## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-1253/1997 i U-I-441/1998 od 29. rujna 1999.

### NN 109/1999 (22.10.1999.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-1253/1997 i U-I-441/1998 od 29. rujna 1999.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Ustavni sud Republike Hrvatske u sastavu Jadranko Crnić,
predsjednik Suda te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir
Belajec, dr. Nikola Filipović, Ante Jelavić Mitrović,
Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr.
Hrvoje Momčinović, Ivan Marijan Severinac, Milan
Vuković i Mladen Žuvela, u povodu prijedloga Centra
za kulturu i obrazovanje »Zagreb« iz Zagreba, Ulica
grada Vukovara 68 i Zavoda za istraživanje i razvoj sigurnosti
d.d. Zagreb, Ulica grada Vukovara 68, kojeg zastupa Tin Dolički,
odvjetnik iz Zagreba, za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom,
na sjednici održanoj dana 29. rujna 1999. godine, donio je

## ODLUKU

1. Ukida se odredba članka 4. stavka 3. Zakona o pučkim
otvorenim učilištima (»Narodne novine«,
br. 54/97).

2. Ova odluka će se objaviti u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

U povodu prijedloga Centra za kulturu i obrazovanje »Zagreb«
iz Zagreba te Zavoda za istraživanje i razvoj sigurnosti
d.d. Zagreb, Ustavni sud je rješenjem od 8. prosinca 1998.
godine pokrenuo postupak za ocjenu ustavnosti odredbe članka
4. stavka 3. Zakona o pučkim otvorenim učilištima.
Rješenje je objavljeno u »Narodnim novinama«, br.
166/98 od 30. prosinca 1998. godine.

Odredbama članka 4. navedenog Zakona utvrđen je pravni
status te vlasnička prava dosadašnjih organizacija
za naobrazbu odraslih. Tako je u stavku 1. utvrđeno da otvorena
i pučka učilišta organizirana prema odredbama
Zakona o poduzećima (»Narodne novine«, br. 53/91
i 58/93), danom stupanja na snagu tog Zakona postaju javne ustanove
i vlasnici sredstava nad kojima imaju pravo raspolaganja, odnosno
pravo korištenja, a osnivačka prava nad njima kao
javnim ustanovama stječe jedinica lokalne samouprave na
čijem je području njihovo sjedište.

U stavku 2. istog članka utvrđeno je da danom stupanja
na snagu ovog Zakona osnivačka prava nad Otvorenim sveučilištem
u Zagrebu, koje danom stupanja na snagu tog Zakona postaje Pučko
otvoreno učilište u Zagrebu, stječu Republika
Hrvatska i Grad Zagreb u jednakim dijelovima.

Odredbom osporenog stavka 3. članka 4. propisano je da,
iznimno od navedene odredbe stavka 1. tog članka, danom
stupanja na snagu navedenog Zakona Otvoreno učilište
u Zagrebu postaje vlasnikom sredstava, prava i nekretnine (zgrade)
u Ulici grada Vukovara 68, upisane u k.č.br. 1966/2 z.k.
uložak 3890 k.o. Trnje, osim dijelova zgrade kojih vlasnici
postaju Institut za povijest umjetnosti iz Zagreba, Institut za
arheologiju iz Zagreba i Sveučilište u Zagrebu, i
to svatko u dijelu kojega stvarno posjeduje i koristi.

Navode o neustavnosti ove odredbe predlagatelji zasnivaju na utvrđenjima
da su pravni i faktični posjednici prostora poslovne zgrade
u Zagrebu, Ul. grada Vukovara 68 u dijelu koji koriste pa zbog
toga što nisu obuhvaćeni tom odredbom učinjeno
određivanje titulara vlasništva ove nekretnine, odnosno
vlasnika stvari i prava vezanih uz tu nekretninu, je protivno
ustavnim jamstvima glede prava vlasništva i nepovredivosti
vlasništva.

Očitujući se na navode predlagatelja, Ured za zakonodavstvo
Vlade Republike Hrvatske te Gradsko poglavarstvo Grada Zagreba
su otklonili neustavnost osporene odredbe iz razloga koje su istakli
predlagatelji. Isti su u bitnome ukazali na ustavnu samostalnost
zakonodavca u propisivanju načina pretvorbe društvenih
sredstava i određivanju njihovog vlasnika, odnosno ovlast
Grada Zagreba da suglasno odredbama Zakona o ustanovama (»Narodne
novine«, br. 76/93 i 29/97) provede racionalizaciju mreže
ustanova o kojima je riječ uključujući i njihove
statusne promjene, osnovom čega je u odnosu na Centar za
kulturu i obrazovanje »Zagreb« predviđeno njegovo
pripajanje Pučkom otvorenom učilištu. S druge
strane, Hrvatska zajednica pučkih otvorenih učilišta
je u svom očitovanju podržala navode i prijedloge
predlagatelja.

Nakon provedenog postupka, Ustavni sud je utvrdio da su prijedlozi
osnovani.

Nesuglasnost osporene odredbe postoji u odnosu na ustavne odredbe
kojima se jamči pravo vlasništva (članak 48.
stavak 1.) te jednakost svih pred zakonom (članak 14. stavak
2.), a sve u svezi s člankom 3. Ustava i utvrđenim
najvišim vrednotama ustavnog poretka - nepovredivošću
vlasništva i vladavinom prava.

Vlasništvo je moguće i ograničiti i oduzeti,
ali samo na način i pod pretpostavkama koje je odredio
Ustav u članku 50. stavku 1.: zakonom, u interesu Republike
Hrvatske i uz naknadu tržišne vrijednosti.

Suglasno članku 78. stavku 3. Zakona o ustanovama, tadašnje
Ministarstvo kulture i prosvjete Republike Hrvatske je rješenjem,
klasa: 023-03/94-01-62, urbroj 532-03-3/3-94-01 od 10. veljače
1994. godine, prenijelo osnivačka prava nad pojedinim ustanovama
kulture na Grad Zagreb, među kojima i nad Centrom za kulturu
i obrazovanje »Zagreb«.

Naime, člankom 78. Zakona o ustanovama, koji je dio prijelaznih
odredbi tog Zakona, utvrđeno je da danom stupanja na snagu
tog Zakona društvene pravne osobe koje nisu organizirane
kao društvena poduzeća, zadruge ili društvene
organizacije, a ispunjavaju uvjete iz članka 1. stavka
2. tog Zakona, te ako posebnim zakonom nije što drugo određeno,
postaju javnim ustanovama (stavak 1.); osnivačem tih ustanova
smatra se Republika Hrvatska (stavak 2.); Vlada Republike Hrvatske
može u roku šest mjeseci od dana stupanja na snagu tog
Zakona donijeti odluku o prijenosu osnivačkih prava nad
određenim ustanovama ili vrstama ustanova na jedinice lokalne
samouprave ili koju drugu pravnu osobu ili ovlastiti nadležno
ministarstvo da ono prenese osnivačka prava na jedinicu
lokalne samouprave (stavak 3.); osnivačka prava iz stavka
3. ovog članka Vlada Republike Hrvatske ili od nje ovlašteno
ministarstvo može prenijeti na drugu pravnu osobu samo uz
suglasnost te pravne osobe. O prijenosu osnivačkih prava
sklapa se poseban ugovor (stavak 4.).

Ustavni sud je ocijenio da je osporena odredba neustavna iz razloga
što se propisano određivanje osnivača u konkretnom
slučaju uzima kao određivanje vlasnika koji osnovom
svojih osnivačkih ovlasti tada slobodno raspolaže
tom ustanovom i njenom imovinom, ne vodeći pri tom računa
o već stečenim pravima te ustanove kao pravnog subjekta.

U konkretnom slučaju nije sporno da su predlagatelji pravni
sljednici bivšeg Radničkog sveučilišta
»Moša Pijade« iz Zagreba, Proleterskih brigada
68 (sada Ulica grada Vukovara 68) te da su nekretnine na navedenoj
adresi bile u zemljišnim knjigama - z.k.ul. 3890 k.č.br.
966/2 k.o. Trnje, upisane kao društveno vlasništvo s
uknjiženim pravom korištenja navedenog sveučilišta.

Međutim, prema odredbi članka 362. stavka 1. Zakona
o vlasništvu i drugim stvarnim pravima (»Narodne novine«,
br. 91/96), koji je stupio na snagu 1. siječnja 1997.,
dakle, prije Zakona o pučkim otvorenim učilištima,
smatra se da je vlasnik nekretnine u društvenom vlasništvu
osoba koja je u zemljišnim knjigama upisana kao nositelj
prava upravljanja, korištenja ili raspolaganja tom nekretninom,
a tko tvrdi suprotno, treba to dokazati.

Nitko od navedenih sudionika postupka nije tvrdio niti dokazivao
da predlagatelji nisu pravni sljednici pravne osobe čije
pravo korištenja je nedvojbeno bilo upisano u zemljišne
knjige te da u trenutku stupanja na snagu osporenog Zakona predlagatelji
nisu bili pravni i faktični korisnici nekretnine (zgrade)
u Ulici grada Vukovara 68.

Polazeći od tih činjenica, Ustavni sud smatra da
nisu postojali pravno valjani razlozi da se predlagatelji izostave
iz zakonske odredbe kojom se postojećim korisnicima tih
nekretnina utvrđuje pravo vlasništva nad prostorom koji
u naravi koriste.

Stoga su, po ocjeni ovog Suda, osporenom zakonskom odredbom povrijeđene
ustavne odredbe kojima se jamči jednakost pred zakonom
i pravo vlasništva, što istodobno znači i povredu
najviših vrednota ustavnog poretka vladavinu prava i nepovredivost
vlasništva.

Pored toga, okolnost da osporena odredba uređuje pitanje vlasništva
faktičnih korisnika nekretnine u Vukovarskoj 68, na način
koji je u suprotnosti s odredbama Zakona o vlasništvu i drugim
stvarnim pravima kojima je uređena pretvorba prava korištenja
nekretnina u društvenom vlasništvu, čini odredbu
stavka 3. članka 4. Zakona o pučkim otvorenim učilištima
nesuglasnu članku 5. stavku 1. Ustava, prema kojoj zakoni
moraju biti u suglasnosti s Ustavom, a ostali propisi i s Ustavom
i sa zakonom.

Iz navedenih razloga Sud je, temeljem članka 53. stavka
1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, br. 99/99), donio odluku kao u točki 1. izreke.

Objava ove odluke (točka 2. izreke) temelji se na članku
28. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske.

Broj: U-I-1253/1997
U-I-441/1998
Zagreb, 29. rujna 1999.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik
**Jadranko Crnić,** v. r.

Odluka, NN 109/1999-1786