## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2005. godini

### NN 189/2004 (31.12.2004.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2005. godini

# ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva

**3244**

Na
temelju članka 12. stavka 1. Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, br.
70/97., 105/01. i 172/03.) ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga
gospodarstva donosi

## NAREDBU

### O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 2005. GODINI

I.
OPĆE ODREDBE

Zarazne
i nametničke bolesti životinja koje se sprječavaju, otkrivaju i suzbijaju
provođenjem mjera određenih ovom Nared­bom jesu:

 1. Bedrenica i šuštavac

 2. Bjesnoća

 3. Bolest plavog jezika

 4. Bolesti pčela

 5. Bolesti riba i školjkaša

 6. Bruceloza

 7. Genitalna kampilobakterioza

 8. Goveđa spongiformna encefalopatija

 9. Grebež ovaca (scrapie)

10.Ehinokokoza

11.Enzootska leukoza goveda

12.Infekciozna anemija kopitara

13.Klamidioza ptica

14.Klasična svinjska kuga

15.Kontrola zdravlja vimena

16.Listerioza

17.Lišmanijaza

18.Leptospiroza

19.Newcastleska bolest

20.Paratuberkuloza

21.Q-groznica

22. Salmoneloze i infekcije peradi i nojeva sa *S. gallinarum-pul­lorum,
S. enteritidis* i *S. typhimurium*

23.Salmoneloza konja, ovaca i koza

24.Trihomonijaza

25.Trihineloza

26.Tuberkuloza

27. Zarazni rinotraheitis goveda – zarazni pustularni
vulvovaginitis

II.
IMUNOPROFILAKTIČKE MJERE

1.
Bedrenica i šuštavac

1)
Goveda, ovce i koze u zaraženim područjima (bedre­nič­nim distriktima) moraju
biti cijepljeni protiv bedrenice i šuštavca najkasnije do 30. travnja.

2)
Goveda, ovce i koze dopušteno je napasati u zaraženim područjima, ako su
cijepljeni protiv bedrenice i ako je od cijepljenja prošlo više od 15 dana.

3)
Bedrenične distrikte određuje Uprava za veterinarstvo.

2.
Bjesnoća

1) Psi
stariji od tri mjeseca moraju biti cijepljeni protiv bjesnoće na čitavom
području Republike Hrvatske, najkasnije do 31. ožujka.

2) Pas
koji tijekom godine navrši tri mjeseca, mora biti cijepljen u narednih 14 dana,
a pas koji nije ranije cijepljen, u roku od 14 dana od dana nabave.

3) Za
cijepljenje pasa i mačaka može se koristiti samo monovalentno cjepivo od
umrtvljenih, visokoimunogenih sojeva virusa bjesnoće.

4) Svi
psi moraju biti označeni u skladu s Pravilnikom o označavanju pasa (NN, br.
162/03, 114/04).

5) U slučaju potrebe, ministar poljoprivrede,
šumarstva i vodnoga gospodarstva može narediti cijepljenje i drugih životinja protiv
bjesnoće u pojedinim područjima, samo monovalentnim cjepivom od umrtvljenih,
visokoimunogenih sojeva virusa bjes­no­će.

3. Newcastleska bolest

1) Svu perad u ekstenzivnim uzgojima koja obolijeva
od newcastleske bolesti (kokoš, puran, biserka, noj i pernata divljač osim
divlje patke) i golubove iz uzgoja treba cijepiti protiv ove bolesti dva puta
godišnje cjepivom proizvedenim od soja La Sota jednim od sljedećih postupaka
primjene: pitkom vodom, okulonazalno ili raspršivanjem.

2) Cijepljenje iz stavka 1. ove podtočke mora biti
provedeno između 15. travnja i 30. svibnja prvi put, te između 15. listopada i
30. studenoga drugi put, a kod prinovljene peradi i između navedenih razdoblja.

3) Netom izležena perad, koja se cijepi protiv
newcastleske bolesti u valionici, mora biti cijepljena primjenom sojeva La Sota
ili B1. Cijepljenje može biti provedeno postupkom zamagljivanja, primjenom
ultrazvučnog raspršivača.

4) Perad u intenzivnom uzgoju (perad na farmama i
svim oblicima intenzivne proizvodnje), a koja obolijeva od newcastleske bolesti
(kokoš, puran, biserka, noj i pernata divljač osim div­lje patke), mora biti
cijepljena protiv ove bolesti tako da stalno bude imuna.

5) Uspjeh cijepljenja peradi prosuđuje se serološkom pretragom
koja je sastavni dio imunoprofilaktičkog postupka.

6) Imunost se mora kontrolirati:

a. u ekstenzivnim uzgojima peradi i golubova iz
uzgoja, uzimanjem 5 uzoraka krvi na 1.000 cijepljene peradi dva puta godišnje,
3 do 4 tjedna nakon provedenog cije­pljenja;

 b. u
intenzivnim uzgojima peradi, pretragom 20 uzoraka krvi po jatu, najmanje dva
puta godišnje.

7) Ovlaštene veterinarske organizacije i posjednici
peradi u intenzivnom uzgoju dužni su dostaviti nadležnoj županijskoj
veterinarskoj inspekciji plan akcija cijepljenja protiv ove bolesti.

III.
DIJAGNOSTIČKE PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA BOLESTI

1.
Bruceloza

1) Na
brucelozu mora biti serološki pretražena:

a.
jedanput godišnje krv 20% krava u uzgojima brojnijim od 10 grla. U svim
uzgojima muznih krava brojnijim od 10 grla mora biti pretražena i krv junica
prije ulaska u laktaciju;

b. jedanput godišnje krv svih krmača u uzgojima od 10
do 50 grla, te krv 20% krmača u uzgojima brojnijim od 50 grla;

c. krv novonabavljenih goveda, ovaca, koza i svinja,
prije uvođenja u uzgoj;

d. dva puta godišnje krv bikova, ovnova, jarčeva i
nerastova koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i
prirodni pripust, tako da se jedan pregled obavi prije korištenja za rasplod,
pri čemu se krv ovnova mora pretražiti i na Brucella ovis infekciju;

e. dva puta godišnjeobvezno ispitivanje na
brucelozu svih nerastova u ekstenzivnim uzgojima.

f.
prije stavljanja u promet, svi rasplodni ovnovi obvezno moraju biti pregledani
na B. ovis infekciju, a nalaz ne smije biti stariji od 30 dana.

2) Veterinari su dužni dostaviti krv životinja na
laboratorijsku pretragu, a po mogućnosti i fetus, kod svakog pobačaja krava,
junica, ovaca, koza, krmača, nazimica i kobila.

2. Bolest plavog jezika

Uzimanje uzoraka domaćih i divljih preživača u cilju
otkrivanja i kontrole bolesti plavog jezika provodit će se u skladu s Programom
praćenja i kontrole bolesti plavog jezika u Republici Hrvatskoj.

3. Bolesti pčela

1) Na svim pčelinjacima moraju biti provedene
naređene preventivne i dijagnostičke mjere za zaštitu zdravlja pčelinjih
zajednica od sljedećih pčelinjih bolesti: američka gnjiloća, nozemoza, varooza,
tropileloza i etinioza.

2) Uzgoj pčelinjih matica za prodaju dopušten je samo
na pčelinjacima koji su pod stalnim veterinarsko-zdravstvenim nadzorom.

3) U promet mogu biti stavljene samo zdrave pčelinje
matice i zdrave pčelinje zajednice, odnosno one na kojima su provedene naređene
dijagnostičke i preventivne mjere i to:

3.1 Američka gnjiloća

1) U mjestima u kojima je tijekom 2004. godine utvrđena
američka gnjiloća, tijekom ožujka ili travnja 2005. godine moraju biti klinički
pregledane sve pčelinje zajednice u krugu polumjera 3 km od zaraženog
pčelinjaka. Svaka sumnja na bolest mora biti potvrđena laboratorijskom
pretragom. Putem ovlaštene veterinarske organizacije, na pretragu mora biti
dostavljen službeni uzorak pčelinjeg legla, i to komad saća s poklopljenim
leglom veličine 10x10 cm, na kojem su znaci bolesti dobro vidljivi, umotan u
zrakopropusnu ambalažu.

2) Na pčelinjacima za uzgoj i prodaju matica, tijekom
proljeća i jeseni moraju biti klinički pregledane sve pčelinje zajednice. Iz
zajednica sumnjivih na bolest mora biti uzet službeni uzorak pčelinjeg legla i
dostavljen na laboratorijsku pretragu putem ovlaštene veterinarske organizacije.

3.2 Nozemoza

1) Na svim pčelinjacima tijekom siječnja ili veljače
moraju biti uzeti službeni uzorci zimskih gubitaka pčela i dostavljeni na
laboratorijsku pretragu putem ovlaštenih veterinarskih organizacija.

2) Tijekom sezone uzgoja i prodaje matica, iz svih
pčelinjih zajednica na pčelinjacima za uzgoj i prodaju matica moraju biti uzeti
uzorci pčela i dostavljeni na laboratorijsku pretragu putem ovlaštenih
veterinarskih organizacija.

3.3 Varooza

Na svim pčelinjacima, tijekom zime i u sezoni
ovlašteni veterinar mora provesti dijagnostičko tretiranje protiv varooze. U
pčelinjacima do 50 pčelinjih zajednica dijagnostičko tretiranje treba provesti
na 5 pčelinjih zajednica, a na pčelinjacima s više od 50 pčelinjih zajednica
dijagnostičko tretiranje mora se provesti na 10% pčelinjih zajednica.

3.4 Tropileloza

Na svim pčelinjacima tijekom dijagnostičkog
tretiranja protiv varooze u sezoni, ovlašteni veterinar mora pregledati
podložak na uzročnika tropileloze.

3.5
Etinioza

Na svim
pčelinjacima tijekom dijagnostičkog tretiranja protiv varooze u sezoni,
ovlašteni veterinar mora obaviti klinički pregled pčelinjih zajednica na
etiniozu.

4.
Bolesti riba i školjkaša

Na svim
uzgajalištima, uključujući i ona za koja su zadužena športska ribolovna
društva, moraju biti obavljeni klinički pregledi, uzeti uzorci za
laboratorijske pretrage te obavljene laboratorijske pretrage kako slijedi:

*a) Na svim pastrvskim uzgajalištima*

–   u vrijeme mriješćenja mora biti obavljen pregled matič­nog jata
pastrvskih vrsta riba na nazočnost uzročnika virusne hemoragične septikemije,
zarazne hematopoetske nekroze i zarazne nekroze gušterače. Za virusološke
pretrage treba uzeti ovarijalnu tekućinu pri kraju istiskivanja od minimalnog
broja ženki koji će omogućiti sigurnost utvrđivanja uzročnika bolesti u
prevalenciji od 5% (skupni uzorci od po 5 matica u jednu epruvetu),

–   u proljeće je potrebno dostaviti materijal pastrvskih vrsta riba
za virusološke pretrage na nazočnost uzročnika virusne hemoragične septikemije,
zarazne hematopoetske nekroze i zarazne nekroze gušterače.

*Tablica.* OdreĐivanje veliČine
uzorka

|  |  |
| --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | Veličina uzorka |
| Veličina jata | (broj jedinki u uzorku) |
| (broj jedinki u uzgoju) | za utvrđivanje uzročnika u |
| if !supportEmptyParas endif | prevalenciji od najmanje 5% |
| 50 | 35 |
| 100 | 45 |
| 250 | 50 |
| 500 | 55 |
| 1000 | 55 |
| 1500 | 55 |
| 2000 | 60 |
| 4000 | 60 |
| 10.000 | 60 |
| 100.000 i više | 60 |

*b) Na svim ribnjačarstvima:*

–   u vrijeme mriješćenja mora biti obavljen pregled matič­nog jata
šaranskih vrsta riba na nazočnost uzročnika pro­ljetne viremije šarana. Za
virusološke pretrage, od matica treba uzeti ovarijalnu tekućinu pri kraju
istiskivanja (skup­ni uzorci od po 5 matica u jednu epruvetu),

–   u proljeće, pri temperaturi vode ispod 20°C i u jesen, pri
temperaturi vode ispod 18°C, potrebno je obaviti klinički pregled šaranskog
mlađa (jednogodišnji i dvogodišnji) i dostaviti materijal od 150 primjeraka za
virusološke pretrage na nazočnost uzročnika proljetne viremije šarana.

*c)  U svim mrijestilištima i uzgajalištima lubina:*

–   u svim mrijestilištima lubina mora biti obavljen pregled ličinaka
u dobi od 25 do 40 dana nakon valjenja, na nazočnost uzročnika virusne
encefalopatije i retinopatije. Potrebno je uzorkovati po 100 komada ličinaka od
svakog turnusa mriješćenja i fiksirati u puferiranom 10% formalinu odmah nakon
uzorkovanja,

–   na svim uzgajalištima pri
temperaturi mora od 22°C i više, mora biti obavljen pregled uvezenog mlađa
lubina do veličine od 5 grama na nazočnost uzročnika virusne encefalopatije i
retinopatije. Uzorkovati treba po 50 komada mlađa lubina i fiksirati u
puferiranom 10% formalinu odmah nakon uzorkovanja.

*d) Na svim uzgajalištima školjkaša:*

–   jednom godišnje, u proljeće
(ožujak/travanj) moraju biti uzeti uzorci i laboratorijski pretražene kamenice
na nazočnost uzročnika bonamioze (Bonamia ostreae). Za laboratorijske pretrage
potrebno je uzeti po 50 komada kamenica na tri točke uzorkovanja zone I (Istra)
i zone II (Šibenski kanal) te po 100 komada kamenica na tri točke uzorkovanja u
zoni III (Malostonski zaljev),

–   jednom godišnje, pri
temperaturama mora iznad 20°C (kolovoz/rujan) moraju biti uzeti uzorci i
laboratorijski pretražene kamenice i dagnje na nazočnost uzročnika marteilioze
(Marteilia refringens). Za laboratorijske pretrage potrebno je uzeti po 50
komada kamenica i 30 komada dagnji na tri točke uzorkovanja zone I (Istra) i
zone II (Šibenski kanal), te po 100 komada kamenica i 30 komada dagnji na tri točke
uzorkovanja u zoni III (Malostonski zaljev). Osim ovih vrsta, potrebno je
dostaviti po 30 komada drugih vrsta školjkaša od komercijalnog značenja:
jakobske kapice *(Pecten jacobaeus)*, prnjavica *(Venus verrucosa)*,
kućica *(Ruditapes decussatus)* i kunjke *(Navicula noae).*

5.
Enzootska leukoza goveda

1) Na
enzootsku leukozu mora biti pretraženo:

a.
jedanput godišnje mlijeko svih krava u laktaciji starijih od 24 mjeseca. U svim
uzgojima muznih krava brojnijim od 10 grla mora biti pretražena krv junica, starijih
od 6 mjeseci;

b. dva
puta godišnje krv bikova koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno
osjemenjivanje i bikova za prirodni pripust;

c.
goveda iz stavka 1. podstavka a. i b. ove podtočke koja se odvode na izložbe i
smotre ili se stavljaju u promet, osim kod upućivanja na klanje.

2)
Nalaz dijagnostičkog laboratorija ne smije biti stariji od 30 dana.

6.
Genitalna kampilobakterioza

1)
Ispirak prepucija bikova koji se koriste za prirodni pripust ili proizvodnju
sjemena za umjetno osjemenjivanje mora se pretražiti na kampilobakteriozu dva
puta godišnje.

2) Prva
pretraga mora biti obavljena prije korištenja za pripust, odnosno uzimanja
sjemena za umjetno osjemenjivanje.

3) Kod
ponovljenenepravilnosti spolnog ciklusa, svakog pobačaja goveda, ovaca
i koza, veterinari su dužni dostaviti na laboratorijsku pretragu vaginalnu
sluz, a po mogućnosti i poba­čeni fetus.

7.
Goveđa spongiformna encefalopatija

Na
goveđu spongiformnu encefalopatiju moraju biti pretražena goveda:

a. bez
obzira na starost, koja pokazuju kliničke znakove poremetnje središnjeg
živčanog sustava;

b.
starija od 24 mjeseca nakon:

– uginuća iz bilo kojeg razloga,

– klanja po isključenju pri remontu stada;

c.
starija od 30 mjeseci, pri redovnom klanju, sukladno Programu za pretraživanje
na goveđu spongiformnu encefalopatiju.

8.
Grebež ovaca (Scrapie)

Na
grebež ovaca (Scrapie) moraju biti pretražene sve ovce i koze starije od 12
mjeseci koje:

a.
pokazuju kliničke znakove poremetnje središnjeg živčanog sustava i poremetnje u
ponašanju koje traju najmanje 15 dana i liječenjem nisu uklonjene;

b.
pokazuju znakove promijenjenog općeg zdravstvenog stanja (malaksalost), bez
znakova zaraznih, nametničkih ili traumatskih bolesti;

c.
pokazuju druga progresivna bolesna stanja.

9.
Infekciozna anemija kopitara

1)
Serološka pretraga uzoraka krvi kopitara mora biti provedena:

a.
jedanput godišnje kod svih kopitara na području Republike Hrvatske i to u
sljedećem razdoblju:

– 1. 1. 2005. – 28. 2. 2005. godine, na području sljedećih županija:
Sisačko-moslavačke, Karlovačke, Brodsko-posav­­ske, Zagrebačke i Grada Zagreba;

– 1. 3. 2005. – 30. 6. 2005. godine, na području sljedećih županija:
Osječko-baranjske, Vukovarsko-srijemske, Zadarske, Šibensko-kninske i
Splitsko-dalmatinske;

– 1. 7. 2005. – 30. 11. 2005. godine, na području sljedećih županija:
Krapinsko-zagorske, Varaždinske, Koprivničko--križevačke,
Bjelovarsko-bilogorske, Primorsko-goranske, Ličko-senjske,
Virovitičko-podravske, Požeško-slavonske, Istarske, Dubrovačko-neretvanske i
Međimurske.

b. dva
puta godišnje (siječanj, lipanj) kod pravnih osoba koje koriste kopitare za
proizvodnju bioloških pripravaka (cjepiva, seruma) i sjemena za umjetno
osjemenjivanje;

c.
jednom godišnje, najkasnije do 30. rujna, u ergelama, pastuharnama, konjičkim športskim
društvima i na šumskim radilištima, kao i u drugim uzgojima brojnijim od 10
kopitara;

d. kod
uvođenja novonabavljenog grla u uzgoj naveden u podstavku 1. i 2. ovog stavka;

e. kod
pastuha prije licenciranja;

f. kod
kobile prije pripusta;

g. kod
svih kopitara koji se dovode na izložbe, smotre i šport­ska natjecanja;

h. kod
stavljanja kopitara u promet.

2)
Zabranjen je dogon, istovar, boravak i napasanje kopitara na zajedničkim
pašnjacima, ako nisu prethodno serološki pretraženi.

3)
Nalaz o negativnoj serološkoj pretrazi u slučajevima iz stavka 1. točke c., d.,
e., f. g. i h, ove podtočke ne smije biti stariji od 30 dana.

10.
Klamidioza ptica

1) Sva
matična jata i prodajna mjesta ukrasnih i sobnih ptica te golubova, moraju biti
registrirana pri nadležnom Veterinarskom uredu.

2) Sve
ukrasne i sobne ptice te golubovi u organiziranoj pro­izvodnji ili namijenjeni
za rasplod, prodaju ili izložbu, moraju biti slobodni od klamidioze.

3) Zdravlje ptica iz stavka 2. ove podtočke dokazuje
se prema Naputku o mjerama za sprječavanje i iskorjenjivanje klamidioze.

4) Nalaz o izvršenoj laboratorijskoj pretrazi s
negativnim rezultatom ne smije biti stariji od 30 dana.

11. Klasična svinjska kuga

1) Određuje se uzimanje uzoraka domaćih i divljih
svinja radi pretrage na prisutnost virusa klasične svinjske kuge u skladu s
Programom kontrole i nadzora klasične svinjske kuge u Republici Hrvatskoj.

2) Sve svinje moraju biti označene prije stavljanja u
promet u skladu s Pravilnikom o obveznom označavanju i upisu u jedinstveni registar
domaćih životinja te vođenju evidencija (»Narodne novine«, br. 110/04), a
najkasnije do 60 dana starosti.

3) U promet mogu biti stavljene samo propisno
označene svinje. Promet svinja dopušten je samo na stočnim sajmovima, dogonima
i drugim otkupnim mjestima koja su pod veterinarsko--zdravstvenim nadzorom.

4) Iznimno od stavka 2. ove podtočke, tovne svinje
koje potječu s farmi koje imaju zaokružen proizvodni ciklus uzgoja i tova te
koje su tetovirane s brojem farme dodijeljenim od Hrvat­skog stočarskog centra,
mogu se stavljati u promet s tetovir brojem, isključivo radi upućivanja na
klanje u registriranu klaonicu. U takvom slučaju u Svjedodžbu o zdravstvenom
stanju upisuje se broj farme i ukupan broj svinja koje se upućuju na klanje.

5) Svinje koje potječu s farmi navedenih u stavku 4.
ove podtočke, a koje će biti laboratorijski pretraživane za potrebe programa
nadzora i kontrole bolesti, moraju se pojedinačno označiti ušnom markicom s
jedinstvenim brojem, prilikom uzimanja uzoraka.

12.
Kontrola zdravlja vimena

1)
Ovlaštene veterinarske organizacije dužne su:

a. kod
svih proizvođača mlijeka i proizvoda od mlijeka namijenjenih javnoj potrošnji,
u čijim se uzgojima od strane Središnjeg laboratorija za kontrolu mlijeka
Križevci, utvrdi broj somatskih stanica veći od 400 000/ml stajskog uzorka
mlijeka, svaku kravu pretražiti mastitis testom;

b.
Središnji laboratorij za kontrolu mlijeka Križevci obvezan je laboratorijske
nalaze o utvrđenom broju somatskih stanica većem od 400 000/ml u stajskom
uzorku mlijeka, dostaviti nadležnim ovlaštenim veterinarskim organizacijama;

c. u
stadima muznih koza i ovaca, svakih 6 mjeseci pretražiti mastitis testom svaku
muznu kozu i ovcu na poremećenu sekreciju vimena;

d. kod
svih proizvođača mlijeka i proizvoda od mlijeka namijenjenih javnoj potrošnji,
čiji uzgoji nisu u sustavu redovite mjesečne kontrole mlijeka od strane
Središnjeg laboratorija za kontrolu mlijeka Križevci, kontrola mlijeka provodi
se u skladu s Pravilnikom o načinu obavljanja veterinarsko-sanitarnog pregleda
i kontrole životinja prije klanja i proizvoda životinjskog podrijetla (»Narodne
novine«, broj 53/91.), a uzorci mlijeka za mikrobio­lošku pretragu dostavljaju
se Hrvatskom veterinarskom institutu.

2)
Mlijeko krava, koza i ovaca s poremećenom sekrecijom vimena mora biti
mikrobiološki pretraženo. Nakon utvrđenog pozitivnog mikrobiološkog nalaza,
tijekom provođenja terapije i do isteka karence, zabranjeno je stavljanje
mlijeka u promet.

3)
Nadležna veterinarska inspekcija dužna je obavljati nadzor nad provedenim
mjerama iz stavka 1. i 2. ove podtočke.

13.
Leptospiroza

1) Krv
bikova, ovnova, jarčeva, nerastova i pastuha koji služe za proizvodnju sjemena
za umjetno osjemenjivanje i prirod­ni pripust, mora biti serološki pretražena na
leptospirozu dva puta godišnje.

2)
Veterinari moraju dostaviti krv životinja na laboratorijsku pretragu kod svakog
pobačaja krava, junica, ovaca, koza, svinja i kobila.

14. Listerioza

1) Kod
svakog pobačaja krava, ovaca i koza pobačeni fetus i plodne ovojnice navedenih
životinja moraju biti dostavljeni na laboratorijsku pretragu na listeriozu.

2) Na
listeriozu mora biti pretražen mozak ovaca, koza i goveda koje pokazuju znakove
kliničke poremetnje središnjeg živčanog sustava i poremetnje u ponašanju.

15.
Lišmanijaza (Leishmaniasis)

Na
području Dubrovačko-neretvanske, Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske
županije s pripadajućim otocima, najkasnije do 31. ožujka 2004. godine, na
lišmanijazu moraju biti pretraženi:

a.
lovački psi;

b.
radni psi;

c. psi
koji borave na otvorenom,

d.
lešine ulovljenih, odstrijeljenih ili uginulih čagljeva.

16.
Paratuberkuloza

1) Krv
i feces bikova, ovnova i jarčeva koji služe za proiz­vod­nju sjemena za umjetno
osjemenjivanje ili prirodni pripust, mora biti dva puta godišnje pretražena na
paratuberkulozu.

2) Na
paratuberkulozu mora biti pretražena krv svih muznih krava prije formiranja
novog uzgoja i krv novonabavljenih junica prije uvođenja u uzgoj.

17.
Q-groznica

1) Kod
svakog pobačaja krava, junica, ovaca i koza mora biti provedena laboratorijska
pretraga na Q-groznicu.

2)
Zabranjeno je držanje ovaca i koza u dvorištima farmi muznih krava.

18.
Salmoneloze i infekcije peradi i nojeva sa S. gallinarum-pullorum, S.
enteritidis i S. typhimurium

1) Jaja
(konzumna i rasplodna) mogu biti stavljena u promet ili inkubirana samo ako
potječu od jata koja su slobodna od salmonela, odnosno ako posjednici jata
imaju nalaz o zdravstvenom stanju jata, izdan od ovlaštenog laboratorija i ne
stariji od 30 dana. Nalaz iz stavka 1. ove podtočke izdaje se na osnovi
službeno dostavljenog uzorka.

2) Sva
jata, bez obzira na vrstu i kategoriju, čiji su proizvodi namijenjeni javnoj
potrošnji, moraju biti bakteriološki, odnosno serološki pretražena,
dostavljanjem službenih uzoraka u ovlašteni laboratorij sukladno Tablicama 1.–
5. iz Priloga I, koji je sastavni dio ove Naredbe.

3) Jato
namijenjeno klanju podrazumijeva životinje iste vrste i dobi iz jednog objekta,
namijenjene klanju. Klati je dopušteno samo jata slobodna *od S.
gallinarum-pullorum, S. enteritidis i S. typhimurium*, a posjednik jata mora
imati nalaz o zdravstvenom stanju ne stariji od 15 dana i izdan od ovlaštenog
laboratorija.

4) U tvornicama i mješaonicama stočne hrane moraju se
uzimati i dostavljati na bakteriološku pretragu u ovlašteni laboratorij uzorci
svih proizvoda životinjskog podrijetla prije pripremanja krmnih smjesa, a
jednom mjesečno uzorci svih gotovih krmnih smjesa.

19. Salmoneloza konja, ovaca i koza

Kod svakog pobačaja kobila, ovaca i koza, veterinari
moraju dostaviti krv životinja, a po mogućnosti i pobačeni fetus, na
laboratorijske pretrage na salmonelozu.

20. Trihomonijaza

Ispirak prepucija bikova koji se koriste za prirodni
pripust ili umjetno osjemenjivanje mora biti laboratorijski pretražen na
trihomonijazu:

a. prije prvog korištenja;

b. dva puta godišnje tijekom korištenja;

21. Tuberkuloza

1) Sva goveda starija od 6 tjedana moraju biti
tuberkulinizirana.

2) Tuberkulinizaciju nije potrebno provoditi kod uvođenja
junadi za tov na gospodarstvo ukoliko junad potječe s gospodarstva koje ima
status službeno slobodnog od tuberkuloze i ako se nakon uvođenja junad drži u
zasebnim proizvodnim jedinicama na gospodarstvu.

3) Sve rasplodne svinje u uzgojima brojnijim od 20
krmača, nazimica i nerastova, moraju biti tuberkulinizirane do 31. svibnja na
cijelom području Republike Hrvatske.

4) Za obnovu uzgoja nije dopušteno koristiti goveda i
svinje koji prethodno nisu tuberkulinizirani.

5) Ovlašteni veterinari u klaonicama moraju voditi
posebnu evidenciju o svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze goveda i svinja te o
nalazu izvijestiti nadležnog veterinarskog inspektora u mjestu podrijetla
tuberkulozne životinje.

6) Patoanatomska dijagnoza mora biti potvrđena u
ovlašte­nom laboratoriju.

7) Evidenciju o tuberkuliniziranim govedima – Iskaz o
tuber­kuliniziranim govedima, ovlaštena veterinarska organizacija mora
dostaviti Upravi za veterinarstvo najkasnije do 20. u mjesecu, za prethodni
mjesec.

22. Zarazni rinotraheitis goveda – zarazni
pustularni vulvovaginitis (ZRG/ZPV)

1. Bikovi koji se koriste za prirodni pripust i
proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje moraju biti klinički i
laboratorijski pretraženi na ZRG/ZPV:

a. prije prvog korištenja;

b. dva puta godišnje tijekom korištenja;

2. Sve rasplodne krave i junice prije stavljanja u
promet moraju biti laboratorijskim metodama pretražene na ZRG/ZPV.
Laboratorijski nalaz ne smije biti stariji od 30 dana.

IV.
MJERE SPRJEČAVANJA NAMETNIČKIH BOLESTI

1.
Ehinokokoza

1)
Prilikom cijepljenja pasa protiv bjesnoće mora biti provedena dehelmintizacija
pasa protiv trakavice *Echinococcus granulosus,* pripravkom koji sadrži
prazikvantel.

2) Radi
sprječavanja oboljenja ljudi od trakavice *Echinococcus granulosus*, na
područjima Istarske, Primorsko-goranske, Ličko-senjske, Zadarske,
Šibensko-kninske, Splitsko-dalmatinske i Dubrovačko-neretvanske županije, mora
biti obavljena trokratna dehelmintizacija pasa pripravkom koji sadrži
prazikvantel.

3) Radi
sprječavanja širenja jajašaca u okoliš, obvezno je naj­manje 48 sati nakon
tretiranja pasa, njihove izmetine neškodljivo ukloniti.

4)
Pravne i fizičke osobe, koje kolju životinje za javnu pot­rošnju, kao i
posjednici životinja koji životinje kolju za vlastitu potrošnju, dužni su, radi
sprječavanja širenja ehinokokoze, odbačene organe zaklane stoke učiniti
neškodljivim preradom u kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno spaljivanjem.

2.
Trihineloza

U
slučaju pojave trihineloze svinja ili oboljenja ljudi od trihineloze, moraju
biti provedene mjere otkrivanja, suzbijanja i iskorjenjivanja bolesti, u skladu
s Naredbom o obveznom trihineloskopskom pregledu mesa svinja kod klanja za
potrebe vlastitog domaćinstva (»Narodne novine«, broj 144/98.) te Pravilnikom o
mjerama za suzbijanje i iskorjenjivanje trihineloze svinja (»Narod­ne novine«,
broj 81/99.).

V.
ZOOSANITARNE MJERE

1) Radi
djelotvornije zdravstvene zaštite životinja, zaštite zdravlja ljudi,
veterinarske zaštite okoliša, kao i kod postojanja epizootiološke indikacije,
ovlaštene veterinarske organizacije moraju provoditi deratizaciju.

2) Deratizaciju treba provoditi u životinjskim
nastambama i dvorištima, objektima za klanje životinja, preradu, proizvodnju i
skladištenje namirnica životinjskog podrijetla i drugim objektima gdje je
njezino provođenje od interesa za zdravstvenu zaštitu životinja i očuvanje
zdravstvene ispravnosti životinjskih proizvoda.

3) Deratizaciju treba provoditi dva puta godišnje, a
na poziv pravnih i fizičkih osoba i češće.

4) Radi sprječavanja unošenja i širenja virusa
klasične svinjske kuge, posjednici svinja dužni su uspostaviti
veterinarsko-zdravstveni red te provoditi sljedeće mjere:

a. Za uzgoje do 10 svinja:

– gospodarstvo mora biti ograđeno, a ulaz u objekte
mora biti pod kontrolom;

– organizirati i provoditi dezinfekciju, dezinsekciju
i deratizaciju u skladu s tehnološkim zahtjevima;

– osigurati propisano zbrinjavanje uginuća, krutoga
gnoja, gnojevke i otpadnih voda nastalih tijekom držanja svinja;

– ulaz u objekte sa svinjama dozvoljen je samo
radnicima;

– svi koji uoče ili imaju ikakva saznanja o pojavi
bilo kakvih znakova bolesti, sumnji na bolest, ili neuobičajenom ponašanju
svinja unutar ili izvan gospodarstva, obvezni su o tome izvijestiti veterinara;

b. Za
uzgoje od 11 do 100 svinja, uključujući mjere propisane stavkom 4., podstavkom
a. ove točke i:

– radnicima i posjetiteljima osigurati zaštitnu
odjeću i obuću;

– na ulazima na farme mora biti dezobarijera za
vozila i ljude;

– za dezinfekciju primjenjivati odobrena sredstva u
propisanim koncentracijama;

– za rad u objektu sa svinjama potrebno je osigurati
zaštitnu odjeću i obuću samo za tu namjenu te je zabranjen izlazak sa
gospodarstva u istoj zašitnoj odjeći i obući;

c. Za uzgoje od 101 i više svinja, uključujući mjere
propisane stavkom 4., podstavkom b. ove točke i:

– osigurati osobu za održavanje dezobarijera i
evidenciju o tome;

– svi zaposlenici na farmi obvezni su pri ulasku na
farmu dezinficirati ruke i obuću;

– osigurati garderobe za zaštitnu odjeću i obuću,
odvojeno »čisto« i »nečisto« i sanitarni čvor za pranje ruku, te po potrebi
prostor za tuširanje;

– obvezno je presvlačenje u zaštitnu odjeću svih
osoba koje rade na farmi prilikom ulaska u krug farme, a koja se nakon uporabe
mora propisno odložiti u garderobnom ormariću za »nečisto«;

– zabranjen je izlazak iz kruga farme u zaštitnoj
odjeći i obući i njihovo iznošenje;

– osigurati praonicu zaštitne odjeće;

– organizirati rad farme na način da se onemogući
nekontrolirano i nepotrebno kretanje zaposlenika unutar farme;

– zabranjeno je držanje drugih vrsta životinja u
krugu farme;

– o svim posjetiteljima na farmi mora biti vođena
evidencija s datumom ulaska i izlaska s farme te svrhom posjete;

– vozila mogu uću na farmu samo prolaskom kroz
dezobarijeru s dezinficijensom i po odobrenju odgovorne osobe;

– posjetitelji mogu ući na farmu nakon provedene
dezinfekcije prema naputku odgovorne osobe, a na farmi se mogu kretati samo u
njihovoj pratnji uz obvezno nošenje zaštitne odjeće i obuće;

– zabranjeno je unošenje i iznošenje pribora, alata
ili opreme s farme;

– obvezno je organizirati prehranu zaposlenika u
krugu farme;

– strogo je zabranjeno unošenje na farmu hrane za
ljude od strane pojedinaca, osobito svinjskog mesa i proizvoda podrijetlom od
svinjskog mesa;

– zaposlenici farme ne smiju se baviti uzgojem svinja
u svom domaćinstvu;

– zaposlenici farme ne smiju raditi u objektima za
uzgoj svinja izvan onih na farmi;

– zaposlenici farme ne smiju sudjelovati u lovu na
divlje svinje niti obavljati ikakve poslove oko živih ili mrtvih (uginulih ili
ustrijeljenih) divljih svinja;

– zaposlenici koji su slučajno bili u kontaktu s
bolesnim ili sumnjivim svinjama, njihovim dijelovima ili proizvodima, obvezni
su o tome obavijestiti odgovornu osobu, prije ulaska u krug farme.

VI.
FINANCIRANJE MJERA

1)
Javne potrebe u zdravstvenoj zaštiti životinja koje su sufinancirane ili
financirane iz Državnog proračuna Republike Hrvat­ske jesu:

a. laboratorijske pretrage dijagnostičkog materijala
radi utvr­đi­­vanja postojanja zaraznih bolesti određenih člankom 8. Zakona o
veterinarstvu, ako se postupa u skladu s člankom 37. istog Zakona;

b. kliničke, patomorfološke i laboratorijske pretrage
radi razjašnjenja zdravstvenog problema koji može nanijeti značajne
gospodarstvene štete i poremećaje, na zahtjev Ministarstva poljoprivrede,
šumarstva i vodnoga gospodarstva – Uprave za veterinarstvo;

c. nabava i pričuva cjepiva i potrebnih
dijagnostičkih sredstava;

d. kontrola imunosti peradi ekstenzivnih uzgoja nakon
cijepljenja protiv newcastleske bolesti u skladu s odredbama točke II.,
podtočke 3. stavka 6. podstavka a);

e. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga radi utvrđivanja uzroka pobačaja iz:

– točka III. podtočka 1. stavak 2. (bruceloza),

– točka III. podtočka 6. stavak 3. (genitalna
kampilobakterioza),

– točka III. podtočka 13. stavak 2. (leptospiroza),

– točka III. podtočka 14. stavak 1. (listerioza),

– točka III. podtočka 17. stavak 1. (Q-groznica),

– točka III. podtočka 19. (salmoneloza konja, ovaca i
koza);

f. tuberkulinizacija goveda u skladu s odredbama
točke III. podtočke 21. stavka 1. ove Naredbe;

g. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga mlijeka za pretragu na enzootsku leukozu goveda u skladu s odredbama
točke III. podtočke 5. stavka 1. ove Naredbe;

h. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga na brucelozu, u skladu s odredbama točke III. podtočke 1. stavka 1.
točaka a., d. i e.;

i. uzorkovanje, dostava uzoraka i laboratorijska
pretraga patognomoničnih organa domaćih i divljih svinja radi pretrage na
klasičnu svinjsku kugu u skladu s odredbama točke III. podtočke 11. stavka 1.
ove Naredbe.

j. obavljanje deratizacije na područjima ugroženim od
trihineloze, u skladu s odredbama točke V. ove Naredbe te provođenje ostalih
mjera za suzbijanje trihineloze u skladu s Programom za suzbijanje trihineloze
u Republici Hrvatskoj;

k. uzimanje uzoraka i njihovo slanje na pretragu, te
pretraživanje na lišmanijazu u skladu s odredbama točke III. podtočke 15. ove
Naredbe;

l. dijagnostika goveđe spongiformne encefalopatije i
grebeža ovaca (nabava dijagnostičkih kitova i dijela potrošnog materijala) u
skladu s odredbama točke III. podtočke 7. i 8. ove Naredbe.

m. dijagnostika bolesti plavog jezika u skladu s
odredbama točke III. podtočke 2. ove Naredbe.

2) Financiranje mjera iz stavka 1. ove točke ne
odnosi se na:

a. pravne osobe koje imaju vlastitu veterinarsku
službu;

b. pravne osobe koje se bave organiziranom stočarskom
proizvodnjom;

c. centre
za reprodukciju i umjetno osjemenjivanje;

d.
uvezene životinje u karanteni;

e.
pravne i fizičke osobe koje se bave prometom životinja, a nemaju vlastitu
proizvodnju;

f.
vlasnike koji u propisanim rokovima nisu obavili naređenemjere.

VII. PROVOĐENJE MJERA

1)
Mjere određene ovom Naredbom obavljaju veterinarske organizacije, veterinarske
službe i veterinarske ambulante privatne prakse, ovlaštene za obavljanje
navedenih poslova od strane Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga
gospodarstva – Uprave za veterinarstvo.

2)
Provoditelji mjera propisanih točkom II. i III. ove Naredbe dužni su donijeti
plan njihovog provođenja te isti dostaviti nadležnom Veterinarskom uredu.

3)
Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom Naredbom obavlja Hrvatski veterinarski
institut (Veterinarski institut Zagreb, Veterinarski zavodi: Split, Rijeka,
Križevci, Vinkovci i Centar za peradarstvo).

4)
Laboratorijsku dijagnostiku za sljedeće bolesti prema ovoj Naredbi, može
obavljati i Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu (VF), za:

a.
bolesti pčela – Zavod za biologiju i patologiju riba i pčela,

b.
infekcioznu anemiju kopitara – Zavod za mikrobiologiju i zarazne bolesti,

c.
lišmanijazu – Zavod za parazitologiju i invazijske bolesti,

d.
trihinelozu – Centar za dijagnostiku i suzbijanje trihineloze,

e.
virusne bolesti riba – Zavod za biologiju i patologiju riba i pčela.

5)
Hrvatski veterinarski institut Zagreb, Veterinarski zavodi: Split, Rijeka,
Križevci, Vinkovci, Centar za peradarstvo Zagreb, Zavod za biologiju i patologiju
riba i pčela VF, Zavod za mikrobiologiju i zarazne bolesti VF, Zavod za
parazitologiju i invazijske bolesti VF, Centar za dijagnostiku i suzbijanje
trihineloze VF i Zavod za biologiju i patologiju riba i pčela VF moraju
dostavljati izvješće o provedenim dijagnostičkim i drugim pretragama propisanih
ovom Naredbom do 20. u mjesecu za protekli mjesec.

6)
Jedinstvene cijene veterinarskih usluga za mjere koje moraju biti provedene na
temelju ove Naredbe, uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i
vodnoga gospodarstva predlaže Hrvatska veterinarska komora, osim cijena usluga
za mjere koje se financiraju iz sredstava Državnog proračuna, čije cijene
određuje Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva.

VIII.
ZAVRŠNE ODREDBE

1) Stupanjem
na snagu ove Naredbe prestaje važiti Naredba o mjerama zaštite životinja od
zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2004. godini (»Narodne
novine« br. 204/03, 42/04 i 130/04).

2) Ova
Naredba stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa:
322-01/04-01/97
Urbroj: 525-1-04-1
Zagreb, 27. prosinca 2004.

Ministar
**Petar** **Čobankovi****ć**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

PRILOG

*Tablica 1.*

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **if !supportEmptyParas endif**  **PERAD U UZGOJU I ZA PROIZVODNJU RASPLODNIH JAJA**  if !supportEmptyParas endif | | | | | | | | |
| **Kategorija/dob peradi**  if !supportEmptyParas endif | **Mjesto uzimanja uzorka** | **Uzorak** | **Broj uzoraka (kom) -**  **određen prema veličini jata (kom)** | | | | **Učestalost uzorkovanja** | **Opaska** |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Jednodnevni pilići | Nastamba za uzgoj | Transportni podlošci i pilići | 10 transportnih podložaka i 20 pilića | | | | Po isporuci | Jednodnevni pilići su pilići starosti ne više od 72 sata nakon valenja. |
| 1. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Pilići | 20 | | | | 1 x |
| 3. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Pilići | 10 | | | | 1 x |
| 4. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorak fecesa | 5 x 12 skupnih uzoraka fecesa | | | | 1 x | Skupni uzorci fecesa sačinjeni su od pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi. |
| 8. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorak fecesa | 5 x 12 skupnih uzoraka fecesa | | | | 1 x |
| 16. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorak fecesa | 5 x 12 skupnih uzoraka fecesa | | | | 1 x |
| 21. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorak fecesa | 5 x 12 skupnih uzoraka fecesa | | | | 1 x |
| Tijekom nesivosti | Nastamba za uzgoj | Krv i skupni uzorak fecesa | Veličina jata | Broj uzoraka | | | 1 x mjesečno | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif  krv | skupni uzorak fecesa | |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1 - 24 | Jednak broju peradi u jatu, a max. 20 | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 25 - 29 | 20 | | 20 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 30 - 39 | 25 | | 25 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 40 - 49 | 30 | | 30 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 50 - 59 | 35 | | 35 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 60 - 89 | 40 | | 40 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 90 - 199 | 50 | | 50 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 200 - 499 | 55 | | 55 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 500 - 5000 | 60 | | 60 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 5001 - 10000 | 90 | | 90 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | Iznad 10000 | 120 | | 120 | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
endif

**if !supportEmptyParas endif**

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 2.*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **if !supportEmptyParas endif**  **PERAD U UZGOJU I ZA PROIZVODNJU KONZUMNIH JAJA**  if !supportEmptyParas endif | | | | | | | |
| **Kategorija/dob peradi** | **Mjesto uzimanja uzorka** | **Uzorak** | **Broj uzoraka (kom) -**  **određen prema veličini jata (kom)** | | | **Učestalost uzorkovanja** | **Opaska** |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Jednodnevni pilići | Nastamba za uzgoj | Transportni podlošci i pilići | 10 transportnih podložaka i 20 pilića | | | Po isporuci | if !supportEmptyParas endif |
| 3. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorak fecesa | 5 x 12 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x | Skupni uzorci fecesa sačinjeni su od pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi. |
| 12. tjedan starosti | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorak fecesa | 5 x 12 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x |
| Dva tjedna prije svakog preseljenja | Nastamba za uzgoj | Skupni uzorak fecesa | 5 x 12 skupnih uzoraka fecesa po jatu | | | 1 x | if !supportEmptyParas endif  Jato je svaka grupa ptica kontinuirano držana u jednoj nastambi, ili dijelu nastambe odvojenom od drugih dijelova te nastambe solidnim čvrstim pregradama, i ima svoj zasebni sistem ventilacije.  if !supportEmptyParas endif  U  slučaju slobodnog držanja ptica jato je svaka grupa ptica koja ima zajednički pristup jednoj ili više nastambi na farmi. |
| Kokoši u proizvodnji od 25. tjedna starosti | Nastamba za uzgoj | Krv i jaja | Veličina jata | Broj uzoraka | | 1 x mjesečno u jatima peradi s više od 200 komada, i  if !supportEmptyParas endif  4 x godišnje u tromjesečnim razdobljima u jatima peradi s manje od 200 komada |
| krvi | jaja |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1 - 24 | Jednak broju peradi u jatu a max. 20 | |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 25 - 29 | 20 | 20 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 30 - 39 | 25 | 25 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 40 - 49 | 30 | 30 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 50 - 59 | 35 | 35 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 60 - 89 | 40 | 40 | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 90 - 199 | 50 | 50 | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 200 - 499 | 55 | 55 | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 500 - 5000 | 60 | 60 | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 5001 - 10000 | 90 | 90 | if !supportEmptyParas endif | Jedan uzorak konzumnih jaja u ljusci teži najmanje 500 g. |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | Iznad 10000 | 120 | 120 | if !supportEmptyParas endif |

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

#### *Tablica 3.*

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **if !supportEmptyParas endif**  **VALIONICA**  if !supportEmptyParas endif | | | | | | |
| **Kategorija/dob peradi**  **ili**  **kapacitet valionice** | **Mjesto uzimanja uzorka** | **Uzorak** | **Broj uzoraka (kom) -**  **određen prema veličini jata (kom)** | | **Učestalost uzorkovanja** | **Opaska** |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| jata peradi čija se jaja vale u valionici kapaciteta manjeg od 1000 jaja | nastamba za uzgoj peradi | skupni uzorak fecesa  if !supportEmptyParas endif | Veličina jata | Broj uzoraka | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu | Skupni uzorci fecesa sačinjeni su od pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi |
| 1 – 24 | Jednak broju peradi u jatu a max. 20 |
| 25 – 29 | 20 |
| 30 – 39 | 25 |
| 40 – 49 | 30 |
| 50 – 59 | 35 |
| 60 – 89 | 40 |
| 90 – 199 | 50 |
| 200 – 499 | 55 |
| 500 i više | 60 |
| jata peradi čija se jaja vale u valionici kapaciteta većeg od 1000 jaja | valionica | mekonij | 1 skupni uzorak mekonija | | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu | Skupni uzorak mekonija uzet od 250 pilića izleženih iz jaja dopremljenih od svakog pojedinačnog jata |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | ili | if !supportEmptyParas endif | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | Neizleženo pile u ljusci ili jednodnevno pile | 50 | | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu | if !supportEmptyParas endif |
| jata koja imaju manje od 250 peradi, a čija se jaja inkubiraju u valionici kapaciteta većeg od 1000 jaja | valionica | mekonij | 1 skupni uzorak mekonija | | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu | Skupni uzorak mekonija uzet od 250 pilića izleženih iz jaja dopremljenih od svakog pojedinačnog jata |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | ili | if !supportEmptyParas endif | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | Neizleženo pile u ljusci ili jednodnevno pile | 50 | | 1 x po svakom rasplodnom jatu, čija su jaja dopremljena u valionicu | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 4.*

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PERAD U TOVU if !supportEmptyParas endif | | | | | | |
| **Kategorija/dob peradi**  if !supportEmptyParas endif | **Mjesto uzimanja uzorka** | **Uzorak** | **Broj uzoraka**  **(određen prema veličini jata)** | | **Učestalost uzorkovanja** | **Opaska** |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Perad u tovu | Nastamba za uzgoj peradi | Skupni uzorak fecesa | Veličina jata | Broj uzoraka | Najranije 14, a najkasnije 10 dana prije klanja | Skupni uzorci fecesa sačinjeni su od pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi |
| 1 - 24 | Jednak broju peradi u jatu a max. 20 |
| 25 - 29 | 20 |
| 30 - 39 | 25 |
| 40 - 49 | 30 |
| 50 - 59 | 35 |
| 60 - 89 | 40 |
| 90 - 199 | 50 |
| 200 - 499 | 55 |
| 500 i više | 60 |

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

*Tablica 5.*

if !supportEmptyParas endif

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **if !supportEmptyParas endif**  **PERAD ZA PROIZVODNJU KONZUMNIH I RASPLODNIH JAJA, PODRIJETLOM IZ UVOZA,**  **CIJEPLJENA PROTIV SALMONELOZE U ZEMLJI PODRIJETLA**  if !supportEmptyParas endif | | | | | | | | |
| **Kategorija/dob peradi**  if !supportEmptyParas endif | **Mjesto uzimanja uzorka** | **Uzorak** | **Broj uzoraka (kom) -**  **određen prema veličini jata (kom)** | | | | **Učestalost uzorkovanja** | **Opaska** |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| Tijekom nesivosti | Nastamba za uzgoj | Jaja i skupni uzorak fecesa | Veličina jata | Broj uzoraka | | | 1 x mjesečno | Skupni uzorci fecesa sačinjeni su od pojedinačnih uzoraka svježeg fecesa, od kojih je svaki pojedinačni uzorak težio najmanje 1 g, a koji su uzeti metodom slučajnog uzorkovanja, na različitim mjestima u nastambi za uzgoj peradi |
| if !supportEmptyParas endif  krv | skupni uzorak fecesa | |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 1 - 24 | Jednak broju peradi u jatu, a max. 20 | | | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif  Jato je svaka grupa ptica kontinuirano držana u jednoj nastambi, ili dijelu nastambe odvojenom od drugih dijelova te nastambe solidnim čvrstim pregradama, i ima svoj zasebni sistem ventilacije.  if !supportEmptyParas endif |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 25 - 29 | 20 | | 20 | 1 x mjesečno u jatima peradi s više od 200 komada, i  if !supportEmptyParas endif  4 x godišnje u tromjesečnim razdobljima u jatima peradi s manje od 200 komada |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 30 - 39 | 25 | | 25 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 40 - 49 | 30 | | 30 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 50 - 59 | 35 | | 35 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 60 - 89 | 40 | | 40 | U  slučaju slobodnog držanja ptica jato je svaka grupa ptica koja ima zajednički pristup jednoj ili više nastambi na farmi. |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 90 - 199 | 50 | | 50 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 200 - 499 | 55 | | 55 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 500 - 5000 | 60 | | 60 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | 5001 - 10000 | 90 | | 90 |
| if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | Iznad 10000 | 120 | | 120  if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
if !supportMisalignedColumns|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
endif

**if !supportEmptyParas endif**

if !supportEmptyParas endif

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Naredba, NN 189/2004-3244