## Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-2917/2003 od 16. studenoga 2004.

### NN 164/2004 (26.11.2004.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-2917/2003 od 16. studenoga 2004.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2908

Ustavni
sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, pred­sjednik Suda, te suci
Marijan Hranjski, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec, Željko
Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst, Vice
Vukojević i Milan Vuković, odlučujući o prijedlogu za pokretanje postupka za
ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom, na sjednici održanoj 16. studenoga 2004.
godine, donio je

## RJEŠENJE

I. Ne
prihvaća se prijedlog za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom
članaka 20. i 21. Zakona o izboru pred­sjednika Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, broj 22/92., 42/92. – ispravak, 71/97. i 69/04.).

II. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Borko Ivan Šamija iz
Zagreba (u daljnjem tekstu: predlagatelj) podnio je prijedlog za pokretanje
postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom Republike Hrvatske članaka 20. i 21.
Zakona o izboru predsjednika Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 22/92.,
42/92. – ispravak, 71/97. i 69/04. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske,
broj 2495/2002 od 11. svibnja 2004.; u daljnjem tekstu: Zakon).

Osporene odredbe Zakona
glase:

Članak 20.

Tijela za provođenje izbora
za predsjednika Republike Hr­vat­ske su Izborno povjerenstvo Republike
Hrvatske, općinska izborna povjerenstva, gradska izborna povjerenstva i Gradsko
izborno povjerenstvo Grada Zagreba i birački odbori.

Član izbornog povjerenstva i
biračkog odbora kao i zamjenik člana ovih tijela može biti samo osoba koja ima
biračko pravo.

Članovi izbornih
povjerenstava i njihovi zamjenici moraju biti diplomirani pravnici, a ne mogu
biti članovi niti jedne po­litičke stranke.

Članovi biračkih odbora i
njihovi zamjenici ne mogu biti čla­novi niti jedne političke stranke.

Članak 21.

Izborno povjerenstvo
Republike Hrvatske čini predsjednik i četiri člana, od kojih svaki ima
zamjenika, koje imenuje Ustavni sud Republike Hrvatske iz reda sudaca Vrhovnog
suda Republike Hrvatske i drugih istaknutih pravnika.

Općinsko izborno
povjerenstvo, gradsko izborno povjerenstvo i Gradsko izborno povjerenstvo Grada
Zagreba čine pred­sjednik i dva člana, od kojih svaki ima zamjenika, koje
imenuje Izborno povjerenstvo Republike Hrvatske iz reda sudaca ili drugih
pravnika.

2. Predlagatelj je u skladu
sa člankom 19. u vezi sa člancima 39. i 40. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu
Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02., 49/02. – pročišćeni
tekst) pozvan na dopunu prijedloga, jer u podnesku nije naveo odredbe Ustava s
kojima smatra nesuglasnim osporene odredbe Zakona. U dostavljenoj dopuni
predlagatelj ističe da osporene odredbe Zakona nisu u suglasnosti sa člancima
3. i 14. Ustava, a kojim odredbama se »jamči jednakost svih«.

Obrazlažući svoj prijedlog,
predlagatelj ističe da prema osporenim odredbama Zakona članovi izbornih
povjerenstava i biračkih tijela ne mogu biti članovi niti jedne političke
stranke, pa navodi: »Da netko nije član niti jedne stranke, to je
neprovjerljivo, jer se ne vodi evidencija članova stranaka, ovo su izmislili,
kako bi lakše varali na izborima«. Podnositelj također ističe da članove
»republičkog povjerenstva čine članovi Vrhovnog suda države«, za koje smatra da
»da nisu ni imali obvezu da podnose ostavke u stranci, a ako neki od njih nije
bio u nekoj stranci, oni mogu raditi za bilo čiji račun, odnosno nisu
zainteresirani za pošteno brojanje«.

Zaključujući da »zakon nije osigurao pošteno brojanje
glasova, nije omogućio svim kandidatima kontrolu brojenja, kao u demokratskim
zemljama, odnosno poštene izbore«, predlagatelj predlaže Ustavnom sudu da
»zakon poništi«, te da »sve izbore proglasi neustavnim i poništi«.

*Prijedlog nije osnovan.*

3. Neposredno mjerodavne za ocjenu ustavnosti
osporenih odredbi Zakona jesu odredbe članka 94. Ustava, koje glase:

Članak
94.

Predsjednik
Republike bira se na temelju općeg i jednakoga biračkog prava na neposrednim
izborima tajnim glasovanjem na vrijeme od pet godina.

Nitko
ne može biti biran više od dva puta za Predsjednika Republike.

Predsjednik
Republike bira se većinom svih birača koji su gla­sovali. Ako ni jedan od
kandidata ne dobije takvu većinu, izbor se ponavlja nakon 14 dana.

Na ponovljenom izboru pravo da budu birani imaju dva
kandidata koja su u prvom glasovanju dobili najviše glasova. Ako koji od tih
kandidata odustane, pravo da bude ponovno biran stječe kandidat koji je
sljedeći po broju dobivenih glasova.

Izbor Predsjednika Republike obavlja se najmanje 30,
a naj­više 60 dana prije isteka mandata.

Prije preuzimanja dužnosti, Predsjednik Republike
pred pred­­­sjednikom Ustavnog suda Republike Hrvatske polaže svečanu prisegu
kojom se obvezuje na vjernost Ustavu.

Izbor Predsjednika Republike, prisega i njeno
polaganje ure­đuje se zakonom.

4. Hrvatski sabor ima ustavnu ovlast da samostalno
odlučuje o uređivanju pravnih i političkih odnosa u Republici Hrvatskoj, u
skladu s Ustavom i zakonom (članak 2. stavak 4. alineja 1. Ustava).

Pri uređivanju tih odnosa zakonodavac je dužan uvažavati
zahtjeve koje pred njega postavlja Ustav, a osobito one koji proizlaze iz načela
vladavine prava i one kojima se štite određena ustavna dobra i vrednote. U
okviru njegove samostalnosti i Ustavom mu utvrđene nadležnosti treba tumačiti i
pravo zakonodavca da u Zakonu propiše postupak izbora, odredi tijela za
provedbu izbora, njihov sastav i nadležnost, nadležna tijela za njihovo
imenovanje, te da uredi druga pitanja važna za pravilnu provedbu izbora pred­sjednika
Republike Hrvatske.

5. Osporenom odredbom članka 20. Zakona zakonodavac
je na temelju ovlaštenja propisanog člankom 94. stavkom 7. Ustava odredio
tijela za provedbu izbora i pretpostavke koje moraju ispunjavati članovi tih
tijela, a osporenom odredbom članka 21. Zakona propisao je sastav tih tijela,
te nadležna tijela koja imenuju njihove članove.

Razlozi osporavanja ustavnosti Zakona temelje se na
staja­lištu predlagatelja da nije moguće provjeriti jesu li članovi nadležnih
tijela za provedbu izbora osobe koje nisu članovi političkih stranka. Ti
razlozi nisu ustavnopravno relevantni za pokretanje postupka za ocjenu
suglasnosti s Ustavom osporenih odredbi Zakona, jer se odnose na osporavanje
mogućnosti primjene Zakona u praksi, a ne na suglasnost samog Zakona s Ustavom.

Ustavni sud u tom smislu ističe da je provedba
nadzora nad primjenom Zakona uređena na način koji zadovoljava zahtjeve koje
pred zakonodavca postavlja načelo vladavine prava, propisano člankom 3. Ustava.

Državno izborno povjerenstvo brine se za zakonitu
pripremu i provođenje izbora predsjednika Republike Hrvatske, nadzire rad
izbornih povjerenstava i pravilnost izborne promidžbe, te rješava izborne
sporove u prvom stupnju (članci 22., 45. i 46. Zakona).

Ustavni sud Republike Hrvatske nadzire ustavnost i
zakonitost izbora za predsjednika Republike Hrvatske i rješava izborne sporove
u drugom stupnju u skladu s odredbama Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske (Glava IX.) i mjerodavnog Zakona (članak 47.).

6. Ustavni sud nadalje napominje da osporene odredbe
Zakona koje propisuju da članovi izbornih povjerenstava i biračkih odbora ne
smiju biti članovi političkih stranaka imaju razumno opravdanje s obzirom na
ustavnopravnu narav izbora i ustavnu nadležnost predsjednika Republike, te su u
tom smislu u suglasnosti s načelom vladavine prava, kao najvišom vrednotom
ustavnog poretka Republike Hrvatske propisanom odredbom članka 3. Ustava.

7. Ustavni sud nije prihvatio ni prigovor
predlagatelja da su osporene odredbe Zakona nesuglasne s načelom jednakosti
propisanim člankom 3. Ustava, te s jamstvom jednakosti svih pred zakonom,
zajamčenim člankom 14. stavkom 2. Ustava.

Predlagatelj u svom podnesku nije obrazložio u odnosu
prema kome bi načelo jednakosti bilo povrijeđeno osporenim zakonskim odredbama,
a sam Ustavni sud nije našao nijedan ustavnopravno relevantan razlog koji bi
doveo u sumnju suglasnost osporenih odredaba Zakona s Ustavom zajamčenim
načelom jednakosti. Svi članovi izbornih povjerenstava i svi članovi biračkih
odbora u izborima za predsjednika Republike Hrvatske u jednakom su pravnom položaju
i svi se imenuju na navedene položaje pod jednakim uvjetima.

8. Temeljem članka 43. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske riješeno je kao u izreci.

Objava ovog rješenja temelji se na članku 29.
Ustavnog za­kona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj: U-I-2917/2003
Zagreb, 16. studenoga 2004.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**dr. sc. Petar Klarić,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Rješenje, NN 164/2004-2908