## Pravilnik o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom

### NN 99/2012 (31.8.2012.), Pravilnik o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom

MINISTARSTVO POMORSTVA, PROMETA I INFRASTRUKTURE

2207

Na temelju članka 149. stavka 3. Zakona o zračnom prometu (»Narodne novine«, broj 69/09 i 84/11), ministar pomorstva, prometa i infrastrukture donosi

PRAVILNIK

O UTVRĐIVANJU DETALJNIH PRAVILA ZA PROVEDBU MREŽNIH FUNKCIJA ZA UPRAVLJANJE ZRAČNIM PROMETOM

Područje primjene

Članak 1.

(1) Ovim Pravilnikom utvrđuju se detaljna pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) koje pruža upravitelj mreže.

(2) Ovaj Pravilnik primjenjuje se na subjekte kako su definirani u članku 1. stavku 2. Uredbe iz članka 2. ovoga Pravilnika.

Usklađenost s pravnim aktima Europske unije

Članak 2.

Ovaj Pravilnik sadrži odredbe koje su u skladu sa Uredbom Komisije (EU) br. 677/2011 od 07. srpnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010 o utvrđivanju programa mjerenja učinkovitosti za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije.

Pojmovi i definicije

Članak 3.

(1) U smislu ovoga Pravilnika primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EU) br. 677/2010 objavljene u Dodatku 1 ovoga Pravilnika.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, pojmovi »Zajednica«, »zakonodavstvo Zajednice«, »Ugovor o osnivanju Europske zajednice, »zračna luka Zajednice«, »Službeni list Europske unije« i »država članica« iz Uredbe iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika, čitat će se u skladu sa točkama 2. i 3. Dodatka II ECAA Sporazuma.

Nadležna tijela i ovlasti

Članak 4.

(1) U smislu provedbe članka 9. stavka 2. Uredbe iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika, ministarstvo nadležno za poslove civilnog zračnog prometa (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) mora obavijestiti upravitelja mreže gdje suverenitet i odgovornosti države onemogućuju usvajanje pojedinačnih mjera u skladu sa člankom 7. stavkom 1. Uredbe iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika.

(2) U smislu provedbe članka 9. stavka 3. Uredbe iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika, pružatelj usluga u zračnoj plovidbi koji sudjeluje u operativnim pitanjima povezanim s mrežnim funkcijama bit će dio procesa kooperativnog donošenja odluka te mora provoditi na nacionalnoj razini rezultate koji su u tom procesu dogovoreni.

(3) U smislu provedbe članka 10. stavka 1. Uredbe iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika, Republika Hrvatska preko svojih predstavnika u funkcionalnom bloku zračnog prostora osigurava usku suradnju i koordinaciju između funkcionalnog bloka zračnog prostora i upravitelja mreže na strateškoj razini planiranja, a za dnevno taktičko upravljanje protokom i kapacitetima nadležan je pružatelj usluga u zračnoj plovidbi.

(4) U smislu provedbe članka 11. stavka 2. Uredbe iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika, ministarstvo nadležno za poslove obrane osigurava odgovarajuće sudjelovanje vojnih predstavnika u aktivnostima koje se odnose na mrežne funkcije.

(5) U smislu provedbe članka 11. stavka 3. Uredbe iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika, nadležno je ministarstvo nadležno za poslove obrane i pružatelj usluga u zračnoj plovidbi.

(6) U smislu provedbe članka 14. stavka 3. Uredbe iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika, nadležno je Ministarstvo.

Dodaci

Članak 5.

(1) Dodatak 1 tiskan je uz ovaj Pravilnik i čini njegov sastavni dio.

(2) Dodatak iz stavka 1. ovoga članka čini Uredba Komisije (EU) br. 677/2011 od 07. srpnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010 o utvrđivanju programa mjerenja učinkovitosti za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije.

Tumačenje

Članak 6.

U slučaju nejasnoća u tumačenju i nedostataka odredaba ovoga Pravilnika koristit će se tekst Uredbe iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika na engleskom jeziku, kako je objavljen u Službenom listu Europske Unije.

Stupanje na snagu

Članak 7.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-01/12-01/94

Urbroj: 530-09-12-4

Zagreb, 14. kolovoza 2012.

Ministar

pomorstva, prometa i infrastrukture

dr. sc. Siniša Hajdaš Dončić, v. r.

**DODATAK 1**

UREDBA KOMISIJE (EU) br. 677/2011

od 7. srpnja 2011.

o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2010

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 549/2004 Europskoga parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskoga neba (okvirna Uredba)[[1]](#footnote-29081-1), a posebno njezin članak 11.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 551/2004 Europskoga parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i upotrebi zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o zračnom prostoru)[[2]](#footnote-29081-2), a posebno njezin članak 6.,

budući da:

(1) Uredba (EZ) br. 551/2004 ima za cilj podupiranje koncepcije postupno sve više integriranog operativnog zračnog prostora u okviru zajedničke prometne politike te uspostavljanje zajedničkih postupaka za oblikovanje, planiranje i upravljanje kojima se osigurava djelotvorna i sigurna učinkovitost upravljanja zračnim prometom. Cilj mrežnih funkcija trebao bi biti podupiranje inicijativa na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.

(2) Mrežne funkcije bi trebale biti ‘usluga od općeg interesa’ za europsku zrakoplovnu mrežu te bi trebale doprinositi održivom razvoju sustava zračnog prometa osiguravanjem potrebne razine učinkovitosti, kompatibilnosti i koordinacije aktivnosti, uključujući aktivnosti kojima se osigurava optimalna upotreba ograničenih resursa.

(3) Oblikovanjem europske mreže ruta i koordinacijom ograničenih resursa u skladu s Uredbom (EZ) br. 551/2004 ne smije se dovoditi u pitanje suverenitet država članica nad njihovim zračnim prostorom niti zahtjevi država članica u vezi s javnim redom, javnom sigurnošću i pitanjima obrane, u skladu s Uredbom (EZ) br. 549/2004.

(4) Odlukom br. 676/2002/EZ Europskoga Parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radijskom spektru)[[3]](#footnote-29081-3) uspostavlja se politika i pravni okvir za to područje.

(5) Treba uspostaviti nepristrano i stručno tijelo (upravitelj mreže) za obavljanje poslova potrebnih za izvođenje mrežnih funkcija predviđenih Uredbom (EZ) br. 551/2004.

(6) Treba oblikovati europsku mrežu ruta, kako bi se optimizirale zračne rute s gledišta ‘od izlaza do izlaza’ (gate-to-gate) u svim fazama leta, uzimajući posebno u obzir učinkovitost leta i pitanja okoliša.

(7) Priznaje se rad međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO) i EUROCONTROL-a na oblikovanju ruta, frekvencijama i upravljanju kodovima transpondera sekundarnog nadzornog radara (SSR), te ga treba upotrijebiti kao osnovu pri optimiziranju razvoja i operacije mreže na razini Unije.

(8) Obveze država članica prema ICAO-u, što se tiče projektiranja ruta, frekvencija i upravljanja kodovima SSR transpondera, moraju se poštovati te ih u koordinaciji s upraviteljem mreže i uz njegovu pomoć treba učinkovitije implementirati na mrežu.

(9) Dodjela radijskog spektra izvodi se u okviru Međunarodne unije za telekomunikacije (ITU). Države članice imaju odgovornost da istaknu zahtjeve civilnog zračnog prometa i da potom resurse dodijeljene općem zračnom prometu koriste na optimalan način.

(10) ICAO je izradio smjernice za funkcije dodjele kodova SSR transpondera i radijskih frekvencija te vodi sustav registriranja dodjela frekvencija za namjene općeg zračnog prometa u europskoj regiji ICAO-a, koji trenutačno omogućava EUROCONTROL.

(11) Uredbom (EZ) br. 551/2004 zahtijeva se donošenje detaljnih provedbenih pravila za koordiniranje i usklađivanje procesa i postupaka za poboljšanje učinkovitosti upravljanja zrakoplovnim frekvencijama te središnje funkcije za koordiniranje rane identifikacije i rješavanja potreba za frekvencijama, za podršku oblikovanja i rada mreže.

(12) Kako je upravljanje protokom zračnog prometa (ATFM) sastavni dio mrežnih funkcija, potrebno je odgovarajuće povezivanje s Uredbom Komisije (EU) br. 255/2010 od 25. ožujka 2010. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje protokom zračnog prometa[[4]](#footnote-29081-4).

(13) Kako učinkovitost upravljanja mrežom ovisi o početku izvođenja mrežnih funkcija bez odlaganja, države članice su već povjerile izvođenje ATFM-a EUROCONTROL-u.

(14) Korisno je koordiniranje različitih mrežnih funkcija povjeriti jednom tijelu, kako bi se na razini mreže razvila dosljedna kratkoročna i dugoročna optimizacijska rješenja, sukladna ciljevima učinkovitosti. Međutim, mrežne funkcije bi trebao izvoditi upravitelj mreže i to na razini države članice i funkcionalnog bloka zračnog prostora, u skladu s odgovornostima utvrđenim ovom Uredbom.

(15) Upravitelj mreže bi morao sudjelovati u planovima, akcijama i izvedbi upravljanja zračnim prostorom (ATM) država članica ili funkcionalnih blokova zračnog prostora, posebno kada se može očekivati da to ima, ili će vjerojatno imati, bitan učinak na učinkovitost mreže.

(16) Događaji povezani s erupcijom vulkana Eyjafjallajökull u travnju 2010. godine, pokazali su potrebu za stvaranjem jednog središnjeg subjekta koji bi mogao preuzeti vodeću ulogu u koordiniranju upravljanja mjerama ublažavanja na lokalnoj razini, regionalnoj razini i razini mreže, kako bi se osigurala odredba o pravovremenom odgovoru na buduće krizne situacije koje utječu na zrakoplovstvo.

(17) Potrebna je koordinacija između mrežnih funkcija i operacija organiziranih na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora.

(18) Potrebna su učinkovita savjetovanja sudionika na nacionalnoj razini, razini funkcionalnog bloka zračnog prostora i na razini mreže.

(19) Zračne luke, koje su ulazne i izlazne točke mreže, imaju ključan doprinos na cjelokupnu učinkovitost mreže pa se stoga mrežne funkcije moraju putem promatračkog tijela Unije za kapacitet zračnih luka povezati s operatorima zračnih luka koji djeluju kao koordinatori na tlu, s ciljem optimiziranja kapaciteta na tlu, poboljšavajući tako cjelokupni kapacitet mreže.

(20) Provedba mrežnih funkcija ne bi trebala dovesti u pitanje Uredbu Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice[[5]](#footnote-29081-5).

(21) Uz primjereno uvažavanje učinkovitosti vojnih operacija, civilno-vojna suradnja i koordinacija imaju veliku važnost u postizanju potrebnih ciljeva. Iako odluke koje se odnose na sadržaj, opseg ili izvođenje vojnih operacija i osposobljavanja, koji se obavljaju u okviru operativnog režima zračnog prometa ne spadaju u domenu nadležnosti Unije, u interesu sigurnosti i uzajamne učinkovitosti, važno je obuhvatiti povezanosti između tih operacija i operacija obuhvaćenih ovom Uredbom.

(22) Mrežne funkcije ne bi trebale dovesti u pitanje članak 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004 čiji je cilj čuvanje bitnih interesa politike zaštite i obrane, niti fleksibilnu upotrebu zračnog prostora predviđenu člankom 7. Uredbe (EZ) br. 551/2004.

(23) Mrežne funkcije bi se trebale izvoditi na isplativ način, posebno izbjegavanjem bilo kakvog udvostručavanja poslova, čime se omogućava izvođenje ovih funkcija u državama članicama u okviru ove Uredbe uz zahtjeve za financijske i ljudske resurse koji su manji, ili barem nisu veći u usporedbi sa stanjem kakvo je bilo prije imenovanja upravitelja mreže.

(24) Komisija treba osigurati odgovarajući nadzor nad upraviteljem mreže.

(25) Sigurnosni zahtjevi za mrežne funkcije moraju biti na razini koja je usporediva sa zahtjevima koje Europska agencija za sigurnost zračnog prometa (Agencija) postavlja u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi. Treba predvidjeti te zahtjeve, kao i zahtjeve u vezi s nadzorom sigurnosti.

(26) Uvažavanje i uključenost trećih zemalja u uspostavljanje i provedbu mrežnih funkcija, trebali bi doprinijeti Pan-europskoj dimenziji jedinstvenog europskog neba.

(27) Mrežne funkcije se mogu proširiti u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004.

(28) Izvođenje mrežnih funkcija treba biti u skladu s posebnim ciljevima učinkovitosti, što zahtijeva izmjene Uredbe Komisije (EU) br. 691/2010 od 29. srpnja 2010. o utvrđivanju programa mjerenja učinkovitosti za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije i izmjenama i dopunama Uredbe Komisije (EZ) br. 2096/2005 kojom se utvrđuju zajednički zahtjevi za pružanje usluga u zračnoj plovidbi[[6]](#footnote-29081-6). Ti se posebni ciljevi učinkovitosti mogu dalje razvijati na temelju praktičnog iskustva u izvođenju programa mjerenja učinkovitosti.

(29) Uredbu (EU) br. 691/2010 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti.

(30) Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Poglavlje I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1. Ovom se Uredbom utvrđuju detaljna pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004, kako bi se omogućila optimalna upotreba zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu i kako bi se osiguralo da korisnici zračnog prostora mogu koristiti preferirane putanje, pri čemu se omogućava maksimalan pristup zračnom prostoru i uslugama u zračnoj plovidbi.

2. U smislu upravljanja mrežom, ova se Uredba posebno primjenjuje na države članice, Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa (Agencija), korisnike zračnog prostora, pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, koordinatore slotova zračnih luka i operativne organizacije, na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora.

3. U skladu s člankom 1. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i ne dovodeći u pitanje operacije državnih zrakoplova sukladno članku 3. Čikaške Konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, države članice primjenjuju ovu Uredbu u zračnom prostoru koji je pod njihovom nadležnošću unutar područja ICAO EUR i AFI.

4. U skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004, ovom se Uredbom ne sprečava primjena mjera koje provode države članice u stupnju u kojem su potrebne kako bi se zaštitili bitni interesi politike sigurnosti ili obrane.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.

Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:

(1) ‘operator zračne luke’ znači ‘tijelo za upravljanje zračnom lukom’ kako je definirano u točki (j) članka 2. Uredbe (EEZ) br. 95/93;

(2) ‘koordinator slotova zračne luke’ znači funkcija uspostavljena na koordiniranim zračnim lukama primjenom Uredbe (EEZ) br. 95/93;

(3) ‘oblikovanje zračnog prostora’ znači proces koji doprinosi postizanju ciljeva učinkovitosti povezanih s mrežom i koji zadovoljava potrebe korisnika zračnog prostora, osigurava ili povećava uspostavljenu razinu sigurnosti te povećava kapacitet zračnog prostora i učinkovitost u vezi s okolišem kroz razvoj i provedbu naprednih navigacijskih mogućnosti i tehnika, poboljšane mreže ruta i povezane sektorizacije, optimizirane strukture zračnog prostora i postupaka ATM-a koji povećavaju kapacitet;

(4) ‘rezervacija zračnog prostora’ znači određeni dio zračnog prostora koji je privremeno rezerviran za isključivu ili specifičnu upotrebu prema kategorijama korisnika;

(5) ‘ograničenje zračnog prostora’ znači određeni dio zračnog prostora unutar kojeg se u određenim terminima mogu obavljati različite aktivnosti koje su opasne za let zrakoplova (‘područje opasnosti’); ili zračni prostor koji se nalazi iznad kopnenih područja ili teritorijalnih voda države unutar koje je let zrakoplova ograničen u skladu s nekim specificiranim uvjetima (‘ograničeno područje’); ili zračni prostor koji se nalazi iznad kopnenih područja ili teritorijalnih voda države unutar kojeg je let zrakoplova zabranjen (‘zabranjeno područje’);

(6) ‘struktura zračnog prostora’ znači specifični volumen zračnog prostora namijenjen osiguravanju sigurnog i optimalnog operiranja zrakoplova;

(7) ‘korištenje zračnog prostora’ znači način na koji se zračni prostor operativno koristi;

(8) ‘predstavnik korisnika zračnog prostora’ znači bilo koja pravna osoba ili subjekt koji štiti interese jedne ili više kategorija korisnika usluga u zračnoj plovidbi;

(9) ‘zrakoplovni frekvencijski pojas’ znači zapis u Tablici namjene radiofrekvencijskog spektra Radijskog propisa Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU Radio Regulations) određenog frekvencijskog pojasa namijenjenog za opći zračni promet;

(10) ‘sektor ATC-a’ znači definirani volumen zračnog prostora za kojeg određeni kontrolor(i) u svakom trenutku snosi(e) odgovornost za pružanje usluga kontrole zračnog prometa;

(11) ‘ruta usluge u zračnom prometu (ruta ATS-a)’ znači specifični dio struktura zračnog prostora oblikovan za usmjeravanje protoka prometa koji je potreban za pružanje operativnih usluga u zračnom prometu;

(12) ‘civilno-vojna koordinacija’ znači interakcija između civilnih i vojnih vlasti i komponenata upravljanja zračnim prometom nužna za osiguravanje sigurne, učinkovite i usklađene upotrebe zračnog prostora;

(13) ‘uvjetna ruta (CDR)’ znači ATS ruta koja je na raspolaganju samo za planiranje leta i upotrebu pod unaprijed određenim uvjetima.

(14) ‘kooperativno donošenje odluka’ znači proces u kojem se odluke donose na temelju stalnog međudjelovanja i savjetovanja s državama članicama, operativnim sudionicima i drugim akterima, po potrebi;

(15) ‘mrežna kriza’ znači stanje nemogućnosti pružanja usluga u zračnoj plovidbi na potrebnoj razini, koje nastaje nakon neuobičajene ili nepredviđene situacije i koje rezultira većim gubitkom kapaciteta mreže ili većom neravnotežom između kapaciteta mreže i prometne potražnje, ili većim smetnjama u protoku informacija u jednom ili u nekoliko dijelova mreže;

(16) ‘plan poboljšanja europske mreže ruta’ znači plan koji razvija upravitelj mreže u suradnji s operativnim sudionicima, koji uključuje rezultate njegovih kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u vezi s oblikovanjem mreže ruta u skladu sa smjernicama iz strateškog plana mreže;

(17) ‘zračni prostor slobodnih ruta’ znači specifični zračni prostor unutar kojeg korisnici mogu slobodno planirati svoje rute između ulazne točke i izlazne točke bez upućivanja na mrežu ruta ATS-a;

(18) ‘dodjela frekvencije’ znači izdavanje dozvole koju izdaje država članica za uporabu određene radijske frekvencije ili radiofrekvencijskog kanala, uz utvrđene uvjete;

(19) ‘utjecaj na mrežu’ znači, u kontekstu funkcije radijske frekvencije navedene u Prilogu II., situacija u kojoj dodjela radijske frekvencije oslabljuje, ometa ili prekida funkcioniranje jedne ili više dodijeljenih radijskih frekvencija u mreži, ili je u suprotnosti s optimalnom upotrebom zrakoplovnih frekventnih pojaseva u okviru ove Uredbe;

(20) ‘višestruke opcije rutiranja’ znači da je korisniku zračnog prostora na raspolaganju više od jedne na mreži ruta ATS-a;

(21) ‘treće zemlje’ znači države koje nisu članice EU-a, ali su članice EUROCONTROL-a ili su s Unijom sklopile sporazum o provedbi jedinstvenog europskog neba ili sudjeluju u funkcionalnom bloku zračnog prostora;

(22) ‘upravitelj mreže’ znači tijelo uspostavljeno u skladu s člankom 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 koje izvodi zadaće predviđene u tom članku i u ovoj Uredbi;

(23) ‘plan mrežnih operacija’ znači plan koji sastavlja upravitelj mreže u suradnji s operativnim sudionicima, za organiziranje njegovih kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u skladu sa smjernicama iz strateškog plana mreže. U dijelu plana mrežnih operacija koji se odnosi na oblikovanje europske mreže ruta (ERND), uključen je plan poboljšanja europske mreže ruta;

(24) ‘strateški plan mreže’ znači plan sukladan europskom glavnom planu ATM-a, koji razvija upravitelj mreže u suradnji s državama članicama i operativnim sudionicima, u kojem se određuju smjernice za operiranje mreže i njezinu dugoročnu perspektivu;

(25) ‘operativna organizacija’ znači organizacija odgovorna za pružanje inženjerskih i tehničkih usluga, za podršku usluga u zračnom prometu te usluga komunikacije, navigacije ili nadzora;

(26) ‘operativni zahtjevi’ znači zahtjevi mreže u smislu sigurnosti, kapaciteta i učinkovitosti;

(27) ‘operativni sudionici’ znači civilni i vojni korisnici zračnog prostora, civilni i vojni pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, operatori zračnih luka, koordinatori slotova zračnih luka i operativne organizacije, te bilo koje druge skupine sudionika koje se smatraju relevantnim za pojedinačne funkcije;

(28) ‘konfiguracija sektora’ znači kombinaciju sektora koji su konstruirani i najbolje postavljeni kako bi zadovoljili operativne zahtjeve i raspoloživost zračnog prostora;

(29) ‘ruta koju zahtijeva korisnik’ znači željena ruta koju operatori zrakoplova proglašavaju u fazi oblikovanja zračnog prostora kako bi ispunili svoje potrebe.

Poglavlje II.

ORGANIZACIJA I UPRAVLJANJE MREŽNIM FUNKCIJAMA

Članak 3.

Uspostavljanje upravitelja mreže

1. Za obavljanje zadaća potrebnih za izvođenje funkcija predviđenih u članku 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i u Prilozima ovoj Uredbi, uspostavlja se nepristrano i stručno tijelo (upravitelj mreže).

2. Trajanje mandata upravitelja mreže poklapa se s referentnim razdobljima za program mjerenja učinkovitosti predviđenim u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 691/2010. Mandat mora biti dovoljno dug kako bi se omogućilo dostizanje zrelosti u obavljanju ovih funkcija. Ne smije biti kraći od dva referentna razdoblja i može se obnoviti.

3. Upravitelj mreže se nominira Odlukom Komisije nakon savjetovanja s Odborom za jedinstveno nebo u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004, najkasnije 3 mjeseca nakon donošenja ove Uredbe. Ta Odluka sadrži odredbe i uvjete nominiranja, uključujući financiranje i uvjete njegovog povlačenja. Komisija ocjenjuje ispunjavanje tih uvjeta na kraju svakog referentnog razdoblja iz stavka 2.

4. Upravitelj mreže obavlja sljedeće funkcije:

(a) oblikovanje europske mreže ruta kako je navedeno u Prilogu I.;

(b) koordinacija ograničenih resursa, posebno:

(i.) radijska frekvencija u okviru zrakoplovnih frekventnih pojaseva koje koristi opći zračni promet, kako je navedeno u Prilogu II.;

(ii.) kodova SSR transpondera, kako je navedeno u Prilogu III.

U skladu s člankom 6. stavkom 3. ili stavkom 4. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 551/2004, Komisija može upravitelju mreže dodati i druge funkcije.

5. Upravitelj mreže također obavlja funkciju ATFM-a iz članka 6. stavka 6. Uredbe (EZ) br. 551/2004 i Uredbe (EU) br. 255/2010.

Članak 4.

Zadaće upravitelja mreže

1. Za podršku izvođenja funkcija navedenih u članku 3., upravitelj mreže obavlja sljedeće zadaće, s ciljem trajnog poboljšavanja mrežnih operacija u jedinstvenom europskom nebu, doprinoseći europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije koji su predviđeni u Uredbi (EU) br. 691/2010, a posebno:

(a) izrađuje, održava i provodi strateški plan mreže naveden u članku 5., u skladu s programom mjerenja učinkovitosti predviđenim u Uredbi (EU) br. 691/2010 i europskim glavnim planom ATM-a, te uvažavajući bilo koje relevantne planove zračne plovidbe ICAO-a;

(b) detaljno razrađuje strateški plan mreže putem plana mrežnih operacija, kako je dodatno određeno u članku 6. stavljajući poseban naglasak na europske ciljeve performanse na razini cijele Unije, obuhvaćajući razdoblja od 3 do 5 godina, te godišnja, sezonska, tjedna i dnevna razdoblja;

(c) razvija cjeloviti oblik europske mreže ruta naveden u Prilogu I.;

(d) pruža središnju funkciju za koordinaciju radijskih frekvencija kako je propisano člankom 6. stavkom 4. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 551/2004 i navedeno u Prilogu II. ove Uredbe;

(e) koordinira poboljšanje procesa dodjele kodova SSR transpondera navedenog u Prilogu III.;

(f) organizira upravljanje i operaciju funkcija i posebno izvršava obveze središnje jedinice za ATFM;

(g) osigurava objedinjen i usklađen pristup svim aktivnostima planiranja i operativnim aktivnostima mreže, uključujući praćenje i poboljšanje njezine sveukupne učinkovitosti;

(h) pruža potporu za upravljanje krizom mreže;

(i) pruža potporu različitim operativnim sudionicima pri izvođenju obveza koje su im dodijeljene, što se tiče uvođenja sustava i postupaka za upravljanje zračnim prometom i/ili za usluge u zračnoj plovidbi (ATM/ANS) u skladu s europskim glavnim planom ATM-a;

(j) pruža potporu subjektima kojima je povjereno istraživanje nesreća i nezgoda u civilnom zračnom prometu ili analiziranje događaja koji ugrožavaju sigurnost zrakoplova, kada to zatraže navedeni subjekti; u okviru Uredbe (EU) br. 996/2010 Europskoga parlamenta i Vijeća[[7]](#footnote-29081-7);

(k) osigurava koordinaciju s drugim regijama i trećim zemljama koje ne sudjeluju u radu upravitelja mreže.

2. Upravitelj mreže doprinosi provedbi programa mjerenja učinkovitosti u skladu s Uredbom (EU) br. 691/2010.

3. Kako bi ispunio svoje zadaće, upravitelj mreže osigurava sljedeće:

(a) raspoloživost, operacije i dijeljenje alata, procesa i dosljednih podataka za podršku procesa kooperativnog odlučivanja na razini mreže, uključujući, između ostalog, sustave za obradu plana leta i za upravljanje podacima;

(b) pomaganje i koordinaciju između operativnih sudionika i podršku tim sudionicima pri uvođenju i provedbi planova i s tim povezanih mrežnih mjera nakon donošenja kooperativnih odluka;

(c) odgovarajuću operativnu koordinaciju, kao i optimizaciju, interoperabilnost i međusobnu povezanost unutar svog područja odgovornosti;

(d) koordinaciju prijedloga za izmjene odgovarajućih dokumenata ICAO-a u vezi s mrežnim funkcijama;

(e) izvješćivanje o svim aspektima operativne učinkovitosti u skladu s člankom 20., uključujući ograničene resurse;

(f) odgovarajuću povezanost s drugim načinima prijevoza.

4. Upravitelj mreže, na zahtjev Komisije ili Agencije, ispunjava ad hoc zahtjeve za informacijama, savjetima, analizama ili drugim sličnim pomoćnim zadaćama povezanim s različitim funkcijama.

Članak 5.

Strateški plan mreže

1. Za provođenje svoje dugoročne perspektive, upravitelj mreže razvija, održava i provodi strateški plan mreže, koji je u skladu s referentnim razdobljem predviđenim u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) br. 691/2010. On sadrži plan mjerenja učinkovitosti i ciljeve za sljedeće referentno razdoblje i daje očekivanja za buduća referentna razdoblja.

2. Strateški plan mreže daje informacije navedene u Prilogu IV.

3. Cilj strateškog plana mreže je postizanje ciljeva učinkovitosti za mrežne funkcije, koji su predviđeni u Uredbi (EU) br. 691/2010.

4. Strateški plan mreže se prema potrebi ažurira.

Članak 6.

Plan mrežnih operacija

1. Za provedbu strateškog plana mreže na operativnoj razini, upravitelj mreže razvija plan mrežnih operacija.

2. Plan mrežnih operacija pruža informacije utvrđene u Prilogu V.

3. Planom mrežnih operacija utvrđuju se posebno mjere za postizanje europskih ciljeva učinkovitosti na razini cijele Unije predviđenih u Uredbi (EU) br. 691/2010, obuhvaćajući razdoblje od 3 do 5 godina te godišnje, sezonsko, tjedno i dnevno razdoblje.

4. Plan mrežnih operacija uključuje vojne zahtjeve, ako ih pruže države članice.

5. Plan mrežnih operacija uključuje plan poboljšanja europske mreže ruta i ekvivalentan plan za radijske frekvencije i kodove SSR transpondera.

6. U planu mrežnih operacija utvrđuju se operativna ograničenja, uska grla, mjere za poboljšanje i rješenja za sanaciju ili ublažavanje.

7. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, funkcionalni blokovi zračnog prostora i operatori zračnih luka osiguravaju da njihovi operativni planovi budu u skladu s planom mrežnih operacija. Upravitelj mreže osigurava koherentnost plana mrežnih operacija.

8. Plan mrežnih operacija se ažurira u redovitim vremenskim razmacima, uzimajući u obzir sve relevantne razvoje u potrebama i zahtjevima mrežnih funkcija.

Članak 7.

Nadležnosti upravitelja mreže

1. Ne dovodeći u pitanje odgovornosti država članica, upravitelj mreže, pri izvođenju svojih zadaća, donosi pojedinačne mjere koje proizlaze iz procesa kooperativnog donošenja odluka. Te mjere provode stranke kojih se one tiču.

2. Kada odgovornosti države članice sprečavaju donošenje takvih pojedinačnih mjera, upravitelj mreže upućuje takav slučaj Komisiji na daljnje razmatranje.

3. Upravitelj mreže također preporučuje mjere u vezi s drugim pitanjima kada to zahtijeva učinkovitost mreže.

4. U okviru svog područja odgovornosti, upravitelj mreže poduzima mjere čiji je cilj osiguravanje ispunjavanja primjenjivih europskih ciljeva učinkovitosti na razini cijele Unije iz članka 9. Uredbe (EU) br. 691/2010.

5. Upravitelj mreže prikuplja, objedinjuje i analizira sve relevantne podatke utvrđene u Prilozima I. do VI. Na zahtjev, on te podatke dostavlja Komisiji, Agenciji ili tijelu za reviziju učinkovitosti koje je predviđeno u Uredbi (EU) br. 691/2010.

Članak 8.

Odnosi s operativnim sudionicima

1. Za obavljanje svojih zadaća praćenja i poboljšavanja sveukupne učinkovitosti mreže, upravitelj mreže razvija odgovarajuće radne aranžmane s operativnim sudionicima, predviđena u članku 15.

2. Operativni sudionici osiguravaju da su mjere koje se provode na lokalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora usklađene s mjerama koje su kroz proces kooperativnog donošenja odluka donesene na razini mreže.

3. Operativni sudionici dostavljaju upravitelju mreže relevantne podatke navedene u Prilozima I. do VI., poštujući bilo koje rokove, zahtjeve u vezi s potpunošću ili zahtjeve u vezi s točnošću koji su za njihovu dostavu dogovoreni s upraviteljem mreže.

4. Sudionici na koje se odnose pojedinačne mjere koje je u skladu s člankom 7. stavkom 1. donio upravitelj mreže, mogu zatražiti preispitivanje takvih mjera u roku od 5 radnih dana od njihovog donošenja. Zahtjev za preispitivanje ne odgađa pojedinačne mjere.

5. Upravitelj mreže potvrđuje ili izmjenjuje dotične mjere u roku od 5 radnih dana ili u roku od 48 sati ako se radi o krizi mreže.

Članak 9.

Odnosi s državama članicama

1. Pri obavljanju svojih zadaća, upravitelj mreže uvažava odgovornosti država članica.

2. Države članice obavješćuju upravitelja mreže kada njihov suverenitet i njihove odgovornosti onemogućavaju donošenje pojedinačnih mjera u skladu s člankom 7. stavkom 1.

3. Kada su države članice uključene u operativna pitanja povezana s mrežnim funkcijama, one moraju biti uključene u proces kooperativnog donošenja odluka i provoditi na nacionalnoj razini rezultate koji su u tom procesu dogovoreni.

Članak 10.

Odnosi s funkcionalnim blokovima zračnog prostora

1. Države članice osiguravaju usku suradnju i koordinaciju između funkcionalnog bloka zračnog prostora i upravitelja mreže, na primjer, na razini strateškog planiranja i taktičkog upravljanja dnevnim protokom i kapacitetom.

2. Kako bi se omogućila operativna međusobna povezanost između funkcionalnih blokova zračnog prostora, upravitelj mreže, u uskoj suradnji sa svim funkcionalnim blokovima zračnog prostora, uspostavlja usklađene procese, postupke i veze uključujući promjene aspekata povezanih s aktivnostima upravitelja mreže.

3. Države članice koje surađuju u funkcionalnom bloku zračnog prostora osiguravaju oblikovanje objedinjenih stajališta u vezi s mrežnim funkcijama.

4. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi koji surađuju u funkcionalnom bloku zračnog prostora osiguravaju oblikovanje objedinjenih stajališta u vezi s operativnim pitanjima mrežnih funkcija.

5. Prije uspostavljanja funkcionalnog bloka zračnog prostora, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi surađuju na takav način da se oblikuju objedinjena stajališta o aspektima povezanim s aktivnostima upravitelja mreže.

Članak 11.

Civilno-vojna suradnja

1. Upravitelj mreže osigurava uspostavljanje odgovarajućih aranžmana kojima se omogućava i podržava odgovarajuća koordinacija s nacionalnim vojnim tijelima.

2. Države članice osiguravaju primjerenu vojnu uključenost u sve aktivnosti povezane s mrežnim funkcijama.

3. Države članice osiguravaju odgovarajuću zastupljenost vojnih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i vojnih korisnika zračnog prostora u svim operativnim radnim i konzultantskim aranžmanima koje uspostavlja upravitelj mreže.

4. Funkcija oblikovanja europske mreže ruta izvodi se ne dovodeći u pitanje rezervacije ili ograničenja volumena zračnog prostora za isključivu ili posebnu upotrebu od strane država članica. Upravitelj mreže potiče i koordinira raspoloživost uvjetnih ruta kroz ta područja u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2150/2005[[8]](#footnote-29081-8).

Članak 12.

Općeniti zahtjevi za mrežne funkcije

Upravitelj mreže osigurava ispunjavanje općenitih zahtjeva za mrežne funkcije navedenih u Prilogu VI. Ti se zahtjevi primjenjuju od datuma donošenja Odluke o nominaciji i upravitelj mreže ih mora ispuniti u roku od 12 mjeseci nakon tog datuma.

Poglavlje III.

UPRAVLJANJE MREŽNIM FUNKCIJAMA

Članak 13.

Kooperativno donošenje odluka

1. Mrežnim funkcijama se upravlja putem kooperativnog donošenja odluka.

2. Proces kooperativnog donošenja odluka uključuje:

(a) proces savjetovanja predviđen u članku 14.;

(b) detaljne radne aranžmane i procese za operacije predviđene u članku 15.

3. Za donošenje mjera povezanih s upravljanjem mrežnim funkcijama i za praćenje njihove učinkovitosti, upravitelj mreže uspostavlja upravni odbor mreže predviđen u članku 16.

4. Ako upravitelj mreže smatra da njegovo djelovanje ometa jedna ili više stranaka, on taj problem prosljeđuje upravnom odboru mreže na rješavanje.

Članak 14.

Proces savjetovanja

1. Mora se uspostaviti proces za organiziranje odgovarajućeg i redovitog savjetovanja država članica i operativnih sudionika.

2. Savjetovanja se odnose, prema potrebi, na detaljna radne aranžmane predviđene u članku 15., strateški plan mreže, plan mrežnih operacija, napredak u provedbi planova, izvješća Komisiji te na operativna pitanja.

3. Proces savjetovanja se može razlikovati ovisno o prirodi pojedinačnih mrežnih funkcija. Kako bi se osiguralo da se mogu rješavati regulatorna pitanja, prema potrebi se uključuju države članice.

4. Kada sudionici nisu zadovoljni sa savjetovanjem, problem se prvo upućuje na odgovarajuće savjetovanje na razini pojedinačne funkcije. Kada se rješenje problema ne može postići na razini pojedinačne funkcije, problem se upućuje na rješavanje upravnom odboru mreže.

Članak 15.

Detaljni radni aranžmani i procesi za operacije

1. Upravitelj mreže razvija detaljne radne aranžmane i procese za operacije u vezi s aspektima planiranja i operativnim aspektima, uvažavajući naročito posebnosti i zahtjeve pojedinačnih mrežnih funkcija kako je navedeno u Prilozima I. do VI.

2. Upravitelj mreže osigurava da detaljni radni aranžmani i procesi za operacije sadrže pravila za obavješćivanje dotičnih zainteresiranih strana.

3. Ova detaljni radni aranžmani i procesi za operacije moraju uvažavati razdvajanje pružanja usluga i regulatornih pitanja te osiguravati uključivanje država članica kada je to potrebno.

Članak 16.

Upravni odbor mreže

1. Upravni odbor mreže odgovoran je za:

(a) odobravanje strateškog plana mreže prije njegovog donošenja u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 549/2004;

(b) odobravanje planova mrežnih operacija koji se donose za razdoblje od 3 do 5 godina i godišnjih planova mrežnih operacija;

(c) odobravanje procesa kooperativnog donošenja odluka, procesa savjetovanja kao i detaljnih radnih aranžmana i procesa za operacije za mrežne funkcije, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;

(d) odobravanje poslovnika Europske jedinice za koordinaciju zrakoplovne krize iz članka 18. stavka 4., nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;

(e) praćenje napretka u provedbi planova i rješavanje bilo kakvih mogućih odstupanja od početnih planova;

(f) praćenje procesa savjetovanja između suoperativnih dionika;

(g) praćenje aktivnosti povezanih s upravljanjem mrežnim funkcijama;

(h) praćenje aktivnosti upravitelja mreže povezanih s krizom mreže;

(i) odobravanje godišnjeg izvješća iz članka 20. Ovo izvješće uključuje, između ostalog, provedbu strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija;

(j) rješavanje pitanja koja nisu bila riješena na razini pojedinačne mrežne funkcije;

(k) ocjenjivanje, ima li upravitelj mreže odgovarajuću stručnost, sredstva i nepristranost za neovisno obavljanje zadaća koje su mu dodijeljene, uključujući rješenja za zaštitu, odgovornost i nepredviđene situacije;

(l) odobravanje godišnjeg proračuna upravitelja mreže, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;

(m) odobravanje njegovog poslovnika, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;

(n) rješavanje bilo kojih dodatnih pitanja, koje on smatra relevantnim.

2. Članovi upravnog odbora mreže koji imaju pravo glasa su:

(a) jedan predstavnik pružatelja usluga u zračnoj plovidbi po funkcionalnom bloku zračnog prostora koji je već uspostavljen ili se uspostavlja, s ukupno četiri glasa za sve pružatelje usluga u zračnoj plovidbi;

(b) četiri predstavnika komercijalnih i nekomercijalnih civilnih korisnika zračnog prostora;

(c) dva predstavnika operatora zračnih luka;

(d) dva predstavnika vojske u smislu pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i korisnika zračnog prostora.

3. Članovi upravnog odbora mreže su također:

(a) predsjednik koji se imenuje na temelju tehničke stručnosti i znanja na prijedlog Komisije, koji se posebno temelji na prijedlozima članova upravnog odbora mreže s pravom glasa, i nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo;

(b) jedan predstavnik Komisije;

(c) jedan predstavnik EUROCONTROL-a;

(d) jedan predstavnik upravitelja mreže.

4. Članovi imaju svog zamjenika.

5. Članovi upravnog odbora mreže s pravom glasa imenuju se na prijedlog njihovih organizacija, nakon pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo.

6. Komisija može imenovati neovisne i priznate stručnjake kao savjetnike, koji djeluju u svoje ime i predstavljaju široki raspon struka koje obuhvaćaju glavne aspekte mrežnih funkcija. Kandidate za ovu ulogu predlažu države koje sudjeluju u radu upravitelja mreže.

7. Članovi navedeni u točkama (a), (b) i (c) stavka 3. imaju pravo odbiti prijedloge koji utječu na:

(a) suverenitet i odgovornosti država članica, posebno u vezi s pitanjima javnog reda, javne sigurnosti i obrane, kako je naveden u članku 13. Uredbe (EZ) br. 549/2004;

(b) sukladnost aktivnosti upravnog odbora mreže s ciljevima ove Uredbe;

(c) nepristranost i jednakopravnost upravnog odbora mreže.

8. Dokumente iz stavka 1. usvaja upravni odbor mreže običnom većinom glasova svojih članova koji imaju pravo glasa.

9. Kada se ne može postići dogovor o pitanjima od velike važnosti za mrežu, upravni odbor mreže upućuje problem Komisiji na daljnji postupak. Komisija o tome obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.

Članak 17.

Uloga Odbora za jedinstveno nebo

1. Upravitelj mreže upućuje regulatorna pitanja Komisiji; Komisija o tim pitanjima obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.

2. Odbor za jedinstveno nebo daje mišljenje o:

(a) nominaciji upravitelja mreže;

(b) imenovanju predsjednika upravnog odbora mreže;

(c) imenovanju članova upravnog odbora mreže s pravom glasa;

(d) poslovniku upravnog odbora mreže;

(e) strateškom planu mreže, a posebno o ciljevima ovog plana u bilo kojoj ranoj fazi;

(f) godišnjem proračunu upravitelja mreže;

(g) poslovniku Europske jedinice za koordinaciju zrakoplovne krize;

(h) postupcima kooperativnog donošenja odluka, postupcima savjetovanja te detaljnim radnim aranžmanima i procesima za operacije za mrežne funkcije.

3. Odbor za jedinstveno nebo može obavijestiti Komisiju kada upravni odbor mreže ne može postići dogovor o pitanjima od velike važnosti za mrežu.

Poglavlje IV.

UPRAVLJANJE KRIZOM MREŽE

Članak 18.

Uspostavljanje Europske jedinice za koordinaciju zrakoplovne krize

1. Za podršku pri upravljanju krizama mreže osniva se Europska jedinica za koordinaciju zrakoplovne krize (EACCC).

2. Stalno članstvo EACCC-a sastoji se od jednog predstavnika države članice koja predsjedava Vijećem, jednog predstavnika Komisije, jednog predstavnika Agencije, jednog predstavnika EUROCONTROL-a, jednog predstavnika vojske, jednog predstavnika pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, jednog predstavnika zračnih luka i jednog predstavnika korisnika zračnog prostora.

3. Sastav EACCC-a se može, od slučaja do slučaja, dopuniti stručnjacima ovisno o prirodi određene krize.

4. EACCC izrađuje svoj poslovnik, koji usvaja upravni odbor mreže.

5. Upravitelj mreže stavlja na raspolaganje sredstva potrebna za uspostavljanje i rad EACCC-a.

Članak 19.

Odgovornosti upravitelja mreže i EACCC-a

1. Upravitelj mreže, zajedno s članovima EACCC-a, odgovoran je za aktiviranje i deaktiviranje EACCC-a.

2. Upravitelj mreže, uz pomoć EACCC-a, odgovoran je za:

(a) koordinaciju upravljanja odgovorom na krizu mreže u skladu s poslovnikom EACCC-a, što uključuje usku suradnju s odgovarajućim strukturama u državama članicama;

(b) podršku aktiviranja i koordinacije planova za nepredviđene situacije na razini države članice;

(c) razradu mjera ublažavanja na razini mreže, kako bi se osigurao pravovremeni odgovor na takve situacije krize mreže, radi zaštite i osiguravanja trajne i sigurne operacije mreže. U tu svrhu upravitelj mreže:

(i.) prati 24 sata situaciju na mreži u odnosu na krize mreže;

(ii.) osigurava učinkovito upravljanje informacijama i komunikaciju putem širenja točnih, pravovremenih i dosljednih podataka za podršku primjene načela i procesa upravljanja rizikom u procesima donošenja odluka;

(iii.) olakšava organizirano prikupljanje i centralizirano pohranjivanje tih podataka;

(d) upozoravanje, kada je primjereno, Komisije, Agencije ili država članica na mogućnosti za dodatnu podršku za ublažavanje krize, uključujući povezivanje s operatorima drugih načina prijevoza koji mogu utvrditi i provesti intermodalna rješenja;

(e) praćenje i izvješćivanje o obnavljanju i održivosti mreže.

Poglavlje V.

PRAĆENJE, IZVJEŠĆIVANJE I NADZOR

Članak 20.

Praćenje i izvješćivanje

1. Upravitelj mreže uspostavlja proces stalnog praćenja:

(a) operativne učinkovitosti mreže;

(b) mjera koje poduzimaju operativni sudionici i države članice i rezultata učinkovitosti koje oni postižu;

(c) djelotvornosti i učinkovitosti svake od funkcija obuhvaćenih ovom Uredbom.

2. Stalnim praćenjem se utvrđuju bilo kakva moguća odstupanja od strateškog plana mreže i planova mrežnih aktivnosti. Operativni sudionici pomažu upravitelju mreže pri obavljanju ove zadaće, izvođenjem određenih zadaća koje, između ostalog, uključuju pružanje podataka.

3. Upravitelj mreže jedanput godišnje podnosi Komisiji i Agenciji izvješće o mjerama koje su poduzete za ispunjavanje vlastitih zadaća. Izvješće se odnosi na pojedinačne mrežne funkcije kao i na sveukupnu situaciju u vezi s mrežom, te je usko povezano sa sadržajem strateškog plana mreže i plana mrežnih aktivnosti. Komisija obavješćuje Odbor za jedinstveno nebo.

Članak 21.

Nadzor nad upraviteljem mreže

Komisija, potpomognuta Agencijom što se tiče pitanja povezanih sa sigurnošću, osigurava nadzor nad upraviteljem mreže, posebno u odnosu na zahtjeve sadržane u ovoj Uredbi i u drugom zakonodavstvu Unije. Komisija jedanput godišnje ili na poseban zahtjev podnosi izvješće Odboru za jedinstveno nebo.

Poglavlje VI.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 22.

Odnosi s trećim zemljama

Treće zemlje, zajedno sa svojim operativnim sudionicima, mogu sudjelovati u radu upravitelja mreže.

Članak 23.

Financiranje upravitelja mreže

Države članice poduzimaju potrebne mjere za financiranje funkcija mreže za koje je zadužen upravitelj mreže, na temelju naknada za usluge u zračnoj plovidbi. Upravitelj mreže mora voditi svoje troškove na transparentan način.

Članak 24.

Odgovornost

Upravitelj mreže uspostavlja aranžmane za pokriće odgovornosti povezane s izvršavanjem vlastitih zadaća. Metoda koja se koristi za osiguravanje pokrića mora biti primjerena potencijalnom gubitku i šteti o kojima se radi, uzimajući u obzir pravni status upravitelja mreže i razinu dostupnog pokrića komercijalnim osiguranjem.

Članak 25.

Revizija

Komisija će preispitati djelotvornost izvođenja mrežnih funkcija najkasnije do 31. prosinca 2013. kao i redovito nakon toga, uzimajući u obzir referentna razdoblja programa mjerenja učinkovitosti predviđena u Uredbi (EU) br. 691/2010.

Članak 26.

Izmjene Uredbe (EU) br. 691/2010

Uredba (EU) br. 691/2010 mijenja se kako slijedi:

1. U članku 3. stavku 3. dodaje se sljedeća točka (m):

‘(m) ocjena plana mjerenja učinkovitosti upravitelja mreže, uključujući njegovu usklađenost s europskim ciljevima performanse na razini cijele Unije.’;

(2) umeće se sljedeći članak 5.a:

‘Članak 5.a

Upravitelj mreže

1. Upravitelj mreže, koji je uspostavljen člankom 3. Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011\*[[9]](#footnote-29081-9), obavlja sljedeće zadaće u vezi s programom mjerenja učinkovitosti:

(a) pomaže Komisiji davanjem relevantnih ulaznih podataka za pripremu europskih ciljeva učinkovitosti na razini cijele Unije prije referentnih razdoblja te za praćenje tijekom referentnih razdoblja. Upravitelj mreže posebno upozorava Komisiju na bilo kakve značajne i ustrajne padove operativne učinkovitosti;

(b) u skladu s člankom 20. stavkom 5., osigurava Komisiji pristup svim podacima navedenim u Prilogu IV.;

(c) podržava države članice i pružatelje usluga u zračnoj plovidbi pri postizanju njihovih ciljeva učinkovitosti tijekom referentnih razdoblja;

(d) razrađuje plan mjerenja učinkovitosti, koji se donosi kao dio strateškog plana mreže prije početka svakog referentnog razdoblja. Ovaj plan mjerenja učinkovitosti mora biti javan i mora:

(i.) sadržavati cilj u vezi okoliša koji mora biti u skladu s europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije za cijelo referentno razdoblje, s godišnjim vrijednostima koje se upotrebljavaju za namjene praćenja;

(ii.) sadržavati ciljeve učinkovitosti za druga relevantna ključna područja performanse koji su u skladu s europskim ciljevima učinkovitosti na razini cijele Unije za cijelo referentno razdoblje, s godišnjim vrijednostima koje se upotrebljavaju za namjene praćenja;

(iii.) sadržavati opis aktivnosti planiranih za ispunjavanje ciljeva;

(iv.) sadržavati, kada je to potrebno ili kada tako odluči Komisija, dodatne ključne pokazatelje i ciljeve učinkovitosti.

(3) u članku 17., umeće se sljedeći stavak 2.a:

‘2.a. Komisija prati provedbu plana mjerenja učinkovitosti upravitelja mreže. Ukoliko se ciljevi tijekom referentnog razdoblja ne postignu, Komisija primjenjuje odgovarajuće mjere navedene u planu mjerenja učinkovitosti, radi poboljšavanja situacije. Za ovu se namjenu koriste godišnje vrijednosti u planu mjerenja učinkovitosti .’;

(4) u Prilogu III. stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

‘3. Okoliš

Oblikovanje ruta: ne primjenjuje se tijekom prvog referentnog razdoblja. Tijekom drugog referentnog razdoblja ocjenu procesa oblikovanja ruta upotrijebljenog u planu mjerenja učinkovitosti i njegova usklađenost s procesom za razvoj plana poboljšanja europske mreže ruta izrađuje upravitelj mreže.

4. Kapacitet

Razina kašnjenja: usporedba očekivane razine kašnjenja na ruti ATFM-a iz planova mjerenja učinkovitosti s referentnom vrijednošću dobivenom u postupku planiranja kapaciteta koji izvodi EUROCONTROL i iz plana mrežnih operacija upravitelja mreže.’

Članak 27.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. srpnja 2011.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO, v. r.

**PRILOG I.**

FUNKCIJA OBLIKOVANJA EUROPSKE MREŽE RUTA

DIO A

Cilj

1. Funkcija ERND-a:

(a) ostvaruje plan poboljšanja europske mreže ruta za sigurnu i učinkovitu operaciju zračnog prometa, uvažavajući utjecaj na okoliš;

(b) u okviru plana poboljšanja europske mreže ruta, olakšava razvoj strukture zračnog prostora koja nudi potrebnu razinu sigurnosti, kapaciteta, fleksibilnosti, reagiranja, utjecaj na okoliš i kontinuiranog (eng. ‘seamless’) pružanja ekspeditivnih usluga u zračnoj plovidbi, vodeći računa o potrebama zaštite i obrane;

(c) osigurava regionalnu međusobnu povezanost i interoperabilnost europske mreže ruta unutar regije ICAO EUR i sa susjednim ICAO regijama.

2. Razvoj plana poboljšanja europske mreže ruta oslanja se na proces kooperativnog donošenja odluka. Plan poboljšanja europske mreže ruta čini dio plana mrežnih operacija koji se odnosi na ERND i sadrži detaljna pravila provedbe dijela strateškog plana mreže koji se odnosi na ERND.

3. Države članice ostaju odgovorne za detaljan razvoj, odobravanje i uspostavljanje struktura zračnog prostora za zračni prostor koji je u njihovoj nadležnosti.

DIO B

Načela planiranja

1. Ne dovodeći u pitanje suverenitet država članica nad zračnim prostorom i zahtjeve država članica koji se odnose na pitanja javnog reda, javne sigurnosti i obrane, upravitelj mreže, države članice, treće zemlje, korisnici zračnog prostora, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnih prostora ili pojedinačno, upotrebom procesa kooperativnog donošenja odluka, razvijaju plan poboljšanja europske mreže ruta, primjenjujući načela oblikovanja zračnog prostora navedena u ovom Prilogu. Plan poboljšanja europske mreže ruta mora ispunjavati ciljeve učinkovitosti koji su u programu mjerenja učinkovitosti navedeni za upravitelja mreže.

2. Proces kooperativnog donošenja odluka temelji se na odgovarajućim trajnim detaljnim radnim aranžmanima koje na razini stručnjaka uspostavlja upravitelj mreže, uz sudjelovanje svih sudionika. Konzultacije se organiziraju učestalošću koja odražava potrebe funkcije oblikovanja europske mreže ruta.

3. Kako bi se osigurala primjerena povezivost plana poboljšanja europske mreže ruta, upravitelj mreže i države članice moraju u proces kooperativnog donošenja odluka uključiti treće zemlje, u skladu s člankom 22. Potrebno je osigurati primjerenu suradnju između upravitelja mreže i, s jedne strane, njegovih detaljnih radnih aranžmana na razini stručnjaka koji podržavaju razvoj plana poboljšanja europske mreže ruta, te s druge strane, radnih aranžmana na razini relevantnih stručnjaka ICAO-a koja obuhvaćaju poboljšanja mreže ruta na sučelju.

4. Plan poboljšanja europske mreže ruta je kotrljajući (eng. rolling plan) plan koji odražava sve potrebne elemente kako bi se osiguralo da se europski zračni prostor oblikuje kao jedinstveni subjekt i da ispunjava primjenjive ciljeve učinkovitosti.

5. Plan uključuje:

(a) zajednička opća načela nadopunjena tehničkim specifikacijama za oblikovanje zračnog prostora;

(b) vojne zahtjeve u vezi sa zračnim prostorom;

(c) dogovorenu europsku mrežu ruta i, ako je izvedivo, strukturu zračnog prostora slobodnog izbora putanja leta (eng. free route airspace) oblikovanu za ispunjavanje svih zahtjeva korisnika, s detaljima koji obuhvaćaju sve projekte promjene zračnog prostora;

(d) pravila upotrebe i raspoloživost mreže ruta i zračnog prostora slobodnog izbora putanja leta;

(e) indikaciju preporučene sektorizacije ATC-a za podršku strukture zračnog prostora ATS-a koji trebaju projektirati, donijeti i provesti države članice;

(f) smjernice za upravljanje zračnim prostorom;

(g) detaljni vremenski plan razvoja;

(h) kalendar zajedničkog ciklusa objavljivanja i provedbe, putem plana mrežnih operacija;

(i) pregled trenutačne i očekivane situacije na mreži, uključujući očekivanu učinkovitost na temelju trenutačnih i dogovorenih planova.

6. Upravitelj mreže osigurava odgovarajuće aranžmane za sve aktivnosti kako bi se omogućila civilno-vojna koordinacija u procesu kooperativnog donošenja odluka.

7. Upravitelj mreže, države članice, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnog prostora ili pojedinačno, osiguravaju koherentno uključivanje projekata za oblikovanje zračnog prostora, koji su dogovoreni procesom kooperativnog donošenja odluka, u plan poboljšanja europske mreže ruta.

8. Države članice i funkcionalni blokovi zračnog prostora osiguravaju da su projekti oblikovanja zračnog prostora na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora, prije provedbe, kompatibilni i sukladni s planom poboljšanja europske mreže ruta te koordinirani s državama na koje imaju utjecaj i s upraviteljem mreže.

9. Podaci u vezi s promjenama projekata koje zahtijevaju provjeru kompatibilnosti i koji se moraju staviti na raspolaganje upravitelju mreže, između ostalog uključuju:

(a) promjene u postavljanju rute;

(b) promjene u smjeru rute;

(c) promjene u namjeni rute;

(d) opis zračnog prostora slobodnog izbora putanja leta, uključujući odgovarajuća pravila korištenja;

(e) pravila korištenja i raspoloživost rute;

(f) promjene u vertikalnoj ili horizontalnoj granici sektora;

(g) dodavanje ili odstranjivanje značajnih točaka;

(h) promjene u korištenju prekograničnog zračnog prostora;

(i) promjene koordinata značajnih točaka;

(j) promjene koje utječu na prijenos podataka;

(k) promjene koje utječu na podatke objavljene u zbornicima zrakoplovnih informacija;

(l) promjene koje utječu na sporazume u vezi s oblikovanjem i korištenjem zračnog prostora.

10. Upravitelj mreže i države članice u okviru ovog Priloga, putem procesa kooperativnog donošenja odluka, razvijaju zajedničke prijedloge za izmjene odgovarajućih dokumenata ICAO-a. Posebice, za izmjene dokumenata ICAO-a koji se odnose na ATS rute nad otvorenim morem, države članice primjenjuju važeće postupke ICAO-a za koordinaciju.

11. Upravitelj mreže, države članice, korisnici zračnog prostora, operatori zračnih luka, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnog prostora ili pojedinačno, putem procesa kooperativnog donošenja odluka stalno revidiraju plan poboljšanja europske mreže ruta kako bi uvažili nove ili promijenjene zahtjeve za zračnim prostorom. Osigurava se stalna koordinacija s vojnim tijelima.

DIO C

Načela oblikovanja zračnog prostora

1. Pri razvoju plana poboljšanja europske mreže ruta, upravitelj mreže, države članice, treće zemlje, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnog prostora ili pojedinačno, u okviru procesa kooperativnog donošenja odluka, pridržavaju se sljedećih načela oblikovanja zračnog prostora:

(a) uspostava i konfiguracija struktura zračnog prostora temelje se na operativnim zahtjevima, bez obzira na nacionalne granice ili granice funkcionalnih blokova zračnog prostora ili granice FIR-a, i nisu nužno povezani s razinom podjele između gornjeg i donjeg zračnog prostora;

(b) oblikovanje struktura zračnog prostora je transparentan proces u kojem se prikazuju donesene odluke i njihovo obrazloženje, uzimajući u obzir zahtjeve svih korisnika, usklađujući istovremeno sigurnost, kapacitet, aspekte okoliša i uvažavajući vojne potrebe i potrebe nacionalne sigurnosti;

(c) sadašnja i predviđena prometna potražnja, na razini mreže i na lokalnoj razini, te ciljevi učinkovitosti su ulazni podaci za plan poboljšanja europske mreže ruta sa svrhom zadovoljenja potreba glavnih tokova prometa i zračnih luka;

(d) osigurava se vertikalna i horizontalna povezanost, uključujući terminalni zračni prostor i strukturu zračnog prostora na sučelju;

(e) mogućnost obavljanja letova duž, ili najbliže moguće, ruta i profila leta koje traži korisnik u fazi leta na ruti;

(f) prihvaćanje za procjenu i mogući razvoj svih prijedloga struktura zračnog prostora, uključujući zračni prostor slobodnog izbora putanja leta, višestruke opcije rutiranjai CDR-ove, primljene od sudionika koji imaju operativni zahtjev na tom području;

(g) pri oblikovanju struktura zračnog prostora, uključujući zračni prostor slobodnog izbora putanja leta i sektore ATC-a, uvažavaju se postojeće ili predložene strukture zračnog prostora namijenjene za aktivnosti koje zahtijevaju rezervaciju ili ograničenje zračnog prostora. U tu svrhu, uspostavljaju se samo takve strukture koje su u skladu s primjenom FUA-e. Takve strukture moraju u najvećoj mogućoj mjeri biti usklađene i dosljedne u cijeloj europskoj mreži;

(h) razvoj oblikovanja sektora ATC-a započinje traženim poravnavanjem rute ili toka prometa u okviru iterativnog procesa kojim se osigurava kompatibilnost između ruta ili tokova i sektora;

(i) sektori ATC-a se oblikuju tako da omogućavaju razvoj konfiguracija sektora koje zadovoljavaju tokove prometa, te su prilagodljive i razmjerne promjenljivim zahtjevima prometa;

(j) uspostavljaju se sporazumi o pružanju usluga u slučajevima kada se ATC sektori, iz operativnih razloga, moraju oblikovati tako da prelaze nacionalne granice ili granice funkcionalnih blokova zračnog prostora ili granice FIR-a.

2. Upravitelj mreže, države članice, funkcionalni blokovi zračnog prostora i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi kao dio funkcionalnih blokova zračnog prostora ili pojedinačno, putem procesa kooperativnog donošenja odluka, osiguravaju primjenu sljedećih načela u vezi s korištenjem zračnog prostora i upravljanjem kapacitetom:

(a) strukture zračnog prostora se planiraju tako da olakšavaju fleksibilnu i pravovremenu upotrebu i upravljanje zračnim prostorom u vezi s mogućnostima ruta, protocima prometa, shemama konfiguracije sektora i konfiguracijom drugih struktura zračnog prostora;

(b) strukture zračnog prostora moraju pružati prostor za uspostavljanje dodatnih opcija rutiranja, osiguravajući pri tom njihovu kompatibilnost (pitanja kapaciteta i ograničenja pri oblikovanju sektora).

DIO D

Trajno praćenje postignuća učinkovitosti na razini mreže

1. Kako bi osigurao redovita poboljšanja učinkovitosti, upravitelj mreže, u uskoj suradnji s državama, funkcionalnim blokovima zračnog prostora i operativnim sudionicima obavlja redovite revizije efektivnosti provedenih struktura zračnog prostora.

2. Ova revizija, između ostalog, uključuje:

(a) razvoj prometne potražnje;

(b) učinkovitost ograničenja kapaciteta i učinkovitosti letova na razini države, funkcionalnog bloka zračnog prostora ili mreže;

(c) ocjenu aspekata upotrebe zračnog prostora, s civilnog i s vojnog stajališta;

(d) ocjenu sektorizacije i upotrijebljenih konfiguracija sektora;

(e) ocjenu cjelovitosti i kontinuiteta struktura zračnog prostora;

(f) obavješćivanje Komisije u slučajevima kada potrebne korektivne mjere prelaze nadležnosti upravitelja mreže.

**PRILOG II.**

FUNKCIJA RADIJSKE FREKVENCIJE

DIO A

Zahtjevi za provedbu funkcije

1. Države članice nominiraju nadležnu osobu, tijelo ili organizaciju za nacionalnog upravitelja za frekvencije koji je odgovoran za osiguravanje da se dodjele frekvencije obavljaju, mijenjaju i oslobađaju u skladu s ovom Uredbom. Države članice obavješćuju Komisiju i upravitelja mreže o imenima i adresama tih osoba najkasnije 4 mjeseca nakon donošenja ove Uredbe.

2. Upravitelj mreže priprema i koordinira aspekte strateškog spektra u vezi s mrežom koji moraju biti dokumentirani na odgovarajući način u strateškom planu mreže i planu mrežnih operacija. Upravitelj mreže pomaže Komisiji i državama članicama pri izradi zajedničkih zrakoplovnih stajališta za usklađene doprinose država članica međunarodnim forumima, a posebno Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) i Međunarodnoj uniji za telekomunikacije (ITU).

3. Na zahtjev nacionalnog(-ih) upravitelja za frekvencije, upravitelj mreže poduzima mjere s Komisijom i CEPT-om za rješavanje bilo kakvih pitanja povezanih s drugim industrijskim sektorima.

4. Nacionalni upravitelji za frekvencije obavješćuju upravitelja mreže o slučajevima radijskih smetnji koje utječu na europsku zrakoplovnu mrežu. Upravitelj mreže evidentira njihovu pojavu i pomaže pri njihovoj ocjeni. Na zahtjev nacionalnog(-ih) upravitelja za frekvencije, upravitelj mreže koordinira ili pruža bilo kakvu pomoć potrebnu za rješavanje ili ublažavanje takvih slučajeva, uključujući mjere koje poduzima s Komisijom i CEPT-om.

5. Upravitelj mreže razvija i održava središnji registar koji je namijenjen za pohranjivanje svih podataka o dodjeli radijske frekvencije, kako je opisano u točki 14.

6. Države članice koriste središnji registar za ispunjavanje svojih upravnih obveza prema ICAO-u što se tiče registracije dodjele frekvencije.

7. Upravitelj mreže i nacionalni upravitelji za frekvencije dalje razvijaju i poboljšavaju postupke upravljanja frekvencijama, kriterije planiranja, skupove podataka i procese za optimiziranje upotrebe i zauzetosti radijskog spektra u općem zračnom prometu. Na zahtjev države članice ili država članica upravitelj mreže ih predlaže dalje na regionalnoj razini.

8. Kod zahtijeva za dodjelu frekvencije, podnositelj zahtjeva predaje zahtjev nadležnom nacionalnom upravitelju za frekvencije, uključujući sve relevantne podatke i obrazloženja.

9. Nacionalni upravitelji za frekvencije i upravitelj mreže ocjenjuju i određuju prioritete zahtjeva za dodjelu frekvencija na temelju operativnih zahtjeva i dogovorenih kriterija. Nadalje, upravitelj mreže zajedno s nacionalnim upraviteljima za frekvencije utvrđuje njihov utjecaj na mrežu. Upravitelj mreže uspostavlja takve kriterije, savjetujući se s nacionalnim upraviteljima za frekvencije, u roku od 12 mjeseci nakon donošenja ove Uredbe te ih nakon toga održava i ažurira, prema potrebi.

10. Kada postoji utjecaj na mrežu, upravitelj mreže određuje odgovarajuću frekvenciju (odgovarajuće frekvencije) za ispunjavanje zahtjeva, uvažavajući sljedeće zahtjeve:

(a) potrebu za osiguravanjem sigurnih komunikacijskih, navigacijskih i nadzornih infrastrukturnih usluga;

(b) potrebu za optimiziranjem upotrebe ograničenih resursa radijskog spektra;

(c) potrebu za isplativim, pravednim i transparentnim pristupom radijskom spektru;

(d) operativne zahtjeve podnositelja zahtjeva i operativnih sudionika;

(e) predviđene buduće zahtjeve za radijskim spektrom;

(f) odredbe sadržane u priručniku ICAO-a za upravljanje frekvencijama u ICAO EUR području (ICAO European Frequency Management Manual).

11. Kada nema utjecaja na mrežu, nacionalni upravitelji za frekvencije određuju odgovarajuću frekvenciju (odgovarajuće frekvencije) za ispunjavanje zahtjeva, uvažavajući zahtjeve iz točke 10.

12. Kada se zahtjev za dodjeljivanje frekvencije ne može ispuniti, nacionalni upravitelji za frekvencije mogu od upravitelja mreže zatražiti da poduzme dodatno pretraživanje raspoloživih frekvencija. Kako bi pronašao rješenje za nacionalne upravitelje za frekvencije, upravitelj mreže može uz pomoć nacionalnih upravitelja za frekvencije poduzeti posebno ispitivanje situacije što se tiče upotrebe frekvencija na dotičnom zemljopisnom području.

13. Nacionalni upravitelj za frekvencije dodjeljuje odgovarajuću frekvenciju (odgovarajuće frekvencije) utvrđenu(-e) u točkama 10., 11. i 12.

14. Nacionalni upravitelj za frekvencije unosi svaku dodjelu u središnji registar, unoseći sljedeće podatke:

(a) podatke koji su definirani u priručniku ICAO-a za upravljanje frekvencijama u ICAO EUR području, uključujući s njima povezane relevantne tehničke i operativne podatke;

(b) dodatne/poboljšane podatke koji proizlaze iz točke 7.;

(c) opis operativne upotrebe dodijeljene frekvencije;

(d) podatke za kontakt operativnog sudionika koji koristi dodijeljenu frekvenciju.

15. Pri dodjeli frekvencije podnositelju zahtjeva, nacionalni upravitelj za frekvencije mora uključiti uvjete upotrebe. U tim uvjetima se navodi, najmanje, da dodjela frekvencije:

(a) ostaje na snazi tako dugo dok se upotrebljava za ispunjavanje operativnih zahtjeva koje je opisao podnositelj zahtjeva;

(b) može podlijegati zahtjevu za pomakom i da se takvi pomaci moraju provesti u ograničenom vremenskom okviru;

(c) podliježe izmjeni, kada se promijeni operativna upotreba koju je opisao podnositelj zahtjeva.

16. Nacionalni upravitelj(i) za frekvencije osiguravaju da se bilo kakav zahtijevani pomak, izmjena ili oslobađanje frekvencije obave u dogovorenom vremenskom okviru i da se u skladu s tim ažurira središnji registar. Kada se te mjere ne mogu izvesti, nacionalni upravitelj(i) za frekvencije prosljeđuje(-u) odgovarajuće obrazloženje upravitelju mreže.

17. Nacionalni upravitelji za frekvencije moraju osigurati da će svi operativni, tehnički i upravni detalji iz točke 14., za sve dodijeljene frekvencije koje se koriste u europskoj zrakoplovnoj mreži, biti na raspolaganju u središnjem registru najkasnije do 31. prosinca 2011.

18. Upravitelj mreže i nacionalni upravitelj(i) za frekvencije obavljaju praćenje i ocjenjivanje zrakoplovnih frekventnih pojaseva i dodijeljenih frekvencija na temelju transparentnih postupaka, kako bi se osigurala njihova ispravna i učinkovita upotreba. Upravitelj mreže uspostavlja takve postupke uz savjetovanje s nacionalnim upraviteljima za frekvencije najkasnije 12 mjeseci nakon donošenja ove Uredbe te ih nakon toga, prema potrebi održava i ažurira. Upravitelj mreže posebno utvrđuje bilo kakva odstupanja između središnjeg registra, operativne svrhe i stvarne upotrebe dodijeljene frekvencije. Upravitelj mreže, u dogovorenom vremenskom okviru, o takvim odstupanjima obavješćuje nacionalnog upravitelja za frekvencije radi njihovog rješavanja.

19. Upravitelj mreže osigurava raspoloživost zajedničkih alata za podršku središnjeg i nacionalnog planiranja, koordinacije, registracije, revizije i optimizacije. Moraju se posebno razviti alate za podršku analize podataka iz središnjeg registra za praćenje učinkovitosti funkcije i za oblikovanje i provedbu procesa optimizacije frekvencija u skladu s točkom 7.

DIO B

Zahtjevi za organizaciju funkcije

1. Kooperativno donošenje odluka između nacionalnih upravitelja za frekvencije i upravitelja mreže temelji se na rješenjima koja mora odobriti upravni odbor mreže u skladu s člankom 16. ove Uredbe, nakon dobivanja pozitivnog mišljenja Odbora za jedinstveno nebo u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.

2. U slučaju neslaganja s rješenjima iz stavka 1. dijela B ovog Priloga, upravitelj mreže ili dotične države članice prosljeđuju predmet Komisiji na rješavanje. Komisija postupa u skladu s postupkom iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004.

3. U navedenim aranžmanima navodi se najmanje sljedeće:

(a) kriteriji za ocjenjivanje operativnih zahtjeva i njihovi prioriteti;

(b) najmanji zadani rokovi za koordinaciju novih ili izmijenjenih dodjela radijskih frekvencija;

(c) mehanizmi kojima se osigurava da upravitelj mreže i nacionalni upravitelji za frekvencije ispunjavaju relevantne europske ciljeve učinkovitosti na razini cijele Unije;

(d) da poboljšani postupci, kriteriji i procesi upravljanja frekvencijama ne utječu negativno na one koji se primjenjuju u drugim državama u okviru Regionalnih postupaka ICAO-a;

(e) zahtjevi za osiguravanje da države članice provode odgovarajuća savjetovanja o novim i izmijenjenim rješenjima upravljanja sa svim sudionicima kojih se to tiče, na nacionalnoj i na europskoj razini.

4. Početni aranžmani za koordinaciju radijskih frekvencija moraju biti potpuno kompatibilni s postojećim aranžmanima. Razvoj ovih aranžmana specificira se u suradnji s nacionalnim upraviteljima za frekvencije i smanjuje režijske troškove u najvećoj mogućoj mjeri.

5. Koordinacija strateške i taktičke upotrebe radijskih frekvencija sa susjednim zemljama koje ne sudjeluju u radu upravitelja mreže izvodi se putem regionalnih radnih aranžmana ICAO-a. To se obavlja kako bi se susjednim zemljama omogućio pristup uslugama upravitelja mreže.

6. Upravitelj mreže i nacionalni upravitelji za frekvencije dogovaraju se o sveukupnim prioritetima ove funkcije u svrhu poboljšanja oblikovanja i rada europske zrakoplovne mreže. Ti se prioriteti moraju dokumentirati u obliku dijela strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija koji se odnosi na frekvencije, o čemu se obavljaju savjetovanja s sudionicima. Posebice, određivanje prioriteta može se odnositi na posebne pojaseve, područja i usluge.

7. Države članice osiguravaju da je upotreba zrakoplovnih frekventnih pojaseva od strane vojnih korisnika odgovarajuće usklađena s nacionalnim upraviteljima za frekvencije i s upraviteljem mreže.

**PRILOG III.**

FUNKCIJA KODOVA TRANSPONDERA

DIO A

Zahtjevi za funkciju kodova transpondera

1. Ciljevi ove funkcije su:

(a) poboljšanje otpornosti procesa dodjele kodova kroz dodjelu jasnih uloga i odgovornosti svim uključenim sudionicima, pri čemu je učinkovitost cjelokupne mreže u središtu odlučivanja o dodjeli kodova;

(b) osiguravanje veće transparentnosti dodjela kodova i stvarne upotrebe kodova, čime se omogućava bolje ocjenjivanje cjelokupne učinkovitosti mreže;

(c) kroz uključivanje u propise, osiguravanje regulatorne osnove čime se omogućava bolja provedba i nadzor.

2. Kodovi SSR transpondera dodjeljuju se putem upravitelja mreže državama članicama i pružateljima usluga u zračnoj plovidbi na način kojim se optimizira njihova sigurna i učinkovita raspodjela, pri čemu se uvažava sljedeće:

(a) operativni zahtjevi svih operativnih sudionika;

(b) stvarne i predviđene razine zračnog prometa;

(c) zahtijevana upotreba kodova SSR transpondera u skladu s relevantnim odredbama ICAO-ovog Regionalnog plana zračne plovidbe, Europska regija, Dokument o provedbi usluga i postrojenja i smjernica.

3. Upravitelj mreže u svakom trenutku stavlja popis dodjele kodova SSR transpondera, koji opisuje potpunu i ažurnu dodjelu SSR kodova u zračnom prostoru utvrđenom u članku 1. stavku 3., na raspolaganje državama članicama, pružateljima usluga u zračnoj plovidbi i trećim zemljama.

4. Upravitelj mreže provodi formalni proces za uspostavljanje, ocjenjivanje i koordiniranje zahtjeva za dodjelu kodova SSR transpondera, uvažavajući sve potrebne civilne i vojne upotrebe kodova SSR transpondera.

5. Formalni proces utvrđen u točki 4. uključuje, najmanje, relevantne dogovorene postupke, rokove i ciljeve učinkovitosti za sljedeće aktivnosti:

(a) podnošenje zahtjeva za dodjelu kodova SSR transpondera;

(b) ocjenjivanje zahtjeva za dodjelu kodova SSR transpondera;

(c) koordiniranje predloženih izmjena u vezi s dodjelama kodova SSR transpondera s državama članicama i trećim zemljama u skladu sa zahtjevima utvrđenim u dijelu B;

(d) periodične revizije dodjela SSR kodova i potreba za njima radi optimizacije situacije, uključujući preraspodjelu postojećih dodjela kodova;

(e) periodične izmjene, odobrenja i dostave cjelovitog popisa dodjele kodova SSR transpondera utvrđenog u točki 3.;

(f) prijavljivanje, ocjenjivanje i rješavanje nepredviđenih nesuglasja između dodjela kodova SSR transpondera;

(g) prijavljivanje, ocjenjivanje i rješavanje pogrešnih dodjela kodova SSR transpondera, otkrivenih pri provjeri retencije kodova;

(h) prijavljivanje, ocjenjivanje i rješavanje nepredviđenih manjkavosti pri dodjeli kodova SSR transpondera;

(i) osiguravanje podataka i informacija u skladu sa zahtjevima utvrđenim u dijelu C.

6. Upravitelj mreže provjerava sukladnost zahtjeva za dodjelu kodova SSR transpondera, primljene kao dio procesa utvrđenog u točki 4., sa zahtjevima procesa u vezi s dogovorima o formatu i podacima te u vezi s potpunošću, točnošću, pravovremenošću i utemeljenošću.

7. Države članice osiguravaju da se kodovi SSR transpondera dodjeljuju zrakoplovima u skladu s popisom dodjele kodova SSR transpondera iz točke 3.

8. Upravitelj mreže može u ime država članica i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi upravljati centraliziranim sustavom dodjeljivanja i upravljanja kodovima SSR transpondera za automatsko dodjeljivanje kodova SSR transpondera za opći zračni promet.

9. Postupke i pomagala za redovitu procjenu i ocjenjivanje stvarne upotrebe kodova SSR transpondera od strane država članica i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi provodi upravitelj mreže.

10. Upravitelj mreže, države članice i pružatelji usluga u zračnoj plovidbi moraju se dogovoriti o planovima i postupcima za podršku periodične analize i utvrđivanja budućih zahtjeva u vezi s kodovima SSR transpondera. Ova analiza uključuje utvrđivanje mogućih utjecaja na učinkovitost koji nastaju kao posljedica bilo kakvih predviđenih manjkavosti pri dodjeli kodova SSR transpondera.

11. Moraju se izraditi i održavati operativni priručnici koji sadrže potrebne upute i informacije, kako bi se omogućilo izvođenje mrežne funkcije u skladu sa zahtjevima ove Uredbe. Ti operativni priručnici se dostavljaju i održavaju u skladu s odgovarajućim procesima upravljanja kvalitetom i dokumentacijom.

DIO B

Zahtjevi u vezi s posebnim mehanizmom savjetovanja

1. Upravitelj mreže uspostavlja namjenski mehanizam za koordinaciju i savjetovanje što se tiče detaljnih dogovora o dodjeli kodova SSR transpondera, kojim se:

(a) osigurava uvažavanje utjecaja upotrebe kodova SSR transpondera u trećim zemljama, kroz sudjelovanje u radnim dogovorima o upravljanju kodovima SSR transpondera navedenim u relevantnim odredbama ICAO-ovog Regionalnog plana zračne plovidbe, Europska regija, Dokument o provedbi usluga i postrojenja;

(b) osigurava da je popis dodjele kodova SSR transpondera utvrđen u točki 3. dijela A u skladu s planom za upravljanje kodovima navedenim u relevantnim odredbama ICAO-ovog Regionalnog plana zračne plovidbe, Europska regija, Dokument o provedbi usluga i postrojenja;

(c) određuju zahtjevi kako bi se osiguralo odgovarajuće savjetovanje o novim ili izmijenjenim dogovorima za upravljanje kodovima SSR transpondera s državama članicama kojih se to tiče;

(d) određuju zahtjevi za osiguravanje odgovarajućeg savjetovanje o novim ili izmijenjenim dogovorima za upravljanje kodovima SSR transpondera, koje održavaju države članice sa svim sudionicima kojih se to tiče, na nacionalnoj razini;

(e) osigurava koordinacija s trećim zemljama u vezi sa strateškom i taktičkom upotrebom kodova SSR tarnspondera, putem radnih dogovora o upravljanju kodovima SSR transpondera navedenim u relevantnim odredbama ICAO-ovog Regionalnog plana zračne plovidbe, Europska regija, Dokument o provedbi usluga i postrojenja;

(f) određuju minimalni rokovi za koordinaciju i savjetovanje o predloženim novim ili izmijenjenim dodjelama kodova SSR transpondera;

(g) osigurava da izmjene u popisu dodjele kodova SSR transpondera podliježu odobravanju onih država članica na koje se izmjena odnosi;

(h) određuju zahtjevi za osiguravanje da se izmjene u popisu dodjele kodova SSR transpondera priopće svim sudionicima odmah nakon odobrenja, ne dovodeći u pitanje nacionalne postupke za priopćavanje informacija o upotrebi kodova SSR transpondera od strane vojnih tijela.

2. Upravitelj mreže, u suradnji s nacionalnim vojnim tijelima, osigurava poduzimanje potrebnih mjera kako bi se utvrdilo da dodjela i upotreba kodova SSR transpondera za vojne potrebe nema štetan učinak na sigurnost ili učinkovitost protoka općeg zračnog prometa.

DIO C

Zahtjevi za pružanje podataka

1. Predani zahtjevi za nove ili izmijenjene dodjele kodova SSR transpondera moraju biti u skladu s dogovorima o formatu i podacima te sa zahtjevima u vezi s potpunošću, točnošću, pravovremenošću i utemeljenošću procesa utvrđenog u točki 4. dijela A.

2. Države članice dostavljaju upravitelju mreže, na zahtjev, u dogovorenim rokovima koje propisuje upravitelj mreže, sljedeće podatke i informacije za podršku izvođenja mrežne funkcije za kodove SSR transpondera:

(a) ažurnu evidenciju dodjele i upotrebe svih kodova SSR transpondera unutar njihovog područja odgovornosti, na koje se primjenjuju bilo kakva sigurnosna ograničenja u vezi s potpunim otkrivanjem određenih vojnih dodjela kodova koji se ne upotrebljavaju za opći zračni promet;

(b) obrazloženje kojim se dokazuje da su postojeće i tražene dodjele kodova SSR transpondera minimum potreban za ispunjavanje operativnih zahtjeva;

(c) detalje o bilo kakvim dodjelama kodova SSR transpondera koji više nisu operativno potrebni i koji se mogu osloboditi za ponovno dodjeljivanje unutar mreže;

(d) izvješća o bilo kakvim stvarnim nepredviđenim manjkavostima u dodjelama kodova SSR transpondera;

(e) detalje o bilo kakvim promjenama u planiranju instalacije ili u operativnom statusu sustava ili sastavnih dijelova, koje bi mogle utjecati na dodjelu kodova SSR transpondera letovima.

3. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi dostavljaju upravitelju mreže, na zahtjev, u dogovorenim rokovima koje propisuje upravitelj mreže, sljedeće podatke i informacije za podršku izvođenja mrežne funkcije za kodove SSR transpondera:

(a) izvješća o stanju u vezi s poboljšanim sustavom upravljanja protokom u stvarnom vremenu (Enhanced Tactical Flow Management System), koja sadrže dodjele kodova SSR transpondera za opći zračni promet u kojem se izvode letovi prema pravilima instrumentalnog letenja;

(b) izvješća o bilo kakvim nepredviđenim nesuglasjima ili opasnostima uzrokovanim stvarnom operativnom dodjelom koda SRR transpondera, uključujući informacije o tome kako je riješeno nesuglasje.

4. Odgovori država članica i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, u okviru koordinacije predloženih izmjena dodjela kodova SSR transpondera i ažuriranja popisa dodjela kodova SSR transpondera, najmanje:

(a) utvrđuju da li se predviđa bilo kakvo nesuglasje ili opasnost između dodjela kodova SSR transpondera, ili ne;

(b) potvrđuju da li će doći do negativnog utjecaja na operativne zahtjeve ili učinkovitost, ili ne;

(c) potvrđuju da se izmjene dodjela kodova SSR transpondera mogu provesti u skladu sa zahtijevanim rokovima.

**PRILOG IV.**

PREDLOŽAK ZA STRATEŠKI PLAN MREŽE

Strateški plan mreže temelji se na sljedećoj strukturi:

1. UVOD

1.1. Područje primjene strateškog plana mreže (zemljopisno i vremensko)

1.2. Priprema plana i proces vrednovanja

2. CJELOKUPNI KONTEKST I ZAHTJEVI

2.1. Opis tekuće i planirane situacije na mreži, uključujući ERND, ATFM, zračne luke i ograničene resurse

2.2. Izazovi i mogućnosti povezani s vremenskim okvirom plana (uključujući prognozu prometne potražnje i svjetski razvoj)

2.3. Ciljevi učinkovitosti i poslovni zahtjevi kako ih izražavaju različiti sudionici i europski ciljevi učinkovitosti na razini cijele Unije

3. STRATEŠKA VIZIJA

3.1. Opis strateškog načina na koji će se mreža razvijati i napredovati, kako bi uspješno odgovorila na ciljeve učinkovitosti i poslovne zahtjeve

3.2. Usklađenost s planom mjerenja učinkovitosti

3.3. Usklađenost s europskim glavnim planom ATM-a

4. STRATEŠKI CILJEVI

4.1. Opis strateških ciljeva mreže:

– uključuje kooperativne aspekte sudjelujućih operativnih sudionika u smislu uloga i odgovornosti

– uključuje način na koji će strateški ciljevi odgovoriti na zahtjeve

– utvrđuje kako će se mjeriti napredak ka dostizanju tih ciljeva

– utvrđuje kako će strateški ciljevi utjecati na industriju i druga dotična područja.

5. PLANIRANJE UČINKOVITOSTI

Plan mjerenja učinkovitosti temelji se na sljedećoj strukturi:

1. Uvod

1.1. Opis stanja (područje primjene plana, obuhvaćene funkcije, itd.)

1.2. Opis makroekonomskog scenarija za referentno razdoblje, uključujući sveukupne pretpostavke (prognoza prometa, itd.)

1.3. Opis ishoda savjetovanja sudionika pri izradi plana mjerenja učinkovitosti (glavana pitanja koja su istaknuli sudionici i, ako je moguće, postignuti kompromisi)

2. Ciljevi učinkovitosti na razini upravitelja mreže

2.1. Ciljevi učinkovitosti u svakom relevantnom ključnom području učinkovitosti, postavljeni upućivanjem na svaki pojedini ključni pokazatelj učinkovitosti, za cijelo referentno razdoblje, s godišnjim vrijednostima koje se koriste za namjene praćenja i poticaja

2.2. Opis i objašnjenje doprinosa i utjecaja ciljeva učinkovitosti upravitelja mreže na europske ciljeve učinkovitosti na razini cijele Unije

3. Doprinos svake funkcije

3.1. Pojedinačni ciljevi učinkovitosti za svaku funkciju (ATFM, ERND, kodove SSR transpondera, frekvencije)

4. Vojna dimenzija

4.1. Opis civilno-vojne dimenzije plana u kojem se opisuje učinkovitost primjene fleksibilne upotrebe zračnog prostora kako bi se povećao kapacitet, uvažavajući učinkovitost vojne operacije, i ako se smatra primjerenim, relevantni pokazatelji i ciljevi učinkovitosti koji su u skladu s ciljevima i pokazateljima plana mjerenja učinkovitosti

5. Analiza osjetljivosti i usporedba s prethodnim planom mjerenja učinkovitosti

5.1. Osjetljivost na vanjske pretpostavke

5.2. Usporedba s prethodnim planom mjerenja učinkovitosti

6. Provedba plana mjerenja učinkovitosti

6.1. Opis mjera koje uspostavlja upravni odbor mreže za postizanje ciljeva učinkovitosti, kao što su:

– mehanizmi praćenja kako bi se osigurala provedba sigurnosnih mjera i poslovnih planova

– mjere za praćenje i izvješćivanje o provedbi planova mjerenja učinkovitosti uključujući način rješavanja situacije kada ciljevi nisu ispunjeni tijekom referentnog razdoblja.

6. STRATEŠKO PLANIRANJE

6.1. Opis kratkoročnog/srednjoročnog planiranja:

– prioriteti za svaki od strateških ciljeva

– provedba svakog od strateških ciljeva u smislu zahtijevanog uvođenja tehnologije, arhitektonskog utjecaja, ljudskih aspekata, uključenih troškova, prednosti, kao i potrebnog upravljanja, sredstava i regulacije

– potrebno sudjelovanje operativnih sudionika u svakom elementu plana uključujući njihove uloge i odgovornosti

– dogovorena razina uključenosti upravitelja mreže kao podrške pri provedbi svakog elementa plana za svaku pojedinu funkciju.

6.2. Opis dugoročnog planiranja:

– namjera postizanja svakog od strateških ciljeva u smislu zahtijevanih aspekata tehnologije i istraživanja i razvoja, arhitektonskog utjecaja, ljudskih aspekata, poslovnih pitanja, potrebnog upravljanja i potrebne regulacije, kao i povezanih sigurnosnih i ekonomskih utemeljenja za ova ulaganja

– potrebno sudjelovanje operativnih dionika u svakom elementu plana uključujući njihove uloge i odgovornosti.

7. PROCJENA RIZIKA

7.1. Opis rizika povezanih s provedbom plana

7.2. Opis procesa praćenja (uključujući moguće odstupanje od početnih ciljeva)

8. PREPORUKE

8.1. Utvrđivanje mjera koje će poduzeti Unija i države članice, za podršku provedbe plana.

**PRILOG V.**

PREDLOŽAK ZA PLAN MREŽNIH OPERACIJA

Plan mrežnih operacija se temelji na sljedećoj općoj strukturi (koja se prilagođava različitim pojedinačnim funkcijama i vremenskoj dimenziji plana mrežnih operacija, kako bi se odrazila njegova postupna priroda te njegova trogodišnja do petogodišnja, godišnja, sezonska, tjedna i dnevna razdoblja):

1. UVOD

1.1. Područje primjene plana mrežnih operacija (zemljopisno i vremensko)

1.2. Priprema plana i proces vrednovanja

2. OPIS PLANA MREŽNIH OPERACIJA I OPERATIVNIH CILJEVA

– uključuje aspekt suradnje sudjelujućih operativnih sudionika u smislu uloga i odgovornosti

– navodi kako će operativni ciljevi biti obuhvaćeni u taktičkoj, pred-taktičkoj, kratkoročnoj i srednjoročnoj fazi plana mrežnih operacija i u drugim ciljevima učinkovitosti uspostavljenim u skladu s uredbom o utvrđivanju programa mjerenja učinkovitosti za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije

– postavljeni prioriteti i potrebni resursi za razdoblje planiranja

– navodi utjecaj na sektor ATM-a i druga dotična područja.

3. CJELOKUPNI PROCES PLANIRANJA MREŽNIH OPERACIJA

– opis cjelokupnog procesa planiranja mrežnih operacija

– opis strateškog načina na koji će se plan mrežnih operacija razvijati i napredovati kako bi uspješno odgovorio na zahtjeve operativne učinkovitosti i druge ciljeve učinkovitosti utvrđene u skladu s Uredbom o utvrđivanju programa mjerenja učinkovitosti za usluge u zračnoj plovidbi i mrežne funkcije

– opis upotrijebljenih pomagala i podataka.

4. CJELOKUPNI KONTEKST I OPERATIVNI ZAHTJEVI

4.1. Sažeti opis prošle operativne učinkovitosti mreže

4.2. Izazovi i mogućnosti u vezi s vremenskim razdobljem plana

4.3. Prognoza prometa na mreži u skladu s Dodacima 1. i 2., uključujući:

– prognozu za mrežu

– prognozu za pružatelja usluga u zračnom prometu, funkcionalni blok zračnog prostora i ACC

– prognozu za glavne zračne luke

– analizu prognoze prometa, uključujući razne scenarije

– analizu utjecaja posebnih događaja.

4.4. Zahtjevi u vezi s operativnom učinkovitosti mreže, uključujući:

– sveukupne zahtjeve u vezi s kapacitetom mreže

– zahtjeve u vezi s kapacitetom pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, funkcionalnog bloka zračnog prostora i ACC-a

– kapacitet zračne luke

– analizu zahtjeva u vezi s kapacitetom

– sveukupne zahtjeve u vezi s okolišem mreže/učinkovitošću leta

– sveukupne zahtjeve u vezi sa sigurnošću mreže

– zahtjeve u vezi s nepredviđenim okolnostima i kontinuitetom usluga koji utječu na mrežu.

4.5. Operativne potrebe kako su ih izrazili različiti dionici, uključujući vojne

5. PLANOVI ZA POBOLJŠANJE OPERATIVNE UČINKOVITOSTI MREŽE I MJERE NA RAZINI MREŽE

– opis planova i mjera čija se provedba očekuje na razini mreže, uključujući zračni prostor, ograničene resurse i ATFM

– opis doprinosa operativnoj učinkovitosti, svakog pojedinog plana i mjere.

6. PLANOVI ZA POBOLJŠANJE OPERATIVNE UČINKOVITOSTI I MJERE NA LOKALNOJ RAZINI

– uključuju opis svakog od planova i mjera čija se provedba očekuje na lokalnoj razini

– opis doprinosa operativnoj učinkovitosti, svakog pojedinog plana i mjere

– opis odnosa s trećim zemljama i poslova povezanih s ICAO-om.

7. POSEBNI DOGAĐAJI

– pregled posebnih događaja koji imaju značajan utjecaj na ATM

– pojedinačni posebni događaji i postupanje s njima sa stajališta mreže

– velike vojne vježbe.

8. VOJNI ZAHTJEVI ZA ZRAČNIM PROSTOROM

8.1. Pružatelji vojnih usluga ATM-a odgovorni za područja rezerviranog ili razdvojenog zračnog prostora razmjenjuju s upraviteljem mreže, putem Jedinice za upravljanje zračnim prostorom, sljedeće informacije u skladu s nacionalnim pravilima:

– raspoloživost zračnog prostora: unaprijed određeni dani/vrijeme raspoloživosti rezerviranog zračnog prostora

– ad hoc zahtjevi za neplaniranu upotrebu rezerviranog zračnog prostora

– oslobađanje rezerviranog zračnog prostora za civilnu upotrebu kad god nije potreban, uz obavješćivanje što je više moguće unaprijed.

9. OBJEDINJENA PROGNOZA I ANALIZA OPERATIVNE UČINKOVITOSTI MREŽE

– ciljevi i prognoza kašnjenja/kapaciteta ATM-a u mreži, što se tiče pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, funkcionalnog bloka zračnog prostora i ACC-a,

– operativna učinkovitost zračne luke

– cilj i prognoza učinkovitosti utjecaja okoliša na mrežu/učinkovitosti leta

– utjecaj posebnih događaja

– analiza ciljeva i prognoze operativne učinkovitosti.

10. UTVRĐIVANJE PODRUČJA OPERATIVNIH USKIH GRLA I RJEŠENJA ZA UBLAŽAVANJE NA RAZINI MREŽE I NA LOKALNOJ RAZINI

– utvrđivanje operativnih (sigurnost, kapacitet, učinkovitost leta) uskih grla i mogućih uskih grla, njihovih uzroka i dogovorenih rješenja ili mjere za ublažavanje, uključujući mogućnosti za usklađivanje prometne potražnje i kapaciteta (DCB – Demand Capacity Balancing).

DODATAK 1.

Centar oblasne kontrole zračnog prometa; (Area Control Centre – ACC)

U planu mrežnih operacija daje se za svaki pojedinačni ACC detaljan opis svih područja kojima se opisuju njihove planirane mjere za operativno poboljšanje, izgledi za određeno razdoblje, prognoza prometa, cilj i prognoza u vezi s kašnjenjem, značajni događaji koji mogu utjecati na promet, operativni ugovori.

Upravitelj mreže za svaki ACC uključuje:

– prognozu prometa

– analizu tekuće operativne učinkovitosti

– kvantitativnu procjenu postignutog kapaciteta (bazni kapacitet)

– kvantitativnu procjenu potrebnih kapaciteta za različite scenarije razvoja prometa (profil potrebnog kapaciteta)

– kvantitativnu procjenu planiranih mjera za operativno poboljšanje na razini ACC-a, kako je dogovoreno s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi

– cilj i prognozu u vezi s kašnjenjem

– analizu očekivane operativne učinkovitosti (sigurnost, kapacitet, okoliš).

Svaki pružatelj usluga u zračnoj plovidbi dostavlja upravitelju mreže sljedeće informacije, koje se moraju uključiti u opis pojedinačnog ACC-a:

– lokalni cilj što se tiče kašnjenja

– ocjenu/potvrdu prognoze prometa, uvažavajući lokalne spoznaje

– broj raspoloživih sektora: sektorsku konfiguraciju/otvaranje sektora po sezoni/danu u tjednu/vremenskom periodu tijekom dana

– vrijednosti kapaciteta/vrijednost praćenja opterećenja za svaki sektor (eng. monitoring value)/opseg prometa po sektorskoj konfiguraciji/otvaranje sektora

– planirane ili poznate posebne događaje, uključujući datume/vrijeme i njihov učinak na operativnu učinkovitost

– detalje o planiranim mjerama za operativno poboljšanje, plan njihove provedbe i s njima povezani negativni/pozitivni učinci na kapacitet i/ili učinkovitost

– detalje o predloženim i potvrđenim promjenama strukture i upotrebe zračnog prostora

– dodatne aktivnosti, dogovorene s upraviteljem mreže

– operativne ugovore ACC-a.

DODATAK 2.

Zračne luke

U planu mrežnih operacija daje se za glavne europske zračne luke detaljan opis svih područja kojima se opisuju njihove planirane mjere za operativno poboljšanje, perspektiva za određeno razdoblje, prognoza prometa i kašnjenja, značajni događaji koji mogu utjecati na promet, operativni ugovori.

Upravitelj mreže za svaku glavnu zračnu luku uključuje:

– prognozu prometa

– analizu očekivane operativne učinkovitosti (sigurnost, kapacitet, okoliš).

Svaka zračna luka koja je uključena u plan mrežnih operacija dostavlja upravitelju mreže sljedeće informacije, koje se moraju uključiti u opis pojedinačne zračne luke:

– ocjenu/potvrdu prognoze prometa, uvažavajući lokalne spoznaje

– kapacitet uzletno/sletne staze za svaku konfiguraciju uzletno/sletne staze, sadašnje i predviđene dolaske i odlaske

– specifikaciju kapaciteta za noćno razdoblje i trajanje noćnog razdoblja, kada je to relevantno

– detalje o planiranim mjerama za operativno poboljšanje, plan njihove provedbe i s njima povezane negativne/pozitivne učinke na kapacitet i/ili učinkovitost

– planirane ili poznate posebne događaje, uključujući datume/vrijeme i njihov učinak na operativnu performansu

– druge planirane načine poboljšanja kapaciteta

– dodatne aktivnosti, dogovorene s upraviteljem mreže.

**PRILOG VI.**

OPĆI ZAHTJEVI ZA MREŽNE FUNKCIJE

1. ORGANIZACIJSKA STRUKTURA

Upravitelj mreže uspostavljaju svoju organizaciju i upravljaju njom u skladu sa strukturom koja podržava sigurnost mrežnih funkcija.

Organizacijskom strukturom se određuju:

(a) ovlasti, dužnosti i odgovornosti osoba imenovanih za određeno radno mjesto, posebno za upravno osoblje koje je zaduženo za funkcije u vezi sa sigurnošću, kvalitetom, zaštitom i ljudskim resursima;

(b) odnosi i hijerarhijska struktura između različitih dijelova i procesa organizacije.

2. SIGURNOST

Upravitelj mreže mora imati uspostavljen sustav upravljanja sigurnošću kojim su obuhvaćene sve mrežne funkcije koje obavlja u skladu sa sljedećim načelima. On:

(a) opisuje cjelokupnu filozofiju i načela organizacije u vezi sa sigurnošću na takav način da se potrebe sudionika ispune u najvećoj mogućoj mjeri (dalje u tekstu ‘politika’);

(b) uspostavlja funkciju praćenja sukladnosti koja uključuje postupke osmišljene za provjeru izvode li se sve funkcije u skladu s primjenjivim zahtjevima, standardima i postupcima. Praćenje sukladnosti uključuje sustav povratnih informacija o utvrđenome, koje se dostavljaju odgovornom upravnom osoblju, kako bi se, kada je to potrebno, osigurala učinkovita i pravovremena provedba korektivnih mjera;

(c) pruža dokaze o funkcioniranju sustava upravljanja u obliku priručnika i dokumenata o praćenju;

(d) imenuje predstavnike uprave koji prate usklađenost s postupcima i primjerenost postupaka, kako bi se osigurale sigurne i učinkovite operativne prakse;

(e) provodi revizije uspostavljenog sustava upravljanja i prema potrebi poduzima korektivne mjere;

(f) upravlja sigurnošću svih mrežnih funkcija koje su mu dodijeljene. Pri tom uspostavlja formalna sučelja sa svim relevantnim sudionicima kako bi mogao utvrditi opasnosti za sigurnost zračnog prometa koje su povezane s njegovim aktivnostima, ocijeniti ih i prema potrebi upravljati rizicima koji su s njima povezani;

(g) sadrži postupke za upravljanje sigurnošću kod uvođenja novih funkcionalnih sustava ili promjena postojećih funkcionalnih sustava.

3. ZAŠTITA

Upravitelj mreže mora uspostaviti sustav upravljanja zaštitom koji obuhvaća sve mrežne funkcije koje on izvodi u skladu sa sljedećim načelima. On:

(a) osigurava zaštitu svojih objekata, opreme i osoblja kako bi spriječio nezakonito ometanje koje bi moglo utjecati na sigurnost mrežnih funkcija kojima on upravlja;

(b) osigurava zaštitu operativnih podataka koje dobiva ili proizvodi ili koristi na bilo koji drugi način, tako da je pristup tim podacima ograničen samo na one koji su za to ovlašteni;

(c) određuje postupke koji se odnose na procjenu i ublažavanje rizika zaštite, nadzor i poboljšanje zaštite, revizije zaštite i širenje novih spoznaja;

(d) određuje načine osmišljene za otkrivanje kršenja zaštite i za upozoravanje osoblja odgovarajućim signalima upozorenja;

(e) određuje načine ograničavanja učinaka kršenja zaštite i utvrđivanja korektivnih mjera i postupaka ublažavanja, kako bi se spriječilo ponavljanje situacije.

4. OPERATIVNI PRIRUČNICI

Upravitelj mreže izrađuje i održava ažurnim operativne priručnike koji se odnose na njegove operacije, a namijenjene su operativnom osoblju za upotrebu i kao smjernice. On osigurava:

(a) da operativni priručnici sadrže upute i informacije koje su potrebne operativnom osoblju za obavljanje njihovih zadaća;

(b) da su relevantni dijelovi operativnih priručnika dostupni osoblju kojih se tiču;

(c) da se operativno osoblje brzo obavještava o izmjenama operativnog priručnika koji se odnosi na njihove zadaće, kao i o njihovom stupanju na snagu.

5. ZAHTJEVI U VEZI S OSOBLJEM

Upravitelj mreže zapošljava odgovarajuće osposobljeno osoblje kako bi se osiguralo da se mrežne funkcije koje su mu dodijeljene izvode na siguran, učinkovit, kontinuiran i održiv način. U tom smislu on uspostavlja politiku osposobljavanja osoblja.

6. KRIZNI PLANOVI

Upravitelj mreže mora imati uspostavljene krizne planove za sve funkcije koje izvodi, za slučaj događaja koji rezultiraju značajnim sniženjem kvalitete ili prekidom njegovih operacija.

7. ZAHTJEVI U VEZI S OBAVJEŠĆIVANJEM

U skladu s člankom 20. upravitelj mreže dostavlja godišnje izvješće o svojim aktivnostima. To izvješće uključuje njegovu operativnu učinkovitost i bilo koje druge značajne aktivnosti i razvoje, posebno u području sigurnosti.

Godišnje izvješće uključuje najmanje:

– ocjenu učinkovitosti mrežnih funkcija kojima on upravlja

– učinkovitost u usporedbi s ciljevima učinkovitosti postavljenim u strateškom planu mreže, uspoređujući stvarnu učinkovitost s operativnim planom mreže, upotrebom pokazatelja učinkovitosti uspostavljenih u operativnom planu mreže

– objašnjenje odstupanja od ciljeva i utvrđivanje mjera za prevladavanje bilo kakvih odstupanja tijekom referentnog razdoblja iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 549/2004

– razvoj operacija i infrastrukture

– podatke o procesu formalnog savjetovanja s korisnicima i dionicima

– podatke o politici ljudskih resursa.

8. RADNE METODE I OPERATIVNI POSTUPCI

Upravitelj mreže mora moći dokazati da su njegove radne metode i operativni postupci u skladu s ostalim zakonodavstvom Unije, a posebno s Uredbom EZ (br.) 255/2010.

[[1](#footnote-29081-1-backlink)]SL L 96, 31.3.2004., str. 1.

[[2](#footnote-29081-2-backlink)]SL L 96, 31.3.2004., str. 20.

[[3](#footnote-29081-3-backlink)]SL L 108, 24.4.2002., str. 1.

[[4](#footnote-29081-4-backlink)]SL L 80, 26.3.2010., str. 10.

[[5](#footnote-29081-5-backlink)]SL L 14, 22.1.1993., str. 1.

[[6](#footnote-29081-6-backlink)]SL L 201, 3.8.2010., str. 1.

[[7](#footnote-29081-7-backlink)]SL L 295, 12.11.2010., str. 35.

[[8](#footnote-29081-8-backlink)]SL L 342, 24.12.2005., str. 20.

[[9](#footnote-29081-9-backlink)]\* SL L 185, 15.7.2011., str. 1.’;

99 31.08.2012 Pravilnik o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom

Pravilnik, NN 99/2012-2207
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)