja na snagu ovoga Zakona,

– iz članka 137. stavka 3. i 4. ovoga Zakona u roku
od tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga Zakona.

(3) Ministar financija u suglasnosti s ministrom
nadležnim za gospodarstvo, za javne radove, obnovu i graditeljstvo te za obrt,
malo i srednje poduzetništvo, donijet će propise iz članka 27. stav­ka 2. ovoga
Zakona u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga Zakona.

(4) Ministar nadležan za pravosuđe, upravu i lokalnu
samoupravu donijet će propise iz članka 28. stavka 8. ovoga Zakona u roku od
tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga Zakona.

(5) Nadležno tijelo državne uprave za javnu nabavu,
odnosno poglavarstvo, donosi propise iz članka 29. stavka 8. ovoga Zakona u
roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 148.

Korisnici državnog proračuna i proračuna jedinice
lokalne i područne (regionalne) samouprave obvezuju se ustrojiti unutarnju
reviziju iz članka 137. ovoga Zakona u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Članak 149.

Do donošenja propisa iz članka 147. ovoga Zakona
primjenjuju se propisi:

– Uredba o računovodstvu proračuna (»Narodne novine«,
br. 96/94., 108/96., 119/01. i 74/02.),

– Uredba o sustavu glavne knjige riznice te načinu
vođenja jedinstvenog računa riznice (»Narodne novine«, br. 97/95.),

– Pravilnik o mjerilima za korištenje prihoda
proračunskih korisnika ostvarenih na tržištu od obavljanja osnovne i ostale
djelatnosti (»Narodne novine«, br. 146/98.),

– Pravilnik o proračunskom računovodstvu i računskom
planu (»Narodne novine«, br. 119/01. i 74/02.),

– Pravilnik o financijskom izvještavanju u
proračunskom računovodstvu (»Narodne novine«, br. 74/02., 3/03. i 12/03.),

– Pravilnik o proračunskom nadzoru i unutarnjem
nadzoru (»Narodne novine«, br. 92/96.),

– Naputak o ekonomskoj i funkcijskoj klasifikaciji
rashoda/izdataka i prihoda i primitaka (»Narodne novine«, br. 93/01.),

–
Naputak o izvršavanju državnog proračuna s jedinstvenog računa riznice
(»Narodne novine«, br. 4/01.),

– Uputa
o sadržaju i načinu vođenja registra korisnika državnog proračuna (»Narodne
novine«, br. 45/97.).

Prestanak vaŽenja zakona

Članak
150.

S danom
stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti:

Zakon o
proračunu (»Narodne novine«, br. 92/94.) osim članka 47. koji će se
primjenjivati do izrade godišnjeg obračuna za 2003. godinu, a najkasnije do 30.
lipnja 2004. te članak 6., 7. i 10. Zakona o kreditnim poslovima s inozemstvom
(»Narodne novine«, br. 43/96.).

Stupanje na snagu Zakona

Članak
151.

Ovaj
Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a
primjenjuje se od 1. srpnja 2003.

Kasa:
400-06/03-01/03
Zagreb, 29. svibnja 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 96/2003-1216
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)