## Pravilnik o metodologiji izrade Procjene ugroženosti civilnog stanovništva i materijalnih dobara od mogućeg nastanka prirodnih civilizacijskih katastrofa

### NN 142/2003 (10.9.2003.), Pravilnik o metodologiji izrade Procjene ugroženosti civilnog stanovništva i materijalnih dobara od mogućeg nastanka prirodnih civilizacijskih katastrofa

# MINISTARSTVO UNUTARNJIH POSLOVA

2082

Na
temelju članka 128. stavak 1. Zakona o policiji (»Narodne novine« br. 129/00),
a u svezi s člankom 24f., stavak 3. Zakona o unutarnjim poslovima (»Narodne
novine«, broj: 29/91. – pročišćeni tekst, 73/91., 19/92., 33/92., 76/94.,
161/98., 128/99., 29/00. i 53/00.), ministar unutarnjih poslova donosi

## PRAVILNIK

### o metodologiji izrade Procjene ugroŽenosti civilnog stanovniŠtva i materijalnih dobara od moguĆeg nastanka prirodnih i civilizacijskih katastrofa

I.
OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuje se metodologija za izradu
Procjene ugroženosti civilnog stanovništva i materijalnih dobara od mogućeg
nastanka prirodnih i civilizacijskih katastrofa (u daljnjem tekstu: Procjena
ugroženosti), odnosno sadržaj Procjene ugroženosti, njezine obvezne sastavnice,
nositelji izrade i sudionici u izradi Procjene ugroženosti te postupak izrade i
donošenja Procjene ugroženosti.

Članak 2.

Procjena ugroženosti polazni je dokument za izradu
planova zaštite i spašavanja.

Članak 3.

Procjena ugroženosti izrađuje se za područje općina,
gradova, Grada Zagreba, županija i za područje Republike Hrvatske.

II.
SADRŽAJ PROCJENE UGROŽENOSTI

Članak
4.

Procjena
ugroženosti sadrži prosudbu moguće ugroženosti stanovništva i materijalnih
dobara od opasnosti, nastanka i posljedica prirodnih i civilizacijskih
katastrofa te prosudbu vlastitih mogućnosti za zaštitu i spašavanje.

Članak
5.

Sastavnice
Procjene ugroženosti su:

1. Položaj
i karakteristike područja za koje se izrađuje procjena ugroženosti;

2. Moguće
vrste i intenzitet djelovanja prirodnih i civilizacijskih nesreća na području
za koje se izrađuje Procjena ugro­že­nosti.

3.
Zemljovidi.

1.
Položaj i karakteristike područja

Članak
6.

U Glavi
1. Procjene ugroženosti, u opisu položaja i karakteristika područja za koje se
izrađuje Procjena ugroženosti, potrebno je raščlaniti sljedeće podatke:

1.1.
Područje odgovornosti subjekta koji izrađuje Procjenu ugroženosti – sadržani
moraju biti:

– ukupna površina područja (a ako je riječ o županiji,
tada se uz ukupnu površinu navodi i broj gradova i općina na obuhvaćenom području),

– rijeke, jezera (raščlaniti na prirodna i
akumulacijska), dužina obale mora,

– broj otoka (ako je riječ o priobalnoj županiji),

– planinski masivi,

– ostale geografsko-klimatske karakteristike područja
(reljef područja, hidrološki, geološki, pedološki i meteorološki pokazatelji).

1.2. Stanovništvo na području odgovornosti – sadrži:

– broj stanovnika,

– dobna i spolna struktura stanovnika,

– broj zaposlenih, nezaposlenih, na školovanju,
umirovlje­nika,

– kvalifikacijska struktura stanovništva,

– gustoća naseljenosti po jedinici površine,

– naseljenost u omjeru urbanih i ruralnih područja,

– najgušća naseljenost (općina ili grad).

1.3. Materijalna dobra – sadrži:

– zone poljoprivredne proizvodnje,

– broj industrijskih i drugih gospodarskih zona i
objekata,

– razmještaj i posebnosti industrijskih zona i
objekata u odnosu na naselja.

1.4. Prometno-tehnološka infrastruktura – sadrži:

– prometnice – ukupan broj kilometara cestovnih (te
razvrstano na državne, županijske i lokalne) i željezničkih te plovnih putova
na rijekama i moru,

– zračne, pomorske i riječne luke te prometna čvorišta,

– mostovi, vijadukti i tuneli,

– dalekovodi i trafostanice,

– plinovodi, naftovodi i sl.

2.
Moguće vrste i intenzitet djelovanja
prirodnih i civilizacijskih katastrofa

Članak 7.

U Glavi 2. Procjene ugroženosti, moguće opasnosti i
pri­jetnje koje mogu izazvati nastanak katastrofe razvrstavaju se, ovisno o
uzrocima nastanka, na:

2.1. prirodne katastrofe,

2.2. civilizacijske katastrofe.

Članak 8.

Procjena ugroženosti od prirodnih katastrofa temelji
se na raščlambi potencijalne opasnosti od nastanka:

2.1.1. Poplave – raščlanjuje se:

– postoji li opasnost od poplava ili bujičnih voda
(obzirom na smještaj u dolini rijeka, postojanje brdskih potoka, izgrađenost
nasipa itd.

– koji su, sukladno statističkim pokazateljima i
iskustvu, najkritičniji mjeseci u godini,

– koliko je, sukladno statističkim pokazateljima i
iskustvu, ukupno (po pojedinim aktivnostima) i prosječno bilo angažirano osoba
na obrani od poplava i spašavanju ljudi i materijalnih dobara – raščlaniti prema
angažiranju poduzeća vodnog gospodarstva, građevinskih poduzeća, pripadnika
profesionalnih vatrogasnih postrojbi, članova dobrovoljnih vatrogasnih društava,
obveznika civilne zaštite, pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske (u
daljnjem tekstu: OS RH), drugih građana.

2.1.2. Požara otvorenog prostora – raščlanjuje se:

– postoji li i kolika je, sukladno statističkim
pokazateljima, opasnost od nastanka požara otvorenog prostora,

– statistički prikaz ukupnog broja požara otvorenog
prostora u proteklih 10 godina, s ukupnom štetom (izraženom u kunama),

– statistički prikaz broja ljudi angažiranih na
lokaliziranju i gašenju požara otvorenog prostora – raščlaniti: broj pripadnika
profesionalnih vatrogasnih postrojbi, članova dobrovoljnih vatrogasnih društava,
obveznika civilne zaštite, pripadnika OS RH, drugih građana,

– statistički pokazatelji angažiranja gasitelja iz
drugih dijelova Republike Hrvatske.

2.1.3. Potresa – raščlanjuje se:

– učestalost i intenziteti i epicentri potresa u
zadnjih 100 godina,

– seizmološka karta za povratni period za razdoblje
50, 100, 200 i 500 godina,

– ugroženost pojedinih područja obzirom na vrstu
gradnje i rabljeni građevni materijal.

2.1.4. Suše – raščlanjuju se:

– statistički pokazatelji sušnih razdoblja (broja
dana bez kiše) za posljednjih 10 godina,

– broj proglašenih elementarnih nepogoda radi suše
(za posljednjih 10 godina),

– financijska i materijalna šteta nastala uslijed suše
(za posljednjih 10 godina).

2.1.5. Olujnog ili orkanskog nevremena

– raščlanjuje se koji su, sukladno statističkim
pokazateljima za proteklih 10 godina, najkritičniji mjeseci u godini,

– potrebno je specificirati najugroženija područja,

– iskustveni pokazatelji učinaka.

2.1.6. Pijavice

– raščlanjuje se koji su, sukladno statističkim
pokazateljima za proteklih 10 godina, najkritičniji mjeseci u godini,

– potrebno je specificirati najugroženija područja.

– iskustveni pokazatelji učinaka.

2.1.7. Klizišta

– potrebno je specificirati ugrožena područja.

2.1.8. Snježne oborine

– procjenjuje se samo za količine koje mogu bitno
poremetiti svakodnevno funkcioniranje (nemogućnost opskrbe vitalnim
proizvodima, prekid opskrbe električnom energijom, prekid prometa, onemogućavanje
hitne medicinske pomoći i sl.), sukladno statističkim pokazateljima za
proteklih 10 godina,

– potrebno je specificirati najugroženija područja i
najkri­tičnije mjesece u godini.

2.1.9. Poledice – raščlanjuju se:

– statistički pokazatelji, za period od 10 godina, o
učestalosti padalina koje su izazvale poledicu koju zimska služba nije bila u
mogućnosti promptno riješiti,

– putni
i prometni pravci, koji su bili najugroženiji,

– koji
su, sukladno statističkim pokazateljima i iskustvu, najkritičniji mjeseci u
godini.

2.1.10.
Tuče

– raščlanjuje
se koji su, sukladno statističkim pokazateljima za proteklih 10 godina,
najkritičniji mjeseci u godini,

–
potrebno je specificirati najugroženija područja,

–
organizacija protugradne obrane – broj stanica za obranu od tuče.

Članak
9.

Procjena
ugroženosti od civilizacijskih katastrofa temelji se na raščlambi potencijalne
opasnosti od:

2.2.1.
Tehničko-tehnološke katastrofe izazvane nesrećama u gospodarskim objektima

– moguća
opasnost temelji se na broju, vrsti i veličini objekata u kojima se skladište, rabe
u tehnološkom procesu ili se proizvode opasne tvari te o vrsti i količini tih
opasnih tvari te na udaljenosti od naseljenih područja;

2.2.2. Tehničko-tehnološke katastrofe izazvane nesrećama
u prometu (cestovnom, željezničkom, brodskom ili zračnom)

– moguća opasnost temeljena na količini i vrsti
opasnih tvari koje prometuju područjem za koje se izrađuje procjena ugroženosti
te ovisno o vrsti i gustoći prometa, odnosno o prometnim tijekovima i čvorištima
te područjima kroz koja prolaze (poljoprivredne površine, rijeke, jezera i slično);

2.2.3. Pucanja hidroakumulacijskih brana

– moguća opasnost temelji se na hidroakumulacijskim
jezerima koja se nalaze na području za koje se izrađuje procjena ugroženosti,
odnosno na takvom smještaju područja zbog kojeg bi mogla postojati ugroženost
radi kretanja vodnog vala uslijed pucanja brane ili nasipa hidroakumulacije
smještene na nekom drugom području;

2.2.4. Nuklearnih i radioloških nesreća

– moguća opasnost temelji se na ugroženosti stanovništva
od mogućeg ispuštanja radioaktivnih tvari iz nuklearnih postrojenja u susjednim
državama, iz nuklearnih postrojenja koja se nalaze na većoj udaljenosti od
teritorija Republike Hrvatske i/ili opsežnijeg ispuštanja radioaktivnih tvari
pri izradi, uporabi, odlaganju i prijevozu radioaktivnih izotopa za
poljoprivredne, industrijske i medicinske svrhe;

2.2.5. Istjecanja opasnih tvari u mjestima posebne
ugroženosti

– posebno je neophodno locirati vodocrpilišta, potoke
i rije­ke uz potencijalne gospodarske zagađivače i slično;

2.2.5. Deponija otpada

– potrebno je naglasiti blizinu naselja,
poljoprivrednih površina, voda itd.;

2.2.7. Procjena ugroženosti od epidemiološke i
sanitarne opas­nosti

– mogućnost pojave epidemija (ljudi) ili epizotija (životinja),

– mogućnost pojave stočnih zaraznih bolesti,

– mogućnost pojave bolesti biljnih poljoprivrednih
proizvoda.

Članak 10.

U okviru Glave 2. Procjene ugroženosti, za svaku
opasnost, za koju je procijenjeno da je moguća na području za koje se izrađuje
Procjena ugroženosti, prosuđuje se:

a) Ugroženost
kritične infrastrukture na području za koje se izrađuje Procjena ugroženosti;

b)
Specifična ugroženost pojedinih dijelova područja za koje se izrađuje Procjena
ugroženosti u odnosu na ostatak područja;

c) Moguće
posljedice katastrofe za stanovništvo;

d)
Snage potrebne za zaštitu i spašavanje stanovništva i materijalnih dobara na
ugroženom području;

e)
Procjena vlastitih mogućnosti za zaštitu i spašavanje.

*a)
Ugroženost kritične infrastrukture na području
za koje se izrađuje Procjena ugroženosti;*

Članak 11.

U dijelu prosudbe koja se odnosi na ugroženost kritične
infrastrukture na području za koje se izrađuje Procjena ugroženosti, potrebno
je identificirati i locirati kritičnu infrastrukturu te procijeniti kakve može
posljedice izazvati katastrofa po:

1) Opskrbu stanovništva hranom:

– obradive poljoprivredne površine,

– objekte vezane uz uzgoj životinja,

– pogone za proizvodnju hrane,

– skladišne prostore vezane uz proizvodnju hrane.

2) Vodu:

– vodocrpilišta i izvori vode za piće,

– sustav distribucije vode za piće,

– moguće zagađivače površinskih i podzemnih voda.

3) Zdravstvenu skrb:

– bolnice i zdravstvene ustanove,

– zavode za javno zdravstvo,

– liječničke timove privatne prakse.

4) Energiju:

– objekte za proizvodnju energije,

– distribucijsku mrežu energenata.

5) Informacije i telekomunikacije:

– pravne osobe koje se bave telekomunikacijama,

– telekomunikacijski centri,

– mediji javnog priopćavanja.

6) Industrijska postrojenja:

– kemijska postrojenja,

– gospodarske objekte koji u proizvodnom procesu
proizvode, rabe, prometuju ili skladište opasne tvari,

– postrojenja koja su mogući zagađivači eko-sustava.

7) Objekte od posebnog značaja, odnosno:

– objekte predškolskih i školskih ustanova,

– građevine pod zaštitom kulture i druge kulturne
vrednote,

– objekte koji pripadaju jedinicama tijela lokalnih,
područnih (regionalnih) samouprava i državnih tijela,

– objekte socijalnih ustanova,

– objekte visokoškolskih i znanstvenih institucija,

– banke i pošte,

– vjerske objekte,

– objekte Ministarstva unutarnjih poslova i OS RH.

*b)
Specifična ugroženost pojedinih dijelova područja*

Članak
12.

Specifična
ugroženost pojedinih dijelova područja temelji se na raščlambi činjenica koje
mogu utjecati na povećanje opasnosti, odnosno na razmjerno povećanje broja žrtava
i veličinu nastalih materijalnih šteta.

U
dijelu prosudbe koja se odnosi na specifičnu ugroženost pojedinih dijelova
područja, raščlamba iz stavka 1. ovog članka obuhvaća:

– koje
vrste opasnosti multipliciraju ugrožavanja na tom mikropodručju,

– veličinu
i geografsko-lokacijske karakteristike mikro­pod­ručja,

–
reljef i mikroklimatske karakteristike tog područja,

– broj
ugroženog stanovništva,

–
prometnu povezanost i mogućnost dostave žurne pomoći.

*c)
Moguće posljedice katastrofe za stanovništvo*

Članak
13.

U
dijelu prosudbe koja se odnosi na moguće posljedice katastrofe za stanovništvo,
posljedice je potrebno prosuđivati obzirom na najgori predvidivi razvoj događaja.

Potrebno
je procijeniti, sukladno prosudbi o mogućim vrstama i intenzitetu djelovanja
prirodnih i civilizacijskih katastrofa iz Glave 2. Procjene ugroženosti, koje
su moguće posljedice za stanovništvo, odnosno:

– broj
povrijeđenih i poginulih,

– oštećenja
i uništenja osobne imovine,

–
prekid uobičajenog načina života,

–
gubici osnovnih sredstava za život i gubici zaposlenja,

–
sociološke i psihološke posljedice.

*d)
Snage potrebne za zaštitu i spašavanje stanovništva i materijalnih dobara*

Članak
14.

U
dijelu prosudbe koja se odnosi na snage potrebne za zaštitu i spašavanje
stanovništva i materijalnih dobara razrađuju se, sukladno očekivanim mogućim
posljedicama, snage potrebne za reagiranje kako bi se otklonila opasnost,
smanjila stradanja i oštećenja i/ili uklonilo posljedice katastrofe.

Pod
snagama iz stavka 1. ovog članka podrazumijevaju se ljudski i materijalno-tehnički
resursi, odnosno njihov broj, namjena i dr.

*d)
Procjena vlastitih mogućnosti za zaštitu i spašavanje*

Članak
15.

U
dijelu prosudbe koja se odnosi na procjenu vlastitih mogućnosti za zaštitu i
spašavanje stanovništva i materijalnih dobara treba:

–
utvrditi postojeće snage i sredstva na području za koje se izrađuje Procjena
ugroženosti, koje mogu izvršavati zadaće zaštite i spašavanja,

–
utvrditi stvarne mogućnosti za angažiranje postojećih dopunskih snaga za zaštitu
i spašavanje iz različitih izvora na istom području,

–
utvrditi potrebe za osnivanjem i razvojem dopunskih snaga za zaštitu i spašavanje
(postrojbe civilne zaštite, snage i sredstva pojedinih udruga građana, pravnih
osoba), s vremenskim planom razvoja i financiranja.

Snage i
sredstva iz prve alineje, stavka 1. ovog članka, čine svi ljudski i
materijalno-tehnički resursi koji su do sada planirani i ustrojeni za potrebe
izvršenja zadaća zaštite i spašavanja na području za koje se donosi Procjena
ugroženosti.

Snage i
sredstva iz druge alineje, stavka 1. ovog članka, čine svi ljudski i
materijalno-tehnički resursi koji postoje na području za koje se donosi
Procjena ugroženosti i moguće ih je, sukladno njihovom sastavu i opremljenosti,
koristiti za zaštitu i spašavanje, a njihova primarna djelatnost nije izvršavanje
zadaća zaštite i spašavanja.

3.
Zemljovidi

Članak
16.

Podatke
iz Glave 1. i 2. Procjene ugroženosti potrebno je prikazati na odgovarajućim
zemljovidima.

Zemljovidi
iz stavka 1. ovog članka sastavni su dio Procjene ugroženosti.

III. nositelji izrade i sudionici u izradi procjene
ugroŽenosti

Članak 17.

Nositelj izrade Procjene ugroženosti za područje lokalne samouprave i
područne (regionalne) samouprave je nadležni stožer civilne zaštite. Stručne i
administrativno-tehničke poslove u izradi Procjene ugroženosti obavlja služba
zaštite i spašavanja/civilne zaštite nadležne policijske uprave.

Nositelj
izrade Procjene ugroženosti za razinu države je Odjel civilne zaštite
Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske.

Članak
18.

Sve
pravne osobe, znanstvene i stručne institucije, tijela jedinica lokalne
samouprave, područne (regionalne) samouprave i tijela državne uprave dužni su
sudjelovati u izradi Procjene ugroženosti na način da nositelju izrade Procjene
ugroženosti dostave sve tražene podatke iz područja svoje nadležnosti.

Pravne
osobe imaju obvezu dostaviti nositelju izrade Procjene ugroženosti vrstu i količinu
opasnih tvari kojima raspolažu, kao i simulaciju mogućih posljedica uslijed
akcidenta opasnom tvari, bez obzira da li rečeni podaci predstavljaju poslovnu
tajnu. Dostavljene podatke nositelj izrade Procjene ugroženosti može koristiti
samo za potrebe tog dokumenta uz poštivanje stupnja tajnosti.

Podaci
iz stavka 1. ovog članka dostavljaju se u pisanom i u elektronskom obliku (na
disketi ili CD-u), najkasnije u roku 30 dana.

Članak
19.

Pravne
osobe, znanstvene i stručne institucije, tijela jedinica lokalne, područne
(regionalne) samouprave i tijela državne uprave iz članka 17., stavka 1. ovog
Pravilnika dužne su, iz područja svoje nadležnosti, dostavljati nositeljima
izrade Procjene ugro­ženosti podatke o svim promjenama u odnosu na prethodno
dostavljene podatke.

Podaci
iz stavka 1. ovog članka obvezno se dostavljaju nositeljima izrade Procjene
ugroženosti odmah po spoznavanju da su nastupile promjene.

Članak 20.

Nositelji
izrade Procjene ugroženosti imaju obvezu redovnog ažuriranja Procjene ugroženosti,
a najmanje jednom godišnje dužni su izvršiti reviziju Procjene ugroženosti.

IV. postupak izrade i donoŠenja procjene ugroŽenosti

Članak 21.

Postupku
izrade Procjene ugroženosti prethodi donošenje programa rada na izradi Procjene
ugroženosti (u daljnjem tekstu: program rada).

Članak 22.

Program rada sadrži elemente:

– redni broj zadaće,

– zadaća u okviru izrade sastavnice Procjene ugroženosti,

– nositelj izvršenja zadaće,

– suradnici u izvršenju zadaće,

– rok izvršenja zadaće.

Nositelj izrade Procjene ugroženosti svim nositeljima
izvr­šenja zadaća i svim suradnicima u izvršenju zadaće dostavlja Izvod iz
Programa rada u dijelu koji se odnosi na obveze iz Programa rada.

Članak 23.

Program rada na izradi Procjene ugroženosti za razinu
lokalne samouprave i područne (regionalne) samouprave donosi nadležni stožer
civilne zaštite.

Članak 24.

Prvo se izrađuju procjene ugroženosti za razinu
jedinica lokalne samouprave (općine i gradove).

Na temelju podataka iz procjena ugroženosti svih općina
i gradova na području jedinice područne (regionalne) samouprave izrađuje se
Procjena ugroženosti županije.

Na temelju podataka iz procjena ugroženosti svih županija
izrađuje se Procjena ugroženosti Republike Hrvatske.

Članak 25.

Nositelji izrade Procjene ugroženosti jedinica
lokalne samouprave dužni su izraditi taj dokument u roku od šest mjeseci od
dana stupanja na snagu ovog Pravilnika.

Nositelji izrade Procjene ugroženosti jedinica područne
(regionalne) samouprave dužni su taj dokument izraditi i dostaviti Odjelu
civilne zaštite Ministarstva unutarnjih poslova u roku od dvanaest mjeseci od
dana stupanja na snagu ovog Pravilnika.

Odjel civilne zaštite Ministarstva unutarnjih poslova
dužan je u roku šest mjeseci od primitka Procjena ugroženosti iz stavka 2. ovog
članka, na temelju procjena opasnosti svih županija, izraditi Procjenu
opasnosti Republike Hrvatske.

Članak 26.

Procjene ugroženosti iz stavka 1. i 2. članka 24.
ovog Pravil­nika donosi poglavarstvo nadležne općine, grada, Grada Zagreba ili županije,
na prijedlog nadležnog stožera civilne zaštite.

Procjenu
ugroženosti Republike Hrvatske donosi Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog
Kriznog stožera Vlade RH.

V.
TAJNOST PODATAKA

Članak
27.

Procjena
ugroženosti tajni je podatak stupnja tajnosti: SLUŽBENA TAJNA, POVJERLJIVO.

VI.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
28.

Na dan
stupanja na snagu ovog Pravilnika, prestaju važiti odredbe članaka 5., 6. i 7.
Pravilnika o metodologiji izrade i sadržaju planova zaštite i spašavanja
(»Narodne novine«, broj 31/95.).

Članak
29.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«

Broj:
511-01-52-46735-2003.

Zagreb,
27. kolovoza 2003.

Ministar
**Šime Lučin,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Pravilnik, NN 142/2003-2082