## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-1199/2003 od 1. listopada 2003.

### NN 175/2003 (4.11.2003.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-1199/2003 od 1. listopada 2003.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2565

Ustavni
sud Republike Hrvatske, u sastavu Smiljko Sokol, predsjednik Suda, te suci
Marijan Hranjski, Petar Klarić, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko
Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Nevenka Šernhorst, Vice Vukojević i
Milan Vuković, u povodu prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti
zakona s Ustavom, na sjednici održanoj dana 1. listopada 2003. godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne
prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka
2. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova predstavničkih tijela
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (»Narodne novine«, broj
45/03).

II. Ovo
rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

O b r a z l o ž e n j e

1.
Goran Prodan iz Poreča podnio je prijedlog za ocjenu suglasnosti članka 2.
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova predstavničkih tijela
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (»Narodne novine«, broj
45/03, u daljnjem tekstu: ZID ZI) s člankom 3. Ustava Republike Hrvat­ske.

Osporena odredba članka 2. ZID ZI-a glasi:

Članak 2.

U članku 8. iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji
glasi:

»Člana predstavničkog tijela izabranog na neovisnoj
listi zamjenjuje prvi sljedeći neizabrani kandidat s liste.«

2. Predlagatelj, inače nositelj neovisne liste,
smatra da osporena odredba članka 2. ZID ZI-a nije u suglasnosti s načelom
vladavine prava propisanim člankom 3. Ustava. Iz sadržaja prijedloga proizlazi
da predlagatelj smatra kako osporena odredba članka 2. ZID ZI-a nije u
suglasnosti ni s načelom zabrane diskriminacije po bilo kojoj osnovi, zajamčenim
odredbom članka 14. stavka 1. Ustava.

Prema mišljenju predlagatelja, osporenom se odredbom članka
2. ZID ZI-a stavljaju u neravnopravan, diskriminirajući položaj neovisne liste
u odnosu prema stranačkim i koalicijskim listama kad je riječ o zamjeni članova
predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (u
daljnjem tekstu: lokalna predstavnička tijela).

Zakonodavac, ističe predlagatelj, ostavlja političkim
strankama da same, prema vlastitom izboru, odrede koji će neizabrani kandidat s
njihove lite zamijeniti člana lokalnog predstavničkog tijela izabranog s te
iste liste. To pravo, s druge strane, zakonodavac uskraćuje neovisnim listama,
jer se samim zakonom određuje - neovisno o volji njihovih predlagatelja - koji će
neizabrani kandidat s neovisne liste zamijeniti člana predstavničkog tijela
izabranog s dotične liste. U slučaju neovisnih lista, prema tome, propisuje se
zakonski »automatizam« (zamjenikom se smatra »prvi sljedeći neizabrani«
kandidat s neovisne liste), pa se time, prema mišljenju predlagatelja, uvodi
»zakonska diskriminacija« neovisnih lista u odnosu prema stranačkim i
koalicijskim listama.

Budući da je istovjetno rješenje propisano i u Zakonu
o izborima zastupnika u Hrvatski sabor (»Narodne novine«, broj 16/99, 109/00,
53/03, 69/03 – pročišćeni tekst), predlagatelj navodi da bi se i to rješenje
trebalo preispitati, jer je »jednako diskrimi­nirajuće« kao i osporeni članak
2. ZID ZI-a.

Predlagatelj podrobno obrazlaže štetne posljedice do
kojih dovodi ili može dovesti osporeno zakonsko rješenje u radu lokalnih
predstavničkih tijela. On ujedno podrobno objašnjava vlastiti prijedlog rješenja
problema vezanih uz zamjenu članova lokalnih predstavničkih tijela. Smatra da
je bit samog Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave (»Narodne novine«, broj 33/01, 10/02-odluka
Ustavnog suda, broj: U-I-39/2002 od 23. siječnja 2002., i 155/02-članak 43.
stavak 2. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, 45/03; u daljnjem
tekstu: ZI), da »svi politički subjekti u predstavničkom tijelu - i stranačke i
koalicijske i nezavisne liste - budu ravnopravni, pa se zamjena vijećnika
nezavisne liste može obaviti po analogiji s onima sa stranačke/koalicijske
liste, tj. da zamjenika odredi predlagatelj, a to bi u slučaju nezavisne liste
mogla biti prva tri potpisnika te liste« ili većina kandidata istaknuta na dotičnoj
neovisnoj listi.

U dopuni prijedloga predlagatelj ističe kako mu je
poznato da Ustavni sud ne ulazi u ocjenu suprotnosti dvaju zakona jednake snage
ili »unutarzakonskih odredbi« istog zakona. Smatra, međutim, da je jedna od
najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske vladavina prava koja, uz
ostalo, jamči i pravnu sigurnost. Ističe da vladavina prava i pravna sigurnost
znače, prema mišljenju koje je proizašlo iz Ustavnog suda, ne samo jasnoću
zakona već i uklanjanje suprotnosti između zakona, a posebno uklanjanje različitih
rješenja u biti smisleno iste zakonske materije. Smatrajući da se u konkretnom
slučaju upravo o tome radi, predlagatelj navodi da bi trebalo ukinuti osporenu
odredbu članka 2. ZID ZI-a.

*Prijedlog nije osnovan.*

3. Razmatranjem navoda predlagatelja i mjerodavnih
zakonskih odredaba, Ustavni sud je utvrdio da osporena odredba članka 2. ZID
ZI-a nije u nesuglasnosti s načelom vladavine prava kao najvišom vrednotom
ustavnog poretka Republike Hrvatske propisanom člankom 3. Ustava, niti s načelom
zabrane diskriminacije zajamčenim člankom 14. stavkom 1. Ustava.

Uslijed zakonske praznine u uređenju instituta
zamjenika članova lokalnih predstavničkih tijela izabranih s neovisnih lista, člankom
2. ZID ZI-a dopunjen je (novim stavkom 4.) dotadašnji članak 8. ZI-a, koji u
cijelosti glasi:

Članak
8.

Članovi
predstavničkih tijela imaju zamjenike koji obnašaju tu dužnost ukoliko članu
predstavničkog tijela mandat miruje ili prestane prije isteka vremena na koje
je izabran.

Člana predstavničkog tijela izabranog na stranačkoj
listi zamjenjuje neizabrani kandidat s dotične liste s koje je izabran član, a
kojeg odredi politička stranka koja je predlagatelj liste.

Člana predstavničkog tijela izabranog na koalicijskoj
listi dviju ili više političkih stranaka zamjenjuje neizabrani kandidat s dotične
liste s koje je izabran i član, a kojeg odredi politička stranka kojoj je u
trenutku izbora pripadao član predstavničkog tijela kojem je prestao mandat.

Člana predstavničkog tijela izabranog na neovisnoj
listi zamjenjuje prvi sljedeći neizabrani kandidat s liste.

Iz navedenog je razvidno da se odredbama članka 8.
stavaka 2. i 3. ZI-a uređuje institut zamjene članova lokalnih pred­stavničkih
tijela izabranih sa stranačkih i koalicijskih lista, s jedne strane. S druge
strane, novim stavkom 4. članka 8. ZI-a (kojim je - temeljem osporene odredbe članka
2. ZID ZI-a - dopunjen dotadašnji članak 8. ZI-a) uređuje se institut zamjene članova
lokalnih predstavničkih tijela izabranih s neovisnih lista.

4. Prema odrebi članka 11. stavka 1. ZI-a, liste za
izbor članova predstavničkih tijela predlažu političke stranke registrirane u
Republici Hrvatskoj i birači. Radi se, dakle, o dva različita izborna subjekta
koji su zakonom ovlašteni predlagati kandidacijske liste na izborima za članove
lokalnih predstavničkih tijela.

U rješenju, broj: U-I-2057/2003 od 17. rujna 2003.
godine (»Narodne novine«, broj 152/03), Ustavni sud je, uz podrobno obrazloženje,
utvrdio da su predlagatelji neovisne kandidacijske liste svi birači koji je
potpišu.

Slijedom navedenog, pogrešno je stajalište prema
kojem se podnositelje prijave neovisne kandidacijske liste (to jest, prva tri
po redu potpisnika neovisne liste sukladno članku 12. stavku 2. ZI-a), odnosno
većinu kandidata istaknutih na neovisnoj listi, poistovjećuje s predlagateljima
neovisnih lista. Predlagatelj neovisne kandidacijske liste jest uvijek i samo
skupina svih birača koji su listu potpisali, a ne pojedinac ili određeni broj
pojedinaca iz te skupine neovisno o tome jesu li oni podnositelji prijave
neovisne liste, kandidati istaknuti na neovisnoj listi ili pak sam nositelj
neovisne liste.

Birači
koji su prikupljanjem potpisa predložili neovisnu listu, međutim, skupljeni su *ad
hoc* s isključivom svrhom predlaganja vlastite kandidacijske liste u
izbornom natjecanju. Toj se skupini birača ne priznaje pravna osobnost, već
samo zakonski položaj ovlaštenog izbornog subjekta radi jednokratnog
sudjelovanja u izborima.

Nasuprot
skupini birača, političke stranke kao ovlašteni pred­lagatelji kandidacijskih
lista postoje i djeluju neovisno o izbornim postupcima. One su pravne osobe
upisane u registar političkih stranaka pri nadležnom ministarstvu čiji su
ciljevi, ustrojavanje i djelovanje, uključujući postupke donošenja odluka, uređeni
posebnim zakonom i statutom donesenim na temelju zakona.

Stoga
je zakonodavac i mogao propisati da politička stranka koja je predlagatelj
liste nakon izbora određuje zamjenika člana lokalnog predstavničkog tijela
izabranog s te liste, što nije primjenjivo na *ad hoc* stvorenu skupinu
birača kojoj se zakonom izrijekom ne priznaje pravni subjektivitet nakon što
izbori budu okončani.

5. Zbog
prethodno navedenih razloga, različita zakonska uređenja položaja i ovlasti
političkih stranaka i birača u pojedinim pitanjima vezanim uz izbore ili uz
mandate izabranih članova predstavničkih tijela ne mogu se ispitivati sa
stajališta diskriminacije jednih u odnosu prema drugima. Iz istih se razloga međusobni
odnos ta dva različita izborna subjekta ne može svesti ni na pitanje njihove
jednakosti (ravnopravnosti), u smislu zahtjeva za propisivanjem istovjetnih
pravila za oba subjekta, kao što to pogrešno smatra predlagatelj.

6. Uvažavajući
prethodne navode, prijedlog predlagatelja za pokretanje postupka ocjene
suglasnosti članka 2. ZID ZI-a sa člancima 3. i 14. stavkom 1. Ustava utvrđen
je neosnovanim.

Temeljem
odredbe članka 43. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, broj 49/02 - pročišćeni tekst), riješeno je kao u izreci.

Odluka
o objavi (točka II. izreke) ovog rješenja temelji se na odredbi članka 29.
Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Broj:
U-I-1199/2003

Zagreb,
1. listopada 2003.

Predsjednik
**dr. sc.** **Smiljko Sokol**, v. r.

Rješenje, NN 175/2003-2565