## Kolektivni ugovor za djelatnost osiguranja i reosiguranja

### NN 68/1993 (14.7.1993.), Kolektivni ugovor za djelatnost osiguranja i reosiguranja

# KOLEKTIVNI UGOVORI

Na temelju odredbe stavka 1, 4. i 6. članka 94. Zakona o radnim odnosima
("Narodne novine. br. 25/92.), a u skladu s Općim kolektivnim ugovorom
za gospodarstvo ("Narodne novine", br. 47/92.) Samostalni sindikat
radnika u djelatnosti osiguranja Hrvatske, kojeg zastupaju ovlašteni predstavnici,
s jedne strane i Hrvatska gospodarska Komora sa druge strane, zaključili
su dana 1. lipnja 1993. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### za djelatnost osiguranja i reosiguranja

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom za djelatnost osiguranja i reosiguranja (u
daljnjem tekstu: Kolektivni ugovor) uređuju se i utvrđuju prava i obveze
radnika zaposlenih u društvima za osiguranje i drugim organizacijama za
osiguranje u Republici Hrvatskoj (u daljnjem tekstu: Društvo) kao i prava
i obveze Društva kao poslodavca prema radnicima koji u njemu rade, sukladno
Općem kolektivnom ugovoru za gospodarstvo i Zakonu.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora odnose se i na dijelove Društva koji
djeluju izvan, a posluju na području Republike Hrvatske.

Članak 2.

Ovim Kolektivnim ugovorom pobliže se određuju:

RADNI ODNOSI

Uvjeti i način zasnivanja radnog odnosa Pokusni rad Trajanje rada

Sprečavanje nelojalne konkurencije Pripravnici

Raspoređivanje radnika

Utvrđivanje radne sposobnosti

Raspored u drugu organizacionu cjelinu Prestanak potrebe za radom radnika
Radno vrijeme

Prekovremeni rad Odmori i dopusti Godišnji odmor PIaćeni dopusti

Neplaćeni dopusti

Zaštita na radu

Zaštita materinstva

Zaštita invalida i starijih osoba

PLAČE, NAKNADE I DRUGA PRIMANJA

Plaće

Osnovna plaća

Plaća na temelju provizije

Stimulativni dio plaće

Dodaci na plaču zbog posebnih uvjeta

Naknada plaće

Dio plaće iz dobiti

Izumi, racionalizacija i drugi oblici stvaralaštva Solidarnost

Ostala primanja i naknade

Pravo na korištenje sredstava i objekata društva Isplate na teret troškova
poslovanja

ODGOVORNOST RADNIKA

Disciplinski postupak

Materijalna odgovornost radnika, odnosno Društva

PRESTANAK RADNOG ODNOSA

ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

OBRAZOVANJE I IZVJEŠČIVANJE RADNIKA

SUODLUČIVANJE RADNIKA UVJETI ZA RAD SINDIKATA

ŠTRAJK I SOCIJALNI MIR

PRIMJENA KOLEKTIVNOG UGOVORA I NJEGOVE IZMJENE I DOPUNE

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

II. RADNI ODNOSI

1. Uvjeti i način zasnivanja radnog odnosa

Članak 3.

Radnik slobodno i dobrovoljno zasniva radni odnos u Društvu. Radni odnos
u Društvu može zasnovati svaka osoba koja ispunjava opće uvjete utvrđene
Zakonom, kao i posebne uvjete navedene u aktu o sustavu i ustrojstvu radnih
mjesta, koji donosi nadležni organ Društva.

Članak 4.

Odluku o potrebi zasnivanja radnog odnosa donosi generalni direktor
Društva (u daljnjem tekstu: direktor Društva), odnosno osdba koju on ovlasti
(u daljnjem tekstu: ovlaštena osoba).

Članak 5.

Društvo je dužno prijaviti Zavodu za zapošljavanje slobodna radna mjesta,
kao i uvjete kojima radnik treba udovoljiti.

Članak 6.

Ovlaštena osoba može odlučiti da se prije zasnivanja radnog odnosa obavi
provjeravanje stručnih i drugih sposobnosti putem intervjua, testiranja
ili drugim prikladnim načinom provjere.

Članak 7.

Odluka o izboru dostavlja se svim kandidatima čije su molbe ili ponude
pristigle na oglas u roku od 8 dana, računajući od dana donošenja odluke.

Odluka mora sad navesti podatak o izabranom kandidatu, prava i obveze
kaje proizlaze iz propisa zakona i ovog Kolektivnog ugovora te pouku o
pravnom lijeku.

Članak 8.

Radnik zasniva radni odnos danom stupanja na rad na temelju odluke o
izboru. i potpisanog ugovora o zapošljavanju.

Članak 9.

Kandidat, koji smatra da su u postupku zasnivanja radnog odnosa povrijeđena
njega prava ili smatra da izabrani kandidat ne ispunjava uvjete iz oglasa,
ima pravo uputiti prigovor direktoru Društva.

2. Pokusni rad

Članak 10.

Pokusni rad, putem kojeg se provjeravaju stručne sposobnosti i druge
sposobnošti, može trajati najviše 6 mjeseci, osim za pripravnike čiji se
rad ne provjerava.

Tijekom pokusnog rada radnik obavlja poslove radnog mjesta za koje je
zasnovao radni odnos.

Pokusni rad određuje se kao mogući uvjet u aktu o sustavu radnih mjesta.

Ovlaštena osoba može odlučiti, na temelju kandidatovog prethodnog radnog
iskustva i postignutih saznanja, da kandidatu neće odrediti pokusni rad.

Članak 11.

Ovlašlena osoba ocijenit će i posebnom odlukom odrediti vrijeme trajanja
i način pračenja pokusnog rada.

Članak 12.

O rezultatima pračenja pokusnog rada sastavlja se pismeni izvještaj,
koji se podnosi ovlaštenoj osobi najkasnije 8 dana prije isteka pokusnog
rada.

Ukoliko se utvrdi da radnik nije zadovoljio na pokusnom radu, odluka
o prestanku rada radnik mora se donijeti i uručiti prije isteka pokusnog
rada.

3. Trajanje rada

Članak 13.

Radni odnos se zasniva na neodređeno ili određeno vrijeme u slučajevima
propisanim Zakonom.

4. Sprečavanje nelojalne konkurencije

Članak 14.

Kod zasnivanja radnog odnosa u Društvu radnik preuzima obvezu da neće
tijekom trajanja radnog odnosa obavljati poslove iz djelatnosti Društva
za konkurentsku tvrtku.

Radnik preuzima i obvezu da u slučaju prestanka radnog odnosa u Društvu,
ne smije dvije godine od prestanka radnog odnosa osnovati društvo za osiguranje,
koje bi obavljanjem djelatnosti moglo uzrokovati štetu Društvu u kojem
mu je prestao radni odnos.

Članak 15.

Klauzula o spreavanju konkurencije iz stavka 2. prethodnog članka, odnosi
se na radnike Društva raspoređene na slijedeća radna mjesta:

- radnika koji zaključuje ugovore o osiguranju (fizičke i pravne osobe)

- radnika koji radi na procjeni i likvidaciji šteta,

- radnika koji radi na tarifiranju ili aktuarskim proračunima,

- radnika koji radi s podacima koji predstavljaju poslovnu tajnu.

U slučaju prestanka potrebe za radom uslijed tehnološkog viška, ova
se klauzula ne primjenjuje.

Članak 16.

Ako osoba iz članka 14. i 15. prekrši klauzulu o sprečavanju nelojalne
konkurencije, obavezna je Društvu nadoknaditi tu štetu.

Ukoliko se ne može odrediti visina štete, utvrđuje se paušalna naknada
štete u iznosu od 10 plaća radnika koji je odgovoran za štetu, izračunatih
na osnovu plaće primljene u posljednjem mjesecu njegova rada i zatezne
kamate.

5. Pripravnici

Članak 17.

Društvo može zasnovati radni odnos s osobom koja je završila određeni
stupanj obrazovanja (pripravnik) radi osposobljavanja za samostalni rad
u zanimanju za koje se školovala.

Pripravnik može zasnovati radni odnos na određeno vrijeme i neodređeno
vrijeme, na način po postupku utvrđenom Zakonom.

Pripravnik se može stručno osposobljavati za samostalni rad i bez zasnivanja
radnog odnosa (volonterski rad), uz uvjete utvrđene Zakonom.

Članak 18.

Znanje pripravnika, prije proteka pripravničkog staža, provjerava se
pred Komisijom za provjeru znanja pripravnika.

Komisija za provjeru znanja pripravnika imenuje ovlaštena osoba iz reda
zaposlenih u Društvu, a čine je pred sjednik i dva člana koji moraju imati
višu ili istu stručnu spremu struke kao i pripravnik čije se znanje provjerava.

Članak 19.

Pripravnik, koji je zasnovao radni odnos na neodređeno vrijeme, polaže
ispit pred komisijom iz prethodnog članka radi zasnivanja radnog odnosa
na radnom mjestu za koje se osposobljava.

Pripravniku, koji je zasnovao radni odnos na neodređeno vrijeme, a nije
udovoljio svojim znanjem pred Komisijom, prestaje radni odnos odlukom ovlaštene
osobe temeljen nalaza Komisije.

Članak 20.

Za vrijeme pripravničkog staža pripravnik ima sva prava koja pripadaju
radniku u radnom odnosu na osnovu ovog Kolektivnog ugovora.

Pripravnik ima i pravo na mentora, kojeg imenuje ovlaštena osoba te
se priprema prema programu koji mentor utvrđuje.

Pripravnik ima pravo na odgovarajući broj dana plaćenog dopusta za pripremu
polaganja ispita, a broj dana određuje ovlaštena osoba.

Članak 21.

Pripravništvo se utvrđuje u različitom trajanju u odnosu na stupanj
školske spreme i to:

- za rad na radnom mjestu SSS (IV i V stupanj) s mjeseci

- za rad na radnom mjestu VŠS (VI stupanj) 9 mjeseci

- za rad na radnom mjestu VSS (VII stupanj) 12 mjeseci

Ovlaštena osoba može na zahtjev pripravnika odobriti polaganje ispita
i prije isteka roka, ali ne prije isteka dvije trećine pripravničkog staža.

Pripravnik zasniva radni odnos bez oglasa ako se radi o stipendisti
Društva

6. Raspoređivanje radnika

Članak 22.

Za vrijeme trajanja radnog odnosa, ovlaštena osoba može radnika trajno
ili privremeno rasporediti na svako radno mjesto u Društvu, koje odgovara
njegovoj stručnoj spremi, zanimaju, znanju i sposobnostima ako to zahtijeva
proces rada u slijedećim slučajevima:

- povećanja ili smanjenja opsega posla

- ukidanje radnog mjesta

- promjene kvalifikacione strukture

- potpunijeg iskorištenja radnih sposobnosti radnika.

Članak 23.

Radnika se može trajno rasporediti na radno mjesto s nižom stručnom
spremom samo uz njegov pristanak.

Radnik može bez svog pristanka biti privremeno raspoređen na drugo radno
mjesto u Društvu, za koje se traži niži stupanj stručne spreme određene
vrste zanimanja, u slučajevima i uz uvjete utvrđene Zakonom.

Radnik iz stavka 2. ovog ćlarkka ostvaruje pravo na plaću radnog mjesta
s kojeg je raspoređen, ako je to za njega povoljnije.

7. Utvrđivanje radne sposobnosti

Članak 24.

Kada se pojavi osnovana sumnja da radnik nema potrebno znanje i sposobnosti
za obnašanje poslova radnog mjesta na koje je raspoređen ili za kojega
se utvrdi da ne ostvaruje predviđene rezultate rada, ovlaštena osoba pokreće
postupak provjere radnikovih znanja i sposobnosti.

Članak 25.

Ovlaštena osoba imenuje Komisiju za provjeru radnikovih znanja i sposobnosti.
Komisija se sastoji do tri člana koji moraju imati najmanje istu stručnu
spremu kao i radnik čija se znanja i sposobnosti prate.

Članak 26.

Provjera znanja i sposobnosti otpočinje danom pokretanja postupka i
traje onoliko vremena koliko je potrebno da se utvrde činjenice i prikupe
dokazi o znanju i sposobnosti radnika.

O početku i tijeku postupka mora biti i2viješten povjerenik sindikata.

Članak 27.

Ovlaštena osoba ne može donijeti odluku prije nego što se očituje o
mišljenju sindikata kojega je radnik član

Za vrijeme pokusnog rada, rada pripravnika te duže odsutnosti sa rada
koja traje više od 6 mjeseci (vojni rok, porodiljski dopust i dr.), ne
može se voditi postupak provjere sposobnosti rada radnika

Članak 28.

Nakon završenog pračenja i provjere radnikovih znanja i sposobnosti,
Komisija iz članka 25. ovog Kolektivnog ugovora izvještava ovlaštenu osobu
o ocjeni uspješnosti i daje mišljenje o mogućem rasporedu radnika.

Članak 29.

Na osnovi ocjene Komisije, ovlaštena osoba donosi odluku o mogućnosti
rasporeda radnika na radno mjesto koje odgovara radnikovim znanjima i sposobnostima.

Ukoliko ne postoji radno mjesto na kojem bi radnik mogao zadovoljiti
i koje odgovara njegovim znanjima i sposobnostima, prestaje mu radni odnos.

8. Raspored u drugu organizacionu cjelinu

Članak 30.

Radnika se može bez njegova pristanka rasporediti iz jednog u drugo
mjesto rada, ako je udaljenost manja od 55 km i ako je javnim saobraćajem
osiguran prijevoz na rad i s rada.

Društvo ne može rasporediti iz jednog u drugo mjesto rada na udaljenost
veću od 50 km radnicu za vrijeme trudnoće, majku sa djetetom do 7 godina
starosti, invalida, samohranog roditelja, roditelja teže hendikepiranog
djeteta koji zbog toga radi skračeno vrijeme i sindikalnog povjerenika,
bez njihova pristanka.

Ako je udaljenost od mjesta rada veća od 55 km, radnika se može rasporediti
u drugo radno mjesto samo u slučaju ako mu je osiguran smještaj.

9. Prestanak potrebe za radom radnika

Članak 31.

Radniku za čijim je radom prestala potreba ne smije prestati radni odnos
sve dok mu se ne osiguraju sva prava koja proizlaze iz Zakona i ovog Kolektivnog
ugovora.

Članak 32.

Prestanak potrebe za radom radnika utvrđuje na temelju programa rješavanja
viška radnika, ovlaštena osoba u skladu sa Zakonom i kriterijima iz ovog
Kolektivnog ugovora.

Članak 33.

Prestanak potrebe za radom radnika zbog tehnoloških, organizacijskih
i ekonomskih razloga utvrđuje odlukom Upravni odbor Društva.

Prestanak potrebe za radom radnika može biti privremen ili trajan.

Članak 34.

Odluka o privremenom prestanku potrebe za pojedinim radnikom donosi
direktor Društva. Prije donošenja odluke iz stavka 1. ovog članka, kojom
se radnika u smislu odredbe članka 33. raspoređuje na drugo radno mjesto
ili u drugu organizaciju, upućuje na rad u inozemstvo uvodi rad sa skračenim
radnim vremenom ili upučuje na čekanje, direktor Društva dužan je zatražiti
i razmotriti mišljenje Sindikata.

Članak 35.

Odluku o trajnom prestanku potrebe za radom pojedinog radnika donosi
direktor Društva na temelju programa rješavanja viška radnika.

Program rješavanja viška radnika donosi Upravni odbor Društva, koji
je dužan predsjedništvu Sindikata omogućiti sudjelovanje u izradi programa
rješavanja viška radnika davanjem mišljenja i prijedloga.

Upravni odbor Društva je dužan očitovati se o prijedlozima i mišljenjima
Sindikata prilikom utvrđivanja programa.

Članak 36.

Prilikom izrada programa rješavanja viška radnika na temelju kojeg trajno
prestaje potreba za radom pojedinih radnika, kao i prilikom donošenja odluke
o privremenom prestanku potrebe za radom radnika, uzimaju se u obzir slijedeći
kriteriji:

- uspješnost u radu ;

- posebna znanja i sposobnosti

- stručna sprema

- dužina radnog staža

- socijalni status radnika.

Članak 37.

Utvrđuje se vrijednost pojedinih kriterija kako slijedi

a) Uspješnost u radu

Uspješnost u radu utvrđuje ovlaštena osoba u rasponu od -10 do + 10
bodova

- neuspješan rad - 10 bodova

- ispod prosjećan rad -5 bodova

- prosječan rad 0 bodova

- iznad prosječan rad + 5 bodova

- naroćito uspješan rad + 10 bodova

b) Posebna znanja i sposobnosti

Za posjedovanje posebnih znanja i sposobnosti propisanih za obavljanje
poslova radnog mjesta radniku pripada 5 bodova. Bodovi ostvareni na temelju
posebnih znanja isposobnosti se ne mogu kumulirati.

c) Stručna sprema

Stupanj I II lII IV V VI VII VIII

Bodovi 0 2 4 6 10 14 18 22

d) Dužina radnog staža

Za svaku navršenu godinu radnog staža radniku pripadada 0,5 bodova.

e) Socijalni status radnika Prosjek prihoda po članu domaćinstva u odnosu
na prosječnu plaću radnrka u privredi u po- sljednja tri mjeseca ne računajući
plaću radnika Ako je radnik jedini koji uzdržava obitelj ostvaruje dodatnih
5 bodova.

Broj bodova temeljen kriterijem iz ovog članka utvrđuje se danom donošenja
odluke nadležnog organa.

Radnik koji u zbiru sakupi više bodova, ima prednost kod zadržavanja
radnog odnosa u odnosu na radnika sa manjim brojem bodova.

U slučaju jednakog broja ostvarenih bodova, prednost ima radnik koji
je ostvario veći broj bodova po kriteriju uspješnosti u radu, a potom po
kriteriju radnog staža.

10. Radno vrijeme

Članak 38.

Puno radno vrijeme radnika u Društvu traje 40 sati u radnom tjednu.

Radni tjedan traje najmanje uzastopnih 5 radnih dana.

Članak 39.

Radno vrijeme se može utvrditi i kao klizno radno vrijeme sa najviše
30 minuta odstupanja na početku, odnosno na završetku rada.

Članak 40.

Sve odluke o radnom vremenu i njegovom rasporedu i kliznom radnom vremenu
donosi ovlaštena osoba, poštujući pritom zakon na ograničenja za pojedine
kategorije radnika (zabrana rizčnog ili prekovremenog rada).

Članak 41.

Ovlaštena osoba može odlučiti da radnici rade prekovremeno u svim izvanrednim,
nepredviđenim i nužnim situacijama utvrđenim Zakonom, a također i u slučaju:

- kada postoji prijeka potreba da se izvrše radnje u određenom roku
za koje prijeti sumnja da se neće izvršiti, ili i za Društvo nastala značajna
šteta,

- kada je potrebno obaviti nužni posao odsutnog radnika kojeg se ne
može odložiti.

Članak 42.

Prekovremeni rad je poseban uvjet iz radnog odnosa i radnik ima pravo
na posebni dodatak osnovnoj plaći.

Članak 43.

Prekovremeni rad se može odrediti svakog kalendarskog dana, bez obzira
ne nedjelju, blagdan ili neradni dan.

Prekovremeni rad se ne smije odrediti radnicima koji ma je Zakonom zabranjeno
raditi preko punog radnog vremena.

11. Odmori i dopusti

Članak 44.

Radnik ima pravo u tijeku dnevnog rada na odmor u trajanju od 30 minuta.

Dnevni odmor ne smije biti određen u prva tri sata nakon početka rada,
a niti u zadnja dva sata prije završetka rada, o čemu odluku donosi ovlaštena
osoba.

Radnik ima pravo na odmor između dva uzastopna radna dana u trajanju
najmanje 12 sati neprekidno.

Radnik ima pravo na tjedni odmor u trajanju najmanje 24 sata neprekidno.

Ako radnik radi na dan svojeg tjednog odmora, mora mu se osigurati jedan
dan u tijeku idućeg tjedna za takav odmor. Ako radnik radi potrebe posla
ne može koristiti odmor u određenom vremenu može ga iskoristiti i izvan
tog radnog vremena.

Odluku o tome donosi radnikov neposredni rukovoditelj.

12. Godišnji odmor

Članak 45.

Radnik ima pravo na godišnji odmor u trajanju od 15 do najviše 30 radnih
dana u svakoj kalendarskoj godini.

Ako je radnik zasnovao radni odnos u tijeku kalendar ske godine, a nema
jednu godinu radnog staža neprekidno, ima pravo na godišnji odmor u toj
godini razmjerno vremenu provedenom na radu u toj godini.

Članak 46.

Duljina trajanja godišnjeg odmora radnika Društva ovisi o radnom stažu,
složenosti poslova, rezultatima rada koje radnik postiže svojim radom te
posebnim socijalnim uvjetima radnika.

Prema radnom stažu radnik ostvaruje:

- do navršenih 5 godina radnog staža 18 dana godišnjeg odmora

- od 5 do navršenih 10 g. rad. staža 20 dana godišnjeg odmora

- od 10 do navršenih 15 g. rad. staža 22 dana godišnjeg odmora

- od 15 do navršenih 20 g. rad. staža 24 dana godišnjeg odmora

- od 20 do navršenih 25 g. rad. staža 26 dana godišnjeg odmora

- od 25 do navršenih 30 g. rad. staža 28 dana godišnjeg odmora

- preko navršenih 30 god. rad. staža 30 dana godišnjeg odmora.

Navršene godine radnog staža utvrđuju se na dan 31 prosinca one godine
za koju radnik koristi godišnji odmor.

Članak 47.

Prema složenosti posla na radnom mjestu pripada godišnji odmor:

- radniku koji radi na poslovima

VII do X kategorije složenosti 3 dana

- radniku koji radi na poslovima

IV do VI kategorije složenosti 2 dana

- ostalim radnicima i pripravnicima 1 dan.

Članak 48.

Za ostvarene rezultate rada radniku pripada dodatnih od 1 do 3 dana
godišnjeg odmora.

O broju dana godišnjeg odmora iz stavka 1. odlučuje ovlaštena osoba.

Prema posebnim socijalnim uvjetima broj dana na koje radnik ima pravo
na temelju prethodnih odredbi ovog Kolektivnog ugovora, uvećava se za:

- roditelje s djetetom do 7 godina starosti 2 dana

- roditelje s više djece do 7 godina starosti, za

svako daljnje dijete 1 dan

- roditelja djeteta sa smetnjama u psihofizičkom razvoju ili utvrđenim
invaliditetom 3 dana

- invalida rada II i III kategorije, te ratnom

vojnom invalidu s preko 50% invaliditeta 2 dana

Slijepi radnik ima pravo na 30 dana godišnjeg odmora.

Članak 49.

Broj dana s osnova posebnih socijalnih uvjeta utvrđuje se s obzirom
na stanje u momentu utvrđivanja plana godišnjeg odmora.

Članak 50.

Plan korištenja godišnjih odmora radnika u tijeku kakendarske godine
utvrđuje svojom odlukom ovlaštena osoba.

Članak 51.

Rješenje o korištenju godišnjih odmora izdaje Kadrovska služba organizacijskog
dijela Društva, a prigovor protiv tog rješenja podnosi se direktoru Društva.

Članak 52.

Radnik ima pravo koristiti godišnji odmor u neprekidnom trajanju ili
u dva dijela.

Ako radnik koristi godišnji odmor u dva dijela, onda je dužan prvi dio
iskoristiti bez prekida u trajanju od najmanje 12 radnih dana.

Radnik ima pravo koristiti dva puta po jedan dan godišnjeg odmora prema
svom zahtjevu i odobrenju neposrednog rukovoditelja.

Članak 53.

Godišnji odmor, odnosno prvi dio godišnjeg odmora koji je prekinut ili
nije iskorišten zbog bolesti ili porodiljskog dopusta u kalendarskoj godini,
radnik ima pravo iskoristiti do 30. lipnja slijedeće godine pod uvjetom
da je radio najmanje s mjeseci u godini koja prethodi godini u kojoj se
vratio na rad.

Članak 54.

U slučaju prestanka radnog odnosa, radnik ima pravo koristiti godišnji
odmor na koji je stekao pravo, ako organizacija, odnosno poslodavac, kod
kojeg prelazi na rad, ne preuzme obvezu da mu omogući korištenje godišnjeg
odmora, osim ako mu radni odnos prestaje:

- povodom izjave da ne želi raditi i da prekida radni odnos te prestane
raditi prije isteka vremena u kojem ima pravo i obvezu raditi,

- sporazumnim prestankom radnog odnosa temeljem vlastite izjave, zaključenim
na određeni dan, uslijed čega radnik nije iskoristio godišnji odmor,

- zbog prestanka radnog odnosa uzrokovanog težom povredom radne obveze,

- ako radni odnos radnika prestane zbog izrečene zabrane obavljanja
određenih poslova odnosno radnih zadataka, zbog stupanja na izdržavanje
8 kazne zatvora ili zbog izrečene mjere sigurnosti, odgojne ili zaštitne
mjere.

13. Plaćeni dopusti

Članak 55.

Radnik ima pravo na dopust s rada uz naknadu osobnog dohotka (plaćeni
dopust) do sedam radnih dana u slučajevima:

- sklapanje braka 3 dana

- rođenje djeteta 2 dana

- smrt bračnog druga, djeteta ili roditelja 4 dana

- smrt roditelja bračnog druga, djedova i baka, brače i sestara 2 dana

- selidbe u drugo mjesto 3 dana

- selidbe u istom mjestu 2 dana

- elementarne nesreće 4 dana

- teške bolesti člana uže obitelji (roditelji, bračni drug i djeca)
nakon što je radnik iskoristio

pravo na bolovanje zbog kućne njege 2 dana

- obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije 3 dana

- radi smještaja prognanih ili izbjeglih osoba 1 dan

- radi traženja članova obitelji nestalih u ratu 5 dana

- radi humanitarnih i drugih aktivnosti 1 dan

- dobrovoljni davaoci krvi imaju pravo na 2 slobodna dana za svako davanje
krvi (u pravilu na dan davanja i dan poslije davanja krvi).

Vrijeme plaćenog dopusta smatra se kao vrijeme provedeno na radu.

Odluku o plaćenom dopustu donosi ovlaštena osoba. Protiv odluke iz prethodnog
stavka ovog članka može se podnijeti prigovor direktoru Društva.

Radnik može ostvariti više od 7 dana plaćenog dopusta u tijeku iste
godine u slučaju ponovljene potrebe dopusta iz stavka 1. ovog članka.

14. Neplaćeni dopust

Članak 56.

Ovlaštena osoba može odobriti radniku dopust bez naknade osobnog dohotka
(neplaćeni dopust) do 30 dana u slijedećim slučajevima:

- njega člana obitelji koja nije medicinski indicirana,

- liječenja na vlastiti trošak,

- obrazovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije na
vlastiti trošak,

- u slučajevima iz članka 55. ovog ugovora.

Kada to okolnosti zahtijevaju neplaćeni dopust se u slučajevima iz stavka
1. ovog članka može odobriti radniku u trajanju preko 30 dana.

Za vrijeme neplaćenog dopusta dužeg od 30 dana miruju radnikova prava
i obveze u radnom odnosu.

Protiv odluke o neplaćenom dopustu može se podnijeti prigovor direktoru
Društva.

15. Zaštita na radu

Članak 57.

Radnik je dužan pridržavati se propisa o zaštiti na radu i upotrebljavati
propisana zaštitna sredstva i naprave.

Članak 58.

Prije stupanja na rad radniku se mora omogućiti upoznavanje s propisima
zaštite na radu.

Članak 59.

Radnik se prije rasporeda na radno mjesto mora upoznati s propisima
o zaštiti na radu u svezi sa radom koji će obavljati na radnom mjestu na
koje je raspoređen

Članak 60.

Radnik ima pravo odbiti rad na radnom mjestu na kojem postoji opasnost
za zdravlje ili život, te na kojem nije provedena zaštita na radu.

Članak 61.

Način organiziranja zaštite na radu mora biti propisan posebnim općim
aktom uz pribavljeno prethodno mišljenje Sindikata.

16. Zaštita materinstva

Članak 62.

Raspored dnevnog radnog vremena žene - majke, koja ima pravo raditi
pola radnog vremena do 3 godine starosti djeteta posebnom odlukom, određuje
ovlaštena osoba na temelju dogovora s radnicom.

Članak 63.

Nakon isteka porodiljskog dopusta ili rada sa skračenim radnim vremenom
radnica ima pravo na rad na radnom mjestu na kojem je radila prije odlaska
na porodiljski dopust.

U slučaju njegova ukidanja ima pravo raditi na poslovima koji odgovaraju
njenim znanjima i sposobnostima, te stručnoj spremi koju posjeduje.

17. Zaštita invalidnih i starijih osoba

Članak 64.

Radnik, kod kojeg nastupi smanjenje zdravstvene sposobnosti, ima pravo
raditi na svojem ili drugom radnom mjestu, ako prema preostaloj radnoj
sposobnosti može poslove tog radnog mjesta obavljati bez profesionalne
rehabilitacije.

Članak 65.

Ako ovlaštena osoba utvrdi da radnici ili radniku nedostaje pet godina
staža ili godina života do stjecanja prava na mirovinu, može ih se rasporediti
na manje zahtjevna radna mjesta.

Ovi će radnici zadržati plaću koju su imali prije rasporeda sve dok
ne ispune uvjete za starosnu mirovinu, kad im ta zaštita prestaje

III. PLAĆE, NAKNADE I DRUGA PRIMANJA

Članak 66:

Društvo je obvezno radniku isplatiti plaću, koja se sastoji od osnovne
plaće, stimulativnog dijela plaće, dodataka plaći i drugih primanja sukladno
općim aktima i ovom Kolektivnom ugovoru.

Članak 67.

Sredstva za osnovne plaće, naknade plaće i druge naknade i primanja
radnika u Društvu u cjelini i za njegove organizacione dijelove, utvrđuju
se neovisno o potrebnim sredstvima za obavljanje djelatnosti osiguranja.

Članak 68.

Kriteriji i mjerila iz ovog Kolektivnog ugovora čine temeljne i obvezne
standarde koji kao minimalni važe za sve zaposlene radnike.

Članak 69.

Mjesečne plaće se radnicima isplaćuju u dva dijela i to prvi dio plaće
do dvadesetog u mjesecu za prvi dio tekućeg mjeseca, a preostali dio mjesečne
plaće najkasnije do petnaestog datuma tekućeg za protekli mjesec.

Rokovi iz prethodnog stavka odnose se na sve radnike bez obzira na razlike
u načinu stjecanja i obračunu plaće (provizije i dr.).

Društvo se obvezuje čuvati tajnost podataka o stvarnim zaradama pojedinih
radnika.

Podaci o plaćama utvrđeni izravnom primjenom odredbi ovog Kolektivnog
ugovora nisu tajni.

1. Plaće

Članak 70.

Plaću radnika ćini plaća za izvršeni rad i dio plaće iz dobiti Društva.

Plaća za izvršeni rad sastoji se od osnovne plaće i stimulativnog dijela
plaće s temelja ostvarenih rezultat Društva i rezultata rada radnika.

Dio plaće iz dobiti radnik ostvaruje ovisno o ostvarenoj dobiti, a prema
odredbama ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 71.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža
za 0,5%, a najviše 20%.

Članak 72.

Potpisnici Kolektivnog ugovora su suglasni da se os novne plaće radnika
utvrde za 10 grupa radnih mjesta raz vrstanih prema složenosti poslova
te određeni broj tarifnil razreda unutar grupa složenosti.

Grupe složenosti poslova iz ovog Kolektivnog ugovora predstavljaju grupe
složenosti poslova za rad u normalnim uvjetima.

Ako su uvjeti rada teži ili se radi o deficitarnim struka ma i sl. na
pojedinim radnim mjestima, radnik se može razvrstati u viši tarifni razred
unutar iste grupe složenosti, a samo iznimno u višu grupu složenosti.

2. Osnovna plaća

Članak 73.

Osnovna plaća radnika Društva je najmanji iznos pla će utvrđene za određenu
kategoriju složenosti i tarifni razred za puno radno vrijeme i normalne
uvjete rada.

Osnovna plaća iz stavka 1. ovog članka pripada radniku neovisno o rezultatu
poslovanja Društva.

Članak 74.

Osnovna plaća za radno mjesto prve grupe složenost iz ovog Kolektivnog
ugovora utvrđuje se najmanje u visini koja odgovara najnižoj plaći utvrdenoj
prema Općem kolektivnom ugovoru za gospodarstvo u Republici Hrvatsko (u
daljnjem tekstu: najniža osnovna plaća).

Članak 75.

Najniža osnovna plaća za radno mjesto prve grupe složenosti, osnovica
je za izračunavanje plaća za ostala radna mjesta i utvrđuje se za mjesečni
radni fond od 174 radna sata odnosno 40 sati tjedno.

Iznimno, najniža osnovna plaća može se smanjiti do 15% u slučaju većih
poremećaja u poslovanju Društva ili organizacionog dijela, ako se o tome
suglase Sindikat i nadležni organ u Društvu.

U slučaju ratnih uvjeta, najniže osnovne plaće radnikt utvrduje direktor
Društva.

Potpisnici su suglasni, da će kada to okolnosti omoguće najnižu osnovnu
plaću izraziti kao protuvrijednost preračunate domaće valute u odnosu na
DEM.

Članak 76.

Osnovna se plaća obračunava prema prosječnom mjesečnom fondu sati koji
iznosi 174 sata.

Društvo može obračunavati plaću radnika i prema vrijednosti sata (satnica).

Sati rada se utvrđuju na temelju evidencije o prisutnosti na radu. Način
evidentiranja prisutnosti na radu određuje ovlaštena osoba osiguravajući
toćnost, preglednost i tajnost podataka.

Kao pripadajuća svota plaće uzima se iznos izračunat temetjem najniže
osnovne plaće i koeficijenta tarifnog razreda odgovarajuće grupe složenosti.

Članak 77.

Potpisnici Kolektivnog ugovora su suglasni da se poslovi odnosno radna
mjesta kategoriziraju u 10 grupa složenosti polazeći od složenosti poslova,
vrste i značaja radnog mjesta, te normalnih uvjeta rada i to prema slijedećem:

I. JEDNOSTAVAN, RUTINSKI RAD

Tipsko radno mjesto

Čistaćica

Koeficijent grupe složenosti: 1,00

II. JEDNOSTAVAN, MANJE SLOŽEN RAD

Tipska radna mjesta

Arhiva, kartoteka, evidencije u pribavi i likvidaciji štete, statistika
i dostava pošte i sl.

Koeficijent grupe složenosti:1,00 do 1,15 sa 2 tarifna razreda

III. JEDNOSTAVAN, ADMINISTRATIVAN I TEHNIČKI RAD

Tipska radna mjesta

Sekretarica, administrativni poslovi, telefonista i sl.

Koeficijent grupe složenosti:1,15 do 1,30 sa 2 tarifna razreda

IV. SLOŽENIJI ADMINISTRATIVAN I TEHNIČKI RAD

Tipska radna mjesta

Tehnički poslovi, fakturiranje, isplata i doznaka šteta, naplata, personalni
poslovi i sl.

Koeficijent grupe složenosti: 1,30 do 1,50 sa 2 tarifna razreda

V. SLOŽENI STRUČNI RAD

Tipska radna mjesta

Tehnička kontrola dokumentacije, obrada osiguranja, kontrola naplate,
kompletiranje šteta, kreditni poslovi, kontiranje jednostavnijih događaja,
obračun plaća i sl.

Koeficijent grupe složenosti:1,50 do 1,80 sa 3 tarifna razreda

VI. SAMOSTALAN, MANJE SLOŽEN STRUČNI RAD

Tipska radna mjesta

Tarifa, ugovaranje osiguranja, zastupnik, procjena i likvidacija šteta,
obračun plaća, naplata, pravni poslovi i regresi i sl.

Koeficijent grupe složenosti: 1,80 do 2,10 sa 3 tarifna razreda

VII. SAMOSTALAN, SREDNJE SLOŽEN STRUČNI RAD

Tipska radna mjesta

Ugovaranje osiguranja, kontrola tarife, ugovaranje kolektivnih osiguranja,
instruktaža, procjena i kontrola šteta, regresi i sporovi, samostalni programer
i operater i sl.

Koeficijent grupe složenosti: 2,10 do 2,40 sa 3 tarifna razreda

VIII. SAMOSTALAN, SLOŽEN STRUČNI RAD

Tipska radna mjesta

Ugovaranje složenih osiguranja, organizacija osiguranja života, preventiva,
revizija rizika, vođenje zastupstva, prav no zastupanje, plasman i vodenje
knjiga, plan i analiza, vođenje EOP-a, inokorespondent i sl.

Koeficijent grupe složenosti: 2,40 do 2,70 sa 3 tarifna razreda

IX. SAMOSTALAN, VRLO SLOŽEN STRUČNI RAD

Tipska radna mjesta

Vođenje prodaje i pribave, vođenje stručne obrade, pravnih poslova i
regresa, vođenje plasmana i premijskog knjigovodstva te plansko analitičkih
poslova, vođenje općih poslova i koordinacija EOP-a

Koeficijent grupe složenosti: 2,70 do 3,00 sa 3 tarifna razre da

X. KOORDINATIVNI, VRLO SLOŽEN RAD

Tipsko radno mjesto

Vođenje odjela ili dijela procesa rada većeg opsega

Koeficijent grupe složenosti: 3,00 do 3,50 sa 2 tarifna razreda

Članak 78.

Prilikom zasnivanja radnog odnosa radnici se, u pravilu, raspoređuju
u prvi tarifni razred odgovarajuće grupe složenosti.

Ovlaštena osoba može radnika rasporediti i u viši tarifni razred, ako
ocijeni da je radnikova sposobnost evidentna, te da će postizati vidljive
rezultate već na poćetku rada.

Članak 79.

Ako se na istom radnom mjestu obavljaju poslovi različitih grupa složenosti,
tada se složenost poslova takovog mjesla može odrediti ponderacijom prema
strukturi poslova i pripadajućim koeficijentima složenosti.

Članak 80.

Pripravnici se po položenom pripravničkom ispitu, odnosno po završenom
pripravničkom stažu, raspoređuju u prvi tarifni razred odgovarajuće grupe
složenosti.

Za vrijeme pripravničkog staža radniku pripada 70% plaće radriog mjesta
za koje se priprema.

3. Plaća na temelju provizije

Članak 81.

Ugovorom o zapošljavanju može se utvrditi da se plaće zastupnika osiguranja
utvrđuju teriieIjem provizije, posebnim aktom Društva, u skladu s odredbama
ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 82.

Radnicima zastupnicima, koji na temelju provizije za tri mjeseca neprekidno
ili za šest mjeseci u tijeku kalendarske godine, ne ostvare ni najnižu
osnovnu plaću iz članka 74. ovog Kolektivnog ugovora, za te se mjesece
isplaćuje mjesečna akontacija u visini najniže osnovne plaće za radno mjesto
prve grupe složenosti poslova.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka može se pokrenuti postupak za ocjenu
radnikove sposobnosti

Članak 83.

Za vrijeme pokusnog rada zastupnici osiguranja se razvrstavaju u prvi
tarifni razred pete grupe složenosti poslova i pripada im 80% plaće za
taj tarifni razred

Članak 84.

Radniku zastupniku se obračunava dodatak na radni staž na osnovicu,
koju čini ostvarena plaća u tekućem mjesecu prema ostvarenoj premiji.

4. Stimulativni dio plaće

Članak 85.

Potpisnici su suglasni da se stimulativni dio plaće utvrđuje i isplaćuje
mjesečno prema rezultatima pošlovanja u tijeku godine i godišnjem obračunu.

Stimulativni dio plaće utvrđuje se prema aktu nadležnog organa Društva
polazeći od ostvarene ukupne premije po radniku, režijskog dodatka i poslovnog
prihoda, ostvarenog ukupnog financijskog rezultata po radniku, smanjenja
udjela ukupnih troškova provođenja osiguranja u ukupnoj premiji, djelotvornosti
iz likvidacije obaveza iz osiguranja, odnosa financijskog rezultata i ukupne
fakturirane premije i dr.

Članak 86.

Aktom nadležnog organa u Društvu utvrđuju se bliža mjerila i metodologija
za utvrđivanje stimulativnog dijela plaće na razini Društva i pojedinih
organizacionih dijelova.

Članak 87.

Stimulativni dio plaće utvrđene prema članku 85. i 86. ovog Kolektivnog
ugovora raspoređuje direktor organizacionog dijela na pojedine radnike,
za koje ocijeni da su imali veći doprinos u ostvarenim rezultatima.

Radnik mora biti upoznat unaprijed s kriterijima i mjerilima iz članka
86. ovog Kolektivnog ugovora, kao i sa iznosom koji mu temeljem stimulacije
i pripada.

Stimulativni dio plaće se obračunava i isplaćuje zajednu s drugim dijelom
mjesečne plaće u roku utvrđenom u stavku 1. članka 69. ovog Kolektivnog
ugovora.

5. Dodaci na plaću zbog posebnih uvjeta

Članak 88.

Za rad koji traje dulje od redovitog radnog vremena (prekovremeni rad),
a obavlja se na temelju odluke ovlaštene osobe u skladu s važećim propisima
o prekovremenom radu, radniku se povećava plača za 50% u odnosu na plaću
utvrđenu za obavljeni rad u redovitom radnom vremenu.

Članak 89.

Radniku Društva za rad noću se povećava plaća za 30% u odnosu na plaću
utvrđenu za obavljeni rad u redovitom radnom vremenu.

Noćnim se radom smatra redovni rad izvršen između 22.00 i 06.00 sati
idućeg dana, pod uvjetom da radnik radi najmanje 5 sati efektivno u tom
vremenu

Članak 90.

Za rad nedjeljom radniku se povećava plaća za 35% u odnosu na plaću
za rad u redovitom radnom vremenu.

Članak 91.

Za rad na dane blagdana i neradne dane radnik ostvaruje pored naknade
plaće i plaću uvećanu za 50%.

6. Naknada plaće

Članak 92.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini njegove plaće koju bi ostvario
za vrijeme koje ne radi zbog:

- plaćenog dopusta,

- državnih i vjerskih blagdana, utvrđenih zakonom,

- sportskih igara, kulturnih i humanitarnih aktivnosti,

- obavljanja sindikalnih i drugih funkcija,

- drugih slučajeva utvrđenih Zakonom i Općim kolektivnim ugovorom za
gospodarstvo.

Članak 93.

Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora internim radnicima pripada naknada
u visini prosječne plaće koju bi ostvarili za tekući mjesec.

Zastupnicima osiguranja za vrijeme korištenja godišnjeg odmora pripada
naknada plaće u visini njihove prosječne plaće ostvarene za prethodna tri
mjeseca.

Članak 94.

Radnik ima pravo na naknadu najmanje u visini njegove osnovne plaće
za vrijeme kada ne radi zbog:

- obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja u skladu
s potrebama Društva,

- obrazovanja za sindikalne aktivnosti,

- zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje radnika.

Za vrijeme čekanja na posao radniku pripada naknada plaće u visini od
80% njegove osnovne plaće.

Članak 95.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja do 30 dana pripada
mu naknada plaće u visini 90% od njegove plaće ostvarene u mjesecu neposredno
prije nego je počeo s bolovanjem.

Naknada u 100%-tnom iznosu plaće pripada radniku

- za :

- slučaj bolovanja zbog profesionalne bolesti ili povrede na radu,

- ako je na liječenju u odgovarajučem medicinskom staeionaru ili bolnicu,

- ako je invalid trećeg stupnja.

Članak 96.

Sindikalnom povjereniku, izabranom na profesionalnu funkciju u Sindikatu
republičkog ranga, sa više od 1000 članova, pripada naknada plaće kao da
je radio.

Sindikalni povjerenik u podružnici Sindikata ima pravo na najmanje dva
sata aktivnosti s naknadom plaće za svakog člana podružnice tijekom kalendarske
godine.

7. Dio plaće iz dobiti

Članak 97.

Potpisnici su suglasni da se dio ostvarene dobiti po zaključnom godišnjem
obračunu raspoređuje za plaće temeljem odluke nadležnog organa Društva.

Aktom Društva utvrđuju se kriteriji za raspodjelu sredstava za plaće
iz dobiti na pojedine organizacione dijelove.

Isplata plaća treba biti izvršena najkasnije u roku od 30 dana, računajući
od dana donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka.

8. Izumi, racionalizacija i drugi oblici stvaralaštva

Članak 98.

Naknada radnicima na osnovi izuma, racionalizacije i drugih oblika stvaralaštva
isplaćuje se izvan okvira isplata plaća i naknada iz ovog Kolektivnog ugovora,
ako je izumima i drugim oblicima stvaralaštva:

- povećana dobit ili smanjen gubitak,

- utvrđena mogućnost ostvarenja veće dobiti u narednom periodu.

Članak 99.

Radnik, koji izumom, racionalizacijom ili drugim oblicima stvaralaštva
kao i obavljenim poslovima pridonosi da Društvo ostvari povećanu dobit,
ima pravo na posebnu naknadu iz te osnove u visini najmanje 15% dobiti
koja se tim oblikom ostvaruje.

Članak 100.

Prijedlog za isplatu naknade za izum, racionalizaciju ili drugi oblik
stvaralaštva podnosi direktoru neposrednl rukovoditelj radnog procesa u
kojem radnik radi, odnosno sam radnik.

O isplati ove naknade odlučuje direktor Društva, odnosno osoba koju
on ovlasti.

Na osnovi odluke o isplati ove naknade zaključuje se ugovor o naknadi
za inovaciju između radnika i Društva.

Ukoliko se ne može utvrditi visina dobiti, koja se izumom i racionalizacijom
predviđa, osnovica za naknadu je najmanje jedna osnovna plaća radnika.

9. Solidarnost

Članak 101.

Radnik, koji zbog starosti, općeg zdravstvenog stanja, fizičke ili psihičke
iscrpljenosti, profesionalnog oboljenja, nesreće na radu te u drugim slučajevima
umanjene radne sposobnosti ne može više ostvarivati prosječne rezultate
u izvršavanju poslova i zadataka koje radi, ostvaruje pravo na stjecanje
plaće s osnova solidarnosti.

Članak 102.

Radnik ima pravo na plaću s osnova solidarnosti u slijedećim slučajevima:

- za vrijeme prekvalifikacije radi obavljanja drugih poslova i zadataka
unutar Društva,

- ostvarivanje slabijih rezultata rada zbog invaliditeta, zdravstvenog
stanja i dr.

Društvo će osigurati povoljnije uvjete rada, odnosno rad na jednostavnijim
poslovima, bez umanjenja plaće koju je radnik ostvario prije nastupanja
spomenutih okolnosti.

Članak 103.

Radnik, koji navrši 35 godina radnog staža odnosno radnica koja navrši
30 godina radnog staža, kao i radnik

kojem do stecanja prava za mirovinu nedostaje 5 godina staža ili godina
života, zadržava do odlaska u mirovinu najmanje plaću koju je ostvario
u mjeseou u kojem su se stekle spomenute okolnosti Plaća radnika se uvećava
u razmjeru s porastom plaća u Društvu.

10. Ostala primanja i naknade

Članak 104.

Na ime regresa za godišnji odmor radniku pripada najmanje jedna prosjećna
plaća u Društvu. Regres za godišnji odmor isplaćuje se prije korištenja
godišnjeg odmora, a najkasnije do 31. srpnja tekuće godine.

Članak 105.

Kada radnik odlazi u mirovinu, ima pravo na otpremninu najmanje u visini
od tri prosjećne mjesečne plaće isplaćene po radniku u Društvu u tromjesečju
koje prethodi odlasku radnika u mirovinu.

Članak 106.

Radnik ima pravo na pomoć u visini jedne prosječne plaće isplaćene po
radniku u Društvu u prethodnom mjesecu u slijedećim slučajevima:

- teške invalidnosti radnika,

- smrti člana njegove uže obitelji (supružnik, djeca i roditelji) ili
njihove teške invalidnosti.

- bolovanja dužeg od 90 dana,

- otklanjanja posljedica elementarnih nepogoda i požara,

- teške materijalne siluacije radllika ili umirovljenika. Članak
107.

Obitelji umrlog radnika na ime pomoći isplaćuje se iznos od tri prosječne
plaće u Društvu u prethodnom mjesecu.

Članak 108.

Jubilarne nagrade isplaćuju se za neprekidni rad u Društvu u trajanju
od 10, 15, 20, 25, 30, 35 i 40 godina u visini prosječne mjesečne plaće
isplaćene po radniku u Društvu u prethodnom mjesecu.

Članak 109.

Sredstva za poklone djeci povodom božićnih blagdana za djecu do 12 godina
starosti isplaćuju se radniku, nositelju zdravstvenog osiguranja djeteta
najmanje u visini 15% prosječne mjesečne plaće, isplaćene po radniku u
Društvu u prethodnom mjesecu.

11. Pravo na korištenje sredstava i objekata Društva

Članak 110.

Potpisnici ovog Kolektivnog ugovora su suglasni da Društvo omogući radnicima
korištenje postojećih sredstava i objekata Društva (restorani, apartmani,
ljetovališta i dr.) na način utvrđen ugovorom koji zaključuju nadležni
organ Društva i Sindikat.

Društvo će radi korištenja spomenutih sredstava i objekata omogućiti
:

- osnivanje sindikalnih poduzeća,

- osnivanje sindikalnih štedionica,

- osnivanje sindikalnih agencija,

- osnivanje ostalih oblika poduzetništva kako bi omogućili nova zapošljavanja
i razvoj ovih djelatnosti.

12. Isplate na teret troškova poslovanja

Članak 111.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji, pripada mu naknada
prijevoznih troškova, dnevnice u izzaosu od 10%, prosjećne mjesečne plaće
isplaćene po radniIcu u gospodarstvu Republike u prethodna tri mjeseca
i nakada punog iznosa hotelskog računa za spavanje.

Dnevnica se obračunava od vremena polaska radnika rka službeno putovanje
do vremena povratka i to:

- cijela dnevnica za vrijeme provedeno na službenom pirtovanju od 12
do 24 sata,

- 60% dnevnice za vtijeme provedeno na službenom putovanju u trajanju
od 8 do 12 sati.

Naknada troškova i dnevnica za službeno putovanje u inozemstvu utvrđuje
se na način kako je to regulirano za organe republičke uprave.

Za dane kada je na službenom putovanju sa pravom na dnevnicu radnik
nema pravo na naknadu za prehranu u tijeku rada (topli obrok).

Članak 112.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na rad i s rada do visine
koja je određena cijenom koštanja pokazne karte u javnom prijevozu. Naknada
za troškove prijevoza na rad i s rada isplaćuje se unaprijed.

Radnik nema pravo na naknadu troškova prijevoza na rad i s rada u mjesecu
u kojem će prema planu korištenja godišnjeg odmora koristiti pretežni dio
godišnjeg odmora.

Članak 113.

Radnicima i umirovljenicima Društva pripada pravo na kolektivna osiguranja
radnika i umirovljenika od posljedica nesretnog slučaja sa uključenjem
osiguranja od prirodne smrti.

Temeljem ugovora sa Društvom radnici mogu zaključiti osiguranje bolničkih
dana, štedna i druga osiguranja pod povoljnijim uvjetima.

Članak 114.

Ukoliko radnik ima pravo korištenja privatnog automobila u službene
svrhe, nadoknadit će mu se troškovi u visini 30% cijene litre benzina super
po prijeđenom kilometru.

Članak 115.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prehrane u tijeku rada u visini
25% prosječne mjesečne plaće po radniku u gospodarstvu Republike u prethodna
tri mjeseca. Uvijek kada je to moguće, radniku se osigurava topli obrok,
a ako to nije moguće, radnik ima pravo na odgovarajući iznos regresa u
novcu.

Na naknadu imaju pravo i zaposleni s pola radnog vremena kao i djelatnici,
studenti i učenici na praktičnoj obuci.

Ugovorom između Društva i radnika utvrđuje se pravo za naknadu za odvojeni
život od obitelji u skladu s Općim kolektivnim ugovorom za gospodarstvo.

Članak 116.

Društvo je dužno isplatiti nagradu učenicima i studentima za vrijeme
prakse u visini od 15% prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku u
gospodarstvu Republike u prethodna tri mjeseca. U tijeku praktičnog rada
učenici i studenti imaju pravo naknade troškova prijevoza na posao i s
posla kao i na topli obrok po istim kriterijima kao i ostali radnici Društva.

Ostala prava i obveze učenika i studenata odnosno Društva za vrijeme
prakse regulirat će se medusobnim ugovorom u skladu sa Zakonom.

Učenici i studenti imaju prava iz ovog članka iako primaju stipendiju.

Članak 117.

Ovlaštena osoba može, na prijedlog podružnice Sindikata, odobriti radniku
pokriće troškova liječenja u odgovarajućim zdravstvenim ustanovama izvan
sjedišta organizacionog dijela u kojem radnik radi.

IV. ODGOVORNOST RADNIKA

1. Disciplinski postupak

Članak 118.

Direktor Društva, odnosno ovlaštena osoba, odlučuje o disciplinskoj
odgovornosti djelatnika te izriče mjere u skladu sa Zakonom i ovim Kolektivnim
ugovorom.

Ovlaštena osoba pokreče disciplinski postupak dostavom pisanog zahtjeva
i poziva na raspravu radnika. O pokretanju postupka ovlaštena osoba izvješćuje
sindikalnog povjerenika.

Na zahtjev djelatnika i uz njegov pristanak u disciplinskom postupku
može ga zastupati Sindikat

O prigovoru radnika može odlučivati arbitraža koju sporazumno imenuju
direktor Društva i Sindikat. Odluka arbitraže ima snagu izvršne isprave.

Ako arbitraža nije imenovana, radnik može tražiti zaštitu putem suda.

2. Materijalna odgovornost radnika odnosno Društva

Članak 119.

Radnik, koji u radu odnosno u svezi s radom namjerno ili zbog krajnje
nepažnje uzrokuje štetu Društvu, dužan je štetu nadoknaditi.

Članak 120.

Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki od njih je posebno odgovoran
za dio štete, koju je uzrokovao. Ako se ne može za svakog radnika utvrditi
dio štete koju je uzrokovao, smatra se da su svi radnici podjednako odgovorni
i štetu nadoknađuju u jednakim dijelovima.

Ako je više radnika uzrokovalo štetu krivičnim djelom s umišljajem,
za štetu odgovaraju solidarno.

Članak 121.

Postojanje štete i okolnosti pod kojima je ona nastala, njenu visinu
kao i tko je štetu učinio, ulvrđuje komisija od tri člana koju za svaki
pojedini slučaj određuje ovlaštena osoba.

Članak 122.

U postupku za naknadu štete radnika se poziva da štetu nadoknadi.

Ako radnik u roku od 3 mjeseca ne nadoknadi štetu, Društvo pokreće postupak
pred nadležnim sudom za naknadu štete.

Kod većih šteta radniku će se odrediti primjeren rok za naknadu štete.

Radnik svoj pristanak na naknadu štete daje u formi

- pismene izjave.

Radnik može biti oslobođen plaćanja štete ili mu se može smanjiti visina
štete u slučajevima kad je šteta nanijeta iz obične nepažnje ili kad je
šteta tako velika da je radnik u tijeku cijelog radnog vijeka ne može otplatiti.

Članak 123.

Ako Društvo naknadi štetu, koju je radnik na radu ili u svezi s radom
uzrokovao trećoj osobi, radnik je dužan iznos isplaćene štete naknaditi
Društvu, ako je štetu uzrokovao namjerno ili iz krajnje nepažnje.

Članak 124.

Ako radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom, Društvo je dužno
radniku naknaditi štetu po općim načelima o odgovornosti za štetu.

Ako se u roku od 30 dana Društvo i radnik ne sporazume o naknadi štete,
radnik ima pravo naknadu štete zahtijevati pred nadležnim sudom.

V. PRESTANAK RADNOG ODNOSA

Članak 125.

Radni odnos radnika može prestati na način utvrđen Zakonom.

Članak 126.

Otkazni rok iznosi:

- za radnika do 30 godina života 1 mjesec

- za radnika do 40 godina života 2 mjeseca

- za radnika iznad 40 godina života 3 mjeseca Za vrijeme otkaznog roka
Društvo je dužno omogućiti radniku da radi traženja novog zaposlenja odsustvuje
s rada šest sati tjedno.

Za vrjjeme odsustvovanja s rada iz stavka 2. ovog članka radnik ima
pravo na plaću kao da je na radu.

Ako radnik po odluci Društva prestane s radom prije isteka otkaznog
roka, Društvo je dužno isplatiti naknadu osobnog dohotka do isteka otkaznog
roka.

Ako je radnik u tijeku otkaznog roka pozvan u vojnu službu, vježbu ili
na dosluženje vojnog roka, otkazni rok se zaustavlja uz radnikov pristanak
danom primitka poziva i nastavlja se po povratku radnika s vježbe odnosno
dosluže-ia vojnog roka. U tom slučaju radniku ne može prestati radni odnos
prije isteka 14 dana od dana povratka s vježbe odnosno dosluženja vojnog
roka.

Radniku za čijim je radom trajno prestala potreba u Društvu, radni odnos
ne može prestati dok ne proteknu slijedeći rokovi od dana donošenja programa
rješavanja viška radnika:

- za radnika do 10 godina staža 4 mjeseca

- za radnika preko 10 do 20 godina staža 5 mjeseci

- za radnika preko 20 godina staža 6 mjeseci.

VI. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 127.

Sve odluke o ostvarivanju prava, obveza i odgovornosti obavezno se dostavljaju
radniku u pismenom obliku s poukom o pravnom lijeku.

Protiv odluke ovlaštene osobe radnik može tražiti zaštitu svojih prava
prigovorom direktoru Društva u roku od 15 dana računajući od dana uručenja
odluke u skladu sa Zakonom.

Direktor Društva dužan je o zahtjevu odnosno prigovoru radnika donijeti
odluku u roku od 30 dana od dana podnošenja prigovora.

Direktor Društva odnosno ovlaštena osoba dužna je zatražiti mišljenje
Sindikata, razmotriti ga i o njemu se izjasniti, ako ga je Sindikat dostavio.

O prigovoru djelatnika može odlučiLi arbitraža, koju sporazumno imenuje
direktor Društva i Sindikat radi mirnog rješavanja spora.

Članak 128..

Arbitraža donosi odluku o sporu u roku od 15 dana od dana pokretanja
spora. Način i postupak djelovanja arbilraže obje strane utvrđuju ugovorom
o njezinom osnivanju.

Članak 129.

Stručne službe Društva, svaka u svojoj nadležnosti, dužne su pružati
stručnu pomoć radnicima u ostvarivanju prava, obveza i odgovornosti, a
naročito:

- primiti i evidentirati prispjele zahtjeve radnika i do staviti te
zahtjeve nadležnim organima Društva i Sindikata,

- davati na zahtjev nadležnih organa i zahtjeve radnika odgovarajuća
stručna mišljenja na podnesene zahtjeve radnika za ostvarivanje njihovih
prava, obveza i odgovornosti,

- sudjelovati stručnom pomoći i savjetom u postupku za ostvarivanje
prava, obveza i odgovornosti radnika,

- izrađivati nacrte određenih i odgovarajućih odluka i rješenja o donesenim
odlukama nadležnih organa Društva o ostvarivanju prava, obveza i odgovornosti
radnika Društva,

- obavljati i druge stručne, administrativne i tehničke poslove neophodne
za pravovremeno donošenje odluka nadležnih organa Društva o pravima, obvezama
i odgovornostima radnika.

VII. OBRAZOVANJE I IZVJEŠĆIVANJE RADNIKA

Članak 130.

Obrazovanje za potrebe Društva je pravo i obveza.

Ovlaštena osoba utvrđuje potrebu, opseg radnog vremena potrebnog za
obrazovanje, termine i vrstu obrazovanja.

Radniku koji se obrazuje za potrebe Društva, pripada naknada troškova
u vezi sa obrazovanjem.

Pored obrazovanja od interesa za Društvo, ovlaštena osoba dužna je radnicima
omogućiti redovno osposobljavanje za tekući proces rada na seminarima ili
drugim oblicima obrazovanja koji su na programu Društva.

Društvo može primiti učenike i studente na praksu radi osposobljavanja
uz rad.

Ovlaštena osoba Društva određuje broj učenika i studenata koji će obavljati
određenu praksu.

Članak 131.

Svaki radnik ima pravo pravovremeno biti obaviješten o:

- značajnim poslovnim odlukama koje utječu na ekonomski i socijalni
položaj radnika,

- prijedlozima odluka kojima se u skladu s odredbama Kolektivnog ugovora
uređuju radni odnosi odnosno plaće, te drugim pitanjima od značaja za radnike.

Članak 132.

Ovlaštena osoba je dužna o svim aktima iz prethodnog članka ovog Kolektivnog
ugovora obavijestiti i tražiti mišljenje povjerenika podružnice ili povjerenika
Sindikata.

VIII. SUODLUČIVANJE RADNIKA

Članak 133.

Radnići u Društvu suodlučuju na način utvrđen Statutom Društva, u skladu
sa Zakonom.

IX. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 134.

Sindikat, kao pregovaračka slrana djeluje u Društvu na način, putem
kojeg predlaže i ističe zahtjeve radnika nadležnim organima Društva.

Sindikat je dužan djelovati u skladu s odredbama Statuta i ovog Kolektivnog
ugovora.

Ovlaštena osoba je dužna Sindikatu pružiti informacije o prijedlozima
odluka o poslovanju iz članka 131. ovog Kolektivnog ugovora.

Ovlaštena osoba je dužna prije donošenja odluka, koje imaju utjecaj
na ekonomski i socijalni položaj radnika, razmotriti mišljenje i prijedloge
Sindikata.

Ovlaštena osoba dužna je primiti sindikalnog povjerenika kada on to
traži ili mu na prikladan način omogućiti razgovor.

Članak 135.

Sindikalnog povjerenika u podružnici i povjerenika Sindikata ne može
se bez suglasnosti Predsjedništva Sindikata za vrijeme trajanja njegova
mandata, kao i dvije godine po njegovu isteku, zbog sindikalne aktivnosti:

- premjestiti na drugo radno mjesto (nepovoljnije),

- uvrstiti u red radnika za čijim je radom prestala potreba,

- pokrenuti disciplinski postupak bez odobrenja odgovarajućeg organa
Sindikata.

Društvo je dužno osigurati najmanje slijedeće uvjete za rad Sindikata:

- prostor za rad i održavanje sastanaka,

- pravo na korištenje telefona i telefaksa,

- omogućiti distribuciju pošte radi sindikalnog izvješćivanja i podjele
pošte - stručne, tehničke i administrativne usluge za rad Sindikata u mjeri
nužnoj za ostvarivanje sindikalne aktivnosti, te

- obračun sindikalne članarine i kredita preko isplatnih lista i doznačivanje
članarine na račune Sindikata.

O osiguranju uvjeta za rad Sindikata Društvo i Sindikat zaključuju poseban
ugovor.

X. ŠTRAJK I SOCIJALNI MIR

Članak 136.

Društvo, direktor Društva te ovlaštene osobe, ne mogu sprečavati pravo
radnika na štrajk u uvjetima utvrđenim Zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Prije početka štrajka i u samom štrajku organizatori štrajka su dužni
dogovoriti se s direktorom Društva o obavljanju najneophodnijih poslova
bez kojih bi proces rada pretrpio teške posljedice.

Povjerenik Sindikata ili podružnice, odnosno organizator štrajka, dužan
je osobama iz stavka 1. ovog članka najaviti štrajk sedam dana prije njegova
početka te pismeno izraziti zahtjeve štrajkača.

Direktor Društva, odnosno ovlaštena osoba dužni su pismeno odgovoriti
na zahtjev štrajkača u roku od 48 sati prije početka zakazanog štrajka.

Društvo ne smije tijekom štrajka zapošljavati druge radnike umjesto
štrajkača.

Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti raspoređeni na rad.

Članak 137.

Sindikat se suzdržava od štrajka, ako se sve odredbe iz ovog Kolektivnog
ugovora uredno ispunjavaju prema svim radnicima na koje se ovaj Ugovor
odnosi, kao i u svim pitanjima koja su ovim Ugovorom određena.

Za pitanja koja ovim Kolektivnim ugovorom nisu uređena, Sindikat se
ne odriče prava na štrajk Obveze socijalnog mira vrijede do otvaranja novog
kolektivnog pregovora.

Izuzetno je dozvoljen štrajk solidarnosti odnosno druge metode sindikalne
podrške zahtjevima hrvatskog radništva, odnosno zaposlenima u određenoj
djelatnosti.

ČIanak 138.

Kada je štrajk organiziran zbog neispunjenja obveza propisanih ovim
Kolektivnim ugovorom, troškove štrajka snosi Društvo.

Ako se naknadno utvrdi da je Društvo prethodno ispunilo obveze zbog
kojih je štrajk organiziran, troškove štrajka snosi organizator štrajka.

XI. PRIMJENA KOLEKTIVNOG UGOVORA, NJEGOVE IZMJENE I DOPUNE

Članak 139.

U općim aktima Društva ne mogu se utvrđivati i uređivati po vrsti i
opsegu manja individualna prava radnika i nepovoljniji uvjeti od prava,
obveza i uvjeta utvrđenih ovim Kolektivnim ugovorom.

Ako je opći akt u suprotnosti s Kolektivnim kkgovorom, Predsjedništvo
Sindikata pokrenut će postupak usklađivanja ovog akta s odredbama Kolektivnog
ugovora, a ako ovaj pokušaj ne uspije, pokrenut će se postupak pomirenja.

Za rješavanje sporova između ugovorenih strana, koje nije bilo moguće
riješiti međusobnim pregovaranjem, može se pokrenuti postupak mirenja.

Članak 140.

Postupak mirenja se pokreće ako su obje strane suglasne da se ovaj postupak
provede.

Postupak mirenja provodi se pred Komisijom za mirenje.

Komisija je sastavljena od predsjednika i ćetiri člana. Svaki potpisnik
ovog Kolektivnog ugovora imenuje po dva člana u Komisiju, a oni zajedno,
sporazumno biraju predsjednika Komisije.

Komisija za mirenje sastavit će pismeni prijedlog nagodbe.

Mirenje je uspjelo ako obje strane prihvate prijedlog nagodbe te ona
ima snagu izvansudske nagodbe.

Članak 141.

Ako ne uspije pregovaranje ni postupak mirenja, potpisnice mogu predmet
spora povjeriti arbitraži od tri člana. Arbitraža se za svaki slučaj spora
imenuje iz šire liste arbitara koji suglasno utvrđuju potpisnice ovog Kolektivnog
ugavora u roku od mjesec dana od njegova zaključivanja.

Članak 142.

Postupak pred arbitražom se vodi na način koji će se propisati posebnim
pravilnikom.

Pravilnik će suglasno donijeti potpisnice ovog Kolektivnog ugovora u
roku od dva mjeseca od dana njegova zaključivanja.

Članak 143.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti izmjenu i dopunu ovog Kolektivnog
ugovora.

Postupak izmjene i dopune pokreće se u pisanom obliku, a druga je strana
obvezna očitovati se na prijedlog izmjene i dopune u roku od 30 dana.

Ako druga strana ne prihvati prijedlog izmjene i dopune, može se pokrenuti
arbitražni postupak.

XII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 144.

Odredbe ovog Kolektivnog ugovora odnose se na radnike Društva raspoređene
na radna mjesta od I. do X. grupe složenosti, do zaključno voditelja (šefa)
odjela.

Članak 145.

Ovaj se Kolektivni ugovor zaključuje na određeno vrijeme i traje do
3t. prosinca 1994. godine.

Najmanje tri mjeseca prije isteka roka iz prethodnog stavka strane su
obvezne očitovati se o namjeri njegova produženja, odnosno pokrenuti postupak
za zaključivanje novog Kolektivnog ugovora.

Članak 146.

Potpisnici ovog Kolektivnog ugovora najmanje će dva puta godišnje raspraviti
provođenje ovog Kolektivnog ugovora i njegove učinke.

Potpisnici ovog Kolektivnog ugovora će imenovati stručno tijelo za pračenje
i tumačenje njegovih odredbi.

Zajedničko tijelo će imati 6 članova, od kojih svaka strana imenuje
po tri člana.

Članak 147.

Troškove pripremanja, pračenja i ostvarivanja Kolektivnog ugovora snose
društva za osiguranje i Sindikat, svaki u svom dijelu.

Troškove daljnjeg rada, arbitraže, mirovnih komisija te stručnog tijela
za tumačenje ovog Kolektivnog ugovora, dijele stranke svaka u svome dijelu.

Članak 148.

Svaka ugovorna strana može u pisanom obliku otkazati ovaj Ugovor, ako
je prethodno bezuspješno predložila njegove izmjene i dopune.

Otkazni rok utvrđuje se na tri mjeseca.

Članak 149.

Društva su dužna uskladiti svoj statut i opći akt s odredhama ovog Kolektivnog
ugovora u roku od tri mjeseca od dana njegova stupanja na snagu.

Članak 150.

Smatra se da je ovaj Kolektivni ugovor zaključen, kada ga potpišu ovlašteni
predstavnici obiju ugovornih strana.

Članak 151.

Ovaj Kolektivni ugovor stupa na snagu i primjerrjuje se registracijom
i danom objave u "Narodnim novinama".

Za Samostalni sindikat radnika u djelatnosti osiguranja Hrvatske

predsjednica Sindikata

**Dunja Mahnić, dipl. inž. arh. , v. r.**

Za Hrvatsku gospodarsku komoru

direktor Sektora za usluge

**dr. Petar Vidaković, v. r.**

Kolektivni ugovor, NN 68/1993-1423