## Zakon o porezu na dohodak

### NN 109/1993 (7.12.1993.), Zakon o porezu na dohodak

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### o proglašenju Zakona o porezu na dohodak

Proglašavam Zakon o porezu na dohodak, koji je donio Zastupnički dom
Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana 23. studenoga 1993. godine.

Broj : PA4-126/ 1-93.

Zagreb, 29. studenoga 1993.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o porezu na dohodak

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Porez na dohodak fizičkih osoba plaća se prema odredbama ovoga Zakona
i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona.

(2) Raspodjela prihoda od poreza na dohodak utvrđuje se posebnim zakonom.

Obveznik poreza na dohodak

Članak 2.

(1) Obveznik poreza na dohodak jest fizička osoba koja u Republici Hrvatskoj
ostvaruje dohodak na koji se plaća porez po ovom Zakonu.

(2) Tuzemni porezni obveznik jest fizička osoba koja ima prebivalište
ili uobičajeno boravište od najmanje 182 dana u Republici Hrvatskoj.

(3) Inozemni porezni obveznik jest fizička osoba koja u Republici Hrvatskoj
nema ni prebivalište ni boravište.

(4) Tuzemnim poreznim obveznikom smatra se i hrvatski državljanin koji
u Republici Hrvatskoj nema ni prebivalište ni boravište, a zaposlen je
u državnoj službi i po toj osnovi prima plaću.

Osnovica poreza na dohodak

Članak 3.

(1) Osnovica poreza na dohodak tuzemnog poreznog obveznika jest ukupni
iznos dohotka koji porezni obveznik ostvari u zemlji i inozemstvu i to
od:

1. dohotka od nesamostalnog rada,

2. dohotka od samostalne djelatnosti i

3. dohotka od imovine i imovinskih prava.

(2) Dohodak iz stavka 1. ovoga članka umanjuje se za iznos osobnih odbitaka
i iznos gubitka.

(3) Osnovica poreza na dohodak inozemnog poreznog obveznika jest ostvareni
dohodak u zemlji u smislu stavka 1. ovoga članka umanjen za iznos osobnih
odbitaka i gubitka prema stavku 2. ovoga članka.

Razdoblje plaćanja poreza na dohodak

Članak 4.

(1) Porez na dohodak utvrđuje se za kalendarsku godinu.

(2) Ako tijekom kalendarske godine dođe do promjene tuzemnog poreznog
obveznika u inozemnog ili inozemnog u tuzemnog, odnosno do promjene tuzemnog
poreznog obveznika, porez na dohodak. umjesto za kalendarsku godinu, utvrđuje
se za razdoblje ostvarivanja dohotka u toj godini.

Stopa poreza ohodak

Člana 5.

(1) Porez na dohodak plaća se po stopi od 25% od oporezivog dohotka
do visine trostrukog iznosa godišnje minimalne plaće utvrđene u smislu
propisa o radu.

(2) Porez na dohodak plaća se po stopi od 35% na višak oporezivog dohotka
iznad trostruke godišnje minimalne plaće.

Što se ne smatra dohotkom

Članak 6.

U dohodak ne ulaze:

1. potpore radi zbrinjavanja ratnih invalida i članova uže obitelji
poginulih boraca, kao i pomoći žrtvama borbe za slobodu Republike Hxvetske,
na temelju posebnih propisa,

2. potpore zbog uništenja i oštećenja imovine zbog ratnih događaja,
elementarnih nepogoda i drugih izvanrednih događaja,

3. socijalne potpore,

4. doplatak na djecu i novčana primanja za opremu novorođenog djeteta,

5. iznosi primljeni po osnovi osiguranja života i imovine,

6. naknade štete zbog posljedica nesreće na radu,

7. naknade za vrijeme vojne službe u oružanim snagama Republike Hrvatske,

8. naknade pripadnicima civilne zaštite i drugim osobama koje proističu
iz propisa o civilnoj obuci i zaštiti od elementarnih nepogoda,

9. invalidska primanja po bilo kojoj osnovi i primanja po propisima
o socijalnom osiguranju osim plaća i mirovina,

10. naknade plaća za vrijeme privremene nezaposlenosti i spriječenosti
za rad zbog bolesti i povreda,

11. primanja na ime pomoći obitelji umrlog radnika,

12. plaće invalida i drugih invalidnih osoba zaposlenih u poduzećima
za zapošljavanje invalida, kao i nagrade osobama koje se nalaze na profesionalnoj
rehabilitaciji u tim poduzećima,

13. naknade i nagrade koje osuđene osobe primaju za rad u kazneno-popravnim
ustanovama i u domovima za preodgoj,

14. primici po osnovi naknada, potpora i nagrada do najnižih iznosa
utvrđenih općim kolektivnim ugovorima, a dnevnice za službena putovanja
u inozemstvo do iznosa koji propisuje ministar financija,

15. otpremnine koje se daju prilikom odlaska u mirovinu.

16. nagrade učenicima i studentima za vrijeme njihovog praktičnog rada,

17. primanja studenata i đaka na redovnom školovanju za rad preko studentskih
i đačkih udruga,

18. posebne novčane potpore, koje daje poslodavac posloprimcu do iznosa
kojega odredi ministar financija.

II. VRSTE DOHODAKA

Dohodak od nesamostalnog rada

Članak 7.

(1) U dohodak od nesamostalnog rada spadaju:

1. plaća iz radnog odnosa u skladu s propisima o radu, umanjena za zakonom
propisana obvezna izdvajanja,

2. mirovine i drugi dohoci iz prijašnjeg radnog odnosa bez obzira da
li ih plaća poslodavac ili druga osoba, umanjene za zakonom propisana obvezna
izdvajanja,

3. primici po osnovi naknada, potpora i nagrada iznad najnižih iznosa
utvrđenih općim kolektivnim ugovorima,

4. plaća iz radnog odnosa što je isplati druga osoba,

5. svi drugi primici po osnovi rada i u svezi s radom.

(2) Dohotkom od nesamostalnog rada smatraju se I:

1. premije osiguranja, koje pravne i fizičke osobe plaćaju za svoje
radnike i druge osobe po osnovi osiguranja života, dodatne mirovine i njihove
imovine te stipendije isplaćene iznad minimalne, plaće

2. plaća poduzetnika (poduzetnička plaća), koja ulazi u rashod pri utvrđivanju
poreza na dohoda, odnosno poreza na dobit.

(3) Dohotkom od nesamostalnog rada, u smislu stavka 1. ovoga članka
smatraju se i druga primanja, koja se umjesto u novcu, nadoknađuju u stvarima
ili u drugom obliku, koja imaju novčanu vrijednost. kao što su korištenje
zgrada, plovnih objekata i automobila u vlasništvu poduzetnika, nadoknađivanje
najamnine za stanovanje, povoljnije kamate pri odobravanju kredita i drugo.
Pod povoljnijim kamatama podrazumijevaju se kamete koje se ugovaraju ispod
eskontne stope Narodne banke Hrvatske bez obzira na to da li kredit ostvaruje
zaposleni ili poduzetnik.

(4) Ministar financija potanko će propisati provedbu odredaba stavka
3. ovoga članka.

Članak 8.

(1) Porez na dohodak od nesamostalnog rada ne plaćaju:

1. šefovi stranih diplomatskih misija akreditirani u Republici Hrvatskoj
i diplomatsko osoblje stranih diplomatskih misija u Republici Hrvatskoj
te članovi njihovih domaćinstava, ako ti članovi domaćinstava nisu hrvatski
državljani ili nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj,

2. šefovi stranih konzulata u Republici Hrvatskoj i konzutarni funkcionari
te članovi njihovih domaćinstava ako ti članovi nisu hrvatski državljani
ili nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj,

3. funkcionari UN i njenih specijalnih agencija, eksperti tehničke pomoći
UN i njenih specijaliziranih agencija,

4. osobe zaposlene kod stranih diplomatskih misija, konzulata i međunarodnih
organizacija, osobe zaposlene kod šefova diplomatskog osoblja stranih diplomatskih
misija i međunarodnih organizacija u Republici Hrvatskoj, ako nisu hrvatski
državljani ili nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj.

(2) Porez od nesamostalnog rada ne plaćaju počasni konzularni funkcionari
stranih konzulata u Republici Hrvatskoj što ih primaju od države koja ih
je imenovala za obavljanje konzularnih funkcija.

Članak 9.

(1) Fizičke osobe koje povremeno obavljaju određene usluge pravnim i
fizičkim osobama, ako nisu s njima u radnom odnosu, plaćaju porez od nesamostalnog
rada od svakog pojedinačno ostvarenog prihoda po stopi od 25% bez prava
na osobne odbitke iz članka 35. ovoga Zakona.

(2) Fizičke osobe koje privremeno i povremeno, na temelju ugovora o
radu, obavljaju poslove za pravne osobe plaćaju porez iz stavka 1. članka.

Dohodak od samostalne djelatnosti

Članak 10.

(1) Dohodak od samostalne djelatnosti čini dohodak od obrta i slobodnih
zanimanja te dohodak od poljoprivrede i šumarstva i drugih djelatnosti
čiji je trajni cilj ostvarivanje dohotka.

(2) Pod obrtom se podrazumijevaju proizvodačke, uslužne, trgovačke,
ugostiteljske, prijevozničke kao i sve druge poduzetničke djelatnosti u
skladu sa Zakonom o obrtu.

(3) U slobodna zanimanja spadaju djelatnosti kao što su liječnička,
zubarska, veterinarska, odvjetnička, bilježnička, poslovno-savjetnička,
revizorska, inženjerska, arhitektonska, novinarska, športska i druge intelektualne
djelatnosti, kao i djelatnost članova predstavničkih tijela državnih i
drugih udruga, članova upravnih i nadzornih odbora pravnih osoba, stečajnih
upravitelja, sudskih vještaka i porotnika, koji nemaju svojstvo djelatnika
u sudu.

Članak 11.

Dohotkom, u smislu članka 10. stavka 1. ovoga Zakona, smatra se i dohodak
koji fizička osoba ostvari od autorskih prava, patenata i znakova razlikovanja
(u daljnjem tekstu: autorska prava) trajnim ostvarivanjem dohtoka od autorskih
djela kao što su književna, znanstvena, stručna, publicistička i druga
pisana djela, glazbena, kinematografska i likovna djela, umjetničko-fotografska
djela i sva druga djela obuhvaćena propisima o autorskom pravu.

Članak 12.

(1) Samostalnu djelatnost može obavljati poduzetnik samostalno kao supoduzetnik
ili kao vlasnik udjela.

(2) Poduzetnik je svaka fizička osoba koja samostalno i trajno obavlja
djelatnost radi ostvarivanja dohotka.

(3) Poduzeće čini gospodarska djelatnost poduzetnika.

Dohodak od obrta i slobodnih zanimanja

Članak 13.

(1) Ako više osoba ostvaruje dohotak od obrta i slobodnih zanimanja
zajedničkim obavljanjem djelatnosti, svaka fizička osoba plaća porez na
dio dohotka koji joj pripada od zajedničkoga poslovanja.

(2) Ako ugovorom o zajedničkom poslovanju nije ugovoren način podjele
dohotka ostvareni dohodak dijeli se na jednake dijelove.

(3) Dijelu dohotka ili gubitka dodaju se, i primici koje je porezni
obveznik ostvario od poduzeća za svoj rad ili druge naknade, a koji su
kao izdaci smanjili dohodak poduzeća.

Članak 14.

(1) Fizićka osoba, koja plaća porez na dohodak od obrta, odnosno slobodnih
zanimanja može plaćati porez na dobit na vlastili zahtjev ili ukoliko ispunjava
zakonske pretpostavke za o oporezivanje dobiti.

(2) Pismenu izjavu da želi plaćati porez na dobit umjesto poreza na
dohodak fizička osoba dužna je dostaviti Poreznoj upravi prije početka
kalendarske godine.

Članak 15.

(1) Porez na dohodak od obrta i slobodnih zanimanja plaća se na dohodak
koji čini razlika između ukupnih prihoda i rashoda. U prihode, pored novčanih
primitaka, ulazi i vrijednost proizvoda, robe i usluga koje porezni obveznik
ostvari obavljanjem obrtničke djelatnosti, odnosno slobodnog zanimanja
po tržišnim vrijednostima.

(2) U prihode ulaze i prihodi ostvareni od prodaje, otuđenja i izuzimanja
sredstava koja služe za obavljanje djelatnosti, koja su se vodila u spisku
dugotrajne imovine ili od prodaje, odnosno otuđenja ili likvidacije obrta
odnosno radnje. Vrijednost ovih sredstava uzima se prema tržnoj vrijednosti.

(3) U rashode poslovanja ulaze samo oni rashodi koji su izravno vezani
za ostvarivanje dohotka od obrta, odnosno slobodnih zanimanja. U rashode
poslovanja ulaze i otpisi prodanih ili otuđenih sredstava, koja su se vodila
u spisku dugotrajne imovine, kao i otpisi tih sredstava kod otuđenja ili
likvidacije obrta ili radnje.

Članak 16.

(1) Fizičke osobe, koje se bave obrtom ili slobodnim zanimanjem dužne
su utvrdivati dohodak na osnovi podataka iz poslovnih knjiga.

(2) Poslovne knjige iz stavka 1. ovoga članka jesu knjiga prihoda i
rashoda i knjiga prometa.

(3) Poslovne knjige moraju se voditi uredno i pravodobno.

(4) Za svaku prodaju odnosno obavljenu uslugu mora se izdati račun.

(5) Oblik i sadržaj poslovnih knjiga i računa te način vođenja poslovnih
knjiga propisuje ministar financija.

(6) Porezna uprava može pojedine kategorije osoba koje se bave obrtom
ili slobodnim zanimanjem osloboditi vođenja poslovnih knjiga i visinu poreza
utvrditi u godišnjem paušalnom iznosu. Porezni obreznik ovlašten je svoje
prihode dokazivati i poslovnim knjigama.

Spisak dugotrajne imovine

Članak 17.

(1) U spisak dugotrajne imovine unose se stvari i prava koja služe stjecanju
dohotka ako njihova pojedinačna nabavna vrijednost premašuje iznos dinarske
protuvrijednosti 200 DEM i ako im je vijek trajanja duži od godine dana.

(2) Spisak dugotrajne imovine šluži za utvrđivanje otpisa (amortizacije)
i rashoda zaštite uloženog kspitala.

(3) U spisak dugotrajne imovine unosi se pojedinačna nabavna vrijednost
stvari (sredstva) i prava, korisni vijek trajanja, revalorizirana vrijednost
i otpis.

(4) Vrijednost stvari i prava koja se unose u spisak dugotrajne imovine
ravnomjerno se otpisuje u razdoblju njihova korištenja. Ako se pravo u
cijelosti iskoristi ili se ne koristi odnosno sredstvo ne upotrebljava,
tada se njegova vrijednost u cijelosti otpisuje.

(5) Najkraći porezno dopustivi rokovi korištenja pojedinih stvari i
prava uređuju se Pravilnikom o revalorizaciji i amortizaciji kojeg donosi
ministar financija.

(6) Revalorizacija imovine unijete u spisak dugotrajne imovine obavlja
se primjenom mjesečnih odnosno godišnjih indeksa rasta proizvodačkih cijena
industrijskih proizvoda koje objavljuje Državni zavod za statistiku.

(7) Iznimno od odredaba stavka 3. ovoga članka, prilikom formiranja
spiska dugotrajne imovine i utvrđivanja stanja na dan 1. siječnja 1994.
godine umjesto nabavne vrijednosti može se unijeti procijenjena zamjenska
(tržišna) vrijednost stvari i prava i procijenjeni vijek korištenja.

(8) Oblik i sadržaj spiska dugotrajne imovine propisuje ministar financija.

Rashodi poslovanja

Članak 18.

(1) Rashodi materijala, robe, proizvoda, energije i usluga, koji služe
za stjecanje dohotka, priznaju se u visini cijene nabave ili troška proizvodnje.

(2) rashodi osoblja (plaće s porezima i doprinosima) priznaju se u visini
stvarnih isplata.

(3) Kao rashodi poslovanja odbijaju se i sljedeći izdaci:

1. otpisi prema članku 17. stavku 4. i 5. ovoga Zakona,

2. rashodi zaštite kapitala uloženog u dugotrajnu imovinu.

(4) Rashodi iz stavka 3. točke 2. ovoga članka utvrđuju se u visini
3% revalorizirane knjigovodstvene vrijednosti dugotrajne imovine na kraju
poreznog razdoblja.

(5) U rashode poslovanja ne ulazi vraćanje pozajmica ni otplate zajmova
i kredita.

Članak 19.

(1) Pri utvrđivanju dohotka od obrta i slobodnih zanimanja ne odbijaju
se sljedeći rashodi (izdaci):

1. izdaci za reprezentaciju (ugošćavanje, darovi, plaćanje izdataka
odmora, športa,. rekreacije i razonode, plaćanje izdataka za zakup automobila,
plovila, zrakoplova, kuća za odmor i drugi slični izdaci),

2. porez na dohodak, porez na nasljedstva i darove i drugi osobni porezi,
porez na promet na vlastitu potrošnju, kao i besplatne isporuke i druga
davanja,

3. novčane kazne i drugi izdaci koji imaju kazneni karakter,

4. izdaci radnicima po osnovi naknade materijalnih i drugih troškova,
potpora i nagrada iznad najnižih iznosa utvrđenih općim kolektivnim ugovorima,

5. izdaci za dnevnice i troškove službenog putovanja u inozemstvo iznad
propisanih iznosa.

6. 30% izdataka (troškova) osobnih automobila i drugih sredstava za
osobni prijevoz poduzetnika, poslovodnih i drugih zaposlenih osoba, kao
i izdataka za korištenje rent-a-car vozila.

(2) Kao rashodi poslovanja ne mogu se odbiti ni drugi izdaci koji nisu
u izravnoj svezi s ostvarivanjem dohotka.

Dohodak od poljoprivrede i šumarstva

Članak 20.

(1) Fizička osoba, koja se kao posjednik zemljišta vodi u katastru zemljišta
na dan 31. prosinca godine, koja prethodi godini za koju se utvrđuje obveza
poreza plaća porez na dohodak od poljoprivrede i šumarstva.

(2) Ako više vlasnika ili posjednika čini jedno domaćinstvo, porezom
se zadužuje jedan od punoljetnih članova kao predstavnik domaćinstva.

Članak 21.

Porez na dohodak od poljoprivrede i šumarstva plaća i fizička osoba,
koja nije državljanin Republike Hrvatske, ako je vlasnik ili korisnik zemljišta.

Članak 22.

Porez na dohodak od poljoprivrede i šumarstva plaća se na katastarski
prihod, koji se utvrđuje po posebnim propisima.

Članak 23.

(1) Ako fizička osoba, koja obavlja poljoprivrednu i šumarsku djelatnost,
stalno i trajno otkupljuje poljoprivredne i šumske proizvode od drugih
proizvođača, radi dalje prodaje, a vrijednost tih otkupljenih proizvoda
iznosi više od 30% od ukupnog njenog prometa poljoprivrednih i šumskih
proizvoda, plaća porez na način i po postupku propisanim za plaćanje poreza
od obrtničke djelatnosti, odnosno slobodnih zanimanja.

(2) Ako fizička osoba, koja obavlja poljoprivrednu i šumarsku djelatnost
ostvari dohodak od stočarstva, peradarstva, pčelarstva i drugih gospodarskih
djelatnosti više za 40% od ukupnog dohotka od poljoprivrede i šumarstva,
plaća porez na način i po postupku iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 24.

(1) Porez na dohodak od poljoprivrede i šumarstva ne plaća se na:

1. zemljište čije je iskorištavanje za poljoprivrednu i šumarsku proizvodnju
na osnovi zakona zabranio nadležni organ,

2. zemljišta stranih država pod zgradama i uz zgrade diplomatskih i
konzularnih predstavništava, pod uvjetom uzajamnosti, te na zemljišta međunarodnih
organizacija.

3. zemljišta pod zgradama i od dvorišta od 400 m( ako se ne uživa odvojeno
od zgrade.

4. zemljišta pod zgradama i zemljišta uz zgrade od 1.000 m( ako obveznik,
pored zemljišta uz stambenu zgradu, nema drugoga zemljišta,

5. dvorišta crkava, kapela, hramova i drugih objekata koji služe za
obavljanje vjerskih obreda,

6. zemljišta na kojima su podignuti nasipi, kanali (prokopi) i njihove
ustave, obrambeni vrbaci i zasadi, rovovi i drugi objekti od zemlje, potrebni
za obranu od poplave, za odvodnjavanje ili navodnjavanje te objekti za
potrebe domovinske obrane.

(2) Oslobođenje iz stavka 1. ovoga članka prestaje čim se zemljište
prestane koristiti u svrhu za koju je dano pravo na oslobođenje.

(3) Prestanak razloga odnosno uvjeta za oslobođenje po ovomu članku
fizička osoba dužna je prijaviti Poreznoj upravi u roku 30 dana od dana
nastele promjene.

Članak 25.

Poljoprivrednim domaćinstvima, u smislu ovoga Zakona, smatra se domaćinstvo
koje ima barem jednog člana domaćinstva osiguranog po propisima o zdravstvenorn
odnosno mirovinsko-invalidskom osiguranju poljoprivrednika.

Članak 26.

(1) Ako je uslijed elementarnih nepogoda, ratnih prilika, biljnih bolesti,
štetočina ili drugih izvanrednih dogadaja (u daljnjem tekstu: elementarne
nepogode), koje fizička osoba nije mogla spriječiti, smanjen prinos na
jednoj ili više zemljišnih parcela, smanjuje se katastarski prihod svake
od tih parcela za onoliko postotaka za koliko je na njima smanjen prinos.

(2) Fizička osoba ima pravo na otpis poreza, ako iznos smanjenja katastarskog
prihoda po stavku 1. ovoga članka spram ukupnog katastarskog prihoda zemljišta
iznosi više od 25%.

(3) Katastarski prihod ne smanjuje se za zemljišta koja u odnosnoj godini
nisu bila obrađena, ako elementarnom nepogodom u toj godini nije bila onemogućena
obrada oštećenog zemljišta.

Članak 27.

(1) Fizička osoba dužna je štetu nastalu smanjenjem prinosa prijaviti
Poreznoj upravi u toku osam dana nakorl njezina nastanka, a ako je šteta
nastala neposredno prije ili za vrijeme žetve, prijavu treba podnijeti
u roku tri dana nakon njezina nastanka.

(2) Ako je šteta nastala na većem dijelu katastarske općine, postupak
za procjenu štete pokreće Porezna uprava po službenoj dužnosti u rokovima
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 28.

Visinu štete utvrđuje komisija za procjenu štete od elementarnih nepogoda,
koju imenuje nadležno tijelo jedinice lokalne samouprave.

Članak 29.

(1) Ako je došlo do promjene u vlasništvu zemljišta na osnovi odluke
državnog tijela, na zahtjev fizičke osobe ili na prijedlog državnog tijela,
otpisat će se porez na dohodak od poljoprivrede i šumarstva koji otpada
na to zemljište, i to za sve godine u kojima fizička osoba, zbog tih promjena,
nije ostvarila dohodak od zemljišta, ako i nije dovršen postupak o provođenju
tih promjena u katastru.

(2) Porez se otpisuje u smislu stavka 1. ovoga članka i kada vlasnik
daruje zemljište jedinici lokalne samouprave.

Dohodak od imovine i imovinskih prava

Članak 30.

(1) Dohotkom od imovine i imovinskih prava, u smislu ovoga Zakona, smatra
se dohodak koji fizička osoba ostvari od izdavanja u zakup odnosno najam
nekretnina i pokretnih stvari te dohodak koji ostvari nositelj imovinskog
autorskog prava i prava industrijskog vlasništva.

(2) Dohotkom iz stavka 1. ovoga članka smatra se i dohodak kojeg fizička
osoba ostvari od otuđenja nekretnina i imovinskih prava. Dohodak čini razlika
između prodajne cijene i cijene nabave uvećane za rast proizvodačkih cijena
industrijskih proizvoda.

(3) Porez iz stavka 2. ovoga članka plaća se ako je nekretnina, odnosno
imovinsko pravo otuđeno u roku tri godine od dana nabave.

(4) Gubici od prodaje i prijenosa nekretnina i imovinskih prava mogu
se odbiti od iste vrste dohotka ostvarenog u toj godini.

(5) Porez na dohodak od imovine i imovinskih prava iz stavka 2. ovoga
članka ne plaća se prilikom otuđenja nekretnina ili imovinskih prava između
bračnih supružnika te nakon razvoda braka.

Članak 31.

Porez na dohodak od imovine i imovinskih prava plaća fizička osoba koja
na teritoriju Republike Hrvatske ostvaruje dohodak od izdavanja u zakup
odnosno najam nekretnina i pokretnih stvari te imovinskih prava ako se
na taj dohodak ne plaća porez na dobit ili porez na dohodak od samostalne
djelatnosti.

Članak 32.

(1) Porez na dohodak od imuvine plaća se od iznosa najamnine, odnosno
zakupnine umanjenog za 30% na ime troškova ostvarivanja dohotka.

(2) Fizička osoba koja dohodak od imovine ostvaruje stalnim izdavanjem
u najam, odnosno zakup nekretnina, na vlastiti zahtjev plaća porez na dohodak
od obrta umjesto poreza na dohodak od imovine

Članak 33.

Ako je iznos najamnine odnosno zakupnine iz članka 32. stavka 1. ovoga
Zakona prijavljen u nerealnom iznosu, Porezna uprava može utvrditi iznos
najamnine, odnosno zakupnine prema tržišnim cijenama za najam, odnosno
zakup nekretnina i pokretnih stvari.

Članak 34.

Porez na dohodak od imovinskih prava plaća nositelj imovinskog autorskog
prava i prava industrijskog vlasništva (nasljednici i drugi nositelji imovinskog
prava). Porez se plaća po odbitku, po stopi i na način iz članka 9. ovoga
Zakona.

III. OSOBNI ODBICI, POREZNl GUBITAK I NEOPOREZIVl DOHODAK

Osobni odbici

Članak 35.

(1) Neoporezivi dio dohotka, iznosi:

1. 0,60 minimalne godišnje plaće iz godine za koju se utvrđuje porez
za poreznog obveznika,

2. 0.30 minimalne godišnje plaće iz godine za koju se utvrđuje porez
za uzdržavanog supružnika ili drugog člana uže obitelji,

3. 0,10 minimalne godišnje plaće iz godine za koju se utvrđuje porez
za prvo dijete, za drugo dijete 0,20 i za svako daljnje dijete povećava
se iznos neoporezivog dijela dohotka za 0,10,

4. 0,30 minimalne godišnje plaće iz godine za koju se utvrđuje porez
za uzdržavanje invalidnog člana uže obitelji.

(2) Iznosi neoporezivog dohotka iz stavka 1 ovoga članka se zbrajaju.

(3) Dohodak iz stavka 1. ovoga članka umanjuje se za neoporezivi dio
dohotka za djecu i druge uzdržavane članove uže obitelji samo jednom od
supružnika ako su oba supružnika obveznici poreza na dohodak.

(4) Užom obitelji, u smislu ovog Zakona smatraju se:

1. supružnici,

2. djeca u smislu propisa o stjecanju prava na doplatak na djecu,

3. djeca nakon završenog redovnog školovanja do prvog zapošljavanja,
ako su prijavljena zavodu za zapošljavanje i ako ih uzdržavaju roditelji,

4. djeca koju su roditelji dužni uzdržavati u smislu propisa o odnosima
roditelja i djece, te

5. roditelji bračnih supružnika ako žive u zajedničkomu domaćinstvu.

(5) Zajedničkim domaćinstvom smatra se zajedničko ostvarivanje i trošenje
prihoda.

Odbijanje poreznog gubitka

Članak 36.

(1) Obveznici poreza od samostalne djelatnosti, koji u poreznom razdoblju
iskažu porezni gubitak, prenose taj gubitak u sljedeće porezno razdoblie
i odbijaju ga od dohotka iz toga razdoblja.

(2) Porezni gubitak može se prenositi najduže u pet idućih poreznih
razdoblja računajući od godine u kojoj je iskazan.

(3) Porezni gubitak ukamaćuje se stopom rasta proizvođačkih cijena industrijskih
proizvoda.

(4) Porezni obveznik koji iskazuje porezni gubitak obvezno podliježe
provjeri Porezne uprave.

Neoporezivi dohodak

Članak 37.

Porez na dohodak ne plaća se na iznose kamata na dinarsku i deviznu
štednju, kamata na tekuće i devizne račune, kamata od kredita i zajmova,
kamata od vrijednosnih papira, dividendi i udjela u dobiti poduzetnika
koji plaćaju porez na dobit, kao i na dobitke od otuđenja financijske imovine

IV. POSTUPAK ZA UTVRĐIVANJE I NAPLATU POREZA

Utvrđivanje poreza

Članak 38.

(1) Obveznici poreza na dohodak dužni su porez plaćati na način i u
rokovima utvrđenim ovim Zakonom i propisima donijetim na osnovi zakona.

(2) Porez na dohodak za koji se podnosi porezna prijava obračunava se
godišnje.

(3) Porez na dohodak od nesamostalnog rada od plaća i mirovina obračunava
se rnjsečno po stopi od 25% do visine trostrukog iznosa minimalne plaće
iz prethodnog mjeseca, a na višak dohotka iznad ovog iznosa obračunava
se po stopi od 35%.

(4) Pri obračunu poreza na dohodak iz stavka 3. ovoga članka odbija
se neoporezivi dio dohotka iz članka 35. ovoga Zakona od minimalne mjesečne
plaće.

Članak 39.

(1) Obveznicima poreza na dohodak porez se utvrđuje rješenjem Porezne
uprave prema prebivalištu poreznog obveznika.

(2) Rješenjem iz stavka 1. ovoga članka porez se utvrđuje prema poreznoj
osnovici iz članka 3. ovoga Zakona, s time da se od utvrđenog poreza odbijaju
iznosi plaćenog predujma po svim vrstama dohotka.

Porezna prijava

Članak 40.

(1) Obveznici poreza na dohodak dužni su podnijeti poreznu prijavu Poreznoj
upravi nakon isteka poreznog razdoblja (kalendarske godine).

(2) Porezna prijava podnosi se Poreznoj upravi do kraja veljače nakon
isteka godine za koju se utvrđuje porez.

(3) Oblik i sadržaj porezne prijave propisuje ministar financija.

Članak 41.

(1) Obveznicima poreza na dohodak koji ne podnesu poreznu prijavu ili
ako su podaci iz porezne prijave netočni ili nepotpuni porez na dohodak
utvrđuje se u postupku prema odredbama ovoga Zakona i pr-opisima o općem
upravnom postupku.

(2) Porez na dohodak plaća se u roku osam dana od dana dostave rješenja
poreznom obvezniku.

(3) Ako je porezni obveznik platio veći predujam poreza od poreza na
dohodak utvrđenog rješenjem, više plaćeni porez vraća se poreznom obvezniku
na njegov zahtjev u roku od 15 dana od dana podnesenog zahtjeva za povrat
poreza ili mu se više plaćeni porez uračunava u predujam plaćanja poreze
ako nije podnesen zahtjev za povrat više plaćenog poreza.

(4) Način obračunavanja uplaćenih predujmova kao i razlika po godišnjem
obračunu propisuje ministar financija.

Članak 42.

(1) Ako je obveznik od nesamostalnog rada tijekom godine ostvario dohodak
samo od plaće ili mirovine, ne podnosi poreznu prijavu a plaćeni predujmovi
poreza smatraju se konačno utvrđenim porezom na dohodak.

(2) Ako je obveznik poreza od nesamostalnog rada ostvario dohodak iz
više radnih odnosa ili druge vrste dohotka ili ako je Porezna uprava zatražila
od poreznog obveznika da plati naknedni porez od nesamostalnog rada ili
ako je porezni obveznik primio plaću izravno iz inozemstva, dužan je podnijeti
poreznu prijavu iz članka 40. ovoga Zakona.

(3) Ako je obveznik poreza od nesamostalnog rada tijekom godine ostvario
dohodak samo od plaće ili mirovine, može podnijeti poreznu prijavu radi
ostvarivanja prava na osobne odbitke iz članka 35. ovoga Zakona koji nisu
bili odbijeni prilikom isplate plaće ili mirovine.

Utvrđivanje predujma poreza po pojedinim vrstama dohotka

Članak 43.

(1) Predujam poreza na dohodak od nesamostalnog rada obračunava i uplaćuje
poslodavac, odnosno isplatitelj dohotka, prilikom svake isplate dohotka.

(2) Predujam poreza od nesamostalnog rada obračunava se i uplaćuje po
stopama koje važe na dan isplate dohotka.

(3) Dohodak od nesamostalnog rada od plaća i mirovina čini ukupni iznos
plaće, odnosno mirovine isplaćen tijekom mjeseca.

(4) Dohodak od nesamostalnog rada iz drugih primanja čini svaka pojedinačna
isplata.

Članak 44.

(1) Fizičke osobe, koje dohodak od nesamostalnog rada ostvare neposredno
iz inozemstva, dužne su na taj dohodak same obračunati predujam poreza
od nesamostalnog rada i uplatiti ga u roku sedam dana od dana primitka
dohotka.

(2) Fizička osoba zaposlena u diplomatskom odnosno konzularnom predstavništvu
strane države, u međunarodnoj organizaciji ili u predstavništvu ili organizaciji
koja na teritoriju Republike Hrvatske ima diplomatski imunitet, kada je
porezni obveznik po ovom Zakonu, dužna je sama obračunati predujarn poreza
od nesamostalnog rada na način iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 45.

Strana organizacija, koja ne uživa diplomatski imunitet u Republici
Hrvatskoj i službenici te organizacije sa sjedištem odnosno prebivalištem
u Republici Hrvatskoj dužni su i pri isplati dohotka od nesamostalnog rada
zaposlenim građanima ili stranim državljanima obračunati porez po odredbama
ovoga Zakona i uplatiti ga u roku sedam dana od dana isplate.

Članak 46.

(1) Ako je obveznik poreza na dohodak ostvario dohodak izravno iz inozemstva
i oporezovan je u inozemstvu porezom koji odgovara porezu na dohodak, porez
plaćen u inozemstvu uračunava se u porez na dohodak.

(2) Postupak o priznavanju poreza prema stavku 1. ovoga članka primjenjuje
se ako međunarodnim ugovorom o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja nije
određeno drugačije.

Članak 47.

(1) Način plaćanja poreza na dohodak od plaća i mirovina te od drugih
dohodaka od nesamostalnog rada potanko se uređuje pravilnikom koji donosi
ministar financija.

(2) Pravilnikom iz stavka 1. ovoga članka propisuju se oblik i sadržaj
porezne kartice, koju su dužni voditi poslodavci i isplatitelji mirovina.
Poreznu karticu besplatno izdaje Porezna uprava, a poslodavci, odnosno
isplatitelji mirovina dužni su je čuvati dok traje radni odnos posloprimca,
odnosno dok se isplaćuje mirovina.

(3) Jedan popunjeni primjerak porezne kartice poslodavac dostavlja Poreznoj
upravi do 31. siječnja tekuće godine za proteklu godinu.

Članak 48.

(1) Predujam poreza na dohodak od obrta i slobodnih zanimanja plaća
se na osnovi poslovnih rezultata prema godišnjoj poreznoj prijavi. Predujam
poreza na dohodak od samostalne djelatnosti plaća se u rokovima i na način
predviđenim ovim Zakonom.

(2) Ako obveznici poreza iz stavka 1. ovoga članka ne vode ili netočno
vode poslovne knjige ili ne obračunaju u potpunosti ili djelomično porezne
obveze, predujam poreza utvrđuje se rješenjem Porezne uprave.

(3) Obveznicima poreza iz stavka 2. ovoga članka predujam poreza utvrđuje
se na osnovi podataka o ostvarenom ukupnom prihodu, rashodima poslovanja
te na osnovi drugih podataka o opsegu i načinu poslovanja poreznog obveznika
do kojih je Porezna uprava došla prije ili tijekom vođenja postupka nadzora
poslovanja poreznog obveznika.

(4) Rješenje iz stavka 2. ovoga članka Porezna uprava donosi prema odredbama
ovoga Zakona i propisima o općem upravnom postupku.

Članak 49.

(1) Porez na dohodak od obrta i slobodnih zanimanja plaća se po odbitku
pri svakoj pojedinačnoj isplati novčanih primanja članova predstavničkih
tijela državnih i drugih organizacija za rad u tim tijelima i organizacijama,
članova upravnih i nadzornih odbora kod pravnih osoba, stečajnih upravitelja
i sudskih vještaka, te nagrada za rad sudaca porotnika, koji nemaju svojstvo
djelatnika u sudu. Porez se plaća po stopi i na način iz članka 9. ovoga
Zakona.

(2) Porez na dohodak koji fizička osoba povremeno ostvaruje od autorskih
djela plaća se po odbitku pri svakoj pojedinačnoj isplati po stopi i na
način iz članka 9. ovoga Zakona.

(3) Porez iz stavka 2. ovoga članka obustavlja i uplaćuje isplatitelj
dohotka, pravna i fizička osoba koja vodi poslovne knjige prilikom isplate
dohotka.

(4) Ako se porez iz stavka 2 ovoga članka ne obustavlja u smislu stavka
3. ovoga članka, porez na dohodak plaća autor u roku 15 dana od dana ostvarenog
dohotka

(5) Porez na dohodak, koji ostvare inozemni porezni obveznici od obavljanja
umjetničke, artističke, športske, književne i likovne djelatnosti, uključujući
i sve djelatnosti u svezi s tiskom, radiom i televizijom te od imovine
i imovinskih prava, plaća se po odbitku sukladno članku 9. ovoga Zakona.

Članak 50.

Iznimno Porezna uprava može, na zahtjev poreznog obveznika, dozvoliti
izmjenu visine utvrđenog predujma. Zahtjev se temelji na podnesku, koji
sadrži sve bitne sastojke iz porezne prijave, što se odnose na proteklo
razdoblje tekuće godine.

Članak 51.

(1) Obveznici poreza na dohodak od obrta i slobodnih zanimanja plaćaju
mjesečni predujam poreza na dohodak razmjerno visini osnovice po zadnjoj
poreznoj prijavi.

(2) Predujam poreza iz stavka 1. ovoga članka plaća se do posljednjeg
dana za tekući mjesec.

(3) Predujam poreza iz stavka 1. ovoga članka povećava se za rast proizvođačkih
cijena industrijskih proizvoda za mjesec koji prethodi mjesecu za koji
se plaća predujam poreza.

Članak 52.

Fizička osoba, koja počinje obavljati obrt ili slobodna zanimanja dužna
je o tome izvijestiti Poreznu upravu u roku osam dana od dana početka obavljanja
djelatnosti.

Članak 53.

Nadležna tijela državne uprave, odnosno druge nadležne organizacije
dužne su Poreznoj upravi dostaviti sva odobrenja za obavljanje obrta i
slobodnih zanimanja, te rješenja o privremenoj obustavi i prestanku djelatnosti,
odnosno zanimanja istovremeno s dostavom odobrenja, odnosno rješenja poreznom
obvezniku.

Članak 54.

(1) Porez na dohodak od poljoprivrede i šumarstva plaća se na katastarski
prihod i utvrđuje se rješenjem Porezne uprave, koje se dostavlja poreznom
obvezniku do 1. travnja godine za koju se utvrđuje porez.

(2) Porez na dohodak od poljoprivrede i šumarstva plaća se tromjesečno
u jednakim dijelovima od ukupno utvrđenog poreza i to do isteka tromjesečja.

(3) Plaćanje poreza iz stavka 2. ovoga članka uvećava se za rast proizvođačkih
cijena industrijskih proizvoda.

Članak 55.

Nadležna organizacija za katastar dužna je Poreznoj upravi dostaviti
podatke o katastarskom prihodu poreznih obveznika do 15. veljače godine
za koju se utvrđuje porez ako su nastale promjene u posjedovnom stanju,
kulturi i bonitetu zemljišta te popis novih posjednika s naznakom njihova
prebivališta, površine zemljišta i katastarskog prihoda.

Članak 56.

Obveznicima poreza od poljoprivrede i šumarstva, kojima je poljoprivreda
osnovni izvor prihoda, utvrđeni porez iz članka 54. ovoga Zakona smatra
se konačno utvrđenim porezom tako da ovi obveznici ne podnose prijavu za
utvrđivanje poreza na dohodak.

Članak 57.

(1) Obveznici poreza na dohodak od imovine dužni su Poreznoj upravi
prijaviti početak izdavanja u najam, odnosno zakup pokretnih stvari i nekretnina
te prihode od imovinskih prava u roku osam dana od početka ostvarivanja
prihoda.

(2) Porezna uprava na osnovi utvrđenih podataka izdaje rješenje o plaćanju
predujma poreza na dohodak.

(3) Predujam poreza na dohodak plaća se mjesečno do posljednjeg dana
u mjesecu za tekući mjesec. Ako se dohodak od imovine ostvari odjedanput,
predujam poreza plaća se na cijeli primljeni iznos dohotka. Ako se predujam
poreza plaća mjesečno do kraja tekućeg mjeseca, iznos predujma se za svaki
mjesec povećava za rast proizvođačkih cijena industrijskih proizvoda, ako
se dohodak od imovine mjesečno povećava.

Članak 58.

Ako fizička osoba dohodak od imovine ostvaruje stalnim izdavanjem u
najam, odnosno zakup nekretnina, a na vlastiti zahtjev na taj dohodak plaća
porez od obrta, tada se predujam poreza plaća na način iz članka 51. ovoga
Zakona

Članak 59.

(1) Pravne i fizičke osobe te druge organizacije dužne su Poreznoj upravi,
na njezin zahtjev dostaviti podatke o isporučenoj robi i uslugama što su
im obavili obveznici poreza na dohodak te podatke o isplaćenim plaćama,
mirovinama i drugim primanjima zaposlenih radnika za godinu za koju se
utvrđuje porez na dohodak.

(2) Banke i druge financijske organizacije koje obavljaju poslove platnog
prometa dužne su Poreznoj upravi na njezin zahtjev dostaviti podatke o
prometu preko žiro računa za sve građane. Na zahtjev Porezne uprave dužne
su te podatke za pojedine gradane dostaviti i tijekom godine.

(3) Organi i organizacije iz stavka 1. i 2. ovoga članka dužni su Poreznoj
upravi omogućiti uvid u poslovne knjige i evidencije radi utvrđivanja podataka
potrebnih za utvrđivanje poreza.

Članak 60.

(1) Prihodi, odnosno predujmovi za isporučenu robu ili obavljene usluge
po bilo kojoj osnovi, koje ostvare građani od jedinica lokatne samouprave,
državnih tijela, društvenih fondova, poduzetnika i drugih pravnih osoba,
kao i osoba koje ostvaruju dohodak od obrta i slobodnih zanimanja, isplaćuju
se građanima putem žiro računa.

(2) Ministar financija može propisati koji se prihodi iz stavka 1. ovoga
članka mogu isplatiti u gotovu novcu mimo žiro računa.

Članak 61.

(1) Radi pravilnog utvrđivanja prihoda, Porezna uprava dužna je tijekom
godine prikupljati podatke, snimati promet i obavljati druge radnje potrebne
za utvrđivanje poreza.

(2) Porezna uprava ima pravo pregledavati poslovne knjige i poslovne
prostorije radi prikupljanja podataka potrebnih za utvrđivanje poreza,
a porezni obveznik dužan je omogućiti Poreznoj upravi pregled poslovnih
knjiga i poslovnih prostorija.

Članak 62.

Porezni obveznici dužni su poslovne knjige i temeljnice, koje su osnova
knjiženja te propisane evidencije držati u poslovnoj prostoriji ili kod
ovlaštenog knjigovodstvenog servisa, odnosno u stanu, ako nemaju poslovnu
prostoriju, kako bi bile dostupne Poreznoj upravi.

Članak 63.

Porezna uprava dužna je poreznom obvezniku, na njegov zahtjev, dopustiti
da razmotri isprave i druge podatke na osnovi kojih mu se utvrđuje obveza
plaćanja poreza te podatke o utvrđenom i plaćenom porezu.

Članak 64

(1) Podaci o dohotku i poreznoj osnovici u visini u kojoj ih je prijavio
porezni obveznik i u visini u kojoj su utvrđeni u postupku utvrđivanja
poreza mogu se davati na zahtjev sudova, državnog odvjetništva i državnih
tijela.

(2) Drugi podaci koje službena osoba Porezne uprave sazna u postupku
razreza i naplate poreza, jesu službena tajna.

Članak 65.

(1) Dohodak koji građanin ostvari obavljanjem djelatnosti za koju nema
odobrenje ili dozvolu nadležnog tijela ili ne ispunjava druge uvjete, smatra
se dohotkom ostvarenim bespravnim obavljanjem djelatnosti.

(2) Dohodak ostvaren bespravnim obavljanjem djelatnosti nakon odbitka
troškova koji su bili potrebni za ostvarenje toga dohotka čini imovinsku
korist.

Članak 66.

(1) U opravdanim slučajevima Porezna uprava može obvezniku poreza odobriti
odgodu za plaćanje dospjelog poreza ili plaćanje poreza u više obroka.

(2) Ako obveznik poreza ne uplaćuje obroke u određenom roku Porezna
uprava može staviti izvan snage rješenje o odobrenju obročne otplate i
poduzeti mjere da se zaostali dug naplati odjedenput.

(3) Odobrena odgoda ne oslobađa obveznika od plaćanja kamata, ako ga
Porezna uprava rješenjem o odobrenju obročne otplate nije oslobodila od
plaćanja kamata.

Žalba

Članak 67.

Protiv rješenja Porezne uprave donesenog u prvom stupnju može se izjaviti
žalba Središnjem uredu Porezne uprave u roku 15 dana od dana dostave rješenja.

Članak 68.

Porezna uprava koja je donijela rješenje u prvom stupnju dužna je žalbu
sa svim spisima predmeta u roku osam dana dostaviti Središnjem uredu Porezne
uprave, ako je sama ne riješi u svojoj nadležnosti po odredbama Zakona
o općem upravnom postupku.

Članak 69.

(1) Žalba ne odgađa naplatu utvrđenog poreza ako ovim Zakonom nije određeno
drukčije.

(2) Ako Porezna uprava odgodi naplatu utvrđenog poreza dužna je o tome
izvijestiti tijelo koje rješava o žalbi.

Obnova postupka

Članak 70.

Porezna uprava, koja je donijela rješenje o utvrđivanju poreza kojim
je okončan postupak utvrđivanja poreza može sama ili na zahtjev obveznika
obnoviti postupak u roku pet godina nakon njegove pravomoćnosti, prema
odredbama Zakona o općem upravnom postupku.

Prisilna naplata poreza

Članak 71.

(1) Od poreznog obveznika koji dospjeli porez nije platio u propisanomu
roku (u daljnjem tekstu: porezni dužnik) porez se prisilno naplaćuje na
osnovi rješenja o određivanju prisilne naplate.

(2) U rješenju o određivanju prisilne naplate, pored ostalog, moraju
biti iskazani visina duga, kamata i troškova, naznaka dužnikove imovine
iz koje će se izvršiti prisilna naplata, način izvršenja prisilne naplate
te opomena poreznom dužniku da će dug biti naplaćen nakon isteka roka koji
ne može biti kraći od osam dana od dana primitka rješenja.

Članak 72.

(1) Porez se prisilno naplaćuje iz cjelokupne imovine, prihoda i potraživanja
poreznog dužnika, osim iz imovine, prihoda i potraživanja koja su ovim
Zakonom izuzeta od prisilne naplate.

(2) Porezna uprava koja prisilno naplaćuje porez može popisati svu pokretnu
imovinu poreznog dužnika, osim ako postoje dokazi ili da pokretne stvari
nisu njegovo vlasništvo ili ako to nesumnjivo proizlazi iz okolnosti.

(3) Porez od poljoprivrede i šumarstva rnože se prisilno naplatiti iz
prihoda i imovine svih članova domaćinstva.

Članak 73.

(1) Prisilna naplata sastoji se iz popisa s procjenom i prodaje imovine.

(2) Prije poduzimanja prisilne naplate poreza Porezna uprava dužna je
poreznom dužniku ili punoljetnom članu njegova domaćinstva dostaviti rješenje
o određivanju prisilne naplate.

(3) Imovina se popisuje i procjenjuje nakon uručenja rješenja o određivanju
prisilne naplate, a imovina se ne može prodati prije nego što protekne
osam dana od izvršenog popisa.

(4) Iznimno, ako se popisuje, odnosno prodaje kvarljiva roba, te se
radnje mogu obavljati i u rokovima kraćim od osam dana.

Članak 74.

Porezni dužnik snosi sve troškove prisilne naplate, osim troškova popisa
i procjene, ako je dug podmirio u roku osam dana nakon popisa.

Članak 75.

Prisilna naplata poreza obustavlja se kada porezni dužnik isplati porez
koji duguje s kamatama i troškovima ili kada na drugi način prestane obveza
plaćanja duga.

Članak 76.

Rješenje o određivanju prisilne naplate poreza iz pokretne imovine donosi
Porezna uprava na čijem se području nalazi imovina.

Članak 77.

(1) Protiv rješenja o određivanju prisilne naplate, kao i na izvršeni
popis i procjenu, porezni dužnik može Poreznoj upravi izjaviti prigovor
u roku tri dana od dana dostave rješenja.

(2) O prigovoru rješava Porezna uprava koja je donijela rješenje o određivanju
prisilne naplate.

(3) Prigovor iz stavka 1. ovoga članka obustavlja dalji postupak prisilne
naplate do dostave rješenja o prigovoru poreznom dužniku ili punoljetnom
članu njegova domaćinstva.

(4) Protiv rješenja o prigovoru iz stavka 2. ovoga članka može se izjaviti
žalba u roku 15 dana od dana dostave toga rješenja Središnjem uredu Porezne
uprave.

(5) Ako porezni dužnik nije izjavio prigovor protiv rješenja o određivanju
prisilne naplate, niti na izvršeni popis i procjenu u roku iz stavka 1.
ovoga članka, ima pravo izjaviti žalbu Središnjem uredu Porezne uprave
u roku 15 dana od dana dostave rješenja o određivanju prisilne naplate,
odnosno nakon popisa i procjene.

(6) Žalba ne zadržava naplatu.

(7) U prigovoru, odnosno u žalbi ne mogu se iznositi okolnosti koje
se odnose na razrez poreza

Članak 78.

(1) Pokretnine poreznog dužnika popisuju se ovim redom:

l. gotov novac,

2. sredstva na žiro-računu,

3. obveznice ili drugi vrijednosni papiri ako su dospjeli za naplatu
ili se mogu eskontirati,

4. nakit i druge dragocjenosti,

5. ostale pokretnine i to prije svega one koje se mogu lako unovčiti.

(2) Porezni dužnik može ponuditi red po kojemu će se popisati pokretnine.

(3) Porezna uprava dužna je prihvatiti ponudu dužnika o redu popisa
pokretnina ako se na taj način ne bi otežala pravovremena naplata poreza.

Članak 79.

Pokretnine popisuje i prodaje ovlašteni djelatnik Porezne uprave (u
daljem tekstu: izvršitelj) na osnovi rješenja o određivanju prisilne naplate.

Članak 80.

Pokretnine se popisuju u nazočnosti poreznoga dužnika ili nekog od punoljetnih
članova njegova domaćinstva i jednog punoljetnog građanina kao svjedoka,
odnosno u nazočnosti dvaju punoljetnih građana kao svjedoka ako popisu
nije nazočan porezni dužnik ni punoljetni član njegova domaćinstva.

Članak 81.

(1) Ako porezni dužnik ne pokaže prostorije i predmete u stanu, izvršitelj
je ovlašten otvoriti zaključane prostorije, namještaj i druge predmete,
kako bi mogao obaviti popis i procjenu.

(2) Ako se pretpostavlja da su pokretnine pogodne za popis skrivene
kod poreznog dužnika, izvršitelj će ga pozvati da stvari preda radi popisa,
a ako se dužnik ne odazove pozivu, obavit će osobni pretres,

(3) Radnje iz stavka 1. i 2, ovoga članka izvršitelj poduzima samo ako
se prisilna naplata ne može izvršiti na drugi način i ako ima posebno rješenje
Porezne uprave kojim se određuje izvršenje ovih radnji, za svaki pojedini
slučaj ponaosob. Ove radnje mogu se obaviti samo u nazočnosti dvaju punoljetnih
građana kao svjedoka.

Članak 82.

(1) Prilikom popisa pokretnina izvršitelj obavlja i njihovu procjenu,
a ako bude potrebno može pozvati i posebnog procjenitelja.

(2) Na zahtjev poreznog dužnika, izvršitelj će pozvati procjenitelja,
ali nije dužan prihvatiti prijedlog o osobi procjenitelja.

Članak 83.

(1) O propisu pokretnina izvršitelj je dužan voditi zapisnik u kome
mora navesti sve potrebne podatke i druge pojedinosti koje su se dogodile
tijekom popisa.

(2) Zapisnik o popisu potpisuje izvršitelj, porezni dužnik, odnosno
punoljetni član njegova domaćinstva, nazočni svjedoci, procjenitelj i druge
službene osobe koje su bile nazočne pri popisu.

(3) Popis gubi važnost ako se u roku 90 dana od dana popisa poreznom
dužniku ne dostavi oglas o javnoj prodaji.

Članak 84.

(1) Ako porezni dužnik izjavi da su popisane pokretnine vlasništvo treće
osobe, a ne pruži za to dokaze ni on ni treća osoba, izvršitelj može popisati
i te predrnete, ali je tu treću osobu dužan uputiti da podnese tužbu sudu
u roku 15 dana od dana dostave obavijesti o popisu radi dokazivanja svoga
prava vlasništva. Ako u tom roku ne podnese dokaz da je tužba podnijeta
sudu, postupak prisilne naplate nastavit će se kao da nije bilo prigovora.

(2) Podnošenjem tužbe sudu u roku određenom u stavku 1. ovoga članka
odlaže se prodaja popisanih stvari iz stavka 1. ovoga članka do okončanja
sudskoga postupka.

Članak 85.

(1) Popisane pokretnine ostavljaju se na čuvanje poreznom dužniku.

(2) Iznimno, ako postoji osnovana sumnja da će porezni dužnik otuđiti
popisane pokretnine, Porezna uprava može te pokretnine oduzeti dužniku
da ih samo čuva ili ih može dati drugome na čuvanje.

Članak 86.

(1) Radi naplate dospjelog poreza, Porezna uprava može rješenjem staviti
zabranu na plaću iz radnog odnosa i na druga potraživanja poreznog dužnika,
kojim se poreznom dužniku zabranjuje da raspolaže plaćom, odnosno drugim
potraživanjima, a njegovom se dužniku nalaže da plaću, odnosno drugo potraživanje
isplati u korist poreznog duga. Rješenje donosi Porezna uprava kod koje
se porezni dužnik zadužuje porezom

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka porezni dužnik i njegov
dužnik mogu u roku tri dana od dana dostave rješenja izjaviti prigovor
Poreznoj upravi. O prigovoru rješava Porezna uprava koja je donijela rješenje.

(3) Prigovor zadržava izvršenje do dostave rješenja o prigovoru dužnika
poreznog dužnika.

(4) Protiv rješenja o prigovoru porezni dužnik i njegov dužnik mogu
izjaviti žalbu u roku 15 dana od dana dostave tog rješenja, Središnjem
uredu Porezne uprave.

(5) Ako porezni dužnik ili njegov dužnik nisu izjavili prigovor protiv
rješenja o stavljanju zabrane na plaću iz radnog odnosa i na druga potraživanja
imaju pravo izjaviti žalbu Središnjem uredu Porezne uprave u roku 15 dana
od dana dostave rješenja o stavljanju zabrane na plaću iz radnog odnosa
i na druga potraživanja.

(6) Žalba poreznog dužnika ne zadržava naplatu dok žalba dužnika poreznog
dužnika zadržava naplatu.

(7) U prigovoru, odnosno u žalbi ne mogu se iznositi okolnosti koje
se odnose na razrez poreza.

Članak 87.

Ako dužnik poreznog dužnika nije izjavio prigovor ili žalbu ili su njegov
prigovor ili žalba odbijeni, a ne postupi po rješenju iz članka 86. stavka
1. ovoga Zakona, rješenje na koje je stavljena potvrda izvršnosti na zahtjev
Porezne uprave izvršit će nadležna organizacija iz sredstava dužnika poreznog
dužnika, a od građana i građanskih pravnih osoba rješenje će izvršiti samo
Porezna uprava.

Članak 88.

(1) Predmetom prisilne naplate ne mogu biti:

1. odjeća, obuća, rublje, posteljina i posude koji su neophodni poreznom
dužniku i članovima njegova domaćinstva,

2. kreveti, odnosno ležajevi poreznog dužnika i članova njegova domaćinstva,
štednjak i ostali najnužniji namještaj,

3. znanstvene knjige i znanstvena sredstva nužni poreznomu dužniku,

4. hrana i ogrjev za četiri mjeseca za poreznog dužnika i članove njegova
domaćinstva;

5. potraživanja na osnovi osiguranja imovine i osoba,

6. dvije trećine plaće, mirovine i invalidskih primanja te naknada za
slučaj spriječenosti za rad, tako da poreznom dužniku mora ostati iznos
u visini minimalne plaće,

7. novčana primanja koja čine naknadu troškova (dnevnice, putni i drugi
troškovi),

8 doplaci za djecu i socijalne potpore,

9. stipendije,

10. naknade i nagrade koje osuđene osobe primaju za rad u kazneno-popravnim
ustanovama,

11. primanja vojnika na odsluženju vojnoga roka,

12. novčane pošiljke predane pošti dok se ne uruče poreznomu dužniku,

13. potraživanja na ime zakonskog uzdržavanja,

14. naknade koje maloljetne osobe ili mlađe punoljetne osobe primaju
za obavljeni rad u odgojnoj ustanovi ili domu za preodgoj.

(2) Predmeti prisilne naplate ne mogu biti ni druge stvari ni potraživanja
ako bi se time dovelo u pitanje nužno uzdržavanje poreznog dužnika, članova
njegova domaćinstva i drugih osoba koje je porezni dužnik po zakonu dužan
uzdržavati.

Članak 89.

Ako porezni dužnik otuđi, uništi ili ošteti popisane stvari, Porezna
uprava podnijet će prijavu državnom odvjetniku, a radi naplate duga odmah
će obaviti novi popis.

Članak 90.

Popisane stvari prodaju se na javnoj prodaji nadmetanjem, a ako su popisani
predmeti kvarljivi, mogu se unovčiti u izravnoj prodaji.

Članak 91.

(1) Javna prodaja određuje se oglasom. Oglas o javnoj prodaji mora sadržavati
podatke o dužniku, mjestu, danu, satu i načinu prodaje te opis stvari.

(2) Oglas o javnoj prodaji objavljuje se na uobičajen način u mjestu
gdje se stvari prodaju, a mora se uz potvrdu na dostavnici dostaviti i
poreznom dužniku, najmanje pet dana prije dana određenog za javnu prodaju,
ako mu dan javne prodaje nije saopćen u zapisniku prigodom popisa i procjene
imovine.

Članak 92.

(1) Javna prodaja može početi ako su se javila najmanje dva ponuđača.

(2) Na javnoj prodaji kao ponuđači ne mogu sudjelovati porezni dužnik
i članovi njegova domaćinstva, a ni službene osobe zaposlene u Poreznoj
upravi.

(3) Popisane pokretnine javno se prodaju s početnom cijenom koja je
utvrđena prilikom popisa.

(4) Ako se na javnoj prodaji ne postigne početna cijena stvari će se
prodati po najvišoj ponuđenoj cijeni. Ta cijena ne može biti manja od polovine
vrijednosti utvrđene procjenom.

(5) Ako se za pojedine stvari na javnoj prodaji ne postigne polovina
procijenjene vrijednosti, može se, u roku od najmanje pet dana, odrediti
druga javna prodaja, na kojoj se stvari mogu prodati bez obzira na visinu
postignute cijene.

(6) Ako se ni na ponovljenoj javnoj prodaji stvari ne mognu prodati
Porezna uprava odredit će način prodaje.

Članak 93.

(1) Izvršitelj je dužan voditi zapisnik o javnoj prodaji u koji unosi
sve potrebne podatke o načinu, vremenu prodaje, ponuđačima i druge pojedinosti
što su od interesa za sve osobe koje su sudjelovale u prodaji.

(2) Zapisnik potpisuju izvršitelj, kupac i porezni dužnik, ako je prisustvovao
javnoj prodaji. Porezni dužnik može zahtijevati da se njegove primjedbe
unesu u zapisnik.

Članak 94.

(1) Porez se prisilno naplaćuje iz pokretnina, dohotka i potraživanja
poreznog dužnika i članova njegova domaćinstva, a može se naplatiti iz
nekretnina poreznog dužnika.

(2) U postupku prisilne naplate može se izvršiti uknjižba založnog prava
na nekretninu poreznog dužnika radi osiguranja naplate.

Članak 95.

(1) Ako postoji opasnost da porezni dužnik osujeti naplatu još nedospjelog
iznosa poreza, mogu se poduzeti mjere za osiguranje naplate.

(2) Mjere osiguranja sastoje se u popisu pokretnina, zabrani raspolaganja
potraživanjem poreznog dužnika, oduzimanjem pokretnina i predbilježbi založnog
prava na nekretninu.

(3) Mjere za osiguranje naplate mogu se poduzeti radi naplate neutvrđenog
iznosa poreza čim je pokrenut postupak utvrđivanja ako postoji opasnost
da bi porezni dužnik mogao osujetiti naplatu.

Članak 96.

(1) Porez iz pokretnina poreznog dužnika prisilno naplaćuje Porezna
uprava koja je donijela rješenje o razrezu poreza u prvomu stupnju.

(2) Porez iz nekretnina poreznog dužnika, na zahtjev Porezne uprave,
prisilno naplaćuje nadležni sud u roku tri mjeseca nakon primljenoga zahtjeva.

Članak 97.

(1) Od ukupno naplaćenih obveza prisilnim putem najprije se podmiruju
troškovi prisilne naplate, potom kamate, novčane kazne po ovomu Zakonu
te dužni porez i doprinosi.

(2) Višak sredstava što se ostvari prodajom vraća se poreznom dužniku
na njegov zahtjev.

(3) Ako se rješenje o prisilnoj naplati stavi izvan snage ili se mjere
poduzete radi osiguranja naplate pokažu neopravdanim, porezni dužnik ne
snosi troškove postupka.

Članak 98.

(1) Dospjeli iznos poreza koji se ne može naplatiti ni prisilnim putem
otpisuje se kao nenaplativ:

1. ako je porezni dužnik umro ili se odselio u nepoznato mjesto, a nije
ostavio pokretnina ni nekretnina iz kojih se može naplatiti dospjeli porez.
Ako se iza pokojnika naknadno pronađe imovina ili se sazna za novo prebivalište
poreznog dužnika koji se odselio, ponovno će se zadužiti otpisanim porezom,
pod uvjetom da nije nastupila zastara prava na naplatu.

2. ako se prisilnom naplstom koja se obavljala svake godine bez uspjeha,
dug nije mogao naplatiti ni nakon isteka treće godine od dana dospjelosti.
Ako se nakon otpisa pojavi mogućnost naplate otpisanog poreza, porezni
se dužnik ponovno zadužuje otpisanim porezom, pod uvjetom da nije nastupila
zastara prava na naplatu.

(2) Ako bi izvršenjem naplata dovela u pitanje nužno uzdržavanje poreznog
dužnika i članova njegova domaćinstva, porez se može iznimno otpisati u
cijelosti ili djelomično.

(3) O otpisu dospjelog poreza rješava Porezna uprava.

Jamstvo

Članak 99.

(1) Ako se porez ne mogne naplatiti iz imovine poreznog obveznika, naplatit
će se iz imovine članova njegova domaćinstva, koji su tu imovinu stekli
od poreznog obveznika po bilo kojoj osnovi.

(2) Ako je porezni obveznik, da bi izbjegao obvezu plaćanja poreza,
otuđio imovinu pravnim poslom u korist osoba koje nisu članovi njegova
domaćinstva, Porezna uprava može takav posao pobijati pred sudom, pod uvjetom
da je kupac znao za takvu namjeru obveznika.

(3) Osoba koja nije kao vlasnik ili posjednik upisana u katastar zemljišta,
a koristi zemljište, solidarno jamči za porez na to zemljište s osobom
koja je kao vlasnik ili posjednik upisana u katastar zemljišta.

(4) Za naplatu poreza koji se plaća po odbitku jamči isplatitelj.

Članak 100.

Ako više osoba ostvaruje prihod zajedničkim obavljanjem djelatnosti,
solidarno jamče za obveze po osnovi zajedničkog obavljanja djelatnosti.

Članak 101.

(1) Porezni dužnik koji otuđi strojeve, uređaje ili drugi inventar što
su mu služili za obavljanje djelatnosti ili otuđi radnju u cjelini, dužan
je prethodno podmiriti svoje porezne obveze.

(2) Ako novi vlasnik preuzme imovinu iz stavka 1. ovoga članka, a porez
nije plaćen, za naplatu dospjelog poreza jamči solidarno s poreznim dužnikom
i novi vlasnik do visine vrijednosti preuzete imovine.

Članak 102.

Građanin koji drži u zakupu ili napolici zemljište na koje se plaća
porez od poljoprivrede i šumarstva, solidarno odgovara sa zakupodavcem
za dužni porez što otpada na to zemljište do visine zakupnine, odnosno
do vrijednosti napolice.

Članak 103.

Osobe koje vlasnicima putujućih zabavnih radnji, odnosno priređivačima
zabavnih priredbi uz naplatu ili besplatno ustupaju svoj stambeni ili poslovni
prostor odgovaraju solidarno s poreznim obveznikom za sve porezne obveze.

Zastara

Članak 104.

(1) Pravo na utvrđivanje porezne obveze te pravo na pokretanje prekršajnog
postupka zbog povreda odredbi ovoga Zakona zastaruje za pet godina nakon
isteka godine u kojoj je trebalo utvrditi porezne obveze, odnosno u kojoj
su povrijeđene odredbe ovoga Zakona.

(2) Pravo na naplatu poreza, kamata i troškova prisilnog izvršenja i
novčanih kazni zbog povreda odredbi ovoga Zakona zastaruje za pet godina
nakon isteka godine u kojoj ih je trebalo naplatiti

(3) Pravo poreznog obveznika na povrat nepravilno ili više plaćenih
iznosa na ime poreza, kamata, troškova prisilnog izvršenja i novčanih kazni
zastaruje za pet godina nakon isteka godine u kojoj su oni naplaćeni.

Članak 105.

(1) Tijek zastare prava na utvrđivanje poreznih obveza prekida se svakom
službenom radnjom Porezne uprave radi utvrđivanja porezne obveze koja je
stavljena do znanja poreznom obvezniku.

(2) Tijek zastare prava na naplatu poreza, kamata, troškova prisilnog
izvršenja i novčanih kazni prekida se svakom službenom radnjom što je poduzima
Porezna uprava radi naplate koja je stavljena do znanja poreznom obvezniku.

(3) Tijek zastare prava na povrat nepravilno ili više plaćenog poreza,
kamata, troškova prisilnog izvršenja i novčanih kazni prekida se svakom
radnjom što je obveznik, odnosno kažnjena osoba poduzima kod Porezne uprave
radi povrata.

(4) Nakon svakog prekida tijeka zastare nastupa novi tijek zastare.

(5) Apsolutna zastara nastupa nakon isteka deset godina od dana kada
je prvi put počela teći.

Članak 106.

Propisi o zastari potraživanja, ako nisu u suprotnosti s ovim Zakonom,
primjenjuju se i na zastaru prava utvrđivanja i naplate poreznih obveza.

V. KAZNENE ODREDBE

Članak 107.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 1000 DEM kaznit
će se za prekršaj:

1. porezni obveznik koji ne podnese poreznu prijavu u propisanom roku
(članak 40. stavak 1. i 3. i članak 42. stavak 2.),

2. porezni obveznik koji iskaže netočne ili nepotpune podatke u poreznoj
prijavi ili ne plati porez u propisanom roku (članak 41.),

3. poslodavac, odnosno isplatitelj koji ne obračuna ili ne uplati predujam
poreza od nesamostalnog rada, fizičke osobe, koje su dužne same obračunati
porez od nesamostanog rada i strane organizacije, te isplatitelji koji
su dužni obračunati porez po odbitku (članak 43., 44., 45. i 49.),

4. porezni obveznik koji ne vodi ili netočno ili neažurno vodi poslovne
knjige ili ne izdaje račune ili ne obračuna u potpunosti ili djelomično
predujam poreza (članak 16. stavak 3. i 4., članak 48. stavak 1. i 2. i
članak 58.),

5. porezni obveznik koji ne plaća mjesečni predujam poreza u propisanom
roku (članak 51. stavak 1. i 2.).

6. fizička osoba koja počne obavljati obrtničku djelatnost ili slobodno
zanimanje, a o tom ne izvijesti Poreznu upravu u propisanom roku (članak
52.),

7. porezni obveznik koji Poreznoj upravi ne prijavi početak izdavanja
u najam, odnosno zakup nekretnina i pokretnih stvari u propisanom roku
i ne plaća predujam poreza u propisanomu roku (članak 57. stavak 1. i 3.).

Članak 108.

(1) Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 200 do 5.000 DEM
za prekršaj će se kazniti organi i organizacije koji, na zahtjev Porezne
upave, ne pruže podatke o isporučenoj robi i obavljenim uslugama, o isplaćenim
plaćama, mirovinama i drugim primanjima zaposlenih djelatnika ili podatke
o prometu preko žiro-računa građana ili onemoguće uvid u poslovne knjige
i evidencije radi utvrđivanja podataka potrebnih za utvrđivanje poreza
(članak 59.).

(2) Novčanom kaznom iz stavka 1. ovoga članka za prekršaj će se kazniti
pravne i fizičke osobe, koje isplate građanima ne izvrše preko žiro-računa
(članak 60.).

(3) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka odgovorna osoba u pravnoj
osobi kaznit će se novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 100
do 1.000 DEM.

Članak 109.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 200 do 2.000 DEM za
prekršaj će se kazniti porezni obveznik koji poslovne knjige i temeljnice
te propisane evidencije ne drži u poslovnoj prostoriji ili kod ovlaštenog
servisa ili u stanu ili ometa pregled poslovnih knjiga i poslovnih prostorija
(članak 61. stavak 2. i članak 62.).

Članak 110.

(1) Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 500 DEM za
prekršaj će se kazniti građanin koji ostvari dohodak bespravnim obavljanjem
djelatnosti (članak 65.).

(2) Pored novčane kazne, za taj će se prekršaj izreći i zaštitna mjera
oduzimanja imovinske koristi ostvarene izvršenjem prekršaja.

Članak 111.

Za prekršaj iz članka 109. ovoga Zakona ovlašteni djelatnik Porezne
uprave može učinitelju prekršaja na mjestu gdje je prekršaj učinjen izreći
novčanu kaznu u iznosu dinarske protuvrijednosti od 100 DEM.

Članak 112.

(1) Za prekršaje iz članka 107. točke 4. i 5. i članka 109 ovoga Zakona
učinjene u povratu drugi put Porezna uprava, uz novčanu kaznu, izreći će
i zaštitnu mjeru oduzimanja dozvole za obavljanje djelatnosti u trajanju
do šest mjeseci.

(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka učinjene u povratu treći
put Porezna uprava, uz novčanu kaznu, izreći će i zaštitnu mjeru oduzimanja
dozvole za obavljanje djelatnosti.

(3) Iznimno od odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka, ako bi oduzimanje
dozvole za obavljanje djelatnosti izazvalo veće štetne posljedice i poremećaje
u gospodarstvu ili veće otpuštanje zaposlenih djelatnika, može se za prekršaj
u povratu izreći samo novčana kazna.

Članak 113.

Iznosi novčanih kazni iz članka 107., 108., 109., 1 l0. i 111. ovoga
Zakona izriču se u hrvatskim dinarima prema srednjem tečaju DEM Narodne
banke Hrvatske na dan izricanja kazne.

Članak 114.

(1) Postupak za izricanje kazne o prekršajima zbog povrede odredaba
ovoga Zakona, pokreće, vodi i rješenje o prekršaju donosi Porezna uprava.

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka može se izjaviti žalba
Središnjem uredu Porezne uprave.

Članak 115.

(1) Prekršajni postupak u prvom stupnju vodi i rješenje o prekršaju
donosi službenik Porezne uprave, diplomirani pravnik, kojeg imenuje pročelnik
područnog ureda Porezne uprave.

(2) Postupak u drugomu stupnju vodi i rješenje o prekršaju donosi komisija
za prekršaje koju imenuje ministar financija.

Članak 116.

Glede prekršajnog postupka primjenjuju se opći propisi o prekršajima
ako ovim Zakonom nije određeno drugačije.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 117.

Plaće i prihodi ostvareni do dana primjene ovoga Zakona oporezivat će
se prema propisima koji su do tada bili na snazi ako ovim Zakonom i propisima
donesenim na temelju ovoga Zakona nije propisano drugačije.

Članak 118.

(1) Oslobođenja i olakšice od plaćanja poreza, koji su stečeni po Zakonu
o neposrednim porezima prije dana primjcne ovoga Zakona, vrijede do isteka
vremena za njihovo korištenje.

(2) Predujam poreza od obrta i slobodnih zanimanja za prva tri mjeseca
1994. godina plaća se prema visini predujma uplaćenog u prosincu 1993.
godine, uvećanog za visinu eskontne stope Narodne banke Hrvatske.

(3) Fizičke osobe koje su porez na dobit plaćale u godišnjem paušalnom
iznosu predujam poreza za prva tri mjeseca 1994. godine, plaćaju prema
visini poreza, kojeg su platile u posljednjem tromjesečju 1993. godine,
uvećanog za iznos eskontne stope Narodne banke Hrvatske. Ako su fizičke
osobe plaćale paušalni iznos poreza mjesečno, tada predujam poreza za prva
tri mjeseca 1994. godine plaćaju prema visini poreza uplaćenog u prosincu
1993. godine, uvećanog za visinu eskontne stope Narodne banke Hrvatske.

(4) Fizičke osobe koje ostvaruju dohodak od autorskih prava, sukladno
odredbi članka 11. ovoga Zakona, u 1994. godini plaćaju predujam poreza
od svakog pojedinačnog ostvarenog dohotka po stopi od 25%, nakon odbitka
rashoda, koji se odnose na pojedinačno ostvareni dohodak.

(5) Fizičke osobe, koje se bave obrtom ili slobodnim zanimanjem, dužne
su spisak dugotrajne imovine iz članka 17. ovoga Zakona dostaviti Poreznoj
upravi do kraja ožujka 1994. godina.

(6) Iznimno od odredbe članka 35. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona, u
1994. godini neoporezivi dio dohotka za umirovljenike iznosi 1,00 minimalne
godišnje plaće.

Članak 119.

(1) Propisi za provedbu ovoga Zakona, te propisi o praćenju i evidentiranju
poreza bit će doneseni do 31. prosinca 1993. godine.

(2) Iznimno od odredbe članka 47. stavka 2. ovoga Zakona, poreznu karticu
za 1994. godinu ispunit će poslodavci i popunjenu je dostaviti Poreznoj
upravi.

Članak 120.

Od dana primjene ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o neposrednim porezima
("Narodne novine", br. 19/90., 28/90., 14/91., 73/91. i 25/93.)
i Uredba o izmjeni i dopuni Zakona o neposrednim porezima ("Narodne
novine", br. 59/93.), te se stavlja izvan snage točka 19. Uredbe o
nastavljanju važenja pravnoga sadržaja i učinka određenih uredbi Vlade
Republike Hrvatske na temelju zakonske ovlasti ("Narodne novine",
br. 100/93).

Članak 121.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od objave u "Narodnim novinama",
a primjenjuje se od 1. siječnja 1994 godine.

Klasa: 410-01/93-0l/13

Zagreb, 23. studenoga 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 109/1993-2109