## Ustavni zakon o Ustavnom sudu Republike Hrvatske

### NN 13/1991 (21.3.1991.), Ustavni zakon o Ustavnom sudu Republike Hrvatske

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

## USTAVNI ZAKON

### o Ustavnom sudu Republike Hrvatske

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se zakonom ureduju uvjeti za izbor sudaca Ustavnog suda Republike
Hrvatske i prestanak njihove dužnosti, uvjeti i rokovi za pokretanje postupka
za ocjenu ustavnosti i zakonitosti, postupak i pravno djelovanje njegovih
odluka, zaštita ustavnih sloboda i prava čovjeka i građanina i druga pitanja
vezana za izvršenje dužnosti i rad Ustavnog suda

Članak 2.

Djelovanje Ustavnog suda je javno.

Članak 3.

(1) Suci Ustavnog suda imaju imunitet kao i zastupnici u Saboru Republike
Hrvatske. (2) Sudac Ustavnog suda ne može biti pozvan na odgovornost za
izI-aženo mišljenje ili glasovanje u Ustavnom sudu. (3) Sudac Ustavnog
suda ne može biti pritvoren niti se protiv njega može pokrenuti kazneni
postupak bez odobz-enja Ustavnog suda. (4) Sudac Ustavnug suda može biti
pritvoren bez odobrenja Ustavnog suda samo ako je zatečen da čini kažnjivo
djelo za koje je propisna kazna zatvora u trajanju dužem od pet godina.
U takvom slučaju državno tijelo, koje je suca UStavnog suda pritvoilo,
dužnu je o tome odmah obavijestiti Ustavni sud. (5) Ustavni sud muže udlučiti
da sudac protiv kojeg je pokrenut kazneni postupak ne obavlja dužnosti
u Ustavncim sudu dok taj postupak traje.

Članak 4.

Prije nego što stupe na dužnost suci daju pred predsjednikom Republike
Hrvatske ovu prisegu: "Prisežem svojom čašću da ću se u vršenju dužnosti
suca Ustavnog suda Republike Hrvatske pridržavati Ustava i zakona Republike
Hrvatske i da ću savjesno obavljati svoju dužnost".

II. UVJETI ZA IZBOR SUDACA I PRESTANAK NJIHOVE DUŽNOSTI

Članak 5.

(1) Za suca se može izabrati osobu koja je hrvatski državljanin, diplomirani
pravnik s najmanje 15 godina radnog iskustva u pravnoj struci i koja se
u toj struci istakla znanstvenim ili stručnim radovima ili svojim javnim
djelovanjem. (2) Suci se biraju osobito iz reda sudaca, državnih odvjetnika,
odvjetnika i sveučilišnih profesora pravnih znanosti.

Članak 6.

(1) Izabrani sudac dužan je stupiti na dužnost u roku kojeg odredi Sabor
Republike Hrvatske. (2) Ako izabrani sudac bez opravdanih razloga ne stupi
na dužnost u roku iz stavka 1. ovoga članka, smatrat će se da nije ni izabran.

Članak 7.

(1) Mandat suca počinje teći od dana izbora. (2) Predsjednik Ustavnog
suda dužan je šest mjeseci prije isteka mandata suca Ustavnog suda obavijestiti
o tome Sabor Republike Hrvatske.

Članak 8.

(1) Sudac može biti razriješen dužnosti prije isteka vremena na koje
je izabran: - ako to sam zatraži: - ako bude osuden na zatvorsku kaznu;
- ako trajno izgubi sposobnost da obavlja svoju dužnost. (2) Postojanje
razloga za razrješenje suca prije isteka mandata utvrduje Ustavni sud i
o tome obavještava Sabor Republike Hrvatske.

Članak 9.

(1) Ako sudac zatraži da bude razriješen dužnosti, a Sabor Republike
Hrvatske ne donese odluku o tom zahtjevu u roku od tri mjeseca od dana
podnošenja zahtjeva, Ustavni sud će na zahtjev predsjednika ili suca utvrditi
da mu je prestao mandat (2) Sud koji je izrekao zatvorsku kaznu dužan je
bez odgode dostaviti pravomoćnu osudu Ustavnom sudu, koji će o torne odmah
obavijestiti Sabor Republike Hrvatske. (3) Prijedlog da se pokrene postupak
radi utvrđivanja trajnog gubitka sposobnosti suca da obavlja svoju dužnost
podnosi Ustavnom sudu predsjednik Suda. (4) Postupak radi utvrđivanja trajnog
gubitka sposobnosti predsjednika Ustavnog suda predlažu Sudu tri suca.
(5) Odluku o prijedlog donosi Ustavni sud većinom glasova svih sudaca.

Članak 10.

(1) U tijeku postupka o odredbama iz članka 9. i 10. ovoga zakona sudac
mož biti udaljen od obavljanja dužnosti. (2) Odluku o udaljenju donosi,
na prijedlog predsjednika Ustavnog suda, Ustavni sud većinom glasova svih
sudaca. (3) Prijedlog za udaljenje predsjednika Ustavnog suda podnose tri
suca. (4) Odluku o prijedlogu za udaljenje predsjednika Ustavnog suda donosi
Ustavni sud većinom glasova svih sudaca.

Članak 11.

Ustavni sud bira tajni glasanjem predsjednika Suda na vrijeme od četiri
godine većinom glasova svih sudaca.

Članak 12.

Sudac ne smije pripadati nijednoj političkoj stranci

III. OCJENA SUGLASNOSTI ZAKONA S USTAVOM I SUGLASNOSTI DRUGIH
PROPISA S USTAVOM I ZAKONOM

Članak 13.

Zahtjev kojim se pokreće postupak pred Ustavnim sudom mogu podnijeti:

- Sabor Republike Hrvatske;

- trećina zastupnika svakog doma Sabora;

- predsjednik Republike Hrvatske;

- Vlada Republike Hrvatske za ocjenu suglasnost propisa s Ustavom i
zakonom;

- Vrhovni sud Republike Hrvatske, ako pitanje ustavnosti i zakonitosti
nastane u postupku pred sudovima;

- Pučki pravobranitelj u postupcima iz članka 83. Ustava Republike Hrvatske;

- najviša tijela jedinica lokalne uprave i samouprave u stvarima iz
ustrojstva lokalne uprave i samouprave

Članak 14.

(1) Ako sud u postupku nađe da zakon koji bi trebalo primijeniti nije
suglasan s Ustavom, zastat će s postupkom i zatražiti da Vrhovni sud Republike
Hrvatske podnese Ustavnom sudu zahtjev za ocjenu ustavnosti zakona.

(2) Ako sud u postupku nade da drugi propis koji bi trebalo primijeniti
nije suglasan s Ustavom, odnosno da nije suglasan zakonu, taj propis neće
primijeniti, o čemu će izvijestiti Vrhovni sud Republike Hrvatske.

Članak 15.

(1) Svatko ima pravo predložiti pokretanje post.upka za ocjenu ustavnosti
zakona i ocjenu ustavnosti i zakonitosti drugih propisa. (2) Ustavni sud
može i sam pokrenuti postupak za ocjenu ustavnosti i zakonitosti.

Članak 16.

Svatko je dužan Ustavnom sudu na njegov zahtjev dati isprave i obavještenja
potrebna za vodenje postupka.

Članak 17.

(1) Postupak za ocjenu ustavnosti i zakonitosti smatra se pokrenutim
na dan primitka zahtjeva u Ustavnom sudu, odnosno na dan predaje zahtjeva
preporučenim putem pošti.

(2) Postupak za ocjenu ustavnosti i zakonitosti u povodu prijedloga
smatra se pokrenutim na dan donošenja rješenja o pokretanju postupka.

Članak 18.

Ustavni sud može, do donošenja konačne odluke, privremeno obustaviti
izvršenje pojedinačnih akata ili radnji koje se poduzimaju na osnovi zakona
ili drugog propisa, čija se ustavnost odnosno zakonitost ocjenjuje, ako
bi njihovim izvršenjem mogle nastupiti teško otklonjive posljedice.

Članak 19.

(1) Ustavni sud donosi odluke i rješenja većinom glasova svih sudaca,
ako Ustavom ili ovim ustavnim zakonom nije drugačije utvrđeno.

(2) Ustavni sud donosi odluku kada odlučuje o biti stvari, a u ostalim
slučajevima donosi rješenje.

(3) Odluka i rješenje Suda moraju biti obrazloženi.

(4) Sudac Ustavnog suda koji izdvoji mišljenje dužan ga je pismeno obrazložiti.

Članak 20.

(1) Odluke i važnija rješenja Ustavnog suda objavljuju se u "Narodnim
novinama", službenom glasilu Republike Hrvatske.

(2) Odluka Ustavnog suda, koja se odnosi na ocjenu drugog propisa, objavljuje
se i u službenom glasilu u kojem je taj propis bio objavljen, odnosno na
isti način na koji je taj propis bio objavljen.

Članak 21.

(1) Ustavni sud će ukinuti zakon ili pojedine njegove odredbe ako utvrdi
da su nesuglasni s Ustavom,

(2) Ukinuti zakon odnosno ukinute zakonske odredbe prestaju važiti danom
objave odluke Ustavnog suda u "Narodnim novinama" ako Ustavni
sud ne odredi drugi rok.

Članak 22.

(1) Ustavni sud će ukinuti ili poništiti drugi propis, ako utvrdi da
nije suglasan s Ustavom odnosno sa zakonom.

(2) U odlučivanju da li će se neki propis poništiti ili ukinuti, Ustavni
sud će uzeti u obzir sve okolnosti od značenja za zaštitu ustavnosti i
zakonitosti, imajući pri tome u vidu osobito težinu povrede Ustava ili
zakona i interes pravne sigurnosti

(3) Ustavni sud poništit će propis

- ako se njime vrijedaju temeljne slobode i prava čovjeka i građanina,

- ako se njime neki pojedinci, skupine ili organizacije neosnovano stavljaju
u povoljniji položaj.

Članak 23.

(1) Pravomoćna osuda za kazneno djelo utemeljena na zakonskoj odredbi
koja je ukinuta zbog nesuglasnosti s Ustavom ne proizvodi pravne učinke
i može se izmijeniti odgovarajućom primjenom odredaba o ponavljanju kaznenog
postupka

(2) Svatko kome je povrijeđeno pravo pravomoćnim pojedinačnim aktom
donijetim na osnovi ukinutog zakona ili drugog ukinutog ili poništenog
propisa ima pravo tražiti od nadležnog tijela izmjenu tog pojedinačnog
akta odgovarajućom primjenom odredaba o ponavljanju postupka.

(3) Prijedlog za izmjenu pojedinačnog akta iz stavka 2. može se podnijeti
u roku od šest mjeseci od dana objave odluke Ustavnog suda u službenom
glasilu Republike Hrvatske. Taj se prijedlog može podnijeti ako od dostave
pojedinačnog akta, kojim je postupak pravomoćno okončan, do podnošenja
zahtjeva odnosno prijedloga u povodu kojeg je ukinut zakon ili drugi propis,
nije proteklo više od godine dana. Ako je odlukom Ustavnog suda propis
poništen, prijedlog se može podnijeti ako od dostave pojedinačnog akta,
kojim je postupak pravomoćno okončan, do podnošenja zahtjeva odnosno prijedloga
Ustavnom sudu, nije proteklo više od dvije godine.

(4) Izvršenje konačnih odnosno pravomoćnih pojedinačnih akata donijetih
na osnovi ukinutog zakona ili ukinutog odnosno poništenog drugog propisa
ne može se ni odrediti ni provesti, a ako je izvršenje započeto obustavit
će se.

(5) Ako se utvrdi da se izmjenom pojedinačnog akta ne mogu otkloniti
posljedice nastale primjenom propisa koji je neustavan odnosno nezakonit,
Ustavni sud može odrediti da se te posljedice uklone povratom u prijašnje
stanje, naknadom štete ili na drugi način.

(6) Ustavni sud će odluku iz prethodnog stavka donijeti na prijedlog
osobe koja za to ima pravni interes. Prijedlog se podnosi u roku od 30
dana po pravomoćnom okončanju postupka za izmjenu pojedinačnog akta.

Članak 24.

Kad sud pravomoćnom odlukom odbije primijeniti propis zbog njegove neustavnosti
ili nezakonitosti, a Ustavni sud utvrdi da takva neustavnost odnosno nezakonitost
ne postoji. svatko kome je povrijeđeno neko pravo može zahtijevati izmjenu
pravomoćne odluke suda u roku od godine dana od dana objave odluke Ustavnog
suda.

Članak 25.

(1) Odluke i rješenja Ustavnog suda obvezatne su i izvršne.

(2) Izvršenje odluka Ustavnog suda osigurava Vlada Republike Hrvatske
preko tijela državne uprave u djelokrugu kojih je pitanje na koje se ta
odluka odnosi.

(3) Ustavni sud može odrediti i drugo tijelo kojem povjerava izvršenje
svojih odluka, a po potrebi odrediti i način izvršenja.

Članak 26.

Ustavni sud će rješenjem odbaciti zahtjev, prijedlog i ustavnu tužbu
ako nije nadležan za odlučivanje, ako su nepravodobni, i u drugim slučajevima
kad ne postoje pretpostavke za odlučivanje o biti stvari

Članak 27.

(1) Ako tijekom postupka osporeni akti prestanu važiti ili budu uskladeni
s Ustavom i zakonom, Ustavni sud će obustaviti postupak.

(2) Sud će obustaviti postupak i:

-kad podnositelj zahtjeva odnosno prijedloga odustane:

-u drugim slučajevima kad prestanu postojati pretpostavke za vođenje
postupka.

IV. ZAŠTITA USTAVNIH SLOBODA I PRAVA ČOVJEKA I GRAĐANINA

Članak 28.

(1) Svako može podnijeti Ustavnom sudu ustavnu tužbu ako smatra da mu
je odlukom sudbene, upravne vlasti, ili drugih tijela koja imaju javne
ovlasti, povrijedeno jedno od Ustavom utvrdenih sloboda i prava čovjeka
i građanina (u nastavku: ustavno pravo).

(2) Ako je zbog povrede ustavnih prava dopušten drugi pravni put, ustavna
tužba može se podnijeti tek nakon što je taj pravni put iscrpljen.

(3) U stvarima u kojima je dopušten upravni spor, odnosno revizija u
parničnom ili izvanparničnom postupku, pravni put je iscrpljen nakon što
je odlučeno i o tim pravnim sredstvima.

Članak 29.

Ustavna se tužba može podnijeti u roku od mjesec dana računajući od
dana primitka odluke.

Članak 30.

Odlukom kojom se usvaja tužba ukida se osporeni akt kojim je povrijedeno
ustavno pravo i vraća nadležnom organu na ponovni postupak.

V. RJEŠAVANJE SUKOBA O NADLEŽNOSTI IZMEĐU TIJELA ZAKONODAVNE,
IZVRŠNE I SUDBENE VLASTI

Članak 31.

(1) Ako dođe do sukoba o nadležnosti izmedu tijela zakonodavne i izvršne
ili sudbene vlasti, zato što određeno tijelo zakonodavne, izvršne ili sudbene
vlasti prihvaća nadležnost u istom predmetu, svako od tih tijela može zahtijevati
od Ustavnog suda da riješi nastali sukob o nadležnosti.

(2) Zahtjev za rješenje sukoba o nadležnosti može podnijeti i stranka
interes koje je zbog nastalog sukoba povrijeđen ili bi mogao biti povrijeđen.

(3) Zahtjev se podnosi u roku od trideset dana od dana saznanja da je
i drugo tijelo prihvatilo nadležnost.

(4) Ustavni sud može odrediti da se do njegove odluke prekine postupak
pred tijelima među kojima je došlo do sukoba o nadležnosti.

Članak 32.

(1) Ako dode do sukoba o nadležnosti izmedu tijela zakonodavne i izvršne
ili sudbene vlasti, zato što određeno tijelo zakonodavne, izvršne ili sudbene
vlasti odbija nadležnost u istom predmetu, zahtjev za rješenje sukoba o
nadležnosti može se podnijeti po pravomoćnosti odluke suda odnosno konačnosti
odluke tijela izvršne vlasti ili odgovarajuće odluke zakonodavnog tijela,
koje je prvo odlučilo o svojoj nad ležnosti.

(2) Zahtjev iz prethodnog stavka može podnijeti stranka koja zbog odbijanja
nadležnosti nije mogla ostvariti svoje pravo, kao i svako od tijela zakonodavne,
izvršne odnosno sudbene vlasti izmedu kojih je došlo do sukoba o nadležnosti.

(3) Zahtjev se podnosi u roku od trideset dana od dana saznanja za odbijanje
nadležnosti.

VI. POSTUPAK ZA UTVRĐIVANJE ODGOVORNOSTl PREDSJEDNIKA REPUBLIKE
HRVATSKE

Članak 33.

(1) Zahtjev Sabora Republike Hrvatske za utvrdivanje odgovornosti predsjednika
Republike sadrži činjenični opis i pravnu naznaku te dokaze o povredi Ustava
koja se predsjedniku Republike Hrvatske stavlja na teret.

(2) Sud će pribaviti stajalište predsjednika Republike o zahtjevu Sabora
Republike Hrvatske i omogućiti mu sudjelovanje u postupku.

Članak 34.

Ustavni sud će odlukom odbiti neosnovani zahtjev i utvrditi odgovornost
predsjednika Republike Hrvatske.

VII. NADZOR NAD USTAVNOŠĆU PROGRAMA I DJELOVANJA POLITIČKIH
STRANAKA

Članak 35.

Ustavni sud nadzire ustavnost programa i djelovanja političkih stranaka,
te zabranjuje njihov rad ako utvrdi da su se za to stekli Ustavom i zakonom
utvrdeni uvjeti.

Članak 36.

Ustavni sud zabranit će rad političke stranke ili njezina dijela kad
utvrdi da njezin program odnosno djelovanje nasilno ugrožavaju demokratski
ustavni poredak, neovisnost, jedinstvenost ili teritorijalnu cjelovitost
Republike Hrvatske.

Članak 37.

Zahtjev za zabranu rada političke stranke odnosno njezina dijela mogu
podnijeti predsjednik Republike Hrvatske, svaki dom Sabora, Vlada Republike
Hrvatske, Vrhovni sud Republike Hrvatske, tijelo koje obavlja registraciju
stranaka, Državni odvjetnik Republike Hrvatske i Puč ki pravobranitelj.

VIII. NADZOR NAD USTAVNOŠĆU I ZAKONITOŠĆU IZBORA I REPUBLIČKOG
REFERENDUMA I IZBORNI SPOROVI

Članak 38.

Ustavni sud :

- nadzire ustavnost i zakonitost izbora;

- nadzire ustavnost i zakonitost republičkog referenduma;

- rješava izborne sporove koji nisu u djelokrugu sudova.

Članak 39.

Političke stranke, kandidati, najmanje 100 birača ili najmanje 5% biraća
izborne jedinice u kojoj se sprovode izbori ovlašteni su tijekom izbora,
odnosno najkasnije do isteka roka od mjesec dana od dana objavljivanja
rezultata izbora, zatražiti od Ustavnog suda da u izvršavanju nadzora nad
ustavnošću i zakonitošću izbora poduzima odgovarajuće mjere ako se te aktivnosti
sprovode suprotno Ustavu i zakonu.

Članak 40.

Kad se utvrdi da sudionici u izborima postupaju protivno Ustavu ili
zakonu, Ustavni sud će o tome obavijestiti javnost putem sredstava javnog
priopćavanja, po potrebi upozoriti nadležna tijela, a u slučaju povrede
koja je utjecala i!i mogla biti od utjecaja na rezultat izbora, poništit
će sve ili pojedine izborne radnje i odluke, koje su prethodile takvoj
povredi.

Članak 41.

(1) Postupak nadzora nad ustavnošću i zakonitošću izbora može se pokrenuti
u roku iz članka 39. ovoga zakona, računajući od dana objavljivanja rezultata
izbora u službenom glasilu.

(2) Rok iz stavka 1. ovoga članka poćinje teći danom izlaska službenog
glasila iz tiska, s tim da je Sud ovlašten utvrditi i stvarni dan izlaska
službenog glasila iz tiska.

Članak 42.

Ustavni sud će nadzirati ustavnost i zakonitost provođenja republičkog
referenduma i poduzimati mjere odgovarajućom primjenom odredaba članaka
38. do 41. ovoga zakona.

IX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 43.

Na dan stupanja na snagu ovoga zakona prestaju važiti odredbe Poslovnika
Ustavnog suda Hrvatske ("Narodne novine", br. 29/83) koje su
suprotne Ustavu ili ovom zakonu.

Članak 44.

Poslovnik Ustavnog suda donijet će se u roku šest mjeseci od dana stupanja
na snagu ovoga zakona.

Članak 45.

(1) Postupci u predmetima koji su započeti do stupanja na snagu ovoga
zakona riješit će se po odredbama ovoga zakona.

(2) U postupcima ocjene ustavnosti zakona, u kojima je donijeta odluka
kojom se utvrđuje da zakon nije suglasan Ustavu, a zakon nije usklađen
s Ustavom, Ustavni sud donijet će odluku o ukidanju zakona.

(3) Rokovi utvrđeni ovim zakonom poćinju teći njegovim stupanjem na
snagu.

Članak 46.

(1) Sabor Republike Hrvatske, na prijedlog Komisije za izbor i imenovanja,
izvršit će izbor sudaca Ustavnog suda u skladu s ovim zakonom, u roku od
tri mjeseca od dana njegovog stupanja na snagu.

(2) Na dan izbora sudaca u skladu sa stavkom 1. ovoga članka prestaje
mandat sucima Ustavnog suda koji tu dužnost obnašaju na dan stupanja na
snagu ovoga zakona.

Članak 47.

Ovaj zakon stupa na snagu kad ga proglasi Vijeće udruženog rada, Vijeće
općina i Društveno-političko vijeće Sabora Republike Hrvatske.

Ustav, NN 13/1991-366