## Zakon o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi

### NN 86/2008 (23.7.2008.), Zakon o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi

# HRVATSKI SABOR

2752

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O SLUŽBENICIMA I NAMJEŠTENICIMA U LOKALNOJ I PODRUČNOJ (REGIONALNOJ) SAMOUPRAVI

Proglašavam Zakon o službenicima i naještenicima u lokalnoj i podurčnoj
(regionalnoj) samoupravi, kojega je Hrvatski sabor donio na sjednici 15. srpnja
2008. godine.
Klasa: 011-01/08-01/100
Urbroj: 71-05-03/1-08-2
Zagreb. 17. srpnja 2008.

Predsjednik
Republike Hrvatskle
**Stjepan Mesić, v. r.**

## ZAKON

### O SLUŽBENICIMA I NAMJEŠTENICIMA U LOKALNOJ I PODRUČNOJ (REGIONALNOJ) SAMOUPRAVI

I. OPĆE ODREDBE
Predmet Zakona
Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje prijam u službu te prava, obveze i odgovornosti
službenika i namještenika u upravnim odjelima i službama jedinica lokalne i
područne (regionalne) samouprave, kao i druga pitanja od značaja za ostvarivanje
prava i obveza službenika i namještenika.
Službenici i namještenici
Članak 2.
Poslove u upravnim odjelima i službama (u daljnjem tekstu: upravna tijela)
jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (u daljnjem tekstu: lokalne
jedinice) obavljaju službenici i namještenici.
Službenici su osobe koje u upravnim tijelima lokalnih jedinica kao redovito
zanimanje obavljaju poslove iz samoupravnog djelokruga lokalnih jedinica i
poslove državne uprave povjerene tim jedinicama, u skladu s Ustavom i zakonom.
Službenici su i osobe koje u upravnim tijelima lokalnih jedinica obavljaju opće,
administrativne, financijsko-planske, materijalno-financijske, računovodstvene,
informatičke i druge stručne poslove.
Namještenici su osobe koje u upravnim tijelima lokalnih jedinica obavljaju
pomoćno-tehničke i ostale poslove čije je obavljanje potrebno radi pravodobnog i
nesmetanog obavljanja poslova iz djelokruga upravnih tijela lokalnih jedinica.
Propisi koji se primjenjuju
Članak 3.
Prava, obveze i odgovornosti službenika i namještenika u upravnim tijelima
lokalnih jedinica uređuju se zakonom i na temelju zakona donesenim propisima.
Kolektivnim ugovorom mogu se urediti materijalna i druga prava službenika i
namještenika u upravnim tijelima lokalnih jedinica. Kolektivni ugovor sklapaju
ovlašteni predstavnici sindikata i općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno
župan.
Na pitanja koja nisu uređena ovim ili posebnim zakonom, propisima donesenim na
temelju zakona ili kolektivnim ugovorom primjenjuju se opći propisi o radu.
Pravilnik o unutarnjem redu
Članak 4.
Službenici i namještenici se primaju u službu i raspoređuju na slobodna radna
mjesta utvrđena pravilnikom o unutarnjem redu.
Pravilnik o unutarnjem redu donosi se posebno za svako upravno tijelo ili kao
zajednički pravilnik za više upravnih tijela lokalne jedinice.
Pravilnik o unutarnjem redu za upravna tijela općine donosi općinski načelnik,
za upravna tijela grada gradonačelnik, a za upravna tijela županije župan.
Pravilnik se donosi na prijedlog pročelnika upravnih tijela.
Pravilnikom o unutarnjem redu utvrđuju se unutarnje ustrojstvo upravnih tijela,
nazivi i opisi poslova radnih mjesta, stručni i drugi uvjeti za raspored na
radna mjesta, broj izvršitelja i druga pitanja od značaja za rad upravnih tijela
u skladu sa statutom i općim aktima lokalne jedinice.
II. ODLUČIVANJE O PRAVIMA I OBVEZAMA
Odlučivanje u prvom stupnju
Članak 5.
O prijmu u službu, rasporedu na radno mjesto te o drugim pravima i obvezama
službenika kao i o prestanku službe odlučuje rješenjem pročelnik upravnog tijela
ili osoba koju on za to pisano ovlasti.
O imenovanju i razrješenju pročelnika upravnog tijela te o drugim pravima i
obvezama pročelnika odlučuje rješenjem općinski načelnik, gradonačelnik odnosno
župan.
Ovlaštenje za donošenje rješenja iz stavka 1. ovoga članka može se odnositi na
donošenje svih ili samo nekih rješenja.
Rješenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka upravni su akti.
Žalba protiv rješenja
Članak 6.
Protiv rješenja iz članka 5. stavka 1. ovoga Zakona može se izjaviti žalba
općinskom načelniku, gradonačelniku, odnosno županu u roku od 15 dana od dana
dostave rješenja, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
Općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan dužan je odlučiti o žalbi u roku
30 dana od primitka žalbe. Rješenje o žalbi je konačno.
Protiv rješenja iz članka 5. stavka 2. ovoga Zakona žalba nije dopuštena, ali se
može pokrenuti upravni spor.
Upravni spor
Članak 7.
Protiv rješenja općinskog načelnika, gradonačelnika, odnosno župana može se
pokrenuti upravni spor u roku od 30 dana od dana dostave rješenja.
III. PRIJAM U SLUŽBU
a. Plan prijma u službu
Obveznost planiranja
Članak 8.
Postupak prijma u službu može se provesti samo u skladu s planom prijma u službu
utvrđenim u skladu s odredbama ovoga Zakona, osim u slučaju potrebe prijma u
službu na određeno vrijeme i popune radnog mjesta koje je ostalo upražnjeno
nakon donošenja plana za tekuću godinu.
Plan prijma u službu
Članak 9.
Planom prijma u službu utvrđuje se stvarno stanje popunjenosti radnih mjesta u
upravnim tijelima lokalne jedinice, potreban broj službenika i namještenika na
neodređeno vrijeme za razdoblje za koje se plan donosi i planira se broj
vježbenika odgovarajuće stručne spreme i struke.
Planom prijma u službu utvrđuje se i popunjenost radnih mjesta u upravnim
tijelima pripadnicima nacionalnih manjina i planira zapošljavanje potrebnog
broja pripadnika nacionalnih manjina radi ostvarivanja zastupljenosti, sukladno
Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina i zakonu kojim se uređuje sustav
lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Priprema i donošenje plana
Članak 10.
Pročelnici upravnih tijela lokalne jedinice pripremaju prijedloge plana prijma u
službu u vrijeme kad se priprema nacrt proračuna lokalne jedinice za sljedeću
kalendarsku godinu, i to tako da s njim bude usklađen.
Na temelju prikupljenih prijedloga iz stavka 1. ovoga članka, a vodeći računa o
potrebama upravnih tijela i raspoloživim financijskim sredstvima, općinski
načelnik, gradonačelnik odnosno župan utvrđuje plan prijma u službu u upravna
tijela lokalne jedinice.
Plan prijma u službu utvrđuje se u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu
proračuna lokalne jedinice za kalendarsku godinu na koju se plan odnosi.
Osim donošenja plana prijma u službu za kalendarsku godinu (kratkoročni plan),
može se donositi srednjoročni plan (za razdoblje od dvije godine) i dugoročni
plan (za razdoblje od četiri godine).
Objava plana o prijmu u službu
Članak 11.
Plan prijma u službu u upravna tijela lokalne jedinice objavljuje se u službenom
glasilu lokalne jedinice.
Ako lokalna jedinica nema svoje službeno glasilo, plan prijma u službu
objavljuje se u službenom glasilu županije.
b. Uvjeti za prijam u službu
Uvjeti za prijam u službu
Članak 12.
Opći uvjeti za prijam u službu su:
1. punoljetnost i
2. hrvatsko državljanstvo,
3. zdravstvena sposobnost za obavljanje poslova radnog mjesta na koje se osoba
prima.
Osim uvjeta iz stavka 1. ovoga članka, zakonom, propisom donesenim na temelju
zakona ili pravilnikom o unutarnjem redu propisuju se posebni uvjeti za prijam u
službu i raspored na radno mjesto (određena stručna sprema i struka, radno
iskustvo na odgovarajućim poslovima, položen državni stručni ispit, znanje
određenoga stranog jezika, posebna znanja, sposobnosti i vještine, posebna
zdravstvena sposobnost i dr.).
Obvezni posebni uvjeti za prijam u službu i raspored na radno mjesto su
odgovarajuća stručna sprema i struka.
Uvjet radnog iskustva na odgovarajućim poslovima
Članak 13.
Radno iskustvo u smislu ovoga Zakona je radno iskustvo ostvareno u službi u
upravnim tijelima lokalnih jedinica, u državnoj ili javnoj službi, u radnom
odnosu kod privatnog poslodavca te vrijeme samostalnog obavljanja profesionalne
djelatnosti u skladu s posebnim propisima.
U radno iskustvo iz stavka 1. ovoga članka ubraja se i radno iskustvo ostvareno
obavljanjem poslova u međunarodnim organizacijama.
Radno iskustvo na odgovarajućim poslovima je radno iskustvo iz stavka 1. i 2.
ovoga članka ostvareno na poslovima odgovarajuće stručne spreme i struke.
Osobe bez radnog iskustva u odgovarajućoj stručnoj spremi i struci, kao i osobe
s radnim iskustvom kraćim od vremena propisanog za vježbenički staž, mogu se
primiti u službu i rasporediti isključivo kao vježbenici.
Uvjet državnoga stručnog ispita
Članak 14.
Osoba koja ima potrebno radno iskustvo na odgovarajućim poslovima, a nema
položen državni stručni ispit, može se primiti u službu i rasporediti na radno
mjesto, pod uvjetom da ispit položi u roku godine dana od prijma u službu.
c. Zapreke za prijam u službu
Kaznena djela kao zapreke za prijam
Članak 15.
U službu ne može biti primljena osoba protiv koje se vodi kazneni postupak ili
koja je pravomoćno osuđena za kazneno djelo
– protiv života i tijela,
– protiv slobode i prava čovjeka i građanina,
– protiv Republike Hrvatske,
– protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom,
– protiv spolne slobode i spolnog ćudoređa,
– protiv braka, obitelji i mladeži,
– protiv imovine,
– protiv sigurnosti pravnog prometa i poslovanja,
– protiv pravosuđa,
– protiv vjerodostojnosti isprava,
– protiv javnog reda ili
– protiv službene dužnosti.
Odredbe stavka 1. ovoga članka ne odnose se na osobu kod koje je nastupila
rehabilitacija u skladu s posebnim zakonom.
Ostale zapreke za prijam u službu
Članak 16.
U službu ne može biti primljena osoba:
– kojoj je prestala služba u upravnom tijelu lokalne jedinice zbog teške povrede
službene dužnosti u razdoblju od četiri godine od prestanka službe,
– kojoj je prestala služba u upravnom tijelu lokalne jedinice zbog toga što nije
zadovoljila na probnom radu u razdoblju od četiri godine od prestanka službe.
d. Javni natječaj
Obveznost javnog natječaja
Članak 17.
U službu se prima putem javnog natječaja (u daljnjem tekstu: natječaj), ako ovim
Zakonom nije drukčije propisano.
Natječaj se obvezno objavljuje u »Narodnim novinama«, a može se objaviti i u
dnevnom ili tjednom tisku.
Kad se natječaj ne provodi
Članak 18.
Natječaj se ne provodi:
– kod prijma u službu na određeno vrijeme, osim kod prijma vježbenika,
– kod zadržavanja u službi vježbenika koji je položio državni stručni ispit,
– kod prijma u službu osobe koja je na temelju ugovora o stipendiranju ili
školovanju u obvezi raditi određeno vrijeme u službi u upravnom tijelu lokalne
jedinice.
Natječaj se ne provodi u slučaju prijma u službu osobe zaposlene u državnom
tijelu, pravnoj osobi s javnim ovlastima ili upravnom tijelu iste ili druge
lokalne jedinice.
Prijam u službu iz stavka 2. ovoga članka provodi se na temelju pisanog
sporazuma između pročelnika upravnog tijela u koje se osoba prima u službu i
pročelnika upravnog tijela, odnosno čelnika državnog tijela ili ovlaštenog
predstavnika pravne osobe u kojoj je osoba do tad radila, uz njezin prethodni
pristanak, ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.
Raspisivanje natječaja
Članak 19.
Natječaj raspisuje pročelnik upravnog tijela.
Natječaj za imenovanje pročelnika upravnog tijela raspisuje općinski načelnik,
gradonačelnik, odnosno župan.
Za popunjavanje radnog mjesta moraju biti osigurana sredstva u proračunu lokalne
jedinice.
Natječaj mora sadržavati: naziv upravnog tijela u koje se osoba prima, naziv
radnog mjesta, opće i posebne uvjete za prijam u službu i raspored na radno
mjesto, trajanje probnog rada odnosno dužinu vježbeničkog staža (ako se primaju
vježbenici), obvezu pristupanja prethodnoj provjeri znanja i sposobnosti
kandidata, isprave koje se trebaju priložiti kao dokaz o ispunjavanju uvjeta,
adresu na koju se mogu podnijeti prijave na natječaj, rok za podnošenje prijava
i rok u kome će kandidati biti obaviješteni o rezultatima natječaja.
U natječaju se mora naznačiti da u službu ne može biti primljena osoba za čiji
prijam postoje zapreke iz članka 15. i 16. ovoga Zakona.
U natječaju se mora naznačiti web-stranica na kojoj su navedeni opis poslova i
podaci o plaći radnog mjesta koje se popunjava, način obavljanja prethodne
provjere znanja i sposobnosti kandidata i iz kojeg područja te pravni i drugi
izvori za pripremanje kandidata za tu provjeru.
U natječaju se mora naznačiti da će se na web-stranici iz stavka 6. ovoga članka
i na oglasnoj ploči upravnog tijela objaviti vrijeme održavanja prethodne
provjere znanja i sposobnosti kandidata, najmanje pet dana prije održavanja
provjere.
Lokalne jedinice u čijim upravnim tijelima nije osigurana zastupljenost
pripadnika nacionalnih manjina sukladno Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih
manjina dužne su to navesti u tekstu natječaja.
U natječaju iz stavka 8. ovoga članka obvezno se navodi:
– da su kandidati u prijavi na natječaj dužni pozvati se na to pravo,
– da kandidat, pripadnik nacionalne manjine ima prednost u odnosu na ostale
kandidate samo pod jednakim uvjetima.
Rok za podnošenje prijava na natječaj ne smije biti kraći od osam niti duži od
15 dana od dana objave natječaja u »Narodnim novinama«.
Povjerenstvo za provedbu natječaja
Članak 20.
Natječaj provodi povjerenstvo koje imenuje pročelnik upravnog tijela.
Natječaj za imenovanje pročelnika upravnog tijela provodi povjerenstvo koje
imenuje općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan.
Povjerenstvo za provedbu natječaja mora imati neparan broj, a najmanje tri
člana.
Povjerenstvo za provedbu natječaja obavlja sljedeće poslove:
– utvrđuje koje su prijave na natječaj pravodobne i potpune,
– utvrđuje listu kandidata prijavljenih na natječaj koji ispunjavaju formalne
uvjete propisane natječajem,
– kandidate s liste poziva na prethodnu provjeru znanja i sposobnosti,
– provodi postupak provjere znanja i sposobnosti,
– podnosi izvješće o provedenom postupku, uz koje prilaže rang-listu kandidata,
s obzirom na rezultate provedene provjere znanja i sposobnosti.
Prijave kandidata koji se ne upućuju u daljnji postupak
Članak 21.
Nepravodobne i nepotpune prijave na natječaj neće se razmatrati.
Osobe koje podnesu nepotpune ili nepravodobne prijave na natječaj ne smatraju se
kandidatima prijavljenim na natječaj.
Kandidati koji ne ispunjavaju formalne uvjete iz natječaja obavijestit će se o
tome pisanim putem.
Obavijest iz stavka 3. ovoga članka nije upravni akt.
e. Provjera znanja i sposobnosti kandidata
Način provjere
Članak 22.
Prethodnoj provjeri znanja i sposobnosti kandidata mogu pristupiti samo
kandidati koji ispunjavaju formalne uvjete iz natječaja.
Smatra se da je kandidat, koji nije pristupio prethodnoj provjeri znanja,
povukao prijavu na natječaj.
Prethodna provjera znanja i sposobnosti kandidata obavlja se putem pisanog
testiranja i intervjua, a po potrebi i putem provjere praktičnog rada na
određenim poslovima.
Za svaki dio provjere iz stavka 3. ovoga članka kandidatima se dodjeljuje
određeni broj bodova od 1 do 10.
Intervju se provodi samo s kandidatima koji su ostvarili najmanje 50% ukupnog
broja bodova na testiranju i provjeri praktičnog rada, ako je ta provjera
provedena.
Rang-lista
Članak 23.
Nakon prethodne provjere znanja i sposobnosti kandidata povjerenstvo za provedbu
natječaja utvrđuje rang-listu kandidata prema ukupnom broju ostvarenih bodova.
Izvješće o provedenom postupku i rang-listu kandidata povjerenstvo dostavlja
pročelniku upravnog tijela, a kod natječaja za imenovanje pročelnika upravnog
tijela izvješće i rang-listu dostavlja općinskom načelniku, gradonačelniku,
odnosno županu.
f. Rješenje o prijmu u službu
Rješenje o prijmu u službu
Članak 24.
Za izabranog kandidata donosi se rješenje o prijmu u službu, a kod natječaja za
imenovanje pročelnika upravnog tijela donosi se rješenje o imenovanju.
U rješenju o prijmu u službu obvezno se navode podaci o kandidatu koji se prima
u službu (ime i prezime, stručna prema i struka, ukupni radni staž, radni staž u
struci), radno mjesto na koje se prima, vrijeme trajanja službe, trajanje
probnog rada, podatak o položenom državnom stručnom ispitu, odnosno roku za
polaganje državnoga stručnog ispita, ako ispit nije položen.
Na sadržaj rješenja o imenovanju pročelnika upravnog tijela odgovarajuće se
primjenjuje odredba stavka 2. ovoga članka i odredba članka 27. stavka 2. ovoga
Zakona.
Rješenja iz stavka 1. ovoga članka donose se najkasnije u roku od 60 dana od
isteka roka za podnošenje prijava.
Nakon raspisanog natječaja ne mora se izvršiti izbor, ali se u tom slučaju
donosi odluka o poništenju natječaja u roku iz stavka 4. ovoga članka. Protiv
odluke o poništenju natječaja nije dopušteno podnošenje pravnih lijekova. Odluka
se dostavlja svim kandidatima prijavljenim na natječaj.
Odluka o poništenju natječaja donosi se i u slučaju kada se na natječaj ne
prijavi niti jedan kandidat.
Žalba protiv rješenja o prijmu
Članak 25.
Rješenje o prijmu u službu izabranog kandidata, odnosno rješenje o imenovanju
pročelnika upravnog tijela, dostavlja se kandidatima prijavljenim na natječaj.
Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka kandidat koji nije primljen u službu
može podnijeti žalbu općinskom načelniku, gradonačelniku, odnosno županu. Žalba
odgađa izvršenje rješenja o prijmu u službu.
Protiv rješenja o imenovanju pročelnika upravnog tijela žalba nije dopuštena,
ali se može pokrenuti upravni spor u roku od 30 dana od dana dostave rješenja o
imenovanju.
g. Probni rad
Probni rad
Članak 26.
U službu se u pravilu prima na neodređeno vrijeme i to uz obvezni probni rad.
Probni rad traje tri mjeseca.
Službeniku koji na probnom radu nije zadovoljio otkazuje se služba, o čemu se
donosi rješenje u roku od osam dana od isteka probnog rada.
Ukoliko se rješenje o prestanku službe otkazom ne donese u roku iz stavka 3.
ovoga članka, smatra se da je službenik zadovoljio na probnom radu.
h. Rješenje o rasporedu
Rješenje o rasporedu
Članak 27.
Po konačnosti rješenja o prijmu u službu donosi se rješenje o rasporedu.
U rješenju o rasporedu navode se podaci o kandidatu primljenom u službu (ime i
prezime, stručna prema i struka, ukupni radni staž, radni staž u struci), radno
mjesto na koje se raspoređuje, vrijeme trajanja službe, trajanje probnog rada,
datum početka rada, podaci o plaći, podatak o položenom državnom stručnom
ispitu, odnosno rok za polaganje državnog stručnog ispita ako ga nije položio.
Kandidat primljen u službu postaje službenik i počinje ostvarivati prava u vezi
sa službom danom početka rada, utvrđenim rješenjem o rasporedu.
Dan početka rada može se posebnim rješenjem iz opravdanih razloga odgoditi za
određeno vrijeme.
Ako osoba primljena u službu ne počne raditi određenog dana, smatra se da je
odustala od prijma u službu i rasporeda na radno mjesto.
U slučaju iz stavka 5. ovoga članka čelnik tijela može primiti u službu drugog
kandidata s rang-liste kandidata prijavljenih na isti natječaj.
i. Služba na određeno vrijeme
Razlozi i trajanje službe na određeno vrijeme
Članak 28.
Službenik može biti primljen u službu na određeno vrijeme radi:
– obavljanja privremenih poslova,
– poslova čiji se opseg privremeno povećao i
– zamjene duže vrijeme odsutnog službenika.
Služba na određeno vrijeme za obavljanje privremenih poslova ili poslova čiji se
opseg privremeno povećao može trajati najduže šest mjeseci i može se produžiti
za još šest mjeseci.
Služba na određeno vrijeme radi zamjene duže vrijeme odsutnog službenika može
trajati do povratka odsutnog službenika na posao, odnosno prestanka njegove
službe.
U slučaju predvidivog trajanja službe na određeno vrijeme od najmanje šest
mjeseci, osobe se primaju uz obvezni probni rad u trajanju od dva mjeseca.
Služba na određeno vrijeme ne može postati služba na neodređeno vrijeme, osim
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
Oglas
Članak 29.
Osobe se u službu na određeno vrijeme primaju putem oglasa koji se obvezno
objavljuje putem nadležne službe za zapošljavanje, a može se objaviti i u jednom
dnevnom ili tjednom listu.
Rok za podnošenje prijava na oglas je osam dana od dana objave oglasa kod
nadležne službe za zapošljavanje.
Glede sadržaja i provedbe postupka oglasa, donošenja i dostave rješenja o prijmu
u službu odgovarajuće se primjenjuju odredbe ovoga Zakona o prijmu u službu
putem natječaja.
Kandidat koji nije primljen u službu može podnijeti žalbu općinskom načelniku,
gradonačelniku, odnosno županu u roku od 8 dana od dana dostave rješenja. Žalba
ne odgađa izvršenje rješenja o prijmu u službu.
Za popunjavanje slobodnoga radnog mjesta na određeno vrijeme oglas se ne mora
objaviti ako u upravnim tijelima iste lokalne jedinice ima službenika primljenih
u službu na određeno vrijeme koji ispunjavaju uvjete za to radno mjesto.
IV. PRAVA I OBVEZE SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA
Pravo na sindikalno udruživanje
Članak 30.
Službenici i namještenici imaju pravo na sindikalno udruživanje.
Službenici i namještenici imaju pravo na kolektivno pregovaranje koje ostvaruju
posredovanjem sindikata.
Pravo na zaštitu od prijetnji
Članak 31.
Službenici i namještenici imaju pravo na zaštitu u slučaju prijetnji, napada ili
drugih oblika ugrožavanja u obavljanju službe i u vezi sa službom.
Mjere radi zaštite službenika i namještenika poduzima pročelnik upravnog tijela
po prijavi službenika i namještenika ili po neposrednom saznanju o tim
okolnostima, a mjere zaštite pročelnika poduzima općinski načelnik,
gradonačelnik, odnosno župan.
Pravo na zaštitu službenika i namještenika koji prijavi sumnju na korupciju
Članak 32.
Obraćanje službenika i namještenika zbog opravdane sumnje na korupciju ili
podnošenje prijave o toj sumnji odgovornim osobama ili nadležnim državnim
tijelima ne predstavlja opravdan razlog za prestanak službe.
Službeniku i namješteniku koji zbog opravdane sumnje na korupciju podnese
prijavu o toj sumnji odgovornim osobama ili nadležnim državnim tijelima jamči se
zaštita anonimnosti ako nadležno državno tijelo ocijeni da se radi o težem
obliku korupcije, zaštita od uskraćivanja ili ograničavanja prava utvrđenih ovom
Zakonom te zaštita od bilo kojeg oblika zlostavljanja.
Pročelnik upravnog tijela dužan je pokrenuti postupak zbog teške povrede
službene dužnosti protiv rukovodećeg službenika, odnosno namještenika koji
postupa protivno stavku 2. ovoga članka.
Općinski načelnik, gradonačelnik odnosno župan dužan je pokrenuti postupak zbog
teške povrede službene dužnosti protiv pročelnika upravnog tijela koji postupa
protivno stavku 2. ovoga članka.
Zlouporaba obveze službenika i namještenika na prijavljivanje opravdane sumnje
na korupciju predstavlja tešku povredu službene dužnosti.
Dužnost zakonitog postupanja
Članak 33.
Službenik je dužan poslove obavljati savjesno, pridržavajući se Ustava, zakona,
drugih propisa i pravila struke.
Službenik ima pravo i obvezu u radu koristiti nova saznanja, usvajati i
primjenjivati stručna dostignuća u svojoj struci te se trajno stručno
usavršavati.
Odgovornost nadređenog službenika
Članak 34.
Službenik koji upravlja upravnim tijelom ili ustrojstvenom jedinicom odgovoran
je za vlastiti rad i rad službenika u upravnom tijelu ili ustrojstvenoj jedinici
kojom upravlja.
Dužnost izvršenja naloga
Članak 35.
Službenik je dužan izvršavati naloge pročelnika upravnog tijela i nadređenog
službenika koji se odnose na službu te bez posebnog naloga obavljati poslove,
odnosno zadatke radnog mjesta na koje je raspoređen.
Dužnost odbijanja izvršenja naloga
Članak 36.
Službenik je dužan odbiti izvršenje naloga koji je nezakonit, protivan pravilima
struke, čije bi izvršenje moglo izazvati veću štetu ili čije bi izvršenje
predstavljalo kazneno djelo te o tome obavijestiti nadređenog službenika ili
pročelnika upravnog tijela koji je nalog izdao, uz upozorenje o obilježjima
naloga.
Ponovljeni pisani nalog službenik je dužan izvršiti. U slučaju izvršenja
ponovljenoga pisanog naloga službenik je oslobođen odgovornosti za posljedice
izvršenja.
Iznimno od stavka 2. ovoga članka, ponovljeni pisani nalog, čije bi izvršenje
predstavljalo kazneno djelo, službenik ne smije izvršiti, jer u protivnom
odgovara zajedno s nadređenim službenikom ili pročelnikom upravnog tijela koji
je nalog izdao.
Za izvršenje pisanog naloga čije izvršenje predstavlja kazneno djelo službenik
odgovara zajedno s nadređenim službenikom ili pročelnikom upravnog tijela koji
je nalog izdao.
Službenik ne smije biti pozvan na odgovornost zbog neizvršenja naloga ako je
postupio sukladno odredbama stavaka 1. i 3. ovoga članka.
Dužnost čuvanja tajnosti podatka s utvrđenim
stupnjem tajnosti
Članak 37.
Službenik koji ostvari pristup ili postupa s podacima utvrđenim jednim od
stupnjeva tajnosti sukladno posebnom zakonu, dužan je čuvati tajnost tih
podataka za vrijeme i nakon prestanka službe, sve dok su podaci utvrđeni jednim
od stupnjeva tajnosti ili dok se odlukom vlasnika podatka ne oslobode obveze
čuvanja tajnosti.
Mogućnost obavljanja dodatnog posla
Članak 38.
Službenik može izvan redovitog radnog vremena, po prethodno pisanom odobrenju
pročelnika upravnog tijela, samostalno obavljati poslove ili raditi kod drugoga,
ako to nije u suprotnosti sa službom, odnosno ako posebnim zakonom nije drukčije
propisano te ne predstavlja sukob interesa ili prepreku za uredno obavljanje
redovitih zadataka niti šteti ugledu službe.
Pročelniku upravnog tijela odobrenje iz stavka 1. ovoga članka daje općinski
načelnik, gradonačelnik, odnosno župan.
Službenik može objavljivati stručne članke i druge autorske tekstove, odnosno
povremeno predavati na seminarima i savjetovanjima bez odobrenja iz stavka 1. i
2. ovoga članka.
O zahtjevu službenika za davanje odobrenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka
odlučuje se rješenjem.
Zabrana otvaranja obrta ili osnivanja pravne osobe
Članak 39.
Službeniku nije dozvoljeno otvaranje obrta ili osnivanje trgovačkog društva ili
druge pravne osobe u području djelatnosti na kojem je zaposlen kao službenik,
odnosno u području djelatnosti koje je povezano sa poslovima iz djelokruga
upravnog tijela u kojem je zaposlen.
Dužnost prijavljivanja mogućeg sukoba interesa
Članak 40.
Službenik je dužan pisanim putem obavijestiti pročelnika upravnog tijela o
financijskom ili drugom interesu koji on, njegov bračni ili izvanbračni drug,
dijete ili roditelj može imati u odlukama upravnog tijela u kojem radi.
Službenik je dužan pisanim putem obavijestiti pročelnika upravnog tijela o
fizičkim i pravnim osobama s kojima je bio u poslovnom odnosu u razdoblju od
dvije godine prije prijma u službu, a prema kojima upravno tijelo u kojem radi
obavlja upravne poslove.
Službenik je dužan pisanim putem obavijestiti pročelnika upravnog tijela o
vlasništvu dionica i obveznica ili financijskim i drugim interesima u trgovačkim
društvima prema kojima tijelo u kojem radi obavlja upravne poslove, a što bi
moglo predstavljati uzrok sukobu interesa.
Na dan početka rada u upravnom tijelu službenik je dužan pisanim putem
obavijestiti pročelnika upravnog tijela je li njegov bračni ili izvanbračni
drug, dijete ili roditelj obavlja najviše dužnosti u političkoj stranci, udruzi,
trgovačkom društvu ili drugoj pravnoj osobi koja je u poslovnom odnosu sa
upravnim tijelom u kojem službenik počinje raditi.
Pročelnik upravnog tijela ispitat će okolnosti navedene u pisanoj obavijesti iz
stavka 1. – 4. ovoga članka, pa ako te okolnosti dovode ili mogu dovesti do
sukoba interesa, donijet će odluku o izuzimanju službenika od rada na određenim
poslovima.
Pročelnik upravnog tijela je dužan o okolnostima iz stavka 1. – 4. ovoga članka
pisanim putem obavijestiti općinskog načelnika, gradonačelnika, odnosno župana.
Općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan ispitat će okolnosti navedene u
pisanoj obavijesti iz stavka 6. ovoga članka, pa ako te okolnosti dovode ili
mogu dovesti do sukoba interesa, donijet će odluku o izuzimanju pročelnika
upravnog tijela od rada na određenim poslovima.
Podaci o mogućem sukobu interesa te odluka o izuzimanju službenika od rada na
određenim poslovima zbog mogućeg sukoba interesa unose se u osobni očevidnik
službenika.
Zabrana donošenja pojedinih odluka
Članak 41.
Službenik ne smije donositi odluke, odnosno sudjelovati u donošenju odluka koje
utječu na financijski ili drugi interes:
a) njegovoga bračnog ili izvanbračnog druga, djeteta ili roditelja,
b) fizičkih, odnosno pravnih osoba s kojima ostvaruje ili je ostvarivao službene
ili poslovne kontakte u posljednje dvije godine,
c) fizičkih, odnosno pravnih osoba koje su u posljednjih pet godina financirale
njegovu izbornu kampanju,
d) udruge ili pravne osobe u kojoj je na mjestu predsjednika, upravitelja ili
člana upravnog odbora,
e) fizičke ili pravne osobe čiji je predstavnik, zakonski zastupnik ili stečajni
upravitelj,
f) fizičke ili pravne osobe s kojima je službenik, njegov bračni ili izvanbračni
drug, dijete ili roditelj u sporu ili je njihov dužnik.
Dužnost prisutnosti na radnom mjestu
Članak 42.
Službenik je dužan poštivati propisano radno vrijeme tijela u kojem je zaposlen
i koristiti ga za obavljanje poslova radnog mjesta, odnosno dodijeljenih
dužnosti te mora biti prisutan na radnom mjestu u skladu s uvjetima službe.
Službenik se tijekom radnog vremena bez odobrenja nadređenog službenika odnosno
pročelnika upravnog tijela ne smije udaljavati iz radnih prostorija, osim radi
korištenja dnevnog odmora. Udaljavanje radi hitnog i neodgodivog razloga
službenik mora opravdati po povratku.
Službenik je o nemogućnosti dolaska na posao i razlozima spriječenosti dolaska
dužan obavijestiti nadređenog službenika, odnosno pročelnika upravnog tijela
najkasnije u roku od 24 sata od njihova nastanka, osim ako to nije moguće
učiniti iz objektivnih razloga ili više sile, u kom je slučaju dužan
obavijestiti nadređenog službenika, odnosno pročelnika upravnog tijela odmah po
prestanku razloga koji su ga u tome sprječavali.
Službenik nema pravo na plaću za vrijeme neopravdane odsutnosti s rada.
V. ODGOVORNOST ZA POVREDE SLUŽBENE DUŽNOSTI
Odgovornost za povrede službene dužnosti
Članak 43.
Službenik odgovara za počinjenu povredu službene dužnosti.
Kaznena odgovornost ne isključuje odgovornost za povredu službene dužnosti ako
kazneno djelo koje je predmet kaznenoga postupka ujedno predstavlja i povredu
službene dužnosti.
Oslobođenje od kaznene odgovornosti ne pretpostavlja oslobađanje od odgovornosti
za povredu službene dužnosti ako kazneno djelo ujedno predstavlja i povredu
službene dužnosti.
a. Vrste povreda službene dužnosti
Vrste povreda službene dužnosti
Članak 44.
Povrede službene dužnosti mogu biti lake i teške.
Teške povrede službene dužnosti propisuju se zakonom, a lake povrede zakonom i
pravilnikom o unutarnjem redu.
Lake povrede službene dužnosti
Članak 45.
Lake povrede službene dužnosti su:
1. učestalo zakašnjavanje na posao ili raniji odlazak s posla,
2. napuštanje radnih prostorija tijekom radnog vremena bez odobrenja ili
opravdanog razloga,
3. neuredno čuvanje spisa, podataka ili druge povjerene dokumentacije,
4. neopravdan izostanak s posla jedan dan,
5. neobavješćivanje nadređenog službenika o spriječenosti dolaska na rad u roku
24 sata bez opravdanog razloga,
6. druge lake povrede službene dužnosti koje su propisane pravilnikom o
unutarnjem redu.
Teške povrede službene dužnosti
Članak 46.
Teške povrede službene dužnosti su:
1. neizvršavanje, nesavjesno, nepravodobno ili nemarno izvršavanje službeničkih
obveza,
2. nezakoniti rad ili propuštanje poduzimanje mjera ili radnji na koje je
službenik ovlašten radi sprečavanja nezakonitosti,
3. davanje netočnih podataka kojima se utječe na donošenje odluka ili nastup
štetnih posljedica,
4. zlouporaba položaja,
5. prekoračenje ovlasti u službi,
6. odbijanje izvršenja zadaće ako za to ne postoje opravdani razlozi,
7. neovlaštena posluga sredstvima povjerenima za izvršavanje poslova,
8. uništenje, otuđenje ili činjenje dostupnim podatka, u vezi s obavljanjem
službe, s utvrđenim stupnjem tajnosti u skladu s posebnim zakonom,
9. obavljanje djelatnosti koja je u suprotnosti s poslovima radnog mjesta ili
bez prethodnog odobrenja pročelnika upravnog tijela, odnosno općinskog
načelnika, gradonačelnika ili župana,
10. onemogućavanje građana ili pravnih osoba u ostvarivanju prava na podnošenje
zahtjeva, žalbi, prigovora i predstavki ili u ostvarivanju drugih zakonskih
prava,
11. nedolično ponašanje koje nanosi štetu ugledu službe,
12. neopravdan izostanak s posla od dva do četiri dana uzastopno,
13. uporaba nevjerodostojne isprave radi ostvarivanja prava u vezi sa službom,
14. uzrokovanje veće materijalne štete u službi ili u vezi sa službom namjerno
ili iz krajnje nepažnje,
15. ograničavanje ili uskraćivanje prava utvrđenih ovim Zakonom službeniku koji
odgovornim osobama ili nadležnim tijelima prijavi sumnju na korupciju ili
zlostavljanje tog službenika,
16. druge teške povrede službene dužnosti propisane posebnim zakonom.
b. Tijela za vođenje postupka zbog povrede
službene dužnosti
Tijela za vođenje postupka
Članak 47.
O lakim povredama službene dužnosti u prvom stupnju odlučuje pročelnik upravnog
tijela ili osoba koju on za to pisano ovlasti, a u drugom stupnju nadležni
službenički sud.
O lakim povredama službene dužnosti pročelnika upravnog tijela u prvom stupnju
odlučuje općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan.
O teškim povredama službene dužnosti u prvom stupnju odlučuje nadležni
službenički sud, a u drugom stupnju Viši službenički sud ustrojen za državne
službenike.
Službenički sudovi
Članak 48.
Službenički sudovi ustrojavaju se za područje županije i Grada Zagreba.
Predsjednika i članove službeničkog suda imenuje županijska skupština, odnosno
Gradska skupština Grada Zagreba.
Nadležnost službeničkih sudova
Članak 49.
Službenički sud u županiji nadležan je za vođenje postupaka zbog teške povrede
službene dužnosti protiv službenika upravnih tijela lokalnih jedinica na
području županije.
Službenički sud u Gradu Zagrebu nadležan je za vođenje postupaka zbog teške
povrede službene dužnosti protiv službenika upravnih tijela Grada Zagreba.
Službenički sud u velikom gradu
Članak 50.
Veliki gradovi koji imaju više od 35.000 stanovnika i gradovi sjedišta županija
mogu samostalno ustrojiti službenički sud nadležan za vođenje postupaka zbog
teške povrede službene dužnosti protiv službenika upravnih tijela grada.
Predsjednika i članove službeničkog suda iz stavka 1. ovoga članka imenuje
gradsko vijeće.
Sastav službeničkih sudova
Članak 51.
Službenički sudovi imaju predsjednika i najmanje šest članova.
Predsjednik i najmanje dva člana imenuju se iz reda diplomiranih pravnika s
položenim pravosudnim ispitom.
Službenički sud odlučuje u vijeću od tri člana, koje imenuje predsjednik
službeničkog suda za svaki pojedini slučaj. Vijeću uvijek predsjeda član
imenovan iz reda diplomiranih pravnika s položenim pravosudnim ispitom.
Uredske i druge poslove za službenički sud obavlja upravno tijelo nadležno za
službeničke odnose u županiji, Gradu Zagrebu, odnosno velikom gradu koji je
samostalno ustrojio službenički sud.
Pečat i zaglavlje akata
Članak 52.
Službenički sudovi u obavljanju poslova koriste pečat s grbom Republike
Hrvatske.
Na sadržaj zaglavlja akata službeničkih sudova primjenjuju se propisi kojima se
uređuje sadržaj zaglavlja akata tijela državne uprave, lokalne i područne
(regionalne) samouprave i mjesne samouprave te pravnih osoba koje imaju javne
ovlasti.
Financiranje
Članak 53.
U postupku zbog povrede službene dužnosti ne plaćaju se pristojbe.
Sredstva za rad službeničkih sudova osiguravaju se u proračunu županije, Grada
Zagreba, odnosno velikoga grada koji je samostalno ustrojio službenički sud.
Troškove postupka pred službeničkim sudom snosi lokalna jedinica u čijem je
upravnom tijelu zaposlen službenik protiv kojeg se vodi postupak.
c. Postupak zbog povrede službene dužnosti
Postupak zbog povrede službene dužnosti
Članak 54.
Na postupak zbog povrede službene dužnosti primjenjuju se odredbe zakona kojim
se uređuje opći upravni postupak, ako ovim ili posebnim zakonom nije drukčije
određeno.
Postupak zbog povrede službene dužnosti je hitan.
Javnost postupka
Članak 55.
Postupak zbog povrede službene dužnosti je javan.
Tijelo koje vodi postupak može iznimno isključiti javnost, ako to zahtijeva
potreba čuvanja službene ili druge zakonom propisane tajne ili drugih opravdanih
razloga.
Pravo na branitelja
Članak 56.
Službenik u postupku zbog povrede službene dužnosti ima pravo na branitelja koji
u tom postupku ima položaj opunomoćenika.
Tijelo koje vodi postupak zbog povrede službene dužnosti dužno je, na zahtjev
službenika protiv kojeg se vodi postupak, omogućiti sudjelovanje sindikata čiji
je član, koji u tom postupku ima položaj izjednačen s položajem branitelja.
Pokretanje postupka
Članak 57.
Postupak zbog lake povrede službene dužnosti pokreće zaključkom pročelnik
upravnog tijela.
Postupak zbog teške povrede službene dužnosti pokreće pročelnik upravnog tijela
ili osoba koju on za to ovlasti danom predaje zahtjeva za pokretanje postupka
nadležnom službeničkom sudu.
Postupak zbog povrede službene dužnosti protiv pročelnika upravnog tijela
pokreće općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan.
Zahtjev za pokretanje postupka zbog teške povrede službene dužnosti
Članak 58.
Zahtjev za pokretanje postupka zbog teške povrede službene dužnosti sadrži:
– naziv nadležnoga službeničkog suda,
– podatke o podnositelju zahtjeva (naziv lokalne jedinice, ime i prezime te
dužnost osobe ovlaštene za podnošenje zahtjeva),
– podatke o službeniku protiv kojeg se pokreće postupak (osobni podaci o
službeniku, naziv upravnog tijela i naziv lokalne jedinice u kojoj je službenik
zaposlen, naziv radnog mjesta na koje je službenik raspoređen),
– činjenični opis povrede službene dužnosti (način, vrijeme i mjesto počinjenja
povrede, te ostale okolnosti iz kojih proistječu zakonska obilježja teške
povrede službene dužnosti),
– zakonski naziv teške povrede službene dužnosti i odredbu Zakona kojom je ta
povreda propisana,
– dokaze, čije se izvođenje predlaže,
– kaznu, čije se izricanje predlaže,
– potpis podnositelja zahtjeva i pečat lokalne jedinice.
Odgovor na zahtjev za pokretanje postupka
Članak 59.
Zahtjev za pokretanje postupka zbog teške povrede službene dužnosti dostavlja se
službeniku, koji može podnijeti odgovor na zahtjev u roku osam dana od dana
primitka zahtjeva.
U odgovoru na zahtjev za pokretanje postupka službenik, njegov branitelj ili
sindikat čiji je član, ukoliko ga službenik ovlasti za zastupanje, ima pravo
predložiti izvođenje dokaza važnih za donošenje odluke.
Posebne odredbe o postupku zbog teške povrede službene dužnosti
Članak 60.
U postupku zbog teške povrede službene dužnosti mora se provesti usmena
rasprava, a službenik protiv kojega je pokrenut postupak mora biti saslušan.
Iznimno, rasprava se može održati i bez nazočnosti službenika protiv kojeg se
vodi postupak ako je službenik uredno pozvan i očitovao se o zahtjevu, a postoje
opravdani razlozi da se rasprava održi.
Rasprava se može održati bez nazočnosti službenika protiv kojega se vodi
postupak i u slučaju kad se službenik nije očitovao o zahtjevu ako je tri puta
uzastopno uredno pozvan, a pozivu se nije odazvao niti je opravdao nedolazak.
Ako su na temelju usmene rasprave, održane sukladno stavku 1. – 3. ovoga članka,
utvrđene sve činjenice bitne za odlučivanje, službenički sud donijet će odluku o
zahtjevu.
Odluke
Članak 61.
U postupku zbog povrede službene dužnosti o odgovornosti službenika odlučuje se
rješenjem, a o pitanjima postupka zaključkom.
Službenički sud kod odlučivanja o odgovornosti službenika nije vezan pravnom
kvalifikacijom teške povrede službene dužnosti navedenom u zahtjevu za
pokretanje postupka.
Žalba u postupku zbog povrede službene dužnosti
Članak 62.
Protiv prvostupanjske odluke donesene u postupku zbog lake povrede službene
dužnosti može se podnijeti žalba nadležnom službeničkom sudu u roku od osam dana
od dana dostave odluke.
Protiv prvostupanjske odluke donesene u postupku zbog teške povrede službene
dužnosti može se podnijeti žalba Višem službeničkom sudu u roku od osam dana od
dana dostave odluke.
Odluka o žalbi iz stavka 1. i 2. ovoga članka je konačna i izvršna.
Protiv drugostupanjske odluke u postupku zbog povrede službene dužnosti može se
pokrenuti upravni spor.
Zastara pokretanja i vođenja postupka
Članak 63.
Pravo na pokretanje postupka zbog lake povrede službene dužnosti zastarijeva u
roku tri mjeseca od dana saznanja za počinjenu povredu i počinitelja, a
najkasnije u roku šest mjeseci od dana kad je povreda počinjena. Ako u roku od
šest mjeseci od dana pokretanja postupka ne bude donesena konačna odluka,
postupak se obustavlja zbog zastare vođenja postupka.
Pravo na pokretanje postupka zbog teške povrede službene dužnosti zastarijeva u
roku godine dana od dana saznanja za počinjenu povredu i počinitelja, a
najkasnije u roku dvije godine od dana kad je povreda počinjena. Ako u roku
dvije godine od dana pokretanja postupka ne bude donesena konačna odluka,
postupak se obustavlja zbog zastare vođenja postupka.
d. Kazne za povrede službene dužnosti
Kazne za lake povrede službene dužnosti
Članak 64.
Za lake povrede službene dužnosti mogu se izreći sljedeće kazne:
1. opomena,
2. javna opomena,
3. novčana kazna u visini do 10% plaće službenika isplaćene u mjesecu kad je
kazna izrečena.
Javna opomena se objavljuje na oglasnoj ploči upravnog tijela u kojem je
službenik zaposlen.
Kazne za teške povrede službene dužnosti
Članak 65.
Za teške povrede službene dužnosti mogu se izreći sljedeće kazne:
1. novčana kazna na vrijeme od jednog do šest mjeseci, u mjesečnom iznosu do 20%
ukupne plaće isplaćene u mjesecu u kojem je kazna izrečena,
2. premještaj na radno mjesto niže složenosti poslova, unutar iste stručne
spreme,
3. uvjetna kazna prestanka službe,
4. prestanak službe.
Zbroj novčanih kazni izrečenih u jednom mjesecu za lake i teške povrede službene
dužnosti ne može iznositi više od 30% ukupne plaće isplaćene službeniku u tom
mjesecu.
Kazna premještaja na radno mjesto niže složenosti poslova može se izreći samo
ako postoji slobodno radno mjesto u upravnom tijelu u kojem je službenik
zaposlen ili u drugom upravnom tijelu iste lokalne jedinice.
Uvjetna kazna prestanka službe iz stavka 1. točke 3. ovoga članka izriče se kao
kazna prestanka službe uz rok kušnje od jedne godine, s tim da se kazna neće
izvršiti pod uvjetom da službenik u tom roku ne počini novu tešku povredu
službene dužnosti.
Službeniku koji u roku kušnje iz stavka 4. ovoga članka počini novu tešku
povredu službene dužnosti služba prestaje po sili zakona danom konačnosti odluke
službeničkog suda kojom je utvrđena odgovornost službenika za novu tešku povredu
službene dužnosti.
Službeniku se obvezno izriče kazna prestanka državne službe iz stavka 1. točke
4. ovoga članka ako bude proglašen odgovornim za tešku povredu službene dužnosti
koja ima obilježja korupcije.
Kazne izrečene u postupku zbog povrede službene dužnosti izvršava pročelnik
upravnog tijela ili osoba koju on za to pisano ovlasti.
Kaznu izrečenu pročelniku upravnog tijela izvršava općinski načelnik,
gradonačelnik, odnosno župan.
Određivanje i izvršenje kazne
Članak 66.
Pri određivanju vrste kazne uzimaju se u obzir težina počinjene povrede i
nastale posljedice, stupanj odgovornosti službenika, okolnosti u kojima je
povreda počinjena te olakotne i otegotne okolnosti na strani službenika.
Kod izricanja kazne za tešku povredu službene dužnosti službenički sud nije
vezan prijedlogom za izricanje kazne navedenim u zahtjevu za pokretanje
postupka.
Izvršenje kazne za laku povredu službene dužnosti zastarijeva u roku jedne
godine, a za tešku povredu službene dužnosti u roku dvije godine od konačnosti
rješenja kojim je kazna izrečena.
Protekom roka od dvije godine, nakon pravomoćnosti izrečene kazne za laku
povredu službene dužnosti, izrečena kazna briše se pod uvjetom da službenik nije
počinio novu povredu službene dužnosti od pravomoćnosti izrečene kazne.
Protekom roka od četiri godine, nakon pravomoćnosti izrečene kazne za tešku
povredu službene dužnosti, izrečena kazna briše se pod uvjetom da službenik nije
počinio novu povredu službene dužnosti od pravomoćnosti izrečene kazne.
e. Udaljenje iz službe
Razlozi udaljenja
Članak 67.
Službenika se rješenjem može udaljiti iz službe ako je protiv njega pokrenut
kazneni postupak ili postupak zbog teške povrede službene dužnosti, a povreda je
takve prirode da bi ostanak u službi, dok traje taj postupak, mogao štetiti
interesima službe.
Obvezno se udaljuje iz službe službenika protiv kojeg je pokrenut kazneni
postupak ili postupak zbog teške povrede službene dužnosti zbog djela s
obilježjima korupcije.
Smatra se da je udaljen iz službe službenik protiv kojeg je pokrenut istražni
postupak i određen pritvor, o čemu se donosi rješenje.
Udaljenje iz službe traje do okončanja kaznenog postupka ili postupka zbog teške
povrede službene dužnosti, a u slučaju iz stavka 3. ovoga članka, do isteka
pritvora.
Žalba protiv rješenja o udaljenju
Članak 68.
Protiv rješenja o udaljenju iz službe službenik može podnijeti žalbu nadležnom
službeničkom sudu u roku od osam dana od dostave rješenja. Žalba ne odgađa
izvršenje rješenja.
Službenički sud dužan je odlučiti o žalbi najkasnije u roku od petnaest dana od
dostave žalbe.
Odluka službeničkog suda o žalbi je konačna i protiv nje se može pokrenuti
upravni spor.
Naknada plaće
Članak 69.
Za vrijeme udaljenja iz službe službeniku pripada naknada plaće u iznosu od 60%,
a ako uzdržava obitelj 80% plaće isplaćene u mjesecu koji je prethodio udaljenju
iz službe.
Službeniku pripada puna plaća od dana povratka na rad.
Službeniku se vraća obustavljeni dio plaće od prvoga dana udaljenja, u sljedećim
slučajevima:
a) ako službenički sud uvaži njegovu žalbu protiv rješenja o udaljenju iz
službe,
b) ako je pravomoćnom odlukom u kaznenom, odnosno postupku zbog teške povrede
službene dužnosti oslobođen od odgovornosti ili
c) ako je pravomoćnom odlukom obustavljen kazneni postupak, odnosno postupak
zbog teške povrede službene dužnosti.
Mirovanje prava iz službe za vrijeme izdržavanja kazne zatvora
Članak 70.
Službeniku koji izdržava kaznu zatvora do šest mjeseci, za vrijeme izdržavanja
kazne zatvora, miruju prava iz radnog odnosa.
O mirovanju prava iz stavka 1. ovoga članka donosi se rješenje u roku od 15 dana
od dana nastupa okolnosti koje predstavljaju razlog za mirovanje prava.
VI. ODGOVORNOST SLUŽBENIKA ZA ŠTETU
Odgovornost za štetu
Članak 71.
Službenik je dužan naknaditi štetu koju u službi ili u vezi sa službom namjerno
ili iz krajnje nepažnje nanese lokalnoj jedinici.
Štetom iz stavka 1. ovoga članka smatra se i šteta koju je lokalna jedinica
imala naknađujući fizičkim i pravnim osobama štetu koju su pretrpjeli namjerom
ili krajnjom nepažnjom službenika.
Rješenje o naknadi štete
Članak 72.
Nastanak štete, njezinu visinu i okolnosti pod kojima je nastala utvrđuje
pročelnik upravnog tijela, odnosno osoba koju on za to ovlasti, rješenjem koje
nije upravni akt.
Nastanak štete koju prouzroči pročelnik upravnog tijela, njenu visinu i
okolnosti pod kojima je nastala utvrđuje općinski načelnik, gradonačelnik,
odnosno župan ili osoba koju on za to ovlasti, rješenjem koje nije upravni akt.
Ako bi utvrđivanje visine štete prouzročilo nerazmjerne troškove, naknada štete
može se odrediti u paušalnom iznosu.
Prema visini štete, a po zamolbi službenika, može se rješenjem dopustiti
plaćanje u obrocima.
Primjena općih propisa obveznog prava
Članak 73.
Ako službenik odbije naknaditi štetu, šteta se naknađuje po općim propisima
obveznog prava.
Pisani sporazum
Članak 74.
O visini i načinu naknade štete pročelnik upravnog tijela i službenik mogu
zaključiti pisani sporazum.
Ako je štetu prouzročio pročelnik upravnog tijela, sporazum iz stavka 1. ovoga
članka zaključuje se s općinskim načelnikom, gradonačelnikom, odnosno županom.
Pisani sporazum predstavlja ovršni naslov.
Rok za naknadu štete
Članak 75.
Rok za naknadu štete ne može isteći prije dana u koji se isplaćuje plaća za
obračunsko razdoblje u kojem je doneseno rješenje.
Uspostava prijašnjeg stanja
Članak 76.
Za naknadu štete na stvari može se po zahtjevu službenika dopustiti uspostava
prijašnjeg stanja o njegovom trošku u primjerenom roku. O tome se zaključuje
pisani sporazum.
Ako službenik ne dovede stvar u prijašnje stanje o svom trošku u roku koji mu je
za to ostavljen, donijet će se rješenje o naknadi štete sukladno odredbama ovoga
Zakona.
Oslobođenje od odgovornosti za štetu
Članak 77.
Službenik ne odgovara za štetu nastalu uslijed postupanja po nalogu nadređenog
službenika ili pročelnika upravnog tijela, ako je službenik prethodno pisano
iznio primjedbu da bi izvršenjem naloga mogla nastati šteta.
VII. KLASIFIKACIJSKI I PLATNI SUSTAV
Standardna mjerila za klasifikaciju radnih mjesta
Članak 78.
Radna mjesta klasificiraju se prema standardnim mjerilima za sva upravna tijela,
a to su: potrebno stručno znanje, složenost poslova, samostalnost u radu,
stupanj suradnje s drugim tijelima i komunikacije sa strankama, stupanj
odgovornosti i utjecaj na donošenje odluka.
Klasifikacija radnih mjesta predstavlja osnovu za uređivanje sustava plaća
službenika i namještenika.
Klasifikacija radnih mjesta
Članak 79.
Klasifikaciju radnih mjesta uređuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.
Plaće
Članak 80.
Službenici i namještenici imaju pravo na plaću za svoj rad.
Plaće službenika i namještenika uređuju se posebnim zakonom.
VIII. STRUČNO OSPOSOBLJAVANJE I USAVRŠAVANJE SLUŽBENIKA
Trajno stručno osposobljavanje i usavršavanje
Članak 81.
Službenici će se poticati na trajno stručno osposobljavanje i usavršavanje.
Trajno osposobljavanje i usavršavanje službenika provodit će se na osnovi
strategije i plana trajnog osposobljavanja i usavršavanja službenika koje donosi
Vlada Republike Hrvatske sukladno propisima o lokalnoj i područnoj (regionalnoj)
samoupravi.
Sudjelovanje u programima izobrazbe i financiranje
Članak 82.
Službenici su dužni trajno se osposobljavati za poslove radnog mjesta i
usavršavati stručne sposobnosti i vještine u organiziranim programima izobrazbe
putem radionica, tečajeva, savjetovanja, seminara i sl.
Nadređeni službenici dužni su svojim podređenima omogućiti pohađanje
organiziranih programa izobrazbe.
Organizirani programi izobrazbe provode se u ustanovi za razvoj lokalne i
područne (regionalne) samouprave koju osniva Vlada Republike Hrvatske sukladno
propisima o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi.
Troškovi izobrazbe u službi pokrivaju se iz proračuna lokalne jedinice.
U iznimnim slučajevima službenicima mogu u cijelosti ili djelomično biti
nadoknađeni troškovi sudjelovanja u programima izobrazbe izvan službe.
Programi izobrazbe
Članak 83.
Programi izobrazbe uključuju:
a) programe stručnog osposobljavanja i usavršavanja službenika u pojedinim
lokalnim jedinicama ili pojedinim upravnim tijelima,
b) programe osobnog usavršavanja službenika,
c) programe usavršavanja u strateškom upravljanju,
d) specijaliziranu izobrazbu namijenjenu pojedinim grupama službenika.
Studijski dopust za osposobljavanje ili usavršavanje
Članak 84.
Službenik nakon odrađenoga probnog rada može podnijeti zahtjev za plaćeni ili
neplaćeni studijski dopust za osposobljavanje ili usavršavanje u trajanju od, u
pravilu, najviše jedne akademske godine.
Program studijskog dopusta mora odgovarati području rada službenika, a svrha
programa mora biti poboljšanje stručnosti službenika.
Tijekom plaćenoga studijskog dopusta službenik ima pravo na naknadu plaće u
visini plaće radnog mjesta na koje je raspoređen.
Troškovi osposobljavanja ili usavršavanja podmiruju se iz proračuna lokalne
jedinice.
Nakon isteka studijskog dopusta za osposobljavanje ili usavršavanje službenik se
ima pravo vratiti na isto ili drugo odgovarajuće radno mjesto u upravnom tijelu.
Po završetku plaćenog studijskog dopusta službenik je dužan ostati u službi
najmanje dvostruko vremena od vremena koliko je trajalo stručno osposobljavanje
ili usavršavanje. Ako službenik u tom razdoblju bude upućen na novo stručno
osposobljavanje ili usavršavanje, razdoblje novoga stručnog osposobljavanja ili
usavršavanja ne uračunava se u vrijeme koje je službenik dužan ostati u službi.
Ako službenik po završetku stručnog osposobljavanja ili usavršavanja ne ostane u
službi u vremenu utvrđenom u stavku 6. ovoga članka, dužan je vratiti cjelokupni
iznos sredstava utrošen za njegovo stručno osposobljavanje ili usavršavanje.
Ako službenik ne završi program stručnog osposobljavanja ili usavršavanja na
koji je upućen, dužan je vratiti cjelokupan iznos sredstava utrošen za njegovo
stručno osposobljavanje ili usavršavanje.
Vježbenici
Članak 85.
Službenici se osposobljavaju za službu i obavljanjem vježbeničke prakse
(vježbenički staž).
Vježbenici su osobe sa završenim obrazovanjem određene stručne spreme i struke,
bez radnog iskustva na odgovarajućim poslovima ili s radnim iskustvom kraćim od
vremena propisanog za vježbenički staž.
Vježbenički staž
Članak 86.
Vježbenici se primaju putem javnog natječaja koji se provodi u skladu s
odredbama ovoga Zakona.
Vježbenici se primaju u službu na određeno vrijeme u trajanju vježbeničkog
staža.
Vježbenički staž traje 12 mjeseci.
Mentor
Članak 87.
Vježbenici se za vrijeme vježbeničkog staža osposobljavaju za obavljanje poslova
u upravnim tijelima lokalne jedinice praktičnim radom i učenjem po utvrđenom
programu koji utvrđuje općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan, na
prijedlog pročelnika upravnog tijela.
Vježbenik ima mentora koji prati rad vježbenika, daje mu potrebne upute i
smjernice za rad te mu pomaže u pripremanju državnoga stručnog ispita.
Mentora imenuje pročelnik upravnog tijela iz reda službenika istoga upravnog
odjela, koji ima najmanje istu stručnu spremu kao vježbenik.
Visinu naknade za rad mentora utvrđuje odlukom općinski načelnik, gradonačelnik,
odnosno župan.
Državni stručni ispit
Članak 88.
Vježbenik može pristupiti polaganju državnoga stručnog ispita najranije dva
mjeseca prije isteka propisanoga vježbeničkog staža i dužan je ispit položiti
najkasnije do isteka vježbeničkog staža.
Vježbeniku koji iz opravdanih razloga ne položi državni stručni ispit može se
produžiti vježbenički staž za najviše tri mjeseca.
O produženju službe i vježbeničkog staža iz stavka 2. ovoga članka donosi se
posebno rješenje.
Polaganje državnoga stručnog ispita
Članak 89.
Državni stručni ispit polaže se pred državnom ispitnom komisijom koja se
ustrojava pri središnjem tijelu državne uprave nadležnom za službeničke odnose.
Na program državnog stručnog ispita, te postupak i način polaganja ispita
primjenjuju se propisi o državnim službenicima.
Troškovi polaganja
Članak 90.
Troškove prvog polaganja državnoga stručnog ispita podmiruje lokalna jedinica u
čijem je upravnom tijelu vježbenik zaposlen.
Produženje službe na neodređeno vrijeme
Članak 91.
Vježbeniku koji položi državni stručni ispit služba se može produžiti na
neodređeno vrijeme ako u upravnom tijelu postoji slobodno radno mjesto za koje
ispunjava propisane uvjete.
Obveza polaganja ispita službenika s radnim iskustvom
Članak 92.
Službenik koji je primljen u službu s radnim iskustvom na odgovarajućim
poslovima u trajanju dužem od vremena određenog za vježbenički staž, a nema
položen državni stručni ispit, dužan je ispit položiti u roku od godine dana od
prijma u službu.
Službenik koji ima položen pravosudni ispit nije dužan polagati državni stručni
ispit.
Službeniku koji ne položi državni stručni ispit u roku iz stavka 1. ovoga članka
prestaje služba istekom posljednjeg dana roka za polaganje ispita.
U slučaju privremene spriječenosti za rad zbog bolovanja, rodiljnog dopusta,
odnosno drugoga opravdanog razloga, rok iz stavka 1. ovoga članka može se
produžiti za onoliko vremena koliko je trajala privremena spriječenost za rad,
odnosno drugi opravdani razlozi.
Volonteri
Članak 93.
Radi stjecanja uvjeta radnog iskustva za polaganje državnoga stručnog ispita
sukladno odredbama ovoga Zakona, kojima se propisuju prava i obveze vježbenika,
u upravna tijela lokalnih jedinica mogu se primiti osobe u svojstvu
volontera-vježbenika.
Osobe iz stavka 1. ovoga članka nemaju status službenika.
Volonterski rad obavlja se na temelju pisanog ugovora s pročelnikom upravnog
odjela.
Na volonterski rad primjenjuju se opći propisi o radu.
IX. OCJENJIVANJE
Razdoblje ocjenjivanja
Članak 94.
Službenici se ocjenjuju svake godine najkasnije do 31. ožujka za prethodnu
kalendarsku godinu.
Ne ocjenjuju se službenici primljeni u službu na određeno vrijeme te službenici
koji su u prethodnoj kalendarskoj godini radili manje od šest mjeseci, bez
obzira na razloge.
Podaci bitni za ocjenjivanje
Članak 95.
Službenike ocjenjuje pročelnik upravnog tijela.
Pročelnika upravnog tijela ocjenjuje općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno
župan.
Ocjena se temelji na podacima o stručnom znanju pokazanom u obavljanju poslova,
učinkovitosti i kvaliteti rada te poštivanju službene dužnosti.
Kriteriji za ocjenjivanje službenika i način provođenja ocjenjivanja propisuju
se općim aktom lokalne jedinice.
Ocjene
Članak 96.
Ocjene kojima se ocjenjuju službenici jesu:
a) »odličan« – ukoliko je rad i učinkovitost službenika najviše kvalitete i
osigurava najbolje i jedinstveno izvršavanje službe,
b) »vrlo dobar« – ukoliko je rad i učinkovitost službenika naročito dobar i
osigurava prvorazredno izvršavanje službe,
c) »dobar« – ukoliko je rad i učinkovitost službenika prosječne kvalitete
osiguravajući pouzdano obavljanje službe,
d) »zadovoljava« – ukoliko rad i učinkovitost službenika osigurava najmanju
moguću mjeru prihvatljivih standarda kvalitete i preciznosti u obavljanju
službe,
e) »ne zadovoljava« – ukoliko je rad i učinkovitost službenika ispod minimuma
standarda kvalitete te nije dovoljan da osigura pouzdano i prihvatljivo
obavljanje službe.
O ocjeni se donosi rješenje.
Ocjena mora biti obrazložena.
Posljedice negativne ocjene
Članak 97.
Službenika koji je ocijenjen ocjenom »ne zadovoljava«, upućuje se na dodatno
stručno osposobljavanje ili se premješta na drugo radno mjesto.
Službeniku koji je dva puta uzastopce ocijenjen ocjenom »ne zadovoljava«prestaje
služba po sili zakona danom konačnosti zadnjeg rješenja o ocjenjivanju.
X. PREMJEŠTAJI
a. Premještaj po potrebi službe
Potreba službe
Članak 98.
Službenika se može po potrebi službe premjestiti na drugo radno mjesto u istom
ili drugom upravnom tijelu iste lokalne jedinice, u istom ili drugom mjestu
rada, ali samo na radno mjesto unutar iste stručne spreme, iste ili približne
složenosti poslova.
Službenik se premješta u drugo upravno tijelo na temelju pisanog sporazuma
pročelnika upravnog tijela u kojem je zaposlen i pročelnika upravnog tijela u
koje se premješta, uz prethodni pristanak službenika.
Potreba službe mora biti obrazložena.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, službenika se uz njegov pristanak
može premjestiti na radno mjesto niže složenosti poslova za koje ispunjava
propisane uvjete.
Službenika se ne može premjestiti iz jednog u drugo mjesto rada bez njegove
suglasnosti ako ima više od 20 godina radnog staža ili ako bi se premještajem
bitno pogoršale njegove obiteljske prilike.
Početak rada na novom radnom mjestu
Članak 99.
Službenik se mora javiti na rad na novo radno mjesto dana naznačenog u rješenju
o premještaju.
Ako službenik odbije postupiti po rješenju o premještaju, prestaje mu služba
danom kada je trebao početi raditi na radnom mjestu na koje je premješten.
Žalba protiv rješenja o premještaju
Članak 100.
Protiv rješenja o premještaju službenik može podnijeti žalbu u roku od osam dana
od dana dostave rješenja. Žalba ne zadržava izvršenje rješenja.
Općinski načelnik, gradonačelnik, odnosno župan dužan je odlučiti o žalbi u roku
od 15 dana od dana primitka žalbe.
b. Premještaj po zamolbi službenika
Premještaj po zamolbi službenika
Članak 101.
Službenika se može po njegovoj zamolbi premjestiti na drugo radno mjesto u istom
ili drugom upravnom tijelu iste lokalne jedinice, u istom ili drugom mjestu
rada, ali samo na radno mjesto unutar iste stručne spreme, iste ili približne
složenosti poslova.
Službenika iz stavka 1. ovoga članka može se uz njegov pristanak premjestiti na
radno mjesto niže složenosti poslova, za koje ispunjava propisane uvjete.
c. Napredovanje
Napredovanje
Članak 102.
Službenik može napredovati rasporedom na radno mjesto s višim koeficijentom za
izačun plaće od onog na koje je do tada bio raspoređen, u istom ili drugom
upravnom tijelu iste lokalne jedinice, u istom ili drugom mjestu rada, ako:
a) postoji slobodno radno mjesto propisano pravilnikom o unutarnjem redu, na
koje se službenik napredovanjem raspoređuje,
b) ispunjava uvjete za raspored na radno mjesto,
c) njegov rad je najmanje dva puta uzastopno ocijenjen kao »odličan« ili »vrlo
dobar«,
d) je službenik dao svoj pristanak na raspored.
XI. STAVLJANJE SLUŽBENIKA NA RASPOLAGANJE
Ukidanje upravnog tijela
Članak 103.
Kad se ukida upravno tijelo lokalne jedinice službenike preuzima upravno tijelo
koje preuzima poslove ukinutoga upravnog tijela.
Do donošenja pravilnika o unutarnjem redu i rasporeda na radna mjesta prema tom
pravilniku, preuzeti službenici iz stavka 1. ovoga članka obavljaju poslove koje
su do tada obavljali, odnosno druge poslove po nalogu pročelnika upravnog
tijela, a pravo na plaću i ostala prava iz službe ostvaruju prema dotadašnjim
rješenjima.
Preuzeti službenici koji se po donošenju pravilnika o unutarnjem redu ne mogu
rasporediti, jer nema slobodnih radnih mjesta za koje ispunjavaju stručne i
druge uvjete za raspored, stavljaju se na raspolaganje.
Rješenja o rasporedu na radna mjesta ili rješenja o stavljanju na raspolaganje
donose se najkasnije u roku od dva mjeseca od preuzimanja službenika.
Promjena djelokruga upravnog tijela
Članak 104.
Ako dio poslova upravnog tijela prelazi u djelokrug drugoga upravnog tijela, to
tijelo preuzima i službenike koji su zatečeni na preuzetim poslovima.
Na preuzete službenike iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe ovoga
Zakona koje se odnose na ukidanje upravnog tijela čije poslove preuzima drugo
upravno tijelo.
Donošenje pravilnika o unutarnjem redu
Članak 105.
Kad se donese pravilnik o unutarnjem redu, službenici se raspoređuju na radna
mjesta, sukladno tom pravilniku, vodeći računa o poslovima koje su do tada
obavljali.
Ako se pravilnikom ukidaju pojedine ustrojstvene jedinice upravnog tijela,
pojedina radna mjesta u upravnom tijelu ili se smanjuje potreban broj
izvršitelja na pojedinim radnim mjestima, službenici koji su do tada bili
raspoređeni na ta radna mjesta, odnosno u ustrojstvene jedinice koje se ukidaju,
raspoređuju se na druga radna mjesta za koja ispunjavaju uvjete. Prednost kod
rasporeda na radno mjesto ima službenik koji ima bolje ocjene dosadašnjeg rada i
učinkovitosti.
Ako nema odgovarajućega radnog mjesta u upravnom tijelu, na koje se službenik
može rasporediti, donosi se rješenje o stavljanju na raspolaganje.
Rješenje o rasporedu na radno mjesto odnosno rješenje o stavljanju na
raspolaganje, sukladno odredbama stavka 1. – 3. ovoga članka, donosi se u roku
od dva mjeseca od stupanja na snagu novog pravilnika o unutarnjem redu.
Do donošenja rješenja iz stavka 4. ovoga članka, službenici nastavljaju
obavljati poslove koje su obavljali na dotadašnjim radnim mjestima, odnosno
druge poslove po nalogu pročelnika upravnog tijela, a pravo na plaću i ostala
prava iz službe ostvaruju prema dotadašnjim rješenjima.
Na razriješenog pročelnika upravnog tijela odgovarajuće se primjenjuju odredbe
stavaka 2. – 5. ovoga članka.
Trajanje raspolaganja
Članak 106.
Na dužinu i tijek roka raspolaganja primjenjuju se opći propisi o radu koji se
odnose na dužinu i tijek otkaznog roka.
Za određivanje dužine raspolaganja računa se neprekidni radni staž u upravnim
tijelima iste lokalne jedinice i njenim pravnim prednicima, ako kolektivnim
ugovorom ili aktom nadležnog tijela lokalne jedinice nije drukčije propisano.
Pravo na naknadu plaće
Članak 107.
Za vrijeme trajanja raspolaganja službenik ostvaruje pravo na naknadu plaće u
visini plaće isplaćene u mjesecu koji je prethodio stavljanju na raspolaganje.
Službenici stavljeni na raspolaganje ostvaruju pravo na naknadu plaće i druga
prava iz službe u upravnom tijelu u kojem je doneseno rješenje o stavljanju na
raspolaganje.
Premještaj za vrijeme raspolaganja
Članak 108.
Za vrijeme trajanja raspolaganja službenika se može trajno premjestiti na radno
mjesto u okviru njegove stručne spreme, u drugo upravno tijelo iste lokalne
jedinice ili u upravno tijelo druge lokalne jedinice, odnosno na radno mjesto u
ustanovi ili drugoj pravnoj osobi čiji je vlasnik ili osnivač lokalna jedinica,
ako mjesto rada nije udaljeno više od 50 kilometara od mjesta stanovanja
službenika.
Za vrijeme trajanja raspolaganja, službenika se može uz njegov pristanak trajno
premjestiti u drugo mjesto rada, neovisno o udaljenosti od mjesta stanovanja.
Ako službenik odbije premještaj iz stavka 1. ovoga članka, prestaje mu služba na
dan kad je trebao početi raditi na novom radnom mjestu sukladno rješenju o
premještaju.
Prestanak službe i pravo na otpremninu
Članak 109.
Istekom roka raspolaganja službeniku prestaje služba po sili zakona.
Službenik iz stavka 1. ovoga članka ima pravo na otpremninu najmanje u visini
utvrđenoj općim propisima o radu.
Za određivanje visine otpremnine računa se neprekidni radni staž u upravnim
tijelima iste lokalne jedinice i njenim pravnim prednicima, ako kolektivnim
ugovorom ili općim aktom lokalne jedinice nije drukčije propisano.
XII. PRESTANAK SLUŽBE
Načini prestanka službe
Članak 110.
Službeniku prestaje služba:
1. sporazumom,
2. otkazom,
3. istekom roka,
4. po sili zakona i
5. na drugi način propisan zakonom.
Opći propisi o zabrani prestanka rada pojedinim kategorijama zaposlenih ne
primjenjuju se na službenike kojima služba prestaje jer nisu zadovoljili na
probnom radu ili kojima služba prestaje po sili zakona.
Rješenje o prestanku službe
Članak 111.
O prestanku službe donosi se rješenje u roku od osam dana od nastupa okolnosti
koje su razlog za prestanak službe.
Žalba protiv rješenja o prestanku službe ne zadržava izvršenje rješenja u
slučaju kada je dan prestanka službe određen ovim Zakonom.
Prestanak službe na određeno vrijeme
Članak 112.
Služba na određeno vrijeme prestaje istekom roka, ako ne prestane ranije na
drugi način propisan zakonom.
Sporazumni prestanak službe
Članak 113.
Služba može prestati na temelju pisanog sporazuma službenika i pročelnika
upravnog tijela, kojim se utvrđuje dan prestanka službe i druga pitanja od
značaja za prestanak službe o kojima su službenik i pročelnik postigli sporazum.
Otkaz
Članak 114.
Službeniku se otkazuje služba ako nije zadovoljio na probnom radu, a služba mu
prestaje danom konačnosti rješenja o prestanku službe otkazom.
Služba može prestati i na temelju pisanog otkaza kojeg podnese službenik, a
služba prestaje istekom otkaznog roka od mjesec dana.
Prestanak službe po sili zakona
Članak 115.
Službeniku prestaje služba po sili zakona:
a) smrću,
b) utvrđivanjem prava na mirovinu zbog opće nesposobnosti za rad – danom
pravomoćnosti rješenja,
c) kad navrši 65 godina života i najmanje 20 godina mirovinskog staža –
posljednjeg dana godine u kojoj su ostvareni ti uvjeti,
d) kad je osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju dužem od 6 mjeseci –
danom pravomoćnosti presude,
e) kad je osuđen za kazneno djelo iz članka 15. ovoga Zakona – danom
pravomoćnosti presude,
f) kad neopravdano izostane s rada pet radnih dana uzastopce – danom napuštanja
službe, odnosno prvoga dana odsutnosti s rada,
g) ako ne položi državni stručni ispit u propisanom roku – istekom roka u kojem
je bio obvezan položiti državni stručni ispit,
h) ako se sazna da u vrijeme prijma u službu nije ispunjavao uvjete za prijam u
službu propisane ovim Zakonom – danom saznanja za to,
i) kad se sazna da je u vrijeme prijma u službu postojala zapreka za prijam u
službu propisana ovim Zakonom – danom saznanja za to,
j) kad mu je izrečena kazna prestanka službe u postupku zbog teške povrede
službene dužnosti – danom konačnosti odluke službeničkog suda,
k) kad bude utvrđena odgovornost službenika za tešku povredu službene dužnosti
počinjenu u roku kušnje iz članka 65. stavka 4. ovoga Zakona – danom konačnosti
odluke službeničkog suda,
l) ako se po premještaju neopravdano ne javi na dužnost u zakonskom roku – danom
kojim se morao javiti na dužnost,
m) ako je dva puta uzastopce ocijenjen ocjenom »ne zadovoljava« – danom
konačnosti posljednjeg rješenja o ocjenjivanju,
n) u drugim slučajevima utvrđenim zakonom.
Iznimno od stavka 1. točke c) ovoga članka, radi dovršenja poslova ili drugih
opravdanih razloga, može se donijeti rješenje o zadržavanju na radu službenika,
ali ne duže od dvije godine.
Rješenje iz stavka 2. ovoga članka može se donijeti samo uz suglasnost
službenika.
XIII. POSEBNE ODREDBE O NAMJEŠTENICIMA
Propisi koji se primjenjuju na namještenike
Članak 116.
Na prijam, prava, obveze i odgovornosti namještenika odgovarajuće se primjenjuju
odredbe ovoga Zakona o prijmu, pravima, obvezama i odgovornosti službenika, osim
odredaba o vježbeničkom stažu i obvezi polaganja državnoga stručnog ispita te
odredaba o raspolaganju.
XIV. OSOBNI OČEVIDNICI SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA
Osobni očevidnici službenika i namještenika
Članak 117.
Upravno tijelo lokalne jedinice nadležno za službeničke odnose vodi osobne
očevidnike službenika i namještenika koji su zaposleni u upravnim tijelima
lokalne jedinice.
Upravno tijelo iz stavka 1. ovoga članka dužno je na zahtjev središnjeg tijela
državne uprave nadležnog za službeničke odnose dostaviti podatke o broju i
strukturi službenika i namještenika u upravnim tijelima lokalne jedinice.
Podaci iz osobnih očevidnika i popisa
Članak 118.
Podaci iz osobnih očevidnika i popisa službenika i namještenika predstavljaju
profesionalnu tajnu.
Službenik i namještenik ima pravo uvida u podatke iz svoga osobnog očevidnika.
O davanju podataka iz osobnih očevidnika odlučuje čelnik tijela u kojima se ti
očevidnici vode.
Sadržaj i način vođenja osobnih očevidnika službenika i namještenika propisuje
pravilnikom čelnik središnjeg tijela državne uprave nadležnog za službeničke
odnose.
XV. NADZOR
Upravni i inspekcijski nadzor
Članak 119.
Upravni nadzor nad primjenom ovoga Zakona kao i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona provodi središnje tijelo državne uprave nadležno za službeničke
odnose.
Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona te drugih zakona i propisa koji
se primjenjuju na službenike i namještenike te njihova prava iz službe, provodi
upravna inspekcija središnjeg tijela državne uprave nadležnog za službeničke
odnose.
U obavljanju inspekcijskog nadzora upravni inspektor ovlašten je:
a) izvršiti uvid u akt o ustrojavanju upravnih tijela lokalne jedinice,
pravilnik o unutarnjem redu upravnih tijela, osobne očevidnike i popis
službenika i namještenika te drugu dokumentaciju koja se odnosi na radno-pravni
status službenika i namještenika,
b) tražiti podatke koji se odnose na radno-pravni status službenika i
namještenika i od drugih pravnih i fizičkih osoba,
c) izvršiti kontrolu postupka prijma u službu,
d) izvršiti kontrolu zakonitosti rješenja o rasporedu na radno mjesto,
premještaju, stavljanju na raspolaganje, prestanku službe i o drugim pravima i
obvezama iz službe.
Prijedlog za ukidanje ili poništenje nezakonitoga upravnog akta
Članak 120.
Ako upravni inspektor prilikom nadzora utvrdi nezakonitosti ili nepravilnosti
rješenja o prijmu u službu i rješenja kojima se odlučuje o pravima i obvezama
službenika, sačinit će zapisnik kojim će narediti otklanjanje utvrđenih
nezakonitosti i nepravilnosti. Zapisnik se dostavlja pročelniku upravnog tijela
najkasnije u roku od 30 dana od dana obavljenog inspekcijskog nadzora.
Ako pročelnik upravnog tijela u roku određenom u zapisniku ne otkloni utvrđene
nezakonitosti i nepravilnosti iz stavka 1. ovoga članka, središnje tijelo
državne uprave nadležno za službeničke odnose ukinut će nezakoniti upravni akt,
ako je prilikom donošenja toga akta izvršena očita povreda ovoga Zakona, odnosno
poništiti upravni akt, ako ocijeni postojanje pretpostavki za tu upravnu mjeru.
Središnje tijelo državne uprave nadležno za službeničke odnose može poništiti
ili ukinuti upravni akt iz stavka 2. ovoga članka u roku od pet godina od dana
konačnosti rješenja.
XVI. KAZNENE ODREDBE
Prekršaji
Članak 121.
Novčanom kaznom od 5.000 do 10.000 kuna kaznit će se za prekršaj pročelnik
upravnog tijela odnosno osoba ovlaštena za donošenje rješenja sukladno odredbama
članka 5. ovoga Zakona ako:
1. primi osobu u službu i rasporedi na radno mjesto čije popunjavanje nije
planirano u planu prijma u službu za tekuću godinu, osim u slučaju potrebe
prijma u službu na određeno vrijeme i popune radnog mjesta koje je ostalo
upražnjeno nakon donošenja plana,
2. primi osobu u službu i rasporedi na radno mjesto koje nije predviđeno
pravilnikom o unutarnjem redu, osim u slučaju prijma osobe na određeno vrijeme
radi obavljanja privremenih poslova,
3. primi u službu osobu za koju je znao ili mogao znati da postoje zapreke za
prijam u službu sukladno odredbama ovoga Zakona,
4. primi osobu u službu bez raspisanoga javnog natječaja, osim u slučaju kad je
ovim Zakonom propisano da se natječaj ne provodi,
5. primi u službu osobu na radno mjesto za koje nisu osigurana sredstva u
proračunu lokalne jedinice,
6. rasporedi službenika ili namještenika na radno mjesto za koje ne ispunjava
propisane uvjete,
7. ne postupi po pravomoćnoj i ovršnoj odluci suda o vraćanju službenika ili
namještenika na rad.
XVII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Rok za donošenje provedbenih propisa
Članak 122.
Vlada Republike Hrvatske donijet će uredbu iz članka 79. ovoga Zakona najkasnije
u roku od 30 dana od stupanja na snagu posebnog zakona kojim će se urediti plaće
službenika i namještenika.
Obvezuje se čelnik središnjeg tijela državne uprave nadležnog za službeničke
odnose da pravilnik iz članka 118. stavka 4. ovoga Zakona donese u roku od šest
mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Akti o ustrojavanju i imenovanju članova službeničkih sudova
Članak 123.
Županijske skupštine i Gradska skupština Grada Zagreba će najkasnije u roku tri
mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona ustrojiti službeničke sudove i
imenovati njihove predsjednike i članove (članak 48. ovoga Zakona).
Do ustrojavanja novih službeničkih sudova i imenovanja njihovih predsjednika i
članova na temelju ovoga Zakona, postupke zbog teških povreda službene dužnosti
provodit će službenički sudovi i Viši službenički sud, ustrojeni na temelju
propisa koji su bili na snazi do dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Status zatečenih službenika i namještenika
Članak 124.
Službenici i namještenici zatečeni na radu u upravnim tijelima lokalnih jedinica
na dan stupanja na snagu ovoga Zakona, nastavljaju raditi na svojim dotadašnjim
radnim mjestima te zadržavaju plaće i druga prava prema dotadašnjim rješenjima,
do donošenja rješenja o rasporedu na radna mjesta u skladu s pravilnikom o
unutarnjem redu usklađenim s odredbama ovoga Zakona i uredbe iz članka 79. ovoga
Zakona.
Nakon donošenja pravilnika o unutarnjem redu iz stavka 1. ovoga članka, zatečeni
službenici i namještenici, koji nemaju propisanu stručnu spremu za obavljanje
poslova radnog mjesta, rasporedit će se na radna mjesta u skladu sa stručnom
spremom koju stvarno imaju, osim službenika i namještenika iz stavka 3. ovoga
članka.
Zatečeni službenici i namještenici koji imaju za jedan stupanj stručnu spremu
nižu od stručne spreme koja je propisana za radno mjesto na kojem su zatečeni na
dan stupanja na snagu ovoga Zakona, mogu i dalje obavljati poslove koji
odgovaraju poslovima radnog mjesta na kojem su zatečeni ako na dan stupanja na
snagu ovoga Zakona imaju najmanje deset godina radnog staža.
Obveza polaganja državnoga stručnog ispita
Članak 125.
Službenici koji do stupanja na snagu ovoga Zakona nisu položili državni stručni
ispit, a nisu oslobođeni obveze polaganja ispita po ranijim propisima, dužni su
položiti državni stručni ispit u roku godine dana od stupanja na snagu ovoga
Zakona.
Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se na vježbenike.
Započeti postupci
Članak 126.
Postupci u predmetima iz službeničkih i radnih odnosa u upravnim tijelima
lokalnih jedinica, koji ne budu dovršeni do stupanja na snagu ovoga Zakona,
dovršit će se prema propisima koji su bili na snazi do dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.
Imenovanje i razrješenje pročelnika u prijelaznom razdoblju
Članak 127.
Raspisivanje javnog natječaja za imenovanje pročelnika upravnog tijela te
imenovanje i razrješenje pročelnika do 17. svibnja 2009. godine provodit će
poglavarstvo lokalne jedinice.
Prestanak važenja propisa
Članak 128.
Danom stupanja na snagu ovoga Zakona u odnosu na službenike i namještenike u
upravnim tijelima lokalnih jedinica prestaje važiti Zakon o državnim
službenicima i namještenicima (»Narodne novine«, br. 27/01.), osim odredaba
članka 62. – 78. i članka 108. – 112. istoga Zakona, koje i dalje ostaju na
snazi.
Odredbe članka 62. – 78. Zakona o državnim službenicima i namještenicima ostaju
na snazi do stupanja na snagu uredbe iz članka 79. ovoga Zakona, kojom će se
urediti klasifikacija radnih mjesta službenika i namještenika.
Odredbe članka 108.– 112. Zakona o državnim službenicima i namještenicima ostaju
na snazi do dana stupanja na snagu posebnog zakona kojim će se urediti plaće
službenika i namještenika.
Stupanje na snagu Zakona
Članak 129.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama.«
Klasa: 015-01/08-01/03
Zagreb, 15. srpnja 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić, v. r.**

Zakon, NN 86/2008-2752
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)