## Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za protočna mjerila za tekućine osim vode

### NN 52/2001 (8.6.2001.), Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za protočna mjerila za tekućine osim vode

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

840

Na temelju članka 22. Zakona o mjeriteljskoj djelatnosti (»Narodne
novine« br. 11/94) ravnatelj Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo
donosi

## PRAVILNIK

### O MJERITELJSKIM ZAHTJEVIMA ZA PROTOČNA MJERILA ZA TEKUĆINE OSIM VODE

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju
mjeriteljski zahtjevi kojima moraju udovoljiti protočna mjerila za tekućine
osim vode, tipno ispitivanje i ovjeravanje protočnog mjerila i mjernog sustava,
te načini zaštite od neovlaštene promjene parametara protočnog mjerila i
mjernog sustava koji mogu utjecati na rezultat mjerenja.

Članak 2.

Protočno mjerilo u smislu ovog pravilnika je mjerilo koje mjeri količinu
tekućine (obujam ili masu tekućine), i pokazuje vrijednost obujma ili mase
tekućine koja kroz njega protječe u mjernim uvjetima.

Protočno mjerilo mjeri
samostalno ili u mjernom sustavu.

Mjerni sustav u smislu ovog
pravilnika je sustav koji mjeri količinu tekućine (obujam ili masu tekućine)
pokazuje vrijednost obujma ili mase tekućine koja kroz njega protječe u mjernim
ili u temeljnim uvjetima te pohranjuje izmjerene podatke.

Mjerni sustav iz stavka 3.
ovog članka sastoji se od protočnog mjerila, pomoćnih i dodatnih uređaja te
drugih dijelova.

Članak 3.

Pomoćni uređaji su uređaji
koji obavljaju određene funkcije u mjernom sustavu, a izravno su uključeni u
obradu, prijenos i pokazivanje rezultata mjerenja.

Pomoćni uređaji iz stavka 1.
ovog članka su: odvojeni pokazni uređaj, uređaj za dovođenje pokazivanja
izmjerene količine te­ku­­ćine na nulu, indikacijski uređaj za ponavljanje,
uređaj za ispis, ure­đaj za pohranjivanje podataka, uređaj za određivanje
cijene, uređaj za ispravak, indikacijski uređaj za zbrajanje (totalizator), ure­đaj
za pretvorbu i uređaj za prethodno postavljanje količine tekućine koja se
isporučuje.

Članak 4.

Dodatni uređaji su uređaji koji se dodaju radi osiguravanja ispravnog
mjerenja ili da olakšaju mjerenje, ili koji mogu utjecati na mjerenje.

Glavni dodatni uređaji iz stavka 1. ovog članka su: uređaj za
otplinjavanje, uređaj za prekid protoka tekućine kod prisutnosti zraka u
tekućini, indikator plina, nivokazno staklo, protuvrtložni uređaj, ventili,
filtri, cjevovodi i crijeva i sl.

Pojmovi

Članak 5.

U smislu ovog pravilnika smatra se da je:

1. *Mjerni pretvarač* – dio protočnog mjerila koji pretvara protok
ili obujam tekućine koja se mjeri u signale koje predaje računalu na daljnju
obradu.

2. *Računalo* – pomoćni
uređaj koji prima izlazne signale s mjernog pretvarača, izmjenjuje signale s
pomoćnim uređajima, obrađuje signale po određenom algoritmu i po potrebi
pohranjuje rezultate obrade.

3. *Uređaj za ispravak*
– pomoćni uređaj koji ispravlja izmjereni obujam tekućine na temelju protekle
količine i značajki tekućine i prethodno određene umjerne krivulje.

4. *Uređaj za pretvorbu*
– pomoćni uređaj koji pretvara obujam tekućine izmjeren u mjernim uvjetima u
obujam tekućine u temeljnim uvjetima.

5. *Uređaj za otplinjavanje*
- dodatni uređaj koji izdvaja zrak ili plin iz tekućine i ispušta ga iz
instalacije tako da pogreška mjerenja količine tekućine zbog prisustva zraka
ili plina bude manja od propisane ovim pravilnikom.

6. *Uređaj za prekid
protoka tekućine kod prisutnosti zraka u tekućini* – dodatni uređaj koji
prekida protok tekućine kad se u njoj nalazi zrak ili plin sve dok se iz
mjernog sustava ne izdvoji zrak ili plin tako da pogreška mjerenja količine
tekućine zbog prisustva zraka ili plina bude manja od propisane ovim pravilnikom.

7. *Najmanji obujam tekućine (V**min**)* – najmanja
količina tekućine za koje protočno mjerilo udovoljava mjeriteljskim zahtjevima
propisanim ovim pravilnikom.

8. *Mjerni uvjeti* – uvjeti u kojima se nalazi tekućina na mjestu
mjerenja (npr. temperatura, tlak mjerene tekućine)

9. *Temeljni uvjeti* – propisani uvjeti u kojima se preračunava
obujam tekućine izmjeren u mjernim uvjetima.

10. *Primopredajna točka* – točka mjernog sustava u kojoj se
tekućina smatra isporučenom ili primljenom.

11. *Nazivni radni uvjeti* – uvjeti uporabe protočnog mjerila ili
mjernog sustava u kojima protočno mjerilo ili mjerni sustav mora mjeriti unutar
najvećih dopuštenih pogrešaka propisanih ovim pravilnikom.

12. *Smetnja* – utjecajna veličina koja ne tvori nazivne radne
uvjete a utječe na rezultat mjerenja.

13. *Dogovorena istinita vrijednost* – veličina obujma ili mase
tekućine određena postupkom umjeravanja etalona obujma ili mase s navedenom
mjernom nesigurnošću za taj etalon.

14. *Pogreška mjerenja* – razlika između vrijednosti obujma ili
mase tekućine koju pokazuje pokazni uređaj i dogovorene istinite vrijednosti.

15. *Najveća dopuštena pogreška mjerenja* – najveća pogreška
mjerenja protočnog mjerila ili mjernog sustava dopuštena ovim pravilnikom.

16. *Najveće dopuštene pogreške najmanjeg obujma (E**min**)* – apsolutna
vrijednost najveće dopuštene pogreške mjerenja najmanjeg obujma tekućine (Vmin).

17. *Neposredna prodaja kupcu* – prodaja u kojoj se rezultat
mjerenja prihvaća kao osnova za naplatnu cijenu.

Opći zahtjev

Članak 6.

Protočno mjerilo mora biti projektirano i izrađeno tako da točno mjeri,
pokazuje, prenosi i pohranjuje mjerne rezultate, da je otporno na smetnje i
izdržljivo kod uporabe u nazivnim radnim uvjetima, te da je osigurana zaštita
okoliša.

Mjerni sustav mora biti projektiran i izrađen tako da tijekom mjerenja
zadovoljava sve mjerno-tehničke uvjete koje proizvođač određuje za ugrađeno
protočno mjerilo.

II. MJERITELJSKI ZAHTJEVI

Područje protoka

Članak 7.

Najmanji odnos najvećeg i
najmanjeg protoka protočnog mjerila prema vrsti tekućine mora biti vrijednost
dana u tablici 1.:

                                                        Tablica 1.

|  |  |
| --- | --- |
| Vrsta tekućine | Najmanji odnos  Qmax : Qmin |
| Ukapljeni plinovi i kriogenične tekućine  ili tekućine s viskoznošću ³ 20 mPa · s | 5:1 |
| Sve ostale tekućine osim vode | 10:1 |

if !supportEmptyParas endif

Najmanji odnos najvećeg i najmanjeg protoka protočnog mjerila u mjernom
sustavu prema vrsti tekućine i području primjene mjernog sustava mora biti
vrijednost dana u tablici 2.:

                                                        Tablica 2.
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Područje primjene  mjernog sustava | Vrsta  tekućine | Najmanji odnos  Qmax : Qmin |
| Mjerni sustavi  (agregati) za ista-  kanje goriva za  motorna vozila | Goriva za motorna  vozila osim ukaplje-  nog naftnog plina  (UNP) | 10 : 1 |
| Ukapljeni naftni  plin (UNP) | 5 : 1 |
| Mjerni sustavi za  kriogenične  tekućine | Kriogenične  tekućine | 5 : 1 |
| Mjerni sustavi na  cjevovodima za  pretovar brodskih  spremnika | – | – |
| Ostali mjerni  sustavi | – | 2 : 1 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Radni uvjeti

Članak 8.

Radni uvjeti okoliša s obzirom na primjenu protočnog mjerila ili mjernog
sustava određeni su klimatskim, mehaničkim i elektromagnetskim okruženjem.

Mehaničko i klimatsko okruženje iz stavka 1. ovog članka razvrstava se u
razrede B, C i I.

Razred B određen je:

– temperaturnim područjem: najmanje 30 oC

– mehaničkim okruženjem: zanemarive vibracije i stresovi od prolaska
vozila ili rada strojeva

– klimatskim okruženjem: zatvoreni prostori u kojima se ne nadziru
klimatski uvjeti

Razred C određen je:

– temperaturnim područjem: najmanje 50 oC

– mehaničkim okruženjem: zanemarive vibracije i stresovi od prolaska
vozila ili rada strojeva

– klimatskim okruženjem: otvoreni prostori

Razred I određen je:

– temperaturnim područjem: najmanje 50 oC

– mehaničkim okruženjem: vibracije i stresovi veoma veliki, mjerila
montirana na vozilima ili strojevima

– klimatskim okruženjem: otvoreni prostori.

Elektromagnetsko okruženje razvrstava se u razrede E1 i E2.

Razred E1 je elektromagnetsko okruženje s niskom razinom
elektromagnetskog polja koje vlada u stambenim objektima, trgovinama, obrtnim
radionicama i u objektima lake industrije.

Razred E2 je elektromagnetsko okruženje s visokom razinom
elektromagnetskog polja koje vlada u objektima teške industrije ili u blizini
velikih elektroenergetskih objekata.

Članak 9.

Protočna mjerila ili mjerni sustavi razvrstavaju se u ove razrede
točnosti: 0,3; 0,5; 1,0; 1,5; i 2,5.

Prema području primjene
mjerni sustav mora biti najmanje razreda točnosti danog u tablici 3.
if !supportLineBreakNewLine
endif

                                                                        Tablica
3.
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |
| --- | --- |
| Razred točnosti mjernog   sustava  if !supportEmptyParas endif | Područje primjene mjernog sustava  if !supportLineBreakNewLine  endif |
| 0,3 | – mjerni sustav na cjevovodima |
| 0,5 | – svi mjerni sustavi koji nisu navedeni na  – drugom mjestu u ovoj tablici i to:  •   mjerni sustavi (agregati) za istakanje goriva     za motorna vozila (osim UNP agregata)  •   mjerni sustavi na auto cisternama za tekućine     s viskoznošću < 20 mPa · s  •   mjerni sustavi za pretovar brodskih     spremnika, željezničke i auto cisterne  •   mjerni sustavi za mlijeko  •   mjerni sustavi za opskrbu brodova  •   mjerni sustavi za opskrbu aviona |
| 1,0 | –  mjerni sustavi za ukapljeni plin pod tlakom     mjeren     na temperaturi jednakoj ili većoj od  – 10 oC (osim UNP agregata)  – mjerni sustavi za istakanje UNP-a za motorna  – vozila  – mjerni sustavi razreda točnosti 0,3 ili 0,5 iz  – ove tablice, kada mjere količinu tekućine:  •  čija je temperatura manja od -10 oC ili veća od     50 oC  •  čija je dinamička viskoznost veća od 1000 mPa·s   •  čiji najveći protok nije veći od 20 L/h |
| 1,5 | – mjerni sustavi za ukapljeni karbondioksid  – mjerni sustavi za ukapljeni plin pod tlakom (osim       UNP agregata) mjeren kod temperature manje od -10 oC (osim za kriogenične tekućine) |
| 2,5 | mjerni sustavi za kriogenične tekućine  mjerene kod temperature manje od -153 oC  if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

Najveće dopuštene pogreške za obujam tekućine jednak ili veći od 2 L

Članak 10.

Najveće dopuštene pogreške (NDP) pokazivanja
vrijednosti obujma tekućine jednakog ili većeg od 2 L, odnosno tog obujma
preračunatog u jedinicama mase za odgovarajući razred točnosti mjernog sustava
ili protočnog mjerila u temeljnim uvjetima dane su u tablici 4.

Tablica 4.
if !supportLineBreakNewLine
endif

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Razred točnosti | | | | |
| 0,3 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | 2,5 |
| Mjerni sustav (A) | ±0,3 % | ±0,5 % | ±1,0 % | ±1,5 % | ±2,5 % |
| Protočno mjerilo (B) | ±0,2 % | ±0,3 % | ±0,6 % | ±1,0 % | ±1,5 % |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Najveće dopuštene pogreške za obujam tekućine manji
od 2 L

Članak 11.

Najveće dopuštene pogreške
pokazivanja obujma tekućine ma­njeg od 2 L, odnosno tog obujma preračunatog u
jedinicama mase za odgovarajući razred točnosti mjernog sustava ili protoč­nog
mjerila u temeljnim uvjetima prema tablici 4. članka 10. ovog pravilnika, dane
su u tablici 5.
if !supportLineBreakNewLine
endif

                                                                      Tablica
5.

if !supportEmptyParas endif

|  |  |
| --- | --- |
| Mjereni obujam - V | Najveća dopuštena pogreška (NDP) |
| V < 0,1 L | Četverostruki iznos NDP-e za protočno mjerilo ili mjerni sustav iz tablice 4. članka 10. ovog pravilnika za obujam V = 0,1 L |
| 0,1 L £ V < 0,2 L | Četverostruki iznos NDP-e za protočno mjerilo ili mjerni sustav iz tablice 4. članka 10. ovog pravilnika |
| 0,2 L £ V < 0,4 L | Dvostruki iznos NDP-e za protočno mjerilo ili mjerni sustav iz tablice 4. članka 10. ovog pravilnika za obujam V = 0,4 L |
| 0,4 L £ V < 1 L | Dvostruki iznos NDP-e za protočno mjerilo ili mjerni sustav iz tablice 4. članka 10. ovog pravilnika |
| 1 L £ V < 2 L | Iznos NDP - e iz tablice 4. članka 10. ovog pravilnika za obujam V = 2 L |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportLineBreakNewLine
endif

if !supportEmptyParas endif

Najveće dopuštene pogreške za najmanji obujam tekućine

Članak 12.

Apsolutna vrijednost najveće dopuštene pogreške najmanjeg obujma Emin za najmanji obujam Vmin koji je veći ili jednak 2 L
ili za taj obujam tekućine preračunat u jedinicama mase, utvrđuje se izrazom:

Emin = (2Vmin) (A/100),

gdje je: Vmin najmanji obujam tekućine, A je brojčana vrijednost najveće dopuštene
pogreške za mjerni sustav odgovarajućeg razreda točnosti propisane člankom 10.
ovog pravilnika.

Apsolutna
vrijednost najveće dopuštene pogreške najmanjeg obujma Emin, za najmanji obujam tekućine Vmin koji je manji od
2 L ili za taj obujam preračunat u jedinici mase, jednaka je dvostrukoj
vrijednosti najveće dopuštene pogreške mjernog sustava propisane člankom 11.
ovog pravilnika.

Iznos najveće
dopuštene pogreške iz članaka 10. i 11. ovog pravilnika, bez obzira na
vrijednost mjerenog obujma tekućine, određuje se kao vrijednost veća od:

1. apsolutne
vrijednosti najveće dopuštene pogreške iz članaka 10. ili 11. ovog pravilnika
ili

2. apsolutne vrijednosti
najveće dopuštene pogreške najmanjeg obujama (Emin) za najmanji
obujam Vmin utvrđene stavcima 1. i 2. ovog članka.

Najveća dopuštena pogreška pokazivanja preračunatog obujma

Članak 13.

Najveća dopuštena pogreška pokazivanja preračunatog obujma u temeljnim
uvjetima mjernog sustava ili pokazivanja tog obujma u jedinicama mase jednaka
je najvećoj dopuštenoj pogrešci za mjerni sustav odgovarajućeg razreda točnosti
propisane člankom 10. ovog pravilnika.

Najveća dopuštena pogreška uređaja za pretvorbu

Članak 14.

Najveće dopuštene pogreške uređaja za pretvorbu obujma tekućine, kada se
uređaj za pretvorbu ovjerava odvojeno od mjernog sustava, jednake su razlici
vrijednosti najvećih dopuštenih pogrešaka za mjerni sustav i protočno mjerilo
odgovarajućeg razreda točnosti propisanih člankom 10. ovog pravilnika.

Najveća dopuštena pogreška iz stavka 1. ovog članka ne smije biti veća
od veće vrijednosti:

1. jedne polovine vrijednosti podjeljka ljestvice pokaznog uređaja
preračunatog pokazivanja obujma ili

2. polovici apsolutne vrijednosti najveće dopuštene pogreške najmanjeg
obujama Emin.

Najveća dopuštena pogreška algoritma računanja količine tekućine

Članak 15.

Najveća dopuštena pogreška algoritma računanja količine tekućine, kad se
računalo ovjerava odvojeno od mjernog sustava, jednaka je jednoj desetini
najveće dopuštene pogreške za mjerni sustav odgovarajućeg razreda točnosti
propisane člankom 10. ovog pravilnika.

Najveća dopuštena pogreška osjetila

Članak 16.

Najveće dopuštene pogreške
osjetila, kad se osjetila ovjeravaju odvojeno od mjernog sustava ovisno o
značajkama tekućine i razredu točnosti mjernog sustava, dane su u tablici 6.

if !supportEmptyParas endif

                                                                      Tablica
6.
if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Najveća dopuštena  pogreška osjetila | Razred točnosti mjernog sustava | | | | |
| 0,3 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | 2,5 |
| Temperature | + 0,3 °C | + 0,5 °C | | | + 1,0 °C |
| Tlaka | manje od 1 Mpa     :             + 50 kPa             od 1 do 4 Mpa        :                  + 5 %             više od 4 Mpa         :           + 200 kPa | | | | |
| Gustoće | + 1 kg/m3 | | + 2 kg/m3 | | + 5 kg/m3 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportLineBreakNewLine
endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Najveća dopuštena pogreška računanja značajki tekućina

Članak 17.

Najveća dopuštena pogreška računanja značajki izmjerene ko­li­čine
tekućine jednaka je dvije petine vrijednosti najveće do­puš­tene pogreške
osjetila u mjernom sustavu propisane člankom 16. ovog pravilnika.

Jedna polovina vrijednosti podjeljka ljestvice pokazivanja preračunate
količine tekućine na pokaznom uređaju ne smije biti veća od najveće dopuštene
pogreške iz stavka 1. ovog članka.

Najveći dopušteni utjecaji smetnji

Članak 18.

Djelovanjem elektromagnetskih smetnji na mjerni sustav ili protočno
mjerilo:

1. promjena mjernog rezultata ne smije biti veća od vrijednosti kritične
promjene iz stavka 2. ovoga članaka, ili

2. pokazani rezultat mjerenja
ima trenutne promjene koje se ne mogu objasniti, pohraniti ili prenijeti kao
mjerni rezultat, a kod prekidnog mjernog sustava daljnje mjerenje mora biti
onemo­gu­ćeno ili

3., mjerni sustav mora
zadržati pokazani mjerni rezultat prije kritične promjene ako je promjena
mjernoga rezultata veća od vrijednosti kritične promjene, a kod prekidnog
mjernog sustava mora se prekinuti protok tekućine.

Vrijednost kritične promjene
jest svaka vrijednost promjene pokazivanja izmjerene količine tekućine koja je
veća od jedne petine najveće dopuštene pogreške za protočno mjerilo i mjerni
sustav propisane člancima 10. i 11. ovog pravilnika ili najveće dopuštene
pogreške najmanjeg obujma Emin.

Izdržljivost

Članak 19.

Pogreška mjerenja tijekom ovjernog razdoblja protočnog mjerila ili
mjernog sustava kad se ono koristi u skladu s naputkom proizvođača i odredbama
ovog pravilnika, s vjerojatnošću većom od 5% ne smije postati veća od dvostruke
vrijednosti najveće dopuštene pogreške protočnog mjerila ili mjernog sustava
propisane člancima 10. i 11. ovog pravilnika.

Prikladnost mjernih sustava

Članak 20.

Pokazivanja izmjerene količine tekućine dobivena različitim pokaznim
uređajima za bilo koju izmjerenu količinu tekućine ne smiju se razlikovati za
više od jednog podjeljka ljestvice pokaznog uređaja kad pokazni uređaji imaju
istu vrijednost podjeljka ljestvice. Kad pokazni uređaji imaju različitu
vrijednost podjeljka ljestvice, razlika pokazivanja izmjerene količine tekućine
ne smije biti veća od najveće vrijednosti podjeljka ljestvice pokaznog uređaja.

Svi pokazni uređaji jednog
mjernog sustava za samoposluživanje moraju imati istu vrijednost podjeljaka
ljestvica i mjerni se rezultati ne smiju razlikovati.

Primopredajna točka

Članak 21.

Mjerni sustav u pravilu ima samo jednu primopredajnu točku.

Iznimno, kada mjerni sustav
ima više primopredajnih točaka, tada on mora imati uređaj za usmjeravanje
(skretanje) protoka tekućine.

Kad se mjeri isporučena
količina tekućine, primopredajna točka je izlaz iz protočnog mjerila, a kad se
mjeri preuzeta koli­čina tekućine, primopredajna točka je na ulazu protočnog
mjerila.

Utjecaj zraka ili plinova

Članak 22.

Za otklanjanje zraka ili plina koji se može pojaviti u mjernom sustavu koji
mjeri obujam tekućine, mjerni sustav mora imati uređaj za otplinjavanje i
uređaj za prekid protoka tekućine zbog prisutnosti plina.

Razlika pogreške mjerenja obujma tekućine kad u mjernom sustavu nema
zraka ili plina i pogreške mjerenja količine tekućine s prisustvom zraka ili
plina u mjernom sustavu ne smije biti veća od:

1. ± 0,5% za nepitke tekućine i tekućine čija viskoznost ne prelazi 1
mPa · s, ili

2. ±1% za pitke tekućine i za tekućine čija je viskoznost veća od 1 mPa
· s.

Razlika pogreške mjerenja obujma tekućine iz stavka 2. ovog članka ne
mora biti manja od 1% najmanjeg obujma tekućine (Vmin).

Mjerni sustavi za neposrednu prodaju

Članak 23.

Mjerni sustavi za neposrednu prodaju moraju imati sklop za dovođenje
pokazivanja izmjerene količine tekućine pokaznog uređaja na nulu.

Prikaz izmjerene količine tekućine na pokaznom uređaju mjernog sustava
mora postojati tijekom cijelog procesa mjerenja.

Mjerni sustavi
(agregati) za istakanje goriva za motorna vozila

Članak 24.

Tijekom mjerenja ne smije postojati mogućnost da se pokazivanja
izmjerenog obujma tekućine na agregatima za istakanje goriva za motorna vozila
postave na nulu.

Novo mjerenje bit će onemogućeno dok se pokazivanje izmjerenog obujma
tekućine ne postavi na nulu.

Kad je mjerni sustav opremljen uređajem za određivanje cije­ne, razlika
između pokazane cijene i izračunate cijene iz jedinične cijene za tekućinu
izmjerenog obujma tekućine ne smije biti veća od cijene za količinu tekućine
koja je jednaka vrijednosti najveće dopuštene pogreške najmanjeg obujma Emin propisane člankom 12. ovog pravilnika.

Vrste mjernih
sustava

Članak 25.

Mjerni sustavi s obzirom na način napajanja električnom energijom mogu
biti prekidni i neprekidni.

Prekidni mjerni sustavi mogu
imati pričuvni izvor napajanja ili moraju imati uređaj za zatvaranje protoka
tekućine u trenutku nestanka mrežnog napajanja, te uređaje za pohranjivanje i
prikaz rezultata mjerenja u trenutku nestanka mrežnog napajanja elekt­rič­nom
energijom, kako bi se omogućila primopredaja tekućine koja je u tijeku.

Neprekidni mjerni sustav mora
imati pričuvni izvor napajanja električnom energijom koji osigurava sve mjerne
funkcije za vrijeme nestanka mrežnog napajanja električnom energijom.

Apsolutna
vrijednost najveće dopuštene pogreške pokazivanja količine tekućine za mjerni
sustav u slučaju nestanka mrežnog napajanja može biti, za iznos jednak 5%
najmanje mjerene količine tekućine, veća od najveće dopuštene pogreške mjernog
sustava i protočnog mjerila propisane člancima 10. i 11. ovoga pravilnika.

Mjerne jedinice

Članak 26.

Izmjereni obujam tekućine izražava se u ovim jedinicama: mililitrama
(ml) ili kubičnim centimetrima (cm3), litrama (l ili L) ili
kubičnim decimetrima (dm3), odnosno kubičnim metrima
(m3).

Izmjerena masa tekućine izražava se u ovim jedinicama: gramima (g),
kilogramima (kg) ili tonama (t).

III. TIPNO ISPITIVANJE I OVJERAVANJE

Članak 27.

Tipno ispitivanje i ovjeravanje protočnog mjerila odnosno mjernog
sustava provodi se u skladu s međunarodnom preporukom OIML R117, odredbama ovog
pravilnika i drugih propisa.

Tipno odobrenje za mjerni sustav mora sadržavati shemu povezivanja
protočnog mjerila s pomoćnim i dodatnim uređajima (u daljnjem tekstu: shema
povezivanja).

Kad je pogreška mjerenja mjernog sustava ili protočnog mjerila u svim
ispitnim točkama istog predznaka, mjerni sustav, odnosno protočno mjerilo
ovjerava se ako vrijednost pogreške mjerenja nije veća od jedne polovine
najveće dopuštene pogreške za protočno mjerilo i mjerni sustav propisane
člancima 10. i 11. ovog pravilnika.

Protočno mjerilo i dodatni uređaji mjernog sustava, kad se ovjeravaju
odvojeno od mjernog sustava, žigošu se godišnjim žigom za prethodna ispitivanja
mjerila odnosno sklopa mjerila.

Protočna se mjerila moraju ispitivati u skladu s radnim uvjetima u
kojima se koriste (s pumpom, slobodnim padom ili na oba načina) i u ispitnom
izvješću mora se jasno naznačiti za koje radne uvjete je mjerilo ovjereno. Kad
se mjerilo koristi s pumpom i slobodnim padom, potrebno je navesti korekcijske
faktore.

Mjerni sustav koji je u uporabi mora imati pregledni list ovjeravanja
sadržan u Prilogu 1 ovoga pravilnika.

Podatke u pregledni list ovjeravanja unose ovlašteni djelatnici Zavoda
nakon ovjeravanja mjernog sustava.

Pregledni list ovjeravanja korisnik mjernog sustava čuva uz mjerni
sustav i mora biti na raspolaganju ovlaštenim osobama za nadzor, odnosno
ovjeravanje mjernog sustava.

Mjerni sustavi na autocisternama moraju imati pločicu sa shemom
povezivanja mjernog sustava s kratkim opisom sadržan u Prilogu 2a ili 2b ovoga
pravilnika. Pločica mora biti žigosana zaštitnim žigom radi sprečavanja njene
zamjene. Pločicu žigoše zaštitnim žigom ovlašteni djelatnik Državnog zavoda za
normizaciju i mjeriteljstvo.

Pregledni list ovjeravanja iz Priloga 1 i izgled pločice sa shemom
povezivanja mjernog sustava na autocisterni iz Priloga 2a, odnosno Priloga 2b
sastavni su dio ovoga pravilnika.

Natpisi i oznake

Članak 28.

Svaki uređaj mjernog sustava koji ima tipno odobrenje mora na svojoj
natpisnoj pločici imati podatke prema tipnom odobrenju za taj uređaj.

Protočno mjerilo koje mjeri samostalno, odnosno mjerni sustav moraju
imati na pokaznom uređaju ili na posebnoj natpisnoj pločici jasne, vidljive i
neizbrisive ove natpise i oznake:

a) naziv ili logotip proizvođača

b) službenu oznaku tipa

c) proizvođačku identifikacijsku oznaku, odnosno tip mjernog sustava

d) propisane oznake za kakvoću po izboru proizvođača

e) serijski broj i godina proizvodnje

f) razred točnosti protočnog mjerila odnosno mjernog sustava, osim ako
je razred točnosti 0,5.

g) naziv ili vrstu tekućine za koju protočno mjerilo ili mjerni sustav
mjeri obujam ili masu ili neke od ovih značajki tekućine i to:

1. temperaturno područje - najmanje i najveće temperature tekućine ako
se one razlikuju od – 10 °C i + 50 °C.

2. područje tlaka

3. područje gustoće

4. područje viskoznosti.

h) nazivne radne uvjete za to protočno mjerilo ili mjerni sustav i to:

1. razred klimatskog ili mehaničkog okruženja B, C ili I

2. razred elektromagnetskog okruženja E1 ili E2

3. nazivni izmjenični napon napajanja i/ili granice istosmjernog napona
napajanja

4. temeljne uvjete u kojima se vrši preračunavanje.

Najmanja mjerena količina tekućine mjernog sustava mora biti jasno
označena na pokaznom uređaju mjernog sustava tako da ju korisnik može lako
uočiti i očitati.

Kad pokazni uređaj mjernog sustava ili protočnog mjerila pokazuje obujam
tekućina preračunat u temeljnim uvjetima, ti se temeljni uvjeti moraju navesti
u blizini rezultata mjerenja na pokaznom uređaju i to u ovom obliku:

Tb = ... °C (ili K)

Pb = .... MPa (ili kPa ili Pa ili bar).

Žigosanje

Članak 29.

Protočno mjerilo i spojna mjesta pomoćnih i dodatnih uređaja mjernog
sustava u postupku ovjeravanja žigošu se žigovima za utiskivanje. Osim žigova
za utiskivanje mogu se za zaštitu koristiti zaštitni žigovi u obliku naljepnice
ili elektronička zaštita prema članku 30. ovog pravilnika.

Mjerni sustav ovjerava se
ovjernim žigom u obliku naljepnice na mjestu koje je naznačeno u tipnom
odobrenju.

Žigovi iz stavka 1. ovog
članka moraju biti pristupačni.

U postupku žigosanja mjernog
sustava ne smiju se mijenjati parametri uređaja koji utječu na rezultat
mjerenja (naročito parametri za ispravak i pretvorbu rezultata mjerenja).

Za sve mjerne sustave, izuzev
mjernog sustava za neposrednu prodaju, tipnim odobrenjem za te mjerne sustave
može se dopustiti unošenje u računalo podataka o vrsti mjerne tekućine ili
njezine viskoznosti čak i kad se taj podatak koristi u postupku ispravka rezultata
mjerenja. Ovako unijeti podaci ispisuju se istovremeno s rezultatom mjerenja.

Mjerni sustav za mjerenje
obujma pitkih tekućina žigoše se tako da se žigošu njegovi pojedinačni dijelovi
kako bi se mogli rastaviti za potrebe čišćenja.

Elektronička zaštita

Članak 30.

Kad parametri koji sudjeluju u određivanju rezultata mjerenja nisu
zaštićeni žigovima iz članka 29. ovog pravilnika, tada se zaštita provodi na
ovaj način:

a) kodom (lozinkom) koji mora biti promjenjiv ili pomoću specijalnog
sredstva (mehaničkog ključa, itd.). Kod mjernog sustava za neposrednu prodaju
kupcu nije dopuštena zaštita parametara isključivim korištenjem koda; ili

b) da se u spremniku računala
pohrane najmanje ovi podaci o izvršenoj promjeni: datum i kod (lozinka)
ovlaštene osobe za servisiranje mjernog sustava i parametar koji je
promijenjen. Podatak o zadnjoj promjeni mora se čuvati najmanje dvije godine,
ako u međuvremenu nije bilo promjene. Kod pohranjivanja podataka o većem broju
promjena, zbog unosa novog podatka i potrebe brisanja jednog od podatka brisat
će se najstariji podatak.

IV. Prijelazne i zavrŠne odredbe

Članak 31.

Danom primjene ovog pravilnika stavlja se van snage Pravil­nik o
metrološkim uvjetima za protočna mjerila obujma raznih tekućina postavljena u
mjernom sklopu (»Službeni list SFRJ«, br. 9/85), Pravilnik o metrološkim
uvjetima za protočna mjerila obujma raznih tekućina s izravnim mjerenjem obujma
(»Službeni list SFRJ«, br. 48/85) i Pravilnik o metrološkim uvjetima za sprave
kojima se mjere tekuća goriva (»Službeni list SFRJ«, br. 11/85).

Protočna mjerila i mjerni sustavi koji imaju tipno odobrenje i nalaze se
u uporabi na dan primjene ovoga pravilnika, a ne udovoljavaju mjeriteljskim
zahtjevima propisanim ovim pravilnikom, mogu se upotrebljavati i podnositi na
ovjeravanje do 31. prosinca 2003. godine ukoliko udovoljavaju mjeriteljskim
zahtjevima za to protočno mjerilo ili mjerni sustav propisanim pravilnikom iz
stav­ka 1. ovog članka.

Članak 32.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-02/01-04/10
Urbroj: 558-06/5-01-2
Zagreb, 1. lipnja 2001.

Ravnatelj
Državnog zavoda za
normizaciju i mjeriteljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

![](dodatni/360171.gif)
![](dodatni/360172.gif)
![](dodatni/360173.gif)
[Prilog 2a - uvećan format](dodatni/360174.gif)

[Prilog 2b - uvećan format](dodatni/360175.gif)

Pravilnik, NN 52/2001-840
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)