## Pravilnik o načinu i uvjetima školovanja za potrebe oružanih snaga na vojnim učilištima, školama u građanstvu i inozemstvu

### NN 107/2003 (4.7.2003.), Pravilnik o načinu i uvjetima školovanja za potrebe oružanih snaga na vojnim učilištima, školama u građanstvu i inozemstvu

# MINISTARSTVO OBRANE

1414

Na
temelju članka 18. stavka 2. Zakona o službi u Oružanim snagama Republike
Hrvatske (»Narodne novine« broj, 33/02. i 58/02.), a u svezi s člankom 48.
Uredbe o stručnom osposobljavanju i usavršavanju državnih službenika (»Narodne
novine«, broj: 78/03.) donosim

## PRAVILNIK

### o naČinu i uvjetima Školovanja za potrebe OruŽanih snaga na vojnim uČiliŠtima, Školama u graĐanstvu i inozemstvu

I.
OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom uređuje se način i uvjeti školovanja
za potrebe Oružanih snaga Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Oružane snage)
i Ministarstva obrane koje se provodi u školama u građanstvu (u daljnjem
tekstu: civilne škole), vojnim učilištima i inozemstvu, te provedba vojne
izobrazbe i nadzor.

Članak 2.

Odredbe ovoga Pravilnika odnose se na:

– vojne osobe raspoređene u Oružane snage i
Ministarstvo obrane,

– državne
službenike i namještenike

–
kadete i stipendiste Ministarstva obrane.

Članak
3.

Sustav
izobrazbe vojnih osoba i državnih službenika i namje­štenika temelji se na
stjecanju odgovarajućeg stupnja stručne spre­me u civilnom sustavu školovanja,
te odgovarajuće vojne izobrazbe u sustavu vojnog školovanja.

Nositelji
i suradnici na provedbi zadaća iz sustava izobrazbe su ustrojstvene jedinice
Ministarstva obrane i Glavnog stožera Oružanih snaga.

II.
TEMELJNA NAČELA ŠKOLOVANJA
U ORUŽANIM SNAGAMA

Članak
4.

Temeljna
načela školovanja za potrebe Oružanih snaga os­nov­na su pravila za rad
usmjerena prema određenom cilju, odnosno to su kriteriji za djelovanje i
prosuđivanje na kojima počiva sustav školovanja.

Temeljna
načela školovanja za potrebe Oružanih snaga su:

a)
školovanje i profesionalni razvoj,

b)
civilno i vojno školovanje,

c)
slijedno školovanje,

d)
sukladnost školovanja sa sustavima školovanja u oru­ža­nim snagama zapadnih
zemalja.

a)
Školovanje i profesionalni razvoj

Članak 5.

Školovanje za potrebe Oružanih snaga planira se i
provodi u skladu s prioritetima i planovima profesionalnog razvoja Oru­žanih
snaga.

Profesionalni razvoj je proces stjecanja novih
znanja, vještina i sposobnosti te preuzimanje složenijih dužnosti odnosno dužnosti
većeg stupnja odgovornosti.

Profesionalni razvoj vojne osobe, državnog službenika
i na­mješte­nika je napredovanje u karijeri tijekom službe u Oružanim snagama i
Ministarstvu obrane.

Profesionalni razvoj temelji se na institucionalnoj
izobrazbi, osobnom razvoju i rasporedu na dužnost.

Institucionalna izobrazba označava slijedno
školovanje u vojnom i civilnom sustavu školovanja.

Osobni razvoj (samorazvoj) je školovanje uz rad i iz
rada, vojnih osoba, državnih službenika i namještenika.

Raspoređivanje na dužnost vrši se u skladu sa Zakonom
o službi u Oružanim snagama.

Članak 6.

Profesionalni razvoj iz članka 5. stavka 4. ovoga
Pravilnika uvjetovan je:

– ustrojem,

– planom promicanja,

– rasporedom na dužnost,

– sustavom ocjenjivanja,

– potrebom za školovanjem,

– odabirom.

b)
Civilno i vojno školovanje

Članak
7.

Vojne
osobe, službenici i namještenici upućuju se na odre­đenu razinu civilnog i
vojnog školovanja (u zemlji i inozemstvu) na temelju:

– potreba,

– planova
profesionalnog razvoja Oružanih snaga za odre­đe­nim brojem i profilom
djelatnika,

– uspješnosti
na prethodnoj izobrazbi,

– uspješnog
obnašanja dužnosti,

– osobne
želje.

Članak
8.

Potrebna
razina vojnih znanja polaznika civilnog školovanja, postiže se:

–
ugradnjom vojno-nastavnih modula odnosno izbornih pred­meta u nastavnom planu i
programu (u daljnjem tekstu: NPP) viših i visokih škola i fakulteta, koji su od
posebnog interesa za vojnu izobrazbu budućih polaznika,

–
vojnom izobrazbom tijekom ili po završetku civilnog školovanja.

Izborni
predmeti u okviru vojno-nastavnih modula utvrđuju se NPP viših i visokih škola
i fakulteta.

Ministarstvo
obrane može surađivati s nadležnim ministarstvima i školskim ustanovama radi
utvrđivanja potrebne razine školovanja za zanimanja koja su od posebne važnosti
za obranu.

Članak
9.

Vojno-stručna
osposobljenost vojne osobe, državnog služ­benika i namještenika za
raspoređivanje na konkretnu dužnost, zadaće i poslove u Ministarstvu obrane i
Oružanim snagama, osigurava se kombinacijom civilne i vojne izobrazbe, izborom
smjera i vojno-nastavnih modula, te programa izobrazbe koje se odnose na vojnu
organizaciju kao i sudjelovanjem Oružanih snaga u provedbi tih programa.

c)
Slijedno školovanje

Članak
10.

Slijedno
školovanje je ciklus kroz koji prolazi vojna osoba, državni službenik i
namještenik u Oružanim snagama i Ministarstvu obrane, nakon uspješnog
školovanja na nižoj razini i obnašanja određene dužnosti u propisanom vremenu.

Slijedno
školovanje je ona razina izobrazbe koja osposobljava osobe iz stavka 1. ovoga
članka, za obavljanje zadaća većeg stupnja odgovornosti, te osigurava stjecanje
potrebne razine znanja za konkretnu višu dužnost.

Uspješnost školovanja na nižoj razini utvrđuje se
putem sustava ocjenjivanja, nakon čega vojna osoba, državni službenik i
namještenik, postaje kandidat za daljnje usavršavanje.

Članak 11.

Prelazak na sljedeću višu razinu školovanja
podrazumijeva da je osoba na svojim dužnostima uspješno primijenila vještine i
znanja s prethodne razine školovanja.

Vojna
osoba, državni službenik i namještenik koji uspješno obnaša određenu dužnost,
upućuje se na razinu izobrazbe koja omogućuje njegov daljnji profesionalni
razvoj.

Tijek
slijednog školovanja ročnika, započinje temeljnom i specijalističkom vojnom
obukom, a nastavlja se temeljnim oblicima vojne izobrazbe u vojnim učilištima.

d)
Sukladnost sustava izobrazbe sa sustavima izobrazbe u oružanim snagama zapadnih
zemalja

Članak
12.

Model
školovanja vojnih osoba, državnih službenika i na­mještenika po razinama,
trajanju i ciljevima svake pojedine razine školovanja, sukladan je modernim
sustavima oružanih snaga zapadnih zemalja.

U cilju profesionalnog razvoja, vojna osoba, državni
službenik i namještenik može se uputiti na daljnje civilno školovanje u
inozemstvu, na višu razinu vojne izobrazbe i na programe funkcionalne
izobrazbe, koji su od interesa za Ministarstvo obrane i Oružane snage.

Ovakvim načinom školovanja omogućuje se razmjena
polaznika vojne izobrazbe i stvaraju preduvjeti za interoperabilnost
zapovjedništava i postrojbi Oružanih snaga s oružanim snagama zapadnih zemalja.

Članak 13.

Sukladnost sustava izobrazbe Oružanih snaga sa
sustavima izobrazbe u oružanim snagama zapadnih zemalja, temelji se na planskim
dokumentima Ministarstva obrane i to:

– Planu i programu međunarodne vojne izobrazbe (u
dalj­njem tekstu: MVIO),

– Godišnjoj Odluci ministra obrane o školovanju u
inozemstvu o provedbi Plana i programa međunarodne vojne izobrazbe,

– Odluci o civilnoj i vojnoj izobrazbi.

III.
NAČIN ŠKOLOVANJA – MODELI IZOBRAZBE

Članak
14.

Školovanje
za potrebe Oružanih snaga podrazumijeva glavne stupnjeve izobrazbe osoba iz
članka 2. ovoga Pravilnika, u vojnim učilištima, građanstvu odnosno civilnim
školama, funkcionalnu izobrazbu te školovanje u inozemstvu.

Svaki
stupanj izobrazbe ovisno o vrsti NPP osposobljava osobe za obavljanje određenih
dužnosti u Oružanim snagama.

A) ŠKOLOVANJE U VOJNIM UČILIŠTIMA

Školovanje časnika

Članak
15.

Školovanje
vojnih osoba organizira se i provodi na dvije temeljne razine izobrazbe i to:

– Granska vojna izobrazba

– Intergranska vojna izobrazba.

Članak 16.

Granska vojna izobrazba organizira se na razini grana
Oružanih snaga, a provode je granska zapovjedništva za izobrazbu i obuku.

Gransku vojnu izobrazbu čine sljedeći oblici vojne
izobrazbe razine roda/službe:

1. Temeljna
časnička izobrazba

2. Tečaj za zapovjednika voda

3. Tečaj za zapovjednika satnije/bitnice

4. Napredni tečaj roda/službe.

Članak 17.

Temeljna časnička izobrazba osposobljava vojne osobe
i vojne stipendiste za uspješno obavljanje početnih časničkih dužnosti
odgovarajućeg roda/službe, sa zadaćom da ih upozna s temeljnim elementima vojne
organizacije, vođenja i upravljanja te taktičkim postavkama uporabe postrojbi.

Na temeljnu časničku izobrazbu upućuju se:

– kadeti-polaznici vojnih akademija u inozemstvu
nakon završetka akademije,

– osobe primljene u djelatnu vojnu službu na dužnost
djelatnog časnika, a koje nemaju odgovarajuću časničku izobrazbu,

– pričuvni časnici koji se primaju u djelatnu vojnu
službu, a nemaju završenu temeljnu časničku izobrazbu,

–
djelatni vojnici odnosno mornari i djelatni dočasnici koji udovoljavaju zakonom
propisane uvjete za raspoređivanje na časničku dužnost i

– vojni stipendisti nakon završetka civilnog
školovanja.

Članak 18.

Ročnik može biti upućen na temeljnu časničku
izobrazbu ako je završio odgovarajuću višu, visoku školu ili učilište i ako je
tijekom odsluženja vojnog roka uspješno završio temeljnu i specijalističku
vojničku obuku.

Članak 19.

Ako djelatnim časnikom želi postati kandidat koji iz
bilo kojeg razloga nije odslužio vojni rok i ne mora ga služiti (npr. žene), on
se po odabiru upućuje na posebnu pripremnu vojnu obuku, koja načelno sadrži
program temeljne i specijalističke obuke ročnika. Po uspješno završenoj
pripremnoj obuci, kandidat se upućuje na temeljnu časničku izobrazbu, a zatim
je njegova izobrazba i daljnji profesionalni razvoj jednak kao kod ostalih
kandidata.

Članak 20.

Ako Ministarstvo obrane s odgovarajućom visokom
školom ili učilištem uspostavi poseban studij za određeni vojno strukovni
profil djelatnih časnika (npr. za pilote), sadržaji temeljne i specijalističke
obuke vojnika provode se organiziranjem i proved­bom ljetnih kampova za
stipendiste – kadete.

Članak 21.

Temeljnu časničku izobrazbu ne pohađaju vojni
stipendisti i kadeti koji su sadržaj temeljne časničke izobrazbe odslušali kroz
nastavni program učilišta ili odgovarajuće organizirane oblike osposobljavanja
za časnika.

Članak 22.

Tečaj za zapovjednika voda osposobljava i usavršava
časnike za početnu zapovjednu dužnost, odnosno za vođenje i zapovijedanje
vodom.

Djelatne časnike se osposobljava za dnevno vođenje i
zapovijedanje vodom, provedbu obuke u vodu, uporabu tehničko materijalnih
sredstava (u daljnjem tekstu: TMS) te izvršenje vojnih i drugih stručnih
poslova u sklopu postrojbe više razine.

Na
tečaj za zapovjednika voda upućuju se vojne osobe koje su završile temeljnu
časničku izobrazbu.

Članak
23.

Tečaj
za zapovjednika satnije/bitnice osposobljava časnike za vođenje i zapovijedanje
satnijom/bitnicom.

Časnika
se osposobljava za sustavno vođenje i zapovijedanje satnijom/bitnicom,
planiranje, provedbu i raščlambu obuke i izobrazbe satnije/bitnice te taktičko
tehničku-uporabu satnije/bitnice.

Na
tečaj se upućuju časnici sa činom natporučnika/poručnika fregate ili
satnika/poručnika bojnog broda.

Članak 24.

Napredni tečaj roda/službe stručno priprema časnike
za obnašanje specifičnih dužnosti roda/službe u okviru grane.

Časnika se osposobljava za usavršavanje stečenih
znanja sposobnosti i vještina roda/službe, praktičnu primjenu istih u vođenju i
zapovijedanju postrojbama roda/službe, izradu i vođenje svih dokumenata
taktičke razine te stalno usavršavanje i primjenu znanja u izobrazbi i obuci.

Na izobrazbu se upućuju časnici sa činom
natporučnika/poručnika fregate ili satnika/poručnika bojnog broda, koji su
uspješno obnašali dužnost zapovjednika voda ili zamjenika zapovjednika satnije
ili druge odgovarajuće dužnosti iste razine u rodu/službi.

Članak 25.

Intergranska vojna izobrazba organizira se i provodi
u Zapovjedništvu za združenu izobrazbu i obuku, a istu na razini aktivnosti
združenih snaga čine sljedeći oblici izobrazbe:

1. Tečaj za nižeg stožernog časnika

2. Zapovjedno-stožerna škola taktike

3. Tečaj za zapovjednika bojne/diviziona

4. Tečaj za zapovjednika brigade

5. Tečaj operacijskog umijeća

6. Tečaj strategijskog planiranja

7. Ratna škola.

Članak 26.

Tečaj za nižeg stožernog časnika organizira i provodi
Zapovjedno-stožerna škola, a osposobljava časnike za obnašanje dužnosti u stožerima
svih razina (združena bojna-brigada, korpus, Glavni stožer Oružanih snaga).

Časnika se osposobljava za poznavanje odnosa i
procesa u stožerima združeno taktičkih postrojbi te odnosa i procesa u stožerima
operativnih sustava.

Na tečaj se upućuju časnici sa završenim naprednim
tečajem roda/službe i sa činom natporučnika/poručnika fregate ili
satnika/poručnika bojnog broda, koji su odgovarajuće vrijeme uspješno obnašali
dužnosti zamjenika zapovjednika satnije/bitnice ili zapovjednika
satnije/bitnice ili druge odgovarajuće dužnosti iste razine u stožerima
rodovskih bojni.

Članak 27.

Zapovjedno-stožernu školu taktike organizira i
provodi Zapovjedno-stožerna škola, a priprema časnike za obnašanje viših
zapovjedno-stožernih dužnosti.

Časnici se osposobljavaju za razumijevanje problema
taktike, razumijevanje integriranja snaga različitih grana u operacijama te
kreativno taktičko promišljanje kroz provedbu stožernih procesa u pripremi i
provedbi taktičkih operacija.

Na tečaj se upućuju časnici sa završenim naprednim
tečajem roda/službe i sa činom satnika/poručnika bojnog broda do
pukovnika/kapetana fregate, koji su odgovarajuće vrijeme uspješno obnašali dužnosti
zapovjednika satnije/bitnice ili zamjenika zapovjednika bojne/diviziona ili
odgovarajuće zapovjedno-stožerne i druge dužnosti ustrojbene razine
satnik/poručnik bojnog broda do bojnik/kapetan korvete.

Članak 28.

Tečaj za zapovjednika bojne/diviziona organizira i
provodi Zapovjedno-stožerna škola, a ciljano priprema odabrane časnike umijeću
zapovijedanja bojnom/divizionom kao združenom taktič­kom postrojbom
(nerodovskom).

Časnici se osposobljavaju za sustavno vođenje i
zapovijedanje bojnom/divizionom, planiranje, provedbu i raščlambu izobrazbe i
obuke bojne/diviziona te uporabu bojne/diviziona u provedbi operativnih zadaća.

Na tečaj se upućuju časnici sa završenom
zapovjedno-stožernom školom taktike i sa činom satnik/poručnik bojnog broda do
pukovnik/kapetan fregate.

Članak 29.

Tečaj
za zapovjednika brigade organizira i provodi Zapovjedno-stožerna škola, a
osposobljava časnike umijeću zapovijedanja brigadom.

Časnike se osposobljava za sustavno vođenje i
zapovijedanje brigadom, planiranje, provedbu i raščlambu izobrazbe i obuke brigade
te uporabu brigade u provedbi operativnih zadaća.

Na tečaj se upućuju časnici s najmanje završenom
zapovjedno-stožernom školom taktike i sa činom pukovnik/kapetan fregate do
brigadir/kapetan bojnog broda.

Članak 30.

Tečaj operacijskog umijeća organizira i provodi
Zapovjedno--stožerna škola, a priprema časnike za obnašanje najodgovornijih
čelnih stožernih dužnosti u združenim stožerima operativne i strategijske
razine.

Časnike se osposobljava za razumijevanje i poznavanje
doktrine združenih snaga, razumijevanje svekolike problematike operacijskog
umijeća te razumijevanje i provedbu stožernih procesa integriranja snaga
različitih rodova i grana u operacijama domene operativnog umijeća.

Na tečaj se upućuju časnici sa završenom
zapovjedno-stožernom školom taktike i sa činom bojnik/kapetan korvete do
pukovnik/kapetan fregate, koji su odgovarajuće vrijeme uspješno obnašali
zapovjedno-stožerne dužnosti ustrojbene razine bojnik/kapetan korvete do
pukovnik/kapetan fregate.

Članak 31.

Tečaj strategijskog planiranja organizira i provodi
Ratna ško­la, a priprema djelatnike Ministarstva obrane i časnike Oru­žanih
snaga za obnašanje najviših civilnih i vojnih dužnosti u Ministarstvu obrane i
Oružanim snagama.

Polaznike se osposobljava za razumijevanje i
upravljanje procesima i sadržajima strategijskog planiranja te razumijevanje i
svladavanje složenog procesa upravljanja resursima obrane.

Na tečaj se upućuju državni službenici i časnici koji
obna­šaju najodgovornije čelne dužnosti u Ministarstvu obrane i Glavnom stožeru
Oružanih snaga (načelnici odjela, načelnici i zamjenici načelnika službi i
uprava i drugi djelatnici iste razine).

Članak
32.

Ratna
škola priprema časnike za obnašanje najodgovornijih i najviših zapovjedno-stožernih
dužnosti u Oružanim snagama.

Časnike
se osposobljava za zapovijedanje i vođenje zdru­ženim snagama na operativnom i
strategijskom nivou, uprav­ljanje procesima i sadržajima strategijskog
planiranja te vođenje slo­že­nog procesa upravljanja resursima obrane.

Na
školu se upućuju časnici sa činom pukovnika/kapetana fregate do
brigadira/kapetan bojnog broda koji su određeno vrijeme uspješno obnašali
visoke zapovjedno-stožerne dužnosti i sa završenom najmanje zapovjedno-stožernom
školom.

Školovanje
dočasnika

Članak
33.

Vojna izobrazba dočasnika i vojnika organizira se i
provodi na dvije temeljne razine izobrazbe i to:

1. Granska vojna izobrazba

2. Intergranska vojna izobrazba.

Članak 34.

Granska vojna izobrazba djelatnih dočasnika i vojnika
organizira se na razini grana Oružanih snaga, a provode je granska
zapovjedništva za izobrazbu i obuku.

Istu čine tri stupnja izobrazbe na razini roda/službe
i to:

1. Tečaj za razvoj temeljnih sposobnosti vođenja (u
daljnjem tekstu: TRTSV),

2. Temeljna dočasnička izobrazba (u daljnjem tekstu:
TDI),

3. Viša dočasnička izobrazba (u daljnjem tekstu:
VDI).

Članak 35.

TRTSV predstavlja prvi stupanj izobrazbe i sastoji se
od zajedničkog dijela, koji je jednak za sve rodove, službe i službe svake
grane, te od specijalističkog dijela, specifičnog za rod ili službu. Program
ove izobrazbe sadrži i programe koji se obrađuju na tečaju za razvodnike.
Program ove izobrazbe prilagođen je vojnicima koji imaju višegodišnje uspješno
vojničko iskustvo i iskustvo u obnašanju dočasničkih dužnosti.

TRTSV osposobljavaju se polaznici za uspješno
obnašanje dužnosti dočasnika – vođa skupina i druge dočasničke dužnosti iste
razine.

Članak 36.

TDI predstavlja drugi stupanj izobrazbe i sastoji se
od zajedničkog dijela, koji je jednak za sve rodove i službe svake grane, te od
specijalističkog dijela, specifičnog za rod ili službu. Program ove izobrazbe
prilagođen je dočasnicima koji imaju višegodišnje iskustvo i prethodno završen
TRTSV. Polaznici su dočasnici čina skupnik/desetnik.

TDI osposobljavaju se polaznici za uspješno obnašanje
dužnosti djelatnih dočasnika – zapovjednika posade/desetine i druge dočasničke
dužnosti iste razine.

Članak 37.

VDI predstavlja treći stupanj izobrazbe i sastoji se
od zajedničkog dijela, koji je jednak za sve rodove i službe svake grane, te od
specijalističkog dijela, specifičnog za rod ili službu. Polaznici su dočasnici
čina desetnik/narednik.

VDI osposobljavaju se dočasnici za dužnosti prvog do­časnika
voda, prvog dočasnika satnije i/ili za stožernog dočasnika razine
bojna/brigada, te za druge dočasničke dužnosti iste razine, a koji su uspješno
obavljali prethodne niže dočasničke dužnosti.

Članak 38.

Intergranska vojna izobrazba organizira se na razini
Oru­žanih snaga, a provodi je Zapovjedništvo za združenu izo­braz­bu i obuku.
Istu čini Visoka dočasnička izobrazba (u dalj­njem tekstu: VsDI).

Članak 39.

VsDI predstavlja četvrti stupanj izobrazbe dočasnika
i sastoji se od zajedničkog dijela, koji je jednak za sve grane Oružanih snaga.
Polaznici izobrazbe su dočasnici čina narednik/nadnarednik.

VsDI osposobljava dočasnike za dužnosti prvog
dočasnika bojne i više i/ili za stožernog dočasnika razine korpusa i više, te
za druge dočasničke dužnosti iste razine, a koji su uspješno obav­ljali
prethodne niže dočasničke dužnosti.

Članak 40.

Pričuvnom vojniku čina razvodnika s uspješno
završenim Tečajem za razvodnike tijekom obvezatnog služenja vojnog roka te
nakon 2 godine uspješnog obnašanja službe priznaje se TRTSV i može se
dodijeliti čin skupnika.

Članak 41.

Profesionalni razvoj i promicanje u viši čin
djelatnog do­časnika ovisi o uspješnom obnašanju dužnosti i uspješnom za­vršetku
odgovarajuće razine vojne izobrazbe.

Članak 42.

Ministarstvo obrane na prijedlog Glavnog stožera Oružanih
snaga određuje školu iz sustava civilne izobrazbe koja je odgo­varajuća za
svaku od dočasničkih vojnostručnih specijalnosti.

Članak 43.

Glavni stožer Oružanih snaga, sukladno potrebama i
planovima Oružanih snaga te sukladno planovima i smjernicama Ministarstva
obrane o provedbi izobrazbe dočasnika, određuje broj polaznika odgovarajućeg
stupnja dočasničke izobrazbe, na temelju potreba za određenim vojnostručnim
specijalnostima.

Članak 44.

Djelatni vojnik koji je završio odgovarajuću civilnu
izobrazbu, određeno vrijeme proveo na vojničkim i dočasničkim dužnostima, te
zadovoljava ostale zakonom propisane uvjete za prijam u djelatnu vojnu službu
može postati djelatni dočasnik sukladno Zakonu o službi u Oružanim snagama.

Članak 45.

Ako djelatnim dočasnikom želi postati ženska osoba iz
građanstva koja nije odslužila vojni rok i ne mora ga služiti, ona se u
djelatnu vojnu službu prima sukladno Zakonu o službi u Oružanim snagama.

Po odabiru osoba iz stavka 1. upućuje na posebnu
pripremnu vojnu obuku, koja načelno sadrži program temeljne i specija­lističke
obuke. Po uspješnom završetku pripremne vojne obuke osoba se raspoređuje u Oružane
snage na dužnost djelatnog vojnika.

Ženska
osoba koja je završila odgovarajuću civilnu izobrazbu, određeno vrijeme provela
na vojničkim i/ili dočasničkim dužnostima, te zadovoljava ostale zakonom
propisane uvjete za prijam na dočasničku dužnost može postati djelatni dočasnik
sukladno Zakonu o službi u Oružanim snagama.

Školovanja
pričuvnih časnika, dočasnika i vojnika

Članak
46.

Pričuvni
časnici i dočasnici biraju se po istim kriterijima kao i djelatni časnici i
dočasnici, a zatim prolaze sustav vojne izobrazbe koji im omogućuje dostizanje
istih razina znanja i vještina.

Na ovaj
se način omogućava prijelaz časnika i dočasnika iz pričuve u djelatni sastav
Oružanih snaga, sukladno potrebama Oružanih snaga i osobnim željama pojedinaca.

Članak
47.

Oblici
provedbe izobrazbe za pričuvne časnike i dočasnike mogu se međusobno
razlikovati, ali moraju osigurati istu razinu osposobljenosti za obnašanje
vojnih dužnosti.

Školovanje
državnih službenika i namještenika u Ministarstvu obrane te državnih službenika
i namještenika u Oružanim snagama

Članak 48.

Školovanje državnih službenika i namještenika na službi
u Ministarstvu obrane te službenika i namještenika u Oružanim snagama temelji
se na civilnom sustavu izobrazbe, a samo djelomično prema potrebi i na vojnom
sustavu izobrazbe.

Članak 49.

Temeljna polazišta o izobrazbi državnih službenika i
namje­štenika su:

– izobrazba i usavršavanje provodi se u civilnim
ustanovama: znanstvenim i stručnim studijem na učilištima i školama, spe­cijalizacijama,
poslijediplomskim studijima, polaganjem struč­nih i pravosudnih ispita,
različitim funkcionalnim teča­jevima, simpozijima, znanstvenim i stručnim
skupovima i drugim oblicima izobrazbe i usavršavanja u civilnim institucijama,

– sustavna izobrazba državnih službenika u vojnom
pogledu provodi se u obrazovnim ustanovama Oružanih snaga,

– tečajevi i seminari o zapovjedno-stožernim
odnosima, mogu se planirati i provoditi za državne službenike paralelno ili
zajedno sa tečajevima i seminarima za časnike Oružanih snaga,

– seminari i radionice u specifičnim poljima vojne
karijere, kao što su seminari: o logistici, o planiranju, programiranju i
proračunu, upravljanju osobljem, upravljanju resursima i slično, mogu se po
potrebi planirati i provoditi u organizacijskim dijelovima Ministarstva obrane
i Oružanih snaga,

– upućivanje državnih službenika i namještenika na
izobrazbu u inozemstvo provodi se kroz vojnu suradnju i druge oblike prijenosa
znanja (simpoziji, tematski stručni skupovi, radionice i drugo).

Članak 50.

Sustav ocjenjivanja državnih službenika i
namještenika, te procjena potreba za rad na višim razinama i na odgovarajućim
poslovima i dužnostima su od posebne važnosti za upućivanje državnih službenika
i namještenika na izobrazbu i druge oblike profesionalnog razvoja.

Školovanje
državnih službenika

Članak
51.

Izobrazbu državnih službenika organizira i provodi Za­povjedništvo
za združenu izobrazbu i obuku u suradnji s Upravama Ministarstva obrane i
Glavnog stožera Oružanih snaga. Istu čine sljedeći oblici i razine izobrazbe:

1. Temeljni tečaj za državne službenike

2. Napredni tečaj za državne službenike.

Članak 52.

Temeljni tečaj za državne službenike ima jedinstven
sadržaj za sve profile državnih službenika. Svrha ovog tečaja je upoznati
polaznike s vojnim okruženjem i pripremiti ih za uspješno obnašanje poslova
savjetnika, viših savjetnika, te nakon određenog iskustva, voditelja
pododsjeka. Na tečaju se upoznaju s ustrojem Ministarstva obrane i Oružanih
snaga, zakonima, propisima i odnosima u Ministarstvu obrane i Oružanih snaga,
te sustavima vođenja, upravljanja i zapovijedanja Oružanim snagama.

Kandidati na ovu razinu izobrazbe za državne službenike,
mogu biti upućeni po prijemu u službu, uz uvjet stečenog odgo­varajućeg stupnja
civilnog obrazovanja.

Članak 53.

Napredni tečaj za državne službenike ima jedinstven
sad­ržaj za sve profile državnih službenika. Svrha ovog tečaja je pripremiti
odabrane polaznike za uspješno obnašanje viših službeničkih dužnosti i poslova
čelnika odsjeka, odjela i ureda u upravama Ministarstva obrane. Na tečaju se
upoznaju s upravljanjem vojnim organizacijama, izabranim propisima, sustavima
vođenja, upravljanja i zapovijedanja Oružanim snagama, sustavom planiranja,
programiranja i izrade proračuna obrane i dr.

Kandidati na ovu razinu izobrazbe mogu biti upućeni
poslije uspješnog obnašanja poslova savjetnika, viših savjetnika, voditelja
pododsjeka i ostalih službeničkih dužnosti iste razine.

Članak 54.

Razine izobrazbe iz članka 51. ovoga Pravilnika,
osposobljavaju polaznike za određenu dužnost u Oružanim snagama i Ministarstvu
obrane. Profesionalni razvoj državnih službenika ovisi o uspješnom obnašanju dužnosti
i civilnoj, odnosno vojnoj izobrazbi.

Članak 55.

Vojna izobrazba državnih službenika istovjetna je za
polaznike svih ustrojstvenih jedinica Ministarstva obrane i Oružanih snaga.

Zadaća vojne izobrazbe državnih službenika je
kvalitetna izobrazba u posebnom vojno-stručnom pogledu.

Znanja i vještine, potrebite za određeno uže stručno
područje ustrojbene cjeline u kojoj su zaposleni, polaznici stječu na
seminarima, radionicama i stručnim tečajevima koji nisu dio slijednog i
progresivnog sustava izobrazbe, već čine dio funkcionalnog sustava izobrazbe i
razvoja.

Članak
56.

Razdoblje
provedeno u određenom rasponu dužnosti prije upućivanja na slijedeću razinu
izobrazbe ovisi o potrebama Ministarstva obrane i Oružanih snaga te uspješnosti
državnog službenika.

Školovanje
namještenika

Članak
57.

Potrebe
za profesionalnim razvojem namještenika sukladne su dužnostima koje oni
obnašaju. Namještenici se za svoje dužnosti osposobljavaju civilnom izobrazbom,
te za njihovu izobrazbu nije uspostavljen slijedni i progresivni sustav vojne
izobrazbe.

Članak 58.

Posebni programi vojno-stručnog osposobljavanja mogu
se razviti nakon određivanja potreba i zahtjeva poslova te prosudbe trenutnih
znanja i vještina namještenika. Nakon utvrđivanja zahtjeva i stvarnih
sposobnosti namještenika, mogu se razvijati konkretni odgovarajući tečajevi
institucionalne izobrazbe za namještenike.

Članak 59.

Temeljnu izobrazbu namještenika provode obrazovne
ustanove Republike Hrvatske. U slučaju posebnih potreba Ministarstva obrane i
Oružanih snaga za osobama određene stručnosti, nadležna tijela mogu pokrenuti
ili potaknuti izobrazbu u suradnji s odgovarajućim srednjoškolskim ustanovama.

Članak 60.

Naknadnu izobrazbu i obuku namještenika u specifičnim
područjima provode obrazovne ustanove Republike Hrvatske, koje u tom cilju
surađuju s nadležnim tijelima Ministarstva obrane i Oružanih snaga.

Članak 61.

Naknadna vojna obuka i izobrazba namještenika može
biti organizirana u obliku posebnih tečajeva u vojnim učilištima ili
postrojbama i ustanovama Ministarstva obrane i Oružanih snaga.

B) FUNKCIONALNA IZOBRAZBA

Članak 62.

Funkcionalna izobrazba je stjecanje znanja i vještina
koja neposredno ne utječe na karijeru vojne osobe, državnog službenika i
namještenika Oružanih snaga i Ministarstva obrane, ali pridonose provedbi
postavljenih zadaća.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka, mogu se uz programe
sustavne i slijedne izobrazbe, po potrebi dodatno obučavani i osposobljavani po
posebnim programima vojnog ili civilnog osposob­ljavanja i usavršavanja,
odnosno po programima vojne i civilne funkcionalne izobrazbe.

Članak 63.

Programima osposobljavanja i usavršavanja stječu se
nova znanja, vještine i sposobnosti potrebite za rad ili praćenje i uporabu
novih tehnologija.

Program vojnog osposobljavanja i usavršavanja može
pred­ložiti zapovjednik razine brigade (samostalne bojne) njemu ravne ili više
razine, te načelnik službe – uprave Ministarstva obrane i Glavnog stožera Oružanih
snaga.

Članak
64.

Planiranje
potreba za funkcionalnom izobrazbom, organizacija i provedba iste u nadležnosti
su uprava odnosno službi Ministarstva obrane i Glavnog stožera Oružanih snaga
sukladno njihovom strukovnom području rada.

Članak
65.

Program
vojnog osposobljavanja i usavršavanja za vojne osobe, državne službenike i
namještenike u Oružanim snagama, odobrava načelnik Glavnog stožera Oružanih
snaga.

Ako
program iz stavka 1. ovoga članka traje duže od mjesec dana odobrava ga
načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga uz suglasnost ministra obrane ili osobe
koju ministar ovlasti.

Programe
vojnog osposobljavanja i usavršavanja mogu provoditi civilne odnosno vojne
obrazovne ustanove.

Članak
66.

Postupak
izrade nastavnih planova i programa te provedba programa vojnog osposobljavanja
i usavršavanja provodi se po istim načelima koja važe za programe slijedne i
rastuće vojne izobrazbe.

C) ŠKOLOVANJE U GRAĐANSTVU (civilna izobrazba)

Članak
67.

Školovanje u građanstvu (civilna izobrazba)
podrazumijeva izobrazbu vojnih osoba, kadeta i vojnih stipendista Ministarstva
obrane i Oružanih snaga na strukovnim, srednjim, višim i visokim školama i
učilištima u Republici Hrvatskoj i inozemstvu, a obuhvaća:

– školovanje uz rad djelatnih časnika, dočasnika i
namje­štenika na strukovnim i srednjim školama radi stjecanja trogodišnje i
četverogodišnje srednje stručne spreme,

– školovanje uz rad djelatnih časnika, dočasnika i državnih
službenika na visokim učilištima radi stjecanja odgovarajuće izobrazbe na
stručnom dodiplomskom i sveučilišnom dodiplomskom studiju,

– školovanje djelatnih časnika, dočasnika i državnih
službenika po modelu redovite izobrazbe radi stjecanja odgovarajuće izobrazbe
na stručnom dodiplomskom i sveučilišnom dodiplomskom studiju,

– školovanje i stipendiranje kadeta i vojnih
stipendista na visokim učilištima radi popune Oružanih snaga s djelatnicima
nedostajućih profila,

– poslijediplomsko školovanje i specijalistička
usavršavanja djelatnih časnika i državnih službenika,

– pohađanje tečajeva, seminara i programa
osposobljavanja, usavršavanja i prekvalifikacije,

– polaganje stručnih i pravosudnih ispita.

D) ŠKOLOVANJE U INOZEMSTVU

Članak
68.

Školovanje
u inozemstvu u smislu ovoga Pravilnika je proces stjecanja znanja i vještina za
razvoj sposobnosti koje se ostvaruje kroz izobrazbu i obuku na vojnim i
civilnim učilištima u inozemstvu, a provodi na dodiplomskim i poslijediplomskim
studijama, strukovnim specijalizacijama i stručnim tečajeva, te ostalim
oblicima stručnog osposobljavanja i usavršavanja.

Članak
69.

Vojne
osobe, kadeti, državni službenici i namještenici te vojni i civilni stipendisti
(u daljnjem tekstu: kandidati za izobrazbu u inozemstvu) pripremaju se, upućuju
i pohađaju izobrazbu u inozemstvu u skladu s ovim Pravilnikom, godišnjim Planom
i programom međunarodne vojne izobrazbe i obuke (MVIO) i drugim propisima iz
područja obrane.

Članak
70.

Odluku
o provedbi godišnjeg Plana i programa međunarodne vojne izobrazbe i obuke
donosi ministar obrane na prijedlog pomoćnika ministra za ljudske resurse.

Članak 71.

Postupci planiranja, provedbe, praćenja i raščlambe
izobrazbe u inozemstvu odvijaju se na temelju planskih dokumenta iz članka 13.
ovoga Pravilnika.

Upućivanje pojedinog kandidata za izobrazbu u
inozemstvo propisuje se Odlukom o upućivanju na izobrazbu u inozemstvo, koju
donosi pomoćnik ministra za ljudske resurse.

Odluke o upućivanju na ratne škole i Studij
nacionalne obrane donosi ministar obrane na prijedlog pomoćnika ministra za
ljudske resurse.

Odluka o upućivanju na izobrazbu u inozemstvu donosi
se najkasnije 3 tjedna prije početka izobrazbe.

Članak 72.

Odluka o upućivanju na izobrazbu u inozemstvu sadrži:

– naziv obrazovne institucije u koju se osoba upućuje
na izobrazbu, naziv programa izobrazbe ili obuke, državu i mjesto izobrazbe;

– dan polaska i povratka, odnosno trajanja izobrazbe,
te vrstu prijevoznog sredstva;

– uvjete smještaja i prehrane tijekom izobrazbe;

– iznos visine naknade za školarinu, kotizaciju i
pokriće ostalih troškova koji proizlaze iz uvjeta izobrazbe, odnosno plana i
programa (smještaj, prehrana, lokalni prijevoz, školski pribor, učila i
pomagala…);

– zadaće nositelja planiranja, provedbe, upravljanja
i pra­ćenja izobrazbe u inozemstvu na plansko-provedbenoj i
potporno-provedbenoj razini, u skladu s pravilnikom;

– ostala prava i obveze utvrđene međunarodnim
sporazumima.

Članak 73.

Godišnjom Odlukom ministra obrane o provedbi Plana i
programa međunarodne vojne izobrazbe i obuke (u daljnjem tekstu: MVIO) utvrđuju
se:

– plan i način provedbe MVIO,

– nositelji planiranja,

– rokovi,

– iskazane potrebe ustrojstvenih jedinca Ministarstva
obrane i Oružanih snaga za izobrazbom u inozemstvu,

– naziv i razine izobrazbe, raščlamba po zemljama održa­vanja
izobrazbe, sažetak programa, broj polaznika, trajanje i vrijeme održavanja te
pripadajućim uvjetima pohađanja (razina čina, stručna sprema, potrebna razina
znanja stranog jezika),

–
rokovi izvršenja pojedinih zadaća vezanih za izobrazbu u inozemstvu, tj.
predlaganje, prijavljivanje, priprema, jezična doizobrazba, odabir, upućivanje,
provedba i praćenje izobrazbe.

IV.
PROVEDBA VOJNE I CIVILNE IZOBRAZBE
I NADZOR

Članak
74.

Vojna
izobrazba je trajni proces usvajanja znanja, vještina i sposobnosti koje osobe
iz članka 2. ovoga Pravilnika, stječu tijekom školovanja na vojnim učilištima,
civilnim školama i inozemstvu.

Vojnu izobrazbu za potrebe Oružanih snaga provode Za­povjed­ništvo
za združenu izobrazbu i obuku i Zapovjedništva za izobrazbu i obuku grana.

Zapovjedništva iz stavka 2. ovoga članka, surađuju s
drugim zapovjedništvima, postrojbama i ustanovama Oružanih snaga,
sveučilištima, visokim učilištima i srednjim školama u Republici Hrvatskoj, te
sudjeluje u potpori i provedbi znanstveno-­istra-
živačkog rada od interesa za Oružane snage.

Članak 75.

Zapovjedništvo za združenu izobrazbu i obuku i
Zapovjed­ništva za izobrazbu i obuku grana, nakon dobivene suglasnosti
načelnika Glavnog stožera Oružanih snaga reguliraju način provođenja izobrazbe
u svojim školama te pripremaju, provode i nadziru nastavni proces, prate rad nastavnika
i instruktora te se brinu o pravima i obvezama polaznika vojne izobrazbe,
kadeta i vojnih stipendista.

Članak 76.

Glavni stožer Oružanih snaga odgovoran je za
organizaciju, programsko uobličavanje i provedbu svih oblika vojne izobrazbe u
sustavu slijedno rastuće izobrazbe i profesionalnog razvoja djelatnika
Ministarstva obrane i Oružanih snaga, a koji se provode na vojnim učilištima u
Republici Hrvatskoj.

Članak 77.

Uprava za ljudske resurse odgovorna je za cjelokupni
nadzor obrazovnog sustava, unaprjeđenje i poboljšanje istoga, učinkovitu
provedbu svih aktivnosti u sustavu izobrazbe te koordinaciju svih odgovornih
nositelja.

Članak 78.

Pomoćnik ministra za ljudske resurse ovlašten je da u
ime Ministarstva obrane zaključuje ugovore o školovanju sa strukovnim,
srednjim, višim i visokim školama i učilištima u Republici Hrvatskoj i
inozemstvu te vojnim školama i učilištima.

Pomoćnik ministra za ljudske resurse ovlašten je
zaključivati i pojedinačne ugovore o školovanju s osobama iz članka 2. ovoga
Pravilnika.

Članak 79.

Vojne osobe, kadeti, državni službenici i
namještenici te vojni i civilni stipendisti, pripremaju se, upućuju i pohađaju
vojnu i civilnu izobrazbu u Republici Hrvatskoj u skladu s ovim Pravil­nikom,
godišnjom Odlukom o civilnoj i vojnoj izobrazbi i drugim propisima iz područja
obrane.

Članak 80.

Godišnju odluku o civilnoj i vojnoj izobrazbi donosi
ministar obrane na prijedlog pomoćnika ministra za ljudske resurse.

Godišnjom
odlukom iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se:

–
nositelji i suradnici na provedbi zadaća u sustavu izobrazbe,

–
oblici i razine civilne i vojne izobrazbe,

–
kalendar izobrazbe,

–
rokovi izvršenja zadaća.

Članak
81.

Ministarstvo
obrane surađuje s Ministarstvom znanosti i tehnologije, te sveučilištima,
veleučilištima i drugim visokim učilištima pri uspostavi smjerova stručnih i
znanstvenih studija, koji su odgovarajuća prethodna civilna izobrazba kandidata
za časnike odgovarajućih profila (vojnopopisnih djelatnosti) grana, rodova i
službi Oružanih snaga.

Na
odgovarajućim visokim učilištima mogu se organizirati posebni izborni predmeti
u okviru vojno-nastavnih modula, koji će biti obvezni za vojne stipendiste i
kojima će dobiti potrebita predznanja iz stručnih i znanstvenih područja koja
su relevantna za časnike određenih profila. Izborni predmeti u vojno-nastavnim
modulima dostupni su svim studentima i imaju jednak status kao i svi drugi
izborni predmeti na visokim učilištima.

Članak
82.

Tijekom
studija za vojne stipendiste i kadete organiziraju se ljetni kampovi u granskim
Zapovjedništvima za izobrazbu i obuku, tijekom kojih se provodi program koji
sadrži temeljnu i specijalističku obuku vojnika odgovarajuće grane, roda ili
službe.

Vojnog
stipendista koji završi ovakav program upućuje se kao kadeta neposredno na
temeljnu časničku izobrazbu, bez služenja vojnog roka.

Vojnom stipendistu i kadetu, koji je pohađao i
uspješno završio ovako organiziranu vojnu obuku u ljetnom kampu i proveo
propisano vrijeme na stažiranju, isto se priznaje kao služenje vojnog roka.

Članak 83.

Programi školovanja u vojnim učilištima, civilnim
školama, i funkcionalnoj izobrazbi ostvaruju se na osnovi NPP.

NPP utvrđuje se svrha, ciljevi i zadaće programa,
nastavni predmeti i sadržaji, trajanje i osnovni oblici izvođenja programa,
godišnji i tjedni broj sati nastave, broj sati za svaki predmet, te kadrovski,
didaktički i drugi uvjeti za izvođenje nastavnog plana i programa.

Članak 84.

U izradi i usavršavanju nastavnih planova i programa
vojno-nastavnih modula na visokim učilištima sudjeluje Ministarstvo obrane i
Glavni stožer Oružanih snaga, na temelju ugovora sa sveučilištem, veleučilištem
ili visokim učilištem.

Odobreni i prihvaćeni planovi i sadržaji
vojno-nastavnih modula ugrađuju se u nastavne planove i programe visokih
učilišta sukladno zakonu i utvrđenom postupku.

Članak 85.

NPP vojne izobrazbe izrađuju vojna učilišta na
temelju dostavljenih smjernica, u suradnji s odgovarajućim upravama Glavnog stožera
Oružanih snaga i Ministarstva obrane.

Nastavni
plan i program funkcionalne izobrazbe izrađuje ustanova ili postrojba koja će
ga provoditi.

Članak
86.

Načelnik
Glavnog stožera odobrava NPP vojne izobrazbe nakon usuglašavanja između uprava
Glavnog stožera Oružanih snaga i Ministarstva obrane.

Ako se
NPP odnosi na izobrazbu koja traje više od mjesec dana, načelnik Glavnog stožera
Oružanih snaga će NPP odobriti nakon dobivanja suglasnosti od ministra obrane
ili osobe koju on ovlasti.

V.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
87.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
023-03/03-04/1
Urbroj: 512-01-03-24
Zagreb, 16. lipnja 2003.

Ministrica
**Željka Antunović,** v. r.

Pravilnik, NN 107/2003-1414