## Zakon o zaštiti planova rasporeda integriranih sklopova

### NN 78/1999 (23.7.1999.), Zakon o zaštiti planova rasporeda integriranih sklopova

# ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZAŠTITI PLANOVA RASPOREDA INTEGRIRANIH SKLOPOVA**

Proglašavam Zakon o zaštiti planova rasporeda integriranih sklopova,
koji je donio Zastupnički dom Hrvatskoga državnog sabora na sjednici 30.
lipnja 1999. godine.

Broj: 01-081-99-1357/2
Zagreb, 8. srpnja 1999.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON**

### **O ZAŠTITI PLANOVA RASPOREDA INTEGRIRANIH SKLOPOVA**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje zaštita planova rasporeda integriranih sklopova,
u daljnjem tekstu topografija.

Članak 2.

Integrirani sklop označava proizvod u konačnom obliku ili prijelaznom
obliku u kojem su elementi od kojih je barem jedan aktivni element, a neki
ili svi su međusobno spojeni u ili na komadu materijala i koji su namijenjeni
obavljanju elektroničke funkcije.

Plan rasporeda - topografija - integriranoga sklopa označava trodimenzijski
razmještaj, bilo kako prikazan, elemenata od kojih je barem jedan aktivni
element, i nekih ili svih međusobnih spojeva integriranoga sklopa, ili
takav trodimenzijski razmještaj pripremljen za proizvodnju integriranoga
sklopa.

Tvorac topografije je fizička osoba koja je vlastitim stvaralačkim intelektualnim
radom stvorila topografiju.

Nositelj zaštićenog prava označava fizičku ili pravnu osobu kojoj je
u postupku propisanim ovim Zakonom priznato pravo na zaštitu topografije
ili njene pravne sljednike.

Gospodarsko iskorištavanje topografije znači proizvodnju, umnožavanje,
uvoz, prodaju, davanje u zakup, iznajmljivanje ili nuđenje u bilo koju
od tih svrha, ili bilo koji drugi način gospodarske uporabe topografije
ili integriranoga sklopa proizvedenoga na temelju topografije.

II. PRAVO NA ZAŠTITU

Članak 3.

Pravo na zaštitu topografije prema ovom Zakonu ima njezin tvorac kao
i njegovi pravni sljednici.

Ako je topografija nastala kao rezultat zajedničkoga rada više osoba,
jednako pravo na zaštitu topografije imaju svi tvorci, ako ugovorom nije
drukčije određeno.

Ako je topografija nastala u radnom odnosu ili na temelju narudžbe,
pravo na zaštitu ima poslodavac tvorca ili naručitelj, ako ugovorom o radu
ili narudžbi nije drukčije određeno.

Pravo na zaštitu iz stavka 1. i 2. ovoga članka imaju fizičke osobe
koje su državljani Republike Hrvatske ili pravne osobe čije je sjedište
na teritoriju Republike Hrvatske.

Pravo na zaštitu iz stavka 1. i 2. ovoga članka imaju i fizičke osobe
koje nisu državljani Republike Hrvatske odnosno strane pravne osobe koje
nemaju sjedište na teritoriju Republike Hrvatske ako to proizlazi iz međunarodnih
sporazuma i konvencija ili primjene načela uzajamnosti.

Članak 4.

Pravo na zaštitu topografije je prenosivo.

III. UVJETI I POSTUPAK OSTVARIVANJA ZAŠTITE

Članak 5.

Topografija se štiti ako je izvorna.

Topografija se smatra izvornom ako je rezultat tvorčeva vlastitoga stvaralačkoga
intelektualnoga rada ili stvaralačkoga rada više osoba i nije primjenjivana
u industriji poluvodiča u vrijeme kada je stvorena.

Ako topografija sadržava elemente koji su primjenjivani u industriji
poluvodiča, kombinacija tih elemenata bit će zaštićena samo ako, uzeta
kao cjelina, udovoljava uvjetima koji se odnose na izvornost propisanu
u stavku 1. i 2. ovoga članka.

Članak 6.

Upravni postupak zaštite i vođenje registra zaštićenih topografija provodi
Državni zavod za intelektualno vlasništvo Republike Hrvatske (u daljnjem
tekstu: Zavod).

Protiv odluka koje donosi Zavod nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti
upravni spor.

Registar iz stavka 1. ovoga članka je javan.

Članak 7.

Postupak za priznanje topografije pokreće se podneskom koji sadržava
zahtjev za priznanje topografije i druge bitne sastojke propisane ovim
Zakonom (u daljnjem tekstu: prijava topografije).

Prijava topografije treba sadržavati:

a) zahtjev za priznanje topografije,

b) podatke dostatne za utvrđivanje tko je podnositelj prijave,

c) podatke dostatne za uspostavu veze s podnositeljem prijave ili njegovim
zastupnikom, ako ga ima, poštom,

d) pisanu izjavu o datumu prve gospodarske uporabe ako je taj datum
nastupio prije datuma podnošenja prijave,

e) kratak opis obilježja elektroničke funkcije ili funkcija integriranog
sklopa proizvedenog na temelju dotične topografije,

f) podatke i priloge koji identificiraju topografiju propisane u članku
8. ovoga Zakona.

Jednom prijavom može se zahtijevati zaštita samo za jednu topografiju.

Članak 8.

Materijal koji treba priložiti prijavi sukladno članku 7. stavku 2.
točki f) ovoga Zakona, u svrhu identificiranja topografije sastoji se od:

a) nacrta ili fotografija prikaza za izradbu integriranoga sklopa ili

b) nacrta ili fotografija maski ili njihovih dijelova za izradbu integriranoga
sklopa ili

c) nacrta ili fotografija pojedinačnih slojeva integriranoga sklopa.

Materijalu iz stavka 1. ovoga članka mogu se priložiti: nosači podataka,
njihovi ispisi, integrirani sklop za čiju topografiju je zaštita zahtijevana,
ili potanak opis.

Podnositelj prijave ima pravo neki od potrebnih materijala ili neki
njegov dio označiti kao poslovnu tajnu, u kojem će se slučaju ti dijelovi
dati na uvid samo u postupku pred sudom povodom tužbe podnesene glede vrijednosti
zaštićene topografije ili povrede te zaštite. Podnositelj može dostaviti
Zavodu, radi davanja na uvid javnosti, i primjerke prijave u kojima su
dijelovi koji se odnose na poslovnu informaciju učinjeni nečitljivim.

Ravnatelj Zavoda donosi Pravilnik kojim se uređuje oblik, način popunjavanja
i podnošenja prijave.

Članak 9.

Zavod ispituje sadržava li prijava sve propisane sastojke iz članka
7. stavka 2. i članka 8. stavka 1. ovoga Zakona, a povodom podnesene prijave
iz članka 7. stavka 1. ovoga Zakona.

Ako prijava ne sadržava sve propisane sastojke iz članka 7. stavka 2.
i članka 8. stavka 1. ovoga Zakona, smatrat će se neurednom, te će Zavod
pozvati podnositelja prijave da ukloni nedostatke u roku koji ne može biti
kraći od jednoga mjeseca niti duži od tri mjeseca.

Ako podnositelj prijave u propisanom roku iz stavka 2. ovoga članka
ukloni nedostatke, datum primitka uređene prijave smatrat će se datumom
podnošenja prijave.

Ako podnositelj prijave ne ukloni nedostatke u roku iz stavka 2. ovoga
članka, prijava će se zaključkom odbaciti.

Članak 10.

Ako prijava sadržava sve sastojke iz članka 7. stavka 2. i članka 8.
stavka 1. ovoga Zakona, Zavod podnositelju prijave kao nositelju zaštićenoga
prava izdaje rješenje o priznanju prava na topografiju, zaštićenu topografiju
upisuje u registar topografija koji vodi Zavod, te podatke iz registra
objavljuje u službenom glasilu Zavoda.

Članak 11.

U registar zaštićenih topografija upisuju se sljedeći podaci za svaku
topografiju:

a) registarski broj zaštićene topografije,

b) datum podnošenja prijave,

c) datum i broj rješenja o upisu u registar,

d) naziv topografije,

e) podaci o prijavitelju: prezime i ime te prebivalište, državljanstvo
prijavitelja, ako je riječ o fizičkoj osobi, odnosno naziv i sjedište prijavitelja,
ako je riječ o pravnoj osobi, pri čemu podaci za pravne osobe moraju biti
suglasni s podacima iz sudskoga registra,

f) podaci o tvorcu: prezime i ime te naziv, pri čemu je dovoljan navod
mjesta i države,

g) datum prvoga gospodarskoga iskorištavanja topografije, ako je topografija
gospodarski već iskorištavana,

h) podaci o možebitnom zastupniku,

i) podaci o promjenama koje se odnose na: prijenos prava, licenciju,
poništaj, prestanak zaštite i druge promjene koje su bitne za pravni položaj
zaštićene topografije.

Ravnatelj Zavoda donosi Pravilnik kojim se propisuje obrazac registra
i način vođenja registra.

Članak 12.

Za postupke u upravnom postupku zaštite kao i za održavanje prava na
snazi plaćaju se upravne pristojbe i naknade troškova upravnog postupka
u skladu s posebnim propisima.

Ako propisane upravne pristojbe i naknade troškova upravnog postupka
nisu uplaćene u propisanom roku, prijava se smatra povučenom odnosno priznato
pravo prestaje vrijediti.

Članak 13.

Rješenje o priznanju prava na topografiju proglasit će se ništavim ako
se utvrdi:

a) da topografija nije izvorna,

b) da je prijava podnesena od strane fizičke ili pravne osobe koja nema
pravo na zaštitu,

c) da prijava nije podnesena u propisanim rokovima iz članka 20. ovoga
Zakona,

d) da na temelju prikaza koji se odnose na zaštićenu topografiju nije
moguća njezina identifikacija.

Postupak za proglašavanje ništavim rješenja o priznanju prava na topografiju
može pokrenuti Zavod po službenoj dužnosti ili na prijedlog svake fizičke
ili pravne osobe ili državnog odvjetnika na temelju razloga propisanih
u stavku 1. točki a), b), c) i d) ovoga članka za cijelo vrijeme trajanja
zaštite.

IV. UČINCI ZAŠTITE I OGRANIČENJA

Članak 14.

Nositelj prava na zaštićenu topografiju ima isključivo pravo njezina
gospodarskoga iskorištavanja, uključujući pravo dopustiti ili zabraniti
sljedeće postupke:

a) umnožavanje topografije,

b) uvoz, prodaju ili druge oblike stavljanja u promet topografije ili
integriranoga sklopa sa zaštićenom topografijom, kao i proizvoda u koje
je ugrađen integrirani sklop sa zaštićenom topografijom.

Isključiva prava iz stavka 1. ovoga članka ne odnose se na koncepciju,
postupak, sustav ili tehnologiju ostvarenja topografije, ili na bilo koju
informaciju uskladištenu u integriranom sklopu, nego samo na topografiju
kao takvu.

Članak 15.

Bez odobrenja nositelja prava topografije dopušteno je:

a) umnožavanje zaštićene topografije u negospodarske svrhe,

b) umnožavanje zaštićene topografije radi raščlambe ili procjenjivanja
koncepcija, postupaka, sustava i tehnologija sadržanih u topografiji, ili
za potrebe obrazovanja ili istraživanja i

c) gospodarsko iskorištavanje nove topografije koja je stvorena na temelju
istraživanja i raščlambe zaštićene topografije, ali se smatra izvornom
i rezultatom osobnoga stvaralačkoga napora njezina tvorca i nije poznata
iz svakidašnje uporabe u industriji poluvodiča.

Članak 16.

Osoba čija su prava iz zaštićene topografije povrijeđena može zahtijevati,
uz naknadu štete, i poduzimanje mjera radi sprečavanja daljnjega povređivanja
njegovih zaštićenih prava.

Osoba koja povređuje prava koja proizlaze iz zaštićene topografije odgovorna
je za nastalu štetu u skladu s općim načelima o naknadi štete.

Odredbe iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se i na pravnoga sljednika
zaštićene topografije.

Članak 17.

Osobi koja gospodarski iskorištava integrirani sklop sa zaštićenom topografijom
i koja ne zna ili nije imala razloga vjerovati da je riječ o zaštićenoj
topografiji, ne može se zabraniti gospodarsko iskorištavanje takva integriranoga
sklopa.

Nositelj prava na zaštićenu topografiju može u pisanom obliku zahtijevati
od osobe iz stavka 1. ovoga članka naknadu štete za gospodarsko iskorištavanje
zaštićene topografije, čiji iznos ovisi o opsegu njezina gospodarskoga
iskorištavanja. Naknada štete može se zahtijevati od datuma kada je osoba
iz stavka 1. ovoga članka saznala, odnosno imala razloga vjerovati, da
je riječ o zaštićenoj topografiji.

Naknadu štete iz stavka 2. ovoga članka određuju nositelj zaštićene
topografije i osoba iz stavka 1. ovoga članka sporazumno. Ako do sporazuma
ne dođe, visinu naknade štete određuje nadležni sud.

Odredba iz stavka 1. ovoga članka odnosi se i na pravnoga sljednika
te osobe.

Pravo na gospodarsko iskorištavanje iz stavka 1. ovoga članka je ograničeno
na uvoz, prodaju ili bilo koji drugi oblik stavljanja u promet proizvoda
integriranih sklopova ili drugih proizvoda koji sadržavaju zaštićenu topografiju,
i to se pravo odnosi na topografiju ili proizvode koji su bili dostupni
u vrijeme kada je primljen zahtjev iz stavka 2. ovoga članka.

Članak 18.

Nositelj zaštićene topografije ne može zabraniti nuđenje na prodaju,
prodaju i uporabu proizvoda kad su zaštićena topografija, integrirani sklop
koji sadržava zaštićenu topografiju ili proizvod u koji je ugrađen takav
integrirani sklop stavljeni na tržište Republike Hrvatske od strane nositelja
prava ili uz njegovo izričito odobrenje.

V. POČETAK I TRAJANJE ZAŠTITE

Članak 19.

Isključiva prava počinju vrijediti nastupom prvoga od sljedećih datuma:

a) datuma podnošenja prijave Zavodu sukladno članku 7. ovoga Zakona,
ako topografija nije bila gospodarski iskorištavana, ili

b) datuma prvoga gospodarskoga iskorištavanja topografije bez obzira
gdje u svijetu do njega dođe.

Članak 20.

Isključiva prava prestaju vrijediti istekom roka od deset godina računajući
od nastupa prvog od sljedećih datuma:

a) kraja kalendarske godine u kojoj se topografija počela prvi put gospodarski
iskorištavati bilo gdje u svijetu, ili

b) kraja kalendarske godine u kojoj je podnesena uredna prijava.

Isključiva prava prestaju i prije isteka roka iz stavka 1. ovoga članka
ako nisu plaćene upravne pristojbe i naknade troškova upravnog postupka
ili ako se nositelj prava u pisanom obliku odrekne prava.

Iznimno isključiva prava istječu nakon petnaest godina od nastanka topografije
ako ona nije bila gospodarski iskorištavana.

Za vrijeme trajanja isključivih prava, nositelj zaštićene topografije
ima pravo označiti integrirani sklop velikim slovom "T".

Članak 21.

Prijava iz članka 7. ovoga Zakona ne može se podnijeti nakon isteka
roka od dvije godine od datuma početka prvoga gospodarskoga iskorištavanja
topografije.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 22.

Na odredbe o zastupanju o nositeljima zajedničkoga prava, o postupku
proglašavanja ništavim rješenja o priznanju prava na topografiju, o rokovima
za podnošenje tužbe zbog povrede prava, o prijenosu prava, o licencijskim
ugovorima primjenjivat će se odgovarajuće odredbe Zakona o patentima.

Članak 23.

Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se samo na topografije koje su nastale
poslije njegova stupanja na snagu.

Članak 24.

Ravnatelj Zavoda Pravilnikom pobliže uređuje pitanja iz članka 8. i
članka 11. ovoga Zakona. Pravilnik će se donijeti do dana određenoga za
primjenu ovoga Zakona.

Članak 25.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana o dana objave u "Narodnim novinama",
a primjenjuje se od 1. siječnja 2000.

Klasa: 381-01/99-01/01
Zagreb, 30. lipnja 1999.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 78/1999-1397