## Kolektivni ugovor za tiskarsku djelatnost Hrvatske

### NN 101/2004 (21.7.2004.), Kolektivni ugovor za tiskarsku djelatnost Hrvatske

# KOLEKTIVNI UGOVORI

1979

Sindikat grafičke i
nakladničke djelatnosti Hrvatske (u daljnjem tekstu: Sindikat) u svoje ime i u
ime svojih članova zastupan po Stjepanu Kolariću, predsjedniku Sindikata

i

Udruga poslodavaca
»Hrvatski grafičar« (dalje: Udruga poslodavaca), u svoje ime i u ime svojih
članova, zastupana po Franji Beseru, predsjedniku Udruge

sklopili su u Šibeniku
12. lipnja 2004.

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### za tiskarsku djelatnost Hrvatske

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovaj Kolektivni ugovor vrijedi za sve članove
Sindikata grafičke i nakladničke djelatnosti Hrvatske kao i za sve članove
Udruge poslodavaca »Hrvatski grafičar« na teritoriju Republike Hrvatske.

Kolektivnim ugovorom utvrđuju se prava i obveze
radnika po osnovi radnog odnosa, kao i prava i obveze poduzeća i poslodavaca
prema radniku koji proizlaze iz zakonskih odredbi.

Članak 2.

Ovaj Kolektivni ugovor
obvezuje i primjenjuje se na stranke koje su ga sklopile te na sve njihove
članove.

Ako poslodavac istupi
iz Udruge poslodavaca, Kolektivni ugovor ga obvezuje do sklapanja novog
Kolektivnog ugovora, a najduže šest mjeseci od dana istupanja iz Udruge
poslodavaca.

Članak 3.

Ovim Kolektivnim
ugovorom uređuju se sljedeća područja.

 1. Sklapanje
ugovora o radu

 2. Zaštita
života, zdravlja i dostojanstva radnika

 3. Probni rad

 4. Obrazovanje i
osposobljavanje za rad

 5. Radno vrijeme

 6. Odmori i
dopusti

 7. Noćni rad

 8. Zaštita radnika koji su privremeno ili trajno
nesposobni za rad

 9. Plaće

10. Ostale isplate

11. Izumi i tehnička
unapređenja

12. Prestanak ugovora o
radu

13. Pravilnici o radu

14. Uvjeti za rad
sindikata

15. Zaključivanje
kolektivnih ugovora

16. Rješavanje sporova

17. Socijalni mir.

Članak 4.

Ovaj Kolektivni ugovor
primjenjuje se na članove sindikata bez obzira da li su zasnovali radni odnos
na određeno ili neo­dre­đeno vrijeme, s punim ili nepunim radnim vremenom, te
da li rad obavljaju kod kuće.

Članak 5.

Pod pojmom »radnik«, u
smislu ovog Kolektivnog ugovora, ra­zumijeva se svaki radnik, namještenik,
službenik ili druga osoba koja u radnom odnosu obavlja određene poslove za
poslodav­ca.

Pod pojmom
»poslodavac«, u smislu ovog Kolektivnog ugovora, razumijeva se svako trgovačko
društvo, poduzeće ili druga fizička ili pravna osoba koja u radnom odnosu
zapošljava radnike radi obavljanja određenih poslova.

Članak 6.

Prije stupanja radnika
na rad, poslodavac mora omogućiti radniku da se upozna s propisima o radnom
odnosu, te ga je dužan upoznati s organizacijom rada i zaštitom na radu.

Propisi o zaštiti na radu, Kolektivni ugovor
djelatnosti i Pravilnik o radu moraju se na prikladan način učiniti dostupni
zaposlenicima.

1. Sklapanje ugovora o radu

Članak 7.

Ugovorom o radu zasniva se radni odnos.

Ugovor o radu sklapa se na neodređeno ili iznimno
određeno vrijeme.

Ugovor o radu sklapa se u pisanom obliku.

Članak 8.

Ugovor o radu obavezno sadrži:

– stranke koje zaključuju ugovor o radu, njihovo
sjedište i prebivalište,

– datum početka rada,

– trajanje redovnog
radnog dana ili tjedna,

– naziv radnog mjesta,
te kratak opis poslova,

– mjesto rada,

– probni rad (ako se
zahtijeva za to radno mjesto),

– osnovna plaća,
naknade i dodaci,

– vrijeme isplate
plaće,

– otkazni rok,

– očekivano trajanje
ugovora, u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme.

Članak 9.

Prije zasnivanja radnog
odnosa mogu se provjeriti stručne i druge radne sposobnosti radnika.

Provjera stručnih i
drugih radnih sposobnosti iz stavka 1. ovoga članka provodi se za poslove za
koje je to unaprijed utvrđeno pisanom odlukom poslodavca.

Provjeru stručnih i
drugih radnih sposobnosti iz stavka 1. ovog članka provodi stručna komisija
koju imenuje poslodavac.

Pri provjeri stručnih i drugih radnih
sposobnosti iz stavka 1. ovog članka zatražit će se od radnika da praktičnim
radom pokaže u kojoj mjeri vlada stručnim i drugim vještinama potrebnim za rad
na određenom radnom mjestu.

2. Zaštita života, zdravlja i dostojanstva
radnika

Članak 10.

Poslodavac je dužan pribaviti i održavati
postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada i pristup mjestu rada, te
organizirati rad, na način koji osigurava zaštitu života i zdravlja radnika, u
skladu s posebnim zakonima i drugim propisima i naravi posla koji se obavlja.

Poslodavac je dužan upoznati radnika s
opasnostima posla koji on obavlja.

Poslodavac je dužan osposobiti radnika za rad na
način koji osigurava zaštitu života i zdravlja radnika, te sprječava nastanak
nesreća.

Ako narav određenog posla to zahtijeva i ako je
to zakonom ili internim aktom propisano, poslodavac je dužan osigurati zaposlenima
odgovarajuću zaštitnu odjeću i obuću.

Prilikom uvođenja nove tehnologije poslodavac je
dužan, na primjeren način, obavijestiti zaposlene o tehničkim i tehnološkim
obilježjima te tehnologije, te o mogućem utjecaju na zdravlje i sigurnost
zaposlenih.

U cilju prilagođavanja tehničkom napretku,
poslodavac je dužan planirati tehnološki razvoj na način kojim se stalno iz
radnih postupaka uklanjaju opasne stvari i postupci, te se zamjenjuju
bezopasnim ili manje opasnim stvarima i postupcima.

Članak 11.

Poslodavac je dužan
donijeti Pravilnik o zaštiti na radu.

Članak 12.

Kod poslodavca koji
zapošljava 20 ili više radnika, zaposlenici biraju onoliko povjerenika za
zaštitu na radu koliko prema kriterijima zastupljenosti imaju pravo izabrati
članova zapo­sle­ničkog vijeća.

Članak 13.

U slučaju da
zaposlenici ne izaberu povjerenike radnika za zaštitu na radu, te će zadaće
obavljati sindikalni povjerenici za zaštitu na radu, imenovani od sindikata, uz
uvjet da kod poslodav­ca djeluje jedan sindikat.

O povjerenicima zaštite
na radu imenovanim od strane sindikata, sindikat je dužan obavijestiti
poslodavca.

Članak 14.

Poslodavac je dužan
osigurati povjereniku uvjete za nesmetano obnašanje dužnosti, davati mu sve
potrebne obavijesti i omogućiti uvid u sve propise i isprave.

Članak 15.

Povjerenik koji postupa
sukladno svojim ovlastima, zaštićen je od postupaka poslodavca utvrđenim
Zakonom o zaštiti na radu, i ima pravo na 2 sata tjedno za obnašanje dužnosti
iz zaštite na radu, uz naknadu plaće kao da je radio.

Članak 16.

Ako povjerenik na
zahtjev poslodavca (sudjelovanje u planiranju unapređenja uvjeta rada i sl.),
ili inspektora rada (prisustvovanje inspekcijskim nadzorima), radi obnašanja
svojih dužnosti izostane s rada više od utvrđenog vremena, ima za to vrijeme pravo
na naknadu plaće kao da je radio.

Članak 17.

Povjerenik ima pravo na
odsustvovanje s rada radi osposob­lja­vanja za zaštitu na radu (tečajevi,
seminari, sastanci i sl.) 7 dana tijekom kalendarske godine.

Članak 18.

Ako radnik, u slučaju
ozbiljne prijeteće i neizbježne opa­s­nos­ti za život ili zdravlje, napusti
svoje radno mjesto ili opasno područje, osim ako je po naravi svoga posla dužan
izložiti se takvoj opasnosti, ne smije biti stavljen u nepovoljniji položaj od
drugih zaposlenih i ne smije snositi štetne posljedice takvog postupka.

U slučaju iz stavka 1.
ovoga članka radnik je dužan o napuštanju radnog mjesta ili opasnog područja
odmah obavijestiti poslodavca ili nadležni organ poslodavca.

Članak 19.

Poslodavac je dužan
zaštititi dostojanstvo radnika za vrijeme obavljanja posla tako da im osigura
uvjete rada u kojima neće biti izloženi uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju
a u skladu sa Zakonom o radu

3. Probni rad

Članak 20.

Prilikom sklapanja ugovora o radu, ugovara se
probni rad.

Probni rad može trajati najduže šest mjeseci,
ovisno o grupi složenosti poslova u kojoj je navedeno radno mjesto.

Probni rad za pojedina radna mjesta može
trajati:

– za radna mjesta I. i II. grupe – najviše
mjesec dana,

– za radna mjesta III. i IV. grupe – najviše dva
mjeseca,

– za radna mjesta V., VI. i VII. grupe – najviše
tri mjeseca,

– za radna mjesta VIII., IX. i X. grupe –
najviše šest mjeseci.

Članak 21.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti
radnika tijekom probnog rada provodi stručna komisija koju imenuje poslodavac.

Provjera stručnih i drugih radnih sposobnosti
radnika tijekom probnog rada provodi se nadzorom nad radnikovim radom, uvidom u
rezultate njegova rada, praćenjem njegove radne discipline i odnosa prema
drugim zaposlenicima, te na druge načine pogodne za stjecanje uvida u stručne i
radne sposobnosti radnika.

Ocjena probnog rada mora se priopćiti radniku do
isteka probnog rada.

Ako do isteka roka iz stavka 3. ovoga članka
radniku nije priopćena negativna ocjena njegova rada, smatra se da je zadovoljio
na probnom radu.

Negativna ocjena probnog rada može se donijeti i
prije isteka propisanog ili ugovorenog trajanja probnog rada.

U slučaju iz stavka 5. ovog članka, radni odnos
prestaje na dan priopćenja zaposlenom negativne ocjene probnog rada.

4. Obrazovanje i osposobljavanje za rad

Članak 22.

Poslodavac je dužan omogućiti radniku u skladu s
moguć­no­sti­ma i potrebama rada školovanje, obrazovanje, osposobljavanje i
usavršavanje.

Radnik je dužan, u skladu sa svojim
sposobnostima i potrebama rada, školovati se, obrazovati, osposobljavati i
usavršavati se za rad.

Prilikom promjene ili uvođenja novog načina rada
ili organizacije rada, poslodavac je dužan, u skladu s potrebama i mogućnostima
rada, omogućiti radniku osposobljavanje ili usa­vr­ša­vanje za rad.

Članak 23.

Pripravnički staž, s obzirom na stupanj stručne
spreme, traje do:

– godinu dana za pripravnike VII. stupnja
stručne spreme;

– devet mjeseci za pripravnike V. i VI. stupnja
stručne spreme;

– šest mjeseci za pripravnike IV. stupnja
stručne spreme.

Ugovorom o radu ili odlukom poslodavca utvrđuje
se prog­ram stručnog osposobljavanja svakog pripravnika.

Način polaganja stručnog ispita utvrđuje se
pravilnikom o radu.

5. Radno vrijeme

Članak 24.

Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

Puno radno vrijeme radnika iznosi, u pravilu, 8
sati dnevno.

Radno vrijeme u tjednu može se rasporediti u
najmanje pet uzastopnih radnih dana.

Članak 25.

U slučaju više sile, izvanrednog povećanja opsega
rada i u drugim sličnim slučajevima prijeke potrebe, radnik, na zahtjev
poslodavca, mora raditi duže od punog radnog vremena (prekovremeni rad),
najviše do 10 sati tjedno, odnosno i duže, uz radnikov prethodni pristanak.

Ako prekovremeni rad
određenog radnika traje duže od četiri tjedna neprekidno ili više od dvanaest
tjedana tijekom kalendars­ke godine, odnosno ako prekovremeni rad svih radnika
određenog poslodavca prelazi 10 posto ukupnog radnog vremena u određenom
mjesecu, o prekovremenom radu mora se obavijestiti inspektor rada.

Inspektor rada će
zabraniti prekovremeni rad ako on štetno utječe na zdravlje i radnu sposobnost
radnika ili ako se njegovim prekomjernim korištenjem onemogućuje zapošljavanje
nezaposlenih osoba.

Zabranjen je
prekovremeni rad malodobnih radnika.

Trudnica, majka s
djetetom do tri godine starosti i samohrani roditelj s djetetom do šest godina
starosti, može raditi prekovremeno samo ako dade pismenu izjavu o dobrovoljnom
pristanku na takav rad.

Inspektor rada zabranit
će prekovremeni rad malodobnika, te osobe iz stavka 5. ovog članka, koja nije
dala pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na prekovremeni rad.

Članak 26.

Preraspodjelu radnog vremena utvrdit će
potpisnici ovog Ugovora ovisno o stvarnoj potrebi za svakog pojedinog člana
udruga.

Preraspodjela radnog vremena utvrđuje se aneksom
ovog Ugovora

Članak 27.

Dnevni i tjedni raspored radnog vremena (radni
kalendar) određuje poslodavac pisanom odlukom na kraju godine za slijedeću
godinu.

Poslodavac mora obavijestiti radnike o promjeni
rasporeda radnog vremena najmanje tjedan dana unaprijed, osim u slučaju hitnog
prekovremenog rada.

6. Odmori i dopusti

Članak 28.

Radnik koji radi najmanje šest sati dnevno ima
svakog radnog dana pravo na odmor od najmanje 30 minuta za taj dan.

Vrijeme odmora ubraja se u radno vrijeme.

Članak 29.

Između dva uzastopna radna dana radnik ima pravo
na odmor od najmanje 12 sati neprekidno.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka,
punoljetni radnik, koji radi na sezonskim poslovima u industriji, ima pravo na
odmor između dva uzastopna radna dana u trajanju od najmanje 10 sati
neprekidno, ali najviše za šezdeset dana u jednoj kalendarskoj godini.

Članak 30.

Radnik ima pravo na tjedni odmor nedjeljom u
trajanju najmanje 24 sata neprekidno, a ako je prijeko potrebno da radi ned­j­eljom,
mora mu se za svaki radni tjedan osigurati jedan dan odmora, u razdoblju od
petnaest dana.

Članak 31.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na
plaćeni godišnji odmor u trajanju od najmanje osamnaest, a najviše trideset
radnih dana.

Malodobni radnik ima za svaku kalendarsku godinu
pravo na godišnji odmor u trajanju od najmanje dvadeset četiri radna dana.

Trajanje godišnjeg odmora duže od zakonskog
minimuma određuje se primjenom sljedećih kriterija:

I.  prema ukupnom radnom stažu radnika

    – od 4 – 7 godina                                1 dan

    – od 8 – 11 godina                            2 dana

    – od 12 – 15 godina                          3 dana

    – od 16 – 19 godina                          4 dana

    – od 20 – 23 godine                          5 dana

    – od 24 – 27 godina                          6 dana

    – od 28 – 31 godinu                          7 dana

    – od 32 – 35 godina                          8 dana

    – od 36 – 39 godina                          9 dana

    – preko 40 godina                           10 dana

II.
prema zdravstvenom stanju

    kronične bolesti, invalidi rata,

    invalidi rada s preko 50%

invalidnosti,
profesionalne bolesti          2 dana

III.
stimulativni dio

    prema odluci poslodavca do             5 dana

Članak 32.

Raspored korištenja godišnjeg odmora utvrđuje
poslodavac uzimajući u obzir potrebe organizacije rada.

Radnika se mora do 31. svibnja obavijestiti o
rasporedu i trajanju godišnjeg odmora.

Subota se ne uračunava u dane godišnjeg odmora
sukladno s radnim kalendarom.

Jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo
koristiti kada on želi, uz obvezu da o tome obavijesti poslodavca najmanje tri
dana ranije, a da time bitno ne remeti proces rada.

Članak 33.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na
oslobo­đe­nje od obveze rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do ukupno
najviše sedam radnih dana za važne osobne potrebe, s time da u pojedinim
slučajevima ostvaruju slijedeća prava:

–  sklapanje braka                                 2 dana

–  rođenje djeteta                                  2 dana

–  smrt člana uže obitelji                         3 dana

–  teške bolesti člana uže obitelji             2 dana

–  dobrovoljno davanje krvi                     1 dan

    (dan kada se daje krv)

Članak 34.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust za vrijeme
stručnog ili općeg školovanja, osposobljavanja ili usavršavanja i obrazovanja
prema stvarnom trajanju ispita.

Članak 35.

Poslodavac može radniku, na njegov zahtjev,
odobriti nepla­ćeni dopust.

7. Noćni rad

Članak 36.

Rad u vremenu između 22 sata i 6 sati idućeg
dana smatra se noćnim radom.

Ako je rad organiziran u smjenama, mora se
osigurati izmjena smjene, tako da radnik radi noću uzastopce najviše jedan
tjedan.

8. Zaštita radnika koji su privremeno ili trajno
nesposobni za rad

Članak 37.

Dok je radnik, koji je pretrpio ozljedu na radu
ili je obolio od profesionalne bolesti, privremeno nesposoban za rad, radi
liječenja ili oporavka, poslodavac mu ne može otkazati, osim u slučaju ugovora
o radu sklopljenog na određeno vrijeme.

Članak 38.

Radnik koji je pretrpio
ozljedu na radu, odnosno koji je obolio od profesionalne bolesti, a koji nakon
završenog liječenja i oporavka ne bude vraćen na rad, ima pravo na otpremninu
najmanje u dvostrukom iznosu od iznosa koji bi mu inače pripadao.

9. Plaća

Članak 39.

Poslodavac je dužan
radniku isplatiti plaću koja se sastoji od:

– osnovne plaće,
utvrđene po osnovi složenosti poslova radnog mjesta za koje je radnik sklopio
ugovor o radu, uz normalne uvjete rada i izvršavanje radnih zadataka na tom
radnom mjestu;

– dodataka na radni
staž i uvjete rada.

Članak 40.

Najniža osnovna plaća
za najjednostavnije poslove i radne zadatke radnog mjesta, s koeficijentom
složenosti 1,00, iznosi 2.150,00 kuna (bruto).

Poslodavac može, na
nivou društva, odrediti i drugačije iznose najniže osnovne plaće razmjerne
rezultatima poslovanja poduzeća, ali ne manje od utvrđene ovim Kolektivnim
ugovorom.

Članak 41.

Osnovna plaća radnika predstavlja najniži iznos
kojega je poslodavac dužan isplatiti radniku na osnovi složenosti radnog
mjesta, za puno radno vrijeme i normalni radni učinak, uz normalne uvjete rada (umnožak
najniže osnovne plaće i pripadajućeg koeficijenta složenosti radnog mjesta
radnika).

Članak 42.

Ako, nakon utvrđivanja najniže osnovne plaće,
troškovi života, prema podacima Državnog zavoda za statistiku Hrvatske, porastu
iznad 3 posto, ugovorne strane su suglasne da se za postotak porasta troškova
života poveća utvrđena najniža osnovna plaća iz članka 40. ovog ugovora.

Članak 43.

Svaka ugovorna strana može pokrenuti pisanu
inicijativu za korekciju najniže osnovne plaće. Ugovorne strane dužne su ocijeniti
opravdanost utvrđivanja novog iznosa najniže osnovne plaće. Pregovori moraju
završiti najduže u roku 30 dana od dana kada jedna od ugovorenih strana pokrene
pisanu inicijativu.

Članak 44.

Svi poslovi, odnosno radna mjesta, razvrstavaju
se u najmanje deset grupa, a odnos između najniže i najviše vrednovanog radnog
mjesta ne može biti manji od 1:4.

Koeficijent složenosti određenog radnog mjesta
utvrđuje se prema složenosti poslova, vrste i značaja radnog mjesta u poduzeću,
uz normalne uvjete rada.

Navedeni koeficijent složenosti je minimalan u
grupi poslova.

**\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_**

**Grupa                                                                                      Koeficijent**

**poslova    Složenost
poslova (opis)                                        složenosti
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_**

I.     grupa
poslova podrazumijeva jednostavan                           1,00
        rutinski rad koji ne zahtijeva
        posebno obrazovanje
        stupanj stručne spreme: I stupanj,
nekvalificiran

II.    grupa
poslova podrazumijeva manje složene                        1,30
        poslove i zadatke, odnosno rad
pomoću
        jednostavnih sredstava za rad za
koji su
        dovoljna pisana uputstva
        stupanj stručne spreme: II
stupanj,
        nekvalificiran, polukvalificiran

III.   grupa
podrazumijeva srednje složene                                   1,60
        poslove i zadatke na kojima se rad
ponavlja
        uz povremenu pojavu novih poslova
        stupanj stručne spreme: III.
stupanj, kvalificirani

IV.   grupa
podrazumijeva složenije i raznovrsnije                         2,00
        poslove i zadatke za čije
obavljanje su
        potrebne konzultacije u njihovom
izvršavanju
        stupanj stručne spreme: III. i IV.
stupanj,
        kvalificiran, srednja stručna
sprema

V.    grupa
poslova podrazumijeva složenije poslove                    2,40
        i zadatke koji zahtijevaju veći
stupanj samostalnosti
        u izvršavanju poslova i zadataka
        stupanj stručne spreme: IV. i V.
stupanj,
        visokokvalificirani,
kvalificirani,
        srednja stručna sprema

VI.   grupa
poslova podrazumijeva poslove                                  2,80
        koji zahtijevaju samostalnost i
veći
        stupanj kreativnosti u njihovom
izvršavanju
        stupanj stručne spreme: V. i VI.
stupanj,
        visokokvalificirani, viša stručna
sprema

VII. grupa
poslova podrazumijeva poslove                                  3,00
        koji zahtijevaju dodatno
poznavanje užeg
        područja djelovanja uz
samostalnost i
        kreativnost u izvršavanju poslova
toga područja
        stupanj stručne spreme: VI.
stupanj,
        viša stručna sprema

VIII.grupa poslova podrazumijeva vrlo složene                            3,40
        poslove koji zahtijevaju
inicijativu i
        kreativnost radnika, projektiranje
poslova
        i zadataka
        stupanj stručne spreme: VII
stupanj, visoka
        stručna sprema

IX.   grupa poslova podrazumijeva vrlo složene                            3,60
        poslove koji zahtijevaju
inicijativu i
        kreativnost radnika te dodatna
specijalistička
        znanja potrebna za obavljanje tih
poslova
        stupanj stručne spreme: VII, VII1
i VIII. stupanj,
        visoka stručna sprema, magisterij

X.    grupa poslova podrazumijeva najsloženije
poslove               4,00
        i zadatke s najvećim značajem za
vođenje
        procesa proizvodnje i poslovanja,
kreativne
        poslove i zadatke, istraživački
rad i drugo
        stupanj stručne spreme: VII, VII1
i VIII. stupanj,
        visoka stručna sprema, magisterij,
doktorat

Članak 45.

Plaća se isplaćuje najmanje
jedanput mjesečno, i to tijekom tekućeg mjeseca za prethodni mjesec.

Članak 46.

Poslodavac je dužan
omogućiti radniku i sindikalnom povjereniku uvid u dokumentaciju o obračunu i
uplati doprinosa za mirovinsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje.

Članak 47.

Stimulativni dio plaće
definira se Pravilnikom o radu ili Ugovorom o radu.

Radnik mora biti unaprijed upoznat s kriterijima
i uvjetima za određivanje stimulativnog dijela plaće.

Članak 48.

Po osnovi navršenih godina radnog staža, radniku
se za svaku godinu povećava osnovna plaća iz članka 41. ovog Kolektivnog
ugovora za 0,5 posto.

Pravo na povećanje osnovne plaće, prema stavku
1. ovog članka, pripada radniku za radni staž, koji je upisan u radnu knjižicu,
uvećan za tekući radni staž kod poslodavca.

Članak 49.

Osnovna plaća radnika povećava se za:

– rad noću                                                                        30
%

– prekovremeni rad                                                           50 %

– rad nedjeljom                                                                 35
%

– za rad u drugoj smjeni ili dvokratni

   rad s prekidom dužim od jednoga sata                            10 %

Članak 50.

Ako radnik radi na dane blagdana i neradne dane,
utvrđene zakonom, ima pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu najmanje za 50%.

Ako radnik radi na dan Uskrsa, ima pravo na
plaću uvećanu za 50%.

Članak 51.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini
njegove osnovne plaće tekućeg mjeseca, uvećane za dodatak na staž, za vrijeme
kada ne radi zbog:

1. Godišnjeg odmora.,

2. Blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

3. Plaćenog dopusta,

4. Obaveznih sistematskih pregleda,

5. Školovanja, obrazovanja, prekvalifikacije i
dokvalifikacije            na koje ga upućuje
poduzeće.

Članak 52.

Pravilnikom o radu mogu se utvrditi i drugi
vidovi naknada u pojedinim specifičnim slučajevima radi osiguranja nesmetanog
odvijanja procesa rada, kao što su pripravnosti radnika kod kuće, dežurstva na
radnom mjestu i dr.

Članak 53.

U slučaju odsutnosti
radnika s posla zbog bolovanja do 42 dana, pripada mu naknada plaće najmanje u
visini 80 posto od njegove prosječne plaće ostvarene u šest mjeseci prije nego
je počeo s bolovanjem.

Naknada u 100 postotnom
iznosu plaće pripada radniku u slučaju bolovanja zbog profesionalne bolesti ili
povrede na radu.

10. Ostale
isplate

Članak 54.

Radniku se može
isplatiti regres za godišnji odmor, a prema odluci poslodavca.

Članak 55.

Kad radnik stekne
uvjete za mirovinu, pripada mu pravo na otpremninu u iznosu od najmanje
8.000,00 kuna.

Članak 56.

Radnik
ili njegova obitelj imaju pravo na solidarnu pomoć u sljedećim slučajevima:

a) smrti
radnika                                           u
iznosu 7.500,00 kuna

b) smrti
člana uže obitelji                              u
iznosu 2.000,00 kuna

c) nastanka
invalidnosti radnika
    (preko 50%)                                           u iznosu 2.000,00 kuna

d) bolovanja
radnika duže od 90 dana,          u visini
1.400,00 kuna
    nabavke medicinskih pomagala i
    pokrića participacije pri kupnji
    lijekova (jednom godišnje)

Članak 57.

Poslodavac može snositi troškove sahrane umrlog
radnika uobičajene u mjestu ukopa.

Poslodavac može u
slučaju smrti radnika preuzeti brigu nad školovanjem njegove djece u vremenu
trajanja redovitog školovanja.

Članak 58.

Radnik ima pravo na naknadu
troškova prijevoza na posao i s posla u visini stvarnih troškova prijevoza
javnim prometom prema cijeni mjesečne, odnosno pojedinačne karte.

U slučaju kad postoji
mogućnost korištenja više sredstava javnog prometa različitih cijena, radnik
ima pravo na nadoknadu troškova prijevoza s posla i na posao u visini cijene
one vrste javnog prometa koja je najpogodnija za poslodavca.

Naknada troškova
prijevoza na posao i s posla isplaćuje se unaprijed, najkasnije posljednjeg
radnog dana u mjesecu za sljedeći mjesec.

Članak 59.

Radnik kojem je odobreno korištenje vlastitog
osobnog vozila za službene svrhe, ima pravo za svaki prijeđeni kilometar na
naknadu u iznosu od 30 % cijene »eurosuper« benzina.

Upotreba vlastitog osobnog vozila u lokalnoj
vožnji uređuje se posebnom odlukom poslodavca.

Članak 60.

Radniku upućenom na službeno putovanje u zemlji
pripada naknada prijevoznih troškova, dnevnica u iznosu od 170,00 kuna i
naknada hotelskog računa za spavanje uključujući hotel »B« kategorije.

Troškovi dnevnica za službena putovanja u
inozemstvo obračunavaju se na način kako je to regulirano za republičke organe
uprave.

Članak 61.

Radnik ima pravo na jubilarnu nagradu za 10, 15,
20, 25, 30, 35 i više godina staža kod poslodavca, u visini neoporezivog iznosu
za tu namjenu prema odgovorajućim poreznim propisima (Pravilnik o porezu na
dohodak)1.

Članak 62.

Djeca radnika do 15 godina starosti, jednom
godišnje, imaju pravo na novčani poklon najmanje u visini 300,00 kuna.

Članak 63.

Učenicima i studentima na praktičnoj obuci
poslodavac može isplatiti nagradu najmanje u visini od 1.500,00 kn ovisno o
broju sati provedenih na radu.

Učenici i studenti imaju sva prava pod istim
uvjetima kao i radnici.

Članak 64.

Poslodavac može isplatiti božićnicu u iznosu
ovisnom o rezultatima poslovanja.

11. Izumi i tehnička unapređenja radnika

Članak 65.

Radnik je dužan obavijestiti poslodavca o svojem
izumu ostvarenom na radu ili u svezi s radom.

Podatke o izumu radnik je dužan čuvati kao
poslovnu tajnu i ne smije ih priopćiti trećoj osobi bez odobrenja poslodavca.

Radniku pripada naknada u iznosu najmanje 10
posto ostvarenih godišnjih efekata inovacije.

Ostvarivanje konkretnih prava po osnovi izuma i
tehničkih unapređenja u svakom pojedinačnom slučaju predmet je posebnog ugovora
između radnika i poslodavca.

if !supportEmptyParas endif

1 Prema Pravilniku o porezu na
dohodak (NN 25/95, 52/95, 106/96, 164/98 i 33/00) neoporezivi iznosi jubilarnih
nagrada su sljedeći:

  10 godina staža      1.500,00 kuna

  15 godina staža      2.000,00 kuna

  20 godina staža      2.500,00 kuna

  25 godina staža      3.000,00 kuna

  30 godina staža      3.500,00 kuna

  35 godina staža      4.000,00 kuna

  40 godina staža      5.000,00 kuna

12. Prestanak ugovora o radu

Članak 66.

Ugovor o radu prestaje:

1. smrću radnika,

2. istekom vremena na koje je sklopljen ugovor o
radu na određeno vrijeme,

3. kada radnik navrši 65 godina života i 20
godina staža osiguranja,

4. dostavom pravomoćnog rješenja o mirovini zbog
nesposobnosti za rad,

5. sporazumom radnika i poslodavca,

6. otkazom,

7. odlukom nadležnog suda.

Članak 67.

Otkaz može biti redovit i izvanredan.

Otkaz mora biti u pisanom obliku.

Poslodavac mora u pisanom obliku obrazložiti
otkaz.

Otkaz se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje.

Otkazni rok počinje teći od dana dostave otkaza.

Otkazni rok ne teče za vrijeme trudnoće,
korištenja porodnog dopusta, dopusta za njegu djeteta s težim smetnjama u
razvoju, korištenja prava na rad u skraćenom radnom vremenu roditelja, odnosno
posvojitelja, korištenja posvojiteljskog dopusta, privremene nesposobnosti za
rad, godišnjeg odmora, plaćenog dopusta, vojne službe te u drugim slučajevima
opravdane nenazočnosti radnika na radu, određenim ovim Kolektivnim ugovorom ili
Zakonom.

Članak 68.

U slučaju redovitog otkaza, otkazni rok je
najmanje:

– dva tjedna, ako je
radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno manje od jedne
godine;

– mjesec dana, ako je
radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno jednu godinu;

– mjesec dana i dva
tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno
dvije godine;

– dva mjeseca, ako je
radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno pet godina;

– dva mjeseca i dva
tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno
deset godina;

– tri mjeseca, ako je
radnik u radnom odnosu kod istog poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina.

Otkazni rok iz stavka
1.ovog članka radniku koji je kod poslodavca proveo u radnom odnosu neprekidno
dvadeset godina, povećava se za dva tjedna ako je radnik navršio 50 godina
života, a za mjeec dana ako je navršio 55 godina života.

Radniku kojem se ugovor
o radu otkazuje zbog kršenja obveza iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan
skrivljenim ponašanjem radnika) utvrđuje se otkazni rok u dužini polovice
otkaznih rokova utvrđenih u stavku 1. i 2. ovog stavka.

Ako radnik na zahtjev
poslodavca prestane raditi prije isteka propisanog ili ugovorenog otkaznog
roka, poslodavac mu je dužan isplatiti naknadu plaće i priznati sva ostala
prava kao da je radio do isteka otkaznog roka.

Za vrijeme otkaznog
roka radnik ima pravo uz naknadu plaće odsustvovati s rada najmanje četiri sata
tjedno radi traženja novog zaposlenja.

U slučaju kada radnik otkazuje ugovor o radu
otkazni rok može biti najduže 30 dana.

Članak 69.

Namjeru da otkaže određeni ugovor o radu
poslodavac je dužan priopćiti radničkom vijeću, te je dužan o toj odluci
savjetovati se sa radničkim vijećem, u slučaju, na način i pod uvjetima
propisanim Zakonom o radu.

Članak 70.

Radnik kojem poslodavac otkazuje nakon dvije
godine neprekidnog rada, osim ako se otkazuje iz razloga uvjetovanih ponašanjem
radnika, ima pravo na otpremninu u iznosu koji se određuje s obzirom na dužinu
prethodnoga neprekidnoga trajanja radnog odnosa s tim poslodavcem.

Otpremnina se ne smije ugovoriti, odnosno
odrediti u iznosu manjem od jedne trećine prosječne mjesečne plaće, koju je
radnik ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, za svaku navršenu
godinu rada kod tog poslodavca.

Ako zakonom, ovim ugovorom, pravilnikom o radu
ili ugovorom o radu nije određeno drukčije ukupan iznos otpremnine iz stavka 1.
ovog članka ne može biti veći od šest prosječnih mjesečnih plaća koje je radnik
ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu.

13. Pravilnici o radu

Članak 71.

Poslodavac koji zapošljava više od 20 radnika
dužan je donijeti i objaviti pravilnik o radu kojim se uređuju plaće,
organizacija rada i druga pitanja, važna za radnike, u dijelu u kojem nisu
riješena u Kolektivnom ugovoru djelatnosti.

14. Uvjeti za rad sindikata

Članak 72.

Radnik ne smije biti stavljen u nepovoljniji
položaj od drugih zaposlenika zbog članstva u sindikatu, a osobito nije
dopušteno:

– ugovor o radu s
određenim radnikom sklopiti pod uvjetom da on ne stupi u sindikat, odnosno pod
uvjetom da istupi iz sindikata,

– raskinuti ugovor o
radu ili na drugi način staviti radnika u nepovoljniji položaj od ostalih
radnika, zbog njegova članstva u sindikatu ili sudjelovanja u sindikalnim
djelatnostima.

Članstvo u sindikatu i sudjelovanje
u djelatnostima sindikata ne smije biti okolnost na kojoj poslodavac temelji
odluku o sklapanju ugovora o radu, promjeni poslova koje radnik obavlja,
odnosno mjesta rada, stručnom obrazovanju, napredovanju, plaća­nju, socijalnim
davanjima i prestanku ugovora o radu.

Poslodavac, direktor
ili neko drugo tijelo te zastupnik poslodavca, ne smije se koristiti prisilom u
korist ili protiv bilo kojeg sindikata.

Članak 73.

Sindikalni povjerenici imaju pravo kod
poslodavca štititi i promicati prava i interese članova sindikata.

Sindikalni povjerenik, odnosno sindikalno
povjereništvo, ima sva prava i dužnosti zaposleničkog vijeća, određena Zakonom
o radu, ako ono nije izabrano kod poslodavca.

Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku
omogućiti pravodobno i djelotvorno ostvarivanje tih prava, te pristup podacima
važnim za ostvarenje tog prava.

Sindikalni povjerenik svoja prava ostvaruje u
vrijeme i na način koji ne šteti djelatnosti poslovanja poslodavca.

Sindikat mora u roku od petnaest dana
izvijestiti poslodavca o izboru ili imenovanju sindikalnog povjerenika.

Članak 74.

Prije donošenja odluke koja se može bitno
odraziti na socijalni i gospodarski položaj zaposlenih, poslodavac je dužan o
namjeri donošenja takve odluke izvijestiti nadležnog sindikalnog povjerenika,
te se s njim savjetovati o učincima takve odluke.

Članak 75.

Sindikalni povjerenik, koji je u skladu sa
Zakonom i ovim Ugovorom obavlja sindikalnu djelatnost, ne smije biti pozvan na
odgovornost ili na drugi način stavljen u nepovoljniji položaj zbog te
djelatnosti, ukoliko ih obavlja u skladu s odredbama Statuta Sindikata.

Članak 76.

Pravo na sindikalnu aktivnost, s naknadom plaće
na teret poslodavca, glavni sindikalni povjerenik ostvaruje u ovisnosti o broju
članova Sindikata u poduzeću, i to tako da za svakoga člana Sindikata ima pravo
na najmanje dva sata aktivnosti, s naknadom plaće tijekom kalendarske godine.

Osim broja sati
sindikalne aktivnosti, utvrđene u stavku 1. ovoga članka, poslodavac je dužan
glavnom sindikalnom povjereniku omogućiti izostanak s rada 7 dana godišnje, uz
naknadu plaće, zbog pohađanja sindikalnih sastanaka, seminara, osposobljavanja,
kongresa.

U poduzeću s 400 i više
članova Sindikata, glavni sindikalni povjerenik ima pravo na sindikalnu
aktivnost s naknadom plaće za puno radno vrijeme.

Članak 77.

Sindikalnom povjereniku
za vrijeme obavljanja dužnosti i godinu dana nakon prestanka obavljanja te
dužnosti, poslodavac može otkazati samo uz prethodnu suglasnost sindikata.

Članak 78.

Poduzeće je dužno za
rad sindikalne podružnice osigurati najmanje sljedeće uvjete:

– prostor za rad i
održavanje sastanaka sindikalne podružnice, bez naknade troškova;

– stručne, tehničke i
administrativne usluge za rad sindikalne podružnice u mjeri koliko je to
neophodno za ostvarivanje sindikalne funkcije;

– slobodu podjele tiska
i priopćenja;

– sindikalnu članarinu
i kredite obračunavati i naplaćivati putem isplatnih lista.

Članak 79.

Najveći broj sindikalnih povjerenika, koji kod određenog
poslodavca uživaju zaštitu, određuje se prema sljedećoj tablici:

do 75 radnika                        1 sindikalni povjerenik

od 76-250 radnika                 3 sindikalna povjerenika

od 250-500 radnika               5 sindikalnih povjerenika

od 500-750 radnika               7 sindikalnih povjerenika

od 750-1000 radnika             9 sindikalnih povjerenika

15. Zaključivanje kolektivnog ugovora

Članak 80.

Kolektivni ugovor obvezuje sve stranke koje su
ga sklopile te sve osobe koje su u vrijeme sklapanja kolektivnog ugovora bile
ili su naknadno postale članovi udruge koja je sklopila kolektivni ugovor.

Kolektivni ugovor
obvezuje i sve stranke koje su pristupile kolektivnom ugovoru te sve osobe koje
su naknadno postale članovi udruge koja je pristupila kolektivnom ugovoru.

Članak 81.

Pri podjeli, spajanju,
izdvajanju ili drugoj statusnoj promjeni poslodavca, na radnike se do sklapanja
novog kolektivnog ugovora, a najduže tri mjeseca, nastavlja primjenjivati ovaj
Kolektivni ugovor.

Članak 82.

Kolektivnom ugovoru
djelatnosti mogu naknadno pristupiti osobe koje prema Zakonu o radu mogu biti
stranke Kolektivnog ugovora.

Izjava o pristupanju
Kolektivnom ugovoru mora se dostaviti svim strankama koje su sklopile
Kolektivni ugovor djelatnosti, te svim osobama koje su mu naknadno pristupile.

Osobe koje su naknadno
pristupile imaju jednaka prava i obveze kao i stranke koje su ga sklopile.

Članak 83.

Stranka i članovi
stranke Kolektivnog ugovora mogu tužbom pred nadležnim sudom zahtijevati
zaštitu prava iz Kolektivnog ugovora.

16. Rješavanje sporova

Članak 84.

Rješavanje sporova koje nije moguće riješiti
međusobnim dogovorom ugovornih strana provest će se u skladu sa zakonom.

II. TRAJANJE I PRIMJENA UGOVORA

Članak 85.

Ovaj Ugovor sklapa se
na razdoblje od dvije godine, a primjenjuje se od 01. lipnja 2004. do 31.
svibnja 2006.

Postupak za produženje
ovoga ugovora ili sklapanje novoga kolektivnog ugovora svaka stranka može
pokrenuti u roku od dva mjeseca prije isteka važenja ovoga Ugovora.

Članak 86.

Svaka ugovorna stranka
ima pravo predložiti izmjenu ili dopunu ovoga Ugovora.

Postupak izmjene ili
dopune Ugovora pokreće se u pisanom obliku. Druga stranka ima obvezu očitovanja
na predložene izmjene ili dopune u roku mjesec dana.

Članak 87.

Svaka ugovorna strana
može pisano otkazati ugovor.

Otkazni rok iznosi tri
mjeseca.

Članak 88.

Ugovorne strane imenuju
zajedničku komisiju za tumačenje odredaba ovoga Ugovora i praćenje njegove
primjene.

Zajednička komisija ima
četiri člana, od kojih po dva imenuje svaka ugovorna strana.

Članak 89.

Svaki potpisnik ovoga
Ugovora snosi svoje troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja ovoga
Ugovora, Komisije za tumačenje ovoga Ugovora i mirenja.

III. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 90.

Ako bi kolektivnim ugovorom neke od članica,
neko pravo bilo ugovoreno u većem opsegu od prava koja proizlaze iz ovog
kolektivnog ugovora, primjenjivat će se neposredno odredbe tog kolektivnog
ugovora članice.

Članak 91.

Trgovačka društva dužna su svoje akte i ugovore
o radu sa zaposlenicima uskladiti sa odredbama ovog Kolektivnog ugovora u roku
od 60 dana.

Članak 92.

Ovaj Ugovor dostavlja se Ministarstvu rada i
socijalne skrbi i objavljuje na način propisan odredbama pravilnika, kojeg
donosi ministar nadležan za rad.

Članak 93.

Ovlašteni predstavnici stranaka ovoga Ugovora
izjavljuju da su pročitali gornje odredbe Ugovora, da su im one jasne, i da su
s njima suglasni, te ih u znak suglasnosti potpisuju.

if !supportEmptyParas endif

Za
udrugu poslodavaca Za Sindikat grafičke i
nakladničke

»Hrvatski
grafičar«                                                        djelatnosti
Hrvatske

predsjednik                                                                  predsjednik

**Franjo Beser,** v. r.                                                      **Stjepan
Kolarić,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 101/2004-1979
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)