## Kolektivi ugovor za djelatnosti drvne i papirne industrije

### NN 123/2008 (24.10.2008.), Kolektivi ugovor za djelatnosti drvne i papirne industrije

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**3541**

SAMOSTALNI SINDIKAT DRVNE I PAPIRNE INDUSTRIJE
HRVATSKA,
HRVATSKA UDRUGA SINDIKATA HRANE, TEKSTILA I DRVA
UDRUGA RADNIČKIH SINDIKATA
SEKTOR GOSPODARSTVA,
HUP-UDRUGA DRVNE I PAPIRNE INDUSTRIJE

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DJELATNOSTI DRVNE I PAPIRNE INDUSTRIJE

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim Kolektivnim ugovorom stranke potpisnice Kolektivnog ugovora uređuju
međusobna prava i obveze, te određena pravila i pitanja iz radnih odnosa i u
svezi s radnim odnosom radnika u djelatnosti drvne i papirne industrije.
(2) Ovim Kolektivnim ugovorom stranke ugovora utvrđuju određena minimalna prava
i obveze poslodavaca i radnika u djelatnosti drvne i papirne industrije.

II. POSTUPAK KOLEKTIVNOG PREGOVARANJA

Članak 2.

Stranke su dužne u dobroj vjeri pregovarati o sklapanju Kolektivnog ugovora u
svezi sa pitanjima koja prema Zakonu o radu mogu biti predmet Kolektivnog
ugovora.

Članak 3.

(1) Za provođenje postupka pregovaranja stranke će odabrati pregovaračke odbore
sastavljene od 5 do 7 članova sa svake strane.
(2) Pregovarački odbori svake od ugovornih strana samostalno utvrđuju način svog
rada i donošenja odluka, a zajednički dogovaraju pregovaračke sastanke na kojima
razmatraju iznesene prijedloge koji se odnose na specifične uvjete mogućih
sporazuma o pitanjima koja su predmet i sadržaj Kolektivnog ugovora.

Članak 4.

(1) Osobe koje zastupaju stranke Kolektivnog ugovora moraju imati pisanu punomoć
za kolektivno pregovaranje i sklapanje Kolektivnog ugovora.
(2) Udruga poslodavaca drvne i papirne industrije dužna je prije početka
pregovora drugoj strani dostaviti cjeloviti popis poslodavaca članova udruge u
čije se ime pregovara i broj zaposlenih radnika zaposlenih kod tih poslodavaca.

Članak 5.

Kolektivni ugovor obvezno se sklapa u pisanom obliku.

Članak 6.

(1) Po potpisivanju Kolektivnog ugovora stranke su dužne o sadržaju obavijestiti
sve osobe na koje se on primjenjuje i u dobroj vjeri ispunjavati njegove
odredbe.
(2) Potpisani Kolektivni ugovor stranke su dužne dostaviti nadležnom tijelu i
javno ga objaviti.

III. PODRUČJE VAŽENJA

Članak 7.

Prostorno područje važenja ovog Kolektivnog ugovora je cjelokupni teritorij
Republike Hrvatske.

Članak 8.

Ovaj Kolektivni ugovor obvezuje ugovorne strane te sve osobe koje su u vrijeme
sklapanja Kolektivnog ugovora bile ili su naknadno postale članovi stranaka ovog
Kolektivnog ugovora, osobe koje naknadno pristupe ovom Kolektivnom ugovoru te
sve osobe koje naknadno postanu članovi udruge koja je pristupila ovom
Kolektivnom ugovoru.

IV. ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak 9.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu.

Članak 10.

(1) Ugovor o radu sklapa se u pravilu na neodređeno vrijeme.
(2) Iznimno, ugovor o radu može se sklopiti na određeno vrijeme za zasnivanje
radnog odnosa čiji je prestanak unaprijed utvrđen objektivnim razlozima koji su
opravdani rokom, izvršenjem određenog posla ili nastupanjem određenog događaja,
odnosno sukladno odredbama Zakona o radu.

Članak 11.

Ugovor o radu se sklapa u pisanom obliku.

V. ZAŠTITA ŽIVOTA, ZDRAVLJA, PRIVATNOSTI I DOSTOJANSTVA RADNIKA

Članak 12.

Poslodavac je dužan pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate,
mjesto rada i pristup mjestu rada te organizirati rad u skladu s posebnim
zakonima i drugim propisima i naravi posla koji se obavlja.

Članak 13.

(1) Poslodavac je dužan upoznati radnika s opasnostima posla koji obavlja
radnik.
(2) Radnik je dužan pridržavati se uputa i raditi na način koji njemu i drugim
radnicima osigurava zaštitu života i zdravlja te sprječava nastanak nesreća.

Članak 14.

(1) Poslodavac je dužan pridržavati se propisa iz Zakona o radu, a u vezi
zaštite majčinstva.
(2) Poslodavac je dužan voditi računa o zaštiti radnika koji je privremeno ili
trajno nesposoban za rad zbog pretrpljene ozljede na radu ili profesionalne
bolesti.

Članak 15.

(1) Strane u ovom kolektivnom ugovoru suglasne su da se povjerenici radnika za
zaštitu na radu imenuju od strane onog sindikata koji djeluje kod poslodavca, a
ako kod poslodavca djeluju dva sindikata onda se broj povjerenika za zaštitu na
radu koje će imenovati pojedini sindikat određuje razmjerno rezultatima izbora
za radnička vijeća, a ako radnička vijeća nisu izabrana onda sporazumno između
sindikata koji djeluju kod poslodavca odnosno razmjerno broju članova svakog
pojedinog sindikata.
(2) Najveći broj povjerenika za zaštitu na radu određuje se kod poslodavca tako
da budu zastupljeni svi dijelovi procesa rada, a razmjerno broju članova
radničkih vijeća koji bi se birao kod poslodavca u skladu s odredbama Zakona o
radu.
(3) Povjerenici zaštite na radu između sebe biraju svog koordinatora za zaštitu
na radu, a svaki od njih ima pravo na četiri sata aktivnosti tjedno uz naknadu
plaće, koji sati se mogu i ustupati tako da ih koristi koordinator za zaštitu na
radu.

Članak 16.

(1) Radnik je obvezan dostaviti ovlaštenoj osobi sve osobne podatke utvrđene
propisima o evidencijama u oblasti rada, podatke bitne i potrebne za obračun
poreza iz dohotka, podatke o školovanju i specijalističkim znanjima, podatke o
zdravstvenom stanju i stupnju invalidnosti, podatke vezane uz zaštitu
majčinstva, te druge podatke bitne za ostvarivanje prava i obveza iz radnog
odnosa.
(2) Radnik koji ne dostavi potrebne podatke ili ne prijavi promjenu podataka ili
preda neistinite podatke snosi štetne posljedice takvog postupka.
(3) Osobni podaci radnika i članova njegove obitelji smiju se prikupljati,
obrađivati, koristiti i dostavljati trećim osobama ako je to određeno zakonom
ili drugim propisom, radi ostvarivanja prava i obveza iz radnog odnosa ili u
svezi s radnim odnosom, odnosno prava iz zdravstvenog i mirovinskog osiguranja i
radi ostvarivanja drugih prava i obveza radnika.

Članak 17.

(1) Zabranjena je svaka diskriminacija radnika u skladu sa zakonom, uključujući
i povredu dostojanstva radnika, te spolno uznemiravanje.
(2) Poslodavac je dužan posebnom odlukom odrediti osobu koja je pored njega
ovlaštena brinuti o zaštiti dostojanstva radnika, uznemiravanju i spolnom
uznemiravanju radnika.
(3) Radnik koji je uznemiravan ili spolno uznemiravan, odnosno ako mu je na
drugi način mu ugroženo dostojanstvo ima pravo poslodavcu odnosno ovlašteniku
poslodavca podnijeti pritužbu.
(4) Poslodavac odnosno ovlaštenik poslodavca nakon što primi pritužbu radnika
provesti će ispitni postupak kako bi utvrdio osnovanost pritužbe radnika, te ako
utvrdi osnovanost pritužbe poduzeti će primjerene mjere sukladno odredbama
Pravilnika o radu radi sprečavanja nastavka uznemiravanja i spolnog
uznemiravanja u roku od osam dana od dana primitka pritužbe radnika.
(5) Pod primjerenim mjerama u smislu ovog Kolektivnog ugovora smatraju se
naročito sljedeće mjere:
– upozorenje ili javno upozorenje osobi koja je uznemirila odnosno ugrozila
dostojanstvo radnika,
– privremeno oslobođenje radnika koji je podnio pritužbu od obveze rada uz
naknadu plaće kao da je radio za vrijeme ispitivanja osnovanosti navoda iz
pritužbi,
– osigurati privremeno obavljanje drugog posla radniku koji je uznemiravan, kako
ne bi dolazio u doticaj s osobom koja mu je ugrozila dostojanstvo, uz pravo na
zadržavanje ugovorene plaće radnika,
– premještaj na drugo radno mjesto osobe koja je uznemirila odnosno ugrozila
dostojanstvo radnika,
– otkazivanje ugovora o radu osobi koja je uznemirila odnosno ugrozila
dostojanstvo radnika,
– druge primjerene mjere koje se mogu poduzeti u okviru pune zaštite osobe koja
je uznemiravana odnosno kojoj je ugroženo dostojanstvo.

VI. RADNO VRIJEME

*Kalendar radnih dana*
Članak 18.

Poslodavac do kraja prosinca tekuće godine donosi kalendar radnih dana za
narednu godinu.

*Puno radno vrijeme*
Članak 19.

Puno radno vrijeme je četrdeset sati tjedno.

*Raspored radnog vremena*
Članak 20.

(1) Dnevno radno vrijeme u pravilu traje osam sati.
(2) Tjedno radno vrijeme raspoređeno je u pravilu u pet radnih dana.
(3) Tjedno radno vrijeme rasporedit će se u šest radnih dana, ako to zahtjeva
narav, vrsta ili organizacija rada, u dogovoru sa sindikatima.

Članak 21.

Početak i završetak radnog vremena, preraspodjelu radnog vremena, vrijeme
korištenja stanke, način izmjene smjena, duljinu trajanja smjene te poslove koji
zbog svoje prirode zahtijevaju različit raspored radnog vremena tijekom
kalendarske godine, određuje poslodavac u skladu sa zakonom i pravilnikom o
radu.

*Preraspodjela radnog vremena*
Članak 22.

(1) Poslodavac može donijeti odluku o preraspodjeli radnog vremena tako da
tjedno radno vrijeme iznosi najduže 52 sata unutar tjedna s time da se vrijeme
iznad ukupnog godišnjeg fonda sati računa kao prekovremeni rad.
(2) O preraspodjeli radnog vremena poslodavac je dužan izvijestiti radnike
najmanje tjedan dana prije početka rada po preraspodijeljenom radnom vremenu ili
prema posebnom dogovoru između poslodavca i radničkog vijeća odnosno sindikata.
(3) Odlukom o preraspodjeli radnog vremena utvrdit će se početak radnog vremena,
trajanje dnevnog i tjednog radnog vremena u pojedinim vremenskim razdobljima i
vrijeme u koje se zbog izvršene preraspodjele neće raditi što će se objaviti na
oglasnoj ploči poslodavca. Ako radnik radi nepuno radno vrijeme, za
preraspodjelu nepunog radnog vremena potreban je pristanak radnika.

*Prekovremeni rad*
Članak 23.

(1) Poslodavac je ovlašten u skladu sa zakonom odrediti prekovremeni rad. Radnik
je dužan postupiti po nalogu poslodavca odnosno ovlaštenika poslodavca, danom u
skladu sa zakonom.
(2) Ako prekovremeni rad određenog radnika traje duže od četiri tjedna
neprekidno ili više od dvanaest tjedana tijekom kalendarske godine, odnosno ako
prekovremeni rad svih radnika kod poslodavca prelazi deset posto ukupnog radnog
vremena u određenom mjesecu, o uvođenju prekovremenog rada mora se pribaviti
suglasnost sindikata odnosno radničkog vijeća.

VII. ODMORI I DOPUSTI

*Stanka*
Članak 24.

Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno ima svakog radnog dana pravo na odmor
(stanku) od 30 minuta, a radnik koji radi najmanje deset sati dnevno ima pravo
na dodatnih 15 minuta što se ubraja u radno vrijeme. Vrijeme korištenja stanke
tijekom radnog dana određuje poslodavac svojom odlukom uz obvezno savjetovanje s
radničkim vijećem odnosno sindikalnim povjerenikom.

*Dnevni odmor*
Članak 25.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na odmor od najmanje 12 sati
neprekidno.

*Tjedni odmor*
Članak 26.

(1) Tjedni odmor traje najmanje 24 sata neprekidno u pravilu nedjeljom.
(2) Ako je prijeko potrebno da radi nedjeljom, radniku se mora za svaki radni
tjedan osigurati jedan dan odmora u razdoblju određenom sporazumom sklopljenim
između radničkog vijeća i poslodavca, odnosno sindikata i poslodavca.

*Godišnji odmor*
Članak 27.

Poslodavac će do kraja svibnja tekuće godine donijeti plan korištenja godišnjih
odmora radnika

Članak 28.

(1) Radnik ima pravo na plaćeni godišnji odmor za svaku kalendarsku godinu.
(2) Trajanje godišnjeg odmora utvrđuje se pravilnikom o radu, tako da se na
minimum dana određenog zakonom dodaje određeni broj dana za radni staž i druge
uvjete.

Članak 29.

(1) Radnik ima pravo godišnji odmor koristiti u dva dijela.
(2) Raspored korištenja godišnjeg odmora utvrđuje poslodavac.
(3) Radnik koji ima više od dvadeset godina neprekidnog rada kod poslodavca ima
pravo koristiti tri dana godišnjeg odmora kada on to želi, uz prethodnu najavu
poslodavcu najmanje tri dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.
(4) U dane godišnjeg odmora radniku se uračunavaju samo dani u koje bi on
redovito radio da ne koristi godišnji odmor.

*Plaćeni dopust*
Članak 30.

Plaćeni dopust radnik može koristiti najviše do sedam radnih dana tijekom
kalendarske godine za važne osobne potrebe, a osobito u vezi sa sklapanjem
braka, rođenjem djeteta, teškom bolešću ili smrću člana uže obitelji, a broj
dana utvrđuje se pravilnikom o radu, polazeći od sljedećih mjerila:
– za sklapanje braka – najmanje dva radna dana,
– za rođenje djeteta – najmanje dva radna dana,
– za smrt člana uže obitelji – najmanje tri radna dana,
– za otklanjanje posljedica elementarne nepogode – najmanje tri radna dana,
– za dragovoljno darivanje krvi – najmanje jedan radni dan za svako darivanje.

Članak 31.

Za vrijeme obrazovanja za potrebe radničkog vijeća ili sindikalnog rada radnik
ima pravo na plaćeni dopust od pet radnih dana godišnje prema programu
osposobljavanja usvojenom na radničkom vijeću, odnosno nadležnom tijelu
sindikata.

VIII. PLAĆE I NAKNADE
 *Plaća*
Članak 32.

(1) Plaća se isplaćuje nakon obavljenog rada u pravilu jedan puta mjesečno.
(2) Poslodavac će radniku prilikom isplate plaće uručiti njezin obračun, a u
slučaju nemogućnosti isplate plaće u ugovorenom roku poslodavac će radniku
uručiti obračun plaće uz napomenu da nije isplaćena.
(3) U slučaju dvomjesečnog zakašnjenja isplate plaće radniku, radnik je ovlašten
prestati s ispunjavanjem svoje obveze osobnog obavljanja preuzetih poslova iz
sklopljenog ugovora o radu uz pravo na naknadu plaće, osim ako sa sindikatom
nije postignut drugačiji dogovor ili su pregovori sa sindikatom u tijeku.

Članak 33.

(1) Najniža bruto plaća za najjednostavnije poslove za puno radno vrijeme
utvrđuje se u visini od 2.441,25 kn, odnosno ne može biti niža od osnovice za
obračun i plaćanje poreza i doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje.
(2) Plaća iz stavka 1. sastoji se od osnovice, odnosno osnovne plaće koja čini
najmanje 80% gore utvrđene bruto plaće i dodataka koji čine razliku do punog
iznosa plaće iz prethodnog stavka.
(3) Osnovica iz stavka 2. ovog članka predstavlja koeficijent 1. za utvrđivanje
rasporeda tarifnog dijela ovog Ugovora (Prilog br 1).
(4) Zbroj osnovice i dodataka ne može biti niži od iznosa iz stavka 1. ovog
članka.

Članak 34.

(1) Plaća određenog radnog mjesta utvrđuje se tako da se osnovica iz prethodnog
članka množi s koeficijentom složenosti utvrđenim za grupu poslova koja pripada
dotičnom radnom mjestu, što čini osnovnu plaću radnika na dotičnom radnom
mjestu.
(2) U tarifnom dijelu ovog ugovora izvršeno je razvrstavanje i vrednovanje
pojedinih poslova odnosno radnih mjesta na osnovu složenosti i normalnih uvjeta
rada na tim poslovima odnosno radnim mjestima.
(3) Svi poslovi odnosno radna mjesta razvrstavaju se u najmanje pet grupa, a
svaka grupa u najviše deset podgrupa s time da odnos između osnovne plaće
najniže i najviše vrednovanog radnog mjesta ne može biti manji od 1,00 do 3,50
kako je to prikazano u prilogu ovom ugovoru. Koeficijent složenosti i plaća
određenog radnog mjesta kod poslodavca određuje se Pravilnikom o radu,
Kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu.
(4) Iz raspona navedenog u prethodnom stavku izuzimaju se svi radnici koji su
sklopili ugovor o vođenju poslova.

*Stimulacija*
Članak 35.

Poslodavac može radniku isplatiti i stimulativni dio plaće na plaću na temelju
mjerila koja utvrđuje poslodavac pravilnikom o radu ili posebnim pravilnikom u
dogovoru sa sindikatom.

*Dodaci na plaću*
Članak 36.

(1) Zbog posebnih uvjeta osnovna plaća radnog mjesta se povećava u sljedećim
slučajevima:
– za svaku navršenu godinu radnog staža      0,5%
– za rad noću najmanje                                40%
– za prekovremeni rad najmanje                   55%
– za rad nedjeljom najmanje                         35%
– za rad blagdanom, neradnim danom određenim
zakonom i na dan Uskrsa najmanje               50%.
(2) Dodaci na plaću iz prethodnog stavka se kumuliraju osim dodatka za rad
nedjeljom i blagdanom kada se primjenjuje dodatak koji je povoljniji za radnika.

Članak 37.

(1) Radnik ima pravo na naknadu plaće kada ne radi zbog korištenja godišnjeg
odmora, plaćenog dopusta, državnih blagdana i neradnih dana određenih zakonom, u
visini plaće koju bi primio da je radio.
(2) Naknada plaće za korištenje godišnjeg odmora isplaćuje se zajedno s plaćom
za mjesec u kojem je radnik koristio godišnji odmor.

Članak 38.

(1) U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja na teret poslodavca,
radniku pripada naknada plaće u skladu s zdravstvenim propisima.
(2) Visina naknade za slučaj porodnog dopusta i vojne službe utvrđuje se
posebnim propisima.

X. OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

*Otpremnina radi odlaska u mirovinu*
Članak 39.

Prilikom odlaska u mirovinu (starosnu, prijevremenu, invalidsku) radniku se
isplaćuje otpremnina u iznosu od 8.000,00 kuna, koji iznos se povećava u skladu
s neoporezivim dohotkom prema poreznim propisima.

*Otpremnina u slučaju otkaza*
Članak 40.

Radnik kojem poslodavac otkazuje nakon dvije godine neprekidnog rada ima pravo
na otpremninu u iznosu od jedne trećine prosječne mjesečne plaće koju je radnik
ostvario odnosno stekao pravo na nju sukladno ugovoru o radu u tri mjeseca prije
prestanka ugovora o radu za svaku navršenu godinu rada kod tog poslodavca s tim
da ukupan iznos otpremnine ne može biti veći od šest prosječnih mjesečnih plaća
koje je radnik ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu.

*Otpremnina u slučaju ozljede na radu*
Članak 41.

(1) Radnik koji je pretrpio ozljedu na radu, odnosno koji je obolio od
profesionalne bolesti, a koji nakon završenog liječenja i oporavka ne bude
vraćen na rad, a kojem poslodavac otkazuje ugovor o radu redovitim otkazom ima
pravo na otpremninu u dvostrukom iznosu od iznosa koji bi mu inače pripadao
prema odredbi članka 40. ovog Kolektivnog ugovora.
(2) Radnik koji je neopravdano odbio zaposlenje na ponuđenim mu poslovima, nema
pravo na otpremninu u dvostrukom iznosu.

*Solidarna pomoć*
Članak 42.

(1) Radnik ili njegova obitelj imaju pravo na solidarnu pomoć u sljedećim
slučajevima:
– smrti radnika u visini neoporezivog dohotka u skladu s poreznim propisima,
– smrti bračnog ili izvanbračnog supružnika, roditelja, roditelja bračnog druga,
djece, drugih predaka i potomaka u izravnoj liniji, usvojene djece i djece na
skrbi te punoljetne osobe kojoj je porezni obveznik imenovan skrbnikom po
posebnom zakonu, do visine neoporezivog dohotka ako su živjeli u zajedničkom
domaćinstvu.
(2) Radniku se može isplatiti solidarna pomoć zbog:
– bolovanja duljeg od 90 dana, radi pokrića troškova liječenja, jednom godišnje
do visine neoporezivog dohotka
(3) Iznosi iz stavka 1. al. 2. i stavka 2. ovog članka određuju se kod
poslodavca svake godine time da se ne mogu odrediti manji iznosi od iznosa
isplaćenih u prethodnoj kalendarskoj godini.

*Prigodne nagrade*
Članak 43.

(1) Poslodavac će radniku isplatiti prigodnu nagradu i to: naknadu za godišnji
odmor, uskrsnicu, božićnicu i slično kao i dar u naravi u ukupnom iznosu
neoporezivog dohotka prema poreznim propisima.
(2) Poslodavac se može osloboditi obveze isplate prigodne nagrade iz stavka 1.
ovog članka ukoliko se tako dogovori sa sindikatom. U slučaju da kod poslodavca
ne djeluje sindikat, poslodavac se može dogovoriti s granskim sindikatom o
oslobađanju obveze isplate prigodne nagrade.

*Jubilarne nagrade*
Članak 44.

(1) Poslodavac će radniku isplatiti jubilarnu nagradu za neprekidni radni staž
kod istog poslodavca u visini neoporezivih iznosa utvrđenih poreznim propisima
za te namjene, za navršenih:
– 10 godina radnog staža,
– 20 godina radnog staža,
– 30 godina radnog staža,
– 40 godina radnog staža.
(2) Nagrada iz prethodnog stavka isplaćuje se u mjesecu koji slijedi nakon
mjeseca u kojem je radnik stekao pravo na nagradu.

*Dnevnice*
Članak 45.

(1) Za službeno putovanje u zemlji radniku pripada pravo na naknadu troškova
prijevoza u visini stvarnih troškova, dnevnica u iznosu do 170,00 kuna i naknada
za noćenje u visini punog iznosa hotelskog računa, a najviše do visine cijene
noćenja u hotelu s četiri zvjezdice u istom mjestu.
(2) Naknada putnih troškova, troškova noćenja i dnevnice za službeno putovanje u
inozemstvo utvrđuje se na način kako je to uređeno za državna tijela.

*Naknada troškova prijevoza*
Članak 46.

(1) Radniku se isplaćuje naknada troškova prijevoza na posao i s posla, za dane
provedene na radu, u visini stvarnih izdataka troškova prijevoza javnim prometom
prema cijeni mjesečne karte ili pojedinačne karte, ovisno što je povoljnije za
poslodavca
(2) Naknada se isplaćuje za prethodni mjesec.
(3) U slučaju kada poslodavac osigurava radnicima besplatan prijevoz na posao i
s posla, radnik nema pravo na naknadu iz prethodnog stavka.

*Naknada za korištenje privatnog automobila
u službene svrhe*
Članak 47.

Naknada za korištenje privatnog automobila u službene svrhe isplaćuje se radniku
u iznosu određenim pravilnikom Ministarstva financija.

*Terenski dodatak*
Članak 49.

(1) Za vrijeme rada i boravka izvan sjedišta poslodavca ili sjedišta poslovne
jedinice poslodavca i izvan radnikovog prebivališta ili uobičajenog boravišta,
na koji rad se radnik upućuje, radnik ima pravo na terenski dodatak u visini
koja mu pokriva povećane troškove prehrane i druge troškove boravka na terenu, a
najmanje u visini neoporezivog iznosa utvrđenog poreznim propisima.
(2) Poslodavac koji radniku osigurava smještaj i/ili prehranu na terenu ima
pravo utvrditi pripadajući iznos terenskog dodatka razmjerno troškovima.
(3) Dnevnica i terenski dodatak se međusobno isključuju.

Članak 50.

Naknada za odvojeni život
(1) Za vrijeme rada i boravka izvan sjedišta poslodavca ili sjedišta poslovne
jedinice poslodavca i izvan radnikovog prebivališta ili uobičajenog boravišta,
na koji se radnik upućuje, radnik ima pravo na naknadu za odvojeni život od
obitelji radi pokrića povećanih troškova života najmanje u visini neoporezivog
iznosa utvrđenog poreznim propisima.
(2) Ako je radniku osiguran besplatni smještaj, naknada se umanjuje za 10%, a
ako mu je osigurana i besplatna prehrana, naknada se umanjuje za još 10%.
(3) Naknada za odvojeni život i terenski dodatak međusobno se isključuju.

*Dar djetetu*
Članak 51.

Poslodavac će jednom godišnje radniku – nositelju zdravstvenog osiguranja
djeteta, a koji ima dijete do navršene 14. godine starosti, osigurati prigodni
dar ili isplatiti novac za dar, najviše do visine najvišeg neoporezivog iznosa
utvrđenog poreznim propisima za tu namjenu.

*Izum i tehničko unapređenje radnika*
Članak 52.

Izum koji radnik ostvari na radu ili u svezi s radom pripada poslodavcu, a
radnik ima pravo na primjerenu naknadu koja se utvrđuje posebnim ugovorom.

Članak 53.

(1) Za izum koji nije ostvaren na radu ili u svezi s radom, ako je u svezi s
djelatnošću poslodavca, radnik je dužan obavijestiti poslodavca te mu pismeno
ponuditi ustupanje prava na izum.
(2) Poslodavac je dužan očitovati se o ponudi radnika u roku od mjesec dana radi
korištenja obveznog prava o prvokupu.

Članak 54.

Za prihvaćeno tehničko unapređenje poslodavac je dužan isplatiti radniku
nadoknadu po posebnom ugovoru.

*Druga materijalna prava*
Članak 55.

Pravo radnika na druga materijalna prava poslodavac će urediti pravilnikom o
radu ili ugovorom o radu.

XI. NAKNADA ŠTETE

Članak 56.

(1) Radnik koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili iz krajnje nepažnje
uzrokuje štetu poslodavcu dužan je štetu nadoknaditi.
(2) Ako radnik pretrpi na radu ili u svezi s radom štetu, poslodavac je dužan
naknaditi štetu radniku po općim propisima obveznog prava.
(3) Poslodavac određuje unaprijed štetne radnje i iznose naknade štete
pravilnikom o radu, ako bi utvrđivanje visine štete uzrokovalo nerazmjerne
troškove.

XII. PRAVILNIK O RADU

Članak 57.

(1) Poslodavac donosi pravilnik o radu kojim će urediti pitanja plaća,
organizacije rada i druga pitanja važna za radnike u skladu sa zakonom i
kolektivnim ugovorom.
(2) Poslodavac može, ako za to ima poseban interes, donijeti pravilnike o radu
za pojedine dijelove društva ili pojedine skupine radnika.
(3) Pravilnik o radu poslodavac donosi uz savjetovanje sa radničkim vijećem,
odnosno sindikatom, s time da se za radnika ne mogu urediti pitanja plaća i
drugih uvjeta nepovoljnije od uvjeta pod kojima su ta pitanja uređena ovim
kolektivnim ugovorom.

XIII. PRESTANAK RADNOG ODNOSA

Članak 58.

Ugovor o radu prestaje na način utvrđen zakonom.

*Otkazni rokovi*
Članak 59.

(1) Kada poslodavac otkazuje ugovor o radu redovitim otkazom otkazni rok je:
– dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno
manje od godinu dana,
– mjesec dana, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno
godinu dana,
– mjesec dana i dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo
neprekidno dvije godine,
– dva mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno
pet godina,
– dva mjeseca i dva tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo
neprekidno deset godina,
– tri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno
dvadeset godina.
(2) Otkazni rok iz stavka 1. ovog članka radniku koji je kod poslodavca proveo u
radnom odnosu neprekidno dvadeset godina, povećava se za dva tjedna ako je
radnik navršio 50 godina života, a za mjesec dana ako je navršio 55 godina
života.
(3) Kada poslodavac otkazuje ugovor o radu zbog skrivljenog ponašanja radnika
otkazni rok utvrđuje se u dužini polovice otkaznih rokova iz stavka 1. i 2. ovog
članka.
(4) Ako radnik otkazuje ugovor o radu, otkazni rok ne može biti duži od mjesec
dana, ako on za to ima osobito važan razlog.

XIV. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 60.

(1) Sindikat djeluje kod poslodavca na način određen svojim statutom.
(2) Sindikat obavještava poslodavca o imenovanju i ovlastima sindikalnih
povjerenika ili dužnosnika, odnosno predstavnika koji zastupaju interese
sindikata ili članova sindikata i štite i promiču pojedinačne i skupne interese
svojih članova.
(3) Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku odnosno predstavniku omogućiti
pravodobno i djelotvorno ostvarenje zaštite i promicanja prava i interesa
članova sindikata, te mu omogućiti pristup podacima važnim za ostvarenje tog
prava.
(4) Poslodavac je dužan na zahtjev sindikalnog povjerenika odnosno sindikalnog
predstavnika, a temeljem pisanih izjava članova sindikata, obračunati i
doznačiti u korist naznačenog žiro računa, sindikalnu članarinu putem isplatne
liste za radnika, člana sindikata i ostale sindikalne obustave.
(5) Poslodavac omogućuje sindikalnom povjereniku, odnosno predstavniku izostanak
s rada uz naknadu plaće kao da radi i to tako da za svakog člana sindikata ima
pravo na dva sata aktivnosti godišnje.

XV. SOCIJALNI MIR

Članak 61.

(1) Ugovorne strane suglasne su da će sve sporove koji proisteku iz primjene
ovog kolektivnog ugovora rješavati mirnim putem u skladu sa zakonom.
(2) Sindikati, potpisnici ovog kolektivnog ugovora, suglasni su da će održavati
socijalni mir i suzdržavati se od štrajka za vrijeme važenja ovog kolektivnog
ugovora, pod uvjetom da se primjenjuju sve njegove odredbe u cijelosti.

XVI. ŠTRAJK I ISKLJUČENJE S RADA (LOCKOUT)

Članak 62.

Štrajk i isključenje s rada (lockout) mogu se organizirati i provoditi u skladu
sa Zakonom o radu.

XVI. TRAJANJE KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 63.

Ovaj Kolektivni ugovor sklapa se na neodređeno vrijeme, stupa na snagu danom
potpisivanja, a primjenjuje se od 1. lipnja 2008. godine.

Članak 64.

(1) Ovaj Kolektivni ugovor može se otkazati s otkaznim rokom od 3 mjeseca.
(2) Ukoliko stranke ne postignu dogovor u roku od 6 mjeseci od dana kada je
kolektivni ugovor otkazan, odredbe ovog Kolektivnog ugovora prestaju važiti.

Članak 65.

Sve izmjene i dopune ugovaraju se kao i ovaj Kolektivni ugovor.

XVII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 66.

Za tumačenje odredbi i praćenje primjene ovog Kolektivnog ugovora stranke
imenuju zajedničku komisiju od šest članova od kojih svaka stranka imenuje po
tri člana.

Članak 67.

Sastavni dio ovog Kolektivnog ugovora je i prilog:
Razvrstavanje poslova i zadataka po grupama složenosti.

Članak 68.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja ovog Kolektivnog ugovora snose
potpisnici, svaki u svom dijelu.

**PRILOG BR. 1**

I. RAZVRSTAVANJE POSLOVA I ZADATAKA PO GRUPAMA SLOŽENOSTI

**I. Grupa složenosti**

Ova grupa složenosti podrazumijeva poslove kod kojih je prisutan jednostavan
rutinski rad, koji ne zahtijeva posebno obrazovanje kao i manje složene poslove
i zadatke odnosno rad uz pomoć jednostavnijih sredstava za rad za koji su
dovoljne pismene ili usmene upute.
U ovu grupu složenosti spadaju: pomoćni poslovi održavanja, pomoćni poslovi u
proizvodnji, pomoćni poslovi transporta, osnovni poslovi u proizvodnji i osnovni
programski poslovi.
**NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U RASPONU OD 1,00 DO 1,40.**

**II. Grupa složenosti**

Ova grupa složenosti podrazumijeva srednje složene poslove i zadatke na kojima
se rad ponavlja uz povremenu pojavu novih poslova kao i složenije i raznovrsnije
poslove i zadatke za obavljanje kojih su potrebne konzultacije u njihovom
izvršavanju.
U ovu grupu složenosti spadaju: složeni proizvodni poslovi, složeni poslovi
održavanja, složeni poslovi transporta i složeni programski poslovi na obradi
informacija odnosno najsloženiji proizvodni poslovi, najsloženiji poslovi
održavanja, najsloženiji transportni poslovi i najsloženiji programski poslovi
na obradi informacija.
**NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U RASPONU OD 1,40 DO 1,80.**

**III. Grupa složenosti**

Ova grupa složenosti podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtijevaju
veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadataka kao i poslove i
zadatke koji zahtijevaju samostalnost i veći stupanj kreativnosti u njihovom
izvršavanju.
U ovu grupu složenosti spadaju: problemski poslovi i poslovi na organizaciji i
koordinaciji rada drugih na nivou faze rada kao i složeni problemski poslovi i
složeni organizacijsko-koordinacijski poslovi na određenoj unaprijed definiranoj
razini u podjeli vođenja i upravljanja proizvodnjom i poslovanjem.
**NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U RASPONU OD 1,80 DO 2,20.**

**IV. Grupa složenosti**

Ova grupa složenosti podrazumijeva poslove koji zahtijevaju dodatno poznavanje
užeg područja djelovanja uz samostalnost i kreativnost u izvršavanju poslova tog
područja kao i vrlo složene poslove koji zahtijevaju inicijativu i kreativnost
te projektiranje poslovanja i zadataka.
U ovu grupu složenosti spadaju: stručno-kreativni poslovi koji nemaju
samostalnost u odlučivanju i organizacijsko-koordinacijski poslovi na određenoj
unaprijed definiranoj razini u podjeli vođenja i upravljanja proizvodnjom i
poslovanjem kao i stručno-kreativni poslovi visokog stupnja samostalnosti u
upravljanju projektima te organizacijsko-koordinirajući poslovi na određenoj
unaprijed definiranoj razini u podjeli vođenja i upravljanja proizvodnjom i
poslovanjem.
**NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U RASPONU OD 2,20 DO 2,80.**

**V. Grupa složenosti**

Ova grupa složenosti podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju
inicijativu i kreativnost te dodatna i specijalistička znanja potrebna za
obavljanje tih poslova kao i najsloženije poslove i zadatke sa najvećim
značenjem za vođenje procesa proizvodnje i poslovanja, kreativne poslove i
zadatke, istraživački rad i sl.
U ovu grupu složenosti spadaju: stručno-kreativni poslovi potpune samostalnosti
u kreaciji i upravljanju projektima te organizacijsko-koordinirajući poslovi na
visokoj razini u podjeli vođenja i upravljanja proizvodnjom i poslovanjem kao i
najsloženiji i najkreativniji poslovi te organizacijsko-koordinirajući poslovi
na nivou najviše razine upravljanja društvom.
**NAJNIŽI KOEFICIJENT SLOŽENOSTI ODREĐUJE SE U RASPONU OD 2,80 DO 3,50.**Razvrstavanje poslova prema grupama i podgrupama složenosti izvršit će se kod
poslodavca Pravilnikom o radu, Kolektivnim ugovorom ili ugovorom o radu
najkasnije u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog Kolektivnog ugovora.

Samostalni sindikat
Hrvatska udruga sindikata
drvne i papirne industrije Hrvatske
hrane, tekstila i drva
Predsjednik
Predsjednik
**Željko Govedić**, v. r.
**Bruno Horvat**, v. r.
Udruga radničkih sindikata
HUP – Udruga drvne
Sektor gospodarstva
i papirne industrije
Predsjednik
Predsjednik
**Damir Jakuš**, v. r.
**Šime Svetina**, v. r.

\* \* \*

**ANEX I**

(1) Ugovorne strane suglasne su da ako donošenjem Zakona o minimalnoj plaći dođe
do promjena prava i obveza koje su predmet ovog Kolektivnog ugovora za bilo koju
od strana potpisnica, obje strane dužne su pristupiti ponovnim pregovorima i u
dobroj vjeri pregovarati oko novonastalih promjena.
(2) Ukoliko stranke ne postignu dogovor u roku od 15 dana od dana kada se steknu
uvjeti iz prethodnog stavka, odredbe ovog Kolektivnog ugovora automatski
prestaju važiti, a na snazi ostaje prethodno sklopljeni granski Kolektivni
ugovor za drvnu i papirnu industriju.
Zagrebu, 8. svibnja 2008.

Samostalni sindikat
Hrvatska udruga sindikata
drvne i papirne industrije Hrvatske
hrane, tekstila i drva
Predsjednik
Predsjednik
**Željko Govedić**, v. r.
**Bruno Horvat**, v. r.
Udruga radničkih sindikata
HUP – Udruga drvne
Sektor gospodarstva
i papirne industrije
Predsjednik
Predsjednik
**Damir Jakuš**, v. r.
**Šime Svetina**, v. r.

\* \* \*

Na temelju Anexa I. i članka 65. Kolektivnog ugovora za djelatnosti drvne i
papirne industrije, sklopljenog 8. svibnja 2008. godine između *Samostalnog
sindikata drvne i papirne industrije Hrvatske, Hrvatske udruge sindikata hrane,
tekstila i drva* te *Udruge radničkih sindikata – sektora gospodarstva, na strani
sindikata i Hrvatske udruge poslodavaca – Udruge drvne i papirne industrije
Hrvatske,* na strani poslodavaca, i Zakona o radu (»Narodne novine« 137/04, proč.
tekst), *Samostalni sindikat drvne i papirne industrije Hrvatske,* zastupan po
predsjedniku Željku Govediću, *Hrvatska udruga sindikata hrane, tekstila i drva,*zastupana po predsjedniku Bruni Horvatu, te *Udruga radničkih sindikata – sektor
gospodarstva,* zastupana po predsjedniku Damiru Jakušu, na strani sindikata i
*Hrvatska udruga poslodavaca – Udruga drvne i papirne industrije Hrvatske*,
Zagreb, P. Hatza 12, zastupana po predsjedniku Šimi Svetini, sklopili su 2. 9.
2008. u Zagrebu,

**ANEX II

KOLEKTIVNOG UGOVORA ZA DJELATNOSTI DRVNE I PAPIRNE INDUSTRIJE**

Članak 1.

U članku 33. stavak 1. mijenja se tako da glasi:
*»(1) Najniža bruto plaća za najjednostavnije poslove za puno radno vrijeme
utvrđuje se u visini od 2.441,25 kn, odnosno ne može biti niža od minimalne
plaće sukladno odredbama Zakona o minimalnoj plaći (»Narodne novine« 67/08).«*

Članak 2.

Članak 63. mijenja se tako da glasi:
*»(1) Ovaj Kolektivni ugovor sklapa se na neodređeno vrijeme, stupa na snagu
danom potpisivanja, a primjenjuje se od 15. rujna 2008. godine, osim u dijelu
koji se odnosi na primjenu Zakona o minimalnoj plaći (»Narodne novine« 67/08).«*

Članak 3.

Ovaj Anex II smatra se sklopljenim u trenutku kada ga potpišu ovlašteni
predstavnici ugovornih strana, a primjenjuje se od 15. rujna 2008. godine, osim
u dijelu koji se odnosi na primjenu Zakona o minimalnoj plaći (»Narodne novine«
67/08).
Obvezuje se Poslodavce na usklađivanje Kolektivnih ugovora i ostalih akata s
ovim Kolektivnim ugovorom, najkasnije u roku od 60 dana od početka primjene ovog
Kolektivnog ugovora i njegovih anexa.
Ovaj Anex II objavit će se na način kako je to predviđeno Pravilnikom o vođenju
evidencije i objavi kolektivnih ugovora.

Samostalni sindikat
Hrvatska udruga sindikata
drvne i papirne industrije Hrvatske
hrane, tekstila i drva
Predsjednik
Predsjednik
**Željko Govedić**, v. r.
**Bruno Horvat**, v. r.
Udruga radničkih sindikata
HUP – Udruga drvne
Sektor gospodarstva
i papirne industrije
Predsjednik
Predsjednik
**Damir Jakuš**, v. r.
**Šime Svetina**, v. r.

Ostalo, NN 123/2008-3541
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)