### NN 77/2017 (4.8.2017.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije EKOLOŠKI TEHNIČAR (330724) u obrazovnom sektoru GEOLOGIJA, RUDARSTVO, NAFTA I KEMIJSKA TEHNOLOGIJA

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

1909

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/09, 24/10 i 22/13) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE EKOLOŠKI TEHNIČAR (330724) U OBRAZOVNOM SEKTORU GEOLOGIJA, RUDARSTVO, NAFTA I KEMIJSKA TEHNOLOGIJA

I.

Ovom Odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije EKOLOŠKI TEHNIČAR u obrazovnom sektoru GEOLOGIJA, RUDARSTVO, NAFTA I KEMIJSKA TEHNOLOGIJA, koji je sastavni dio ove Odluke.

II.

(1) U skladu sa strukovnim kurikulumom koji je sastavni dio ove Odluke, obrazuju se učenici koji upisuju prvi razred srednje škole u programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije ekološki tehničar počevši od školske godine 2017./2018.

(2) Učenici koji su u školskoj godini 2017./2018. upisali prvi razred srednje škole u eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije ekološki tehničar, obrazuju se po strukovnom kurikulumu koji je sastavni dio ove Odluke.

(3) Iznimno od stavka 1. ove točke, učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2017./2018. i ranije, sukladno nastavnom planu i programu za stjecanje srednje stručne spreme u zanimanju ekološki tehničar (klasa: UP/I-602-03/99-01/67; urbroj: 532-02-02/5-99-2 od 13. travnja 1999. godine), mogu se obrazovati po programu koji su upisali.

(4) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno nastavnom planu i programu za stjecanje srednje stručne spreme u zanimanju ekološki tehničar (klasa: UP/I-602-03/99-01/67; urbroj: 532-02-02/5-99-2 od 13. travnja 1999. godine), nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

(5) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije ekološki tehničar, nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

III.

Stupanjem na snagu ove Odluke prestaje važiti Odluka Ministarstva prosvjete i športa o donošenju nastavnog plana i programa za stjecanje srednje stručne spreme u zanimanju ekološki tehničar (klasa: UP/I-602-03/99-01/67; urbroj: 532-02-02/5-99-2 od 13. travnja 1999. godine), osim za učenike iz točke II. stavka 3. i 4. ove Odluke.

IV.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00073

Urbroj: 533-25-17-0005

Zagreb, 28. lipnja 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE
 EKOLOŠKI TEHNIČAR

Popis kratica

ABO sustav − Klasifikacija krvi čovjeka bazirana na prisutnosti/nedostatku naslijeđenih antigena A i B na površini eritrocita

ASOO − Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

ATP − Adenosine triphosphate, spoj adenozin trifosfat

AZOO − Agencija za odgoj i obrazovanje

CITES − Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora, Vašingtonski sporazum o zaštiti vrsta

DZS – Državni zavod za statistiku

DGU – Državna geodetska uprava

EDTA – Ethylenediaminetetraacetic acid, Etilendiaminotetraoctena kiselina

EMAS – Endler Multidimensional Anxiety Scales

EU – Europska unija

GIS – Geographic Information System, geografski informacijski sustav

GMO – Genetically Modified Organisam, genetski preinačeni organizam

GPS – Global Positioning System, globalni pozicijski sustav

IR – Infrared spectra, infracrveni dio spektra

ISO – International Organization for Standardization, međunarodna organizacija za standardizaciju

LCD − Liquid Crystal Display, zaslon s tekućim kristalima

MUP – Ministarstvo unutarnjih poslova

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NATURA 2000 − ekološka mreža zaštićenih područja za očuvanje vrsta i stanišnih tipova

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja

NIMBY − Not in my back yard, skraćenica/akronim izraza »ne u moje dvorište«

NN – Narodne novine

NP – Nacionalni park

OHSAS 18001 – Occupational Health and Safety

OPG – Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo

PP – Park prirode

Re broj − Reynoldsov broj

RH – Republika Hrvatska

Rh-sustav − klasifikacija krvi bazirana na prisutnosti/nedostatku naslijeđenih antigena

Rh tv. Rh-faktora (Rezus faktora) na površini eritrocita

SI – International System of Units, Međunarodni sustav mjernih jedinica

UV/VIS – Ultraviolet/visible spectra, ultraljubičasti/vidljivi dio spektra

VSEPR teorija – Valence shell electron pair repulsion theory, Teorija odbijanja elektronskih parova valentne ljuske

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Ekološki tehničar

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Cilj strukovnog kurikuluma stjecanje je kompetencija propisanih standardom kvalifikacije ekološki tehničar.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129847/images/34732.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129847/images/41096.jpg)

\*Napomena: U trećem razredu polaznik bira jedan od četiriju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta. U četvrtom razredu polaznik bira jedan od četiriju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta.

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  • steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  • razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  • steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  • razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskom jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskog jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova.  Svi se navedeni skupovi ishoda učenja ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskog jezika. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku pomoću bilježaka i grafičkih prikaza  5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  6. provjeriti učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke |
|  | Struktura hrvatskog jezika  1. razvrstati jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje povezane s poviješću hrvatskog jezika  3. razlikovati značajke hrvatskoga standardnog jezika u odnosu na druge idiome hrvatskog jezika  4. navesti jezična pravila  5. izdvojiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini  6. utvrditi jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjeren komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. provjeriti napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost  Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove na prototipnim primjerima  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. prikupiti informacije o zadanim književnim tekstovima iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima  6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. potvrditi argumentima svoj stav o poznatome književnom tekstu  Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora  2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta |
|  | 3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno  6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. prikupiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. poduprijeti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon  Fonem i grafem |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema zvučnosti  Podjela glasova prema mjestu tvorbe |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrjednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskoga književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje − opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje −pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje − opisivački tekstovi | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje − pripovjedački tekstovi | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sve četiri godine učenja hrvatskog jezika. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice  Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja, Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje − izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière, Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Victor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje − izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak  Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvješće |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvješšće |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje − dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna |
|  | Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje − dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskoga književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskog jezika  Hrvatski jezik − službeni jezik Europske unije |
| Pisanje − dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje − upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitaieljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznici čitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje  Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje −dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje − upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  • čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  • razumjeti opis događaja u osobnim pismima  • identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se polaznici redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  • napisati jednostavan vezani tekst o temi prema osobnom interesu  • komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  • jednostavno povezivati rečenice kako bi polaznici opisali događaje i svoje doživljaje  • usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  • usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura |
|  | • prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje jezika cilja  • uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  • ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvogaa stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu A2+, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici, u skladu s Nastavnim planom i programom za osnovnu školu i Nacionalnim okvirnim kurikulumom za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz manja proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 %, ovisno o razini i razredu, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razviti jezične strukture osnovne razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. razumjeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine…)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  • ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti  • ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne  • VEZNICI: and, or, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  • PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  • BROJEVI: glavni i redni  • PRILOZI: mjesta, određenoga i neodređenoga vremena |
|  | • SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici; mjesto izravnoga i neizravnoga objekta, mjesto priloga mjesta i vremena  • GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova -s oblik, -ed oblik, particip s nastavkom -ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continuous za budućnost), pojam aktiva i pasiva. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnome osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe |
|  | Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnome pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  • PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  • PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  • TVORBA RIJEČI: compounds  • PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici  • SINTAKSA: upravni i neupravni govor; red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima; slaganje vremena  • GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense − Simple Continuous (odnos); Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova |
|  | Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju…)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • tenses – ponavljanje; slaganje vremena; frazalni glagoli; pogodbene rečenice (tip I i II); -ing oblik glagola; pasivne rečenice. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i Europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • pasivne rečenice, bezlični oblici, odnosne rečenice, pogodbene rečenice (tip I i II); -ing oblik glagola; causative have. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  • čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  • razumjeti opis događaja u osobnim pismima  • identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  • napisati jednostavan vezani tekst o temi od osobnog interesa  • komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme |
|  | • jednostavno povezivati rečenice kako bi opisali događaje i svoje doživljaje  • usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči kroz sve jezične djelatnosti  • usvojiti znanja o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  • prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje jezika cilja  • uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  • ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje; kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole, polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu A2+. Premda bi polaznici, sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 %, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razviti jezične strukture osnovne razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. razumjeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine…)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće. Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • IMENICE: vrste, rod, broj  • ČLANOVI: određeni, neodređeni  • ZAMJENICE: osobne, pokazne i posvojne, deklinacija zamjenice, bezlična man  • PRIDJEVI: komparacija, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  • PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  • PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  • SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u zavisnoj objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (dass, weil, wenn, denn)  • GLAGOLI: pomoćni, modalni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu; povratni glagoli; preterit pomoćnih glagola, perfekt, imperativ. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnome osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku |
|  | Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnome pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje i proširivanje  • IMENICE: složenice  • PRIDJEVI: komparacija, deklinacija pridjeva  • PRIJEDLOZI: prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  • SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama  • GLAGOLI: pregled konjugacije u prezentu, preterit modalnih glagola, konjunktiv II. modalnih i pomoćnih glagola te uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje, futur I.; pasiv; reakcija glagola. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju ...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • pasiv i pasiv preterita, prijedlozi s genitivom, Fragepronomen, Frageadverbien, pogodbene rečenice u sadašnjosti, vremenske i namjerne rečenice; infinitiv sa zu, odnosne rečenice; nepravilne upitne rečenice; zamjenički prilozi (welcher, dieser), neupravni govor. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Pisanje  1. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukultulno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja i oglasi  Životopis i Europass  Molba i razgovor za posao  Moje zanimanje u suvremenom društvu i europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenome društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju…)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoag referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta kroz šest povijesnih razdoblja  • vrjednovati dokaze  • razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  • interpretirati povijesne podatke  • konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. Temeljna povijesna znanja čine:  a) poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  b)razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  • o povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. Sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  • vještina kronološkog razmišljanja  • vještina razumijevanja povijesne naracije  • vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa  • vještina povijesnog istraživanja  • vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore. |
|  | Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina kumulativnog je karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini.  Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti strukturirano je tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj, već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane, što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane.  Duhovni i moralni razvoj polaznika, u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba, -sastavni je dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem naslijeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postani dobri građani svoje domovine te da se ujedno osjećaju građanima Europe i svijeta. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati svakodnevni život paleolitskog lovca i sakupljača plodova  2. preispitati neolitsku revoluciju, podjelu rada, prve izume i tehnologiju  3. objasniti kulturne grupe na prostoru današnje Hrvatske u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati vremenski slijed, prostor i karakteristike ranih civilizacija i prvih gradova  5. razmotriti graditeljska, umjetnička i znanstvena dostignuća ranih civilizacija  6. usporediti prva pisma i njihov utjecaj na politički, društveni i kulturni život ljudi  7. razlikovati povijesne procese na današnjemu hrvatskom prostoru s onima u Euroaziji do kraja 2. tisućljeća prije Krista  Uspon i pad starog svijeta  1. objasniti obilježja i utjecaj nomadskih naroda na razvoj država do kraja 1. tisućljeća prije Krista  2. izdvojiti inovacije i promjene u gradovima i državama  3. raspravljati o velikim religijama i svjetonazorima koji su obilježili stari svijet  4. ispitati najznačajnija postignuća helenske i helenističke kulture  5. objasniti proces objedinjavanja sredozemnog bazena pod rimskim vlašću  6. analizirati pojavu kršćanstva i rimsko pravo kao osnove budućeg europskog nasljeđa  7. usporediti širenje grčkog i rimskog utjecaja na prostor današnje Hrvatske  Srednjovjekovne civilizacije  1. raščlaniti krizu Rimskog Carstva i dezintegracijske procese od 4. do 10. stoljeća  2. objasniti političke, društvene i kulturne promjene u Europi između 500. i 1000. godine  3. ustanoviti početak, tijek i posljedice razvoja islamske civilizacije na trima kontinentima  4. razmotriti konsolidaciju Bizantskog Carstva i širenje kršćanstva na prostor jugoistočne Europe |
|  | 5. istražiti temeljne procese rasta i zastoja u ranom srednjovjekovlju na prostoru Hrvatske  6. ispitati promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća  7. identificirati jačanje međuregionalne trgovine i kulturne razmjene između triju kontinenata  8. protumačiti pojavu i rast Mongolskog Carstva i njegov utjecaj na europske narode i Hrvatsku  9. izložiti sazrijevanje i rast društava i kulture u Hrvatskoj i susjednim područjima do 14. stoljeća |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kultura i način života prvih ljudi ledenog doba | Pojava i razvoj prvih ljudi  Materijalna kultura i način života  Religijska vjerovanja i prvi tragovi umjetnosti |
| Neolitska i urbana revolucija | Nagli napredak čovječanstva u doba neolitika  Kulturne grupe i nastanak prvih naroda  Od stanovnika sela do stanovnika grada |
| Pojava pisma i nastanak prvih država i civilizacija | Stari istok  Pismo – pronalazak neprocjenjive važnosti  Graditeljstvo, umjetnost i znanost ranih civilizacija |
| Današnji hrvatski prostor u prapovijesti | Život paleolitskog lovca – krapinski pračovjek  Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Iliri i njihova kultura |
| Prijelomna vremena – inovacije i velika seoba | Nove tehnologije, trgovina i migracije na Sredozemlju i u jugozapadnoj Aziji  Uspon i pad starih i novih država  Pojava judaizma i Židovska država |
| Pojava i razvoj egejske civilizacije | Vladavina aristokracije i demokracija u grčkim polisima  Grčka i Stari istok između Aleksandra i Rimljana  Najpoznatije religije staroga svijeta  Helenska i helenistička kultura |
| Doba velikih carstava | Ujedinjenje Mediterana pod Rimskim Carstvom  Religija, rimska kultura i pravo kao kulturno nasljeđe  Indija i Kina |
| Susreti i prožimanja istočnog Jadrana i Sredozemlja | Od autohtonoga ilirskog sela do autohtonoga grada  Grčki i rimski gradovi na istočnoj obali Jadrana  Način života i arhitektura rimskoga grada na istočnoj obali Jadrana |
| Susret i suživot triju svjetova na Sredozemlju | Kriza Rimskog Carstva i dezintegracijski procesi  Bizantsko Carstvo i širenje kršćanstva  Pojava i uspon islamske civilizacije  Kulturna i znanstvena razmjena triju svjetova na Sredozemlju |
| Oporavak Zapada | Nova carstva, kraljevstva i komune  Gospodarski i kulturni oporavak  Kršćanstvo i društvo  Prvi svjetski sustav trgovine (1250. – 1350.) |
| Slavenski svijet u Europi | Konsolidacija slavenskih naroda nakon seobe  Slavenski svijet na razmeđu Istoka i Zapada  Mongoli i njihov utjecaj na slavenski svijet |
| Hrvatska između sredozemnog i srednjoeurop-skog svijeta | Istočna obala Jadrana u vrijeme seoba: etnogeneza i identiteti  Pokrštavanje, organizacija države i razvoj društva  Kulturni i gospodarski utjecaji: komune na Jadranu i gradovi u unutrašnjosti  „Rubna područja» hrvatskog srednjovjekovlja |
| Napomene: | U prvom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja: Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad staroga svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300. g.) i Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.) razumjeti biološke i kulturne procese u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske, koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. Godine. Također će razumjeti pojavu i razvoj srednjovjekovnih civilizacija, novih država i kultura na trima kontinentima te kako su nove države i različite kulturne tradicije i povijesna iskustva utjecali na društvene promjene i odnose u srednjem vijeku. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i flilmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Temelji modernog svijeta  1. ispitati izvore, značajke i posljedice demografske krize i promjene u 14. i 15. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj  2. obrazložiti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture, te geografska otkrića u 15. i 16. stoljeću doveli do promjena  3. ocijeniti karakter gospodarske, političke i kulturne dominacije europskih sila nad narodima u kolonijama  4. raspraviti kako je hrvatsko društvo doživjelo vjersku, političku, društvenu i kulturnu transformaciju u 16. i 17. stoljeću  5. usporediti značajke i razvoj monarhija u Europi te znanstvenu revoluciju i prosvjetiteljstvo  6. opisati zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Osmanlija  7. ustanoviti stupanj gospodarskih, kulturnih i religijskih promjena u Europi i Hrvatskoj do kraja 17. stoljeća  Doba građanskih revolucija  1. raščlaniti uzroke i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljeća  2. objasniti uzroke i posljedice industrijske i agrarne revolucije  3. istražiti kako su liberalizam i socijalističke ideje utjecale na promjene u europskim državama i Hrvatskoj  4. ocijeniti kako se razvoj znanosti i tehnologije odrazio na intelektualna kretanja i kulturne promjene u 19. stoljeću  5. identificirati promjene u euroazijskim carstvima u razdoblju globalne trgovine i europske premoći  6. ustanoviti uzroke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija Hrvata i ostalih naroda do početka 20. stoljeća  7. protumačiti proces teritorijalne integracije i formiranja hrvatske i ostalih nacija u drugoj polovici 19. stoljeća  8. raspraviti o promjenama i sukobima u Europi i svijetu u razdoblju »novog imperijalizma«  Dvadeseto stoljeće  1. raščlaniti ekonomska, politička i ideološka suparništva među velikim silama kao uzroke svjetskih ratova  2. objasniti tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  3. opisati pokušaje uspostave demokracije i uvođenje totalitarnih sustava nakon Prvoga svjetskog rata u svijetu i Europi  4. obrazložiti pojavu i karakter nacionalsocijalizma u Njemačkoj  5. ispitati višestruke uzroke, tijek i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  6. izložiti položaj i probleme Hrvatske u prvoj i drugoj jugoslavenskoj državi  7. protumačiti raspad komunizma u Europi, raspad socijalističke Jugoslavije i stvaranje samostalne hrvatske države  8. identificirati očekivanja i proturječnosti u svijetu u drugoj polovici 20. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rađanje moderne Europe | Crna smrt i njezine posljedice  Pojava nacionalnih država, gradovi i komune  Temelji humanizma i renesanse |
| Velika geografska otkrića i europska ekspanzija | Razvoj znanosti, tehnologije i gospodarstva  Kolonijalizam i europeizacija svijeta |
| Raspad srednjovjekovnih carstava i pojava nacionalnih monarhija | Izazovi s Istoka − Uspon Osmanskog Carstva i kraj Bizanta  Uspon protestantizma i vjerski ratovi u Europi  Nastanak modernih europskih država |
| Hrvatska u »produženom srednjovjekovlju« | Hrvatska u razdoblju zastoja i ugroženosti  Stvaranje Habsburškog Carstva i kriza Osmanskog Carstva − teritorijalne promjene krajem 17. stoljeća  Religijske i kulturne promjene u hrvatskim zemljama |
| Uzroci i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i početkom 19. stoljeća | Doba razuma  Američka i Francuska revolucija |
| Uzroci i posljedice industrijske i agrarne revolucije 18. i 19. stoljeća | Industrijalizacija i modernizacija  Uspon SAD-a do svjetske sile |
| Promjene u euroazijskim društvima u razdoblju svjetske trgovine i porasta europske moći | Osmansko Carstvo i Rusija u 19. stoljeću  Kina i Japan u 19. stoljeću |
| Primjeri nacionalizma, izgradnje država i društvenih reformi u Europi od 1830. do 1914. godine | Europa između restauracije i revolucije  Europa u doba nacionalizma i radničkog pokreta |
| „Novi imperijalizam» moćnih nacionalnih država 1850.−1914. godine i važniji globalni trendovi | Svijet u razdoblju imperijalizma  Porast stanovništva i prekooceanske migracije  Građanska kultura od romantizma do moderne |
| Teritorijalna integracija hrvatskih zemalja i stvaranje moderne hrvatske nacije | Hrvatski narodni preporod  Hrvatska između Austrije i Ugarske |
| Opća kriza modernog svijeta −problemi industrijalizacije,  demokracije i nacionalnosti | Politički odnosi, savezi i sukobi europskih država  Revolucionarni pokreti u svijetu početkom stoljeća  Europska kultura između historicizma i novih izražajnih oblika |
| Prvi svjetski rat | Pitanje krivnje za rat i politički učinak rata u pojedinim državama  Uzroci i posljedice ruske revolucije 1917. godine  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja  Ljudske žrtve i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata |
| Tri oblika političke scene u svijetu od 1919. do 1939. godine | Komunistički sovjetski sustav, fašizam i građanske parlamentarne demokracije  Hrvatska u prvoj jugoslavenskoj državi |
| Drugi svjetski rat | Uzroci i karakter Drugoga svjetskog rata  Pokreti otpora i ljudske žrtve u Drugome svjetskom ratu  Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije − oslobodilački i građanski rat  Ljudske žrtve i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata |
| Novi međunarodni odnosi i dekolonijalizacija u drugoj polovici 20. stoljeća | Hladni rat i internacionalne krize  Dekolonizacija, Kina i Japan u drugoj polovici 20. stoljeća  Raspad komunističkog sustava u Europi i stvaranje Europske Unije |
| Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji i stvaranje samostalne hrvatske države | Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji  Kriza konfederacije i samoupravljanja  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U drugom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja: Temelji modernog svijeta (od 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće razumjeti napredak znanosti, tehnologije i gospodarstva, kao i društvena i politička zbivanja te sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova u Europi, svijetu i Hrvatskoj u vrijeme širenja prekomorske trgovine.  Polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa u Europi, svijetu i Hrvatskoj: znanstvenu i industrijsku revoluciju, građanske revolucije i uspostavu europske dominacije u svijetu te znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva, kao i ratne sukobe u 20. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i flilmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  • osobito se usredotočujući na značenje kršćanske vjere za cjeloviti rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicima omogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo. |
|  | Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum, kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući, dakako, svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  1. opisati temeljna obilježja religioznosti  2. razlikovati prirodne i objavljene religije  3. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  4. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  5. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost  Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave  2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja |
|  | 3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesnospasenjsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek − religiozno biće | Vjera − iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist − vrhunac objave | Isus − povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist − pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja − govor znanosti i govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzor vjere  4. prikazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi  5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugomu  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskome jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskoga služenja siromašnima − dominikanci i franjevci (13. − 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretan život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla  2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kršćansko poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek – moralno biće | Čovjek − polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest − norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema Bogu i bližnjemu – temelji kršćanske moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| »Muško i žensko stvori ih« | Čovjek − žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba − sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj − odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja  Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenog čovjeka s Bogom − izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost«  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Starog zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novog zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnog Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvorenje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnog normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  • razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina kao što su filozofska antropologija, politička, pravna i socijalna filozofija. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina, primjerice, psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju, bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama.  Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja; pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju moralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila, nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko- religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razloge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost/neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrjednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak kroz konfliktne situacije  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskome društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtijeva (egoizam i altruizam, težnja ka sreći i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja. Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva  Etičke krjeposti i načelo sredine  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije,borba protiv privatnog vlasništva (T. More)  Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J.J.Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S. Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa  Račun užitka  Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti;razlike među ljudima i problem jednakost ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zloporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealan zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove  Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealni zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike:normativna, deskriptivna i metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje/osporavanje etike izvedeno iz biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razviti temeljna znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije  • osposobiti ih prije svega za zanimanja u određenom strukovnom području |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet ciljevima i obrazovnim ishodima učenja pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnome okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ova dva područja odgoja i obrazovanja.  Budući da primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizaciju prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevni život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije i discipline specifične za zanimanje  2. opisati razvoj geografije  3. razlikovati grane i discipline geografije prema objektu istraživanja pojedinih disciplina  4. obrazložiti položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  5. navesti dokaze o važnosti geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  6. analizirati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unaprjeđenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  7. obrazložiti ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja  Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. opisati postanak svemira  2. razlikovati svemirska tijela  3. objasniti strukturu i odnose u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak, oblik i dimenzije Zemlje  5. objasniti uzroke i posljedice osnovnih gibanja Zemlje  6. protumačiti utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabutrebu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru  4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. usporediti elemente prirodne osnove (reljef, klima, vode, tlo i vegetacija) na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  2. istražiti prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  3. objasniti prirodne pojave i interakcije pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. analizirati utjecaj prirodno-geografskih obilježja na organizaciju prostora (gospodarski razvoj, strukturu gospodarstva, strukturu stanovništva i naseljenost)  5. koristiti istraživačke metode u prikupljanju, obradi te interpretaciji rezultata istraživanja, raspraviti zaključke istraživanja o prirodno-geografskim pojavama i procesima  6. raspraviti problematiku o globalnoj promjeni klime i onečišćenju okoliša  7. vrjednovati mogućnosti povećanja zaštićenih područja u Hrvatskoj i svijetu  8. primijeniti koncept održivog razvoja u iskorištavanju prirodnih resursa na lokalnoj i nacionalnoj razini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu  Geografski aspekt proučavanja šuma i šumarstva |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir i Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanje položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa  Geografska karta  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost i zonalna građa Zemlje  Sastav litosfere i globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Prirodna bogatstva  Odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima  Onečišćenje zraka, voda i tla  Deforestacija  Uzgoj šuma kao odgovor na deforestaciju  Zaštićena područja u Hrvatskoj i svijetu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživačko izvješće, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. razlikovati demografski razvoj i demografske strukture u zavičaju, Hrvatskoj i u svijetu  2. prepoznati utjecaj svjetskih religija na kulturu, tradiciju, umjetnost, gospodarstvo i način života  3. usporediti organizaciju prostora na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj, kontinentalnoj i globalnoj razini  4. razlikovati prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u mjestu, zavičaju, Hrvatskoj, Europi i svijetu  5. primijeniti kriterije za mjerenje razvijenosti gospodarstva na regionalnoj i nacionalnoj razini  6. objasniti procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  7. objasniti djelovanje međunarodnih organizacija i regionalnih integracija, razvoj i strukturu Europske unije, njezine glavne ciljeve i vrijednosti  8. raspraviti važnost poznavanja i pozitivnoga vrjednovanja naslijeđa i vlastitog identiteta kao hrvatskih i europskih građanina te građanina svijeta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Društveno-geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Šumarstvo u Hrvatskoj i svijetu |
|  | Prostorni sustavi sekundarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Gospodarski sustavi  Povezanost demografskih i ekonomskih procesa  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Gospodarska razvijenost i stanovništvo  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u europskim i svjetskim organizacijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživačko izvješće, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  • razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  • usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  • usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  • usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  • razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  • usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  • prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  • shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona na aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihova razvoja i dokumenata koji ih reguliraju |
|  | 7. navesti značajke i oblike države  8. usporediti različite političke sustave: demokraciju, tiraniju, aristokraciju, diktaturu, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglaskom na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti  Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazati vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti o gospodarskom sustav Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje Europske unije |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast, moć i autoritet  Političko djelovanje  Civilno društvo  Ljudska prava |
| Država | Država  Oblici države  Narod i nacija |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija − neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Političke stranke u Republici Hrvatskoj |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – zakonodavna vlast,  izvršna i sudska vlast |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika |
| Hrvatska i Europska unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj Europske unije i institucije Europske unije  Hrvatska i Europska unija |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • stjecati optimalnu količinu kineziološkoga teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnoga tjelesnog vježbanja  • provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik/djelatnik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  • poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unaprjeđenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | Ovo zanimanje provodi se u sjedećem i stojećem položaju. Leđa i noge najopterećeniji su dio tijela.  Preporučuje se da postupci unaprjeđenja kinantropoloških obilježja budu usmjereni na jačanje mišića trupa, nogu i prsiju.  Vježbe jačanja i istezanja bilo bi dobro provoditi u ležećem položaju zbog rasterećenja leđa, nogu i zdjelice.  Sjedenje i stajanje zahtijevaju malu energetsku potrošnju i nepovoljno djeluju na rad dišnog i krvožilnog sustava te su takve osobe sklone povećanju tjelesne mase i masnog tkiva. Zbog navedenog preporučuje se posebnu pažnju usmjeriti na razvoj aerobnih kapaciteta.  Timski rad jedna je od temeljnih osobina potrebnih za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj spomenute osobine posebno su pogodne polistrukturne kompleksne aktivnosti.  Od izvannastavnih dislociranih aktivnosti, s obzirom na utvrđenu dinamičku i statičku aktivaciju lokomotornog sustava, preporučuju se aktivnosti planinarenja i skijanja. Ove aktivnosti utječu na lakše prevladavanje straha od visine s obzirom na to da se u ovom zanimanju radovi nerijetko obavljaju na visini. U tu svrhu također bi bilo dobro koristiti postupke unaprjeđenja kinantropoloških obilježja koja se provode u dvorani na određenoj visini, npr. sadržaji na mornarskim ljestvama, konopima za penjanje, švedskim ljestvama i sl. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  2. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju  3. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije  4. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  5. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unaprjeđenje i očuvanje zdravlja s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja |
|  | Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  5. demonstrirati izvođenje jedne monostrukturne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interes za nju  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela − povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava stabilnosti lokomotornog sustava)  5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti)  Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnog tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. »Leteće« trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču)  6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak  7. Skok udalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortexa udalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Različite varijante premeta strance  11. Stoj na glavi  12. Stoj na rukama, kolut naprijed  13. Odbočka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  14. Ljuljanje na karikama  15. Pomicanje u visu  16. Njihom strance premah odnožno  17. Klimom premah zgrčeno  18. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  19. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  20. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  21. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  22. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  23. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  24. Skok »kadet«  25. Skok »jelenji«  V. PLES I AEROBIKA  26. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  27. Disko foks plesovi  28. Aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Bočno bacanje tsuri goshi  30. Nožno bacanje de ashi barai  31. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  32. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki)  VII. KOŠARKA  33. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  34. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom  35. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  36. Obrana »čovjek na čovjeka« (1 : 1; 2 : 2; 3 : 3)  37. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  38. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  39. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  40. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  41. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2, 4 : 4, 5 : 5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  42. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje) |
|  | IX. ODBOJKA  43. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  44. Odbijanje podlakticama preko glave  45. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  46. Igra 6 : 6, zaštita od protivničkog napada 1 : 2 : 3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  47. Igra (taktika i suđenje) |
|  | X. RUKOMET  48. Razne igre s loptom  49. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka „jensen»  50. Jednostruka križanja  51. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  52. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Bekend servis  55. Vodoravni (drive) udarac  56. Osnove taktike igre u paru  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  59. Forhend (spužvasta loptica)  60. Bekend (spužvasta loptica)  61. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnoga masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase)  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju)  4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti − timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20’ intenzitetom 50 %)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20’ s izmjenama intenziteta 2’ 40 % i 2’ 60 %)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 x 20’’ s odmorom 10’’) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni u poglavlju »Ostalo« koje se nalazi na kraju programa četvrtoga razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima veliki broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobnp povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima se upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama. |
|  | Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste |
|  | 3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a da pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati je u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja. |
|  | Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja  3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali, voda − postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodatci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 − 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortexa u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA − POLAZNICI  10. Leteći kolut  11. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  12. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  13. Stoj na rukama u kolut naprijed  14. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  15. Klimom premah raznožni  16. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  17. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji« |
|  | IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  18. Skokovi s udarcem noge o nogu  19. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu  20. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  21. Otvoreni - zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  22. Preskakivanje vijače naprijed i natrag križanjem ruku  23. »Leteći« skok vijačom  24. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  25. Rock plesovi  26. Rumba (okreti, wisq, promenada)  27. Samba (okreti, wisq, promenada)  28. »New body« aerobika (aerobika s bučicama)  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki, ushiro mawari sabaki  30. Bočno bacanje tsuri goshi  31. Nožno bacanje de ashi barai u kretanju  32. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  33. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  34. Obrambeni skok i zagrađivanje  35. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  36. Slobodna bacanja  37. Zonska obrana  38. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  39. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  40. Udarci na vrata nakon dodane lopte  41. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  42. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2 : 1 ( + vratar)  43. Slobodna igra 5 + 1 : 5 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  44. Vršno odbijanje preko glave  45. Niski odbojkaški stav i obrana «oštrih» lopti poluupijačem  46. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  47. Obrana u prednjoj liniji − pojedinačni i grupni blok  48. Igra 6:6, zaštita vlastitog smeča 2 : 3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  49. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama  50. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku „ polueret»  51. Povratna lopta – dupli pas  52. Poučavanje zonske obrane 5 : 1  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Smeč udarac  55. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  56. Forhend i bekend, visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  59. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja)  5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama |
|  | II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8 −10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1 − 3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, odmor 2’)  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2’)  3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6x400m, intenzitet 80 − 90 %, odmor 4’)  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3x6’, 30’’ maksimalni intenzitet, 30’’ 50 %, odmor 5’)  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12’, 1’ maksimalni intenzitet, 1’ 50 %) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama. kako sa znanstvenih. tako i sa stručnih spoznaja. mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I.Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II.Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III.Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom. |
|  | IV.Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja |
|  | 2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V.Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 − 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  9. Sastav po izboru polaznika (tlo)  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  10. Sastav po izboru polaznika (tlo)  11. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  12. „Jelenji» skok  13. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  14. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  15. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  16. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  17. Preskakivanje vijače »škarama« pogrčeno  18. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  19. Sastav (vijača) - sastav prema izboru polaznica  20. Sastav (obruč) - sastav prema izboru polaznica  V. PLES I AEROBIKA  21. Cha-cha-cha  22. Salsa  23. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  24. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  25. Poluga ude garami  26. Udarac rukom naprijed pravocrtni  27. Udarac nogom naprijed pravocrtni  28. Donji, unutarnji i vanjski blok |
|  | VII. KOŠARKA  29. Otvaranje za prijem lopte  30. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  31. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  32. Napad na presing čovjek na čovjeka  33. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  34. Driblinzi i fintiranja 1 : 1  35. Driblinzi i fintiranja 1 : 1 s udarcima na vrata (vratar)  36. Oduzimanja lopte 1 : 1 i 2 : 2  37. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2 : 1 i 2 : 2 s udarcima na vrata (vratar), te oduzimanja lopte  38. Igra 4 + 1 : 4 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  39. Smeč iz zaleta varkom »kuhanjem« iza bloka  40. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  41. Vršno odbijanje u skoku  42. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  43. Finta – varka s presvlačenjem  44. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »skokšut polueret«  45. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5 + 1  46. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  47. Rezani forhend drop  48. Bekend dugi udarac (clear)  49. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  50. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  51. Forhend volej (spužvasta loptica)  52. Bekend volej (spužvasta loptica)  53. Smeč (spužvasta loptica)  54. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste)  2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40’’)  4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornoga sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama |
|  | III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela − smanjenje potkožnoga masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30’ niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20’, 2’ visoki intenzitet, 2’  50 %)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60’’, a oporavak 20’’)  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed i natraške 6 x 5 m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe)  4. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 x 5 m, odmor 30’’)  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom. |
|  | Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama. |
|  | Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu, uz izvedbu što većega kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje |
|  | 6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja  2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane  3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije − Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 − 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranim tehnikom − motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  8. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem  III. PLES I AEROBIKA  9. Bečki valcer (koreografija)  10. Quadrilla (koreografija)  11. Tae-bo aerobika |
|  | IV. BORILAČKI SPORTOVI  12. Obrana od pljuske (udarca rukom)  13. Obrana od obuhvata  14. Obrana od hvata za kosu  15. Sprovođenje ključem na ruci  16. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  17. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  18. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  19. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  20. Igra (primjena timske taktike 5 : 5)  VI. NOGOMET  21. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  22. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2 i 5 : 2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir) |
|  | 23. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 4 i 5 : 5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  24. Igra 4 + 1: 4 + 1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  VII. ODBOJKA  25. Tenis servis  26. Tradicionalni sustav 4 − 2 (dizač u prednjoj zoni)  27. Povezivanje sustava obrane polja VI-naprijed  28. Povezivanje zaštite 1 : 2 : 3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite 2 : 3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  29. Igra (taktika i suđenje)  VIII. RUKOMET  30. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  31. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  32. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  33. Igra (taktika i suđenje)  IX. BADMINTON  34. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  35. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  36. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  37. Spin servis  38. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava  II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela − povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju, doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema vani i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama. |
|  | Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog.  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom, gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu |
|  | 5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelnoizmjenični, sukcesivnoizmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  • biti osposobljeni za rješavanje matematičkih problema i primjenu matematike u različitim kontekstima uključujući i svijet rada  • razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  • prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  • biti osposobljeni za apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  • učinkovito komunicirati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  • učinkovito primjenjivati tehnologiju  • steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke  u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja. Matematičko obrazovanje polaznicima omogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnosti, načina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. računati u skupovima N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u složenijim algebarskim izrazima  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s racionalnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnost  6. rabiti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere  2. rabiti potencije s cjelobrojnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i jednostavnijim razlomcima  4. riješiti linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihove sustave te prikazati linearnu funkciju i funkciju apsolutne vrijednosti  Oblik i prostor  1. analizirati međusobne odnose točaka u pravokutnom koordinatnom sustavu u ravnini  2. ispitati geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva u svrhu crtanja, mjerenja, računanja i zaključivanja  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta kod geometrijskih oblika u ravnini  Mjerenje  1. primijeniti odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. rabiti Pitagorin poučak i njegov obrat, proporcionalnost i sličnost  4. primijeniti svojstva kutova (poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta)  5. povezati trigonometriju pravokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  Podatci  1. prikupiti podatke za statističko istraživanje  2. urediti prikupljene podatke prema planiranim kriterijima  3. predočiti prikupljene podatke na najprimjereniji način uz pomoć računala |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje, dijeljenje, potenciranje s racionalnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe i sustavi nejednadžbi  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak, poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski složenijim situacijama  Algebra i funkcije  1. primijeniti kvadratne jednadžbe, nejednadžbe i kvadratnu funkciju  2. rabiti eksponencijalnu i logaritamsku funkciju te eksponencijalne i logaritamske jednadžbe i nejednadžbe  Oblik i prostor  1. istražiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. analizirati složene geometrijske oblike u prostoru  Podatci  1. analizirati prikupljene i prikazane podatke  2. odrediti srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija  Eksponencijalna i logaritamska jednadžba  Eksponencijalna i logaritamska nejednadžba |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. rabiti trigonometrijsku kružnicu i džepno računalo za određivanje vrijednosti trigonometrijskih funkcija kuta zadanog u stupnjevima ili radijanima  2. primijeniti n! u složenijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije  1. prikazati trigonometrijske funkcije i riješiti trigonometrijske jednadžbe koristeći trigonometrijsku kružnicu i formule identiteta  2. primijeniti binomni poučak i elemente kombinatorike  Oblik i prostor  1. primijeniti vektore u koordinatnom sustavu u ravnini pri ispitivanju svojstava geometrijskih oblika  2. analizirati međusobne odnose točaka i pravaca u koordinatnom sustavu u ravnini  3. analizirati međusobne odnose točaka, pravaca i kružnica u koordinatnom sustavu u ravnini  Mjerenje  1. povezati trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  2. primijeniti skalarni umnožak vektora  3. odrediti površinu nepravilnog lika u ravnini  4. služiti se konceptom mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka  Podatci  1. odrediti vjerojatnost složenog događaja za prikupljene i analizirane podatke  2. prikazati statistiku nizova podataka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Trigonometrijske funkcije realnog broja  Trigonometrijske jednadžbe  Binomni poučak  Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti zapis broja u zadanom ili nepoznatom brojevnom sustavu  Algebra i funkcije  1. koristiti nizove  2. istražiti elementarne funkcije  Podatci  1. analizirati utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  2. usporediti srodne skupove podataka  Infinitezimalni račun  1. odrediti limes niza koristeći teoreme o limesima  2. izračunati limes funkcije u točki  3. derivirati funkciju  4. primijeniti derivaciju funkcije pri određivanju jednadžbe tangente u točki grafa funkcije, ekstrema i točaka infleksije  5. prikazati graf racionalne funkcije  6. odrediti primitivnu funkciju koristeći tablicu derivacija  7. izračunati površinu ispod grafa kvadratne funkcije primjenjujući Newton-Leibnizovu formulu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi  Funkcije |
| Podatci | Statistika |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije  Primitivna funkcija i integral |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznika u području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za određeno zanimanje |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija pa su zakonitosti fizike temelj za primijenjenu znanost kao što je geodezija. Važan i karakterističan u fizici je eksperimentalan pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje. Stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem i smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju  Sile i polja  1. riješiti problem uporabom Newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila  4. raspraviti opći zakon gravitacije i gibanje satelita oko Zemlje  5. prosuditi ravnotežu krutog tijela  6. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  7. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombova zakona  8. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora kojia čini djelovanje različitih sila  Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora sile  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti kinetičku energiju tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. prosuditi sličnosti i razlike elastične potencijalne energije i gravitacijske potencijalne energije  9. primijeniti zakon očuvanja energije  10. povezati zakon očuvanja količine gibanja i zakon očuvanja energije kod proučavanja sudara |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodni pad  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Tlak  Uzgon  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Rad i energija | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Gravitacijska i elastična potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Termodinamika  1. razlikovati unutarnju energiju, toplinu i temperaturu  2. povezati pojam temperature sa srednjom kinetičkom energijom čestica  3. razmotriti probleme termičkog rastezanja u različitim dimenzijama  4. istražiti plinske zakone  5. povezati plinske zakone u jednadžbu stanja plina  6. opisati načine prijenosa topline  7. protumačiti promjene agregatnih stanja pomoću latentnih toplina  8. objasniti pojam rada na različitim primjerima u termodinamici  9. primijeniti Prvi zakon termodinamike na termodinamičkim procesima  10. raspraviti rad toplinskih strojeva pomoću Drugog zakona termodinamike  Elektrodinamika  1. objasniti usmjereno gibanje električnog naboja u vodiču te električnu struju i električni otpor  2. primijeniti Ohmov zakon na strujne krugove istosmjerne i izmjenične struje  3. protumačiti ovisnost električnog otpora o temperaturi  4. izračunati rad i snagu električne struje na praktičnim primjerima  5. prikazati i objasniti Oerstedov pokus  6. opisati magnetsko polje te skicirati magnetske silnice za magnetsko polje ravnog vodiča, strujnu petlju i zavojnicu  7. objasniti Faradayev zakon indukcije uz izvođenje pokusa  8. objasniti primjenu elektromagnetske indukcije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Termodinamika | Toplinsko rastezanje i stezanje čvrstih tvari i tekućina  Temperatura, unutarnja energija, toplina i toplinski kapacitet tijela  Plinski zakoni i jednadžba stanja plina  Prijenos topline  Promjena agregatnih stanja  Plinski zakoni  Prvi i drugi zakon termodinamike  Toplinski strojevi |
| Elektrodinamika | Električna struja  Električni otpor  Ohmov zakon za strujni krug  Rad i snaga električne struje  Oerstedov pokus  Lorentzova i Amperova sila  Elektromotor  Elektromagnetska indukcija  Načelo rada generatora  Zaštita od električnog udara |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Titranje, valovi zvuk  1. objasniti fizikalne veličine koje određuju harmonijsko titranje  2. interpretirati grafički promjenu fizikalnih veličina koje opisuju harmonijsko titranje s vremenom  3. primijeniti jednadžbe koje opisuju harmonijsko titranje u rješavanju zadataka  4. razmotriti energetski harmonijsko titranje (prigušeno i prisilno titranje, rezonancija)  5. objasniti nastajanje i rasprostiranje mehaničkih valova  6. razlikovati transverzalni od longitudinalnog vala  7. prikazati pojave odbijanja, loma, ogiba i superpozicije valova  8. raspraviti spektar i primjenu zvučnih valova  Elektromagnetski valovi i svjetlost  1. razmotriti svojstva elektromagnetskih valova i dijelove elektromagnetskog spektra  2. objasniti primjenu elektromagnetskih valova u prijenosu informacija na daljinu i u medicini  3. primijeniti zakon odbijanja svjetlosti na primjeru ravnog zrcala  4. konstruirati sliku koju daje sferno zrcalo te navesti njezina svojstva  5. opisati lom svjetlosti na granici sredstva i disperziju svjetlosti na prizmi  6. konstruirati sliku koju daje tanka leća te navesti njezina svojstva  7. primijeniti jednadžbu leće  8. objasniti pojave valne optike (interferencija, ogib i polarizacija svjetlosti)  9. primijeniti jednadžbe optičke rešetke i/ili Youngova pokusa pri rješavanju zadataka i istraživačkom pokusu |
|  | Atomi i atomske jezgre  1. opisati strukturu i razvoj modela atoma te pojmove atomskog broja, masenog broja i izotopa  2. povezati linijske spektre s energijskim nivoima atoma  3. objasniti fotoelektrični efekt  4. usporediti valnu i čestičnu prirodu svjetlosti i tvari  5. navesti α, β i γ raspad te opisati ionizirajuća svojstva nastalih produkata i njihov doseg  6. primijeniti zakone očuvanja naboja i masenog broja kod nuklearnih reakcija  7. uporabiti u rješavanju zadataka zakon radioaktivnog raspada  8. objasniti primjenu nuklearne energije dobivene fisijom i fuzijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Titranje, valovi, zvuk | Harmonijsko titranje, prigušeno i prisilno titranje  Rezonancija  Energija titranja  Nastanak valova i karakteristične valne veličine  Odbijanje, lom, ogib i superpozicija valova  Valovi zvuka. Ultrazvuk |
| Elektromagnetski valovi i svjetlost | Elektromagnetski titraji  Nastajanje i rasprostiranje elektromagnetskih valova  Spektar i brzina elektromagnetskih valova  Zakoni geometrijske optike  Zrcala  Disperzija svjetlosti  Leće  Interferencija i ogib svjetlosti  Polarizacija svjetlosti |
| Atomi i atomske jezgre | Zračenje užarenog tijela  Fotoelektrični efekt  Dualizam u prirodi  Razvoj modela atoma  Struktura atomske jezgre  Radioaktivnost. Nuklearna energija  Ionizirajuće i neionizirajuće zračenje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima.. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • steći znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje računala  • obrađivati i prikazivati podatke i informacije korištenjem primjenskih programa  • usvojiti temeljna informatička znanja važna za razumijevanje rada računala  • komunicirati posredstvom različitih medija  • usvojiti postupke prikupljanja, organiziranja, analize i prezentacije podataka i informacija |
|  | • analizirati i kritički ocijeniti prikupljene informacije  • razviti logičke misaone procese  • razviti algoritamski način razmišljanja  • biti osposobljeni za samostalno i timsko rješavanje jednostavnijih problema iz vlastitog života i odabrane struke primjenom informacijske i komunikacijske tehnologije  • steći osnovna znanja i vještine kako bi mogli usvojiti korištenje specifičnih računalnih programa iz područja struke  • poštovati autorska prava i u skladu s tim preuzimati i koristiti sadržaje s računalnih mreža  • steći temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | Napredak današnjeg društva temelji se na novim znanstvenim otkrićima te njihovoj primjeni u svakodnevnom životu. Razvoj znanosti te njezinu primjenu danas ne možemo zamisliti bez kvalitetne primjene informacijsko-komunikacijske tehnologije te algoritamskog pristupa rješavanju problema.  U takvu društvu, temeljenom na informacijama i tehnologiji, gdje su računala sveprisutna u poslovnom i svakodnevnom životu, potrebno je da svaki pojedinac djelotvorno koristi informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Posebno je važno znati i moći prikupiti informacije i podatke te ih kritički vrjednovati, obraditi, sistematizirati, oblikovati i prikazati. Danas je konkurentnost na tržištu rada nezamisliva bez kvalitetne obrade i prezentacije podataka i rezultata svojeg rada.  Umijeće korištenja računala, temeljna znanja i rješavanje problema tri su važne sastavnice informatičkog obrazovanja koje se nužno odvija uz samostalno korištenje računala. Rješavanje problema povezanih sa strukom temelji se na samostalnom i timskom radu koji će se razvijati u nastavnom predmetu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija  1. opisati prikaz različitih vrsta podataka u računalu  2. razlikovati osnovne logičke sklopove  3. razlikovati i opisati komponente računalnog sustava (središnja jedinica, memorije, ulazno-izlazne jedinice)  4. koristiti operacijski sustav računala i napraviti osnovnu prilagodbu svojim potrebama  5. rukovati datotekama i mapama u grafičkom korisničkom sučelju  Računalne mreže i internet  1. povezati uređaje u određeni tip mreže  2. razlikovati načine spajanja na internet i pravila prijenosa podataka  3. komunicirati elektroničkom poštom  4. koristiti usluge interneta  5. koristiti računalo, mrežu i internet na siguran način  Obrada i prikaz podataka  1. koristiti postupke za uređivanje i oblikovanje teksta na razini znaka, odlomka i stranice  2. koristiti i primijeniti program kojim će prilagoditi sliku, zvuk ili video potrebama korištenja u struci  3. koristiti i primijeniti program za izradbu prezentacija te samostalno prikazati i izložiti prezentaciju  4. modelirati problem iz struke i svakodnevnog života radom u timu te uporabom stečenih vještina i mogućnosti određene aplikacije izraditi rješenje |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija | Prikaz podataka u računalu:  • binarni brojevni sustav  • veza binarnog i dekadskog brojevnog sustava  • operacije s binarnim brojevima  • pojam količine podataka  • prikaz znakova te cijelih i realnih brojeva u računalu.  Logički sklopovi:  • osnovne logičke operacije i pripadajući sklopovi  • tablice istinitosti  • logički izrazi i minimizacija  • opis i crtanje logičkih sklopova. |
|  | Građa računala:  • osnovni dijelovi računala  • ulazni, izlazni, memorijski i komunikacijski uređaji i priključivanje  • centralna procesorska jedinica  • vanjske memorije.  Operacijski sustav:  • pojam i svojstva OS-a  • grafičko sučelje  • postavke korisničkog sučelja  • rad s datotekama i mapama  • osnovno uređivanje crteža. |
| Računalne mreže i internet | Mreže računala:  • mreže računala (definicija i vrste)  • dijelovi mreže računala  • brzina prijenosa podataka  • internet  • načini spajanja na internet  • protokoli – vrste i podešavanje  • davatelj usluga  • korisnički račun  • usluge interneta.  Elektronička pošta:  • e-pošta klijent, web pošta  • poštanski sandučić – osnovna podešavanja  • komunikacija pomoću elektroničke pošte.  Usluga WWW-a:  • web preglednik − korištenje, podešavanje  • učinkovito pretraživanje i preuzimanje sadržaja s interneta  • procjenjivanje kvalitete sadržaja na internetu.  Računalna sigurnost i etičnost:  • sigurnost i zaštita osobnih podataka  • štetni programi i zaštita  • kultura ponašanja na internetu  • autorska prava i njihova zaštita. |
| Obrada i prikaz podataka | Obrada teksta:  • osnovna obilježja odabranog programa za obradu teksta  • unos teksta i osnovna podešavanja stila pisanja  • oblikovanje na razini znaka, odlomka i stranice  • jezična provjera teksta i pretraživanje dokumenta  • umetanje i oblikovanje tablice  • umetanje i oblikovanje slika  • pisanje matematičkih izraza  • izradba tablice sadržaja  • oblikovanje cijelog dokumenta  • priprema dokumenta za ispis  • izradba zadanog dokumenta.  Obrada slike, zvuka i videa:  • slika  • zvuk  • video.  Prezentacije;  • slajd, predložak, dizajn  • korištenje slika, crteža, tablica, grafikona, zvuka u prezentaciji  • efekti na slajdu i prezentaciji  • izradba prezentacije na zadanu temu.  Projektni zadatak:  • izradba projektnog zadatka  • prezentiranje projektnog zadatka: |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Obrada i prikaz podataka  1. koristiti i primijeniti program za oblikovanje web stranica te oblikovanu stranicu postaviti na internet  2. modelirati problem iz struke i svakodnevnog života radom u timu te uporabom stečenih vještina i mogućnosti određene aplikacije izraditi rješenje  Rješavanje problema pomoću računala  1. opisati postupak nastajanja programa  2. objasniti pojam algoritma  3. opisati dijagram toka, njegove simbole i pseudokod  4. analizirati program zapisan u konkretnome programskom jeziku, dijagramu toka ili pseudokodu  5. osmisliti te kreirati program u konkretnome programskom jeziku koji rješava određeni problem uporabom slijedne strukture, strukture grananja i strukture ponavljanja  6. koristiti i primijeniti program za tablično računanje za izradbu dokumenata koji sadrže oblikovane podatke, formule, funkcije i grafikone  7. osmisliti cjelokupno rješenje jednostavnijeg problema iz struke |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Obrada i prikaz podataka | Web stranice:  • osnovna obilježja odabranog programa za izradbu web stranice  • osnovna podešavanja  • povezivanje stranica  • organizacija sadržaja  • postavljanje stranice na internet.  • Projektni zadatak:  • izradba projektnog zadatka  • prezentiranje projektnog zadatka. |
| Rješavanje problema pomoću računala | Program i algoritam:  • programski jezici  • koraci u programiranju  • algoritam – pojam i uloga  • dijagram toka i pseudokod  • slijedna struktura  • naredba grananja  • naredbe ponavljanja  • analiza algoritma.  Osnovna obilježja odabranoga programskog jezika:  • upis i ispis podataka  • naredba pridruživanja  • tipovi podataka  • standardne funkcije  • naredba grananja  • naredbe ponavljanja  • osnovni algoritmi za rad s brojevima i znakovima.  Tablično računanje:  • osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  • unos i izmjena podataka  • oblikovanje ćelija i tablica  • adresiranje ćelija  • formule i osnovne funkcije  • izdvajanje podataka  • grafikoni  • priprema za ispis i ispis dokumenta.  Projektni zadatak:  • analiza problema  • izradba projektnog zadatka  • prezentiranje projektnog zadatka. |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: |  |

2.2.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | GEOLOGIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Mineralogija stijena i tla  Geološki hazardi  Neobnovljivi geološki resursi i njihove zalihe |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • usvojiti znanja iz područja geologije |
| Opis modula: | U sklopu modula polaznici stječu znanja iz područja geologije o: litološkoj podlozi, njezinu trošenju i nastanku tla, neobnovljivim geološkim resursima (tlo, voda, fosilna goriva, čvrste mineralne sirovine), njihovim zalihama, kao i o ponudi i potražnji te održivom upravljanju. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Geologija (1. razred, 2 sata, 4,5 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOLOGIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Mineralogija stijena i tla  1. klasificirati različite vrste  2. navesti mineralni sastav pojedinih vrsta stijena  3. navesti procese trošenja pojedinih vrsta stijena  4. navesti glavne konstituente tla  5. objasniti utjecaj litološke podloge na kemijski i mineralni sastav tla  6. prepoznati vrste stijena, tektonskih procesa i struktura  Geološki hazardi  1. definirati pojam geološki hazard  2. klasificirati geološke hazarde  3. opisati primarne i sekundarne učinke pojedinih geoloških hazarda  4. objasniti probleme vezane uz predviđanje i upozoravanje  5. objasniti procjenu rizika za pojedini geološki hazard  6. opisati stupnjeve oporavka od prirodnih nesreća i katastrofa  7. prepoznati važnost geologije kao prirodoslovne discipline  8. objasniti geološku građu Zemlje i procesa u Zemljinoj unutrašnjosti i na površini  9. primijeniti primjere današnjih geoloških procesa u pojašnjavanju i opisivanju nastanka i evolucije Zemlje, Sunčeva sustava i tektonike ploča  10. povezati Zemljinu unutarnju dinamiku, potrese i vulkanizam  11. razlikovati okoliše na Zemlji, njihova svojstva, dinamiku, sedimente i objasniti njihovu geološku važnost  Neobnovljivi geološki resursi i njihove zalihe  1. opisati obnovljive i neobnovljive geološke resurse  2. objasniti uloge tla kao resursa  3. opisati energetske resurse  4. objasniti kako zadovoljiti potrebe za mineralnim sirovinama u budućnosti  5. analizirati ključne principe vezane uz održivi razvoj geoloških resursa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u geologiju | Osnovni pojmovi, definicija i podjela geologije  Opća konstitucija (građa) Zemlje  Povijest općih promjena na Zemlji  Teorija tektonike ploča |
| Minerali i stijene | Pojam i postanak minerala  Svojstva minerala  Sistematika minerala  Pojam i postanak stijena  Osnovna svojstva stijena  Sistematika stijena  Metode analize minerala i stijena |
| Dinamika Zemlje | Vanjska dinamika Zemlje (voda, snijeg i led, insolacija, atmosferaorganizmi kao činitelji dinamika, povezanost djelovanja činitelja vanjske dinamike Zemlje)  Unutarnja dinamika Zemlje (magnetizam, metamorfizam, seizmizam) |
| Tektonika | Oblici pojavljivanja stijena u litosferi  Rekonstrukcija tektonskih elemenata  Karakteristike geološke građe Republike Hrvatske |
| Karte u geologiji | Definicija i podjela geoloških karata  Specijalne i namjenske geološke karte  Sastavni elementi geoloških karata  Geološki profili  Interpretacija geološke građe na temelju geoloških karata |
| Geološki hazardi | Definicija i podjela geoloških hazarda  Vulkani (klasifikacija, primarni i sekundarni učinci, predviđanje)  Potresi (klasifikacija, primarni i sekundarni učinci, predviđanje)  Poplave  Pokreti masa na padinama i stijenama  Obale (vrste obala, obalni procesi, opasnosti na obalama: erozija obala, tropski cikloni, tsunamiji, povratne struje…) |
| Geološki resursi | Definicija resursa. Osnovni pojmovi: zalihe, potražnja, cijene  Podjela resursa na obnovljive i neobnovljive  Voda (zalihe, promjene kvalitete i kvantitete, zaštita voda, voda kao obnovljiv izvor energije)  Tlo (pedogeneza − faktori i procesi, sklop tla, osnovne klasifikacije, degradacija tla, zaštita tla)  Čvrste mineralne sirovine (rude, nemetalne mineralne sirovine)  Fosilan goriva (ugljen, nafta, plin; ležišta budućnosti: metanski hidrati; katranski pijesci, uljni škriljavci…)  Alternativni izvori energije (vjetar, sunce, valovi, plima i oseka, geotermalna/termalna energija)  Osnove eksploatacije mineralnih sirovina |
| Klimatske promjene i ozonski omotač | Osnovne definicije (klima, vrijeme…)  Efekt staklenika i promjene klime  Onečišćenje atmosfere i uništavanje ozonskog omotača |
| Planiranje korištenja zemljišta i veliki zahvati u okolišu | Prostorno planiranje  Karte rizika  Skladištenje opasnih tvari i CO2 u geološko podzemlje  Geološke formacije za skladištenje, načini skladištenja i potencijalni rizici  Veliki zahvati u okolišu (eksploatacija polja; brane i ostale vodne građevine)  Studije utjecaja na okoliš  Analiza koristi i troškova  Geomedicina |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | KEMIJA OKOLIŠA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Kemija voda  Kemija zraka  Kemija tla  Uvod u kemijski račun  Kemija živih bića |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • svladati osnovne zakonitosti u kemiji  • steći znanja i vještine nužne za poznavanje građe tvari, fizikalno-kemijskih svojstava vode za piće, svih vrsta otpadnih voda, zračnih procesnih struja i tla te njegovih sastojaka  • povezati temeljna znanja iz kemije s procesima koji se odvijaju u okolišu |
| Opis modula: | Modul je zamišljen kao skup znanja i vještina potrebnih za poznavanje fizikalno-kemijskih svojstava vode za piće, svih vrsta otpadnih voda, zračnih procesnih struja i tla te njegovih sastojaka. Polaznici će u ovom modulu steći znanja nužna za korištenje osnovnih i izvedenih fizičkih veličina i njihovih mjernih jedinica te računati prema jednadžbama kemijskih reakcija. Polaznici će steći znanja i vještine nužne za povezivanje glavnih skupina organskih i biokemijskih spojeva s njihovom ulogom u živim organizmima, razvrstavanje prema funkcionalnim skupinama i svojstvima te predviđanje njihovih reakcija. Osim navedenog, polaznici će svladati osnovne zakonitosti iz kemije te steći znanja i vještine nužne za poznavanje građe tvari. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Opća kemija (1. razred, 5 sati, 9,5 bodova)  Anorganska kemija (2. razred, 5 sati, 9,5 bodova)  Fizikalna kemija (2. razred, 2 sata, 4,5 boda)  Organska kemija (3. razred, 5 sati, 9 bodova)  Biokemija (4. razred, 4 sata, 7 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OPĆA KEMIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kemija voda  1. objasniti građu atoma  2. prikazati strukturu kemijskih spojeva  3. objasniti međumolekulske interakcije  4. povezati strukturu molekule vode s fizikalnim i kemijskim svojstvima  5. objasniti fizikalna svojstva vode  6. opisati kruženje vode u prirodi  7. predložiti postupak izdvajanja tvari iz smjese na temelju poznavanja kemijskog sastava smjese i svojstava sastojaka smjese  8. razlikovati svojstva otopina  Kemija zraka  1. objasniti strukturu spojeva i sastav atmosfere  Kemija tla  1. objasniti strukturu i sastav tla  Uvod u kemijski račun  1. objasniti pojam relativne atomske i molekulske mase, molarne mase i množine  2. računati na osnovi uređene jednadžbe kemijske reakcije  3. uređivati jednadžbe oksidacije i redukcije  4. primijeniti odgovarajuće fizičke veličine pri izračunavanju sastava otopina  5. predložiti laboratorijski postupak pripreme vodenih otopina zadanog sastava |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Vrste tvari | Elementarne tvari i kemijski spojevi  Nomenklatura jednostavnih anorganskih spojeva  Smjese  Agregacijska stanja tvari |
| Građa atoma | Građa i struktura atoma  Masa i veličina atoma  Izotopi i izobari  Građa elektronskog omotača |
| Periodni sustav elemenata | Periodni sustav elemenata i struktura atoma  Periodičnost svojstava s obzirom na položaj u periodnom sustavu |
| Kemijske veze i građa molekula | Osnovni pojmovi o kemijskoj vezi  Ionska veza  Kovalentna veza  Lewisove strukturne formule  Usmjerenost kovalentne veze i građa molekula  Međumolekulske sile, vodikova veza  Metalna veza |
| Čvrsto stanje tvari − kristali | Kristalna rešetka  Gustoća kristala  Ovisnost fizikalnih svojstava kristala o vrsti kemijske veze: atomski kristali, molekulski kristali, ionski kristali |
| Osnove kemijskog računa | Masa molekule  Množina tvari i molarna masa  Volumen plinova kod standardnih uvjeta  Maseni udio elemenata u spoju  Empirijska i molekulska formula |
| Kemijske promjene i stehiometrija kemijske reakcije | Jednadžbe kemijske reakcije  Zakon o održanju mase  Stehiometrija kemijske reakcije |
| Disperzni sustavi | Vrste disperznih sustava  Otapanje plinova i čvrstih tvari u tekućinama  Kvantitativni sastav otopina  Vrste i svojstva koloidnih sustava |
| Procesi oksidacije i redukcije | Oksidacijski broj  Procesi oksidacije i redukcije  Jednadžbe redoks reakcija |
| Vježbe | |
| Uvod u laboratorijski rad | Opće upute i osnovna pravila rada u laboratoriju  Mjere opreza i zaštite  Prva pomoć u laboratoriju |
| Mjere sigurnosti pri radu | Rad s koncentriranim kiselinama i lužinama  Razrjeđivanje koncentriranih kiselina  Djelovanje koncentriranih kiselina i lužina  Zbrinjavanje otpadnih kemikalija |
| Laboratorijski pribor | Stakleni, porculanski, metalni i ostali pribor  Rad s laboratorijskim priborom  Pranje i sušenje laboratorijskog posuđa |
| Plinski plamenici | Rasvjetni i zemni plin u kemijskom laboratoriju  Vrste plinskih plamenika  Rad s plamenikom |
| Reagensi | Čistoća reagensa  Čuvanje i skladištenje reagensa |
| Mjerenja u laboratoriju | Mjerenje temperature, rad s termometrima  Mjerenje mase, vaganje  Mjerenje volumena, rad s odmjernim posuđem  Određivanje gustoće tekućina i krutih uzoraka |
| Postupci odjeljivanja smjese tvari | Dekantiranje  Filtriranje  Centrifugiranje  Destilacija  Sublimacija  Kromatografska separacija |
| Otopine | Priprema otopine određenog udjela  Priprema otopine određene masene koncentracije  Priprema otopine određene množinske koncentracije  Razrjeđivanje otopina |
| Pripremanje i svojstva koloidnih otopina | Difuzija  Tyndallov efekt  Koagulacija  Zaštitno djelovanje koloida |
| Topljivost soli | Ovisnost topljivosti soli o temperaturi  Ovisnost topljivosti soli o vrsti kemijske veze  Mjerenje energetskih promjena pri otapanju soli  Topljivost plinova u vodi |
| Indikatori i mjerenje pH | Kiseline i baze  Vrste indikatora  Mjerenje pH otopina |
| Napomene: | Nastavni sadržaji laboratorijskih vježbi realiziraju se u laboratoriju za kemiju.  Pri realizaciji vježbi razredni odjeli dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada/mapa praktičnih radova. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ANORGANSKA KEMIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kemija voda  1. prikazati strukturu kemijski spojeva  2. opisati svojstva i dobivanje kemijskih spojeva  3. povezati strukturu molekule vode s fizikalnim i kemijskim svojstvima  4. povezati strukturu svojstva spojeva topljivih i netopljivih u vodi  5. opisati kruženje vode u prirodi  6. provesti fizikalno-kemijsku analizu vode  Kemija zraka  1. objasniti strukturu spojeva i sastav atmosfere  2. objasniti izvore, svojstva i načine određivanja polutanata u atmosferi  3. opisati najvažnije polutante u atmosferi  4. definirati učinke aeroonečišćenja na zdravlje ljudi, životinja, vegetaciju i razne materijale  5. objasniti utjecaj aeroonečišćenja na klimatske promjene  Kemija tla  1. objasniti strukturu i sastav tla  2. objasniti primjenu mineralnih gnojiva na tlo  3. obrazložiti utjecaj različitih onečišćenja na tlo |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektroliza | Elektroliza talina, vodenih otopina soli i vode  Elektrolizni članak |
| Vodik | Svojstva vodika  Dobivanje vodika u laboratoriju i industriji  Primjena vodika  Vodik kao izvor energije |
| Alkalijski metali | Svojstva alkalijskih metala  Dobivanje alkalijskih metala  Svojstva, dobivanje i primjena važnijih spojeva alkalijskih metala |
| Zemnoalkalijski metali | Svojstva zemnoalkalijskih metala  Dobivanje zemnoalkalijskih metala  Dobivanje, svojstva i primjena važnijih spojeva kalcija i magnezija |
| Elementi borove skupine | Svojstva borove skupine elemenata  Dobivanje i svojstva aluminija i njegovih spojeva |
| Prijelazni metali | Svojstva prijelaznih metala  Dobivanje i svojstva bakra, željeza i njihovih spojeva  Primjena važnijih prijelaznih elemenata i njihovih spojeva  Legure |
| Plemeniti plinovi | Svojstva plemenitih plinova  Primjena plemenitih plinova |
| Halogeni elementi | Svojstva halogenih elemenata  Dobivanje i svojstva halogenih elemenata i njihovih spojeva  Primjena halogenih elemenata i njihovih spojeva |
| Halkogeni elementi | Svojstva halkogenih elemenata  Dobivanje svojstva i primjena kisika, spojeva, kisika i ozona  Svojstva sumpora  Dobivanje, svojstva i primjena sumpora i njegovih spojeva |
| Dušikova grupa elemenata | Svojstva dušikove grupe elemenata  Dobivanje, svojstva i primjena dušika i njegovih spojeva  Dobivanje, svojstva i primjena fosfora i njegovih spojeva  Umjetna gnojiva |
| Ugljikova grupa elemenata | Svojstva ugljikove grupe elemenata  Dobivanje, svojstva i primjena ugljika i njegovih spojeva  Dobivanje, svojstva i primjena silicija i njegovih spojeva  Dobivanje i svojstva stakla |
| Vježbe |  |
| Elektroliza | Elektroliti i neelektroliti  Elektroliza taline, vode i vodene otopine bakrova (II) klorida |
| Vodik | Dobivanje vodika reakcijom metala i kiselina  Ispitivanje svojstava vodika |
| Alkalijski metali | Elektroliza vodene otopine natrijeva klorida  Dobivanje i svojstva natrijevog hidrogenkarbonata i natrijeva karbonata  Bojanje plamena solima alkalijskih metala |
| Zemnoalkalijski  metali | Bojanje plamena solima zemnoalkalijskih metala  Dobivanje i svojstva kalcijeva i magnezijeva oksida i hidroksida  Topljivost hidroksida i sulfata zemnoalkalijskih metala |
| Elementi borove skupine | Dobivanje borne kiseline iz boraksa  Svojstva aluminija i aluminijeva hidroksida  Primjena aluminijeva hidroksida u procesu pročišćavanja vode |
| Prijelazni metali | Dobivanje kompleksnih spojeva prijelaznih metala |
| Halogeni elementi | Dobivanje i svojstva klora  Dobivanje i svojstva klorovodične kiseline  Određivanje aktivnog klora u sredstvu za izbjeljivanje |
| Halkogeni elementi | Dobivanje i svojstva kisika  Određivanje vodikova peroksida u uzorku  Ispitivanje svojstava elementarnog sumpora  Dobivanje i svojstva oksida sumpora |
| Dušikova grupa elemenata | Dobivanje i svojstva dušika  Dobivanje i svojstva dušikovih oksida  Dobivanje i svojstva amonijaka |
| Napomene: | Nastavni sadržaji laboratorijskih vježbi realiziraju se u laboratoriju za kemiju.  Pri realizaciji vježbi razredni odjeli dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada/mapa praktičnih radova. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKALNA KEMIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kemija voda  1. opisati kruženje vode u prirodi  2. opisati fizikalna svojstva vode  3. povezati strukturu molekule vode s fizikalnim i kemijskim svojstvima  4. razlikovati svojstva otopina  Uvod u kemijski račun  1. primijeniti odgovarajuće fizičke veličine pri izračunavanju sastava otopina  2. razlikovati fizičke veličine kojima se opisuju plinovi primjenom plinskih zakona  3. povezati promjene tijekom kemijske reakcije s izmjenom energije sustav-okolina |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Agregacijska stanja | Čvrsto agregatno stanje  Tekuće agregacijsko stanje  Međumolekulske sile u tekućinama  Plinovito agregacijsko stanje  Plinski zakoni  Opća plinska jednadžba  Daltonov zakon  Prijelaz plinovitog u tekuće agregacijsko stanje  Fazni dijagrami |
| Termodinamika  s termokemijom | Energija i kemijske promjene  Sustav i okolina  Toplina  Egzotermne i endotermne reakcije  Entalpija reakcije  Hessov zakon |
| Otopine | Kvantitativni sastav otopina  Energetske promjene pri otapanju soli u vodi  Otapanje plinova u vodi  Ekstrakcija  Koligativna svojstva otopina  Tlak para otopina  Frakcijska destilacija  Povišenje vrelišta i sniženje ledišta otopina  Osmoza  Optička svojstva otopina |
| Kemijska kinetika | Energija aktivacije  Brzina kemijske reakcije  Čimbenici koji utječu na brzinu kemijske reakcije  Red reakcije  Vrijeme polureakcije |
| Ravnoteža u kemijskim reakcijama | Ravnotežno stanje sustava  Konstanta kemijske ravnoteže  Pomak ravnoteže |
| Kiseline, baze i soli | Definicija kiselina i baza  Jakost kiselina i baza  Ionski produkt vode  Neutralne, kisele i bazične otopine pH  Konstanta ionizacije kiseline  Indikatori kiselina i baza  Neutralizacija  Soli  Nomenklatura soli  Dobivanje soli  Hidroliza soli  Puferske otopine  Topljivost soli |
| Elektrokemija | Reaktivnost metala  Galvanski članci  Potencijal galvanskog članka  Baterije, akumulatori i gorivni članci  Korozija i zaštita od korozije  Elektroliza  Faradayevi zakoni elektrolize |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ORGANSKA KEMIJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kemija živih bića  1. objasniti strukturu, svojstva i dobivanje ugljikovodika i alkilhalogenida  2. razlikovati skupine organskih spojeva koji sadrže kisik i dušik  3. objasniti strukturu, dobivanje i funkciju masti i ulja  4. objasniti strukturu, dobivanje i funkciju sapuna i detergenta  5. provesti metode analize organskih prirodnih spojeva  Kemija tla  1. povezati primjenu pesticida i sredstava za zaštitu bilja s utjecajem na kvalitetu tla  Kemija zraka  1. opisati najvažnije polutante u atmosferi |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u organsku kemiju | Svojstva organskih spojeva  Sastav organskog spoja  Određivanje formule organskog spoja  Strukturna obilježja molekula organskih spojeva  Podjela organskih spojeva |
| Ugljikovodici | Alkani; nalazišta; struktura i nomenklatura; konstitucijska izomerija; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Halogenalkani; utjecaj pojedinih halogenalkana na zdravlje i Zemljin ozonski sloj; cikloalkani; struktura i nomenklatura; konstitucijska izomerija; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Alkeni; nalazišta; struktura i nomenklatura; konstitucijska i konfiguracijska izomerija; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Alkini; struktura i nomenklatura; konstitucijska izomerija; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Areni; struktura benzena; struktura i nomenklatura; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Derivati benzena i ostali važni aromatski spojevi  Utjecaj arena na poremećaje ekološke ravnoteže |
| Organski spojevi s kisikom | Alkoholi; struktura i nomenklatura; konstitucijska izometrija; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Fenoli; struktura i nomenklatura; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena; utjecaj fenola na kvalitetu vode;fenoli u otpadnim vodama  Eteri; struktura i nomenklatura; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Aldehidi i ketoni; struktura i nomenklatura; konstitucijska izomerija; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Karboksilne kiseline i njihovi derivati; struktura i nomenklatura; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Esteri; struktura i nomenklatura; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Ostali derivati karboksilnih kiselina; acilhalogenidi i anhidridi  Površinski aktivne tvari; ekološka sredstva za pranje |
| Organski spojevi s dušikom | Amidi; struktura i nomenklatura; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena  Amini; struktura i nomenklatura; svojstva i reakcije; dobivanje i primjena |
| Polimeri | Struktura i svojstva polimera  Karakteristična svojstva polimera  Linearna polimerizacija, vulkanizacija  Adicijska polimerizacija  Polikondenzacija |
| Otrovi | Pesticidi  Povijest, toksičnost, oblici i načini primjene, insekticidi, biljni otrovi  Bojni otrovi |
| Vježbe |  |
| Upoznavanje laboratorija za organsku kemiju | Način rada i vođenje dnevnika rada  Izvori opasnosti u laboratoriju za organsku kemiju  Mjere sigurnosti pri radu i prva pomoć  Tehnike rada u organskom laboratoriju |
| Posuđe i pribor u organskom laboratoriju | Skiciranje, namjena te održavanje posuđa i pribora u laboratoriju za organsku kemiju |
| Kvalitativna analiza organskog spoja | Dokazivanje ugljika, vodika, halogena, dušika i sumpora u organskim tvarima |
| Metode izolacije i pročišćavanje organske tvari | Filtracija  Prekristalizacija  Sublimacija  Ekstrakcija  Kromatografija  Destilacije |
| Identifikacija produkta | Određivanje tališta i vrelišta  Spektroskopske metode  Relativni indeks loma tekućina  Kut zakretanja optički aktivnih tvari |
| Dobivanje i svojstva ugljikovodika | Dobivanje i svojstva metana i etana  Dobivanje i svojstva etena i etina |
| Dokazivanje funkcionalnih skupina | Dokazivanje alkohola, fenola, etera, aldehida, ketona, amina, amida, etera |
| Organske sinteze | Halogeniranje  Adsorpcija alkilhalogenida na aktivnom ugljenu  Sinteza benzojeve kiseline i benzilnog alkohola (Cannizzovova reakcija)  Sinteza sulfanilne kiseline |
| Dobivanje i svojstva karboksilnih kiselina | Dobivanje octene kiseline oksidacijom etanola i alkoholnim  vrenjem  Određivanje octene kiseline u octu  Dokazivanje mliječne kiseline u kiselom mlijeku  Izolacija i određivanje limunske kiseline |
| Esterifikacija | Sinteza i hidroliza etil-acetata  Sinteza acetilsalicilne kiseline |
| Areni | Uklanjanje nafte s površine  Utjecaj benzinskih para na klijanje i rast sjemenki  Dokazivanje tetraetilolova u benzinu  Dokazivanje benzinskih para u zraku  Polukvantitativno određivanje benzena u zraku |
| Površinski aktivne tvari | Određivanje detergenata u vodi  Djelovanje sredstava za pranje na klijavost i rast sjemenki  Dokazivanje detergenata u rijekama |
| Polimerizacija | Dobivanje fenoplasta i aminoplasta  Kondenzacija fenola i formaldehida  Depolimerizacija otpadnog polistirena  Piroliza starih autoguma  Adsorpcija plinova i para na aktivnom ugljenu (princip rada zaštitne maske) |
| Napomene: | Nastavni sadržaji laboratorijskih vježbi realiziraju se u laboratoriju za kemiju.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada/mapa praktičnih radova. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOKEMIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kemija živih bića  1. obrazložiti strukturu i funkciju ugljikohidrata  2. odrediti strukturu, svojstva i funkciju aminokiselina i proteina  3. opisati značenje nukleinskih kiselina  4. opisati značenje i ulogu enzima i vitamina u organizmu  5. obrazložiti kiralnost i stereizomeriju u organskim spojevima  6. provesti metodu analize organskih prirodnih spojeva  Kemija tla  1. obrazložiti utjecaj različitih onečišćenja na tlo |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u biokemiju | Definicija života, stanična građa živog organizma  Autotrofni i heterotrofni organizmi  Kemijski sastav žive tvari, biološki važni spojevi |
| Lipidi | Podjela lipida  Jednostavni lipidi − trigliceridi (sastav, struktura, kemijske reakcije)  Složeni lipidi  Lipidi esterske građe − fosfolipidi, glikolipidi, lipoproteini  Lipidi izoprenoidne građe  Steroidi  Voskovi |
| Ugljikohidrati | Podjela ugljikohidrata  Kiralnost i optička aktivnost  Određivanje apsolutne konfiguracije  Relativna konfiguracija  Struktura i svojstva monosaharida i disaharida  Struktura i svojstva polisaharida |
| Proteini | Struktura, svojstva, i podjela aminokiselina  Peptidi  Proteini |
| Enzimi | Enzimi − funkcija, nomenkaltura i podjela  Enzimska kataliza  Enzimska kinetika  Koenzimi |
| Alkaloidi, vitamini i antibiotici | Struktura i svojstva  Alkaloidi  Vitamini  Antibiotici |
| Nukleinske kiseline | Podjela i struktura nukleinskih kiselina  Nukleozidi i nukleotidi  Primarna i sekundarna struktura nukleinskih kiselina  Komplementarnost baza  Od gena do proteina |
| Metabolički procesi kod čovjeka | Dobivanje energije metabolizmom  Ciklus limunske kiseline  β – oksidacija masnih kiselina  Respiratorni lanac  Sinteza ATP-a |
| Prehrana | Povijest prehrambenih navika od Egipćana do danas  Bitne promjene u načinu prehrane  Zagađivanje okoliša i prehrane |
| Vježbe | |
| Lipidi | Svojstva masti i ulja  Dobivanje i svojstva soli viših masnih kiselina  Dobivanje i dokazivanje glicerola iz masti  Dobivanje natrijeva alkil-sulfata i ispitivanje svojstava neutralnih detergenata |
|  | Emulgiranje masnoća pomoću detergenata  Lipidna uloga u permeabilnosti membrane  Određivanje jodnog broja  Dokazivanje i određivanje količine masti i ulja u vodi  Određivanje porijekla masti i ulja u vodi  Utjecaj mineralnih ulja na klijanje i rast sjemenki |
| Ugljikohidrati | Svojstva ugljikohidrata  Svojstva saharoze  Određivanje ugljikohidrata u prirodnom materijalu  Dobivanje osazona  Izolacija škroba iz prirodnog materijala  Identifikacija škrobnih zrnaca mikroskopom  Hidroliza škroba u kiselom  Dobivanje furfurala iz mekinja |
| Proteini | Svojstva aminokiselina  Odvajanje i određivanje aminokiselina kromatografijom na papiru  Određivanje izoelektrične točke  Obojene reakcije na aminokiseline  Obojene reakcije na proteine  Denaturacija proteina |
| Enzimi | Razlaganje vodikova peroksida djelovanjem enzima  Enzimska hidroliza škroba  Utjecaj topline i pH na aktivnost enzima  Specifičnost djelovanja enzima  Razlaganje ureje pomoću ureaze  Kinetika enzima  Fiziološke osobine mikroorganizama  Biokemijski procesi pročišćavanja vode |
| Napomene: | Nastavni sadržaji laboratorijskih vježbi realiziraju se u laboratoriju za kemiju.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada/mapa praktičnih radova. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ŽIVA BIĆA I OKOLIŠ |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Biološke metode analize  Osnovna životna načela i stanična građa živih bića  Osnove virologije i bakteriologije  Raznolikost protoktista i gljiva  Raznolikost biljnog i životinjskog svijeta  Anatomska građa i fiziološki procesi ljudskog tijela  Djelovanje naslijeđa i okoliša na živa bića  Utjecaj onečišćivača i geološke podloge na zdravlje čovjeka i okoliš  Osnovne ekološke zakonitosti u očuvanju prirode i okoliša  Biološka i krajobrazna raznolikost  Zakonska regulativa u zaštiti prirode i okoliša |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • usvojiti znanja i vještine iz područja bioloških znanosti |
| Opis modula: | Modul se bavi pojavama i procesima potrebnim za razumijevanje žive prirode: provođenjem uobičajenih mikrobioloških analiza, sudjelovanjem u provođenju propisane biološke analize, razumijevanjem potrebe zaštite i očuvanja biološke raznolikosti nekog područja, razvijanjem pozitivnog i odgovornog odnosa prema vlastitom životu, zdravlju i ljudskoj zajednici, procesom nasljeđivanja, onečišćivačima u okolišu i posljedicama njihove prisutnosti za živa bića i ostale ustrojstvene razine biosfere, razvijanjem pozitivnog i odgovornog odnosa prema vlastitom životu i cijeloj prirodi, potrebom zaštite prirode i biološke raznolikosti u cjelini, razumnim korištenjem prirodnih dobara na principima održivosti, te očuvanjem i unaprjeđenjem postojeće biološke i krajobrazne raznolikosti u Republici Hrvatskoj. Rasprave i identificiranje situacija o međuodnosima živih bića s okolišem pridonijet će oblikovanju vlastitih stavova i utjecati na podizanje ekološke svijesti u svojoj okolini. Primjena stečenih znanja iz ekologije pomoći će i u rješavanju nekih od aktualnih poremećaja okoliša poput onečišćenja i prekomjernog iskorištavanja prirodnih resursa. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Osnove ekologije (1. razred, 2 sata, 4,5 boda)  Opća i stanična biologija (1. razred, 2 sata, 4,5 boda)  Osnove botanike i geobotanike (2. razred, 3 sata, 5,5 bodova)  Osnove zoologije i zoogeografije (2. razred, 3 sata, 5,5 bodova)  Biologija čovjeka i genetika (3. razred, 2 sata, 4,5 boda)  Ekotoksikologija (4. razred, 1 sat, 2 boda)  Zaštita prirode i okoliša (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE EKOLOGIJE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Osnovne ekološke zakonitosti u očuvanju prirode i okoliša  1. objasniti osnovne pojmove iz ekologije i biogeografije  2. raspraviti značenje ekološke valencije  3. analizirati odnose živih bića i abiotičkih čimbenika okoliša  4. provesti samostalno istraživanje utjecaja abiotičkih čimbenika na organizam  5. objasniti utjecaj biotičkih čimbenika na život i održavanje živih bića  6. opisati značajke i međuodnose populacija, biocenoza i ekosustava  7. raspraviti trofičke razine te kruženje tvari i protjecanje energije u biosferi  8. istražiti u prirodnim uvjetima značajke populacije, biocenoze i ekosustava na načelu regionalnosti  9. analizirati probleme onečišćenja sastavnica biosfere  10. objasniti pojam održivog razvoja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u ekologiju | Predmet istraživanja i podjela ekologije  Organizacija živih bića u prirodi  Osnovni pojmovi iz ekologije i biogeografije |
| Ekološki čimbenici | Ekološka valencija  Abiotički ekološki čimbenici (temperatura, svjetlost, voda i vlažnost zraka, strujanje zraka, fizička i kemijska svojstva tla)  Biotički ekološki čimbenici (intraspecijski odnosi, interspecijski odnosi, antropogeni utjecaj)  Vježba: Utjecaj abiotičkih čimbenika na organizam |
| Ekologija populacije | Osnovna obilježja populacija (prostorni raspored, gustoća, dobna i spolna struktura, potencijal razmnožavanja, rast, fluktuacije, regulacija populacije) |
| Ekologija biocenoze | Osnovna obilježja biocenoza (kvantitativne i kvalitativne karakteristike)  Vježba: Fenološko promatranje odabranog staništa |
| Ekologija ekosustava i biosfere | Hranidbeni lanci i trofičke razine  Organska proizvodnja ekosustava  Biogeokemijski ciklusi (dušika, fosfora, sumpora, ugljika, kisika i vodika)  Osnovna ekološka obilježja kopnenih ekosustava  Osnovna ekološka obilježja morskih ekosustava  Osnovna ekološka obilježja slatkovodnih ekosustava  Vježba: Analiza obilježja prirodnog ekosustava |
| Čovjek i biosfera | Onečišćenje voda  Onečišćenje zraka  Onečišćenje tla  Utjecaj čovjeka na degradaciju i uništavanje staništa  Problem invazivnih i alohtonih vrsta, introdukcije i reintrodukcije za prirodne ekosustave  Izumiranja i ugroženost vrsta  Održivi razvoj  Obnovljivi izvori energije |
| Biološka i krajobrazna raznolikost | Nacionalne kategorije zaštićenih područja u Hrvatskoj  Međunarodno zaštićena područja u Hrvatskoj  Zaštita geobaštine u Hrvatskoj |
| Napomene: | Nastavni sadržaji realiziraju se i terenskom/izvanučioničkom nastavom. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, mapa praktičnih radova/vježbi. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OPĆA I STANIČNA BIOLOGIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Osnovna životna načela i stanična građa živih bića  1. razlikovati razine i odnose u ustroju živog svijeta  2. analizirati principe raspodjele živih bića u carstva  3. prepoznati osnovne metode i etape istraživanja u biologiji  4. objasniti osnovnu strukturu i ulogu anorganskih i organskih spojeva u živim bićima  5. opisati organizaciju stanice prokariota  6. objasniti građu i ulogu organela i struktura eukariotske stanice  7. mikroskopirati različite preparate stanice i tkiva  8. opisati stanične diobe i njihovu ulogu u životnom ciklusu organizma  9. analizirati osnove metaboličke procese živih bića  10. objasniti osnovne etape i procese razvitka mnogostaničnog organizma |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Biologija − znanost o životu | Predmet i područja istraživanja biologije  Primjeri primjene biologije u svakodnevnom životu  Važna biološka otkrića i osobe koje su pridonijele razvoju biologije  Opća svojstva živih bića  Organizacijske razine živih bića  Osnovni principi sistematike i klasifikacije živih bića |
| Istraživanja u biologiji | Znanstvena metoda rada u biologiji  Vježba: samostalan jednostavan primjer biološkog istraživanja  Primjena mikroskopa u biologiji  Ostali postupci istraživanja u biologiji i citologiji  Vježba: tehnika izradbe nativnog mikroskopskog preparata  Vježba: mikroskopija različitih preparata stanice |
| Kemijska osnova živoga svijeta | Biogeni elementi  Voda  Lipidi  Ugljikohidrati  Proteini  Enzimi  Nukleinske kiseline  Vježbe iz kemijskog sastava žive tvari |
| Podrijetlo života na Zemlji | Teorije o podrijetlu života na Zemlji  Kemijska evolucija i dokazi  Biološka evolucija i dokazi |
| Stanica − osnovna jedinica života | Otkriće stanice i stanična teorija  Virusi  Ustrojstveni plan prokariotske stanice (bakterije i cijanobakterije)  Ustrojstveni plan životinjske i biljne eukariotske stanice  (biomembrane, organeli, strukture, makromolekularni kompleksi)  Vježba: dokaz osmoze u živim stanicama  Vježba: mikroskopija različitih preparata stanice |
| Energija i životni procesi | Pojam staničnog metabolizma i ATP  Fotosinteza  Vrenje  Stanično disanje  Vježbe iz staničnog metabolizma |
| Stanični ciklus  eukariota | Organizacija kromosoma i kromosomske garniture eukariota  Interfaza  Mitoza  Mejoza  Gametogeneza  Životni ciklusi eukariota  Vježbe iz tipova staničnih dioba |
| Mnogostanični organizam | Razvitak životinjskog organizma  Životinjska tkiva, organi i organski sustavi  Razvitak biljnog organizma  Biljna tkiva i organi  Vježba: mikroskopija različitih preparata tkiva |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, mapa praktičnih radova/vježbi. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE ZOOLOGIJE I ZOOGEOGRAFIJE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Raznolikost biljnog i životinjskog svijeta  1. objasniti osnovne principe klasifikacije i sistematike životinja  2. analizirati glavna obilježja anatomskog ustrojstva i životnih funkcija glavnih skupina životinja  3. rasporediti karakteristične životinjske vrste u pripadajuće sistematske skupine  4. raspraviti značenje glavnih skupina životinja u biosferi i životu čovjeka  5. protumačiti današnju važnost zoogeografije  Biološke metode analize  1. primijeniti terenske priručnike i protokole za prikupljanje biološkog materijala i potrebnih podataka u prirodi (u vodi, tlu i dr.)  2. upotrijebiti terensku opremu za prikupljanje biološkog materijala  3. razlikovati različite skupine organizama koji se koriste u bioindikaciji  4. primijeniti metode uzorkovanja i sabiranja biološkog materijala  5. pripremati preparate za biološku analizu  6. sudjelovati pri analizi i ocjeni prikupljenog biološkog materijala  7. pohraniti pravilno biološki materijal |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u zoologiju | Položaj mnogostaničnih životinja u raspodjeli živog svijeta  Obilježja građe i podrijetlo mnogostaničnih životinja  Tkiva mnogostaničnih životinja  Vježba: mikroskopija životinjskih tkiva |
| Spužve | Položaj spužvi u raspodjeli živog svijeta  Spužve  Vježba: analiza vanjske morfologije i mikroskopija tkiva spužve |
| Beskolutićavci | Žarnjaci  Plošnjaci  Oblenjaci (oblići)  Mekušci  Vježbe: analiza vanjske morfologije i unutarnje anatomske građe beskolutićavaca |
| Mnogokolutićavci | Kolutićavci  Člankonošci (kliještari, rakovi, uzdušnjaci)  Vježbe: analiza vanjske morfologije i unutarnje anatomske građe mnogokolutićavaca |
| Malokolutićavci | Bodljikaši  Žiroglavci  Vježbe: analiza vanjske morfologije i unutarnje anatomske građe malokolutićavaca |
| Svitkovci | Osnovna obilježja građe i evolucije svitkovaca  Plaštenjaci  Svitkoglavci  Raznolikost tjelesne građe i podrijetlo kralješnjaka  Kružnouste  Ribe  Vodozemci  Gmazovi  Ptice  Sisavci  Vježbe: analiza vanjske morfologije, kostura i unutarnje anatomske građe kralježnjaka |
| Biološka raznolikost životinja | Brojnost i ugroženost životinjskog svijeta  Vrijednost biološke raznolikosti životinjskog svijeta u biosferi i životu čovjeka  Uloga životinja u bioindikaciji  Zaštita životinjskog svijeta u Hrvatskoj |
| Uvod u zoogeografiju | Predmet interesa zoogeografije  Načini, putovi i oblici rasprostranjivanja životinja  Utjecaj geološke prošlosti i promjena podneblja na rasprostranjenost životinja  Raščlanjenost faune na Zemlji  Položaj i glavne značajke faune Hrvatske |
| Napomene: | Nastavni sadržaji realiziraju se i terenskom/izvanučioničkom nastavom. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, mapa praktičnih radova/vježbi, zbirka puževa i školjkaša, zbirka kukaca. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE BOTANIKE I GEOBOTANIKE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Osnove virologije i bakteriologije  1. objasniti građu virusa  2. opisati subviralne patogene  3. navesti viroze i načine suzbijanja bolesti uzrokovanih virusima  4. objasniti građu i ulogu pojedinih dijelova stanice bakterije  5. opisati morfološku, metaboličku i fiziološku raznolikost bakterija  6. navesti uzroke individualne i grupne raznolikosti bakterija  7. usporediti građu bakterija i cijanobakterija  8. opisati primjere korisne uloge i primjene prokariota u biosferi i u životu čovjeka  9. navesti bakterioze i načine suzbijanja bolesti uzrokovanih bakterijama  10. objasniti utjecaj ekolokih čimbenika na opstanak bakterija u biosferi  Raznolikost protoktista i gljiva  1. objasniti raznolikost građe i način života glavnih skupina autotrofnih protoktista  2. navesti karakteristične predstavnike glavnih skupina autotrofnih protoktista  3. obrazložiti primjere korisne uloge i primjene autotrofnih protoktista u biosferi i gospodarstvu  4. objasniti raznolikost građe i način života glavnih skupina heterotrofnih protoktista  5. navesti karakteristične predstavnike heterotrofnih protoktista  6. opisati mjere za suzbijanje bolesti uzrokovanih heterotrofnim protoktistima  7. mikroskopirati preparate tipičnih predstavnika protoktista  8. istražiti raznolikost građe i načina života osnovnih skupina gljiva  9. opisati primjere korisne uloge i primjene gljiva u biosferi i životu čovjeka  10. identificirati lišajeve kao bioindikatore i njihovu korisnu primjenu  Raznolikost biljnog i životinjskog svijeta  1. objasniti osnovnu organizaciju tijela biljaka  2. analizirati sličnosti i razlike u građi i životnom ciklusu glavnih skupina biljaka  3. rasporediti karakteristične biljne vrste u pripadajuće sistematske skupine  4. raspraviti značenje glavnih skupina biljaka u biosferi i životu čovjeka  5. protumačiti današnji značaj flore i vegetacije  Biološke metode analize  1. primijeniti terenske priručnike i protokole za prikupljanje biološkog materijala i potrebnih podataka u prirodi (u vodi, tlu i dr.)  2. upotrijebiti terensku opremu za prikupljanje biološkog materijala  3. razlikovati različite skupine organizama koji se koriste u bioindikaciji  4. primijeniti metode uzorkovanja i sabiranja biološkog materijala  5. pripremati preparate za biološku analizu  6. sudjelovati pri analizi i ocjeni prikupljenog biološkog materijala  7. pohraniti pravilno biološki materijal |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Virusi | Položaj virusa u raspodjeli živog svijeta  Virusi  Subviralni patogeni |
| Bakterije | Obilježja i položaj prokariota u raspodjeli i evoluciji živog svijeta  Prabakterije  Prave bakterije  Cijanobakterije  Bakterije bez stanične stijenke  Vježbe: uzgoj i mikroskopija bakterija |
| Protoktisti | Obilježja i položaj protoktista u raspodjeli i evoluciji živog svijeta  Podrijetlo protoktista  Autotrofni protoktisti (zeleni bičaši, svjetleći bičaši, kremenjašice, , smeđe alge, crvene alge, zelene alge, parožine)  Heterotrofni protoktisti – praživotinje  Heterotrofni protoktisti- sluznjače,  Uloga protoktista u bioindikaciji  Vježbe: uzorkovanje, mikroskopija, analiza i pohrana protoktista |
| Gljive | Obilježja i položaj gljiva u raspodjeli i evoluciji živog svijeta  Algašice  Zigomikote  Mješinarke  Stapčarke  Nesavršene gljive  Gljive u simbiozi (mikoriza, simbioza sa životinjama, lišajevi)  Vježbe: sabiranje, mikroskopija i analiza gljiva |
| Stablašice | Obilježja i položaj biljaka u raspodjeli i evoluciji živog svijeta  Podrijetlo i obilježja evolucije stablašica  Tkiva stablašica  Vegetativni organi stablašica  Mahovine  Papratnjače  Golosjemenjače  Kritosjemenjače. Preobrazbe vegetativnih organa stablašica  Vegetativno razmnožavanje sjemenjača  Vježbe: sabiranje, mikroskopija, uzgoj, analiza i pohrana stablašica |
| Biološka raznolikost stablašica | Brojnost i ugroženost stablašica  Vrijednost biološke raznolikosti stablašica u biosferi i životu čovjeka  Zaštita stablašica u Hrvatskoj |
| Uvod u geobotaniku | Predmet interesa geobotanike  Ekološki i povijesni uzroci rasprostranjenosti biljaka  Raščlanjenost flore i vegetacije na Zemlji  Najvažnije biljne zajednice Srednje Europe  Glavne značajke flore Hrvatske  Položaj i glavne značajke vegetacije Hrvatske  Vježba: istraživanje vegetacije odabranog terena |
| Napomene: | Nastavni sadržaji realiziraju se i terenskom/izvanučioničkom nastavom. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, mapa praktičnih radova/vježbi, herbarij. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA ČOVJEKA I GENETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Anatomska građa i fiziološki procesi ljudskog tijela  1. razlikovati razine i odnose u organizaciji ljudskog tijela  2. protumačiti kemijski sastav ljudskog tijela  3. objasniti raspodjelu, kemijski sastav i važnost održavanja homeostaze tjelesnih tekućina  4. analizirati sastav i uloge krvi  5. razlikovati smještaj i građu pojedinih ljudskih organskih sustava  6. objasniti ulogu i fiziološke procese pojedinih ljudskih organskih sustava  7. demonstrirati morfološko- anatomske i fiziološke procese ljudskih organa i tkiva  8. navesti karakteristične bolesti i poremećaje u funkciji ljudskih organa i organskih sustava  9. razlikovati čimbenike i ponašanja koji unaprjeđuju i narušavaju ljudsko zdravlje |
|  | Djelovanje naslijeđa i okoliša na živa bića  1. usporediti građu i organizaciju nasljedne tvari virusa, prokariota i eukariota  2. objasniti mehanizam djelovanja nasljedne tvari  3. identificirati utjecaj mehanizama spolnog razmnožavanja na varijabilnost živih bića  4. objasniti na primjerima križanja nasljednu varijabilnost živih bića  5. obrazložiti utjecaj mutacija na varijabilnost živih bića  6. opisati doprinos okolišnih uvjeta na varijabilnost živih bića  7. objasniti nasljeđivanje u čovjeka  8. protumačiti populacijsku genetiku  9. protumačiti korisnu ulogu i primjenu genetike u uzgoju biljaka i životinja te biotehnologiji |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Organizacija tijela čovjeka | Ustroj ljudskog tijela  Vježba: mikroskopija trajnih histoloških preparata čovjeka  Kemijski sastav ljudskog tijela |
| Tjelesne tekućine i krv | Tjelesne tekućine  Poremećaji u kemijskom sastavu tjelesnih tekućina  Krv  Krvne grupe (ABO i Rh-sustav)  Vježbe: krv  Krvotvorni organi  Poremećaji krvi i bolesti koje se prenose krvlju |
| Imunološki sustav | Organizacija imunološkog sustava  Prirođena imunost  Stečena imunost i imunizacija  Bolesti i poremećaji imunološkog sustava  Transplantacijska i alergijska reakcija |
| Sustav krvnog i limfnog optoka | Građa i fiziologija srca  Vježba: morfologija (i anatomija) srca  Građa i uloge krvnih žila  Fiziologija krvnog optoka  Krvni tlak  Vježba: krvni tlak i puls  Limfa i limfne žile  Bolesti i poremećaji srca i krvožilnog sustava |
| Dišni sustav | Građa i uloga organa dišnog sustava  Vježba: morfologija (i anatomija) pluća  Vježba: mehanika disanja i fiziološki procesi  Bolesti i poremećaji dišnog sustava |
| Mokraćni sustav | Građa i uloga organa mokraćnog sustava  Vježba: morfologija (i anatomija) bubrega  Bolesti i poremećaji mokraćnog sustava |
| Probavni sustav | Građa i uloga probavnih organa  Vježba: djelovanje enzima na ugljikohidrate i bjelančevine  Uloge jetre i gušterače  Bolesti i poremećaji probavnog sustava |
| Metabolični sustav | Hrana kao izvor bioenergije  Vježba: energetska vrijednost namirnica u obroku  Vježba: indeks tjelesne težine  Termoregulacija  Poremećaji prehrane |
| Endokrini sustav | Organizacija i djelovanje endokrinog sustava  Bolesti i poremećaji endokrinog sustava |
| Sustav spolnih organa | Spolni sustav muškarca  Spolni sustav žene  Menstrualni ciklus i oplodnja  Trudnoća, porod, dojenje i njega novorođenčadi  Sredstva kontracepcije i metode planiranja trudnoće  Bolesti i poremećaji organa spolnog sustava |
| Lokomotorni sustav | Kosti  Vježba: kostur čovjeka  Mišići  Bolesti i poremećaji lokomotornog sustava |
| Živčani sustav | Građa i funkcioniranje neurona  Periferni živčani sustav  Središnji živčani sustav  Vegetativni živčani sustav  Bolesti i poremećaji živčanog sustava |
| Sustav osjetila | Osjetilo vida  Osjetilo sluha i ravnoteže  Osjetilo mirisa i okusa  Koža i kožna osjetila  Vježba: osjetila |
| Čimbenici i štetna ponašanja koja narušavaju zdravlje | Alkoholizam  Narkomanija  Tabletomanija  Nikotinizam |
| Molekularna osnova nasljeđivanja | Predmet interesa genetike  Pojam fenotip i genotip  Struktura, uloge i udvostručenje DNA  Struktura, tipovi i uloge RNA  Biosinteza proteina |
| Citogenetska osnova nasljeđivanja | Usporedba genskih sustava virusa, prokariota i eukariota  Načini razmnožavanja i varijabilnost |
| Klasična genetika | Monohibridno križanje s dominacijom  Dihibridno križanje s dominacijom  Nepotpuna dominacija i kodominacija alela, letalni aleli  Multipli aleli  Spolno vezano nasljeđivanje  Vježba: izradba rodoslovlja  Citoplazmatsko nasljeđivanje |
| Mutacije i varijabilnost | Genske mutacije  Kromosomske mutacije  Vježba: izradba kariotipa na primjeru mutacija |
| Okoliš i varijabilnost | Modifikacije |
| Genetika čovjeka | Primjeri nasljeđivanje u čovjeka  Tumor/rak |
| Populacijska genetika | Zalihe gena i poremećaj genetičke ravnoteže |
| Primijenjena genetika | Umjetna selekcija  Kloniranje biljaka i životinja  Genetičko inženjerstvo |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak.  Navedene vježbe su demonstracijske vježbe. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: EKOTOKSIKOLOGIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Utjecaj onečišćivala i geološke podloge na zdravlje čovjeka i okoliš  1. rastumačiti pojam i klasifikaciju onečišćivala  2. protumačiti putove ulaska, širenja i zbivanja s onečišćivačima u okolišu  3. ustanoviti odnos između veličine doze otrova, izloženosti otrovu i štetnog učinka otrova  4. opisati vrste štetnih učinaka otrova  5. analizirati međuodnos otrova i organizma  6. raspraviti o karakterističnim onečišćivalima današnjice i njihovog djelovanja na pojedine sastavnice ekosustava  7. objasniti pozitivne i negativne učinke geološke podloge na zdravlje ljudi  8. opisati načine utvrđivanja utjecaja onečišćivala na okoliš  9. objasniti pojam kemijski akcident i biološko onečišćenje  10. analizirati postupke sprječavanja apsorpcije otrova i procjenu rizika od onečišćivala |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Temeljni pojmovi u ekotoksikologiji | Predmet istraživanja ekotoksikologije  Stručno nazivlje u ekotoksikologiji  Klasifikacija otrovnih tvari  Pojam i vrste štetnih učinaka  Pojam doza  Frekvencija i izloženost  Odnos doze i štetnog učinka  Interakcije |
| Ključni toksikokinetski procesi | Čimbenici važni u apsorpciji opasnih tvari  Mjesta apsorpcije opasnih tvari  Raspodjela opasnih tvari kroz organizam  Biotransformacija opasnih tvari u organizmu  Eliminacija opasnih tvari iz organizma |
| Mjere sprječavanja apsorpcije otrova | Mjere zaštite  Mjere uklanjanja otrova s mjesta apsorpcije  Način pružanja hitne pomoći i dekontaminacije kod izlaganja opasnim tvarima  Vježbe: postupci pružanja hitne pomoći i dekontaminacije kod izlaganja opasnim tvarima |
| Rizik i sigurnost | Otkrivanje otrovnosti u ekotoksikologiji  Vježba: biotest toksičnosti voda na kvascima/vodenbuhama  Vježba: allium-test − biotest mutagenosti različitih kemikalija/metala pomoću luka (crveni, medvjeđi)  Procjena rizika od tvari opasnih za zdravlje čovjeka i okoliš  Važeći zakoni, pravilnici i smjernice povezani s otrovnim/opasnim tvarima |
| Izbor onečišćivača opasnih za ljudsko zdravlje i okoliš | Putovi ulaska, načini širenja i zbivanja s onečišćivačima u okolišu  Plinoviti otrovi  Metali (aluminij, olovo, kadmij, živa) i organometalni spojevi (metilživa)  Industrijske organske kemikalije (policiklički aromatski ugljikovodici, aromatski halogenirani ugljikovodici)  Pesticidi  Nesreće s kemikalijama |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak.  Navedene vježbe su demonstracijske vježbe. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ZAŠTITA PRIRODE I OKOLIŠA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Zakonska regulativa u zaštiti prirode i okoliša  1. objasniti razloge i povijest zaštite prirode i okoliša  2. raspraviti o međunarodno-pravnim instrumentima i mjerama u politici zaštite prirode i okoliša  3. identificirati načelo prava zaštite prirode i okoliša te navesti sustav zaštite okoliša na nacionalnom primjeru  4. analizirati ključne probleme i zakone iz područja zaštite prirode, očuvanja krajobraza, geološke baštine i biološke sigurnosti  5. identificirati opterećenje, temeljne čimbenike i mjere zaštite upravljanja kakvoćom zraka  6. analizirati ključne probleme, opterećenje i mjere zaštite upravljanja vodama  7. analizirati ključne probleme, opterećenje i mjere zaštite upravljanja morem, obalnim i otočnim područjem  8. identificirati probleme, unaprjeđenje i mjere zaštite upravljanja tlom i šumama  9. identificirati rizike povezane sa sigurnim postupanjem kemikalijama i mjerama zaštite |
|  | 10. identificirati probleme i mjere zaštite od buke  Biološka i krajobrazna raznolikost  1. protumačiti porijeklo i područja biološke raznolikosti  2. analizirati razloge ugroženosti i vrijednost biološke i krajobrazne raznolikosti  3. raspraviti utjecaj gospodarenja i održivog korištenja prirodnih bogatstava na biološku i krajobraznu raznolikost  4. objasniti važnost staništa kao pokazatelja biološke raznolikosti i u kreiranju ekološke mreže  5. izvijestiti o ugroženim staništima  6. protumačiti kategorizaciju zaštićenih područja  7. izložiti primarne funkcije i temeljne fenomene zaštićenih područja  8. analizirati kategorizaciju zaštićenih svojti  9. opisati pojam geobaštine  10. diskutirati o problemima introdukcije, reintrodukcije i uvođenja GMO-a u okoliš |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Priroda i okoliš | Pojam prirode i okoliša  Opterećenje prirode i okoliša  Kapacitet okoliša |
| Pristup i politika upravljanja prirodom i okolišem | Pojmovna razlika zaštite prirode i zaštite okoliša  Povijest organizirane zaštite  NIMBY sindrom, supsidijarnost i podijeljena odgovornost  Međunarodne obveze u zaštiti prirode i okoliša  Načelo prava i zaštite prirode i okoliša u Republici Hrvatskoj  Upravni, stručni i sustav motrenja zaštite okoliša u Republici Hrvatskoj  Zakon o zaštiti okoliša Republike Hrvatske |
| Zaštita biološke i krajobrazne raznolikosti | Podrijetlo, važnost i područja velike biološke raznolikosti (globalno, nacionalno)  Pregled ugroženih staništa (globalno, nacionalno)  Razlozi ugroženosti biološke i krajobrazne raznolikosti  Međunarodna pravna zaštita biološke i krajobrazne raznolikosti (Konvencija o biološkoj raznolikosti, Konvencija u Ramsaru, Bernska, CITES, NATURA 2000)  Zakon o zaštiti prirode Republike Hrvatske  Kategorizacija zaštićenih područja i zaštićenih svojti u Republici Hrvatskoj  Genetički modificirani organizmi u prirodi − kontroverze  Zakon o genetski modificiranim organizmima Republike Hrvatske  Značenje, ključni problemi i mjere zaštite u području lova i ribolova  Važnost i uloga šuma  Ključni problemi vezani uz prirodnu opstojnost šuma  Mjere zaštite šuma |
| Zaštita zraka | Važnost i ključni problemi upravljanja kakvoćom zraka  Međunarodna pravna zaštita zraka (Okvirna konvencija UN-a o promjeni klime, Montrealski protokol i Kyoto protokol)  Zakon o zaštiti zraka Republike Hrvatske |
| Zaštita voda i mora | Važnost i ključni problemi upravljanja vodama, morem i obalnim područjem  Međunarodna pravna zaštita voda i mora (Barcelonska konvencija i protokol)  Zakon o vodama Republike Hrvatske  Pomorski zakonik Republike Hrvatske |
| Zaštita od buke | Utjecaj buke na čovjeka i okoliš  Zakon o zaštiti od buke Republike Hrvatske |
| Zaštita tla | Pojam i značenje tla  Ključni problemi upravljanja tlom  Mjere unaprjeđenja i zaštite tla  Biološka poljoprivreda |
| Provedba i nadzor gospodarenja otpadom | Pojam otpada i njegovi izvori  Vrste otpada  Otpad kao energent  Gospodarenje otpadom (pojam, cilj, način provedbe)  Međunarodna pravna zaštita u gospodarenju otpadom (Baselska konvencija)  Zakon o otpadu Republike Hrvatske |
| Projekt | Upoznavanje koraka u provedbi procjene utjecaja na okoliš |
| Napomene: | Nastavni sadržaji realiziraju se i terenskom/izvanučioničkom nastavom. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ANALIZA UZORAKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uzimanje i priprema uzoraka za analizu  Fizikalno-kemijske metode analize  Mikrobiološke metode analize |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • steći znanja i vještine nužne za propisano, učinkovito, pouzdano i reproducibilno uzimanje uzoraka za analizu, pripremu uzoraka za analizu i provedbu odgovarajuće metode analize |
| Opis modula: | Modul je zamišljen kao skup znanja i vještina nužnih za propisano, učinkovito, pouzdano i reproducibilno uzimanje uzoraka za analizu, pripremu uzoraka za analizu i provedbu odgovarajuće metode analize. Osim navedenog, polaznici će svladati osnove svih relevantnih laboratorijskih tehnika, vještina i metoda nužnih za provođenje fizikalnih, fizikalno-kemijskih i mikrobioloških metoda analize te usvojiti znanja i vještine potrebne u prikupljanju biološkog materijala za mikroskopiranje i ocjenu prikupljenog materijala. Svladavanjem ovog modula polaznici će biti osposobljeni obraditi podatke dobivene analizom te ih prikazati na prikladan način. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Analitička kemija (3. razred, 5 sati, 9 bodova)  Mikrobiologija (4. razred, 3 sata, 5 bodova)  Instrumentalne metode analize (4. razred, 2 sata, 3 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ANALITIČKA KEMIJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Uzimanje i priprema uzoraka za analizu  1. provesti postupak uzimanja uzorka ovisno o mjestu i mediju uzimanja uzorka (voda, zrak, tlo, otpad)  2. primijeniti osobna zaštitna sredstva za rad  3. provesti postupak pripreme uzoraka ovisno o njegovu agregacijskom stanju  4. predvidjeti potreban pribor, opremu i reagense za provedbu uzorkovanja i pripremu uzoraka za analizu  5. primijeniti upute za uzorkovanje, pripremu i skladištenje uzoraka  Fizikalne-kemijske metode analize  1. odrediti fizikalne veličine koje se ispituju u uzorku vode, tla, zraka i otpada  2. pripremiti instrumente i opremu za analizu  3. primijeniti dobru laboratorijsku praksu  4. odrediti odgovarajuću metodu analize za zadani parametar  5. provesti kvalitativnu analizu vode, tla, zraka i otpada  6. provesti kvantitativnu analizu vode, tla, zraka i otpada  7. obraditi rezultate analiza vode, tla, zraka i otpada |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Definicija  Analitički sustav  Analitički rezultat  Važne znamenke  Statistička procjena analitičkog rezultata  Korisna informacija |
| Uzorkovanje i čuvanje tekućih i krutih uzoraka | Uzorkovanje tekućih i krutih uzoraka  Primjena metode četvrtanja i statistike uzorkovanja  Čuvanje tekućih i krutih uzoraka |
| Analitički signal | Definicija  Podjela analitičkih metoda prema vrsti analitičkog signala.Kvalitativna i kvantitativna analiza  Gravimetrija  Volumetrija  Analitička elektrokemija  Analitička spektroskopija  Apsolutne i relativne analitičke metode |
| Kvalitativna kemijska analiza | Ravnoteže u homogenim i heterogenim analitičkim sustavima  Računanje s kemijskim ravnotežama u analitičkoj kemiji  Selektivno sustavno odvajanje i određivanje kationa  Kvalitativno određivanje aniona na temelju preliminarnih ispitivanja |
| Gravimetrija | Svojstva taloga  Koloidni i kristalični talog  Vrste onečišćenja taloga  Sušenje taloga  Primjena u analizi okoliša |
| Volumetrija | Točka ekvivalencije i točka završetka titracije  Standardi  Izračunavanje koncentracije |
| Taložne titracije | Krivulje titracije  Izračun krivulja titracije  Detekcija točke završetka titracije  Indikatori  Mohrova, Volhardova i Fajansova metoda  Primjena u analizi okoliša |
| Neutralizacijske titracije | Titracija jake kiseline i jake baze  Titracije kiseline i baze nejednake jakosti  Titracija poliprotonskih kiselina  Titracija soli  Izračuni titracijske krivulje  Primjena u analizi okoliša |
| Kompleksometrijske titracije | Ligandi i centralni atomi EDTA  Titracije s EDTA Indikatori  Primjena u analizi okoliša |
| Redoks titracije | Osnovni principi  Indikatori  Primjena u analizi okoliša  Manganometrija  Jodometrija  Jodimetrija  Permanganometrija |
| Vježbe | |
| Uzorkovanje i čuvanje tekućih uzoraka | Uzorkovanje površinske vode za kemijsku analizu  Uzorkovanje površinske vode za mikrobiološku analizu  Kondicioniranje uzorka, čuvanje uzoraka |
| Kvalitativna analiza | Dokazivanje pojedinačnih kationa  Dokazivanje smjese kationa  Dokazivanje pojedinačnih aniona  Dokazivanje soli |
| Gravimetrija | Određivanje sulfata gravimetrijski  Određivanje željeza gravimetrijski |
| Taložne titracije | Određivanje klorida po Mohru  Određivanje klorida po Volhardtu |
| Neutralizacijske titracije | Priprava standardne otopine Na2CO3  Priprava standardne otopine HCl  Priprava standardne otopine NaOH  Određivanje alkaliteta vode  Određivanje aminskog dušika po Kjeldahlu |
| Komplekso-metrijske titracije | Određivanje cinka  Određivanje tvrdoće vode |
| Redoks titracije | Pripremanje i standardizacija permanganata  Procjena sadržaja organske tvari u vodi određivanjem permanganatnog broja  Određivanje željeza  Određivanje bakra |
| Analiza krutih uzoraka | Analiza zemlje  Priprema uzorka za analizu  Određivanje gubitka sušenjem i žarenjem  Otapanje uzorka u kiselinama  Raščinjavanje netopljivog ostatka  Određivanje SiO2  Određivanje netopivog ostatka  Izražavanje sastava |
| Napomene: | Nastavni sadržaji laboratorijskih vježbi realiziraju se u laboratoriju za kemiju.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada/mapa praktičnih radova. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MIKROBIOLOGIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Mikrobiološke metode analize  1. identificirati vrstu mikrobioloških analiza  2. odabrati potreban pribor, opremu i reagense za provedbu mikrobiološke analize  3. primijeniti upute za mikrobiološke analize  4. predvidjeti osobna zaštitna sredstva za rad u skladu s mikrobiološkim zahtjevima  5. provesti postupak mikrobiološke analize  6. primijeniti načelo sljedivosti  7. provesti odgovarajuće mjere kada standardi kvalitete nisu postignuti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u mikrobiologiju | Predmet istraživanja i podjela mikrobiologije  Povijesni razvoj mikrobiologije i važna otkrića |
| Uvod u laboratorijski rad | Funkcije laboratorijske opreme i pribora  Mikroskop  Mikroskopski preparati, boje i postupci bojenja u mikrobiologiji  Hranjive podloge  Kultura i kolonija mikroorganizama |
| Djelovanje fizikalnih i kemijskih čimbenika na mikrobni rast | Dezinfekcija i antisepsa  Sterilizacija  Antimikrobni lijekovi |
| Klasifikacija i sistematika mikroorganizama | Stručno nazivlje u mikrobiologiji  Klasifikacija i sistematika skupina mikroorganizama |
| Usporedba morfologije i citologije mikroorganizama | Bakterije  Kvasci  Plijesni |
| Usporedba fiziologije mikroorganizama | Tipovi mikrobnog metabolizma  Oksidacija organskih molekula u mikroorganizama (vrenje, anaerobno i aerobno disanje)  Proizvodi mikrobnih stanica |
| Razmnožavanje mikroorganizama | Razmnožavanje bakterija  Krivulja logaritamskog i diauksičnog bakterijskog rasta  Razmnožavanje kvasaca i plijesni |
| Ekologija mikroorganizama | Odnos mikroorganizama prema abiotičkim čimbenicima  Odnos mikroorganizama prema biotičkim čimbenicima |
| Mikrobiologija voda | Sanitarna bakteriološka analiza vode  Biološko pročišćavanje otpadnih voda |
| Korisna značenja mikroorganizama | Uloga mikroorganizama u kruženju elemenata u prirodi  Mikrobiologija namirnica  Mikrobna biotehnologija u medicini |
| Vježbe | |
| Pravila rada u mikrobiološkom laboratoriju | Organizacija rada u mikrobiološkom laboratoriju  Pravila ponašanja u mikrobiološkom laboratoriju  Sigurnosne mjere u mikrobiološkom radu  Zbrinjavanje upotrijebljenog materijala u laboratoriju  Prva pomoć kod nesreća |
| Laboratorijski pribor i oprema | Rukovanje mikrobiološkim priborom  Korištenje opreme mikrobiološkog laboratorija |
| Osnove rada u mikrobiološkom laboratoriju | Postupci dezinfekcije u mikrobiološkom radu  Sterilizacija mikrobiološkog pribora i posuđa  Praktično pristupanje mikroskopiranju (suhi i imerzijski objektivi)  Izradba i mikroskopija nativnih mikroskopskih preparata  Izradba i mikroskopija trajnih mikroskopskih preparata  Pripremanje i sterilizacija komercijalnih hranjivih podloga (bujon i krute-kosi agar, agarne ploče)  Pripremanje i sterilizacija hranjivih podloga po recepturi (krute ili bujon) |
| Bakteriološke tehnike rada | Dokazivanje sveprisutnosti bakterija u okolišu  Uočavanje morfoloških karakteristika razvijenih kolonija bakterija  Izolacija čiste kulture iz bakterijske suspenzije i nacjepljivanje agarne ploče metodom iscrpljivanja  Izolacija čiste kulture iz agarne ploče i nacjepljivanje agarne ploče/kosog agara metodom iscrpljivanja  Precjepljivanje bakterija: kosi agar-kosi agar, kosi agar-bujon |
| Metode bojanja bakterija | Priprema bakterijskog razmaza  Bojenje bakterija metilenskim modrilom  Bojenje bakterija po Gramu  Negativno bojanje kapsula |
| Određivanje broja bakterija u suspenziji indirektnim metodama | Određivanje titra bakterija  Određivanje broja kolonija bakterija metodom izlijevanja rastopljene agarne podloge  Određivanje broja kolonija bakterija metodom širenja razmaza |
| Djelovanje fizikalnih i kemijskih činitelja, bakterijski rast i razvoj | Ispitivanje učinka dezinficijensa  Ispitivanje učinka vremena kuhanja (ili temperature, pH vrijednosti)  Izradba antibiograma s komercijalnim antibioticima  Analiza antibiograma |
| Bakteriološka analiza tla | Određivanje titra u suspenziji tla  Određivanje broja kolonija u suspenziji tla metodom širenja razmaza  Usporedba broja termofilnih bakterija u nepognojenu i gnojenu tlu |
| Sanitarna bakteriološka analiza vode | Uzimanje uzoraka za analizu prema propisima i pravilno pohranjivanje  Određivanje broja kolonija saprofitskih bakterija u vodi  Prethodni test u sanitarnoj analizi vode  Potvrdni test u sanitarnoj analizi vode  Završni test u sanitarnoj analizi vode |
| Tehnike rada  u mikologiji | Uzgoj kvasaca na agarnoj ploči  Uočavanje morfoloških karakteristika kolonija kvasca  Izradba nativnoga mikroskopskog preparata kvasca  Uočavanje morfoloških karakteristika kolonija plijesni  Izradba nativnoga mikroskopskog preparata plijesni |
| Napomene: | Nastavni sadržaji laboratorijskih vježbi realiziraju se u mikrobiološkom laboratoriju.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada/mapa praktičnih radova. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INSTRUMENTALNE METODE ANALIZE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Fizikalno-kemijske metode analize  1. provesti kvalitativnu analizu uzorka vode, tla, zraka i otpada  2. provesti kvantitativnu analizu uzorka vode, tla, zraka i otpada  3. obraditi rezultate analiza vode, tla, zraka i otpada  4. provoditi kontrolu sadržaja štetnih tvari u različitim vrstama uzoraka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline – vježbe | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u rad | Laboratorijski red i zaštita na radu  Upoznavanje s radom pojedinih instrumenata |
| Mjerenje pH | Određivanje pH vrijednosti uzorka vode elektrokemijskim putem  Kalibracija pH metra |
| Određivanje vodljivosti | Konduktometrijsko određivanje vodljivost vode |
| Kondutometrij-ska titracija | Određivanje jakih elektrolita kondutometrijskom titracijom |
| Potenciometrij-ska titracija | Određivanje alkaliteta vode potencijometrijskom titracijom |
| Turbidimetrija | Određivanje mutnoće vode turbidimetrom |
| Kolorimetrija | Određivanje boje vode kolorimetrom |
| UV/VIS spektrometrija | Određivanje koncentracije željeza u vodi UV/VIS  Određivanje valne duljine maksimalne apsorpcije  Osjetljivost metode  Slijepa proba  Izradba umjernog pravca korištenjem metode vanjskog standarda, dodatka standarda i unutarnjeg standarda  Linearnost metode  Određivanje preciznosti i točnosti metode  Određivanje granice dokazivanja i određivanja  Određivanje selektivnosti metode  Procjenjivanje i izražavanje rezultata analize |
| IR spektrometrija | Određivanje funkcionalnih skupina organskih spojeva primjenom IR spektara |
| Kromatografija | Određivanje sastava smjese kružnom kromatografijom na tankom sloju  Određivanje sastava smjese ulaznom kromatografijom na tankom sloju |
| Elektroforeza | Identificiranje nepoznate tvari elektroforezom na gelu |
| Sustavi upravljanja kvalitetom | Organizacija kružnih testova  Analiza tvrdoće vode  Izradba kontrolne karte z-test  Obrada i interpretacija rezultata |
| Napomene: | Nastavni sadržaji laboratorijskih vježbi realiziraju se u laboratoriju za kemiju.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada/mapa praktičnih radova. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | INDUSTRIJSKI PROCESI I ZAŠTITA OKOLIŠA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Mehaničke i toplinske operacije  Procesi kemijske industrije  Procesi ostalih industrija  Emisije |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • steći znanja o osnovnim jediničnim operacijama kao sastavnicama industrijskih procesa |
| Opis modula: | U sklopu modula stječu se znanja o osnovnim jediničnim operacijama, analizira se njihov utjecaja na okoliš, s posebnim naglaskom na procese kemijske industrije, uzimajući u obzir i sve druge industrijske procese koji se odlikuju izrazito negativnim utjecajem na okoliš. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Jedinične operacije (3. razred, 3 sata, 5 bodova)  Industrijska ekologija (4. razred, 1 sat, 2 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: JEDINIČNE OPERACIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Mehaničke i toplinske operacije  1. analizirati utjecaj procesa isparavanja na okoliš  2. opisati proces taloženja u procesima obrade otpadnih voda  3. razlikovati vrste stripiranja i njihov utjecaj na okoliš  4. opisati proces otapanja u postupcima pročišćavanja  5. opisati procese usitnjavanja u zaštiti okoliša  6. ocijeniti utjecaj procesa razrjeđenja na zaštitu okoliša  7. objasniti proces separacije i princip rada uređaja  8. računati s osnovnim veličinama u mehanici fluida  9. prikazati jednostavne skice uređaja za transport i separaciju  10. provesti analize i laboratorijska mjerenja u mehaničkim i toplinskim procesima  Kemija zraka  1. objasniti metode tretiranja aeroonečišćenja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Jedinične operacije | Bilanca tvari i energije |
| Mehanika fluida | Skladištenje fluida  Fizikalna svojstva fluida  Volumni i maseni protok  Zakon kontinuiteta  Zakon očuvanja količine gibanja  Bernoullijeva jednadžba  Vrste strujanja  Gubitci energije pri protjecanju |
| Transport fluida | Uređaji za transport tekućina  Vrste pumpi i karakteristike pumpi  Transport plinova |
| Miješanje fluida | Vrste miješalica i miješala |
| Mehaničke operacije s čvrstim tvarima | Skladištenje čvrstih materijala  Transport čvrstih materijala  Vrste transportera  Operacija usitnjavanja  Uređaji za usitnjavanje  Klasiranje i miješanje praškastih materijala |
| Mehanika heterogenih sustava | Gravitacijska sedimentacija  Centrifugalna sedimentacija  Uređaji za sedimentaciju  Filtracija  Vrste filtracija  Uređaji za filtraciju  Hidroklasifikatori i hidroseparatori  Flotacija i flotacijski uređaji  Cikloni |
| Prijenos tvari | Načini prijenosa tvari  Apsorpcija  Operacije otapanja i kristalizacije  Ekstrakcija  Adsorpcija  Ionski izmjenjivači  Destilacija  Zeotropne i azeotropne smjese  Višestruka destilacija  Rektifikacija  Sušenje |
| Prijenos topline | Prijenos topline  Provođenje topline  Radijacija  Vrste izmjenjivača topline  Uparavanje i kondenzacija  Uparivači i kondenzatori  Višestruko uparavanje |
| Vježbe | |
| Mehanika fluida | Osnovne i izvedene jedinice SI sustava  Mjerenje viskoziteta  Mjerenje protoka  Gubitci energije u ravnome cijevnom vodu |
| Mehaničke operacije čvrstim tvarima | Prosijavanje  Granulometrijska analiza |
| Mehanika heterogenih sustava | Taloženje  Stokesov zakon  Filtracija |
| Prijenos tvari | Rektifikacija  Mjerenje difuzije u ovisnosti o vremenu i koncentraciji  Sušenje čvrstog materijala  Mjerenje vlažnosti zraka  Dijagram vlažnosti zrak.  Ekstrakcija i kristalizacija |
| Prijenos topline | Određivanje koeficijenta toplinske vodljivosti  Srednja temperaturna razlika u procesnom uređaj |
| Napomene: | Nastavni sadržaji laboratorijskih vježbi realiziraju se u laboratoriju za kemiju.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada/mapa praktičnih radova. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INDUSTRIJSKA EKOLOGIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Procesi kemijske industrije  1. opisati proces proizvodnje amonijaka  2. identificirati utjecaj proizvodnje i primjene pesticida te zbrinjavanja otpadne ambalaže u okoliš  3. procijeniti utjecaj procesa destilacije nafte na okoliš  4. razlikovati utjecaj proizvodnje i primjene mineralnih gnojiva na okoliš  5. povezati proizvodnju i recikliranje proizvoda na bazi polietilena  6. nabrojiti utjecaje na okoliš i proizvodnju toplinske energije pri uporabi različitih vrsta fosilnih goriva  7. prikazati utjecaj deterdženata na okoliš u proizvodnji i primjeni  8. obrazložiti važnost recikliranja starog papira u papirnoj industriji  Procesi ostalih industrija  1. opisati način obrade gradskih komunalnih otpadnih voda  2. protumačiti važnost obrade otpadne vode prehrambene industrije prije ispuštanja u prirodne vodotoke  3. obrazložiti korisnost spaljivanja pojedinih vrsta opasnog otpada u industriji cementa  4. izdvojiti dio cestogradnje sa štetnim utjecajem na prirodu i okoliš  5. prikazati važnost skupljanja starog željeza u izradbi proizvoda crne metalurgije  6. prikazati utjecaj proizvodnje biodizela na okoliš  7. objasniti korisnost uporabe obnovljivih izvora energije  Emisije  1. opisati emisije koje se javljaju tijekom industrijskih procesa  2. opisati emisije iz ostalih izvora |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Glavni kružni tokovi tvari | Upravljanje vodnim resursima  Fosilna goriva i energija |
| Analize kružnih tokova i energije između industrijskih i prirodnih sustava | Recikliranje  Ušteda  Sprječavanje onečišćenja  Održivi razvoj (kogeneracija, hibridna vozila, obnovljivi izvori energije) |
| Kružni tok vode | Vodni resursi, opskrba vodom, otpadne vode, ponovno korištenje voda |
| Ekoindikatori | Resursi  Kvaliteta ekosustava  Ljudsko zdravlje |
| Sveukupni životni tijek proizvoda/  procesa | Pronalaženje  Iskopavanje  Obrada  Proizvodnja  Transport  Distribucija  Korištenje  Odlaganje  Recikliranje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | OTPAD |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Skupljanje i transport otpada  Skladištenje otpada  Zbrinjavanje otpada  Oporaba otpada  Emisije  Zakonska regulativa u gospodarenju otpadom |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • steći znanja o svim relevantnim područjima gospodarenja otpadom |
| Opis modula: | U sklopu modula polaznici se upoznaju s metodama i postupcima skupljanja i transporta otpada, skladištenjem otpada, oporabom otpada te vrstama i izvorima emisija koje se javljaju u industrijskim procesima i tijekom gospodarenja otpadom. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Gospodarenje otpadom (4. razred, 3 sata, 5 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GOSPODARENJE OTPADOM

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Skupljanje i transport otpada  1. identificirati vrstu djelatnosti koja generira otpad  2. identificirati vrstu otpada  3. razlikovati otpad prema svojstvima opasnosti i agregacijskom stanju |
|  | 4. odrediti ključni broj otpada  5. koristiti osobna zaštitna sredstva  6. obrazložiti važnost izdvajanja otpada iz okoliša  7. identificirati zahtjeve za skupljanje otpada  8. odabrati načina transporta otpada  9. izabrati uvjete transportiranja otpada  10. koristiti obrasce za skupljanje i transportiranje otpada  Skladištenje otpada  1. razlikovati skladištenje od odlaganja otpada  2. razlikovati privremeno od trajnog skladištenja, odnosno odlaganja otpada  3. kategorizirati skladištenje i odlaganje otpada prema agregacijskim svojstvima i opasnosti  4. opisati utjecaj skladišta i odlagališta otpada na okoliš  5. protumačiti sigurnosno tehnički list, tehnički list i pripadajuće radne upute  6. primijeniti radne upute za odgovarajući otpad i opasnu tvar  7. koristiti obrasce za skladištenje i odlaganje otpada i opasnih tvari  8. opisati moguće akcidentne situacije  Zbrinjavanje otpada  1. objasniti postupke zbrinjavanja otpada  2. klasificirati vrste zbrinjavanja  3. opisati zahtjeve za djelatnošću zbrinjavanja otpada  4. opisati građevinske zahtjeve za zbrinjavanje otpada  5. opisati pojedini način zbrinjavanja otpada  6. objasniti utjecaj zbrinjavanja otpada na okoliš  7. koristiti obrasce koji se primjenjuju u različitim postupcima zbrinjavanja otpada |
|  | Oporaba otpada  1. objasniti postupke oporabe otpada  2. klasificirati vrste oporabe  3. opisati zahtjeve za djelatnošću oporabe otpada  4. opisati građevinske zahtjeve u oporabi otpada  5. opisati pojedini način oporabe otpada  6. objasniti utjecaj oporabe otpada na okoliš  7. koristiti obrasce koji se koriste u različitim postupcima oporabe otpada  Emisije  1. opisati emisije koje se javljaju tijekom skupljanja otpada  2. opisati emisije koje se javljaju tijekom skladištenja i odlaganja otpada  3. opisati emisije koje se javljaju tijekom zbrinjavanja otpada  4. povezati utjecaje emisija na okoliš  5. opisati objedinjene uvjete zaštite okoliša  Zakonska regulativa u gospodarenju otpadom  1. navesti tijela koja donose i vode evidencije o zakonskoj regulativi i informacijama iz područja gospodarenja otpadom  2. navesti zakonsku regulativu iz područja gospodarenja otpadom  3. opisati gospodarenje otpadom, pripadajuće djelatnosti i način provedbe  4. nabrojiti ciljeve i temelje gospodarenja otpadom  5. navesti planske dokumente gospodarenja otpadom  6. navesti obaveze i odgovornosti u gospodarenju otpadom  7. izložiti potrebnu dokumentaciju za obavljanje djelatnosti gospodarenja otpadom  8. demonstrirati način vođenja obrazaca i dostave podataka o gospodarenju otpadom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Klasifikacija otpada | Komunalni i industrijski otpad  Inertni i neopasni otpad  Opasni otpad  Posebne kategorije otpada |
| Zbrinjavanje otpada | Prikupljanje otpada, razvrstavanje, recikliranje  Metode obrade otpada  Odlaganje otpada |
| Upravljanje otpadom | Zakonska regulativa Republike Hrvatske za područje gospodarenja otpadom  Hijerarhija upravljanja otpadom  Čistija proizvodnja  Održivi razvoj i upravljanje otpadom  Procjena životnog ciklusa |
| Sustavi upravljanja okolišem | Načela održivog razvitka  Osnovni principi sustava upravljanja okolišem  Usuglašavanje sa zakonskom regulativom i propisima  Sustav upravljanja okolišem ISO 14001  Sustav upravljanja okolišem i nezavisnog ocjenjivanja  EMAS  Zdravlje i sigurnost na radu  OHSAS 18001 |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PRIMIJENJENA EKOLOGIJA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uzimanje i priprema uzoraka za analizu  Fizikalno-kemijske metode analize  Mikrobiološke metode analiza  Biološke metode analize  Utjecaj onečišćivala i geološke podloge na zdravlja čovjeka i okoliš  Osnovne ekološke zakonitosti u očuvanju prirode i okoliša  Neobnovljivi geološki resursi i njihove zalihe  Procesi kemijske industrije  Procesi ostalih industrija  Skladištenje otpada  Zbrinjavanje otpada  Oporaba otpada  Emisije |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • upoznati krajobrazne znamenitosti i biološke raznolikosti Republike Hrvatske, kao i njihovo unaprjeđenje i zaštitu  • obavljati različita fizikalno-kemijska, mikrobiološka i biološka mjerenja i uzorkovanja na terenu  • steći uvid u djelatnost i organizaciju ustanova, kao i proizvodnih procesa koji su sukladni sa zanimanjem |
| Opis modula: | U sklopu modula polaznici će stečena znanja i vještine staviti u funkciju oblikovanja stavova o potrebi očuvanja bogatstva prirode i prirodne ravnoteže te obrazložiti potrebu vlastitoga odgovornog ponašanja prema prirodi i okolišu. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Primijenjena ekologija (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Primijenjena ekologija (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENA EKOLOGIJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Uzimanje i priprema uzoraka za analizu  1. predvidjeti potreban pribor, opremu i reagense za uzorkovanje i pripremu uzoraka za analizu  2. primijeniti upute za uzorkovanje, pripremu i skladištenje uzoraka  3. provesti postupak uzimanja uzorka ovisno o mjestu i mediju uzimanja uzorka (voda, zrak, tlo, otpad)  4. primijeniti osobna zaštitna sredstva za rad  5. provesti postupak pripreme uzoraka ovisno o njegovu agregacijskom stanju |
|  | Fizikalno-kemijske metode analize  1. provesti kvalitativnu analizu uzorka vode, tla, zraka i otpada  2. provesti kvantitativnu analizu uzorka vode, tla, zraka i otpada  3. obraditi rezultate analiza vode, tla, zraka i otpada  4. provoditi kontrolu sadržaja štetnih tvari u različitim vrstama uzoraka  Biološke analize  1. primijeniti terenske priručnike i protokole za prikupljanje biološkog materijala i potrebnih podataka u prirodi (u vodi, tlu i dr.)  2. upotrijebiti terensku opremu za prikupljanje biološkog materijala  3. razlikovati različite skupine organizama koji se koriste u bioindikaciji  4. primijeniti metode uzorkovanja i sabiranja biološkog materijala  5. pripremiti preparate za biološku analizu  6. sudjelovati pri analizi i ocjeni prikupljenoga biološkog materijala  7. pohraniti pravilno biološki materijal  Osnovne ekološke zakonitosti u očuvanju prirode i okoliša  1. provesti samostalno istraživanje utjecaja abiotičkih čimbenika na organizam  2. istražiti u prirodnim uvjetima značajke populacije, biocenoze i ekosustava na načelu regionalnosti  Neobnovljivi geološki resursi i njihove zalihe  1. objasniti kako zadovoljiti potrebe za mineralnim sirovinama u budućnosti  2. analizirati ključne principe vezane uz održivi razvoj geoloških resursa |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Zaštićene biološke i krajobrazne raznolikosti Hrvatske | Upoznati:  • primarnu funkciju i pokazatelje biološke i krajobrazne raznolikosti zaštićene kategorije  • razloge ugroženosti i zaštite zaštićene kategorije  • održivi razvoj zaštićenog područja  • načine revitalizacije prirodnih ekoloških sustava  • aktivnosti popularizacije zaštite u posjećenom području.  Analiza i interpretacija podataka s terena  Napomena: planirati posjet jednom Nacionalnom parku i jednom Parku prirode. Obići jednu od ostalih zaštićenih prirodnih kategorija (lokalno/regionalno načelo). |
| Primijenjena geoekologija | Upoznati:  • mikrofosile i makrofosile (paleontološke zbirke)  • vrste stijena (geološke zbirke).  Analizirati geološke aspekte zbrinjavanja komunalnog otpada.  Geoekološko istraživanje:  • vrjednovati geomorfološke, klimatske i hidrogeografske posebnosti prostora  • obići izdanak ili kamenolom s različitim tipovima stijena, odrediti osnovne teksturne i strukturne karakteristike stijena  • analizirati građu sloja, slojnih ploha, taložne teksture, snimanje geoloških stupova.  Interpretacija podataka s terena, izvođenje sinteza i rekonstrukcija  Napomena: geoekološko istraživanje planirati prema lokalnom/ regionalnom načelu. Ukoliko ta mogućnost ne postoji, nastavnu temu realizirati u sklopu posjeta NP, PP ili zaštićenom geolokalitetu. |
| Biologija podzemnih staništa | Upoznati:  • strukturne i funkcionalne karakteristike u podzemnom ekosustavu  • anatomske, fiziološke i etološke prilagodbe organizama u ovisnosti o uvjetima podzemnog staništa  • metabolizam podzemnog ekosustava  • procese ugrožavanja i zaštite podzemnog ekosustava.  Analiza i interpretacija podataka s terena, Crvene knjige  Napomena: planirati posjet jednom tipu podzemnih staništa prema lokalnom/regionalnom načelu. Ukoliko ta mogućnost ne postoji, nastavnu temu realizirati u sklopu posjeta NP, PP ili zaštićenom geolokalitetu. |
| Botanički vrt/ Arboretum | Upoznati:  • florni sastav  • životne oblike i fiziološke prilagodbe biljaka  • prirodni areal i načine − putove rasprostranjivanja biljaka  • korisno značenja biljaka  • ugrožene i zaštićene predstavnike.  Analiza i interpretacija podataka s terena, Crvene knjige  Napomena: planirati posjet bar jednoj od navedenih ustanova prema lokalnom/regionalnom načelu, odnosno mogućnosti realizacije posjeta. |
| Zoološki vrt/ Prirodoslovni muzej/ Aquarium/  Malakološka/ Entomološka zbirka | Upoznati:  • faunistički sastav  • morfologiju i fiziološke prilagodbe (strategija preživljavanja) te  • ponašanja životinja  • prirodni areal  • korisno značenje životinja  • ugrožene i zaštićene predstavnike.  Analiza i interpretacija podataka s terena, Crvene knjige  Napomena: planirati posjet bar jednoj od navedenih ustanova prema lokalnom/regionalnom načelu, odnosno mogućnosti realizacije posjeta. |
| Primijenjena ekologija šuma | Analizirati:  • odnos šume prema posrednim ekološkim čimbenicima (klima, geološka podloga, tlo, reljef, biotički utjecaji)  • utjecaje neposrednih ekoloških čimbenika (svjetlost, toplina, voda, mehanički čimbenici) na šumu  • metabolizam šumskog ekosustava  • florni sastav šume i korisno šumsko bilje  • gospodarenje i održavanje stabilnosti šumskog ekosustava  • procese ugrožavanja i zaštite šume.  Interpretacija podataka s terena  Napomena: planirati obilazak prema lokalnom načelu. |
| Primijenjena ekologija tla | Upoznati:  • principe određivanja pedofizikalnih svojstava tla travnjaka ili šume  • principe određivanja pedokemijskih svojstava tla travnjaka ili šume  • biološka svojstva tla travnjaka ili šume − lokalno načelo.  Analiza i interpretacija podataka s terena  Napomena: planirati posjet u Laboratorij za analizu tla prema lokalnom/regionalnom načelu, odnosno mogućnosti realizacije posjeta. |
| Obiteljsko  poljoprivredno gospodarstvo | Upoznati:  • očuvanje prirodnog i kulturnog naslijeđa  • očuvanje izvornih i zaštićenih pasmina i vrsta  • načela održive poljoprivrede i očuvanje okoliša  • mjere zaštite okoliša u području poljoprivrede  • raznovrsne poljoprivredne i druge aktivnosti radi ostvarivanja dopunskih ili alternativnih izvora prihoda  • ruralni turizam i tradicionalne ruralne obrte  • promociju autohtonih proizvoda i razvitak usluga u ruralnom prostoru.  Interpretacija podataka s terena  Napomena: planirati posjet prema lokalnom/regionalnom načelu, odnosno mogućnosti realizacije posjeta. |
| Uzimanje i analiza uzoraka na terenu | Uzorkovanje na terenu  Provođenje analize uzoraka  Analiza i interpretacija podataka s terena |
| Napomene: | Nastavom predmeta polaznik povezuje stečena znanja iz obveznih strukovnih predmeta s terenskim istraživanjima.  Nastavni sadržaji većinom se realiziraju terenskom/izvanučioničkom nastavom.  Pri realizaciji nastavnih sadržaja razredni odjel dijeli se grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. U izboru materijala za obradu pojedinih nastavnih tema, posebno u svezi sa živim biološkim materijalom, potrebno je rukovoditi se temeljnim etičkim načelima. Nije dopušteno koristiti materijal ili tehnike koje mogu na bilo koji način ugroziti zdravlje polaznika, a također nije dopušteno koristiti zakonom zaštićene vrste. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENA EKOLOGIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Uzimanje i priprema uzoraka za analizu  1. predvidjeti potreban pribor, opremu i reagense za uzorkovanje i pripremu uzoraka za analizu  2. primijeniti upute za uzorkovanje, pripremu i skladištenje uzoraka  3. provesti postupak uzimanja uzorka ovisno o mjestu i mediju uzimanja uzorka (voda, zrak, tlo, otpad)  4. primijeniti osobna zaštitna sredstva za rad  5. provesti postupak pripreme uzoraka ovisno o njegovu agregacijskom stanju  Fizikalno-kemijske metode analize  1. provesti kvalitativnu analizu uzorka vode, tla, zraka i otpada  2. provesti kvantitativnu analizu uzorka vode, tla, zraka i otpada  3. obraditi rezultate analiza vode, tla, zraka i otpada  4. provoditi kontrolu sadržaja štetnih tvari u različitim vrstama uzoraka |
|  | Mikrobiološke metode analize  1. identificirati vrstu mikrobioloških analiza  2. odabrati potreban pribor, opremu i reagense za provedbu mikrobiološke analize  3. primijeniti upute za provedbu mikrobiološke analize  4. predvidjeti osobna zaštitna sredstva za rad u skladu s mikrobiološkim zahtjevima  5. provesti postupak mikrobiološke analize  Biološke analize  1. primijeniti terenske priručnike i protokole za prikupljanje biološkog materijala i potrebnih podataka u prirodi (u vodi, tlu i dr. )  2. upotrijebiti terensku opremu za prikupljanje biološkog materijala  3. razlikovati različite skupine organizama koji se koriste u bioindikaciji  4. primijeniti metode uzorkovanja i sabiranja biološkog materijala  5. pripremiti preparate za biološku analizu  6. sudjelovati u analizi i ocjeni prikupljenog biološkog materijala  7. pohraniti pravilno biološki materijal  Osnovne ekološke zakonitosti u očuvanju prirode i okoliša  1. provesti samostalno istraživanje utjecaja abiotičkih čimbenika na organizam  2. istražiti u prirodnim uvjetima značajke populacije, biocenoze i ekosustava na načelu regionalnosti  Neobnovljivi geološki resursi i njihove zalihe  1. analizirati ključne principe vezane uz održivi razvoj geoloških resursa  Procesi kemijske industrije  1. procijeniti utjecaj procesa destilacije nafte na okoliš  2. razlikovati utjecaj proizvodnje i primjene mineralnih gnojiva na okoliš  3. prikazati utjecaj deterdženata na okoliš u proizvodnji i primjeni  4. obrazložiti važnost recikliranje starog papira u papirnoj industriji  Procesi ostalih industrija  1. opisati način obrade gradskih komunalnih otpadnih voda  2. protumačiti važnost obrade otpadne vode prehrambene industrije prije ispuštanja u prirodne vodotoke  3. obrazložiti korisnost spaljivanja pojedinih vrste opasnog otpada u industriji cementa  4. prikazati utjecaj proizvodnje biodizela na okoliš |
|  | Skladištenje otpada  1. opisati utjecaj skladišta i odlagališta otpada na okoliš  Zbrinjavanje otpada  1. objasniti utjecaj zbrinjavanja otpada na okoliš  Oporaba otpada  1. objasniti utjecaj oporabe otpada na okoliš  Utjecaj onečišćivala i geološke podloge na zdravlje čovjeka i okoliš  1. raspraviti o karakterističnim onečišćivalima današnjice i njihovom djelovanju na pojedine sastavnice ekosustava  Emisije  1. povezati utjecaje emisija na okoliš |
| Razrada |  |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uzimanje i analiza uzoraka na terenu | Uzorkovanje na terenu  Provođenje analize uzoraka  Analiza i interpretacija podataka s terena |
| Zaštićene biološke i krajobrazne raznolikosti Hrvatske | Upoznati:  • primarnu funkciju i pokazatelje biološke i krajobrazne raznolikosti zaštićene kategorije  • razloge ugroženosti i zaštite zaštićene kategorije  • održivi razvoj zaštićenog područja  • načine revitalizacije prirodnih ekoloških sustava  • aktivnosti popularizacije zaštite u posjećenom području.  Analiza i interpretacija podataka s terena  Napomena: planirati posjet jednom Nacionalnom parku i jednom Parku prirode. Obići jednu od ostalih zaštićenih prirodnih kategorija (lokalno/regionalno načelo). |
| Primijenjena ekologija kopnenih voda | Analizirati:  • strukturne i funkcionalne karakteristike u slatkovodnom ekosustavu  • metabolizam slatkovodnog ekosustava  • anatomske, fiziološke i etološke prilagodbe pojedinih organizama u ovisnosti o raznolikosti životnih staništa  • procese izmjene, ugrožavanja i zaštite slatkovodnog ekosustava.  Principi određivanja fizikalnih, kemijskih i bioloških svojstava kopnenih voda  Primjena biološke metode za određivanje kakvoće kopnenih voda  Interpretacija podataka s terena  Napomena: planirati obilazak prema lokalnom načelu. |
| Službe za motrenje i zaštitu okoliša | Zavod za javno zdravstvo (gradski/županijski)  Upravni odjel za zaštitu okoliša (županijski)/Upravni odjel za prostorno uređenje i zaštitu okoliša (gradski)  Služba motrenja okoliša (gradska/županijska)  Upoznati važnost, djelatnosti i metodologije rada posjećenih ustanova  Napomena: planirati posjet bar jednoj od navedenih ustanova u gradu ili županiji, ovisno o mogućnosti realizacije posjeta. |
| Praćenje industrijskih procesa | Postrojenja za obradu pitke vode i gradskih komunalnih  otpadnih voda  Postrojenja za proizvodnju umjetnih gnojiva  Postrojenja za proizvodnju pesticida i zaštitnih sredstava  Postrojenja za proizvodnju detergenata  Postrojenja za preradu nafte  Upoznati važnost, djelatnosti i metodologije rada posjećenih ustanova.  Napomena: Planirati posjet bar jednoj od navedenih ustanova po lokalnom/regionalnom načelu, ovisno o mogućnosti realizacije posjeta. |
| Otpad | Zbrinjavanje krutog otpada  Odlagališta otpada  Postrojenja za zbrinjavanje otpadnih guma i ulja  Postrojenja za spaljivanje otpada u industriji cementa  Upoznati značaj, djelatnosti i metodologije rada posjećenih ustanova  Napomena: Planirati posjet bar jednoj od navedenih ustanova po lokalnom/regionalnom načelu, ovidno o mogućnosti realizacije posjeta. |
| Procesi reciklaže | Oporabna dvorišta  Postrojenja za oporabu papira  Upoznati važnost, djelatnosti i metodologije rada posjećenih ustanova.  Napomena: planirati posjet bar jednoj od navedenih ustanova po lokalnom/regionalnom načelu, ovisno o mogućnosti realizacije posjeta. |
| Zanimanje i utjecaj na prirodu i okoliš | Samostalno analizirati i prezentirati:  • potencijalno štetne učinke profila zanimanja na biološku i krajobraznu raznolikost i prijedloge praktičnih mjera zaštite. |
| Napomene: | Nastavom predmeta polaznik povezuje stečena znanja iz obveznih strukovnih predmeta s terenskim istraživanjima. Nastavni sadržaji većinom se realiziraju terenskom/izvanučioničkom nastavom.  Pri realizaciji nastavnih sadržaja razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo |  |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. U izboru materijala za obradu pojedinih nastavnih tema, posebno u svezi sa živim biološkim materijalom, potrebno je rukovoditi se temeljnim etičkim načelima. Nije dopušteno koristiti materijal ili tehnike koje mogu na bilo koji način ugroziti zdravlje polaznika, a također nije dopušteno koristiti zakonom zaštićene vrste. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak, dnevnik rada. |
| Literatura |  |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | HIGIJENA I ZDRAVLJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Higijena i zdravlje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti znanja iz područja higijenskih navika, znanja o uzrocima, posljedicama i postupcima sprječavanja zaraznih bolesti  • podići razinu higijenske i zdravstvene kulture  • poticati i razvijati higijenske navike u svakodnevnom životu i na radnom mjestu |
| Opis modula: | Ovim će modulom polaznici steći dodatna znanja i vještine o zdravstvenoj i ekološkoj kulturi. Polaznici će razvijati svijest o vrijednosti života, načinu i potrebi čuvanja zdravlja te zaštiti okoliša, pri čemu će usvajati i zdrave životne navike. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Higijena i zdravlje (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HIGIJENA I ZDRAVLJE

Razred: treći ili četvrti razred (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Higijena i zdravlje  1. objasniti značenje pojma zdravlja  2. rastumačiti pojam, cilj i podjelu higijene  3. opisati pojam osobne higijene  4. objasniti funkcije higijene rada |
|  | 5. analizirati cilj i mjere prehrambene higijene  6. raspraviti o važnosti umora, odmora i rekreacije  7. navesti najčešće crijevne, kapljične, kožne, spolno prenosive bolesti i zoonoze  8. protumačiti stadije zarazne bolesti  9. analizirati vogralikov epidemiološki lanac  10. opisati mjere za sprječavanje i suzbijanje zaraznih bolesti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u higijenu | Pojam i značenje zdravlja  Cilj i podjela higijene  Povijesni kontekst higijene |
| Osobna higijena | Njega tijela  Higijena odjeće i obuće  Osobna higijena ekološkog tehničara kao zaposlenika |
| Higijena rada | Higijena rada i radnog mjesta ekološkog tehničara  Osnovni izvori opasnosti i uvjeti rada ekološkog tehničara  Vježba: postupci pružanja prve pomoći ozlijeđenoj osobi |
| Prehrambena higijena | Pojam zdrave i ekološki proizvedene hrane  Prirodna onečišćenja hrane  Antropogena onečišćenja hrane  Posljedice trovanja hranom i nezdrave prehrane |
| Umor, odmor i rekreacija | Tjelesna kondicija  Posljedice umora  Važnost odmora i rekreacije |
| Epidemiologija zaraznih bolesti | Predmet interesa epidemiologije  Osnovni pojmovi odnosa nametnika/nositelja  Čimbenici patogenosti nametnika  Pojam infekcija i oblici infekcije  Stadiji zarazne bolesti  Epidemiološki lanac |
| Zarazne bolesti | Crijevne zarazne bolesti i crijevni nametnici  Nametnici kože  Zarazne bolesti dišnog sustava  Zarazne bolesti spolnog sustava  Najčešće zoonoze |
| Sprječavanje i suzbijanje zaraznih bolesti | Preventivne mjere sprječavanja zaraznih bolesti  Protuepidemijske mjere sprječavanja zaraznih bolesti |
| Napomene: | Predmet je u korelaciji s tematskim sadržajima nastave biologije u trećem razredu koji su kronološki usklađeni i prilagođeni nastavi. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | GIS |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | GIS |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • ovladati znanjima iz područja geografskih znanosti  • povezati stečena znanja s terenskim istraživanjima iz područja biologije |
| Opis modula: | Ovim će modulom polaznici steći dodatna znanja i vještine za obradu podataka prikupljenih tijekom terenskih istraživanja te kako ih prikazati na prikladan način. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Računalne metode u zaštiti okoliša (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALNE METODE U ZAŠTITI OKOLIŠA

Razred: treći ili četvrti razred (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | GIS  1. opisati osnove i mogućnosti GIS-a  2. navesti mogućnosti primjene GIS-a u zaštiti okoliša  3. nabrojiti osnovne alate u korištenju GIS-a  4. izraditi jednostavnije karte s promatranim postajama na terenu  5. primijeniti terensku opremu potrebnu za prikupljanje podataka u GIS-u (GPS, karte i drugi alat)  6. prikazati rezultate pomoću GIS alata |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Informacijski sustavi zaštite okoliša | Model baze podataka zaštite okoliša  Katastar emisija u okoliš  Računalni program za potporu vođenja Katastra emisija u okoliš  Baza podataka zaštićenih područja, biljnih i životinjskih vrsta  Računalni program za potporu praćenja kakvoće mora  Ciljevi i organizacija plana intervencija  Baza podataka i računalni program za potporu obavješćivanja, planiranja i djelovanja (organizacija baze podataka, izbornici programa, pretraživanje i pregled baze, priprema izvješća, komunikacija među sudionicima tima) |
| Geografski informacijski sustav | Uvod u geografski informacijski sustav  Prostorna informatika, prostor i prostorni modeli  Digitalna karta RH (granice, veći gradovi, obalne linije, površinske vode, toponimi, željezničke pruge, ceste, demografski podatci)  Digitalna karta deponija otpada u RH (baza podataka o deponijama, prostorna raspodjela podataka)  Topografska baza podataka za potporu programa plana intervencija kod iznenadnih onečišćenja Jadrana |
| Osiguranje kvalitete analitičkog mjerenja | Sustavi upravljanja kvalitetom  Validacija analitičkog postupka  Selektivnost i specifičnost, linearnost, radno područje, osjetljivost, točnost i preciznost, granica odlučivanja, dokazivanja i određivanja, robusnost |
| Katastar emisija u okoliš | Mogućnosti komunikacije sudionika, instalacijske razine, organizacija programa, korištenje programa, izvještavanje iz baze, repliciranje podataka, grafički prikazi, ažuriranje, održavanje programa i baze podataka |
| Geografski informacijski sustav | ARCVIEW (View, Table, Chart, Layout, Arcview GIS u funkciji prikazivanja, ažuriranja i analize prostornih i atributnih podataka te kreiranja grafova i karata)  ARC INFO (GIS koncepti, Tools izbornici, ARC, ARCEDIT i TABLES moduli) |
| Validacija analitičkih metoda | MS Excel  Srednja vrijednost  Varijanca  Standardno odstupanje  Intervali pouzdanosti  F test i T test  Analiza varijance  Linearna regresija  Izračun izvedbenih značajki analitičke metode  Izražavanje rezultata analitičke metode |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | KEMIJSKI RAČUN |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Kemijski račun |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • steći znanja i vještine nužne za korištenje osnovnih i izvedenih fizičkih veličina i njihovih mjernih jedinica te računanje prema jednadžbi kemijske reakcije |
| Opis modula: | Ovim će modulom polaznici steći dodatna znanja iz stehiometrije, što će im omogućiti veću razinu razumijevanja fizikalnih i kemijskih procesa koji se odvijaju u laboratoriju i industriji. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Stehiometrija (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: STEHIOMETRIJA

Razred: treći ili četvrti razred (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kemijski račun  1. objasniti pojam mjerodavnog reaktanta  2. obrazložiti ravnotežu kemijskih reakcija  3. objasniti ravnotežu u otopinama elektrolita  4. definirati termokemijske jednadžbe i veličine  5. definirati elektrokemijske zakonitosti  6. objasniti kinetiku kemijskih reakcija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Stehiometrijski zakoni I | Zakon o održanju mase  Zakon spojnih masa  Zakon stalnih omjera masa  Zakon umnoženih omjera masa |
| Jednadžba kemijske reakcije i stehiometrijski koeficijenti | Kvantitativni sastav kemijskih spojeva  Empirijska formula kemijskog spoja  Kvantitativni odnosi u kemijskim reakcijama  Mjerodavni reaktant  Reaktant u suvišku  Stehiometrijska količina reaktanata  Stehiometrijska količina produkata |
| Reaktanti u stehiometrijskom odnosu | Doseg reakcije  Iskorištenje reakcije  Iskorištenje mjerodavnog reaktanta  Iskorištenje reaktanta u suvišku  Iskorištenje produkta |
| Stehiometrijski zakoni II | Zakon spojnih volumena  Avogadrov zakon  Molarni volumen plina  Odnos volumena i mase u kemijskim reakcijama  Promjena volumena plinova s promjenom tlaka i temperature |
| Stehiometrija heterogenih sustava | Stehiometrija sustava kruto – kruto i kruto – tekuće  Stehiometrija sustava plin – otopina |
| Stehiometrija homogenih sustava | Stehiometrija sustava tekuće – tekuće i plinovito – plinovito |
| Stehiometrija složenih sustava | Stehiometrija sustava kruto – tekuće – plinovito |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | STRANI JEZIK U STRUCI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Strani jezik u struci |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • steći znanja i vještine nužne za samostalno korištenje stranog jezika u struci |
| Opis modula: | Modul je zamišljen kao skup kompetencija kojima će polaznici moći korisno organizirati svoje znanje jezika u primjeni. Naučit će skupljati i klasificirati informacije iz različitih izvora o onim osnovnim elementima koji su od posebne važnosti u jeziku njihove struke. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Strani jezik u struci (3. ili 4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: STRANI JEZIK U STRUCI

Razred: treći ili četvrti razred (3. ili 4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem ili četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Strani jezik u struci  1. identificirati stručne izraze i riječi  2. razlikovati gramatičke forme  3. verbalno se izražavati  4. pismeno se izražavati  5. interpretirati zadane sadržaje  6. koristiti stručnu terminologiju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Komunikacijski obrasci | Uporaba različitih razina jezika u različitim situacijama (traženje i davanje osnovnih informacija, postavljanje pitanja itd.)  Formalni i neformalni pisani obrasci (pisma, čestitke itd.) |
| Fonološka i ortografska obilježja | Fonološke i ortografske posebnosti stranog jezika  Osnovna pravila izgovora i pisanja  Vezivanje u izgovoru  Stalno utvrđivanje izgovora  Rečenični ritam i melodija  Gramatička ortografija |
| Leksički sadržaji | Usvajanje rječnika (ovisno o temama struke, zanimanju i potrebama polaznika) |
| Gramatika | Imenice  Zamjenice  Pridjevi  Brojevi (glavni i redni brojevi)  Članovi  Glagoli  Rečenice (izjavne, upitne i negativne rečenice) |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, ispitna vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.4. Završni rad

Provodi se temeljem Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine« broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 – isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine« broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanova za strukovno obrazovanje i prostori poslodavaca

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor hrvatskog jezika i književnosti  • profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  • diplomirani kroatolog |
|  |  | • profesor hrvatske kulture  • diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu)  • profesor jugoslavenskih jezika i književnosti sa smjerom animacija kulture (diplomirao na Pedagoškom fakultetu u Rijeci do 1991. godine, pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  • magistar hrvatskog jezika i književnosti  • magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  • magistar kroatologije  • magistar edukacije kroatologije  • magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor engleskog jezika i književnosti  • diplomirani anglist  • magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskoga jezika (i književnosti)  • magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  • magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | • nastavnik općeobrazovnog premeta | • profesor njemačkoga jezika i književnosti  • magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkog jezika (i književnosti)  • magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  • magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Povijest | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • diplomirani povjesničar  • profesor povijesti  • magistar edukacije povijesti  • magistar povijesti  • profesor geografije i povijesti  • magistar edukacije geografije i povijesti |
| Katolički vjeronauk | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • diplomirani vjeroučitelj  • diplomirani kateheta – profesor vjeronauka/ magistar religiozne pedagogije i katehetike  • diplomirani teolog/ magistar teologije |
| Etika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor filozofije  • magistar edukacije filozofije  • diplomirani filozof  • magistar filozofije  • profesor sociologije  • magistar sociologije  • diplomirani politolog  • magistar politologije  • diplomirani teolog  • magistar teologije  • diplomirani kateheta  • magistar religiozne pedagogije i katehetike  • profesor hrvatske kulture  • magistar edukacije kroatologije  • diplomirani kroatolog  • magistar kroatologije  • profesor religijske kulture  • magistar edukacije religijskih znanosti  • diplomirani religiolog  • magistar religijskih znanosti |
| Geografija | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor geografije  • profesor geografije i povijesti  • profesor geografije i geologije  • diplomirani geograf  • profesor geografije i drugog predmeta  • magistar edukacije geografije  • magistar edukacije geografije i povijesti  • magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Politika i gospodarstvo | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor sociologije, magistar sociologije  • diplomirani politolog, magistar politologije  • diplomirani ekonomist, magistar ekonomije  • diplomirani pravnik, magistar prava |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar kineziologije  • profesor kineziologije  • profesor tjelesnog odgoja  • profesor fizičke kulture  • profesor fizičkog odgoja |
| Matematika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar edukacije matematike  • magistar matematike  • magistar edukacije matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar edukacije matematike i fizike  • magistar edukacije fizike i matematike  • profesor matematike  • diplomirani inženjer matematike  • profesor matematike i informatike  • diplomirani inženjer računarstva i matematike  • profesor matematike i fizike  • profesor fizike i matematike |
| Fizika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar edukacije fizike  • magistar fizike  • magistar edukacije fizike i matematike  • magistar edukacije fizike i politehnike  • magistar edukacije fizike i informatike  • magistar fizike – geofizike  • magistar edukacije fizike i tehnike  • magistar edukacije fizike i kemije  • profesor fizike  • diplomirani inženjer fizike  • profesor matematike i fizike  • profesor fizike i matematike |
| Računalstvo | • nastavnik općeobrazovnih predmeta  • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar profesor matematike i informatike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • magistar informatike u edukaciji  • diplomirani inženjer elektrotehnike |
|  |  | • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist računarstva  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Geologija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar edukacije geografije  • profesor geografije  • magistar geografije  • diplomirani inženjer geografije  • magistar geologije  • diplomirani inženjer geologije  • profesor geografije i geologije  • magistar edukacije geografije i geologije |
| Opća kemija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • profesor fizike i kemije  • magistar edukacije fizike i kemije  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija-odsektor kemijska tehnologija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Anorganska kemija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • profesor fizike i kemije  • magistar edukacije fizike i kemije |
|  |  | • magistar primijenjene kemije  • magistar inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije |
|  | • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija-podsektor kemijska tehnologija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Fizikalna kemija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • profesor fizike i kemije  • magistar edukacije fizike i kemije  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva |
| Organska kemija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • profesor fizike i kemije  • magistar edukacije fizike i kemije  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva  • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
|  | • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija-podsektor kemijska tehnologija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Biokemija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • profesor fizike i kemije  • magistar edukacije fizike i kemije  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva  • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija-podsektor kemijska tehnologija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Osnove ekologije | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar biologije i ekologije  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Opća i stanična biologija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar biologije i ekologije  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Osnove zoologije i zoogeografije | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar biologije i ekologije |
|  |  | • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Osnove botanike i geobotanike | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar biologije i ekologije  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Biologija čovjeka i genetika | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar biologije i ekologije  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Ekotoksikologija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar biologije i ekologije  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Zaštita prirode i okoliša | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar biologije i ekologije  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša  • profesor kemije  • magistar kemije  • magistar primijenjene kemije  • magistar kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva |
| Analitička kemija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • profesor fizike i kemije  • magistar edukacije fizike i kemije  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva  • diplomirani inženjer prehrambene tehnologije  • magistar inženjer prehrambenog inženjerstva  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija-podsektor kemijska tehnologija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Mikrobiologija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar biologije i ekologije  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
|  | • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija-podsektor kemijska tehnologija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Instrumentalne metode analize | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • profesor fizike i kemije  • magistar edukacije fizike i kemije  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija – podsektor kemijska tehnologija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Jedinične operacije | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar kemijskog inženjerstva  • magistar ekoinženjerstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u obrazovnom sektoru Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija-podsektor kemijska tehnologija u četverogodišnjem trajanju obrazovanja, s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Industrijska ekologija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar kemijskog inženjerstva  • magistar ekoinženjerstva |
| Gospodarenje otpadom | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar kemijskog inženjerstva  • magistar ekoinženjerstva |
| Primijenjena ekologija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • profesor kemije i biologije  • magistar edukacije biologije i kemije  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva  • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • diplomirani inženjer biologije-smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije-smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije |
|  |  | • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša  • magistar biologije i ekologije  • profesor geografije  • magistar edukacije geografije  • profesor geografije i geologije  • magistar geografije i geologije  • magistar geografije  • diplomirani inženjer geografije  • magistar geologije  • diplomirani inženjer geologije |
| Higijena i zdravlje | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor biologije  • magistar edukacije biologije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar biologije i ekologije  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije, smjer molekularna biologija  • magistar biologije  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Stehiometrija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • profesor biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • profesor fizike i kemije  • profesor edukacije fizike i kemije  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar inženjer ekoinženjerstva |
| Računalne metode u zaštiti okoliša | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor kemije  • magistar edukacije kemije  • diplomirani inženjer kemije  • magistar kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • magistar primijenjene kemije  • magistar ekoinženjerstva  • magistar kemijskog inženjerstva  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša  • diplomirani inženjer biologije, smjer ekologije  • profesor geografije  • magistar edukacije geografije  • profesor geografije i geologije  • magistar geografije i geologije  • diplomirani inženjer geografije  • magistar geografije  • diplomirani inženjer geologije  • magistar geologije |
| Strani jezik u struci | • nastavnik općeobrazovnog predmeta  • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • profesor stranog jezika i književnosti  • magistar edukacije (nastavnički smjer) stranog jezika (i književnosti)  • magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  • magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |

\*Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinog nastavnoga predmeta (promjena naziva nastavnoga predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novoga akademskog ili stručnog naziva i sl.), suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnim softverom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za povijest |
| Katolički vjeronauk | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za vjeronauk |
| Etika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za etiku |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, multimedijalne prezentacije, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i gps uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju, školsko dvorište |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetu i potrebnim projektorom, zaslon | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala sukladno državnom pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…)- sukladno državnom pedagoškom standardu |
| Matematika | računalo s pristupom internetu i potrebnom matematičkom programskom potporom, projektor, zaslon, pametna ploča, geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela | standardna učionica, kabinet za matematiku, specijalizirana informatička učionica - korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fizika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za demonstracijske pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Računalstvo | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | informatička učionica |
| Geologija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | specijalizirana učionica |
| Opća kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,  laboratorijski stolovi sa svim priključcima (plinom, strujom, vodom, odvodom) i minimalno 14 radnih mjesta, minimalno 2 digestora sa svim priključcima, osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, minimalno 14 plamenika i 5 električnih kuhala, odmjerno posuđe, automatske birete, 4 vage (digitalne tehničke vage), minimalno 14 kompleta pribora i aparatura za razdvajanje homogenih i heterogenih smjesa, termometri, propipete, areometri, piknometri centrifuga, sušionik, kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom    laboratorij za vježbe iz kemije s pripadajućom opremom, priborom i kemikalijama |
| Anorganska kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon  laboratorijski stolovi sa svim priključcima (plinom, strujom, vodom, odvodom) i minimalno 14 radnih mjesta, minimalno 2 digestora sa svim priključcima, osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, minimalno 14 plamenika i 5 električnih kuhala, odmjerno posuđe, automatske birete, 4 vage (digitalne tehničke vage), minimalno 14 kompleta pribora i aparatura potrebnih za preparacije anorganskih spojeva, minimalno 14 aparatura za elektrolizu i ispitivanje vodljivosti elektrolita, termometri, propipete, sušionik, kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom    laboratorij za vježbe iz kemije s pripadajućom opremom, priborom i kemikalijama |
| Fizikalna kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Organska kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,  laboratorijski stolovi sa svim priključcima (plinom, strujom, vodom, odvodom) i minimalno 14 radnih mjesta, minimalno 2 digestora sa svim priključcima,  osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, minimalno 14 plamenika i minimalno 14 električnih kuhala, odmjerno posuđe, automatske birete, minimalno 14 kompleta pribora za filtraciju i vakum filtraciju, minimalno 8 Thieleovih aparata, 4 vage (digitalne tehničke vage), termometri, propipete, minimalno 5 eksikatora sušionik, minimalno 8 magnetskih mješalica, minimalno 4 mikroskopa, sušionik, minimalno 14 aparatura za destilacije, minimalno 14 Vigreux kolona, minimalno 5 aparatura po Soxhletu, minimalno 5 aparatura po Kjeldahlu, pribor za tankoslojnu i papirnu kromatografiju, refraktometar, polarimetar, kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom    laboratorij za vježbe iz kemije s pripadajućom opremom, priborom i kemikalijama |
| Biokemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,  laboratorijski stolovi sa svim priključcima (plinom, strujom, vodom, odvodom) i minimalno 14 radnih mjesta, minimalno 2 digestora sa svim priključcima, osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, minimalno 14 plamenika i minimalno 14 električnih kuhala, odmjerno posuđe, automatske birete, minimalno 14 kompleta pribora za filtraciju i vakum filtraciju, 4 vage (digitalne tehničke vage), termometri, propipete, minimalno 5 eksikatora sušionik, minimalno 8 magnetskih mješalica, minimalno 4 mikroskopa, sušionik, minimalno 14 aparatura za destilacije, minimalno 14 Vigreux kolona, minimalno 5 aparatura po Soxhletu, minimalno 5 aparatura po Kjeldahlu, refraktometar te polarimetar,  kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom    laboratorij za vježbe iz kemije s pripadajućom opremom, priborom i kemikalijama |
| Osnove ekologije | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player,  pribor, materijali i oprema (fotografski aparat, dalekozor, terenski mikroskop, lupa i dr.) potrebni za izvođenje vježbi predviđenih nastavnim sadržajima i u terenskim uvjetima | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Opća i stanična biologija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player, fotografski aparat, 1 svjetlosni mikroskop na 2 polaznika, 1 lupa, ili povećalo na 2 polaznika, trajni mikropreparati (1 komplet od 10 do 15 različitih trajnih preparata sukladno nastavnim sadržajima), osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, plamenik i električno kuhalo, PVC štrcaljka, automatske birete, vaga (digitalna tehnička vaga), termometar, laboratorijski pribor za mikroskopiranje, kemikalije potrebne za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Osnove zoologije i zoogeografije | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player, fotografski aparat, 1 svjetlosni mikroskop na 2 polaznika, 1 lupa ili povećalo na 2 polaznika, trajni mikropreparati (1 komplet od 10 do 15 različitih trajnih preparata iz zoologije), modeli/ trajni mokri preparati, osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, plamenik i električno kuhalo, PVC štrcaljka, automatske birete, vaga (digitalna tehnička vaga), termometar, laboratorijski pribor za mikroskopiranje, laboratorijski pribor za izvođenje sekcije, kemikalije za izvođenje vježbi i terenskog rada predviđenih nastavnim sadržajima, pribor i oprema za terensko uzorkovanje (duboke ribarske čizme, duboke rukavice, ručna bentos mreža, planktonska mreža, entomološka mrežica, plastične kadice, četkice za struganje, plastične boce za prikupljeni materijal, etikete, 2 terenska mikroskopa) | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Osnove botanike i geobotanike | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player, fotografski aparat, 1 svjetlosni mikroskop na 2 polaznika, 1 lupa ili povećalo na 2 polaznika, trajni mikropreparati (1 komplet od 10 do 15 različitih trajnih preparata iz botanike), modeli/ trajni mokri preparati, osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, plamenik i električno kuhalo, automatske birete, PVC štrcaljka, vaga (digitalna tehnička vaga), termometar, laboratorijski pribor za | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
|  | mikroskopiranje, laboratorijski pribor za izvođenje sekcije, kemikalije potrebne za izvođenje vježbi i terenskog rada predviđenih nastavnim sadržajima, pribor i oprema za terensko uzorkovanje (duboke ribarske čizme, duboke rukavice, ručna bentos mreža, planktonska mreža, entomološka mrežica, plastične kadice, četkice za struganje, plastične boce za prikupljeni materijal, etikete, 2 terenska mikroskopa, uložak za herbarij, metar, špaga, drveni/ili metalni klinovi) |  |
| Biologija čovjeka i genetika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player, 1 svjetlosni mikroskop na 2 polaznika, 1 lupa ili povećalo na 2 polaznika, trajni mikropreparati (1 komplet od 10 do 15 različitih trajnih preparata iz histologije čovjeka), model kostura čovjeka, model unutarnjih organa čovjeka (torso), modeli organa čovjeka, stetoskop i tlakomjer, osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, plamenik i električno kuhalo, PVC štrcaljka, automatske birete, vaga (digitalna tehnička vaga), termometar, laboratorijski pribor za mikroskopiranje, laboratorijski pribor za izvođenje sekcije, kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Ekotoksikologija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player,  fotografski aparat, 1 svjetlosni mikroskop na 2 polaznika, 1 lupa ili povećalo na 2 polaznika, trajni mikropreparati (1 komplet od 10 do 15 različitih trajnih preparata sukladno nastavnim sadržajima), osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, plamenik i električno kuhalo, PVC štrcaljka, automatske birete, vaga (digitalna tehnička vaga), termometar, laboratorijski pribor za mikroskopiranje, kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Zaštita prirode i okoliša | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player, fotografski aparat | specijalizirana učionica |
| Analitička kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,  laboratorijski stolovi sa svim priključcima (plinom, strujom, vodom, odvodom) i minimalno 14 radnih mjesta, minimalno 2 digestora sa svim priključcima, osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, minimalno 14 plamenika i minimalno 5 električnih kuhala, odmjerno posuđe, automatske birete, minimalno 14 kompleta pribora za filtracije, 4 vage (digitalne tehničke vage), termometri, propipete, minimalno 5 eksikatora sušionik, peć za žarenje, analitička vaga točnosti na 0,0001 g, aparatura po Kjeldahlu, minimalno 2 kompleta pribora za uzorkovanje na terenu te fizikalna i kemijska ispitivanja na terenu, kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom    laboratorij za vježbe iz kemije s pripadajućom opremom, priborom i kemikalijama |
| Mikrobiologija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player,  minimalno 14 radnih mjesta, digitalna tehnička vaga, hladnjak, termostat ili inkubator, autoklav ili Kochoov lonac, suhi sterilizator, pH-metar, termometar, 1 svjetlosni mikroskop na 2 polaznika, 1 lupa ili povećalo na 2 polaznika, fotografski aparat, osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, plamenik i električno kuhalo, odmjerno posuđe, automatske birete, 1 držač po Kohleu na 2 polaznika, bakteriološke ušice (eze), laboratorijski pribor za mikroskopiranje, kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom    laboratorij za vježbe iz mikrobiologije |
| Instrumentalne metode analize | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,  laboratorijski stolovi sa svim priključcima (plinom, strujom, vodom, odvodom) i minimalno 14 radnih mjesta, minimalno 2 digestora sa svim priključcima, osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, minimalno 14 plamenika i električno kuhalo, odmjerno posuđe, automatske birete, 4 vage (digitalne tehničke vage), pribor za tankoslojnu i papirnu kromatografiju, termometri, propipete, sušionik, instrumenti za elektrokemijska mjerenja (pH, vodljivost, potenciometrija, amperometrija) i spektrofotometrijska mjerenja u UV/VIS području (kolorimetrar, turbidimetar, UV/VIS spektofotometar), kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom    laboratorij za vježbe iz kemije s pripadajućom opremom, priborom i kemikalijama |
| Jedinične operacije | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon,  laboratorijski stolovi sa svim priključcima (plinom, strujom, vodom, odvodom) i minimalno 14 radnih mjesta,  osnovno laboratorijsko stakleno i porculansko posuđe, metalni i drveni pribor, minimalno 14 kompleta pribora za filtracije, 4 vage (digitalne tehničke vage), termometri, sušionik, instrumenti za mjerenje protoka, tlaka, viskoziteta i vlažnosti zraka,sita, laboratorijska centrifuga, minimalno 14 aparatura za destilacije, druga oprema potrebna za realizaciju propisanih nastavnih sadržaja,  kemikalije za izvođenje zadanih vježbi | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom    laboratorij za vježbe iz kemije s pripadajućom opremom, priborom i kemikalijama |
| Industrijska ekologija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player | specijalizirana učionica |
| Gospodarenje otpadom | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player | specijalizirana učionica i  specijalizirana informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Primijenjena ekologija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player,  prijenosna laboratorijska oprema za prikupljanje uzoraka i osnovne fizikalno-kemijske, mikrobiološke i biološke analize, druga specifična prijenosna terenska oprema sukladno sadržajima terenskog rada (terenski mikroskop i lupa, GPS uređaj, fotoaparat i sl.) | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Higijena i zdravlje | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player, trajni mikropreparati (1 komplet od 10 do 15 različitih trajnih preparata sukladno nastavnim sadržajima), laboratorijski pribor za mikroskopiranje | specijalizirana učionica i kabinet za pripremu nastave s pripadajućom opremom |
| Stehiometrija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player | specijalizirana učionica |
| Računalne metode u zaštiti okoliša | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player | specijalizirana učionica i specijalizirana informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Strani jezik u struci | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-0302/11-01-42/11-01

Naziv obrazovnog sektora: Geologija, rudarstvo, nafta i kemijska tehnologija

Šifra obrazovnog sektora: 03

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnog kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

I. Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split – voditeljica

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija, Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci;Rijeka

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO, Osijek

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci, Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

II. Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

III. Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

IV. Tehničko i informatičko područje:

Računalstvo

Željka Knezović, prof., AZOO, Split – voditeljica

Biljana Šoda, ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

Zlatka Markučič, dipl. ing., XV. gimnazija, Zagreb

Predrag Brođanac, prof., V. gimnazija Zagreb

Latinka Križnik, prof., Škola za medicinske sestre Vrapče, Zagreb

Natalija Stjepanek, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Stjepan Šalković, prof., Srednja škola Krapina, Krapina

V. Društveno – humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko, dipl. fonetičar i lingvist, MZO, Zagreb

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Katolički vjeronauk

prof. dr. sc. Ana Thea Filipović, Katolički bogoslovni fakultet, Zagreb

Gordana Barudžija, dipl. teolog, AZOO, Zagreb

Dejan Čaplar, dipl. teolog, Gimnazija Beli Manastir, Beli Manastir

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

VI. Umjetničko područje:

/

VII. Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

Mara Husain, dipl. ing. kem., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Nada Pitinac, dipl. ing. kem. teh., Tehnička škola i prirodoslovna gimnazija Ruđera Boškovića, Osijek

Dalibor Sumpor, prof. biologije, Tehnička škola, Kutina

dr. sc. Tomislav Bolanča, Fakultet kemijskog inženjerstva i tehnologije Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb

Željko Grgurić, dipl. inž. kem., Prirodoslovna i grafička škola, Rijeka

Tamara Hudolin, prof., ASOO, Zagreb

dr. sc. Bruno Zelić, red. prof., Sveučilište u Zagrebu, Fakultet kemijskog inženjerstva i tehnologije, Zagreb

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih