## Zakon o telekomunikacijama

### NN 76/1999 (19.7.1999.), Zakon o telekomunikacijama

# **ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA**

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O TELEKOMUNIKACIJAMA**

Proglašavam Zakon o telekomunikacijama, koji je donio Zastupnički dom
Hrvatskoga državnog sabora na sjednici 30. lipnja 1999. godine.

Broj: 01-081-99-1346/2
Zagreb, 8. srpnja 1999.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON**

### **O TELEKOMUNIKACIJAMA**

I. OPĆE ODREDBE

*Sadržaj i svrha Zakona*

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju telekomunikacije, radio, televizija i kabelska
televizija, uređuju se odnosi između davatelja i korisnika telekomunikacijskih
usluga, te izgradnja, održavanje i uporaba telekomunikacijskih objekata
i opreme i radijskih postaja.

*Iznimke glede primjene Zakona*

Članak 2.

(1) Ovaj se Zakon ne primjenjuje na telekomunikacijsku opremu koja je
postavljena i upotrebljava se jedino za potrebe vojske, policije, diplomacije,
financijske policije i carine, a frekvencije za rad te opreme koriste se
na temelju ugovora (dogovora) s Hrvatskim zavodom za telekomunikacije.

(2) Ovaj se Zakon ne primjenjuje na telekomunikacijsku opremu (poglavito
radijske sustave i terminalnu opremu) koja je postavljena i upotrebljava
se jedino za potrebe Hrvatskog zavoda za telekomunikacije.

*Pojmovi*

Članak 3.

U smislu ovoga Zakona pojedini pojmovi imaju sljedeća značenja:

1. ***amaterska radijska postaja:*** radijska postaja koja radi
u frekvencijskom području namijenjenom radioamaterskoj službi,

2. ***bežični telefon (CT):*** dvije radijske postaje, nepokretna
i pokretna, koje su uključene u javnu telefonsku mrežu putem nepokretnog
priključka,

3. ***davatelj usluga:*** pravna ili fizička osoba koja pruža
telekomunikacijske usluge na tržištu prema odredbama ovoga Zakona,

4.***građanska radijska postaja (CB):*** radijska postaja koja
radi u frekvencijskom području namijenjenom građanima,

5. ***infrastruktura telekomunikacijskog objekta, kapaciteta, mreže
ili sustava:*** temeljne sastavnice telekomunikacijskog objekta, kapaciteta,
mreže ili sustava, kao što je zemljište, građevina ili zgrada, antenski
stup, pristupni put, električna energija, grijanje, voda, kabelska kanalizacija,
kabelske galerije i drugo,

6. ***javne telekomunikacije:*** komercijalno pružanje telekomunikacija
bilo kojim fizičkim ili pravnim osobama,

7. ***javna telekomunikacijska mreža:*** telekomunikacijska
mreža koja se upotrebljava za javne telekomunikacije,

8. ***javne telekomunikacijske usluge:*** telekomunikacijske
usluge koje se komercijalno pružaju bilo kojim fizičkim ili pravnim osobama,

9. ***javne govorne usluge:*** usluge prijenosa govora u realnom
vremenu putem sredstava javne nepokretne telekomunikacijske mreže,

10. ***kabelska televizija:*** distribucija radijskih ili televizijskih
signala javnosti putem bilo koje žično i svjetlovodno temeljene infrastrukture,
koja može sadržavati i radijske sveze,

11. ***korisnici usluga:*** fizičke ili pravne osobe koje se
koriste javnim telekomunikacijskim uslugama ili ih zahtijevaju,

12. ***koncesionar:*** pravna osoba koja je dobila određenu
koncesiju i sklopila ugovor o koncesiji,

13. ***međusobno povezivanje (interconnection):*** pristup mreži
koji uspostavlja fizičko i logičko povezivanje između telekomunikacijskih
mreža da bi se korisnicima, priključenim na te mreže, omogućilo izravno
i neizravno komuniciranje,

14. ***Ministarstvo:*** ministarstvo mjerodavno za telekomunikacije,

15. ***ministar:*** ministar ministarstva mjerodavnog za telekomunikacije,

16. ***nepokretna mreža:*** telekomunikacijska mreža koja ne
obuhvaća pokretnu mrežu,

17. ***operator:*** davatelj usluga, pravna ili fizička osoba
koja stvarno i pravno ostvaruje kontrolu nad svim funkcijama potrebnim
za pružanje telekomunikacijskih usluga putem telekomunikacija, telekomunikacijskog
sustava, objekta ili opreme ili radijske postaje,

18. ***osnovne usluge:*** osnovne telekomunikacijske usluge
su najmanji opseg telekomunikacijskih usluga određene kakvoće, koje su
dostupne svim korisnicima u Republici Hrvatskoj nezavisno o tome gdje se
oni nalaze i po pristupačnoj cijeni,

19. ***privatne telekomunikacije:*** telekomunikacije za članove
zatvorenih korisničkih skupina i samo za vlastite potrebe pravnih i fizičkih
osoba i ne obuhvaćaju pružanje telekomunikacija javnosti, tj. komercijalno
pružanje telekomunikacija drugim pravnim i fizičkim osobama,

20. ***proizvođač ili autor radijskog i televizijskog programa:***
pravna ili fizička osoba koja proizvodi, stvara ili piše programe za radio
i/ili televiziju,

21. ***pokretni radiotelefon:*** pokretna radijska postaja koja
je uključena u javnu telefonsku mrežu kao pokretni priključak,

22.***priključna točka:*** svi fizički priključci i njihova
priključna tehnička specifikacija koji su dio telekomunikacijske mreže
i koji su potrebni za priključenje na tu mrežu i za djelotvorno uspostavljanje
sveza kroz tu mrežu,

23. ***pristup mreži:*** fizičko i logičko povezivanje terminalne
i druge opreme na telekomunikacijsku mrežu ili dijelove te mreže kao i
fizičko i logičko povezivanje jedne telekomunikacijske mreže s drugom telekomunikacijskom
mrežom ili njezinim dijelovima radi uporabe funkcija te mreže ili radi
korištenja uslugama koje se time pružaju,

24. ***pokretna mreža:*** telekomunikacijska mreža koja omogućuje
uspostavljanje sveza i u uvjetima fizičkog kretanja korisnika usluga te
mreže,

25. ***pokretna radijska postaja:*** radijska postaja koja omogućuje
komunikaciju i u uvjetima fizičkog kretanja korisnika te radijske postaje,

26. ***područje pokrivanja:*** zemljopisno područje na kojem
se omogućuje radijska komunikacija propisane kakvoće (drugi naziv: područje
usluge),

27. ***pretplatnik:*** pravna ili fizička osoba koja je sklopila
ugovor s davateljem javnih telekomunikacijskih usluga radi korištenja tim
uslugama,

28. ***radijske komunikacije:*** telekomunikacije putem radiovalova,

29. ***radijska služba:*** vrsta radijske komunikacije utvrđena
u pravilniku o radijskim komunikacijama Međunarodne telekomunikacijske
udruge (ITU) (Radio regulations),

30. ***radio:*** opći pojam za uporabu radiovalova i javne telekomunikacije
koje odašilju zvuk, glas ili govor i druge signale namijenjene za izravan
prijam od strane javnosti putem odašiljača na Zemlji ili satelitu (Sound
broadcasting),

31. ***radiofrekvencijski spektar:*** elektromagnetski valovi
u rasponu frekvencija od 3 kHz do 3000 GHz koji se rasprostiru bez umjetnog
vođenja,

32. ***radijska postaja:*** jedan ili više odašiljača ili prijamnika
ili kombinacija jednog ili više odašiljača i prijamnika, uključujući pripadnu
opremu, koja je potrebna na određenom mjestu za obavljanje radijskih komunikacija,

33. ***radijska mreža:*** infrastruktura s više od dvije radijske
postaje za obavljanje radijskih komunikacija,

34. ***radiofar:*** radijska postaja u radionavigacijskoj službi
čija emisija omogućuje pokretnoj radijskoj postaji određivanje njezinog
položaja ili pravca kretanja u odnosu na radiofar,

35. ***repetitor:*** radijska postaja ili samo antenski sustav
za istodoban (simultan) prijam i odašiljanje elektromagnetskih valova,

36. ***štetna smetnja:*** smetnja koja ugrožava funkcioniranje
radionavigacijske službe ili druge službe za sigurnost, ili ozbiljno pogoršava,
sprječava ili opetovano prekida radiokomunikacijsku službu koja radi u
skladu s propisima o radijskim komunikacijama,

37. ***telekomunikacije:*** tehnički postupak prijenosa, odašiljanja
i prijama bilo koje vrste priopćenja ili poruka u obliku znakova, signala,
glasa ili govora, slika i zvukova sredstvima telekomunikacijskog sustava,

38. ***telekomunikacijski sustav:*** bilo koja tehnička oprema
ili sustavi, uključujući žične, svjetlosne, bežične ili druge elektromagnetske
sustave, sposobne za prijenos, odašiljanje, prespajanje, prijam, upravljanje
ili kontrolu elektromagnetskih ili svjetlosnih signala koji se mogu prepoznati
kao priopćenja ili poruke,

39. ***televizija:*** javne telekomunikacije koje odašilju zvuk,
sliku i druge signale namijenjene za izravan prijam od strane javnosti
putem odašiljača na Zemlji ili satelitu (Television broadcasting). Ova
usluga može uključiti prijenose zvuka, televizijske prijenose i druge vrste
prijenosa,

40. ***telekomunikacijska veza:*** uspostavljena veza za prijenos,
odašiljanje ili prijam znakova, signala, pisanog teksta, slika, govora
i zvukova ili priopćenja bilo koje prirode,

41. ***telekomunikacijska mreža:*** oprema za prijenos, te gdje
je primjenjivo, oprema za prespajanje i druga sredstva koja omogućuju prijenos
signala između određenih priključnih točaka putem žičnih, svjetlosnih,
radijskih ili drugih elektromagnetskih sredstava,

42. ***telekomunikacijska građevina:*** telekomunikacijski objekt
koji se gradi ili postavlja i upotrebljava, tj. stavlja u pogon na temelju
odobrenja prema posebnim propisima koji uređuju gradnju,

43. ***terminalna oprema:*** oprema koja je izravno ili neizravno
priključena na priključne točke javne telekomunikacijske mreže za prijenos,
obradu ili prijam priopćenja ili podataka. Priključenje je neizravno ako
je između terminala i završetka mreže priključena druga oprema. U oba slučaja
(izravno ili neizravno priključenje) priključenje može biti putem žice,
svjetlosnih kabela ili elektromagnetskim putem,

44. ***telekomunikacijska usluga:*** usluga prijenosa, odašiljanja
ili prijama znakova, signala, pisanog teksta, slika, govora i zvukova ili
priopćenja bilo koje prirode, koja se pruža žičnim, svjetlosnim, bežičnim
ili drugim elektromagnetskim sustavom, uključujući i omogućavanje uporabe
tih sustava kao cjeline ili djelomično, davanjem u najam, prodajom ili
na drugi način,

45. ***telekomunikacijski vod:*** razvidan telekomunikacijski
prijenosni kapacitet između priključnih točaka mreže bez funkcije posredovanja
(komutacije),

46. ***teletrgovina:*** prodaja, kupnja ili najam, odnosno zakup
proizvoda i drugih pokretnina ili nekretnina i pružanje usluga putem radija
i televizije,

47. ***usluga u pokretnoj mreži:*** radiokomunikacijska usluga
između pokretnih i nepokretnih postaja, ili između pokretnih postaja,

48. ***vlasnik telekomunikacijskog sredstva, opreme, objekta, mreže
ili sustava, ili radijske postaje:*** pravna ili fizička osoba koja
stvarno i pravno samostalno raspolaže telekomunikacijskim sredstvom, opremom,
objektom, mrežom ili sustavom, ili radijskom postajom,

49. ***zajednički antenski sustav:*** skup tehničke opreme koja
služi za izravan prijam radijskih i televizijskih emisija za skupinu korisnika
prijamnika u stambenoj ili poslovnoj građevini, ili na drugom manjem ograničenom,
zemljopisno neprekinutom, području putem vodova za distribuciju radijskih
i televizijskih programa (KDS), uz uvjet da se distribucija programa ne
obavlja komercijalno tj. uz bilo kakvu naknadu od korisnika prijamnika.

*Državni interes*

Članak 4.

(1) Izgradnja, održavanje i uporaba telekomunikacijskog sustava, te
uporaba radiofrekvencijskog spektra i obavljanje telekomunikacijskih usluga
je od interesa za Republiku Hrvatsku.

(2) Obveze operatora koji pružaju javne govorne usluge određuju se općim
ciljevima koje na prijedlog Vlade Republike Hrvatske donosi Hrvatski državni
sabor.

(3) U roku od tri mjeseca nakon završetka kalendarske godine Vlada podnosi
Hrvatskom državnom saboru izvješće o ostvarenju ciljeva iz stavka 2. ovoga
članka za proteklu godinu.

II. HRVATSKI ZAVOD ZA TELEKOMUNIKACIJE

*Osnivanje Hrvatskog zavoda za telekomunikacije*

Članak 5.

(1) Ovim se Zakonom osniva nezavisan regulator u telekomunikacijama,
neprofitna pravna osoba, Javna ustanova Hrvatski zavod za telekomunikacije
(u daljnjem tekstu: Zavod).

(2) Osnivač Zavoda je Republika Hrvatska, a osnivačka prava sukladno
odredbama ovoga Zakona vrše Hrvatski državni sabor i Vlada Republike Hrvatske.

(3) Zavod je samostalan u obavljanju svoje djelatnosti i u poslovanju,
a za svoj rad odgovara Hrvatskom državnom saboru kojem podnosi godišnje
izvješće o radu. Akti i radnje tijela Zavoda, podliježu suglasnosti ili
odobrenju Hrvatskoga državnog sabora ili Vlade Republike Hrvatske ili ministra
ministarstva mjerodavnog za telekomunikacije (u daljnjem tekstu: ministar),
samo kad je to propisano ovim Zakonom ili kad ih ova Zakonom određena tijela
donose u okviru vršenja osnivačkih (vlasničkih) ovlasti. Zavod je samostalan
u poduzimanju svih organizacijskih i drugih mjera potrebnih za nesmetano
obavljanje funkcija i ispunjavanje obveza u međunarodnim telekomunikacijskim
udrugama u skladu s ovim i drugim zakonima.

(4) Djelatnost Zavoda određena ovim Zakonom i Statutom Zavoda od interesa
je za Republiku Hrvatsku i Zavod je obavlja kao javnu službu.

(5) Sredstva za početak rada Zavoda osiguravaju se iz sredstava kojima
upravlja i koristi se ministarstvo mjerodavno za telekomunikacije (u daljnjem
tekstu: Ministarstvo) na način propisan ovim Zakonom.

(6) Sredstva za obavljanje poslova Zavoda osiguravaju se iz proračuna
Republike Hrvatske. Naknade propisane ovim Zakonom prihod su proračuna
Republike Hrvatske.

(7) Za obveze prema drugim osobama Zavod odgovara svim svojim sredstvima,
Republika Hrvatska neograničeno i solidarno sa Zavodom.

(8) Zavod ne može bez suglasnosti Vlade Republike Hrvatske steći, opteretiti
ili otuđiti nekretninu i drugu imovinu ili sklopiti drugi pravni posao,
ako vrijednost ugovora ili drugoga pravnog posla prelazi iznos određen
Statutom Zavoda.

(9) Zavodom upravlja Upravno vijeće koje se sastoji od pet članova.
Članove Upravnog vijeća imenuje Zastupnički dom Hrvatskoga državnog sabora
na prijedlog Vlade Republike Hrvatske na vrijeme od pet godina, s tim da
mogu biti imenovani za još jedno petogodišnje razdoblje. Članovi Upravnog
vijeća između sebe biraju predsjednika Upravnog vijeća i zamjenika predsjednika.
Članovi Upravnog vijeća će se postupno zamijeniti novim članovima na način
da će se tijekom početnog petogodišnjeg razdoblja, pravodobno na kraju
svake od prve četiri godine, ždrijebom odrediti član Upravnog vijeća iz
početnog imenovanja podložan zamjeni ili ponovnom imenovanju za sljedeće
petogodišnje razdoblje. Zavod s članovima Upravnog vijeća sklapa ugovor
o radu na vrijeme za koje su imenovani, kojim se uređuju vrijeme na koje
se zasniva radni odnos, plaća i druga prava po osnovi rada, te druga prava
i obveze članova Upravnog vijeća.

(10) Članovi Upravnog vijeća moraju biti državljani Republike Hrvatske,
s prebivalištem u Republici Hrvatskoj. Trebaju imati stručno znanje, sposobnost
i radno iskustvo iz tehničkih, pravnih i gospodarskih disciplina u djelatnosti
telekomunikacija s dobrim poznavanjem barem jednog svjetskog jezika, (engleskog,
njemačkog ili francuskog).

(11) Članovi Upravnog vijeća ne smiju biti vlasnici, dioničari ili držatelji
udjela, članovi uprava ili nadzornih odbora ili članovi upravnih vijeća
ili drugih odgovarajućih tijela upravljanja, direktori ili ravnatelji ili
drugi voditelji poslovanja pravnih osoba na koje se primjenjuju odredbe
ovoga Zakona, niti smiju imati materijalni ili drugi imovinski interes
u proizvodnji ili distribuciji telekomunikacijske opreme, osim kad je to
sporedna djelatnost u pravnoj osobi.

(12) Članovi Upravnog vijeća, ravnatelj, te drugi zaposlenici Zavoda
ne mogu biti zaposlenici ili u ugovornom ili nekom drugom odnosu u bilo
kojoj pravnoj osobi ili drugoj službi koja je u svezi s telekomunikacijama.

(13) Za članove Upravnog vijeća ne mogu biti imenovane, ili ako su imenovane
mogu biti razriješene, osobe:

1. koje ne mogu biti članom uprave dioničkog društva,

2. koje učine grubu povrjedu dužnosti,

3. ako se ocijeni da su nesposobne za uredno obavljanje poslova,

4. ako učine povrjedu odredbe stavka 12. i 13. ovoga članka.

(14) Upravno vijeće donosi odluke većinom glasova svih članova Upravnog
vijeća.

(15) Upravno vijeće donosi Statut Zavoda, propise za čije je donošenje
Zavod ovlašten prema odredbama ovoga Zakona, odluke o davanju koncesija
koje donosi Zavod prema odredbama ovoga Zakona, godišnji program rada Zavoda,
proračun prihoda i rashoda i zaključni račun Zavoda, a obavlja i druge
poslove određene ovim Zakonom i Statutom Zavoda.

(16) Vlada Republike Hrvatske daje suglasnost na Statut Zavoda.

(17) Voditelj Zavoda je ravnatelj kojeg imenuje Vlada Republike Hrvatske
na vrijeme od četiri godine. Vlada Republike Hrvatske imenuje i zamjenika
ravnatelja, koji ga zamjenjuje u slučaju njegove odsutnosti ili spriječenosti,
a obavlja i druge poslove određene Statutom Zavoda, na vrijeme od četiri
godine. Ravnatelj i zamjenik ravnatelja mogu biti razriješeni prije isteka
vremena na koje su imenovani zbog razloga iz stavka 13. ovoga članka, a
moraju biti razriješeni zbog razloga iz članka 44. stavka 2. Zakona o ustanovama.

(18) Sjedište Zavoda je u Zagrebu. U Zavodu se osnivaju unutarnje ustrojbene
jedinice određene ovim Zakonom i Statutom Zavoda, te stručna, nadzorna
i savjetodavna tijela Zavoda čiji se sastav, osnivanje i poslovi utvrđuju
Statutom Zavoda.

(19) Kad prema odredbama ovoga Zakona propise za njegovo provođenje
donose Vlada Republike Hrvatske ili ministar na prijedlog Zavoda, Vlada
Republike Hrvatske ili ministar nisu obvezani prijedlogom Zavoda.

(20) Kad Zavod u provođenju ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona donosi akte koji nemaju značajke propisa, protiv ovakvih akata
ne može se izjaviti žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

(21) Vlada Republike Hrvatske može svojom uredbom urediti i druga pitanja
u svezi s osnivanjem Zavoda, sukladno ovome Zakonu.

III. TELEKOMUNIKACIJSKI SUSTAV

*Uvjeti građenja*

Članak 6.

(1) Objekti, tehnička oprema i instalacije telekomunikacija i radijskih
komunikacija i terminalna oprema namijenjeni za uporabu u Republici Hrvatskoj
moraju se projektirati, proizvoditi, graditi, održavati i upotrebljavati
prema hrvatskim normama, tehničkim uvjetima i uvjetima uporabe, preuzetim
normama Europskog instituta za telekomunikacijske norme (ETSI), te pravilnicima,
odlukama i preporukama Međunarodne telekomunikacijske udruge (ITU) i Europske
konferencije poštanskih i telekomunikacijskih administracija (CEPT).

(2) Objekti, tehnička oprema i instalacije javnih telekomunikacija moraju
se graditi na način da telekomunikacijske usluge budu dostupne i osobama
s određenim oštećenjima, i nesposobnostima, u skladu s odgovarajućim preporukama
Međunarodne telekomunikacijske udruge (ITU).

(3) Tehnička oprema i instalacije iz stavka 1. ovoga članka mogu se
uvesti, prodavati, iznajmljivati, upotrebljavati, ili ugraditi ili priključiti
na telekomunikacijske kapacitete, ako je njihova kakvoća dokazana potvrdom
(certifikatom) Zavoda ili izjavom o usklađenosti proizvođača opreme, koja
se prijavljuje Zavodu i ako je označena propisanom oznakom u skladu s pravilnikom
iz stavka 4. ovoga članka. Zavod može odrediti i strane pravne osobe, čije
se potvrde o kakvoći (certifikati) ili izjave o usklađenosti i oznake priznaju
u Republici Hrvatskoj kao valjan dokaz kakvoće opreme iz stavka 1. ovoga
članka.

(4) Tehničke uvjete i uvjete uporabe prema odredbi stavka 1. ovoga članka,
te pravilnik o načinu i postupku provedbe mjerenja i ispitivanja radi izdavanja
potvrde o kakvoći (certifikata) i označavanju opreme i instalacija iz stavka
1. ovoga članka, te radi izdavanja potvrde (certifikata) ili izjave o usklađenosti
i radi označavanja električne i druge opreme o elektromagnetskoj kompatibilnosti
(EMC) iz članka 69. stavka 2. ovoga Zakona donosi ravnatelj Zavoda.

(5) Mjerenja i ispitivanja radi izdavanja potvrde o kakvoći (certifikata)
ili izjave o usklađenosti te radi označavanja iz stavka 4. ovoga članka
obavlja Zavod ili pravna osoba koju ovlasti Zavod. Za ovlast se plaća naknada
u korist proračuna Republike Hrvatske prema propisu iz članka 29. stavka
6. ovoga Zakona. Zavod može oduzeti danu ovlast ako se mjerenja i ispitivanja
ne obavljaju prema normama, uvjetima i preporukama iz stavka 1. ovoga članka.

(6) Objekti, tehnička oprema i instalacije iz stavka 1. ovoga članka
za koje nije donesen odgovarajući propis iz toga stavka mogu se, radi ispitivanja
njihovih svojstava, upotrebljavati ili ugraditi ili priključiti na telekomunikacijske
kapacitete na temelju odobrenja Zavoda.

(7) Odobrenje iz stavka 6. ovoga članka daje se na rok do 2 godine.

(8) Građevna dozvola za telekomunikacijsku građevinu, koja se izdaje
prema posebnom zakonu kojim su uređena pitanja gradnje građevina, ne može
se izdati dok investitor od Zavoda ne pribavi potvrdu o usklađenosti glavnog
projekta s utvrđenim posebnim uvjetima gradnje prema ovom Zakonu.

(9) U radu povjerenstva za tehnički pregled građevine radi izdavanja
uporabne dozvole, koja se izdaje prema posebnom zakonu kojim su uređena
pitanja gradnje građevina, za koju je Zavod izdao potvrdu iz stavka 8.
ovoga članka sudjeluje zaposlenik Zavoda. Prigodom tehničkog pregleda građevine
investitor mora podastrijeti dokaze o kakvoći izvedenih radova sukladno
odredbama stavka 1. i 3. ovoga članka. Ova odredba odnosi se i na sustave
kabelske televizije u mjesnim mrežama.

(10) Odredba iz stavka 8. ovoga članka ne primjenjuje se na telekomunikacijske
građevine u mjesnim nepokretnim mrežama osim u sustavu kabelske televizije.

(11) U gradovima i naseljima s gradskim obilježjem, prigodom gradnje
poslovne građevine ili stambene građevine razvijene građevinske (bruto)
površine više od 400 m2 s više od dva stana, investitor te gradnje mora
izgraditi kabelsku kanalizaciju za pretplatničke telekomunikacijske vodove
i za vodove za kabelsku televiziju, potrebnu samo za tu građevinu, a što
se prikazuje u projektu instalacija - projekt slabe struje koji je sastavni
dio glavnog projekta.

(12) U građevine iz stavka 11. ovoga članka investitor mora ugraditi
potpunu telekomunikacijsku instalaciju primjerenu namjeni objekta, koja
uključuje i vodove za zajednički antenski sustav i kabelsku televiziju.

*Postavljanje i uporaba*

Članak 7.

(1) Za postavljanje i uporabu telekomunikacijske opreme i mreža za privatne
telekomunikacije nije potrebna koncesija. Za postavljanje javne telekomunikacijske
mreže i pravo biti opreratorom te mreže potrebna je koncesija koju daje
Zavod, te ugovor o koncesiji sklopljen sa Zavodom.

(2) Telekomunikacijska oprema i mreže koje su namijenjene za spajanje
na javnu telekomunikacijsku mrežu ili za pružanje telekomunikacijskih usluga
moraju udovoljavati razini stanja tehnike i tehnologije u uvjetima njihova
oblikovanja i uporabe s naglaskom na:

1. sigurnost uporabe mreže,

2. cjelovitost mreže,

3. povezanost usluga,

4. uvjete spajanja za terminalnu opremu.

(3) Ravnatelj Zavoda može, u skladu s postojećom razinom stanja tehnike
i tehnologije, donositi podrobnije propise glede sigurnosti uporabe mreže,
cjelovitosti mreže, povezanosti usluga i uvjeta spajanja za terminalnu
opremu.

(4) Operator mora davati prednost prijenosu poruka koje se odnose na
sigurnost i obranu države, sigurnost ljudskih života na moru, kopnu, u
zraku ili u prostoru izvan atmosfere, te na ugroženost imovine većeg razmjera.

(5) Operator i vlasnik telekomunikacijskih kapaciteta i radijske postaje
dužan je, u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i
jedinstvenosti države i u doba velikih prirodnih nepogoda, telekomunikacijske
kapacitete i radijsku postaju dati na uporabu mjerodavnim tijelima sukladno
posebnim propisima.

(6) Operator mora staviti na raspolaganje tehnička sučelja i pružati
pomoć sudu, državnom odvjetništvu, policiji i vojsci u ostvarivanju njihova
nadzora komunikacije korisnika usluge na zahtjev ovlaštene osobe u okviru
njihove ovlasti propisane posebnim propisima u skladu s odgovarajućom rezolucijom
Vijeća Europske zajednice.

*Uporaba javnog dobra i posjeda drugih*

Članak 8.

(1) Svaki operator koji obavlja javne govorne usluge iz članka 12.,
osnovne telekomunikacijske usluge iz članka 20. ili tržišne usluge za koje
je nužna uporaba radiofrekvencijskog spektra iz članka 26. ovoga Zakona
i Zavod imaju pravo uz pribavljenu suglasnost mjerodavnog tijela državne
vlasti koje njima upravlja, koristiti se, radi obavljanja svojih djelatnosti,
javnim dobrima u općoj uporabi u vlasništvu Republike Hrvatske, te šumskim
i drugim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske, te zračnim prostorom
iznad njih, za postavljanje i održavanje telekomunikacijskih vodova i linijske
opreme.

(2) Operator iz stavka 1. ovoga članka, Zavod i drugi koncesionari i
davatelji usluga, mogu, kad je to potrebno radi gradnje objekata ili izvođenja
radova koji su prema ovome Zakonu u interesu Republike Hrvatske, temeljem
Zakona o izvlaštenju steći vlasništvo ili steći služnost na nekretninama
pravnih i fizičkih osoba, uključujući nekretnine iz stavka 1. ovoga članka
ako nije dobivena suglasnost.

*Zajednička uporaba izgrađene infrastrukture telekomunikacijskog
objekta*

Članak 9.

(1) Koncesionar osnovnih telekomunikacijskih usluga i koncesionar radija
ili televizije ima pravo, ako postoje tehničke mogućnosti, koristiti se
izgrađenom infrastrukturom telekomunikacijskih objekata u vlasništvu drugih
pravnih ili fizičkih osoba uz naknadu stvarnih troškova, na temelju ugovora
o neposrednoj nagodbi. Ako vlasnik infrastrukture telekomunikacijskog objekta
odbije sklopiti ugovor u svezi s naknadom stvarnih troškova, Zavod će na
zahtjev koncesionara, u roku od 60 dana utvrditi je li postoje uvjeti i
donijeti rješenje o načinu korištenja i plaćanja naknade.

(2) Ravnatelj Zavoda može propisati da se odredba iz stavka 1. ovoga
članka, glede ostvarivanja prava na uporabu izgrađene infrastrukture telekomunikacijskog
objekta u vlasništvu drugih pravnih i fizičkih osoba primjenjuje i na operatore
navedene u članku 8. stavku 1. ovoga Zakona i na korisnike određenih vrsta
radijskih postaja, zavisno od frekvencije, snage i namjene.

*Iznimke glede potrebe davanja koncesije*

Članak 10.

(1) Zavod može, na zahtjev, dati privremeno odobrenje za instaliranje
i uporabu radijskih sustava i terminalne opreme, radi tehničkog ili tržišnog
ispitivanja, uz uvjet da nema zaprjeke s tehničke strane, poglavito ako
se ne očekuje pojava smetnji s drugom telekomunikacijskom opremom. Svako
takvo odobrenje može se izdati na rok od najviše 6 mjeseci.

(2) Po isteku vremenskog ograničenja iz stavka 1. ovoga članka usluge
se mogu nastaviti pružati jedino u skladu s odredbama ovoga Zakona, u suprotnom
se mora prekinuti pružanje usluga.

(3) Za privremeno odobrenje iz stavka 1. ovoga članka plaća se naknada
u korist proračuna Republike Hrvatske prema propisu iz članka 29. stavka
6. ovoga Zakona.

*Telekomunikacijsko vijeće korisnika usluga*

Članak 11.

(1) Ministar osniva Telekomunikacijsko vijeće korisnika usluga, koje,
kao samostalno i neovisno tijelo, sudjeluje u rješavanju spornih pitanja
između davatelja i korisnika telekomunikacijskih usluga. Aktom o osnivanju
utvrđuje se broj članova Telekomunikacijskog vijeća korisnika usluga, mandatno
razdoblje na koje se imenuju i način njegovog rada.

(2) Telekomunikacijsko vijeće korisnika usluga prati stanje u području
telekomunikacijskih usluga, poglavito o kakvoći i cijeni usluga. Telekomunikacijsko
vijeće korisnika usluga ima pravo od Zavoda i davatelja telekomunikacijskih
usluga tražiti obavijesti i dokumentaciju koja je u svezi s njegovim radom.
Telekomunikacijsko vijeće korisnika usluga o svojim saznanjima i ocjenama,
prema potrebi, izvješćuje Ministarstvo, Zavod i druga mjerodavna tijela
s prijedlogom za poduzimanje mjera u skladu sa zakonom.

(3) Telekomunikacijsko vijeće korisnika usluga djeluje pri Zavodu, koji
za njega obavlja stručne i administrativne poslove.

IV. JAVNE GOVORNE USLUGE

*Posebne obveze davatelja javnih govornih
usluga (operatora)*

Članak 12.

(1) Operator stječe pravo obavljanja javnih govornih usluga u nepokretnoj
mreži na temelju odluke o davanju koncesije koju donosi Zavod i sklopljenog
ugovora o koncesiji.

(2) Davatelji javnih govornih usluga, na području svoje koncesije, moraju:

1. osigurati povezivanje s drugim telekomunikacijskim mrežama u Republici
Hrvatskoj i u inozemstvu iz mreža i prema tim mrežama, prema međunarodnim
normama,

2. sklopiti pisani ugovor s pretplatnikom ili drugim davateljem telekomunikacijskih
usluga o priključenju na svoju mrežu,

3. korisnicima svojih usluga besplatno i na prikladan način učiniti
dostupnim kratak i pregledan sažetak cjenika iz članka 15. stavka 2. ovoga
Zakona,

4. automatski bilježiti podatke o uslugama koje su obavili za svoje
korisnike usluga radi obračuna usluga i omogućiti im uvid u te podatke,
na njihov zahtjev,

5. na zahtjev ministra ili Zavoda u primjerenom roku dostaviti podatke
o poslovanju, o mreži i o prometu, uključujući i povjerljive podatke, ako
ih davatelj telekomunikacijskih usluga vodi kao povjerljive.

(3) Davatelj javnih govornih usluga koji prigodom prijenosa telekomunikacijskog
priopćenja na propisan način, u skladu s pravilnikom iz članka 14. ovoga
Zakona i na dopušten način sazna sadržaj priopćenja koji vrijeđa dostojanstvo
i čast osobe i javni moral, ili smjera protiv sigurnosti i obrane Republike
Hrvatske i sigurnosti života ljudi, ne smije prenositi takvo telekomunikacijsko
priopćenje.

(4) Odredba stavka 3. ovoga članka primjenjuje se na odgovarajući način,
u skladu s ugovorom o koncesiji, i na davatelje drugih telekomunikacijskih
usluga.

*Funkcioniranje i održavanje sustava za obavljanje javnih
govornih usluga*

Članak 13.

(1) Davatelji javnih govornih usluga moraju osigurati ispravno i nesmetano
funkcioniranje svojeg sustava i moraju osigurati pružanje telekomunikacijskih
usluga u skladu s odredbama ovoga Zakona, propisima donesenim na temelju
ovoga Zakona i tehničkim uvjetima i normama iz članka 6. stavka 1. ovoga
Zakona.

(2) Davatelji javnih govornih usluga moraju održavati svoj sustav u
ispravnom stanju, te moraju pravodobno poduzimati mjere za otklanjanje
smetnji i nedostataka u svojem sustavu.

(3) Davatelji javnih govornih usluga moraju bez nepotrebnog odgađanja
izvijestiti Zavod o nastalom potpunom prekidu na bilo kojoj međunarodnoj
ili međumjesnoj telekomunikacijskoj vezi.

*Pravilnik o govornim uslugama*

Članak 14.

(1) Davatelj javnih govornih usluga mora usluge obavljati na način,
u rokovima i po postupku određenim ovim Zakonom, Pravilnikom o općim uvjetima
za obavljanje javnih govornih usluga (u daljnjem tekstu: Pravilnik o govornim
uslugama), te u skladu sa zakonima i drugim propisima.

(2) Pravilnikom o govornim uslugama utvrđuju se uvjeti, rokovi, način
i postupak obavljanja usluga.

(3) Pravilnik o govornim uslugama donosi ministar na prijedlog Zavoda.

*Cijene za javne govorne usluge*

Članak 15.

(1) Načela cjenovnog sustava za određivanje cijena javnih govornih usluga
u unutarnjem i međunarodnom prometu u vrijeme slabog i jakog prometa, kao
i u dane vikenda i blagdana, propisuje ravnatelj Zavoda.

(2) Svaki davatelj javnih govornih usluga sa znatnijom tržišnom snagom
prema članku 32. ovoga Zakona donosi i na prikladan način objavljuje jedinstveni
cjenik javnih govornih usluga za cijelo područje na kojem pruža te usluge
uz suglasnost Zavoda.

(3) Radi ostvarenja gospodarskih ili promidžbenih ciljeva davatelji
javnih govornih usluga iz stavka 2. ovoga članka mogu pojedine usluge pružati
i po nižim cijenama od cijena utvrđenih cjenikom iz stavka 2. ovoga članka,
što se mora na prikladan način obznaniti korisnicima usluga.

*Tajnost priopćenja*

Članak 16.

(1) Davatelj javnih govornih usluga, prigodom obavljanja usluga, mora
osigurati tajnost telekomunikacijskih priopćenja.

(2) Zaposlenicima davatelja usluga iz stavka 1. ovoga članka zabranjeno
je:

1. neovlašteno doznati sadržaj telekomunikacijskih priopćenja,

2. neovlaštenim osobama priopćiti bilo kakve podatke koji su u svezi
s telekomunikacijskim priopćenjem,

3. neovlaštenim osobama omogućiti ili pomoći u izvršenju neke od radnji
iz točke 1. i 2. ovoga stavka.

(3) Zabrana iz stavka 2. točke 2. ovoga članka odnosi se na zaposlenike
i nakon prestanka rada kod davatelja usluga.

(4) Odredbe iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka primjenjuju se na odgovarajući
način i na davatelje drugih telekomunikacijskih usluga i na njihove zaposlenike.

*Imenik pretplatnika*

Članak 17.

(1) Davatelji javnih govornih usluga moraju, najmanje jedanput u dvije
godine, izdati imenik pretplatnika u kojem su odvojeno uvršteni pretplatnici
građani, te poslovni i ostali pretplatnici.

(2) Davatelji javnih govornih usluga moraju obavljati uslugu informacije
o brojevima svojih pretplatnika, a pretplatnik ima pravo da se njegov pozivni
broj ne objavljuje.

(3) Odredba iz stavka 1. ovoga članka primjenjuje se na odgovarajući
način i na davatelje drugih telekomunikacijskih usluga, o čemu ravnatelj
Zavoda može donijeti poseban propis ovisno o vrsti usluga.

*Pretplatnički odnosi*

Članak 18.

(1) Osim ako nije drukčije određeno ugovorom o koncesiji, davatelji
javnih govornih usluga moraju, na zahtjev pravne ili fizičke osobe, koji
mora biti podnesen na propisanom obrascu, priključiti pretplatničku terminalnu
opremu na svoj sustav ako za to postoje tehničke mogućnosti, i to odmah,
a najkasnije u roku od 30 dana od dana očitovanja iz stavka 2. ovoga članka,
pod uvjetom da je tim očitovanjem udovoljeno zahtjevu.

(2) Zahtjev za priključenje pretplatničke terminalne opreme podnosi
se na propisanom obrascu, a davatelj usluga mora se očitovati o zahtjevu
odmah, a najkasnije u roku od 30 dana od dana primitka zahtjeva, osim ako
nije drugačije određeno u ugovoru o koncesiji davatelja usluga.

(3) Pod pojmom pretplatničke terminalne opreme, u smislu ovoga Zakona,
podrazumijevaju se i telekomunikacijski kapaciteti pravnih i fizičkih osoba
kad se priključuju na javne telekomunikacije.

(4) Davatelji javnih govornih usluga moraju voditi popis zahtjeva iz
stavka 2. ovoga članka.

(5) Neprihvaćanje zahtjeva davatelji javnih govornih usluga moraju obrazložiti
uz obvezno navođenje krajnjeg roka kad će zahtjev biti prihvaćen.

(6) Pretplatnički odnos smatra se zasnovanim kad davatelj usluga prihvati
zahtjev očitovanjem iz stavka 2. ovoga članka.

(7) Prava i obveze iz pretplatničkog odnosa počinju teći kad davatelj
usluga priključi pretplatničku terminalnu opremu na svoj sustav.

(8) Pretplatnički odnos može se prenijeti na drugu pravnu ili fizičku
osobu ako novi pretplatnik nastavlja upotrebljavati postojeću pretplatničku
terminalnu opremu putem istog priključka uz promjenu imena u naslovu pretplatnika
o čemu je preplatnik dužan obavijestiti davatelja usluga.

(9) Pretplatnički odnos može se raskinuti ako pretplatnik odbije izvršiti
svoju obvezu glede ispravnosti pretplatničke terminalne opreme ili dugovanja
za pruženu uslugu, ako ne zatraži ponovno uključenje pretplatničke terminalne
opreme koja je privremeno isključena na njegov zahtjev, ako pretplatnik
iseli iz stambenog ili poslovnog prostora i pretplatničku terminalnu opremu
ostavi na uporabu novom korisniku tog prostora ili na pisani zahtjev pretplatnika.

(10) U slučaju smrti pretplatnika ili prestanka postojanja pravne osobe
koja je bila pretplatnik, nasljednik ili pravni sljednik mora zatražiti
promjenu imena u naslovu pretplatnika u smislu odredbe iz stavka 8. ovoga
članka ili zatražiti da se pretplatnička terminalna oprema isključi iz
mreže.

(11) Zasnivanje i raskidanje pretplatničkog odnosa obavlja se na način
i po postupku koji su utvrđeni pravilnikom iz članka 14. ovoga Zakona.

(12) U slučaju kad zahtjev iz stavka 1. ovoga članka nije prihvaćen
u smislu odredbe iz stavka 5. ovoga članka, davatelj usluga mora, na zahtjev
pravne ili fizičke osobe, ponuditi posebno tehničko rješenje za priključak
pretplatničke terminalne opreme uz naknadu stvarnih troškova. Zahtjev za
priključenje može se odbiti i zbog toga što, prema razboritom mišljenju
davatelja usluga, podnositelj zahtjeva neće biti u mogućnosti podmiriti
svoja dugovanja za pružene usluge. Ako podnositelj zahtjeva pruži odgovarajuće
osiguranje za plaćanje usluga kao što je, na primjer, uplata odgovarajućeg
pologa, davatelj usluga mora prihvatiti zahtjev za priključenje.

(13) Pretplatnik mora osigurati održavanje pretplatničke terminalne
opreme u ispravnom stanju i da se uporabom te opreme ne stvaraju smetnje
u funkcioniranju telekomunikacijske mreže na koju je priključena.

(14) Davatelji javnih govornih usluga moraju na zahtjev pretplatnika
obaviti premještaj pretplatničke priključne točke na istoj adresi ili preseljenje
na drugu adresu, ako za to postoje tehničke mogućnosti.

(15) Davatelji javnih govornih usluga moraju na zahtjev pretplatnika
na određeno vrijeme isključiti pretplatničku terminalnu opremu iz telekomunikacijske
mreže ili, sukladno tehničkim mogućnostima, ograničiti tj. onemogućiti
odlazne pozive u cijelosti ili samo za određene prometne slučajeve ili
prema određenim službama.

(16) Davatelji javnih govornih usluga imaju ovlast obaviti izravan pregled
ispravnosti pretplatničke terminalne opreme osim pretplatničke terminalne
opreme vojske, policije, diplomacije, te financijske policije i carine.

(17) Davatelji javnih govornih usluga imaju ovlast privremeno isključiti
pretplatničku terminalnu opremu iz telekomunikacijske mreže u slučaju neispravnosti
te opreme i/ili ako pretplatnik odbije omogućiti izravan pregled te opreme,
a postoji osnovana sumnja da je neispravna, te u slučaju obavljanja radova
u mreži, kad se ne može izbjeći privremeno isključenje, kao i u slučaju
kad pretplatnik ne podmiri dugovanje za obavljene telekomunikacijske usluge,
a nije podnio prigovor iz članka 19. stavka 2. ovoga Zakona.

(18) Premještaj, preseljenje, pregled i privremeno isključenje pretplatničke
terminalne opreme ili priključne točke te raskid pretplatničkog odnosa
obavlja se na način i po postupku koji su utvrđeni pravilnikom iz članka
14. ovoga Zakona.

(19) Davatelj javnih govornih usluga određuje izgled i sadržaj obrasca
iz stavka 2. ovoga članka.

(20) Odredbe stavka 1., 7., 8., 9., 10., 13., 14., 15., 16. i 17. ovoga
članka primjenjuju se na odgovarajući način i na davatelje drugih telekomunikacijskih
usluga i korisnike njihovih usluga.

*Prigovor i traženje naknade*

Članak 19.

(1) Korisnik javnih govornih usluga može davatelju usluge podnijeti
prigovor na iznos kojim je zadužen za obavljanje javne govorne usluge,
te prigovor na kakvoću obavljene usluge. Prigovor se podnosi u pisanom
obliku.

(2) Pretplatnik koji je podnio davatelju usluge prigovor na iznos kojim
je zadužen za obavljene javne govorne usluge plaća, do rješenja prigovora,
najmanje prosječni iznos kojim je bio zadužen u razdoblju od tri mjeseca
prije razdoblja na koje se odnosi prigovor.

(3) Korisnik javne govorne usluge, koji je podnio davatelju usluga prigovor
na kakvoću obavljene usluge može tražiti naknadu štete od davatelja usluge
u iznosu do 2.000,00 kuna, ako je kakvoća obavljene usluge manja od kakvoće
propisane pravilnikom iz članka 14. stavak 1. ovoga Zakona.

(4) U slučaju spora oko iznosa zaduženja iz stavka 2. ovoga članka ili
oko iznosa naknade štete iz stavka 3. ovoga članka, pretplatnik ili korisnik
ili davatelj javne govorne usluge mora, prije podnošenja tužbe mjerodavnom
sudu, zatražiti da se sporna pitanja razriješe pred Telekomunikacijskim
vijećem korisnika usluga.

(5) Davatelj usluga nije obvezan platiti naknadu štete iz stavka 3.
ovoga članka ako je kakvoća obavljene usluge manja od propisane zbog stvarnih
uzroka koji se nisu mogli predvidjeti ni izbjeći ili otkloniti (viša sila).

(6) Postupak za rješavanje prigovora iz stavka 1., te tražbina iz stavka
3. ovoga članka, kao i rok zastare tražbine uređuju se pravilnikom iz članka
14. stavak 1. ovoga Zakona.

V. OSNOVNE TELEKOMUNIKACIJSKE USLUGE

*Opseg osnovnih telekomunikacijskih usluga*

Članak 20.

(1) Osnovne telekomunikacijske usluge su najmanji opseg telekomunikacijskih
usluga određene kakvoće, koje su dostupne svim korisnicima u Republici
Hrvatskoj nezavisno o tome gdje se oni nalaze i po pristupačnoj cijeni.
Operatori koji imaju koncesiju mogu steći pravo obavljanja osnovnih telekomunikacijskih
usluga odnosno tim se operatorima može nametnuti obveza obavljanja osnovnih
telekomunikacijskih usluga sukladno odredbama članka 23. ovoga Zakona.

(2) Osnovne telekomunikacijske usluge obuhvaćaju sljedeće:

1. pristup javnoj govornoj usluzi putem priključka na nepokretnu mrežu,
putem kojeg se može upotrijebiti i telefax i modem, uključujući i telekomunikacijski
prijenos podataka brzinama prijenosa ostvarivim pomoću vodova (kanala)
za prijenos javne govorne usluge,

2. besplatan i nesmetan poziv radi pristupa službama u slučaju opasnosti,
uključujući i identifikaciju mjesta na kojem se nalazi pozivatelj, primjereno
stvarnim mogućnostima pozivanja u slučaju opasnosti,

3. pristup službi obavijesti (informacija),

4. pristup popisu sudionika javne govorne usluge,

5. postavljanje dovoljnog broja javnih telefonskih govornica na javnim
i u svako doba dostupnim mjestima.

(3) Ministar može, na prijedlog Zavoda i uz pribavljeno mišljenje ministarstva
mjerodavnog za gospodarstvo, propisom odrediti i druge telekomunikacijske
usluge osnovnim telekomunikacijskim uslugama, ako su one već rasprostranjene
i od značenja za sudjelovanje u društvenom i gospodarskom životu.

(4) Razinu kakvoće i cijenu iz stavka 1. ovoga članka propisuje Vlada
Republike Hrvatske na prijedlog ministra uz pribavljeno mišljenje ministarstva
mjerodavnog za gospodarstvo i Zavoda.

*Osiguranje kakvoće pružanja osnovnih telekomunikacijskih
usluga*

Članak 21.

Ako osnovna telekomunikacijska usluga iz članka 20. stavka 1. ovoga
Zakona:

1. nije prikladno i na odgovarajući način pružena, ili

2. kad postoji sumnja da se neće osigurati takvo pružanje usluge,

operator koji posluje na relevantnom tržištu usluga koje je odredio
Zavod za određenu telekomunikacijsku uslugu za koju je potrebna koncesija
dužan je pridonositi pružanju osnovnih usluga na način sukladan ugovoru
o koncesiji za obavljanje djelatnosti prema odredbama iz članka 23. i 24.
ovoga Zakona.

*Posebne obveze davatelja osnovnih telekomunikacijskih usluga*

Članak 22.

(1) Davatelji osnovnih usluga, na području svoje koncesije, moraju:

1. omogućiti svim korisnicima usluga priključak na svoju mrežu i uporabu
te mreže pod jednakim i nediskriminirajućim uvjetima,

2. voditi posebno računovodstvo koje omogućuje odvojen obračun rezultata
poslovanja u svezi s obavljanjem osnovnih telekomunikacijskih usluga od
rezultata poslovanja u svezi s obavljanjem drugih telekomunikacijskih usluga
ili druge djelatnosti, te obaviti godišnju reviziju računovodstvenih iskaza.

(2) Davatelj usluga mora poštovati načelo jednakosti prema korisnicima
usluga glede dostupnosti telekomunikacijskih usluga i cijena usluga, te
mora osigurati raspoloživost i stalno prilagođavanje usluga novim tehnologijama
i potrebama korisnika usluga.

(3) Ako je davatelj osnovnih telekomunikacijskih usluga prisiljen, zbog
više sile, privremeno ukinuti ili ograničiti određen broj ili vrstu usluga,
o tome mora odmah, bez odgađanja, po mogućnosti unaprijed, pisano izvijestiti
Ministarstvo, Zavod i korisnike usluga na prikladan način, putem javnih
glasila.

(4) Ministarstvo, na prijedlog Zavoda, u slučaju kad nastupe ograničenja
iz stavka 4. ovoga članka, određuje korisnike koji imaju prednost u korištenju
uslugama.

*Obveza pružanja osnovnih
telekomunikacijskih usluga*

Članak 23.

(1) Zavod objavljuje u "Narodnim novinama" popis na kojim
se relevantnim tržištima usluga osnovna telekomunikacijska usluga ne obavlja
na prikladan i odgovarajući način odnosno da postoji sumnja da će se takva
usluga pružiti, pod uvjetom da operator u roku od mjesec dana od prijama
obavijesti Zavoda o namjeri objave popisa, ne izjavi pisanim putem da je
spreman u potpunosti obavljati navedene usluge.

(2) Ako na relevantnom tržištu iz stavka 1. ovoga članka postoji više
operatora Zavod može na obavljanje osnovne telekomunikacijske usluge obvezati
jednog ili više operatora ili na temelju prikupljenih ponuda po oglasu
objavljenom u "Narodnim novinama" obavljanje tih usluga povjeriti
ponuditelju koji uz ispunjavanje ostalih uvjeta nudi najnižu cijenu.

*Fond za osnovne telekomunikacijske usluge*

Članak 24.

(1) Ako postoji više davatelja osnovnih telekomunikacijskih usluga ministar
može, na prijedlog Zavoda, pri Zavodu osnovati Fond za osnovne telekomunikacijske
usluge (u daljnjem tekstu: Fond).

(2) Sredstvima Fonda podmiruju se troškovi davatelja osnovnih telekomunikacijskih
usluga u protekloj kalendarskoj godini, koji se nisu mogli izbjeći ili
smanjiti unatoč dobrom gospodarenju u poslovanju i koji se mogu provjeriti
i dokazati, te troškovi upravljanja Fondom. Sredstvima Fonda ne mogu se
nadoknađivati troškovi nastali u poslovanju davatelja osnovnih telekomunikacijskih
usluga koji ima na relevantnom tržištu osnovnih telekomunikacijskih usluga
koje je odredio ravnatelj Zavoda, glede ukupnog prihoda, udio veći od 80%.

(3) Fond ostvaruje sredstva od doprinosa davatelja osnovnih telekomunikacijskih
usluga i davatelja tržišnih telekomunikacijskih usluga iz članka 12., 20.,
25. i 26. ovoga Zakona, koji su ostvarili godišnji prihod od tih usluga
veći od 100 milijuna kuna. Iznos doprinosa je razmjeran prihodu davatelja
usluga prema prihodu svih davatelja usluga, koji su obvezni uplaćivati
u Fond.

(4) Davatelj osnovnih telekomunikacijskih usluga zahtjevu za podmirenje
troškova sukladno odredbi stavka 2. ovoga članka dužan je priložiti dokaze
koji potvrđuju utemeljenost zahtjeva. Zavod je dužan sam ili putem ovlaštenog
revizora obaviti uvid u računovodstvene knjige podnositelja zahtjeva, i
obaviti usporedbu s poslovanjem drugih davatelja osnovnih telekomunikacijskih
usluga.

(5) Ministar, na prijedlog Zavoda, pravilnikom propisuje način i postupak
podnošenja i rješavanja zahtjeva, određivanje visine naknade, upravljanje
Fondom i druga potrebna pitanja.

(6) Zavod objavljuje godišnje izvješće o priljevu i utrošku sredstava
Fonda, te radu Fonda.

VI. TRŽIŠNE TELEKOMUNIKACIJSKE USLUGE

*Tržišne telekomunikacijske usluge
u nepokretnoj mreži*

Članak 25.

(1) Tržišne telekomunikacijske usluge u nepokretnoj mreži obuhvaćaju:

1. prijenos zvuka, podataka, dokumenata, slika i drugo telekomunikacijskim
kapacitetima u nepokretnoj mreži, bez prijenosa govora u realnom vremenu,

2. davanje u najam telekomunikacijskih vodova,

3. priključenje pretplatničke terminalne opreme na telekomunikacijsku
mrežu u svezi s uslugama iz točke 1. i 2. ovoga stavka,

4. druge telekomunikacijske usluge u svezi s uslugama iz točke 1., 2.
i 3. ovoga stavka, koje su utvrđene ugovorom o koncesiji.

(2) Pravo obavljanja tržišnih telekomunikacijskih usluga stječe se na
temelju odluke o davanju koncesije koju donosi Zavod i sklopljenog ugovora
o koncesiji.

*Tržišne telekomunikacijske usluge s uporabom radiofrekvencijskog
spektra*

Članak 26.

(1) Tržišne telekomunikacijske usluge za koje je nužna uporaba radiofrekvencijskog
spektra obuhvaćaju:

1. prijenos govora, zvuka, podataka, dokumenata, slika i drugo telekomunikacijskim
kapacitetima u pokretnoj mreži i putem satelita u pokretnoj i nepokretnoj
satelitskoj službi,

2. priključenje pretplatničke terminalne opreme na telekomunikacijsku
mrežu u svezi s uslugama iz točke 1. ovoga stavka,

3. druge telekomunikacijske usluge u svezi s uslugama iz točke 1. i
2. ovoga stavka, koje su utvrđene ugovorom o koncesiji.

(2) Pravo obavljanja tržišnih telekomunikacijskih usluga za koje je
nužna uporaba radiofrekvencijskog spektra stječe se na temelju odluke o
davanju koncesije, koju donosi Zavod i sklopljenog ugovora o koncesiji.

(3) Davatelj usluga koji obavlja usluge iz stavka 1. ovoga članka mora
voditi posebno računovodstvo, koje omogućuje odvojen obračun rezultata
poslovanja u svezi s obavljanjem tih usluga od rezultata poslovanja u svezi
s obavljanjem drugih telekomunikacijskih usluga ili druge djelatnosti,
te obaviti godišnju reviziju računovodstvenih iskaza.

*Ostale tržišne telekomunikacijske usluge*

Članak 27.

(1) Ostale tržišne telekomunikacijske usluge obuhvaćaju:

1. prijenos govora, zvuka, podataka, dokumenata, slika i drugo terminalnom
opremom koja je priključena na telekomunikacijsku mrežu drugih davatelja
usluga,

2. iznajmljivanje i prodaju telekomunikacijske opreme, te, za račun
drugih, postavljanje i održavanje telekomunikacijskih objekata, instalacija
i opreme, kao i projektiranje i obavljanje nadzora prema posebnom zakonu
kojim su uređena pitanja gradnje gra-
đevina u svezi s gradnjom i postavljanjem telekomunikacijskih objekata,
instalacija i opreme, te dokazivanje kakvoće izvedenih radova za telekomunikacijski
dio telekomunikacijske građevine iz članka 6. stavka 8. ovoga Zakona i
za obavljanje tehničkog pregleda iz članka 91. stavka 3. ovoga Zakona.

(2) Ostale tržišne telekomunikacijske usluge iz stavka 1. ovoga članka
mogu se obavljati na temelju pisane prijave iz članka 29. stavak 2. ovoga
Zakona.

(3) Prijava iz stavka 2. ovoga članka nije potrebna za jednostavnu daljnju
prodaju (preprodaju) usluga iz stavka 1. točke 1. ovoga članka u unutarnjem
i međunarodnom prometu.

*Cijene tržišnih telekomunikacijskih usluga*

Članak 28.

(1) Za obavljenu uslugu korisnik usluga plaća cijenu usluge prema cjeniku
usluga davatelja usluga.

(2) Davatelj usluga može s pojedinim korisnicima usluga ugovarati i
nižu cijenu pojedinih usluga od cijene utvrđene cjenikom usluga u skladu
s načelom nediskriminacije.

(3) Davatelj usluga redovito i na pristupačan način izvješćuje korisnike
usluga o novim uslugama, načinu i uvjetima pod kojima se korisnici mogu
koristiti uslugama, te o cijenama usluga.

(4) Cijene usluga koje pruža samo jedan davatelj usluga na tržištu odobrava
Zavod nakon pribavljenog mišljenja Ministarstva i ministarstva mjerodavnog
za gospodarstvo.

VII. KONCESIJA I PRIJAVA ZA OBAVLJANJE TELEKOMUNIKACIJSKIH USLUGA
I DRUGIH TELEKOMUNIKACIJSKIH DJELATNOSTI

*Pravo na obavljanje telekomunikacijskih usluga i drugih telekomunikacijskih
djelatnosti*

Članak 29.

(1) Pravo obavljanja telekomunikacijskih usluga stječe se na temelju
koncesije sukladno odredbama ovoga Zakona. Tko obavlja telekomunikacijske
usluge iz članka 12., 20., 25. i 26. ovoga Zakona i tko distribuira radijske
i televizijske programe putem kabelske televizije prema odredbi iz članka
87. ovoga Zakona, mora samostalno raspolagati potrebnim kapitalom, te pretežitim
dijelom potrebne infrastrukture, objekata, instalacija i opreme i poslovnog
prostora što uključuje samostalno raspolaganje na temelju ugovora o najmu,
te imati koncesiju Zavoda, ovisno o vrsti usluge, i sa Zavodom sklopljen
ugovor o koncesiji, tj. obavljanju djelatnosti.

(2) Pravo obavljanja telekomunikacijskih usluga iz članka 27. ovoga
Zakona, ili drugih djelatnosti javnih telekomunikacija manjeg tehničkog
i gospodarskog značenja predviđenih pravilnikom iz članka 30. stavka 5.
ovoga Zakona, stječe se podnošenjem pisane prijave Zavodu, unaprijed, barem
60 dana prije početka rada, u kojoj se mora podrobno opisati poslovni prostor
i potrebna oprema, te vrsta i opseg usluga ili djelatnosti. Zavod može
zabraniti obavljanje djelatnosti i usluga iz navedene prijave ako obavljanje
te djelatnosti ili usluga nije u skladu s ovim Zakonom i propisima donesenim
na temelju ovoga Zakona.

(3) Područje koncesije za obavljanje usluga i djelatnosti iz stavka
1. ovoga članka može biti na državnoj razini, regionalnoj razini od dvije
do pet susjednih županija i na lokalnoj razini, tj. razini općine, grada
ili županije.

(4) Iznimno od odredbe iz stavka 3. ovoga članka područje koncesije
za kabelsku televiziju može biti i na razini dijela grada, općine, naselja
ili dijela naselja.

(5) Osim za obavljanje usluga i djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka,
Zavod može na zahtjev, iznimno, dati koncesiju i za reemitiranje radijskih
i televizijskih programa drugih, putem repetirora na ograničenim manjim
ruralnim i drugim područjima, gdje nije izgrađena kabelska televizija,
ako za to postoji javni interes i ako se tim ne stvaraju smetnje u radu
radijskih postaja čiji je rad usklađen na domaćoj i međunarodnoj razini.

(6) Za koncesiju iz stavka 1., za prijavu iz stavka 2. i za koncesiju
iz stavka 5. ovoga članka, te za koncesiju iz članka 75. stavka 1., za
ovlast iz članka 6. stavka 5. i za ovlast iz članka 91. stavka 3., te za
privremeno odobrenje iz članka 10. stavka 3. ovoga Zakona plaća se naknada
u visini i na način propisan, ovisno o vrsti djelatnosti, razini i veličini
područja na kojem se obavlja djelatnost, pravilnikom kojeg donosi ministar
na prijedlog Zavoda. Ova naknada plaća se u korist proračuna Republike
Hrvatske.

*Davanje koncesije za obavljanje telekomunikacijskih usluga
i drugih telekomunikacijskih djelatnosti*

Članak 30.

(1) Odluku o davanju koncesija za obavljanje telekomunikacijskih usluga
iz članka 12., 25. i 26. ovoga Zakona, za reemitiranje programa iz članka
29. stavka 5. ovoga Zakona i za obavljanje djelatnosti kabelske televizije
iz članka 87. ovoga Zakona donosi Zavod.

(2) Koncesije iz stavka 1. ovoga članka može dobiti trgovačko društvo
koje pruži uvjerljive dokaze da može u primjereno određenom roku ispuniti
uvjete propisane ovim Zakonom i podzakonskim propisima donesenim na temelju
njega, kao i uvjete propisane posebnim propisima koji se primjenjuju na
trgovačka društva, te ako pruži jamstva da će pružati usluge i obavljati
djelatnost u skladu s propisima, poglavito u skladu s ovim Zakonom i propisima
o radu i o zaštiti na radu.

(3) Koncesije iz stavka 1. ovoga članka daju se na razdoblje koje ne
može biti dulje od 30 godina. Vrijeme trajanja koncesije Zavod određuje
ovisno o vrsti i složenosti usluge, te području obavljanja djelatnosti.
Davateljima usluge iste vrste i značenja, te približno jednakog područja
obavljanja djelatnosti, u pravilu, koncesija se daje na isto vrijeme trajanja.
Koncesija se može, na zahtjev koncesionara obnoviti prije isteka roka trajanja,
za sljedeće razdoblje, ako je pružao usluge i obavljao djelatnost u skladu
s propisima i ugovorom o koncesiji.

(4) Odluka o davanju koncesije može sadržavati i dodatne odredbe o posebnim
uvjetima i rokovima, kao i obvezama koje služe za najbolje moguće ostvarenje
ciljeva i odredaba ovoga Zakona i relevantnih propisa Europske zajednice.
Tu spadaju odredbe o početku obavljanja djelatnosti, opsegu i kakvoći usluga
i o suradnji s drugim davateljima usluga. Te se odredbe moraju ravnati
prema relevantnim propisima Europske zajednice, a moraju sadržavati poglavito:

­ opis usluga koje će se obavljati,

­ zemljopisno područje na kojem se usluge mogu obavljati,

­ obujam, svojstvo i razinu kvarova odnosno vremena popravka,

­ odredbe o objavi cijena,

­ odredbe o rješavanju pitanja prednosti ili diskriminacije,

­ odredbe o nadzoru cijena,

­ odredbe o načinu obračuna i o reviziji,

­ odredbe o mogućem prekidu pružanja usluga,

­ prava u svezi s kapitalom, povezivanju s drugim mrežama i odgovornost
koncesionara.

(5) Ministar na prijedlog Zavoda donosi pravilnik o koncesijama za obavljanje
usluga u javnim telekomunikacijama kojim propisuje načela za određivanje
trajanja koncesije, posebne uvjete glede cijene i kakvoće usluga, pristupa
korisnika uslugama i raspoloživosti telekomunikacijskih sustava, kao i
glede kakvoće i strukture programa, te načina i uvjeta za zajedničku uporabu
istih odašiljača ili istih kanala za emitiranje radijskog ili televizijskog
programa (time-sharing), i načina i uvjeta za emitiranje ili distribuciju
radijskog ili televizijskog programa drugog koncesionara, proizvođača programa
ili autora programa.

(6) Dok nije protivno međunarodnim obvezama, Zavod može uskratiti koncesiju
trgovačkom društvu osnovanom prema stranim propisima, ako nije zajamčeno
pravo uzajamnosti.

(7) Koncesija za obavljanje usluga iz članka 26. ovoga Zakona na određenom
području daje se nakon provedenog postupka javnog prikupljanja ponuda ili
postupka javnog natjecanja. Koncesija za obavljanje usluga ili djelatnosti
iz članka 12. i 25., 29. stavka 5. i članka 87. ovoga Zakona na određenom
području daje se u postupku povodom zahtjeva zainteresiranoga trgovačkog
društva.

(8) Odluku o raspisivanju javnog natječaja ili javnog prikupljanja ponuda
iz stavka 7. ovoga članka donosi Zavod uz suglasnost ministra.

(9) Postupak javnog prikupljanja ponuda i postupak javnog natjecanja
propisuje Zavod uz suglasnost ministra.

(10) Za sudjelovanje u postupku iz stavka 7. ovoga članka i u postupku
iz članka 76. stavka 2. ovoga Zakona i za dostavu natječajne dokumentacije,
te za podnošenje zahtjeva iz stavka 7. ovoga članka i za podnošenje pisane
prijave o obavljanju djelatnosti iz članka 29. stavka 2. ovoga Zakona plaća
se propisana naknada u korist proračuna Republike Hrvatske. Visinu naknade
i način plaćanja, na prijedlog Zavoda, propisuje ministar.

(11) Trgovačko društvo iz stavka 2. ovoga članka može početi s pružanjem
usluga i obavljanjem djelatnosti nakon što se u određenom roku, tehničkim
pregledom, na zahtjev društva, utvrdi da je ispunilo propisane uvjete i
nakon što sklopi sa Zavodom ugovor o koncesiji. Zavod će sklopiti ugovor
o koncesiji pod jednakim bitnim uvjetima sa svim trgovačkim društvima koja
su dobila koncesiju za obavljanje istih, odnosno sličnih telekomunikacijskih
usluga ili drugih telekomunikacijskih djelatnosti. Ako se na zahtjev društva
i u primjereno produljenom roku utvrdi da rečeni uvjeti nisu ispunjeni
ili ako društvo nije u tom roku ni podnijelo zahtjev za obavljanje tehničkog
pregleda, Zavod će rješenjem oduzeti koncesiju, a trgovačko društvo nema
pravo na odštetu.

(12) Tehnički pregled iz stavka 11. ovoga članka i tehnički pregled
iz članka 76. stavka 6. ovoga Zakona obavlja Zavod. Troškove za obavljanje
tehničkog pregleda plaća podnositelj zahtjeva, prema stvarnim troškovima
povjerenstva koje obavlja taj pregled.

(13) Zavod može donijeti rješenje o oduzimanju koncesije, na određeno
vrijeme ili trajno ako se utvrdi:

1. da je koncesija dobivena na temelju netočno iskazanih podataka važnih
za donošenje odluke o davanju koncesije,

2. da koncesionar pruža usluge i obavlja djelatnost, namjerno i opetovano,
i nakon trećeg upozorenja Zavoda ili mjerodavnog nadzornika, suprotno propisima,
odluci o davanju koncesije, te ugovoru o koncesiji,

3. da koncesionar i nakon primljene opomene nije u određenom roku platio
naknadu za koncesiju.

(14) Koncesija prestaje i:

1. istekom vremena na koje je dana, osim u slučaju obnove koncesije
za sljedeće razdoblje sukladno odredbi stavka 3. ovoga članka,

2. ako se koncesionar odrekne koncesije,

3. prestankom pravne osobe, ako pravni sljednik nije zatražio prijenos
koncesije,

4. ako je koncesionaru pravomoćnom odlukom suda ili mjerodavnog tijela
uprave zabranjeno obavljanje djelatnosti za koju je koncesija dodijeljena,

5. sporazumnim raskidom ugovora o koncesiji.

(15) Danom konačnosti rješenja o oduzimanju koncesije (stavak 13.) i
prestankom koncesije (stavak 14.) prestaje važiti ugovor o koncesiji.

(16) Nakon što su ispunjeni uvjeti iz stavka 11. ovoga članka koncesionar
može koncesiju, uz suglasnost Zavoda, prenijeti na drugu pravnu osobu,
zajedno s imovinom, pravima i obvezama prijeko potrebnim za neprekinut
nastavak obavljanja djelatnosti, ili se može promijeniti sudjelovanje u
kapitalu tvrtke koncesionara, u skladu s odredbama ovoga Zakona. Prije
početka obavljanja djelatnosti novi koncesionar mora sklopiti ugovor o
koncesiji sa Zavodom.

VIII. TRŽIŠNO NATJECANJE

*Ciljevi regulacije*

Članak 31.

(1) Zavod će:

1. osigurati djelotvorno natjecanje na telekomunikacijskom tržištu s
jednakim mogućnostima za uspjeh,

2. promicati pristup tržištu novim davateljima usluga,

3. onemogućiti zloporabu nadmoćnog položaja na tržištu i spriječiti
zloporabe,

4. osigurati poštovanje načela otvorenog pristupa mreži (ONP-Open Network
Provision) koja se primjenjuju u Europskoj zajednici,

5. promicati primjenu pravila natjecanja Europske zajednice specifična
za područje telekomunikacija u skladu s ovim i drugim hrvatskim zakonima
i

6. arbitrirati u sporovima između davatelja usluga međusobno, a putem
Telekomunikacijskog vijeća korisnika usluga i između davatelja usluga i
korisnika usluga.

(2) Zavod će prigodom izvršavanja zadataka iz stavka 1. ovoga članka
surađivati s tijelom državne uprave ili javnom ustanovom mjerodavnom za
provedbu posebnog zakona kojim su uređena pitanja zaštite tržišnog natjecanja,
poglavito kad se odredbe toga zakona primjenjuju na pravne i fizičke osobe
koje pružaju telekomunikacijske usluge i obavljaju drugu djelatnost telekomunikacija.

*Tvrtka sa znatnijom tržišnom snagom*

Članak 32.

(1) Davatelj ili korisnik telekomunikacijskih usluga, ima znatniju tržišnu
snagu na stvarno i prostorno relevantnom tržištu:

­ ako nije izložen znatnijoj ili nikakvoj konkurenciji i

­ ako ima nadmoćan položaj na tržištu prema ostalim sudionicima zbog
svoje sposobnosti da utječe na tržišne uvjete, zbog veličine prihoda u
odnosu na veličinu tržišta, te zbog nadzora nad pristupom krajnjim korisnicima,
zbog pristupa financijskim izvorima ili zbog iskustva u ponudi proizvoda
i usluga.

(2) Pretpostavlja se da je tvrtka iz stavka 1. ovoga članka ona koja
ima na stvarno i prostorno relevantnom tržištu udio veći od 25% ukupnog
prihoda od telekomunikacijskih usluga svih davatelja usluga na tom tržištu.

(3) Zavod može, po službenoj dužnosti ili na zahtjev davatelja usluga,
rješenjem utvrditi da davatelj usluga ima na određenom tržištu znatniju
tržišnu snagu ako je njegov udio iz stavka 2. ovoga članka manji od 25%,
a može utvrditi i da davatelj usluga nema znatniju tržišnu snagu mada je
njegov udio veći od 25% uzimajući u obzir mjerila utvrđena u stavku 1.
ovoga članka.

(4) Zavod jedanput godišnje u "Narodnim novinama" objavljuje
popis davatelja usluga koji na određenom zemljopisnom području imaju znatniju
tržišnu snagu uz obvezu da prije objave popisa od davatelja usluga zatraži
prethodno očitovanje.

*Otvoren pristup mreži i sučelja*

Članak 33.

(1) Davatelj telekomunikacijskih usluga sa znatnijom tržišnom snagom,
sukladno načelu nediskriminiranja, pružit će sudionicima na tržištu usluge
pod usporedivim okolnostima, jednakim uvjetima i na istoj razini kakve
pruža za vlastite potrebe ili za potrebe povezanih tvrtki.

(2) Davatelj usluga iz stavka 1. ovoga članka može ograničiti pristup
mreži ako je to sukladno temeljnim zahtjevima koji proizlaze iz Smjernice
Vijeća Europe o ostvarivanju unutarnjeg tržišta telekomunikacijskih usluga
uvođenjem otvorenog pristupa mreži (u daljnjem tekstu: Smjernica EEC) u
skladu s ovim i drugim hrvatskih zakonima. Zavod će na prikladan način
upoznati sudionike na tržištu koji se od temeljnih zahtjeva primjenjuje
kao osnova za ograničenje.

(3) Zavod može nametnuti pravila ponašanja ili zabraniti određena ponašanja
davatelja usluga koji krše odredbe stavka 1. ovoga članka ili proglasiti
ugovore ništavnima i staviti ih izvan snage u cjelini ili po dijelovima
ako taj davatelj usluga zlorabi svoju znatniju tržišnu snagu. Prije nego
se poduzme takva mjera, Zavod će zahtijevati od davatelja usluga kojeg
se to tiče, da u primjerenom roku prestane sa zloporabama na koje je prigovor
upućen.

(4) Zloporabom će se smatrati ako davatelj usluga sa znatnijom tržišnom
snagom omogućuje sebi i povezanim tvrtkama pristup interno ponuđenim uslugama
ili uslugama koje nudi na tržištu uz povoljnije uvjete od uvjeta uz koje
se tim uslugama mogu koristiti druge konkurentne tvrtke u okviru njihove
ponude usluga. Može se osporiti postojanje navedene zloporabe, ako davatelj
usluga sa znatnijom tržišnom snagom podastre činjenice koje stvarno opravdavaju
primjenu nepovoljnijih uvjeta, poglavito primjenu ograničenja u pristupu
njegovim uslugama.

(5) Tvrtke sa znatnijom tržišnom snagom i tvrtke obvezne za pružanje
osnovnih telekomunikacijskih usluga moraju ponuditi sučelja u skladu s
načelima otvorenog pristupa mreži. Mogu ponuditi i druga sučelja kao dodatak.

(6) Ako u ponudi telekomunikacijskih usluga davatelj usluga sa znatnijom
tržišnom snagom ne udovolji standardima usvojenim od Europske zajednice
ili Vijeća Europe kao obvezujućim, sukladno Smjernici EEC, a u skladu s
ovim i drugim hrvatskih zakonima, Zavod se može koristiti ovlastima utvrđenim
u stavku 3. ovoga članka.

*Ograničenja i poseban pristup mreži*

Članak 34.

(1) Operator može ograničiti pristup mreži i međusobno povezivanje samo
zbog razloga temeljenih na osnovnim zahtjevima sukladno Smjernici EEC i
ako ograničenje udovoljava i ostalim propisima Europske zajednice u skladu
s ovim i drugim hrvatskih zakonima.

(2) Operator iz stavka 1. ovoga članka podastrijet će Zavodu dokaz da
je uskrata ili ograničenje pristupa mreži ili međusobnog povezivanja u
skladu s propisima.

(3) Mora se udovoljiti zahtjevu glede posebna pristupa mreži ako postoji
tehnička mogućnost i ako podnositelj zahtjeva plaća troškove.

(4) Ministar će, na prijedlog Zavoda, propisati načine i uvjete za pristup
mreži, uključujući međusobno povezivanje, sukladno pravilima koja se primjenjuju
u Europskoj zajednici.

*Obveza pregovaranja*

Članak 35.

(1) Svaki operator telekomunikacijske mreže obvezan je načiniti ponudu
drugim operatorima za međusobno povezivanje na njihov zahtjev. Sve zainteresirane
strane obvezne su osigurati i unaprijediti komunikaciju između korisnika
različitih telekomunikacijskih mreža.

(2) Ako se ne može postići dogovor o međusobnom povezivanju između operatora
telekomunikacijskih mreža unutar šest tjedana od primitka zahtjeva, svaka
strana uključena u međusobno povezivanje može se obratiti Zavodu.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka Zavod će u roku od šest tjedana
ili, iznimno, u roku od najviše deset tjedana nakon primitka podneska saslušati
sudionike međusobnog povezivanja i odlučiti o načinu i uvjetima međusobnog
povezivanja u skladu sa Smjernicom EEC, i donijeti odluku koja zamjenjuje
ugovor između sudionika međusobnog povezivanja, u dijelu u kojem se ne
slažu.

(4) Zavod ima pravo tražiti od tvrtki sa znatnijom tržišnom snagom da
izrade listu standardnih ponuda međusobnog povezivanja za svoje mreže.

(5) Standardna ponuda međusobnog povezivanja sukladno stavku 4. ovoga
članka i dogovor o međusobnom povezivanju sukladno stavku 2. ovoga članka
podastrijet će se u pisanom obliku Zavodu, a Zavod će ih na prikladan način
objaviti.

*Minimalni zahtjevi za iznajmljene vodove*

Članak 36.

Davatelji usluga iznajmljenih vodova sa znatnijom tržišnom snagom obvezani
su, na tržištu na kojem dominiraju, javno istaknuti minimalnu ponudu vodova
za iznajmljivanje s ujednačenim tehničkim značajkama sukladno određenoj
smjernici Vijeća Europe za uvođenje otvorenog pristupa mreži za iznajmljene
vodove. Da bi udovoljili tim zahtjevima, moraju odrediti opće uvjete poslovanja
i troškovno usmjerene cijene.

*Način pristupa mreži i način međusobnog
povezivanja*

Članak 37.

(1) Operator telekomunikacijske mreže sa znatnijom tržišnom snagom koji
nudi telekomunikacijske usluge, treba osigurati ostalim korisnicima pristup
svojoj telekomunikacijskoj mreži ili nepovezanim dijelovima te mreže. Obveza
za međusobnim povezivanjem neće se primijeniti ako operator predoči dokaze
koji ukazuju da ta obveza nije prikladna u tom posebnom slučaju. Zavod
će donijeti obvezujuću odluku o takvoj opravdanosti unutar šest tjedana
i o tome je li opravdan dodatni tehnički ili gospodarski trošak za tražene
usluge sa stajališta posebnih propisa o tržišnom natjecanju.

(2) Pristup mreži bit će odobren putem priključaka koji su općenito
dostupni na tržištu (opći pristup mreži). Također može biti odobren pristup
mreži putem posebnih priključaka (poseban pristup mreži) ako korisnik tako
zahtijeva.

(3) Dogovori o pristupu mreži i međusobnom povezivanju moraju biti temeljeni
na objektivnim kriterijima, te moraju biti razumljivi i moraju omogućiti
nediskriminirajući pristup telekomunikacijskim mrežama operatora s jednakim
mogućnostima, sukladno stavku 1. ovoga članka.

(4) Način, uvjeti i naknada (cijena) pristupa mreži i međusobnom povezivanju
telekomunikacijskih mreža moraju biti isti koje operatori primjenjuju interno
u svojim mrežama i prema svojim povezanim tvrtkama.

*Opseg međusobnog povezivanja*

Članak 38.

(1) Međusobno povezivanje obuhvaćat će najmanje ove usluge:

1. pristup mreži davatelja usluga sa znatnijom tržišnom snagom mreže
novog davatelja usluga putem programiranog odabira mreže ili biranjem brojeva
za izbor sukladno planu numeriranja,

2. prijenos podataka potrebnih za uspostavljanje sveze određenog priključka
prema davatelju usluga s čijom je mrežom mreža međusobno povezana,

3. prespajanje poziva korisnicima drugog operatora s kojim se vrši međusobno
povezivanje,

4. osiguranje podataka o obračunu u prikladnom obliku za davatelja usluga
s čijom je mrežom mreža međusobno povezana.

(2) Pravilnikom iz članka 34. stavka 4. uzet će se u obzir zaštita djelotvornog
tržišnog natjecanja, održavanje dosljedne kakvoće usluga i usklađenost
s obvezujućim međunarodnim propisima. Ovim pravilnikom se mora odrediti
minimalan opseg ponude nepovezanih elemenata mreže.

(3) U slučaju sporova Zavod će odlučiti o prikladnosti troškova i tehničkoj
prikladnosti pristupa mreži i međusobnog povezivanja.

*Uvjeti poslovanja i cijene*

Članak 39.

(1) Koncesionar će iznijeti uvjete svojega poslovanja, opisati usluge
koje nudi i pobliže odrediti cijene. Uvjeti poslovanja, opis usluga i cijene
podastrijet će se Zavodu i objaviti u prikladnom obliku.

(2) Promjene uvjeta poslovanja i cijena objavit će se u prikladnom obliku
najmanje dva mjeseca unaprijed od dana stupanja na snagu. Bilo koja promjena
sadržaja ugovora ovlastit će drugu ugovornu stranu da raskine ugovor s
koncesionarom unutar četiri tjedna od objavljivanja promjene.

(3) Svatko se može koristiti telekomunikacijskim uslugama poglavito
osnovnim uslugama i poglavito ugovorenim uslugama usklađenim s uvjetima
poslovanja i cijenama.

(4) Za uvjete poslovanja davatelja usluga sa znatnijom tržišnom snagom
valja pribaviti odobrenje Zavoda za sljedeće telekomunikacijske usluge:

1. usluge prijenosa govora u realnom vremenu (u nepokretnoj i pokretnoj
mreži) i

2. najam vodova.

(5) Ako davatelj usluga nema znatniju tržišnu snagu, uvjeti poslovanja
i znatnije promjene tih uvjeta moraju se predočiti Zavodu prije početka
pružanja usluga ili dana stupanja promjena na snagu. U slučaju usluga navedenih
u stavku 4. točki 1. ovoga članka Zavod može osporiti uvjete poslovanja
unutar osam tjedana ako su u suprotnosti s ovim Zakonom ili propisima donesenim
na temelju njega.

(6) Ako je radi rješenja spora potrebno izmijeniti uvjete poslovanja,
te se izmjene mogu utvrditi uz suglasnost Zavoda.

(7) Odobrenju Zavoda podložne su cijene sljedećih telekomunikacijskih
usluga u slučajevima kad davatelj usluga ima znatniju tržišnu snagu:

1. javna govorna usluga i

2. iznajmljivanje vodova.

(8) Ako davatelj usluga nema znatniju tržišnu snagu, Zavodu se mora
prijaviti cjenik, tj. tarifa usluga prije njihove primjene. Cijene za usluge
prijenosa govora u realnom vremenu putem pokretne mreže također se moraju
prijaviti Zavodu. Cijene koje nisu podložne odobrenju navest će se uzimajući
u obzir važne troškove i zahtjeve koje treba ispuniti. Cijene moraju biti
ujednačene unutar cjenovnog područja. Zabranjeno je subvencioniranje između
cjenovnih područja.

(9) Nakon što je isteklo odobrenje, sljedeća odobrenja za cijene nužna
su samo ako je potrebna stalna prilagodba strukture cijena. Namjeravane
promjene prijavit će se Zavodu najmanje osam tjedana prije stupanja promjena
na snagu. Odobravajući cijene telekomunikacijskih usluga Zavod može odrediti
najvišu razinu cijena.

(10) Za objavljivanje uvjeta poslovanja i određivanja cijena davatelja
usluga sa znatnijom tržišnom snagom Zavod može pravilnikom odrediti okvirne
uvjete uključujući i načela strukturiranja cijena. Poglavito će se odrediti
vrsta i sadržaj obveza pružanja usluga, temelj na kojem će se vršiti izračun
cijena, uvjeti za sučelja, kakvoća raznih prijenosnih putova, uvjeti za
uporabu, pristup mreži i međusobno povezivanje, te vremenska ograničenja
za postavljanje zaprjeke za subvencioniranje, kojim se omogućuje uvođenje
novih usluga i tehnologija. Pojedina cjenovna područja ne smiju biti u
prednosti zbog strukture cijena. Zavod će uzeti u obzir obveze Republike
Hrvatske koje proizlaze iz međunarodnih propisa.

*Strukturno odvajanje i zasebno obračunavanje*

Članak 40.

(1) Tvrtkama sa znatnijom tržišnom snagom na tržištima koja nisu telekomunikacijska
ili koja vrše posebna ili isključiva prava u drugim područjima zabranjeno
je subvencionirati cijene za svoje telekomunikacijske usluge iz područja
u kojima imaju posebna ili isključiva prava. Za određivanje razine cijena
tvrtke sa znatnijom tržišnom snagom mora se primjenjivati načelo temeljeno
na troškovima.

(2) Tvrtkama sa znatnijom tržišnom snagom na telekomunikacijskom tržištu
zabranjeno je subvencioniranje obavljanja telekomunikacijskih usluga jednu
od drugih ili subvencioniranje između tih i drugih telekomunikacijskih
usluga.

(3) Davatelji telekomunikacijskih usluga sa znatnijom tržišnom snagom
na tržištima koja nisu telekomunikacijska ili koja vrše posebna ili isključiva
prava u drugim područjima moraju prikladno razdvojiti, glede ustroja i
obračuna, poslovne aktivnosti u području telekomunikacija i njihovih drugih
poslovnih aktivnosti radi osiguranja razvidnosti u protoku usluga i plaćanja
između tih područja u kojima su aktivni.

(4) Davatelji telekomunikacijskih usluga sa znatnijom tržišnom snagom
na telekomunikacijskom tržištu moraju prikladno razdvojiti, glede ustroja
i obračuna, poslovne aktivnosti na različitim telekomunikacijskim tržištima
radi osiguranja razvidnosti u protoku usluga i plaćanja između tih područja
u kojima su aktivni.

(5) Zavod može po službenoj dužnosti ili na zahtjev sudionika na tržištu
pokrenuti istragu, ako postoji opravdana sumnja da su prekršene odredbe
ovoga članka. Može pregledati knjige i zapise davatelja usluga i zahtijevati
potankosti o strukturi troškova.

*Ustupanje infrastrukture*

Članak 41.

(1) Ako tvrtka ustupi svoju infrastrukturu ili slobodne kapacitete drugoj
tvrtki i ako ta tvrtka kasnije pruža telekomunikacijske usluge, troškovi
na kojima se temelji ustupanje ne smiju biti subvencionirani iz područja
djelatnosti s posebnim ili isključivim pravima.

(2) Tvrtka koja ustupa infrastrukturu ili slobodne kapacitete sukladno
stavku 1. ovoga članka mora izvijestiti Zavod prije početka pružanja usluga.
Potreban je također dokaz o ispunjenju obveze iz stavka 1. ovoga članka.
Zavod može uložiti prigovor na ustupanje infrastrukture ili slobodnih kapaciteta
unutar osam tjedana ako misli da se radi o subvencioniranju.

(3) U slučaju prigovora iz stavka 2. ovoga članka ustupljena infrastruktura
ili slobodni kapaciteti za telekomunikacijske usluge mogu se upotrebljavati
pod uvjetom da je prestalo subvencioniranje.

(4) Prigovor iz stavka 2. ovoga članka sadržavat će one uvjete i zahtjeve,
glede subvencioniranja, koje valja ispuniti retroaktivno, te će sadržavati
i primjeren rok u kojem se mora udovoljiti tim uvjetima i zahtjevima.

IX. ADRESIRANJE I NUMERIRANJE

*Pojmovi*

Članak 42.

Pojmovi upotrijebljeni u ovom poglavlju imaju sljedeće značenje:

1. "elementi adresiranja" - znakovi, slova, znamenke i signali
za ciljani odabir komunikacijskih sveza,

2. "adresa" - zbroj svih elemenata adresiranja za ciljani
odabir komunikacijske sveze,

3. "brojevi" - nizovi znamenaka koji služe za adresiranje
u telekomunikacijskim mrežama,

4. "plan adresiranja" određen je kao zbroj svih mogućih kombinacija
elemenata adresiranja koji se upotrebljavaju za jedinstvenu identifikaciju
osoba, računalnih procesa, strojeva, uređaja ili telekomunikacijske opreme
uključenih u telekomunikacijski proces,

5. "plan numeriranja" određen je kao zbroj svih mogućih kombinacija
elemenata adresiranja pomoću znamenaka radi jedinstvene identifikacije
osoba, računalnih procesa, strojeva, uređaja ili telekomunikacijske opreme
uključenih u telekomunikacijski proces,

6. "davatelji usluga" - operatori ili davatelji usluga kojima
su elementi adresiranja dodijeljeni za uporabu,

7. "prenosivost broja" - mogućnost za pretplatnike koji to
traže da zadrže svoj broj u nepokretnoj telefonskoj mreži na posebnoj lokaciji
neovisno o promjeni davatelja usluga.

*Svrha adresiranja*

Članak 43.

(1) Svrha adresiranja je djelotvorno strukturiranje i upravljanje adresnim
prostorom radi zadovoljenja zahtjeva davatelja usluga na pošten i nediskriminirajući
način.

(2) Radi ostvarenja ciljeva iz stavka 1. ovoga članka Zavod će izraditi
planove adresiranja i propisati uvjete za ostvarenje prava na dodjelu i
uporabu adresa.

*Planovi numeriranja*

Članak 44.

(1) Prigodom izradbe planova numeriranja Zavod će uzeti u obzir međunarodne
propise, poglavito glede njihove strukture. Poduzet će prikladne mjere
radi osiguranja dostupnosti prikladnog broja adresa. U planovima numeriranja
valja ostaviti prostor, koliko je tehnički izvedivo, za nove unutarnje
i međunarodne usluge i za prenosivost broja.

(2) Struktura plana numeriranja i propisi koji određuju namjenu brojeva
trebaju jamčiti jednaku mogućnost i jednaki postupak za sve davatelje telekomunikacijskih
usluga.

(3) Zavod će osigurati da se pokrenu potrebne mjere za pripremu uvođenja
prenosivosti broja za telefonske brojeve u obliku prenosivosti operatora
mreže bez odgađanja i svrhovito, tako da je prenosivost broja u Republici
Hrvatskoj dostupna kad se ukaže prva prigoda. Zavod će propisati raspored
i dinamiku uvođenja prenosivosti broja, uzimajući u obzir raspored koji
se primjenjuje u Europskoj zajednici na način da ne čini zaprjeku tržišnom
natjecanju na pojedinim tržištima i da nije suprotna interesima korisnika
usluga.

*Promjene planova numeriranja*

Članak 45.

(1) Zavod može načiniti izmjene planova numeriranja radi provedbe međunarodnih
obveza ili preporuka i da zaštiti prikladnu dostupnost elemenata adresiranja
sukladno posljednjoj dostignutoj razini. Vodit će se računa o učinku na
stranke kojih se to tiče, poglavito o izravnim i neizravnim troškovima
prilagodbe.

(2) Operatori telekomunikacijskih mreža i davatelji telekomunikacijskih
usluga na koje utječu takve promjene obvezni su primijeniti potrebne mjere
na vlastiti trošak.

(3) Promjene plana numeriranja u cjelini ili djelomično ili promjene
propisa koji određuju namjenu brojeva ni u kojem slučaju ne opravdavaju
traženje odštete.

*Izbor operatora*

Članak 46.

Planovi numeriranja će se oblikovati na način da omoguće korisnicima
telekomunikacijske mreže odabir operatora na kojega se žele priključiti.

*Upravljanje sustavom numeriranja i
dodjela brojeva*

Članak 47.

(1) Zavod je mjerodavan za djelotvorno upravljanje planovima numeriranja,
poglavito za osmišljenje uporabe i dodjelu elemenata za adresiranje davateljima
usluga, kojima se može prenijeti pravo samostalnog upravljanja podređenim
elementima za adresiranje.

(2) Zavod će, u skladu sa zahtjevima, dodijeliti elemente adresiranja
davateljima telekomunikacijskih usluga za njihovu uporabu. Dodjela će slijediti
objektivna, nediskriminirajuća i razumljiva načela, poglavito načela jednakih
mogućnosti. Davateljima usluga može se prenijeti pravo samostalne dodjele
podređenih elemenata adresiranja.

*Uporaba adrese i naknada za uporabu*

Članak 48.

(1) Dodjelom elemenata adresiranja određenom davatelju usluga ti elementi
adresiranja ne mogu postati njegovo vlasništvo. Davatelj usluga ima samo
pravo uporabe određenih elemenata.

(2) Za svaku moguću adresu unutar elemenata adresiranja dodijeljenih
određenom davatelju usluga plaća se naknada u korist proračuna Republike
Hrvatske. Visina naknade za svaku moguću adresu odredit će se pravilnikom
koji donosi ministar na prijedlog Zavoda, vodeći računa o gospodarskoj
koristi od dodjele adresa i materijalnim troškovima kao i troškovima osoblja
za upravljanje adresnim prostorom i za dodjelu adresa.

(3) Ako element adresiranja, dodijeljen na zahtjev, onemogućuje uporabu
sljedećih elemenata adresiranja, davatelj usluga morat će platiti naknadu
zbog gubitka moguće uporabe sljedećih elemenata adresiranja. Visina naknade
odredit će se pravilnikom iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Odredbe stavka 2. i 3. ovoga članka primjenjivat će se u slučajevima
u kojima su u vrijeme stupanja na snagu plana numeriranja elementi adresiranja
upotrebljavani bez dodjele ili su držani u pričuvi.

X. ODREDBE O RADIJSKIM POSTAJAMA

*Uvjeti za postavljanje i uporabu radijske postaje*

Članak 49.

(1) Radijska postaja se može nabaviti, postaviti ili upotrebljavati
na temelju unaprijed pribavljene dozvole za radijsku postaju ili privremene
dozvole za radijsku postaju.

(2) Radijska postaja se može prodati, dati u najam ili ustupiti pravnoj
ili fizičkoj osobi koja je unaprijed pribavila propisanu dozvolu.

(3) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka, za tehnički složeniju
nepokretnu radijsku postaju, prema mjerilima koje donosi ravnatelj Zavoda,
prije izdavanja dozvole za tu radijsku postaju može se izdati i dozvola
za postavljanje te radijske postaje s rokom valjanosti do dvije godine,
na temelju koje se ta radijska postaja može nabaviti i postaviti.

(4) Za radijsku postaju iz stavka 3. ovoga članka izdaje se dozvola
za radijsku postaju ako se tehničkim pregledom utvrdi da ispunjava tehničke
uvjete i norme na način propisan ovim Zakonom, da može nesmetano raditi
i da ne stvara štetnu smetnju.

(5) Tehnički pregled iz stavka 4. ovoga članka obavlja Zavod uz stvarne
troškove povjerenstva koje obavlja taj pregled.

(6) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka dozvola nije potrebna:

1. za radijske i televizijske prijamnike koji rade samo u frekvencijskom
području namijenjenom za izravan prijam radijskih i televizijskih emisija,
uključujući i takve emisije putem satelita,

2. za bežični telefon (CT),

3. za radijske postaje za upravljanje igračkama i napravama koje su
predviđene za rad u frekvencijskom području, namijenjenom za tu svrhu,

4. za druge radijske postaje prema odluci Zavoda u skladu s međunarodnim
pravilima i propisima.

(7) Za uporabu radijske frekvencije plaća se naknada u skladu s Pravilnikom
o naknadi za uporabu radijskih frekvencija i načinu plaćanja, kojeg donosi
ministar, na prijedlog Zavoda.

(8) Naknada iz stavka 7. ovoga članka plaća se u korist proračuna Republike
Hrvatske.

(9) Zavod propisuje izgled i sadržaj obrazaca iz stavka 1. i 3. ovoga
članka.

*Izdavanje dozvola*

Članak 50.

(1) Dozvolu za radijsku postaju, privremenu dozvolu za radijsku postaju
i dozvolu za postavljanje radijske postaje izdaje Zavod.

(2) Za sve radijske postaje na zrakoplovu, plovilu, lokomotivi, u sustavu
za pozivanje osoba (paging), u sustavu za simultano prevođenje i za sve
radijske postaje koje upotrebljava radioamater (pojedinac), kao i za sve
radijske postaje u drugim sustavima ili radijskim službama, prema odluci
Zavoda, sukladno međunarodnim pravilima i propisima, izdaje se jedna dozvola.

(3) Zavod vodi popis izdanih dozvola iz stavka 1. i 2. ovoga članka.

(4) Stranac, za vrijeme privremenog boravka u Republici Hrvatskoj do
tri mjeseca ili prijelaza preko teritorija Republike Hrvatske, na temelju
valjane dozvole izdane u njegovoj državi i prevedene na jedan od jezika
na kojem se izdaju dokumenti CEPT-a, poštujući odredbe ovoga Zakona i upotrebljavajući
radijske frekvencije koje su međunarodno usklađene i predviđene za određenu
namjenu, može upotrebljavati amatersku i građansku radijsku postaju, radijske
postaje na zrakoplovu ili plovilu, te drugu pokretnu radijsku postaju prema
odluci Zavoda na načelu uzajamnosti i prema preporukama CEPT-a i drugu
radijsku opremu za koju je Zavod donio odluku o slobodnom kolanju, sukladno
međunarodnoj praksi.

*Pravo na uporabu*

Članak 51.

(1) Radijsku postaju može postaviti i upotrebljavati pravna osoba i
hrvatski državljanin uz uvjete što ih propisuje ovaj Zakon.

(2) Dozvolu iz članka 49. stavka 1. ovoga Zakona za radijsku postaju
kojom se obavlja radioamaterska služba može dobiti član hrvatske radioamaterske
udruge priznate od strane Međunarodne radioamaterske udruge (IARU) i ako
je položio ispit u skladu s uvjetima uporabe radioamaterskih postaja iz
članka 6. ovoga Zakona.

(3) Određene vrste radijskih postaja mogu upotrebljavati stranci i strane
pravne osobe koje u Republici Hrvatskoj obavljaju poslovnu, tehničku, informativnu,
znanstvenu, kulturnu, športsku ili drugu djelatnost, na načelu uzajamnosti.

(4) Određene vrste radijskih postaja mogu upotrebljavati diplomatska
zastupstva samo za vlastite potrebe, na načelu uzajamnosti.

(5) Obrazac i postupak izdavanja dozvole iz stavka 2., te vrste radijskih
postaja iz stavka 3. i 4. ovoga članka propisuje Zavod.

*Dokazivanje kakvoće radijske postaje*

Članak 52.

Radijska postaja koja se proizvede, uveze, prodaje ili iznajmljuje za
uporabu u Republici Hrvatskoj mora udovoljavati propisanim tehničkim uvjetima
i normama, što se dokazuje potvrdom (certifikatom) ili izjavom o usklađenosti
i oznakom iz članka 6. stavka 3. ovoga Zakona.

*Uvoz radijske postaje*

Članak 53.

(1) Radijska postaja iz članka 49. ovoga Zakona za koju se izdaje dozvola
može se uvesti u Republiku Hrvatsku na temelju unaprijed pribavljene dozvole,
a radijska postaja za koju se ne izdaje dozvola, osim radijske postaje
koju uvozi stranac na temelju odredbe iz članka 50. stavka 4. ovoga Zakona,
i radijska postaja iz sustava za koji se izdaje jedna dozvola prema članku
50. stavku 2. može se uvesti na temelju unaprijed pribavljenog posebnog
odobrenja Zavoda.

(2) Pravna ili fizička osoba koja unosi radijsku postaju u Republiku
Hrvatsku mora radijsku postaju prijaviti službi unutarnjih poslova na graničnom
prijelazu, koja stavljanjem pečata na poleđinu dozvole ili odobrenja ovjerava
unošenje radijske postaje.

(3) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka pravne osobe koje uvoze
radijske postaje radi daljnje prodaje ili iznajmljivanja, a registrirane
su za obavljanje takve djelatnosti, mogu uvesti radijske postaje na temelju
odobrenja koje izdaje Zavod. Odobrenje Zavoda potrebno je i za prijevoz
(tranzitiranje) radijskih postaja preko područja Republike Hrvatske.

(4) Pravna i fizička osoba koja na temelju pisane prijave Zavodu iz
članka 27. stavka 2. ovoga Zakona održava radijske postaje za račun naručitelja
iz inozemstva može privremeno uvesti radijsku postaju, radi popravka, na
temelju odobrenja koje izdaje Zavod.

(5) Za odobrenja iz stavka 1., 3. i 4. ovoga članka plaća se upravna
pristojba kao i za dozvolu iz članka 49. stavka 1. i 3. ovoga Zakona, razmjerno
broju radijskih postaja koje se uvoze, prema posebnim propisima.

*Pravilnik o namjeni radiofrekvencijskog spektra i dodjeli
radijskih frekvencija*

Članak 54.

(1) Dodjela i uporaba radijske frekvencije usklađuje se na međunarodnoj
razini, a temelji se na Pravilniku o namjeni radiofrekvencijskog spektra
i dodjeli radijskih frekvencija, kojeg donosi ministar na prijedlog Zavoda.

(2) Pravilnikom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se načela za namjenu
radiofrekvencijskog spektra i dodjelu radijskih frekvencija, kao ograničenog
prirodnog dobra, u skladu s međunarodnim propisima o radijskim komunikacijama
i međunarodnim sporazumima koji obvezuju Republiku Hrvatsku.

(3) Odluka o dodjeli i uporabi radijske frekvencije sukladno Pravilniku
iz stavka 1. ovoga članka može se donijeti ako je:

1. uspostavljena tablica namjene radiofrekvencijskih područja i utvrđen
plan uporabe radijskih frekvencija,

2. osigurano dovoljno frekvencijskih područja za:

­ buduće nove korisnike radijskih frekvencija i za predvidivi tehnološki
razvoj,

­ ravnomjeran razvoj radiokomunikacijskih službi i drugih korištenja
radiofrekvencijskog spektra,

­ potrebe javnog reda, obrane i državne sigurnosti.

(4) Tablica namjene radiofrekvencijskih područja obvezno se na prikladan
način objavljuje najmanje jedanput u dvije godine.

(5) Za potrebe međunarodnog usklađivanja uporabe radijskih frekvencija,
za potrebe nadzora i kontrole radiofrekvencijskog spektra iz članka 92.
ovoga Zakona i radi poduzimanja mjera za zaštitu od smetnji iz članka 72.
ovoga Zakona, Zavod osniva kontrolno-mjerne postaje u Osijeku, Rijeci,
Splitu i Zagrebu s potrebnom mjernom i računalnom opremom.

*Ograničenja u uporabi radijskih frekvencija*

Članak 55.

(1) Uporaba radijskih frekvencija može se vremenski ograničiti ili se
može uskratiti pravo uporabe ili izmijeniti dodijeljena radijska frekvencija
zbog svrhovite uporabe radijskih frekvencija kao ograničenog dobra, kad
je to nužno, radi usklađivanja uporabe radijskih frekvencija na međunarodnoj
razini.

(2) Način i uvjete uz koje se može vremenski ograničiti ili uskratiti
pravo uporabe ili izmijeniti dodijeljena radijska frekvencija utvrđuje
Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra, a po pribavljenom mišljenju
Zavoda.

(3) Odredba iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na radijske frekvencije
koje se upotrebljavaju za potrebe službe sigurnosti zračne plovidbe, službe
sigurnosti prometa na moru i unutarnjim plovnim putovima, službe sigurnosti
prometa na željeznicama i cestama, službe izvješćivanja, hidrometeorološke
službe, vatrogasne službe i službe žurne medicinske pomoći.

*Zahtjev za izdavanje dozvole*

Članak 56.

(1) Zahtjev za izdavanje dozvole za radijsku postaju, privremene dozvole
za radijsku postaju i dozvole za postavljanje radijske postaje, te za izdavanje
posebnog odobrenja iz članka 53. stavka 1. ovoga Zakona podnosi se na propisanom
obrascu.

(2) Ako se radijska postaja treba upotrebljavati u određenoj radijskoj
mreži, uz zahtjev za izdavanje dozvole ili dozvole za postavljanje, treba
priložiti kratki tehnički opis te mreže s naznakom položaja pojedinih radijskih
postaja u mreži i kratkim opisom načina uporabe mreže.

(3) Zavod može zahtijevati da se prije izdavanja dozvole obave određena
radijska mjerenja i druga ispitivanja kako bi se utvrdili tehnički, zemljopisni
i drugi uvjeti za djelotvoran i nesmetan rad radijske postaje, te da svojim
radom neće ometati rad drugih radijskih postaja.

(4) Zavod će obaviti, prema potrebi, prije izdavanja dozvole za radijsku
postaju ili dozvole za postavljanje radijske postaje, međunarodno usklađivanje
uporabe radijske frekvencije. Stvarne troškove međunarodnog usklađivanja,
a najviše do 10.000,00 kuna plaća podnositelj zahtjeva.

(5) Zavod može odbiti zahtjev za izdavanje dozvole za radijsku postaju
u skladu s pravilnikom iz članka 54. stavka 1. ovoga Zakona, ako bi uporaba
te radijske postaje bila nesvrhovita s obzirom na upotrijebljenu radijsku
frekvenciju kao ograničeno prirodno dobro ili ako je tehnički i gospodarski
opravdano komunikaciju putem te radijske postaje nadomjestiti telekomunikacijskom
uslugom odgovarajuće kakvoće iz ponude na tržištu.

(6) Zavod propisuje izgled i sadržaj obrazaca iz stavka 1. ovoga članka.

*Rok valjanosti dozvole*

Članak 57.

(1) Dozvola za radijsku postaju izdaje se u pravilu na rok do 10 godina,
koji mora biti primjeren namjeni radijske postaje i vremenskom ograničenju
iz članka 55. ovoga Zakona.

(2) Dozvola za radijske postaje na zrakoplovu ili plovilu važi do prestanka
uporabe zrakoplova ili plovila.

(3) Dozvola za postavljanje radijske postaje izdaje se s određenim rokom
važenja koji ne može biti dulji od dvije godine.

(4) Privremena dozvola za radijsku postaju za potrebe športskih i drugih
priredbi izdaje se na rok do 30 dana, a za potrebe ispitivanja, istraživanja
ili projektiranja izdaje se na rok do godinu dana.

(5) Važenje dozvole za radijsku postaju iz stavka 1. ovoga članka može
se produljiti u skladu s pravilnikom iz članka 54. stavka 1. ovoga Zakona,
ako se zahtjev za produljenje podnese najmanje 30 dana prije isteka roka
valjanosti dozvole.

*Izmjena uvjeta iz dozvole*

Članak 58.

(1) Ako se ustanovi da radijska postaja trpi ili stvara štetne smetnje
i pored toga što ispunjava tehničke uvjete i norme te uvjete iz dozvole
ili dozvole za postavljanje, Zavod će izmijeniti uvjete iz dozvole.

(2) Troškove zbog izmjena uvjeta iz stavka 1. ovoga članka podmiruje
vlasnik, tj. korisnik radijske postaje.

*Potvrda za radijske postaje na
novoizgrađenom plovilu*

Članak 59.

(1) Za novoizgrađeno plovilo u Republici Hrvatskoj, a na zahtjev inozemnog
vlasnika, pravna osoba mjerodavna za registraciju plovila izdat će potvrdu
da radijske postaje na plovilu udovoljavaju međunarodnim propisima.

(2) Potvrda iz stavka 1. ovoga članka izdaje se radi plovidbe do zemlje
u kojoj će se plovilo registrirati.

(3) Potvrda iz stavka 1. ovoga članka važi najviše tri mjeseca.

*Prestanak valjanosti dozvole*

Članak 60.

(1) Dozvola za radijsku postaju prestaje važiti:

1. istekom roka važenja,

2. prestankom plaćanja naknade za uporabu radijskih frekvencija,

3. trajnom zabranom uporabe radijske postaje,

4. kad vlasnik otkaže uporabu radijske postaje,

5. za radijsku postaju u radioamaterskoj službi, kad njezin vlasnik,
tj. korisnik prestane biti član radioamaterske udruge iz članka 51. stavka
2. ovoga Zakona,

6. otuđenjem ili prestankom uporabe radijske postaje zbog njezine dotrajalosti,

7. kad vlasniku radijske postaje, kojom obavlja djelatnost telekomunikacija
ili pruža usluge na temelju koncesije, istekne rok na koji je dana koncesija
ili mu je koncesija oduzeta.

(2) Kad istekne rok važenja dozvole za radijsku postaju, vlasnik te
postaje, ili njegov sljednik ili nasljednik mora poduzeti djelotvorne mjere
kojima se onemogućuje rad te radijske postaje i o tim mjerama pisano izvijestiti
Zavod u roku osam dana od dana isteka roka važenja.

(3) Odredba iz stavka 2. ovoga članka odnosi se i na pravnu i fizičku
osobu koja je došla i na dugi način u posjed radijske postaje za koju nema
propisanu dozvolu.

*Obveze vlasnika i korisnika radijske postaje*

Članak 61.

(1) Prigodom uporabe radijske postaje vlasnik ili korisnik radijske
postaje mora se pridržavati tehničkih uvjeta i normi za radijske postaje,
kao i uvjeta određenih ovim Zakonom, propisima donesenim na temelju ovoga
Zakona i dozvolom za radijsku postaju.

(2) Vlasnik ili korisnik radijske postaje mora osigurati da se uporabom
njegove radijske postaje ne stvaraju štetne smetnje ili smetnje u radu
i uporabi drugih radijskih postaja i telekomunikacija.

(3) Ako se radijska postaja ne upotrebljava na način i pod uvjetima
iz stavka 1. i 2. ovoga članka, Zavod može poništiti dozvolu za tu radijsku
postaju.

(4) Ako se utvrdi da se radijska postaja ne upotrebljava za obavljanje
određene službe, dozvola za tu radijsku postaju može se poništiti i izdati
dozvola drugom korisniku u svrhu zaštite radiofrekvencijskog spektra u
Republici Hrvatskoj.

(5) Vlasnik ili korisnik radijske postaje mora najmanje jednom godišnje
obaviti mjerenja na radijskoj postaji radi provjere tehničkih parametara
i ta mjerenja mora voditi u popisu.

(6) Odredba iz stavka 5. ovoga članka ne odnosi se na pokretni radiotelefon,
bežični telefon (CT), radijsku postaju koja radi u građanskom frekvencijskom
području (CB) i radijsku postaju u radioamaterskoj službi te druge radijske
postaje prema odluci Zavoda u skladu s međunarodnom praksom i propisima.

(7) Radijska postaja se može upotrebljavati za obavljanje samo one radijske
službe za koju je radijska postaja namijenjena prigodom izdavanja dozvole.

*Ograničenje uporabe radijskih postaja na
plovilu i zrakoplovu*

Članak 62.

(1) Radijska postaja na plovilu može se, dok se plovilo nalazi u luci
ili pristaništu, upotrebljavati samo za radijske komunikacije za peljarenje,
manevriranje, ukrcaj, iskrcaj i za radijske komunikacije na plovilu.

(2) Radijska postaja na zrakoplovu može se, dok se zrakoplov nalazi
u zračnoj luci, upotrebljavati samo za radijske komunikacije sa službom
kontrole leta te službom prihvata i otpreme putnika, prtljage i robe.

(3) Odredbe iz stavka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na radijsku
postaju koja radi na frekvenciji izvan područja namijenjenog pomorskoj
službi ili zrakoplovnoj službi.

*Identifikacija radijske postaje*

Članak 63.

(1) Sve vrste radijskih postaja moraju se, prigodom emitiranja, identificirati
u skladu s propisom o identifikaciji radijskih postaja.

(2) Zavod donosi propis iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na radijsku postaju
u radiorelejnom spojnom putu, zemaljsku satelitsku postaju, radijsku postaju
koja automatski emitira određeni signal opasnosti, radiofar i slično, te
druge radijske postaje prema odluci Zavoda, sukladno međunarodnoj praksi
i propisima.

*Zabrana prijama i odašiljanja*

Članak 64.

(1) Vlasniku ili korisniku radijske postaje zabranjeno je prenositi:

1. lažne i pogrješne signale i priopćenja, poglavito ako se to odnosi
na opasnost, žurnost, sigurnost ili identifikaciju,

2. signale i priopćenja koji se ne odnose na njegovu djelatnost.

(2) Vlasniku ili korisniku radijske postaje zabranjeno je primati signale
i priopćenja koji nisu namijenjeni njemu i koji nisu za opći prijam.

*Uporaba radijske postaje u slučaju opasnosti*

Članak 65.

(1) Znaci opasnosti, pozivi, poruke i priopćenja koja se emitiraju u
slučaju opasnosti za plovilo i za zrakoplov, ili u slučaju prirodnih nepogoda
i prigodom spašavanja ljudskih života, imaju prednost u prijenosu putem
svih radijskih postaja.

(2) U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka dopušteno je, osim dodijeljenih
frekvencija i određenih uvjeta za radijske postaje, upotrebljavati i druge
frekvencije i raditi na najprikladniji način.

(3) Vlasnik ili korisnik radijske postaje koji primi znakove opasnosti
iz stavka 1. ovoga članka, mora odmah prekinuti rad, odazvati se pozivu
i staviti svoju radijsku postaju na raspolaganje ili postupiti kako je
najsvrhovitije u takvoj situaciji.

*Radijske postaje vojske, policije, diplomacije, te financijske
policije i carine*

Članak 66.

(1) Vojska, policija, diplomacija, te financijska policija i carina
prigodom izgradnje i uporabe svojih radijskih komunikacija pridržavaju
se odredaba ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, koji
se odnose na namjenu radiofrekvencijskog spektra i vrste emisija, te na
poduzimanje mjera za sprječavanje štetnih smetnji i na pružanje pomoći
u slučaju opasnosti.

(2) Kad radijska postaja vojske, policije, diplomacije, te financijske
policije i carine sudjeluje u radijskim službama drugih sustava, njezina
se uporaba mora prilagoditi odredbama ovoga Zakona i propisima donesenim
na temelju ovoga Zakona.

(3) Uvjete za postavljanje, uporabu, održavanje i kontrolu emisija i
nadzor radijskih postaja vojske, policije, diplomacije, te financijske
policije i carine, te istraživanje i otklanjanje štetnih smetnji između
tih i drugih radijskih postaja, utvrđuje ministar obrane, ministar unutarnjih
poslova ili ministar vanjskih poslova u sporazumu s ravnateljem Zavoda.

XI. MJERE ZA ZAŠTITU OD SMETNJI

*Postavljanje i održavanje objekata i opreme*

Članak 67.

(1) Telekomunikacijski objekti, instalacije i oprema moraju se postaviti,
upotrebljavati i održavati na način da njihov rad ne prouzroči smetnje
u radu i uporabi telekomunikacija, iznad razine dopuštene normama, tehničkim
uvjetima, pravilnicima, odlukama i preporukama iz članka 6. stavka 1. ovoga
Zakona.

(2) Pravo postavljanja i održavanja objekata, instalacija i opreme iz
stavka 1. ovoga članka, za račun drugih, stječu pravne i fizičke osobe
na temelju pisane prijave Zavodu iz članka 27. stavka 2. ovoga Zakona.
Za popravak radijskih i televizijskih prijamnika nije potrebna pisana prijava
Zavodu.

*Izvođenje radova u blizini telekomunikacijskih objekata i
opreme*

Članak 68.

(1) U blizini telekomunikacijskih objekata, opreme i spojnog puta ne
smiju se izvoditi radovi ili podizati nove građevine koje bi ih mogle oštetiti
ili ometati njihov rad.

(2) Ako je prijeko potrebno izvesti određene radove ili podignuti novu
građevinu iz stavka 1. ovoga članka, investitor mora unaprijed pribaviti
suglasnost vlasnika dotičnog telekomunikacijskog objekta, opreme i spojnog
puta radi poduzimanja mjera za zaštitu i osiguranje njihova nesmetanog
rada.

(3) Troškove iz stavka 2. ovoga članka plaća investitor.

(4) U zaštitnoj zoni ili radijskom koridoru radijskih postaja ne smiju
se izvoditi radovi, podizati nove građevine i postavljati tehnička oprema
koji bi svojim smještajem, ustrojem ili radom mogli ometati širenje radijskih
valova ili prouzročiti smetnje u radijskim komunikacijama.

(5) Propis o veličini zaštitne zone i radijskog koridora iz stavka 1.
ovoga članka donosi ravnatelj Zavoda.

(6) Ispod nadzemnih i iznad podzemnih telekomunikacijskih vodova ili
u njihovoj neposrednoj blizini, te na pravcima širenja usmjerenih radijskih
valova ne smiju se saditi sadnice koje bi mogle oštetiti ili ometati rad
tih vodova ili telekomunikacija.

(7) Ako je, radi gradnje ili preustroja neke građevine, nužno zaštititi
ili premjestiti objekt, tehničku opremu ili spojni put za telekomunikacije,
zaštitu ili premještanje treba obaviti u skladu s tehničkim uvjetima za
te telekomunikacije.

(8) Troškove zaštite ili premještanja iz stavka 7. ovoga članka plaća
investitor.

*Smetnje od električne opreme*

Članak 69.

(1) Električna i druga tehnička oprema ne smije stvarati elektromagnetske
smetnje u funkcioniranju telekomunikacija ili radijske postaje ni u prijamu
radijskih i televizijskih emisija.

(2) Električna i druga tehnička oprema koja nije telekomunikacijska,
a proizvodi se i uvozi ili prodaje za uporabu u Republici Hrvatskoj, mora
imati potvrdu (certifikat) o elektromagnetskoj kompatibilnosti (EMC) i
mora biti označena u skladu s pravilnikom iz članka 6. stavka 4. ovoga
Zakona.

*Ograničenje snage radijske postaje*

Članak 70.

(1) U gradovima i naseljima gradskog obilježja ne smiju se postavljati
radijske postaje iznad određene snage zračenja, ovisno o frekvencijskom
području.

(2) Snagu zračenja radijske postaje iz stavka 1. ovoga članka određuje
ravnatelj Zavoda.

*Smetnje zbog izgrađenog objekta*

Članak 71.

Ako gradnjom stambene, poslovne ili druge građevine dođe do smetnji
u prijamu radijskih ili televizijskih emisija korisnika zajedničkog antenskog
sustava, investitor te građevine mora osigurati prijam radijskih i televizijskih
emisija jednake kakvoće kao što su korisnici imali prije gradnje te građevine
u primjerenom roku, a najkasnije za 60 dana.

*Pronalaženje uzroka smetnji*

Članak 72.

(1) Poslove pronalaženja uzroka smetnji i poduzimanja mjera za njihovo
otklanjanje obavlja:

1. Davatelj telekomunikacijskih usluga za smetnje u svojem telekomunikacijskom
sustavu,

2. Hrvatska radiotelevizija (u daljnjem tekstu: HRT) za smetnje u prijamu
svojih radijskih i televizijskih programa,

3. Zavod za smetnje u radijskim komunikacijama izvan sustava navedenih
u točki 1. i 2. ovoga stavka.

(2) Za mjerenja i ispitivanja koje obavlja Zavod na zahtjev operatora
mreže ili vlasnika ili korisnika radijske postaje plaća se naknada u visini
stvarnih troškova.

*Otklanjanje smetnji*

Članak 73.

(1) Vlasnici ili korisnici električnih i drugih uređaja i sprava moraju
ovlaštenim zaposlenicima pravnih osoba iz članka 72. ovoga Zakona omogućiti
obavljanje pregleda i potrebnih mjerenja radi utvrđivanja uzroka smetnji,
davati im podatke i omogućiti im uvid u dokumentaciju potrebnu za obavljanje
pregleda.

(2) Ako pravna osoba iz članka 72. ovoga Zakona utvrdi da električni
i drugi uređaji i sprave stvaraju smetnje iznad propisima dopuštene mjere,
pisano će zatražiti od vlasnika ili korisnika tih uređaja i sprava da u
određenom roku, koji ne može biti dulji od 30 dana, ukloni utvrđene nedostatke.

(3) Ako vlasnik ili korisnik električnog ili drugog uređaja ili sprave,
telekomunikacija ili radijske postaje koja stvara smetnje iz stavka 2.
ovoga članka ne ukloni utvrđene nedostatke u određenom roku, pravna osoba
iz članka 72. ovoga Zakona, koja je utvrdila uzrok smetnje, predložit će
nadzorniku telekomunikacija poduzimanje propisima predviđenih upravnih
mjera u okviru njegovih ovlasti.

(4) Mjerenja i otklanjanje smetnji čiji je uzrok električni ili drugi
uređaj ili sprava vojske, policije, diplomacije ili financijske policije
i carine obavljaju njihovi zaposlenici na zahtjev nadzornika telekomunikacija.

XII. RADIO I TELEVIZIJA

*Vijeće za radio i televiziju*

Članak 74.

(1) Za davanje koncesija za obavljanje djelatnosti radija i televizije
mjerodavno je Vijeće za radio i televiziju (u daljnjem tekstu: Vijeće).
Vijeće je samostalno u obavljanju zadataka iz svog djelokruga.

(2) Vijeće čini devet članova koji se imenuju iz reda javnih, prosvjetnih,
kulturnih, te stručnih i vjerskih djelatnika.

(3) Članove Vijeća za radio i televiziju imenuje Zastupnički dom Hrvatskoga
državnog sabora na prijedlog Vlade Republike Hrvatske na vrijeme od 5 godina,
s tim da mogu biti ponovno imenovani. Za početni sastav Vijeća tri člana
se imenuju na vrijeme od 3 godine, tri člana na vrijeme od 4 godine i 3
člana na vrijeme od 5 godina. Članovi Vijeća moraju biti državljani Republike
Hrvatske s prebivalištem u Republici Hrvatskoj. Trebaju imati stručno znanje,
sposobnosti i iskustvo u djelatnosti radija ili televizije, ili izdavačkoj
ili kulturnoj ili sličnoj djelatnosti.

(4) Članovi Vijeća ne smiju biti vlasnici, dioničari ili držatelji udjela,
članovi uprava ili nadzornih odbora ili članovi upravnih vijeća ili drugih
odgovarajućih tijela upravljanja, direktori ili ravnatelji ili drugi voditelji
poslovanja pravnih osoba na koje se primjenjuju odredbe ovog Zakona, a
odnose se na radio i televiziju.

(5) Član Vijeća ne može biti zastupnik u Hrvatskom državnom saboru,
dužnosnik u izvršnoj ili sudbenoj vlasti kao ni dužnosnik parlamentarne
političke stranke određeni posebnim propisima.

(6) Članovi Vijeća ne mogu biti zaposlenici ili u ugovornom ili nekom
drugom odnosu u bilo kojoj pravnoj osobi ili drugoj službi koja je u svezi
s radiom ili televizijom.

(7) Za članove Vijeća ne mogu biti imenovane, ili ako su imenovane mogu
biti razriješene osobe:

1. ako se ocijeni da su nesposobne za uredno obavljanje poslova iz djelokruga
Vijeća,

2. ako učine povrjedu odredbe stavka 4., 5. ili 6. ovoga članka.

(8) Vijeće donosi odluke većinom glasova svih članova Vijeća.

(9) Vijeće donosi poslovnik o svom radu.

(10) Vijeće objavljuje godišnje izvješće o svom radu i podnosi ga Hrvatskom
državnom saboru.

(11) Odluke Vijeća u svezi s dodjelom koncesija objavljuju se u "Narodnim
novinama".

(12) Administrativne, stručne i tehničke poslove za Vijeće obavlja Zavod.

(13) Troškovi Vijeća i naknade za rad i troškove članovima Vijeća podmiruju
se iz državnog proračuna.

(14) Protiv odluke Vijeća o dodjeli ili odbijanju dodjele koncesije
nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

*Pravo na izgradnju i uporabu infrastrukture za emitiranje
programa*

Članak 75.

(1) Tko emitira radijski ili televizijski program mora samostalno raspolagati
potrebnim kapitalom pretežitim dijelom potrebne infrastrukture, objekata,
instalacija i opreme i poslovnog prostora što uključuje samostalno raspolaganje
na temelju ugovora o najmu, te imati koncesiju Vijeća i sa Zavodom sklopljen
ugovor o koncesiji.

(2) Područje koncesije za obavljanje djelatnosti iz stavka 1. ovoga
članka može biti na državnoj i na regionalnoj razini od dvije do pet susjednih
županija, te na lokalnoj razini, tj. razini grada i županije.

(3) Iznimno od odredbe iz stavka 2. ovoga članka područje koncesije
za radio i televiziju može biti i drugo ograničeno područje u skladu s
Pravilnikom o namjeni radiofrekvencijskog spektra i dodjeli radijskih frekvencija
iz članka 54. ovoga Zakona i ako se time ne stvaraju smetnje u radu radijskih
postaja čiji je rad usklađen na domaćoj i međunarodnoj razini.

(4) Za koncesiju iz stavka 1. ovoga članka plaća se naknada propisana
pravilnikom iz članka 29. stavka 6. ovoga Zakona. Ova naknada plaća se
u korist proračuna Republike Hrvatske.

*Davanje koncesija za radio i televiziju*

Članak 76.

(1) Zavod će utvrditi frekvencijski plan i uz suglasnost Vijeća na odgovarajući
način i u prikladnom obliku objaviti ga zajedno s planom dodjele koncesija
za radio i televiziju, kao i promjene tih planova.

(2) Vijeće javno prikuplja ponude ili raspisuje javni natječaj radi
davanja koncesija za obavljanje djelatnosti radija i televizije, na tehničkoj
podlozi, koju daje Zavod u skladu s Pravilnikom o namjeni radiofrekvencijskog
spektra i dodjeli radijskih frekvencija iz članka 54. ovoga Zakona i Pravilnika
o koncesijama za obavljanje djelatnosti u javnim telekomunikacijama iz
članka 30, stavka 5. ovoga Zakona. Za sudjelovanje u postupku i za dostavu
natječajne dokumentacije plaća se naknada prema propisu iz članka 30. stavka
10. ovoga Zakona.

(3) Ponuda ili prijava na natječaj iz stavka 2. ovoga članka radi davanja
koncesije za obavljanje djelatnosti radija i televizije treba sadržavati
što je moguće podrobniju programsku shemu u skladu s objavljenim uvjetima.

(4) Koncesija za radio i televiziju može se dati pravnoj osobi koja
u svojoj ponudi pruži uvjerljive dokaze da može ostvariti programske, tehničke,
tehnološke, prostorne, financijske i kadrovske uvjete za obavljanje djelatnosti
radija i televizije te moraju postojati i izgledi da će ponuđeni domaći
program na najbolji mogući način zadovoljiti javni interes. Odluka o davanju
koncesije obvezno sadrži mjerila i uvjete na temelju kojih je bila donesena.

(5) Koncesija se daje na vrijeme koje ne može biti dulje od 10 godina,
zavisno o razini koncesije, prema pravilniku iz članka 30. stavka 5. ovoga
Zakona.

(6) Na temelju odluke Vijeća o davanju koncesije Zavod sklapa ugovor
o koncesiji ako se tehničkim pregledom utvrdi da je pravna osoba ostvarila
uvjete iz stavka 4. ovoga članka. Ugovor o koncesiji za radio i televiziju
mora sadržavati i ponuđenu programsku shemu iz stavka 3. ovoga članka,
što postaje i uvjet pod kojim se ostvaruje koncesija. Ako pravna osoba
iz stavka 4. ovoga članka ne ispuni propisane uvjete u određenom roku,
primjenjuje se na odgovarajući način odredba iz članka 30. stavka 11. ovoga
Zakona.

(7) Izmjene i dopune programske sheme iz stavka 3. ovoga članka, te
manje korekcije područja koncesije, ako postoje tehničke mogućnosti, odobrava
Vijeće. Tehničke mogućnosti utvrđuje Zavod.

(8) Koncesija se može na zahtjev koncesionara obnoviti prije isteka
roka trajanja, bez raspisivanja javnog natječaja ili javnog prikupljanja
ponuda, za sljedeće razdoblje, ako je djelatnost obavljana u skladu s propisima
i ugovorom o koncesiji.

(9) Vijeće može na prijedlog Zavoda donijeti rješenje o oduzimanju koncesije
za određeno vrijeme ili trajno, u slučajevima iz članka 30. stavak 13.
ovoga Zakona. Koncesija prestaje i u slučajevima iz članka 30. stavak 14.
ovoga Zakona. U ovim slučajevima prestaje važiti ugovor o koncesiji.

(10) Nakon početka ostvarivanja koncesije prema ugovoru iz stavka 6.
ovoga članka koncesija se može prenijeti na drugu pravnu osobu zajedno
s imovinom, pravima i obvezama prijeko potrebnim za neprekinut nastavak
ostvarivanja koncesije, te se može promijeniti sudjelovanje u kapitalu
tvrtke koncesionara uz unaprijed pribavljenu suglasnost Vijeća u skladu
s ovim Zakonom. U tom će se slučaju sklopiti dodatak ugovoru o koncesiji
ili odgovarajući novi ugovor.

*Vlasnički odnosi*

Članak 77.

(1) Koncesionar radija i televizije može biti trgovačko društvo u kojem
jedan član, pravna ili fizička osoba, može imati najviše 1/3 udjela u kapitalu
koncesionara, na način da jedna fizička osoba ne smije s više od 1/3 sudjelovati
u kapitalu koncesionara. Ako među članovima društva, ima članova obitelji
između kojih prema posebnom zakonu kojim su uređena pitanja braka i obitelji
postoji međusobna obveza uzdržavanja, onda oni svi zajedno mogu imati najviše
1/3 kapitala koncesionara. Jedna pravna ili fizička osoba može imati udjela
u kapitalu samo jednog koncesionara na državnoj ili regionalnoj razini
ili najviše jednog koncesionara radija i jednog koncesionara televizije
na lokalnoj razini, ali na različitim nesusjednim područjima koncesije.

(2) Područje koncesije radija i televizije jest područje na kojem odašiljači
koncesionara emitiraju elektromagnetsko polje propisane jakosti, prema
Pravilniku o namjeni radiofrekvencijskog spektra i dodjeli radijskih frekvencija
iz članka 54. ovoga Zakona.

(3) Koncesionar iz stavka 1. ovoga članka mora imati sjedište u Republici
Hrvatskoj. Članovi društva koncesionara moraju biti hrvatski državljani
i imati stalni boravak u Republici Hrvatskoj, osim stranaca i hrvatskih
državljana koji imaju stalni boravak u inozemstvu i čije sudjelovanje u
kapitalu koncesionara zadovoljava odredbu iz stavka 5. ovoga članka.

(4) Koncesionar iz stavka 1. ovoga članka može imati samo jednu koncesiju
radija ili televizije na državnoj ili regionalnoj razini, ili najviše dvije
koncesije, jednu za radio i jednu za televiziju na lokalnoj razini, ali
na različitim nesusjednim područjima koncesije.

(5) Koncesionar radija i televizije mora predočiti Zavodu podatke o
kapitalu s kojim raspolaže i u njemu može sudjelovati strani kapital najviše
do 1/3 temeljnog kapitala društva.

(6) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka, ako na području obuhvaćenom
koncesijom živi do 5.000 žitelja, koncesionar može imati i samo jednog
člana, a ako na području obuhvaćenom koncesijom živi 5.000 do 10.000 žitelja,
član koncesionara može imati najviše 1/2 udjela u kapitalu koncesionara.

(7) Područje koncesije radija i televizije na državnoj ili na regionalnoj
razini mora, u smislu odredbe iz stavka 2. ovoga članka, obuhvatiti najmanje
60% pučanstva Republike Hrvatske ili 70% pučanstva određene regije.

(8) Politička stranka, tijela državne uprave i promidžbene tvrtke ne
mogu biti koncesionari ili članovi koncesionara radija i televizije.

(9) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka pravna osoba kao koncesionar
neprofitabilnog radija ili neprofitabilne televizije ne mora biti trgovačko
društvo.

(10) Na svake dvije koncesije za profitabilan radio i na svake dvije
koncesije za profitabilnu televiziju može se dati jedna koncesija za neprofitabilan
radio ili jedna koncesija za neprofitabilnu televiziju na odgovarajućoj
razini i na odgovarajućem području koncesije ako za to postoji tehnička
podloga iz članka 76. stavka 2. ovoga Zakona.

(11) Koncesionar neprofitabilnog radija ili neprofitabilne televizije
ne smije emitirati promidžbene poruke niti programe pod pokroviteljstvom.

*Svrha programa*

Članak 78.

(1) Program koncesionara radija i televizije treba poglavito:

1. poštovati ljudsko dostojanstvo i osnovna prava čovjeka, te pridonositi
poštovanju tuđih mišljenja i uvjerenja,

2. doprinositi slobodnom oblikovanju mišljenja, svestranom i objektivnom
informiranju slušatelja i gledatelja, kao i njihovoj izobrazbi i zabavi,

3. promicati hrvatske kulturne stečevine i poticati slušatelje i gledatelje
na sudjelovanje u kulturnom životu,

4. promicati međunarodno razumijevanje i osjećaj javnosti za pravdu,
braniti demokratske slobode, služiti zaštiti okoliša, boriti se za jednakost
žena i muškaraca i objavljivati istinu,

5. promicati razumijevanje za pripadnike nacionalnih manjina.

(2) Ukupna ponuda programa ne smije jednostrano služiti određenoj stranci,
interesima ili svjetonazoru.

*Uvjeti programa*

Članak 79.

(1) Program koncesionara radija i televizije mora udovoljavati sljedećim
uvjetima:

1. događaji se moraju vjerno prikazati i različiti pristupi i mišljenja
moraju biti primjereno zastupljeni,

2. vijesti moraju istinito i korektno predočiti činjenice i događaje,
moraju biti nepristrane i profesionalno korektne, te moraju poticati slobodno
oblikovanje mišljenja,

3. mišljenja i komentari moraju biti lako prepoznatljivi kao mišljenje
ili komentar, te mora biti razvidno čije se mišljenje ili komentar objavljuje.

(2) Koncesionar radija i televizije obvezan je u svojem programu promicati
nepristranost, poštujući razlike u mišljenjima o političkim ili gospodarskim
pitanjima ili u svezi s trenutnom javnom politikom.

*Programska samostalnost koncesionara*

Članak 80.

(1) Državna tijela i njezini predstavnici, te sindikati i različite
interesne skupine ne smiju utjecati na koncesionara radija i televizije
glede stvaranja programa.

(2) Nijedna odredba ovoga Zakona ne može se tumačiti na način da se
daje pravo na cenzuru ili ograničenje prava slobode govora i izražavanja
misli.

*Posebni programski uvjeti*

Članak 81.

(1) Nisu dopuštene emisije koje štete obrani, državnoj sigurnosti i
ustavnom poretku.

(2) Program koncesionara radija i televizije ne smije biti nepristojan
i ne smije prikazivati pornografiju, ne smije stavljati naglasak na nasilje
ili izazivati rasnu, vjersku i nacionalnu mržnju, te ne smije zloupotrebljavati
lakovjernost slušatelja ili gledatelja.

(3) Koncesionar radija i televizije ne smije emitirati program koji
bi mogao loše djelovati na tjelesni, duševni ili moralni razvoj djece i
mladeži do 18 godina.

(4) Program koncesionara radija i televizije ne smije sadržavati tehničku
montažu slike ili zvuka koja bi, u vrlo kratkom trajanju ili na neki drugi
način, mogla prenositi poruke ili utjecati na mišljenje slušatelja i gledatelja,
koji toga nisu svjesni ili nisu potpuno svjesni.

(5) Koncesionar radija i televizije mora besplatno, radi zaštite javnog
interesa, odmah i neodgodivo emitirati upozorenje i druge obavijesti Ministarstva
unutarnjih poslova ili drugoga mjerodavnog tijela državne uprave.

(6) Ako koncesionar radija i televizije na regionalnoj i na lokalnoj
razini unajmi samo za sebe pravo emitiranja programa o događaju koji je
od interesa za svo pučanstvo Republike Hrvatske ili za pučanstvo na drugim
područjima drugih koncesionara, mora ustupiti unajmljeno pravo i drugim
zainteresiranim koncesionarima radija i televizije, ili HRT-u, pod jednakim
uvjetima uz naknadu stvarnih troškova.

(7) Ravnatelj Zavoda može, na prijedlog Vijeća, pravilnikom propisati
i druge programske uvjete i mjerila u svezi s pravom na odgovor, pristupom
javnosti informiranju i događajima većeg značenja, te u svezi s kulturnim
ciljevima, kao i s pravom vlasništva (autorskim pravima), u skladu s Europskom
konvencijom o prekograničnoj televiziji.

*Programska mjerila*

Članak 82.

(1) Koncesionar radija na državnoj i regionalnoj razini te na razini
županija i Grada Zagreba mora emitirati najmanje 12 sati programa dnevno,
a koncesionar radija na nižoj razini od razine županije mora emitirati
najmanje 6 sati programa dnevno.

(2) Koncesionar televizije na državnoj i regionalnoj razini te na razini
županija i Grada Zagreba mora emitirati najmanje 6 sati programa dnevno,
a koncesionar televizije na nižoj razini od razine županije mora emitirati
najmanje 3 sata programa dnevno.

(3) Koncesionari radija i televizije mogu emitirati isti programski
sadržaj u isto vrijeme pod uvjetom da obujam tog zajedničkog programa ne
bude veći od 5 sati po danu, a koji program ne ulazi u obujam najmanjeg
propisanog trajanja programa koncesionara iz stavka 2. ovoga članka. Koncesionari
su u slučaju predviđenim ovim stavkom dužni svoje odnose urediti ugovorom,
te o tome obavijestiti Zavod.

(4) U trajanje programa u smislu odredbe iz stavka 2. ovoga članka ne
može se uračunati trajanje emisija koje se ciklično ponavljaju ili se sastoje
od nepomičnih slika.

(5) Koncesionar radija i televizije mora emitirati jedan isti program
na čitavom području koncesije u skladu s programskom shemom iz članka 76.
stavka 3. ovoga Zakona.

(6) Koncesionar radija i televizije mora voditi očevidnik cjelovitog
emitiranog programa i mora čuvati snimke cjelovitog emitiranog programa
najmanje jedan mjesec nakon odašiljanja, a u slučaju prigovora ili spora
snimku emisije u svezi s tim sporom treba čuvati do okončanja spora.

(7) Koncesionar radija i televizije na lokalnoj razini mora najmanje
20% ukupnog programa tjedno posvetiti priopćavanju lokalnih novosti i obavijesti
o lokalnim zbivanjima na području koncesije.

(8) Koncesionar radija i televizije na državnoj i regionalnoj razini
mora dnevno emitirati najmanje jednu informativnu emisiju.

(9) U vrijeme predizbornog natjecanja koncesionar radija i televizije
mora omogućiti svim strankama mogućnost komercijalne političke promidžbe
pod jednakim uvjetima sukladno izbornim propisima i uputama mjerodavnog
tijela, koje nadzire ili provodi izbore.

*Odredbe o uporabi jezika*

Članak 83.

(1) Koncesionar radija i televizije mora emitirati program na standardnom
hrvatskom jeziku.

(2) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka koncesionar radija
i televizije može emitirati program osim na standardnom hrvatskom jeziku
i na narječjima hrvatskog jezika i na jezicima nacionalnih manjina, ako
je to predviđeno programskom shemom iz članka 76. stavka 3. ovoga Zakona.

(3) Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka koncesionar radija
i televizije može emitirati informativni program i uslužne informacije
za potrebe stranih gostiju na jezicima prema zastupljenosti stranih gostiju
na području njegove koncesije.

(4) Odredba iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na filmske i glazbene
reprodukcije, prijenos vjerskih, kazališnih i glazbenih događaja, te obrazovne
emisije za učenje stranog jezika.

*Promidžbene poruke i teletrgovina*

Članak 84.

(1) Promidžbene poruke i teletrgovina moraju biti pravedne i časne,
te ne smiju navoditi na pogrješno mišljenje i ne smiju biti protiv interesa
kupca.

(2) Promidžbene poruke i teletrgovina upućene djeci ili u kojima sudjeluju
djeca ne smiju štetiti njihovim interesima i mora se voditi računa o dječjoj
osjetljivosti.

(3) Teletrgovina ne smije poticati maloljetnike na kupnju ili najam
robe ili usluga.

(4) Naručitelj promidžbene poruke ne smije utjecati na sadržaj i izradbu
programa na način kojim se umanjuje samostalnost koncesionara i njegova
odgovornost u svezi s emisijom.

(5) Trajanje promidžbenih poruka ne smije prijeći 12 minuta u jednom
satu programa i 15% ukupnog dnevnog trajanja programa koji se emitira na
državnoj i regionalnoj razini, te 18 minuta u jednom satu programa i 25%
ukupnog dnevnog programa koji se emitira na lokalnoj razini.

(6) Trajanje promidžbenih poruka, kao što su promidžbene poruke u kojima
se javnosti izravno nudi prodaja, kupnja ili najam proizvoda ili davanje
usluga (teletrgovina), računa se u trajanje promidžbenih poruka iz stavka
5. ovoga članka ali u omjeru od 50%.

(7) Promidžbene poruke i teletrgovina moraju biti nedvojbeno prepoznatljive
kao takve i razvidno odvojene od drugih dijelova programskih sadržaja putem
vizualnih ili akustičnih sredstava. U načelu one se emitiraju u blokovima.

(8) Promidžbene poruke i teletrgovina koje utječu na podsvijest nisu
dopuštene.

(9) Prikrivene i lukave promidžbene poruke i teletrgovina nisu dopuštene,
poglavito predstavljanje proizvoda i usluga u programu kad to služi u promidžbene
svrhe.

(10) Promidžbene poruke i teletrgovina ne smiju podsjećati, niti vizualno
niti akustično, na osobe koje redovito vode vijesti ili programe o tekućim
događajima, o vremenskoj prognozi, o športu i slično.

(11) Promidžbene poruke i teletrgovina se umeću između programa. Kad
su ispunjeni uvjeti sadržani u stavku 12., 13., 14. i 15. ovoga članka,
promidžbene poruke i teletrgovina mogu se uvrstiti tijekom programa na
takav način da ne štete cjelovitosti i vrijednosti programa niti pravima
onih koji su nositelji autorskih prava.

(12) U programima koji se sastoje od samostalnih dijelova, ili u športskim
i u slično uređenim priredbama i predstavama što sadrže prekide, promidžbene
poruke i teletrgovina mogu biti umetnute jedino između dijelova ili u prekidima.

(13) Emitiranje audiovizualnih ostvarenja kao što su dugometražni filmovi,
televizijski filmovi i umjetnički dokumentarni filmovi (osim serija, serijala,
zabavnih programa i dokumentarnih programa koji nemaju umjetničku vrijednost)
ako im je trajanje dulje od četrdeset pet minuta, može se prekinuti jedanput
za svako cjelovito trajanje od četrdeset pet minuta. Prekid za emitiranje
promidžbenih poruka ne može trajati više od jedne minute. Daljnji prekid
je dopušten ako je trajanje dugometražnih filmova, televizijskih filmova
i umjetničkih dokumentarnih filmova najmanje dvadeset minuta dulje od dva
ili više cjelovitih trajanja od četrdeset pet minuta.

(14) Ako su programi, osim onih navedenih u stavku 12. ovoga članka
prekidani promidžbenim porukama ili teletrgovinom, treba proteći najmanje
petnaest minuta između svakog sljedećeg prekida za promidžbene poruke ili
teletrgovine unutar programa.

(15) Promidžbene poruke i teletrgovina ne smiju se umetati u programe
vjerske službe.

(16) Vijesti, programi o tekućim događanjima, dokumentarni programi
i programi za djecu, kad traju manje od trideset minuta ne smiju se prekidati
promidžbenim porukama ili teletrgovinom. Ako traju trideset minuta i dulje,
primijenit će se odredba stavka 14. ovoga članka.

(17) Promidžbene poruke i teletrgovina za proizvode duhana nisu dopušteni.

(18) Promidžbene poruke i teletrgovina za alkoholna pića svih vrsta,
trebaju biti u skladu sa sljedećim pravilima:

- ne smiju biti upućene, poglavito maloljetnicima i nitko u promidžbenim
porukama i teletrgovini, tko je povezan s uživanjem alkohola, ne smije
izgledati kao da je maloljetnik,

- ne smiju povezivati uživanje alkohola s fizičkim aktivnostima ili
upravljanjem vozilom,

- ne smiju tvrditi da alkohol ima terapeutsko djelovanje, ili da ima
stimulirajući ili umirujući učinak ili da može riješiti osobne probleme,

- ne smiju poticati neumjereno uživanje alkohola ili prikazivati apstinenciju
i stanje trijeznosti u negativnom smislu,

- ne smiju stavljati prekomjeran naglasak na alkoholni sadržaj pića.

(19) Nisu dopuštene promidžbene poruke ni teletrgovina za lijekove i
medicinske tretmane koji su dostupni jedino na liječnički recept.

(20) Promidžbene poruke i teletrgovina za sve druge lijekove i medicinske
tretmane trebaju biti jasno prepoznatljivi kao takvi, pošteni, istiniti
i podložni provjeri, te moraju odgovarati zahtjevima zaštite pojedinca
od štetnih posljedica.

(21) Ravnatelj Zavoda može, na prijedlog Vijeća, pravilnikom propisati
i druge uvjete za emitiranje promidžbenih poruka i teletrgovine, te programa
pod pokroviteljstvom iz članka 85. ovoga Zakona, u skladu s Europskom konvencijom
o prekograničnoj televiziji.

*Program pod pokroviteljstvom*

Članak 85.

(1) Kad se emitira program pod pokroviteljstvom, u cijelosti ili dijelom,
mora se kao takav na odgovarajući način, razvidno označiti na početku i/ili
na kraju programa.

(2) Sadržaj i raspored programa pod pokroviteljstvom ni pod kojim prilikama
ne smiju biti pod utjecajem pokrovitelja na takav način koji utječe na
odgovornost i uredničku nezavisnost koncesionara u odnosu na programe.

(3) Za vrijeme trajanja programa pod pokroviteljstvom kojim se promiču
proizvodi ili usluge mora se stalno emitirati oznaka da se radi o programu
pod pokroviteljstvom.

(4) Pokrovitelj programa ne smije biti fizička ili pravna osoba čija
je osnovna djelatnost proizvodnja ili prodaja proizvoda ili davanje usluga
čija je promidžba i teletrgovina zabranjena člankom 84. stavkom 17., 18.
i 19. ovoga Zakona.

*Odredbe o Hrvatskoj radioteleviziji*

Članak 86.

(1) Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na program koncesionara radija
i televizije primjenjuju se na odgovarajući način i na program HRT-a. Iznimno
od odredbe iz članka 84. stavka 5. ovoga Zakona, HRT može emitirati promidžbene
poruke u svim svojim programima u trajanju najviše do 4 minute u jednom
satu.

(2) HRT može proizvoditi, prenositi i emitirati radijske i televizijske
programe bez posebne koncesije.

(3) Iznimno od odredbi iz članka 29. stavka 1. ovoga Zakona, Zavod može
dati koncesiju HRT-u za obavljanje usluge najma prijenosnih vodova, repetitora
i odašiljača za prijenos i emitiranje programa drugim proizvođačima programa
i koncesionarima, te, za njihov račun, obavljanje usluge prijenosa i emitiranja
njihovih programa, prema odredbama ovoga Zakona i prema ugovoru o koncesiji,
sklopljenom između HRT-a i Zavoda.

(4) HRT ne smije biti koncesionar radija, televizije, ni operator kabelske
televizije niti član ili dioničar koncesionara radija i televizije i operatora
kabelske televizije.

(5) HRT ne smije emitirati sponzorirane emisije i teletrgovinu.

XIII. KABELSKA TELEVIZIJA

*Uvjeti za obavljanje djelatnosti*

Članak 87.

(1) Za obavljanje djelatnosti kabelske televizije potrebna je koncesija
Zavoda i s njim sklopljen ugovor o koncesiji.

(2) Vlasnik kabelske televizije ne smije distribuirati vlastiti program
niti vlastite promidžbene poruke, a može putem svojeg kabelskog sustava
korisnicima prenositi ispitnu sliku s točnim vremenom, podacima o vremenu
i priopćenjima u svezi s funkcioniranjem i uporabom njegova kabelskog sustava
i ne može biti koncesionar radija ili televizije niti član ili dioničar
koncesionara radija ili televizije.

(3) Vlasnik kabelske televizije smije distribuirati, u skladu s odredbom
iz članka 89. stavka 2. ovoga Zakona, domaći program.

*Pristup mreži*

Članak 88.

(1) Vlasnik kabelske televizije, kad postoji tehnička mogućnost, ne
može korisniku na području koncesije uskratiti priključak na svoj sustav,
ako taj priključak korisnik zahtijeva i plaća pretplatu, niti ga može prisiliti
da prihvati priključak ili da sudjeluje u troškovima gradnje sustava. Vlasnik
stambenog ili poslovnog prostora mora dopustiti postavljanje priključka
na kabelsku televiziju, ako stanar ili zakupitelj toga prostora traži takav
priključak i plaća troškove izgradnje odgovarajuće instalacije u tom prostoru.

(2) Vlasnik kabelske televizije ili vlasnik iznajmljenog stambenog ili
poslovnog prostora može pečatiti neupotrijebljene priključke i provjeravati
ih.

*Posebne obveze vlasnika kabelske televizije*

Članak 89.

(1) Vlasnik kabelske televizije mora distribuirati programe koji se
emitiraju u Republici Hrvatskoj i čije emisije imaju propisanu jakost elektromagnetskog
polja na području njegove mreže.

(2) Programi iz članka 90. stavka 1. točke 2. i 3. ovoga Zakona ne smiju
se distribuirati, ako ne udovoljavaju odredbi iz članka 81. ovoga Zakona.

(3) Vlasnik kabelske televizije mora distribuirati radijske i televizijske
programe istodobno (simultano), cjelovito i bez promjena, u skladu s dobivenom
koncesijom i u skladu sa sklopljenim ugovorom o koncesiji iz članka 30.
stavka 11. ovoga Zakona.

(4) Autorska prava za programe koje distribuira operator kabelske televizije
uređena su posebnim propisima.

*Pretplata i naknada za prijam distribuiranih programa*

Članak 90.

(1) Korisnik priključka kabelske televizije, pored radijske i televizijske
pretplate propisane posebnim Zakonom, plaća operatoru kabelske televizije
i posebnu pretplatu i naknadu:

1. pretplatu za prijam programa iz članka 89. stavka 1. ovoga Zakona,

2. pretplatu za prijam programa koje distribuira svim svojim pretplatnicima
bez ograničenja, a nije ih obvezan distribuirati u smislu odredbe iz članka
89. stavka 1. ovoga Zakona (satelitski programi, strani programi, ...),

3. pretplatu za prijam određenog programa (kanala), koji operator distribuira
pojedinom korisniku na njegov zahtjev,

4. naknadu za svaki prijam programa koji korisnik ostvaruje dekodiranjem
zaštitnog koda, odašiljanjem određenog koda ili na drugi sličan način.

(2) Odredba iz stavka 1. točke 2. ovoga članka ne odnosi se na domaće
programe koji nisu zaštićeni posebnim kodom.

(3) Iznos pretplate i način plaćanja iz stavka 1. ovoga članka odobrava
Zavod uz suglasnost ministra.

(4) Korisnik kabelskog priključka nije obvezan sudjelovati u troškovima
izgradnje mreže i plaća jedino izradbu pojedinačnog vlastitog priključka
sa stvarnim troškovima za radnu snagu i utrošeni materijal.

*Obveze vlasnika i korisnika stambenog i
poslovnog prostora (Zajednički antenski sustav)*

Članak 91.

(1) Zajednički antenski sustav i instalacija za distribuciju radijskih
i televizijskih programa u stambenoj, poslovnoj ili drugoj građevini do
korisnika radijskog ili televizijskog prijamnika u toj građevini (kabelska
televizija) mora se izgrađivati u skladu s propisanim tehničkim uvjetima
i normama iz članka 6. stavka 1. ovoga Zakona.

(2) Za izgrađeni sustav i instalacije iz stavka 1. ovoga članka investitor
mora obaviti tehnički pregled.

(3) Tehnički pregled iz stavka 2. ovoga članka obavlja Zavod ili pravna
osoba koju on ovlasti. Za ovlast se plaća naknada u korist Zavoda prema
propisu iz članka 29. stavka 6. ovoga Zakona, a za obavljanje tehničkog
pregleda plaćaju se troškovi povjerenstva koje obavlja taj pregled. Zavod
može oduzeti izdanu ovlast ako se tehnički pregled ne obavlja u skladu
s propisima, normama i preporukama.

(4) Korisnik ili vlasnik građevine iz stavka 1. ovoga članka mora održavati
sustav i instalacije iz stavka 1. ovoga članka u ispravnom stanju, te mora
pravodobno poduzimati mjere za otklanjanje smetnji i poremećaja u funkcioniranju
tih sustava i instalacija.

XIV. NADZOR

*Obavljanje nadzora*

Članak 92.

(1) Ministarstvo obavlja upravni nadzor nad Zavodom.

(2) Nadzor nad provedbom odredbi ovoga Zakona kojima je regulirano obavljanje
usluga i drugih djelatnosti u telekomunikacijama, projektiranje, gradnja,
održavanje i uporaba telekomunikacijskih objekata, opreme i instalacija
i radijskih postaja i dokazivanje njihove kakvoće (certificiranje), te
zaštita od smetnji i elektromagnetska kompatibilnost (EMC), te kontrola
radiofrekvencijskog spektra obavlja Zavod. Nadzor Zavoda provode nadzornici
telekomunikacija, a kontrolu radiofrekvencijskog spektra ovlašteni zaposlenici
Zavoda. Nadzornike telekomunikacija i ovlaštene zaposlenike Zavoda imenuje
i razrješuje Upravno vijeće Zavoda.

(3) Nadzor nad provedbom odredbi ovoga Zakona, kojima je regulirano
posjedovanje dozvole za radijsku postaju i prijavljivanje radijske postaje
prigodom prijelaza državne granice, te poduzimanje mjera u svezi s tim
nadzorom obavlja i ministarstvo mjerodavno za unutarnje poslove. Ovlaštena
službena osoba ministarstva mjerodavnog za unutarnje poslove poduzima mjere
za djelotvorno onemogućavanje rada radijske postaje bez dozvole i o poduzetim
mjerama izvješćuje nadzornika telekomunikacija.

(4) Poslove nadzora iz stavka 3. ovoga članka ministarstvo mjerodavno
za unutarnje poslove obavlja po službenoj dužnosti ili na prijedlog nadzornika
telekomunikacija.

(5) Nadzor nad provedbom odredbi ovoga Zakona kojima je regulirano posjedovanje
potvrde o kakvoći (certifikata), izjave o usklađenosti i potvrde (certifikata)
o elektromagnetskoj kompatibilnosti (EMC) provode i ovlašteni zaposlenici
carine i tijela državne uprave mjerodavna za poslove tržne inspekcije.

(6) Na nadzor koji provode nadzornici telekomunikacija primjenjuju se
odredbe posebnog zakona o sustavu državne uprave kojima su uređena pitanja
o inspekcijskom nadzoru.

(7) Operator, davatelj usluga ili vlasnik telekomunikacijskog sustava,
opreme, objekta, mreže ili sustava, ili radijske postaje mora omogućiti
nadzorniku telekomunikacija i ovlaštenom zaposleniku Zavoda koji obavlja
poslove nadzora i kontrole iz stavka 2. ovoga članka očevid telekomunikacijskih
sredstava, opreme, objekata, mreže ili sustava, te radijskih postaja i,
na njihov zahtjev, bez odgode, dati ili dostaviti potrebne podatke i dokumentaciju
u svezi s nadzorom i kontrolom.

*Ovlasti nadzornika*

Članak 93.

(1) Poslove nadzora iz članka 92. stavka 2. ovoga Zakona obavlja nadzornik
telekomunikacija, koji ima ovlast:

1. zabraniti uvoz, prodaju, iznajmljivanje i uporabu tehničke opreme
koja se ugrađuje ili priključuje na javne telekomunikacije ako ne postoji
propisana potvrda (certifikat) ili izjava o usklađenosti da udovoljava
tehničkim uvjetima i normama ili ako nije označena propisanom oznakom,
te odrediti mjere kojima se onemogućuje prodaja, iznajmljivanje i uporaba
te tehničke opreme,

2. zabraniti uvoz, prodaju, iznajmljivanje i uporabu električne i druge
tehničke opreme iz članka 69. stavka 2. ovoga Zakona ako ne postoji propisana
potvrda o elektromagnetskoj kompatibilnosti (EMC) ili ako nije označena
propisanom oznakom, te odrediti mjere kojima se onemogućuje prodaja, iznajmljivanje
i uporaba te električne i druge tehničke opreme,

3. zabraniti uvoz, prodaju, iznajmljivanje i uporabu radijske postaje
ako ne postoji propisana potvrda da udovoljava tehničkim uvjetima i normama
ili ako nije označena propisanom oznakom, te odrediti mjere kojima se onemogućuje
prodaja, iznajmljivanje i uporaba te radijske postaje,

4. zabraniti obavljanje djelatnosti javnih telekomunikacija ako za to
nije dana propisana koncesija ili ako nije unaprijed podnesena propisana
prijava Zavodu, ili ako nije sklopljen propisani ugovor o koncesiji ili
ako nije plaćena propisana naknada za koncesiju, prijavu ili za ovlast
na temelju koje se obavlja ta djelatnost, te odrediti mjere kojima se onemogućuje
obavljanje te djelatnosti,

5. zabraniti rad radijske postaje koja nema propisanu dozvolu ili za
koju nije plaćena propisana naknada za uporabu radijskih frekvencija, i
odrediti mjere kojima se onemogućuje njezin rad,

6. trajno zabraniti uporabu radijske postaje za koju se opetovano utvrdi
da ne ispunjava propisane uvjete i norme i odrediti mjere kojima se onemogućuje
njezin rad,

7. zabraniti izvođenje radova i podizanje novih građevina u zaštitnoj
zoni ili radijskom koridoru radijskih postaja,

8. privremeno zabraniti rad radijske postaje koja stvara štetnu smetnju
dok se smetnja ne ukloni,

9. privremeno obustaviti izvođenje radova u blizini telekomunikacijskih
objekata, opreme ili spojnog puta, koji bi mogli oštetiti ili ometati rad
tih objekata, opreme ili spojnog puta, ako nije unaprijed pribavljena suglasnost
vlasnika ili operatora dotičnih telekomunikacijskih kapaciteta, dok se
ta suglasnost ne pribavi,

10. narediti uklanjanje nedostataka na električnoj ili drugoj tehničkoj
opremi koja stvara elektromagnetske smetnje u radu telekomunikacija ili
radijske postaje ili u prijamu radijskih ili televizijskih programa, te
u slučaju štetne smetnje privremeno zabraniti uporabu te opreme, dok se
štetna smetnja ne otkloni,

11. narediti uklanjanje nedostataka ako se prigodom gradnje, održavanja
ili uporabe telekomunikacijskih kapaciteta ili radijske postaje, te ako
se prigodom pružanja usluga ili obavljanja djelatnosti, ne primjenjuje
ovaj Zakon, propisi doneseni na temelju ovoga Zakona i tehnički uvjeti
i norme,

12. u okviru mjera iz točke 1. do 6. ovoga stavka, može i pečatiti ili
privremeno oduzeti navedenu tehničku i drugu opremu i radijsku postaju
u cijelosti ili samo određene dijelove, o čemu izdaje potvrdu.

(2) Nadzornik telekomunikacija ima ovlast osobno obaviti ili narediti
obavljanje potrebnih mjerenja i ispitivanja na telekomunikacijskoj opremi
i radijskim postajama, te se može za potrebe nadzora koristiti odgovarajućim
tehničkim sredstvima i pomagalima operatora ili vlasnika sredstava telekomunikacija
i radijske postaje.

(3) Ovlašteni zaposlenik koji obavlja poslove kontrole radiofrekvencijskog
spektra, kad utvrdi da radijska postaja stvara štetnu smetnju, ili da za
radijsku postaju nije pribavljena propisana dozvola, ima ovlast iz stavka
1. točke 12. i iz stavka 2. ovoga članka, te ima ovlast podnijeti prijavu
mjerodavnom tijelu za učinjeno kazneno djelo ili prekršaj. O poduzetim
mjerama pisano izvješćuje nadzornika telekomunikacija.

(4) Nadzornik telekomunikacija i zaposlenik iz stavka 3. ovoga članka
vode očevidnik o obavljenom nadzoru i moraju imati propisanu iskaznicu.

(5) Ravnatelj Zavoda propisuje sadržaj i oblik iskaznice iz stavka 4.
ovoga članka i pečata za pečaćenje iz stavka 1. točke 12. ovoga članka,
te način vođenja očevidnika iz stavka 4. ovoga članka.

*Provedba rješenja nadzornika*

Članak 94.

(1) Protiv rješenja nadzornika telekomunikacija ne može se izjaviti
žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

(2) Ako nije postupljeno prema konačnom rješenju nadzornika telekomunikacija,
nadzornik može izreći osobi obuhvaćenoj rješenjem upravnu mjeru novčane
kazne u visini dvadeseterostruke prosječne plaće u Republici Hrvatskoj
u proteklom tromjesečju.

(3) Upravnu mjeru iz stavka 2. ovoga članka provode tijela mjerodavna
za naplatu novčanih kazni izrečenih za prekršaje, a iznos se uplaćuje u
korist državnog proračuna.

XV. PREKRŠAJNE ODREDBE

Članak 95.

(1) Novčanom kaznom do 400.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba ako postupi protivno odredbi:

 1. članka 6. stavka 1. ili 3., ili

 2. članka 7. stavka 4., 5. ili 6., ili

 3. članka 12. stavka 1., ili

 4. članka 16. stavka 1. ili 2. točke 1., 2. ili 3., ili

 5. članka 20. stavka 1., ili

 6. članka 25. stavka 2., ili

 7. članka 26. stavka 2., ili

 8. članka 29. stavka 1. ili 6., ili

 9. članka 49. stavka 1., ili

10. članka 64. stavka 1. točke 1., ili

11. članka 65. stavka 3., ili

12. članka 73. stavka 1., ili

13. članka 75. stavka 1., ili

14. članka 81. stavka 1., 2., 3. ili 5., ili

15. članka 84. stavka 15., 16. ili 17., ili

16. članka 87. stavka 1., ili

17. članka 92. stavka 7.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom do 200.000,00 kuna.

(3) Ako prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počini fizička osoba, kaznit
će se novčanom kaznom do 200.000,00 kuna.

(4) Za prekršaj iz stavka 1. točke 9. ovoga članka može se izreći i
zaštitna mjera oduzimanja radijske postaje.

(5) Za istovjetne prekršaje iz stavka 1. ovoga članka učinjene po drugi
puta u razdoblju od dvije godine izriče se najveća kazna, a za istovjetan
prekršaj iz stavka 1. točke 9. ovoga članka učinjen po drugi puta u razdoblju
od dvije godine obvezno se izriče i zaštitna mjera oduzimanja radijske
postaje.

Članak 96.

(1) Novčanom kaznom do 200.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba ako postupi protivno odredbi:

 1. članka 6. stavka 2. ili 6., ili

 2. članka 12. stavka 2. točke 1., 2., 4. ili 5., ili stavka 3., ili

 3. članka 13. stavka 1., ili

 4. članka 14. stavka 1., ili

 5. članka 17. stavka 1., ili

 6. članka 22. stavka 1. točke 1. ili 2., ili stavka 2., ili

 7. članka 26. stavka 3., ili

 8. članka 27. stavka 2., ili

 9. članka 29. stavka 2. ili 5., ili

10. članka 30. stavka 16., ili

11. članka 33. stavka 2., ili

12. članka 37. stavka 4., ili

13. članka 40. stavka 1., ili

14. članka 49. stavka 2. ili 7., ili

15. članka 50. stavka 4., ili

16. članka 52., ili

17. članka 53. stavka 1., 2. ili 3., ili

18. članka 61. stavka 1., 2. ili 3., ili

19. članka 64. stavka 1. točke 2., ili

20. članka 67. stavka 2., ili

21. članka 68. stavka 1. ili 4., ili

22. članka 69. stavka 2., ili

23. članka 70. stavka 1., ili

24. članka 73. stavka 3., ili

25. članka 75. stavka 4., ili

26. članka 76. stavka 7. ili 10., ili

27. članka 77. stavka 1., ili

28. članka 78. stavka 2., ili

29. članka 79. stavka 1. točke 1., 2. ili 3., ili stavka 2., ili

30. članka 81. stavka 4. ili 6., ili

31. članka 82. stavka 1., 2., 5., 6., 7. ili 8., ili

32. članka 84. stavka 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11.,
           12., 13., 14. ili 18., ili

33. članka 85. stavka 1., 2., 3. ili 4., ili

34. članka 86. stavka 1., 2. ili 3., ili

35. članka 87. stavka 2. ili 3., ili

36. članka 88. stavka 1., ili

37. članka 89. stavka 1., 2. ili 3., ili

38. članka 94. stavka 2.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom do 100.000,00 kuna.

(3) Ako prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počini fizička osoba, kaznit
će se novčanom kaznom do 100.000,00 kuna.

(4) Za istovjetan prekršaj iz stavka 1. točke 17. ovoga članka učinjen
po drugi puta u razdoblju od dvije godine izriče se najveća kazna iz stavka
1., 2. i 3. ovoga članka, a može se izreći i zaštitna mjera oduzimanja
radijske postaje.

Članak 97.

(1) Novčanom kaznom do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba ako postupi protivno odredbi:

 1. članka 6. stavka 11. ili 12., ili

 2. članka 12. stavka 2. točke 3., ili

 3. članka 13. stavka 2. ili 3., ili

 4. članka 15. stavka 1. ili 2., ili

 5. članka 18. stavka 1., 2., 4., 5., 12., 13., 14. ili 15., ili

 6. članka 22. stavka 3., ili

 7. članka 33. stavka 5., ili

 8. članka 34. stavka 3., ili

 9. članka 35. stavka 1. ili 4., ili

10. članka 36., ili

11. članka 37. stavka 1., ili

12. članka 39. stavka 1., 2., 4., 5., 7. ili 8., ili

13. članka 41. stavka 1., ili

14. članka 48. stavka 2., ili

15. članka 60. stavka 2. ili 3., ili

16. članka 61. stavka 5. ili 7., ili

17. članka 62. stavka 1. ili 2., ili

18. članka 63. stavka 1., ili

19. članka 64. stavka 2., ili

20. članka 67. stavka 1., ili

21. članka 68. stavka 6., ili

22. članka 69. stavka 1., ili

23. članka 83. stavka 1. ili 2., ili

24. članka 90. stavka 3., ili

25. članka 91. stavka 1., 2., 3., ili 4.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom do 50.000,00 kuna.

(3) Ako prekršaj iz stavka 1. ovoga članka počini fizička osoba, kaznit
će se novčanom kaznom do 50.000,00 kuna.

XVI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

*Prijelazne odredbe o obavljanju djelatnosti telekomunikacija
i uporabi radijskih postaja*

Članak 98.

(1) Osoba koja je na dan stupanja na snagu ovoga Zakona obavljala djelatnost
javnih telekomunikacija na temelju koncesije ili ovlasti dane prema propisima
koji su važili do dana stupanja na snagu ovoga Zakona nastavlja obavljati
tu djelatnost prema odredbama ovoga Zakona do isteka roka važenja te koncesije
ili ovlasti.

(2) Odobrenje ili dozvola za radijsku postaju dana prema propisima koji
su važili do dana stupanja na snagu ovoga Zakona do isteka roka na koji
je izdana, a ta radijska postaja može se upotrebljavati do isteka navedenoga
roka uz uvjete utvrđene u odobrenju ili dozvoli, prema odredbama ovoga
Zakona.

(3) Pravna osoba koja obavlja djelatnost u javnim telekomunikacijama
na dan stupanja na snagu ovoga Zakona bez koncesije, prema propisima koji
su važili do dana stupanja na snagu ovoga Zakona mora uskladiti obavljanje
te djelatnosti s odredbama ovoga Zakona najkasnije do 1. siječnja 2000.,
osim usklađenja s odredbom iz članka 40. stavka 3. i 4. ovoga Zakona, za
što je krajnji rok 31. prosinca 2000., te mora, najkasnije do 1. siječnja
2001. pribaviti propisanu koncesiju, te sklopiti propisani ugovor o koncesiji.

(4) HT - Hrvatske telekomunikacije d.d. (u daljnjem tekstu: HT d.d.)
ima sljedeća isključiva prava do 31. prosinca 2002. godine:

1. pravo biti operator nepokretne javne telekomunikacijske mreže,

2. pravo pružati javne govorne usluge putem nepokretne mreže,

3. pravo pružati međunarodne telekomunikacijske usluge.

(5) Vlada Republike Hrvatske dodijelit će koncesiju i sklopiti ugovor
o koncesiji s HT d.d.-om. Takav ugovor o koncesiji mora:

1. utvrditi isključivo pravo HT d.d.-a da bude operator nepokretne javne
telekomunikacijske mreže do 31. prosinca 2002.,

2. utvrditi isključivo pravo HT d.d.-a da pruža javne govorne usluge
putem nepokretne mreže do 31. prosinca 2002.,

3. utvrditi isključivo pravo HT d.d.-a da pruža međunarodne telekomunikacijske
usluge do 31. prosinca 2002.,

4. utvrditi prava i obveze glede međusobnog povezivanja te zahtjeve
glede pružanja osnovnih usluga, osuvremenjivanja mreže, izgradnje mreže,
kakvoće usluga i zaštite korisnika, uzimajući u obzir isključiva prava
iz točke 1., 2. i 3. ovoga stavka,

5. utvrditi postupak određivanja najviše razine cijena koji se temelji
na objavljenom cjeniku za korisnike telekomunikacijskih usluga koje se
pružaju u skladu s isključivim pravima iz točke 1., 2. i 3. ovoga stavka,
u onome opsegu koji je potreban u svrhu osiguranja troškovne orijentiranosti
cijena, te zaštite korisnika. Takav postupak zamjenjuje bilo kakvo pojedinačno
odobrenje cijena ili potrebe određivanja cijena utvrđene ovim Zakonom.

(6) Osim ako je to predviđeno ugovorom o koncesiji, tijekom razdoblja
trajanja isključivih prava, ugovor o koncesiji iz stavka 5. ovoga članka
neće biti izmijenjen bilo kojim podzakonskim propisom, uključujući pravilnike,
osim onih podzakonskih propisa koji su usvojeni u svrhu udovoljavanja Republike
Hrvatske međunarodnim obvezama.

(7) Ugovor o koncesiji iz stavka 5. ovoga članka uskladit će se s odredbama
ovoga Zakona s učinkom od 1. siječnja 2003. na način da će bilo koja posebna
prava i obveze iz ugovora o koncesiji navedena u točki 4. i 5. stavka 5.,
te u stavku 6. ovoga članka prestati važiti.

(8) Vlada Republike Hrvatske dodijelit će koncesije i sklopiti ugovore
o koncesiji s HT d.d.-om za obavljanje telekomunikacijskih usluga koje
je HT d.d. obavljao, odnosno imao pravo obavljati bez koncesije prema propisima
koji su važili do stupanja na snagu ovoga Zakona. Posebno, Vlada Republike
Hrvatske dodijelit će koncesiju HT d.d.-u za izgradnju i uporabu javnih
telekomunikacija u globalnom sustavu pokretne mreže GSM, pod jednakim i
nediskriminirajućim uvjetima.

*Upravni postupci započeti prema prijašnjim propisima*

Članak 99.

Postupci započeti do stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se prema
propisima koji su važili do stupanja na snagu ovoga Zakona ako to nije
u suprotnosti s ovim Zakonom, a prema ovome Zakonu u slučaju da je to za
stranku povoljnije.

*Podzakonski propisi*

Članak 100.

(1) Ministar će donijeti propise koje je ovlašten donijeti prema odredbama
ovoga Zakona najkasnije u roku od godinu dana od dana njegovog stupanja
na snagu.

(2) Ravnatelj Zavoda će donijeti propise koje je ovlašten donijeti prema
odredbama ovoga Zakona najkasnije u roku od godinu dana od dana njegovog
stupanja na snagu.

(3) Do donošenja podzakonskih propisa iz stavka 1. i 2. ovoga članka
primjenjivat će se odredbe propisa donesenih na temelju Zakona o telekomunikacijama
("Narodne novine", br. 53/94.) ako nisu u suprotnosti s ovim
Zakonom.

(4) Vlada Republike Hrvatske će opće ciljeve iz stavka 2. članka 4.
ovoga Zakona Hrvatskome državnom saboru podnijeti najkasnije u roku od
godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

*Zakon koji prestaje važiti*

Članak 101.

Danom početka primjenjivanja ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o telekomunikacijama
("Narodne novine", br. 53/94.).

*Početak rada Hrvatskog zavoda
za telekomunikacije*

Članak 102.

(1) Zavod će započeti s radom 1. siječnja 2000.

(2) Vlada Republike Hrvatske će odmah nakon stupanja na snagu ovoga
Zakona imenovati privremenog ravnatelja Zavoda, koji će obaviti pripreme
za početak rada Zavoda, po potrebi pribaviti potrebne dozvole za početak
rada, te podnijeti prijavu za upis u sudski registar ustanova.

(3) Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da najkasnije do 1. rujna 1999.
predloži Zastupničkom domu Hrvatskoga državnog sabora članove Upravnog
vijeća Zavoda.

(4) Obvezuje se Upravno vijeće Zavoda da najkasnije do 1. prosinca 1999.
donese Statut Zavoda.

(5) Ministar će najkasnije do 1. prosinca 1999. donijeti akt kojim će
odrediti koja sredstva i oprema koju upotrebljava Ministarstvo pomorstva,
prometa i veza postaje imovinom Zavoda, te zajedno s privremenim ravnateljem
Zavoda odrediti koji zaposlenici Ministarstva pomorstva, prometa i veza,
koji su obavljali poslove koji prema ovome Zakonu ulaze u djelokrug Zavoda,
postaju 1. prosinca 1999. zaposlenici Zavoda.

(6) Do početka rada Zavoda poslove iz njegova djelokruga obavljat će
Ministarstvo.

*Početak primjene odredbi o obavljanju telekomunikacijskih
usluga u nepokretnoj mreži*

Članak 103.

(1) Iznimno od odredbe iz članka 98. stavka 3. i članka 104. ovoga Zakona,
odredbe o davanju koncesije za usluge navedene u članku 98. stavku 4. ovoga
Zakona pravnim osobama koje nisu obavljale te usluge na dan stupanja na
snagu ovoga Zakona prema prijašnjim propisima, te odredbe Dijela V. ovoga
Zakona, počet će se primjenjivati od 1. siječnja 2003.

(2) Izvršenje obveze iz članka 7. točke 6. te članka 12. stavka 2. točke
4. ovoga Zakona uvjetuje se do 31. prosinca 2002. postojanjem tehničke
mogućnosti za izvršenje te obveze. Do tog roka davatelj javnih govornih
usluga mora stvoriti tehničke mogućnosti za izvršenje te obveze za sve
korisnike svojih usluga.

*Stupanje na snagu i početak primjenjivanja
Zakona*

Članak 104.

Ovaj Zakon stupa na snagu i počinje se primjenjivati osmoga dana od
dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 344-01/99-02/01
Zagreb, 30. lipnja 1999.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić**, v. r.

Zakon, NN 76/1999-1359
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)