## Nacionalna strategija zaštite okoliša

### NN 46/2002 (29.4.2002.), Nacionalna strategija zaštite okoliša

# HRVATSKI SABOR

**924**

### Na temelju članka 80. Ustava Republike Hrvatske i članka 18. stavka 4. Zakona o zaštiti okoliša ("Narodne novine", br. 82/94. i 128/99.), Hrvatski sabor na sjednici 25. siječnja 2002., donio je

### if !supportEmptyParas endif

## NACIONALNU STRATEGIJU ZAŠTITE OKOLIŠA

if !supportEmptyParas endif

### UVOD

if !supportEmptyParas endif

Ova
je Strategija izraz nastojanja da se rastuća svijest o potrebi zaštite okoliša
Republike Hrvatske  pretvori u jasan,
cjelovit i dugoročan koncept. Ona polazi od nedvojbene potrebe da se stanje
okoliša u Republici Hrvatskoj unaprijedi, te opredjeljenja da se to može
ostvariti dogradnjom postojećeg sustava zaštite okoliša i pripravljanjem za
krupne izazove koji su pred nama: Republiku Hrvatsku valja usmjeriti k održivom
razvoju; predvidivi je ulazak Republike Hrvatske u dugotrajan i zamršen proces
europskih integracija; mora se uspostaviti cjelovit sustav praćenja i ocjene
stanja okoliša; valja posebno zaštiti neke dijelove teritorija, a osobito
Jadranskog mora; u Republici Hrvatskoj valja učiniti sve što je potrebno da se
prilagodimo klimatskim promjenama i uvođenju novih tehnologija...

Dvije
su teme posebno važne i dugoročno će imati veliki utjecaj na zaštitu okoliša u
Republici Hrvatskoj pa i na oblikovanje ove Strategije: (1) prilagodba
Republike Hrvatske konceptu održivog razvoja; i (2) približavanje i
priključenje Republike Hrvatske Europskoj uniji (EU). Iako su obje teme znatno
šire od zaštite okoliša i odnose se na cjelinu startegije razvoja Republike
Hrvatske, u obje je zaštita okoliša važan dio.

Koncept
održivog razvoja mora postati dominantna odrednica strategije razvoja Republike
Hrvatske. S njim se na budućnost zaštite okoliša gleda drugačije i u znatno
širem kontekstu nego ranije. Republika Hrvatska želi nastojanjem da se usmjeri
k održivom razvoju, ciljeve zaštite okoliša uskladiti s dugoročnim nacionalnim
socijalnim i ekonomskim interesima. I obrnuto: želi ostvariti gospodarski i
socijalni napredak, ali uz dugoročno očuvanje stanja okoliša. Polazeći od
koncepta održivog razvoja ova se Strategija zalaže za uvođenje zaštite okoliša
u sve druge strateške planove Republike Hrvatske i posljedično, integraciju
zaštite okoliša u sve sektorske segmente cjelovite strategije Republike
Hrvatske, a kasnije u cjelokupnu politiku, programe i sve razvojne planove, te
projekte. To znači uvođenje okoliša kao jedne od dimenzija u sve velike teme
ekonomskog i socijalnog razvoja koje su u 21. stoljeću pred nama: od gradnje
prometne infrastrukture, restrukturiranja i privatizacije energetskog sektora,
do drugačijeg oblikovanja turističkog proizvoda, prilagodbe poljoprivrede,
očuvanja Jadranske obale, otoka i mora te politike zapošljavanja. Okoliš se
nikada ne smije zaboraviti, okoliš se ne smije ni zbog čega zanemariti.

Želimo
li ispuniti sve pretpostavke u odnosu na okoliš, a koje se zemlji kandidatu za
priključenje EU nameću, onda moramo s obzirom na opsežnost posla, osim želje i
jasno izražene političke volje, za taj korak imati program i plan, kojima je
Strategija polazište. Naime, eventualna integracija nije samo puko prepisivanje
legislative EU; ona nadasve traži implementaciju europskih standarda i
kriterija u zaštiti okoliša. To znači velike promjene u sadašnjim
institucionalnim odnosima te angažman ljudskih i financijskih resursa u onoj
mjeri u kojoj ih može osigurati samo dugoročno usmjeravanje kroz starteško
opredjeljenje i pažljivo planiranje.

Iako
je proces integracije tek predvidiv, njega treba pri gledanju u budućnost uzeti
u obzir s punom ozbiljnošću. Poslovi koje kroz proces prilagođavanja EU u
dijelu koji se odnosi na zaštitu okoliša, treba planirati, organizirati,
financirati i obaviti, u najvećem su dijelu takve prirode, i od našeg su
dugoročnog interesa, da ih Republika Hrvatska, želi li unaprijediti stanje
okoliša, mora napraviti bez obzira na to hoće li se, kada i kako donijeti
politička odluka o kandidaturi za EU, i bez obzira na to kako će EU u
pregovorima vidjeti dinamiku našega približavanja. Što ranije, odlučnije,
organiziranije i samostalnije krenemo putem koji je već skiciran - i označen
nizom potpornih dokumenata za deset srednjoeuropskih i istočnoeuropskih zemalja
koje su već u čekaonici - to lakše ćemo taj put svladati.

Razmotre
li se uvjeti za priključenje EU postavljeni sadašnjim kandidatima, vidljivi
napredak u zaštiti okoliša na kritičnom je putu prema priključenju. Prilagodba
u procesu približavanja koja završava priključenjem EU, traži detaljno uređenje
svih pitanja zaštite okoliša i promjenu odnosa prema okolišu uz zakonodavne,
administrativne i financijske promjene, s krupnim promjenama u organizaciji
ljudskih resursa. U kontekstu naših nacionalnih posebnosti - bez obzira na to
želimo li u EU ili ne, bez obzira na to smatramo li stanje okoliša u Republici
Hrvatskoj boljim ili znatno boljim od onoga u EU - mi ne možemo više čekati i
žaliti se na povijesne okolnosti. Bez ciljeva, bez analize stanja i bez
strategije, a osobito bez djelovanja, stanje okoliša u Republici Hrvatskoj samo
će se pogoršavati. Ono što se od nas procesom približavanja EU traži da učinimo
u zaštiti okoliša, unapređuje sustav zaštite i stanje okoliša u Republici
Hrvatskoj, pa ova Strategija polazi od toga da su predložene promjene i izbor
prioriteta u zaštiti okoliša prema europskoj recepturi i standardima, uz
europsku pomoć - u našem dugoročnom nacionalnom interesu.

Primjerice,
prije se načelno prihvaćalo kako je svaki ekonomski rast mjeren nacionalnim
brutodohotkom (BND) čvrsto vezan, i jedino moguć, uz rast potrošnje materijala
i energije, s neugodnim posljedicama – proporcionalnim rastom emisija i
zagađenjem svih vrsta. Mi možemo učiniti korak koji se ne mora ostvariti uz
razmjerni porast pritisaka na okoliš. Naime, ravnanje prema sadašnjim
standardima EU i potpuno otvaranje prema svjetskom tržištu omogućit će nam
preskakanje jedne generacije zastarjelih, nečistih i energetski neučinkovitih
tehnologija. To bi, u našem slučaju, moglo oslabiti povijesnu spregu BND-a i
potrošnje primarne energije.

Strategija
zaštite okoliša Republike Hrvatske raščlanjuje putovanje koje je pred nama: ona
govori o okolnostima u kojima se nalazimo (stanju okoliša i obvezama), o preprekama
(postojećim i budućim pritiscima na okoliš te zahtjevima koje moramo ispuniti),
i o smjeru (odgovorima na pritiske) koji valja izabrati, želimo li očuvati
okoliš. Kao i uvijek kad se govori o okolišu važno je naglasiti kako su sve
teme o kojima govori ova Strategija od osobitog značenja za kvalitetu života
svih nas, sada i ovdje, ovog naraštaja. Svaka je od dotaknutih tema naša i
ovovremena, ali je, isto tako, i globalna i jednako važna za kvalitetu života
svih naraštaja koji dolaze iza nas.

Strategija
zaštite okoliša pokušava odgovoriti na pitanje ŠTO valja činiti da se
postavljeni ciljevi ostvare s postojećim resursima? Samo Program zaštite
okoliša Republike Hrvatske, utemeljen na nekoj dogovorenoj strategiji, može tu
strategiju oživjeti i ponuditi odgovore na druga važna pitanja: KAKO to
ostvariti, ČIME i do KADA?~~U oblikovanju~~

### KONTEKST

## Stanje u Republici Hrvatskoj

###### Opće stanje

if !supportEmptyParas endif

Temeljne
značajke su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifpad broja stanovnika i njihova
nejednolika prostorna raspodjela,

if !supportListsB.
endifstabilizacija političkog sustava,

if !supportListsC.
endifdeficiti u institucijama, a posebice u
sudstvu,

if !supportListsD.
endifvisoka nezaposlenost,

if !supportListsE.
endifkriza obrazovnog sustava i "odljev
mozgova",

if !supportListsF.
endifmaleno tržište s elementima predatornog
kapitalizma,

if !supportListsG.
endifstagnacija i pad industrijske
proizvodnje, stagnacija u gradnji novih energetskih kapaciteta,

if !supportListsH.
endifkriza u poljoprivredi i ribarstvu
(morskom i slatkovodnom),

if !supportListsI.
endifrast turističke privrede, te pritisak na
brzu gradnju infrastrukture.

if !supportEmptyParas endif

###### Stanje okoliša

if !supportEmptyParas endif

Za
cjelovitu informaciju o stanju okoliša čitatelj se upućuje na posljednje
Izvješće o stanju okoliša[if !supportFootnotes[1]endif](#_ftn1),
dokument propisan Zakonom o zaštiti okoliša ("Narodne novine, br.82/94.)[if !supportFootnotes[2]endif](#_ftn2).
Izvješće iz godine 1998. usklađeno je s međunarodnom matricom pokazatelja
(indikatora) i okvirom izvješćivanja o stanju okoliša, kako bi se pojednostavila
i ubrzala međunarodna razmjena informacija te razmjena unutar Republike
Hrvatske. S obzirom na to da se oslanja na rudimentarni i manjkavi sustav
motrenja okoliša i postojeće neujednačene baze podataka, analiza stanja okoliša
u tom izvješću nije kvantitativna i cjelovita.

Izvješće
je pripremljeno prema metodologiji pritisak-stanje-odgovor, te je podijeljeno u
tri skupine poglavlja:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.      endifstanje okoliša, koje je raščlanjeno na četiri osnovne sastavnice:
atmosferu, pedosferu, hidrosferu i biosferu. Unutar tih cjelina svaka od
sastavnica obrađena je po obrascu stanje-pritisci-odgovori društva na stanje i
pritiske,

if !supportListsB.       endifopći pritisci na okoliš koji su podijeljeni na dvije skupine izabranih
pokazatelja pritisaka: društveni (stanovništvo i domaćinstva) i gospodarski
(energija, industrija, otpad, gospodarenje kemijskim proizvodima, promet,
turizam i rekreacija, morsko i slatkovodno ribarstvo te akvakultura, neželjeni
događaji s posljedicama po okoliš, te rat i okoliš). U ovom dijelu Izvješća
prikazani su osnovni pritisci koje ljudske djelatnosti imaju na okoliš kao
temeljno razvojno dobro Republike Hrvatske,

if !supportListsC.      endifposljednja skupina poglavlja jesu odgovori društva s poduzetim mjerama
očuvanja okoliša koji prikazuju osnovne odgovore na pritiske i stanje okoliša
kako ih je u proteklom razdoblju poduzimala Republika Hrvatska.

if !supportEmptyParas endif

Sagledamo
li opće stanje prirode i okoliša u Republici Hrvatskoj kroz Izvješće, ne
možemo, zbog manjkavosti u prikupljanju informacija i sustavu pokazatelja stanja,
ništa reći o tome kakve se promjene zbivaju u okolišu Republike Hrvatske, niti
ga možemo pouzdano usporediti sa stanjem u drugim europskim zemljama. O tome
kakvo je stvarno stanje, postoje različita kvalitativna mišljenja, iako postoji
koncenzus o tome da je ukupno stanje okoliša u Republici Hrvatskoj nešto bolje
no stanje u industrijskim zemljama EU.

if !supportEmptyParas endif

###### Sustav zaštite okoliša

if !supportEmptyParas endif

Upravni
i stručni sustav zaštite okoliša ponikao je u Hrvatskoj iz djelatnosti
prostornog uređenja, jer je djelatnost prostornog planiranja i uređivanja
prostora bila već sedamdesetih godina institucionalno, pravno i metodološki
visoko razvijena. Institucionalni ustroj zaštite okoliša u Hrvatskoj započinje
1980. godine uspostavljanjem Zavoda za prostorno uređenje i zaštitu okoliša pri
Ministarstvu graditeljstva. Od tada, pa sve do 1994. godine, kada se odvaja u
zasebnu državnu upravnu organizaciju, zaštita okoliša je organizacijski bila
vezana uz prostorno uređenje. Od 1994. godine pa do nedavno, odnosi prostornog
uređenja i zaštite okoliša bili su više usmjereni na međusobno razgraničavanje
djelokruga, nego na dogovaranje i održavanje suradnje. No, u traganju za
najprimjerenijim modelima očuvanja okoliša i prostora, svijest o potrebi
stručne i institucionalne suradnje tih dvaju djelokruga, kao bliskih, odnosno
komplementarnih sektora, rezultirala je u 2000. godine  uspostavljanjem Ministarstva zaštite okoliša
i prostornog uređenja. Ono je nastalo spajanjem Državne uprave za zaštitu
prirode i okoliša i Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i
stanovanja, tako da su neki dijelovi ovog Ministarstva, koji su se bavili
poslovima vezanim uz građenje i stambeno-komunalne poslove, izdvojeni i
pripojeni nekim drugim tijelima državne uprave.

Zaštita
prirode, kao posebna tema, bila je u proteklih dvadesetak godina predmet
raznovrsnih organizacijskih shema: od samostalnoga republičkog zavoda, preko
zavoda u okviru raznih ministarstava, da bi 1997. godine postala sastavni dio
Državne uprave za zaštitu prirode i okoliša i kao takva ušla u sastav novog
Ministarstva zaštite okoliša i prostornog uređenja.

Kao
što je okoliš, prema definiciji, kompleksna kategorija sastavljena od više
pojedinačnih tematskih područja, tako se i zaštita pojedinih sastavnih dijelova
okoliša, kao što su: voda, more, šume, poljoprivredno zemljište, kulturna
baština, ljudsko zdravlje, provodi putem određenih ovlaštenih sektora. U
sadašnjoj institucionalnoj organizaciji, ovlast Ministarstva zaštite okoliša i
prostornog uređenja ne pokriva cjelovitu problematiku zaštite okoliša pa bi, za
cjelovitu sliku zaštite okoliša u Hrvatskoj, dio poslova u zaštiti okoliša,
koji obavljaju druge institucije i organizacije, trebalo pridodati poslovima
koji se obavljaju u okviru Ministarstva.

*Tijela i ustanove u
čijem su djelokrugu poslovi zaštite okoliša u Republici Hrvatskoj*

if !supportEmptyParas endif

Zaštita
okoliša nesumnjivo je jedna od najzahtjevnijih i najsloženijih aktivnosti, koja
zadire u sve dijelove organizacije ljudskoga društva. ~~To se posebice
odnosi na međudjelovanje zaštite okoliša i primjerenog razvoja društva koje
danas nazivamo održivi razvoj.~~ Stoga je učinkovito institucionalno
ustrojavanje sustava zaštite okoliša na razini državne uprave te lokalne
samouprave i uprave od iznimne važnosti za ~~Republiku Hrvatsku~~Republiku Hrvatsku.

if !supportEmptyParas endif

Sustav
zakonodavne vlasti

~~Sabor Republike~~ Hrvatski sabor

**~~e~~**

if !supportListsA.
endifOdbor za prostorno uređenje i zaštitu
okoliša,

if !supportListsB.
endifOdbor za poljodjelstvo, selo i seljaštvo,

if !supportListsC.
endifOdbor za pomorstvo, promet i veze,

if !supportListsD.
endifOdbor za turizam.

if !supportEmptyParas endif

Sustav
izvršne vlasti

Vlada
Republike Hrvatske

**Tijela
državne uprave**

**if !supportEmptyParas endif**

*Ministarstva*

if !supportListsA.
endifMinistarstvo zaštite okoliša i prostornog
uređenja,

if !supportListsB.
endifMinistarstvo poljoprivrede i šumarstva,

if !supportListsC.
endifMinistarstvo pomorstva, prometa i veza,

if !supportListsD.
endifMinistarstvo zdravstva,

if !supportListsE.
endifMinistarstvo kulture

if !supportListsF.
endifMinistarstvo unutarnjih poslova

if !supportListsG.
endifMinistarstvo gospodarstva (energetika,
industrija, nuklearna sigurnost...).

**if !supportEmptyParas endif**

*Državne
upravne organizacije*

if !supportListsA.
endifDržavna uprava za vode,

if !supportListsB.
endifDržavni hidrometeorološki zavod,

if !supportListsC.
endifDržavni hidrografski institut.

if !supportEmptyParas endif

*Županijski
uredi*

if !supportListsA.
endifUredi za prostorno uređenje, stambeno-komunalne
poslove, graditeljstvo i zaštitu okoliša,

if !supportListsB.
endifGradske ispostave županijskih ureda.

if !supportEmptyParas endif

Ministarstvo
zaštite okoliša i prostornog uređenja u svojoj ovlasti ima poslove provedbe
zakona, donošenje propisa za njihovu provedbu te druge upravne i stručne
poslove koji se odnose na opću politiku zaštite okoliša u ostvarivanju uvjeta
za održivi razvoj, te pokriva općenita pitanja zaštite zraka, tla, voda, mora
te biljnog i životinjskog svijeta u ukupnosti njihova uzaja~~n~~mnog
djelovanja.

Ministarstvo
je ustrojeno u više upravnih organizacija od kojih su izravno za zaštitu
okoliša odgovorne:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifUprava za opću politiku zaštite okoliša,

if !supportListsB.
endifUprava za zaštitu okoliša,

if !supportListsC.
endifUprava za zaštitu prirode.

if !supportEmptyParas endif

I
ostale jedinice ministarstva u službi su zaštite prostora i okoliša:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifUprava za prostorno uređenje,

if !supportListsB.
endifUprava za graditeljstvo,

if !supportListsC.
endifZavod za prostorno planiranje,

if !supportListsD.
endifUprava za inspekcijske poslove
(zajednička).

if !supportEmptyParas endif

*Zakonodavstvo
u zaštiti okoliša*

if !supportEmptyParas endif

Županijski
i gradski uredi za prostorno uređenje, stambeno-komunalne poslove, graditeljstvo
i zaštitu okoliša obavljaju poslove zaštite okoliša na području županije/grada,
provodeći obveze iz Zakona o zaštiti okoliša i Zakona o prostornom uređenju[if !supportFootnotes[3]endif](#_ftn3)
te inspekcijski nadzor.

if !supportEmptyParas endif

Očuvanje
prirode i okoliša svrstani su u kategoriju najviših vrednota ustavnog poretka ~~Republike
Htvatske~~Republike Hrvatske. Ustav Republike Hrvatske odredio
je, također, da ~~Sabor RH~~Hrvatski sabor
i narod neposredno odlučuju o očuvanju prirodnog i kulturnog bogatstva i o
njegovom korištenju, a Deklaracija o zaštiti okoliša u Republici Hrvatskoj[if !supportFootnotes[4]endif](#_ftn4)~~,
koju je~~ ~~Sabor RH~~ ~~donio 1992. godine~~,
čvrsto je opredijeljenje za izgradnju pravnog sustava koji je sukladan~~no~~
međunarodnim ugovorima i standardima europske i svjetske zajednice.~~,~~
~~kojima će se~~On mora u
potpunosti osigurati trajnu~~a~~, sustavnu~~a~~
i učinkovitu~~a~~
zaštitu~~a~~
okoliša.

~~Zakon
o zaštiti okoliša (1994.)~~Nekoliko temeljnih zakona postavlja~~i~~~~o~~
~~je~~ načela, određuje~~dio~~
instrumente i mehanizme zaštite okoliša te ~~,~~ propisuje~~ao~~
praćenje stanja okoliša i informiranje o okolišu. Njima se ~~,~~uvodi~~eo~~
odgovornost za narušavanje kakvoće okoliša, uspostavlja~~io~~
nadzor, sankcije i poticaje u zaštiti okoliša. ~~Također, Zakon o
zaštiti prirode, Zakon o zaštiti zraka i Zakon o otpadu te Zakon o prostornom
uređenju, svi u nadležnosti Ministarstva zaštite okoliša i prostornog uređenja
reguliraju, zajedno sa svojim podzakonskim aktima, veliko i značajno područje~~ ~~problematike~~~~zaštite okoliša kroz očuvanje vrijednih djelova
prirode i prirodne baštine, kroz zaštitu zraka od onečišćenja, kroz odgovorno
gospodarenje i zbinjavanje otpada te kroz zaštitu i uređenje prostora.~~

~~Ujedno,
donošenjem drugih zakona, kojima se uređuju pitanja u odnosu na druge
sastavnice okoliša, a koje su pripremila druga nadležna ministarstva i državne
uprave, osigurana je potpunija zaštita tih pojedinih sastavnica okoliša.~~ Skup
svih zakona i propisa koji u Republici Hrvatskoj reguliraju vrlo široki spektar
zaštite okoliša iznosi oko stotinjak propisa[if !supportFootnotes[5]endif](#_ftn5), a njima se
uređuju, osim prije navedenih, pitanja zaštite: voda, mora, šume, poljoprivrednog
zemljišta, tla; način iskorištavanja mineralnih sirovina; način lova i
ribolova; zaštita kulturne baštine; zaštita od buke, vibracija i~~od~~ ionizirajućeg zrač~~ć~~enja,
zaštita od požara; zaštita zdravlja; način postupanja s tvarima i robom pod
posebnim režimom (otrovi, zapaljive i eksplozivne tvari) te pitanja
standardizacije, mjeriteljstva, statistike, informatike~~,~~  te koncesija~~e i još poneka
pitanja~~.

Neki
od zakona i propisa (osobito oni o moru) nisu na potrebnoj stručnoj razini, što
je rezultat nepostojanja koordinacije stručnih i znanstvenih institucija pri
donošenju podzakonskih akata[if !supportFootnotes[6]endif](#_ftn6).

if !supportEmptyParas endif

## Republika Hrvatska  i preuzete međunarodne obveze u zaštiti okoliša

if !supportEmptyParas endif

Republika
Hrvatska u zaštiti okoliša surađuje na više razina: multilateralno, regionalno,
subregionalno i bilateralno. Ta se suradnja temelji na nizu međunarodnih
legalnih instrumenata (konvencija, sporazuma, ugovora i dr.) i programa kojima
je Republika Hrvatska stranka ili sudionik. Jedan broj međunarodnih i
obvezujućih dokumenata je potpisan i čeka potvrdu Hrvatskoga ~~državnog~~s~~S~~abora.
Opseg i vrsta te dugoročnost preuzetih obveza takvi su da ih se u oblikovanju
strategije zaštite okoliša mora uzeti u obzir.

Za
većinu međunarodnih dokumenata o zaštiti okoliša kojima je potpisnik, i za
većinu programa koje provodi, Republika Hrvatska mora učiniti promjene u
zakonodavnom sustavu, osigurati resurse za implementaciju (budući da se često
odnose na ograničavanje emisija u pojedinim tehnološkim procesima, prilagodbu
novim tehnologijama, a najčešće na adaptaciju tehnoloških sustava modernijim i
zahtjevnijim načinima proizvodnje), a često i inicirati
administrativno-institucionalne promjene u postojećem sustavu zaštite okoliša,
kako bi se obveze moglo provesti.

Od
osobite je važnosti da se Republika Hrvatska u brojnim odredbama međunarodnih
ugovora kojima je pristupila, bilo da se radi o onima na globalnoj ili o onima
na regionalnoj razini, obvezala da pristup informacijama o stanju okoliša i
sudjelovanje javnosti u postizanju ciljeva zaštite okoliša budu važan segment
društvenog i gospodarskog okruženja.

Različita
pitanja u vezi s međunarodnom suradnjom koordinirana su u okviru više
ministarstava i državnih uprava, podijeljena s obzirom na ovlasti pojedinih
državnih tijela, što se odnosi i na financijska sredstva, odnosno, projekte u
vezi sa zaštitom okoliša te na izradu pojedinih akcijskih programa i
smjernica  na temelju međunarodne
suradnje.

if !supportEmptyParas endif

###### Međunarodne konvencije i ugovori

if !supportEmptyParas endif

Od tridesetak takvih dokumenata[if !supportFootnotes[7]endif](#_ftn7)
s različitim implikacijama spominjemo samo neke. Na primjer, u vezi s primjenom
Montrealskog protokola, Republika Hrvatska je svrstana pod članak 5., dakle
među zemlje kojima je omogućeno desetogodišnje razdoblje poštede tj. kojima je
dozvoljena odgoda u uvođenju novih tehnologija, odnosno upotreba neštetnih
tvari u proizvodnji rashladnih uređaja, klima-uređaja, kozmetike i sl.

U
tijeku je provedbeni projekt pod nazivom "Omogućavanje Hrvatskoj da
pripremi svoje prvo nacionalno izvješće sukladno s obvezama prema Okvirnoj
konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime", koji se priprema u
suradnji s UNDP-om[if !supportFootnotes[8]endif](#_ftn8) i Uredom
Ujedinjenih naroda za potporu programima (UNOPS).

Protokol-Kyoto[if !supportFootnotes[9]endif](#_ftn9)
za Hrvatsku predviđa obvezu smanjenja ukupnih emisija šest ključnih
stakleničkih plinova za 5%. Od temeljne godine do 2005. godine mora se postići
"uočljiv" napredak.

if !supportEmptyParas endif

###### Regionalna suradnja

if !supportEmptyParas endif

Na
razini regionalne suradnje tijekom 1998. godine Republika Hrvatska je potvrdila
izmjenu "Konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja
Sredozemlja" i "Izmjene i dopune Protokola o sprječavanju onečišćenja
Sredozemnog mora potapanjem otpadnih i drugih tvari s brodova i
zrakoplova". U pripremi je potvrđivanje "Protokola o zaštiti
Sredozemnog mora od onečišćenja uslijed istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog
pojasa, morskog dna i podzemlja" iz 1994. godine.

Osim
toga, Republika Hrvatska je od početka 1992. godine aktivno uključena u
"Program zaštite okoliša Dunavskog slivnog područja". Glavni cilj
programa je da se akcijama potakne razvoj zaštite okoliša u dunavskom slijevu,
prije svega zaštite voda, te da se ojača upravljanje slijevom rijeke Dunav,
kako je to definirano u "Konvenciji o suradnji na zaštiti i održivoj
uporabi rijeke Dunav".

if !supportEmptyParas endif

###### Subregionalna i bilateralna suradnja

if !supportEmptyParas endif

Republika
Hrvatska je aktivna u radu hrvatsko-talijansko-slovenske komisije o zaštiti
Jadrana, u Paktu za stabilnost[if !supportFootnotes[10]endif](#_ftn10),
a sa susjednim zemljama osobito u zaštiti voda[if !supportFootnotes[11]endif](#_ftn11).
Pitanja bitna za zaštitu okoliša dobivaju osobito na značenju u bilaterlanim
oblicima suradnje, jer se rješavaju izravno.

## EU i zaštita okoliša

###### Akcijski programi EU u zaštiti okoliša

if !supportEmptyParas endif

Za
nas je - zbog temeljnih ideja i prioriteta, a osobito zbog strukturiranog
pristupa problemu zaštite okoliša – od osobite važnosti posljednji, Peti
akcijski program za okoliš EU[if !supportFootnotes[12]endif](#_ftn12).
Pripravljen je paralelno s Konferencijom u Riju i promocijom Agende 21. On
predstavlja prvo obvezivanje EU da kreće putem održivog razvoja. Program je
trebao započeti taj proces unutar EU, na taj način što bi se definirali ciljevi
koji traže djelovanje na razini EU, te na nacionalnoj i lokalnoj razini.
Središnja ideja programa polazi od konstatacije da zakonodavstvo za okoliš nije
samo po sebi dostatno da se stanje okoliša poboljša, budući da brzi razvoj u
područjima koja stvaraju pritisak na okoliš (na primjer u sektorima prometa,
energije ili poljoprivrede) često preteže nad pozitivnim učinkom nove
regulative. Stoga i sama gospodarska aktivnost mora biti takva da vodi računa o
ciljevima zaštite okoliša. Elementi zaštite okoliša moraju biti integrirani u svaki
sektor. Takav pristup traži sudjelovanje građana te regionalnih i lokalnih
vlasti. Program se fokusira na prioritetne teme i ciljeve koje je EU htjela
ostvariti do 2000. godine, a identificira i ključne sektore u kojima je trebalo
napraviti najveće pomake.

if !supportEmptyParas endif

Pet
je glavnih ciljeva Petog akcijskog programa za okoliš EU:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifformuliranje
strategija za sedam prioritetnih problema (klimatske promjene, acidifikacija,
biološka raznolikost, vode, urbani okoliš, priobalne zone i otpad),

if !supportListsB.     endifdjelovanje
u prioritetnim (ciljanim) sektorima u kojima se zaštita okoliša mora
integrirati (industrija, energija, promet, poljoprivreda i turizam),

if !supportListsC.     endifširenje
broja i svih vrsta instrumenata kojima se smanjuju pritisci na okoliš,

if !supportListsD.     endifcjelovito
informiranje, transparentnost pristupa i razvoj koncepata dijeljene
odgovornosti,

if !supportListsE.      endifstavljanje
naglaska na međunarodnu dimenziju zaštite okoliša, zbog globalnih problema i
Konferencije u Riju.

if !supportEmptyParas endif

Njegovi
su razvojni rezultati 1998. godine raspravljeni na svim razinama upravljanja
EU, on je ocijenjen i dopunjen novim idejama i preporukama za korištenje
dodatnih instrumenata kako bi se potaklo ostvarenje postavljenih ciljeva.
Napravljena je globalna ocjena implementacije i uspjeha Petog akcijskog
programa za okoliš, na zahtjev Savjeta i Europskog parlamenta[if !supportFootnotes[13]endif](#_ftn13).
Cilj je bio potaknuti raspravu različitih institucija, svih dionika[if !supportFootnotes[14]endif](#_ftn14)
i građana o prioritetima za Šesti akcijski program EU koji je započeo krajem
2000. godine[if !supportFootnotes[15]endif](#_ftn15).

if !supportEmptyParas endif

###### Proces približavanja u području zaštite okoliša i zemlje kandidati za priključenje

if !supportEmptyParas endif

U
slučaju odluke o početku procesa priključenja Republike Hrvatske Europskoj
uniji, slijed se događanja, zahtjevi Unije i koraci koje ćemo morati napraviti
tijekom približavanja, a odnose se na zaštitu okoliša, mogu predvidjeti. Oni,
vrlo vjerojatno, neće biti različiti od uvjeta koje je EU tražila od deset
aktualnih kandidata koji su već započeli pregovore, a koji dolaze iz područja
srednje i istočne Europe. Ono što se traži od njih[if !supportFootnotes[16]endif](#_ftn16),
a predstavlja sve elemente na kojima bi zemlje-kandidati trebale graditi svoju
strategiju zaštite okoliša u razdoblju pripreme i približavanja, do
priključenja i kasnije do potpune integracije, bit će najmanje što će se
tražiti od nas.

Govorimo
o tome koliko opsežno EU gleda na nove kandidate, jer je proces približavanja u
području zaštite okoliša detaljno zacrtan: izdvojeni su glavni izazovi,
odabrani su prioriteti, a raspravljena je i mogućnost pomoći koju EU može
pružiti zemljama kandidatima. Precizna shema prilagođavanja rezultat je
prognoze da će za zemlje srednje i istočne Europe priključenje biti osobito
složeno u području okoliša, jer su upravo u pitanjima odnosa prema okolišu i
zaštiti razlike u standardima, zakonodavnom korpusu, strukturi sustava zaštite
i samom stanju okoliša tolike da se neće moći prevladati bez posebnih nacionalnih
programa.

if !supportEmptyParas endif

 "*U
partnerstvu s Unijom, u svim zemljama kandidatima moraju se prije pridruživanja
koncipirati i implementirati dugoročne, realistične nacionalne strategije za
postupnu i učinkovito prilagodbu, a osobito za rješavanje zagađenja voda i
zraka. Te strategije moraju identificirati ključna prioritetna područja i
ciljeve koje valja ostvariti do dana pristupanja, kao i raspored punog
usuglašavanja; slijed obveza mora biti uključen u ugovore o pridruživanju. Sve
nove investicije moraju biti usklađene sa zakonodavnim korpusom EU*."[if !supportFootnotes[17]endif](#_ftn17)

if !supportEmptyParas endif

Kako
su ključni elementi o kojima ovisi oblikovanje nacionalnih strategija za
sadašnje zemlje-kandidate iz srednje i istočne Europe, analizirani i
prezentirani kandidatima, ovdje ćemo napraviti njihov pregled, budući da bi
mogli biti važni u oblikovanju strategije zaštite okoliša Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

**Glavni izazovi**

if !supportEmptyParas endif

Temeljnim
se kamenom integracije smatra usuglašavanje ili harmonizacija s korpusom
zakonodavstva za okoliš EU[if !supportFootnotes[18]endif](#_ftn18),
uključujući i legalne i institucionalne aspekte. Smatra se da zemlja-kandidat
prvo mora napraviti temeljitu analizu razlika između postojećeg nacionalnog
zakonodavstva i onoga u EU, a zatim mora ustanoviti prioritete i realni
vremenski raspored transpozicije, ovisan o nacionalnim parlamentarnim
procedurama. Monumentalnost posla koji zemlja kandidat treba učiniti na putu
prilagođavanja europskom korpusu zakonodavsta u području zaštite okoliša, može
se samo naslutiti. Korpus europskog zakonodavstva za okoliš čini oko 300
pravnih dokumenata (direktiva, propisa, i odluka) razvrstanih u 9 skupina, koje
navodimo stoga da bismo naznačili dvije stvari: (1) opseg koji legislativa
pokriva i (2) razgraničenja glavnih segmenata:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifhorizontalna
legislativa (integracija zaštite okoliša u sve gospodarske sektore, procjena
utjecaja na okoliš, pristup informacijama, izvješćivanje o primjeni direktiva o
okolišu);

if !supportListsB.     endifkakvoća
zraka,

if !supportListsC.     endifgospodarenje
otpadom,

if !supportListsD.     endifkakvoća
voda,

if !supportListsE.      endifzaštita
prirode,

if !supportListsF.      endifkontrola
industrijskog zagađenja i procjena rizika,

if !supportListsG.     endifkemikalije
i genetički modificirani organizmi,

if !supportListsH.     endifbuka,

if !supportListsI.
endifnuklearna sigurnost i zaštita od
zračenja.

if !supportEmptyParas endif

U
institucionalnom smislu, približavanje traži prilagodbu i jačanje
administrativne strukture koja je potrebna za upravljanje okolišem. Ovo je
osobito vezano s položajem Ministarstava za zaštitu okoliša koja bi, tijekom
procesa približavanja, trebala izraditi prijedloge novog legislativnog korpusa,
što je vezano uz znatan rast troškova rada i reorganizaciju. Isto tako, sve ono
što kao kategorija spada u probleme okoliša, a uređeno je postojećim
legislativnim korpusom za okoliš EU, zbog različitih tradicija i
administrativnih podjela u zemljama srednje i istočne Europe, može biti u
ovlasti drugih ministarstava, a ne ministarstva zaštite okoliša. Primjerice, u našem
slučaju, nuklearna sigurnost i zaštita od zračenja, u ovlasti su Ministarstva
gospodarstva i Ministarstva zdravstva.

Postojeći
dokumenti EU temelj su za orijentaciju u načinu približavanja[if !supportFootnotes[19]endif](#_ftn19)
(ključni problemi i koraci), i određivanju prioriteta[if !supportFootnotes[20]endif](#_ftn20).
EU smatra da je uvjet priključenja ostvarenje dobrih rezultata u procesu
približavanja, ali se u svakom dokumentu svim zemljama kandidatima naglašava -
a osobito onima u jugoistočnoj Europi - da je, isto tako, za priključenje
ključno ostvariti dobru regionalnu suradnju, a posebice suradnju sa susjedima.

Osobito
valja naglasiti kako se od zemlje koja započinje pregovore o pridruživanju
očekuje da će sve nove investicije, u cijelom periodu pregovaranja i
približavanja do priključenja, voditi u punom suglasju s legislativnim korpusom
za okoliš EU.

if !supportEmptyParas endif

**Ključni sektori**

if !supportEmptyParas endif

Sektori
koji utječu ili su povezani s kakvoćom zraka, upravljanjem komunalnog i opasnog
otpada te kakvoćom pitke vode, izdvajaju se kao oni koji traže osobitu pažnju,
pa ih se mora s punom pažnjom pripraviti za priključenje. Za njih valja
prioritetno prilagoditi legislativni okvir, i ono što je znatno kompleksnije, u
njih valja uložiti znatna sredstva da bi ih se uredilo prema novim standardima,
na način koji jamči poštovanje, primjerice, emisijskih granica. Kako se radi o
važnim i velikim emisijskim izvorima poput termoelektrana, rafinerija i
spalionica, ovaj segment usaglašavanja traži vrlo kompleksne pripreme i
angažman znatnih sredstava.

Dodatno,
traže se znatna unapređenja u kontroli industrijskog zagađenja i upravljanju
rizicima, što za zemlje srednje i istočne Europe znači promjene u
karakterističnim područjima koncentrirane industrije. Za zemlje kandidate rana
transpozicija i implementacija "Seveso" direktive[if !supportFootnotes[21]endif](#_ftn21)
i IPPC direktive[if !supportFootnotes[22]endif](#_ftn22) kao mjera
koje će umanjiti rizik većih akcidenata na industrijskim instalacijama, odnosno
unaprijediti upravljanje posljedicama industrijskog zagađenja, prvi su korak u
procesu približavanja.

U
zemljama EU tek je nedavno unaprijeđen segment nuklearne sigurnosti i zaštite
od zračenja usvajanjem nove regulative o zaštiti od zračenja koja je usklađena
sa zajedničkim i temeljnim dokumentom. Osobito se naglašava da je nužna
transpozicija većeg dijela legislative do priključenja, čak i u slučaju kad ne
postoji nacionalni nuklearni sektor.

if !supportEmptyParas endif

**Cijena priključenja**

if !supportEmptyParas endif

EU
ugrubo procjenjuje kako će ukupna cijena ovih osnovnih koraka približavanja u
pitanjima zaštite okoliša, za deset istočnoeuropskih zemalja sadašnjih
kandidata, biti reda veličine 120 milijardi eura[if !supportFootnotes[23]endif](#_ftn23).
Prema studiji[if !supportFootnotes[24]endif](#_ftn24) koja je učinjena
za Sloveniju, cijena priključivanja za zaštitu okoliša iznosi ukupno oko 1,300
eura po građaninu, što uključuje inicijalne troškove, te sve ostale troškove
koji će nastati zbog približavanja i priključenja[if !supportFootnotes[25]endif](#_ftn25).
Prema spomenutoj studiji oko 80% tog iznosa moralo bi biti investirano u sustav
upravljanja otpadom i unapređenja koja se odnose na kakvoću voda, a sektorski
gledano, najveći bi teret troška priključenja pao na lokalnu upravu (oko 60%),
industriju (oko 20%) i vladu (12%).

Očigledno
je da bi uz temeljnu strategiju približavanja, za tako velika sredstva valjalo
definirati i posebnu financijsku strategiju koja se mora osloniti na procjenu
troška implementacije svake od direktiva. Proces približavanja, za svaku od
zemalja kandidata za pridruživanje EU, započinje procjenom opsega i dinamike
financijskih obveza koje priključenje predstavlja. Efikasno upravljanje
procesom približavanja, s obzirom na ograničene resurse, zahtijeva pažljivo
planiranje i odgovorno oblikovanje programa, s posebnim pogledom na njihove
stvarne troškove.

EU
smatra da je integracija povijesni prioritet i da će pregovaranje sa svakim od
kandidata, i sam proces približavanja, teči svojim ritmom, u svakom slučaju
najbrže što je moguće. Pomoći će se svakoj od zainteresiranih zemalja, ali
ukupna financijska pomoć iz fondova EU neće moći biti veća od 4% investicijskih
potreba[if !supportFootnotes[26]endif](#_ftn26).

### VIZIJA

if !supportEmptyParas endif

Pred
nama su promjene. Predvidiv je, već u kratkoročnom razdoblju, rast industrijske
proizvodnje i porast u gospodarstvu s rastom potrošnje energije. Došlo je do
ekspanzije prometa i turizma, uz prateće infrastrukturne zahvate. Sve će to
izravno ugroziti postojeće stanje u kojem se nalazi okoliš Republike Hrvatske.
Što činiti da se zrak, vode, more, tlo i biološka raznolikost dugoročno
sačuvaju? Što činiti da održimo uvjete u kojima će budući naraštaji imati pitke
vode, čisto more, čisti zrak, kvalitetno tlo i druge prirodne zalihe da mogu
proizvoditi koliko je potrebno za normalan život?

Pred
zaštitom okoliša u Republici Hrvatskoj niz je izazova na koje valja naći
odgovore, a koji su ujedno i dugoročna rješenja.

Devedesetih
je godina globalna  politika zaštite
okoliša nakon dvadeset godina napora prvenstveno usmjerenog k detaljnoj razradi
legislativnog okvira za borbu protiv zagađenja i za zaštitu prirode napravila
zaokret i krenula drugim smjerom, prema konceptu održivog razvoja. Održivi
razvoj je okvir za oblikovanje politika i strategija kontinuiranoga
gospodarskog i socijalnog napredka, bez štete za okoliš i prirodne zalihe bitne
za ljudsku djelatnost u budućnosti. On se oslanja na ambicioznu ideju prema
kojoj razvoj ne smije ugrožavati budućnost dolazećih naraštaja trošenjem
neobnovljivih zaliha i dugoročnim devastiranjem i zagađenjem okoliša. Dakle,
njezin je osnovni cilj osigurati održivo korištenje prirodnih zaliha na
nacionalnoj i međunarodnoj razini. Ovakav izbor dalekog cilja mijenja fokus
upravljanja okolišem s ublažavanja i eliminacije šteta za okoliš pošto su
nastale, na plansku prevenciju, kako do njih ne bi došlo. S tako postavljenim
ciljem, zaštita okoliša postaje znatno šira od tradicionalnoga gledanja, prema
kojem se dominantno bavila zaštitom ljudskog zdravlja i očuvanjem cjelovitosti
ekoloških sustava. U konceptu održivog razvoja danas nalaze ishodište svi
moderni gospodarski i socijalni trendovi[if !supportFootnotes[27]endif](#_ftn27)
jer su štete okolišu štete sveukupnom društvu, i obrnuto, djelovanje u zaštiti
okoliša donosi korist u obliku ekonomskog rasta, zapošljavanja i
kompetitivnosti.

Želi
li zaštiti svoj okoliš dugoročno i u ravnoteži s gospodarskim i socijalnim interesima,
Republika Hrvatska mora odabrati put u budućnost tako da postupno vodi k
održivom razvoju. Održivi je razvoj, dakle, ideal i vizija prema kojoj se valja
dugoročno orijentirati.
puteva vodi do dalekog cilja koji nazivamo održivi razvoj, ali svi oni za nas,
zbog povijesnih i geografskih okolnosti, prolaze kroz jedna vrata - vrata EU.
Stoga se naš put u budućnost, prema održivom razvoju, može uvjetno podijeliti u
dva segmenta: jedan kompleksan i nepredvidive duljine do priljučenja u EU, dio
kojega treba prijeći samostalno, i drugi podjednako složen i manje predvidiv,
kojega ćemo učiniti udruženi i zajednički s zemljama EU.

Valja
istaknuti da, odlučimo li se na put k održivom razvoj, politička volja mora
postaviti uporište na kojem leži cjeloviti odnos prema okolišu[if !supportFootnotes[28]endif](#_ftn28).
U tom bi se smislu "održivi razvoj" kao koncept, morao naći i u našem
Ustavu, čime bi se stvorilo političko uporište za potpunu integraciju zaštite
okoliša u oblikovanje svih politika.

Da
svijest o vrijednosti nacionalne prirodne baštine i potrebi puta k održivom
razvoju postoji, dokazao je ~~Sabor Republike~~ Hrvatski državni sabor~~e~~,
donijeviši *Deklaraciju o zaštiti okoliša u
Republici Hrvatskoj*[if !supportFootnotes[29]endif](#_ftn29)*.*

Odmjereno
rješavanje pitanja okoliša i razvoja, u suradnji svih sektora u društvu[if !supportFootnotes[30]endif](#_ftn30),
jedini je put u budućnost. Iako živimo u vremenu u kojem se problemi u okolišu
javljaju u do sada nezabilježenom opsegu, raznovrsno i sa sve većom brzinom,
ovo je, isto tako, doba u kojem su otvorene mnoge nove znanstveno-tehnološke
mogućnosti rješenja za nastale probleme okoliša.

Uza
sve izazove, s jasno definiranim principima i ciljevima, te energičnim
djelovanjem, okoliš je u Republici Hrvatskoj moguće dugoročno očuvati, a
društveni i gospodarski razvoj usmjeriti k održivom razvoju.

### KLJUČNI CILJEVI

if !supportEmptyParas endif

Za
zemlju izrazite geografske i biološke raznolikosti, s postojećim prirodnim
zalihama i potencijalom za proizvodnju hrane, opći je cilj zaštite detaljno
pratiti stanje okoliša i upravljati pritiscima na okoliš na takav način i u
onoj mjeri u kojoj se jamči dugoročna i cjelovita zaštita okoliša, uz
gospodarski napredak i socijalni boljitak, kako bi se s vremenom postiglo
uvjete za ostvarenje - u svijetu prihvaćenog - koncepta održivog razvoja.
Dugoročno, mi moramo dograditi postojeći sustav zaštite okoliša i prilagoditi
ga onima kakvi su u zemljama EU, ostvariti ravnopravnu suradnju svih aktera u
zaštiti okoliša te potaknuti rast svijesti o važnosti okoliša te sveopćeg
učešća u njegovom očuvanju da se sačuva i unaprijedi kakvoća voda, mora, zraka
i tla u Republici Hrvatskoj, održi postojeća biološka raznolikost, zaštite
prirodne zalihe te integritet područja posebnih značajki.

if !supportEmptyParas endif

Ako
krećemo u smjeru održivosti, globalni i opći dugoročni ciljevi zaštite okoliša
su, dakle:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifodržavati
i poboljšavati sveukupnu kakvoću života,

if !supportListsB.     endifodržavati
trajan pristup prirodnim izvorima,

if !supportListsC.     endifizbjeći
svaku trajnu štetu okolišu,

if !supportListsD.     endifsmatrati
da k održivom ide onaj razvoj koji zadovoljava sadašnje potrebe, a bez
ugrožavanja budućih naraštaja i mogućnosti da zadovolje vlastite potrebe.

if !supportEmptyParas endif

Naši
dugoročni nacionalni ciljevi u zaštiti okoliša su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifsačuvati
i unaprijediti kakvoću voda, mora, zraka i tla u Republici Hrvatskoj,

if !supportListsB.     endifodržati
postojeću biološku raznolikost u Republici Hrvatskoj,

if !supportListsC.     endifsačuvati
prirodne zalihe, a osobito integritet i značajke područja posebnih prirodnih
vrijednosti (more, obala i otoci, planinski dio Republike Hrvatske itd.),

if !supportEmptyParas endif

te kratkoročno i operativno:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifnametnuti
striktnu i učinkovitu provedbu svih postojećih propisa zaštite okoliša, ali i
žurnu izmjenu svih onih koji su stručno manjkavi,

if !supportListsB.     endifintegrirati
zaštitu okoliša u sve sektore koji djeluju na okoliš ili žive od okoliša, na
taj način da je zaštita okoliša sastavni dio svih politika, planova i programa,

if !supportListsC.     endifostvariti
sve pretpostavke za inicijalizaciju procesa i sam proces europskih integracija
u području zaštite okoliša,

if !supportListsD.     endifoblikovati
i pokrenuti sekvencijalno više akcijskih programa kojima se zaštita okoliša
usmjerava k održivom razvoju, s time da se program bavi i: (1) drugim
relevantnim problemima očuvanja okoliša (kakvoćom voda i mora te zraka,
promjenom klime, upravljanjem otpadom itd.), te (2) uspostavom novih odnosa
suodgovornosti između dionika, odnosno svih zainteresiranih za zaštitu okoliša,

if !supportListsE.      endifostvariti
potpunu harmonizaciju legislativnog korpusa u području zaštite okoliša s onim
EU, i u cijelosti ga implementirati,

if !supportListsF.      endifdograditi
postojeći sustav zaštite okoliša tako da bude sposoban obavljati sve funkcije
koje će promjena legislative staviti pred njega, a osobito:

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists·
endifmotrenje, analiza i procjena stanja okoliša
te izvještavanje o stanju,

if !supportLists·
endifsustav kontrole čiji su ciljevi
izbjegavanje i mijenjanje tehnologija te aktivnosti koje izazivaju štetu
okolišu (npr. u prometu, morskom i slatkovodnom ribarstvu i sl.),

if !supportLists·
endifpotpora "čistim" tehnologijama
i promjeni usmjerenoj na korištenje obnovljivih izvora energije te smanjenju
potrošnje energije,

if !supportLists·
endifbrzi i koordinirani odgovor na nesreće
čije posljedice prijete okolišu,

if !supportLists·
endifremidijacije i restoracije, tamo gdje je
šteta već počinjena.

### PRINCIPI

Polazimo
od sljedećeg:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifRepublika
Hrvatska prihvaća koncept održivog razvoja kao način koji vodi gospodarskom
napretku, socijalnom boljitku, a uz održanje stanja ravnoteže u okolišu
(strategija mora biti održiva),

if !supportListsB.     endifRepublika
Hrvatska mora Strategiju zaštite okoliša utemeljiti na poznavanju općeg stanja,
a osobito stanja okoliša i sustava zaštite okoliša u Republici Hrvatskoj
(strategija mora biti pragmatična),

if !supportListsC.     endifRepublika
Hrvatska će ući u proces europskih integracija (strategija mora biti europska),

if !supportListsD.     endifRepublika
Hrvatska će poštovati sve međunarodnim ugovorima preuzete obveze u zaštiti
okoliša (strategija mora biti s pogledom na globalno),

if !supportListsE.      endifciljevi
moraju biti realistični i ostvarivi (strategija mora biti provediva),

if !supportListsF.      endifponuđene
ideje moraju biti provokativne i motivirajuće (startegija mora biti poticajna).

if !supportEmptyParas endif

Sa
željom za promjenom sadašnjih trendova i praksi koje štete okolišu za sadašnju
i buduće generacije, izvedeno iz održivosti za koju se opredjeljuje, strategija
pretpostavlja sljedeća tri opća principa:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifzaštita
okoliša ulazi u sva glavna politička područja. Ciljevi zaštite okoliša mogu se
ostvariti samo tako da se zaštita okoliša integrira u područja (sektore,
segmente) koji su povezani s nanošenjem štete okolišu,

if !supportListsB.     endifzaštita
okoliša temeljena na preskriptivnom odnosu naredba/kontrola mora se zamijeniti
dijeljenom odgovornošću, jer se tek punom suradnjom svih dionika[if !supportFootnotes[31]endif](#_ftn31)
može ostvariti dogovorene mjere,

if !supportListsC.     endifzaštita
se okoliša usmjerava i provodi korištenjem posebnih instrumenata za zaštitu
okoliša, ali se potiče i dobrovoljni pristup temeljen na svijesti o
svakodnevnoj potrebi aktivne brige o okolišu.

### KAKO OSTVARITI VIZIJU if !supportLineBreakNewLine endif

Polazeći
od općeg stanja, stanja okoliša i sustava zaštite okoliša, poštujući preuzete
međunarodne obveze te s pogledom na dugoročne i kratkoročne ciljeve (održivi
razvoj i proces približavanja i priključenja EU), na principima integracije
zaštite okoliša u sve politike i dijeljenja odgovornosti među akterima, valja u
prvom dijelu puta prema održivom razvoju:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifodabrati
prioritete (tematski, sektorski) u jačanju sustava zaštite okoliša i prilagodbi
pretpostavljenim (legislativnim, organizacijskim i administrativnim)
promjenama,

if !supportListsB.     endifinsistirati
na širini shvaćanja zaštite okoliša i integraciji u sve sektore,

if !supportListsC.     endifutvrditi
i oživiti primjerene instrumente (s obzirom na sadašnje opće stanje u Republici
Hrvatskoj) za dosljednu i učinkovitu provedbu prioritenih zadataka,

if !supportListsD.     endifsustavno
i dugoročno riješiti mehanizme financiranja zaštite okoliša,

if !supportListsE.      endifnapraviti
Nacionalni akcijski program djelovanja u zaštiti okoliša (NEAP) na konceptu i
rezultatima akcijskih programa EU i dokumentima EU koji govore o integraciji
zemalja srednje i istočne Europe, te prilagodbi pred pridruživanje EU,

if !supportListsF.      endifnapraviti
program prilagodbe nacionalne legislative europskom korpusu zakona o okolišu (u
sklopu ili povezano s programom legislativne prilagodbe u drugim sektorima),

if !supportListsG.     endifriješiti
način financiranja promjena u zaštiti okoliša nužnih u procesu približavanja:
transkripcije legislative, prilagodbe i implementacije te motrenja napretka,

if !supportListsH.     endifdefinirati
načine pomoći EU i indikatore ostvarenja oba programa (u suradnji s ovlaštenim
tijelima EU),

if !supportListsI.
endifsustavno pratiti odvijanje oba programa
te ih prilagođavati stanju nakon evaluacije, a sam proces kontrolirati
postojećim ili dodatnim instrumentima.

if !supportEmptyParas endif

Strategija
će imati punu vrijednost tek ako bude imala jasnu političku potporu[if !supportFootnotes[32]endif](#_ftn32),
ako ju slijedi i oživljava akcijski program ostvarenja, te ako se stalno
analizira i unapređuje uz redovite Izvještaje o stanju okoliša.

Transpozicija
zakonodavstva i njegova implementacija neće se moći provesti bez međuresorske
koordinacije čija je svrha upućivanje i nadopunjavanje. Međuresorska
koordinacija sama je po sebi potrebna i važna, a za zaštitu okoliša ima poseban
smisao: nema teme u zaštiti okoliša koja ne vodi u jedan ili više drugih
sektora. Transpozicija će, isto tako, tražiti i stalnu vezu s ministarstvima
europskih integracija i pravosuđa. Bez formalne i institucionalno uređene
koordinacije poslova integracije među različitim ministarstvima, zbog
zakonodavnog preklapanja i postojeće podjele ovlasti te tradicionalnih kontrola
sfera interesa, moglo bi doći do zbrke koja će znatno usporiti prilagodbu i
transpozicijsku agendu.

### PRIORITETI, GLAVNE TEME I KLJUČNI SEKTORI

## Opći prioriteti

Polazeći
od stanja okoliša u Republici Hrvatskoj, preuzetih međunarodnih obveza i
ciljeva, mogu se prepoznati sljedeći opći prioriteti:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifstriktna provedba propisa zaštite okoliša,

if !supportListsB.     endifpodizanje svijesti o potrebi zaštite okoliša, to jest,
obrazovanje za okoliš,

if !supportListsC.     endifintegralni
pristup u borbi protiv zagađivanja (osobito zraka, mora, voda i tla) i djelovanje
usmjereno k prevenciji nastanka otpada (sustav gospodarenja otpadom),

if !supportListsD.     endifodrživo
gospodarenje prirodnom baštinom i prirodnim resursima: tlom, vodama, morem,
krajolikom te Jadranskom obalom i otocima,

if !supportListsE.      endifreduciranje
potrošnje energije iz neobnovljivih izvora,

if !supportListsF.      endifunapređenje
kakvoće okoliša urbanih sredina,

if !supportListsG.     endifunapređenje zdravlja i sigurnosti, osobito kroz
upravljanje industrijskim hazardima.

if !supportEmptyParas endif

Ako se polazi od toga da valja što prije i sustavno
krenuti prema rješavanju problema okoliša na način na koji se to traži od
zemalja kandidata za EU, onda je na dugom putu prvi prioritet u zaštiti okoliša
(prvi korak) utemeljiti radnu skupinu stručnjaka (task force) za integraciju s
EU u pitanjima okoliša, na razini Ministarstva zaštite okoliša i prostornog
uređenja i Ministarstva europskih integracija i Ministarstva pravosuđa. Njezin
kompleksan posao bi bio:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifuspostaviti vezu sa
EU u pitanjima integracije u području zaštite okoliša (što sve valja učiniti do
priključenja, koliku se i kakvu pomoć može očekivati),

if !supportListsB.
endifplanirati
(financiranje, ljude, administraciju i organizaciju) i inicijalizirati proces
legislativne transpozicije (okupiti i educirati stručnjake: planiranje, pravo,
jezici, ekologija, financije, državna uprava, motrenje itd.) koristeći se
iskustvom sadašnjih zemalja kandidata,

if !supportListsC.
endifuspostaviti vezu s
financijskim institucijama i fondovima EU koje bi mogle financirati projekt(e)
transpozicije u dijelu zaštite okoliša, uz uspostavu institucionalnih i pravnih
okvira potrebnih za provođenje programa financiranja te za to pronaći,
školovati i organizirati potrebne ljudske resurse,

if !supportListsD.
endifprocijeniti utjecaj
(financijski, organizacijski, administrativni) implementacije transponirane
legislative,

if !supportListsE.
endiforganizirati i
poticati tijela koja će transpoziciju legislative provesti do parlamentarne
razine,

if !supportListsF.
endiforganizirati i
poticati tijelo koje će preporučiti potrebne institucionalne promjene,

if !supportListsG.     endiforganizirati
posebno tijelo unutar Ministarstva zaštite okoliša i prostornog uređenja koje
će tijekom cijeloga procesa približavanja i transpozicije legislative nadzirati
i stručno podupirati korištenje EU legislative u cijelosti (bez obzira na to
što transpozicija još nije provedena) kao osnovu pri planiranju i izvođenju
svih novih investicija.

if !supportEmptyParas endif

## Prioritetne teme

if !supportEmptyParas endif

Ovdje su sve teme[if !supportFootnotes[33]endif](#_ftn33)
koje su u izradi ove strategije identificirane kao prioritetne u zaštiti
okoliša Republike Hrvatske. Isto tako, ovdje su i one teme na kojima, kao
osobitima i primarnima, zbog općeg stanja okoliša u zemljama srednje i istočne
Europe, inzistira EU u dokumentima kojima trasira put prema priključenju
sadašnjim zemljama kandidatima (zrak, vode, otpad). U popis su dodane i one
teme koje ističe EU u svojem Petom akcijskom programu i njegovim revizijama te
ocjenama (s ponekad adaptiranim nazivima). Te dodane teme odražavaju dominantne
interese EU u određivanju politike i strategije zaštite okoliša.

Redoslijed tema je određen našim nacionalnim
prioritetima, jer u nas neki segmenti sustava zaštite okoliša bolje
funkcioniraju od drugih (npr. sustav gospodarenja vodama bolje od sustava
gospodarenja otpadom).

if !supportEmptyParas endif

Teme
ćemo podijeliti u dvije grupe:

if !supportListsA.
endif**Prvi prioritet**

if !supportLists1.      endifOtpad

if !supportLists2.      endifVode

if !supportLists3.      endifKakvoća zraka

if !supportLists4.      endifJadransko more, otoci i obalno područje

if !supportLists5.      endifTlo

if !supportLists6.      endifZaštita prirode i bioraznolikosti

if !supportLists7.      endifOkoliš urbanih sredina

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsB.
endif**Drugi prioritet**

if !supportLists1.
endifKemikalije

if !supportLists2.
endifKlimatske promjene

if !supportLists3.
endifUpravljanje
rizicima: industrijske nesreće

if !supportLists4.
endifUpravljanje
rizicima: nuklearne nesreće i zaštita od zračenja

if !supportLists5.
endifGenetski
modificirani organizmi

if !supportEmptyParas endif

###### Otpad

*Situacija i trendovi
if !supportLineBreakNewLine
endif*

Gospodarenje
otpadom je najveći problem zaštite okoliša u Republici Hrvatskoj, s najvećim
zaostajanjem (organizacijski i financijski) za standardima EU, prvenstveno
zbog:

if !supportListsA.     endifnepoštivanja postojećih propisa Republike Hrvatske,

if !supportListsB.     endifnedostatne i neadekvatne kontrole nastanka i tokova otpada,

if !supportListsC.     endifgotovo potpunog odsustva nastojanja da se smanji količina i/ili opasna
svojstva otpada,

if !supportListsD.     endifneadekvatnog ("divljeg") odlaganja otpada u prošlosti, ali i
sada,

if !supportListsE.
endifniskog stupnja recikliranja otpada i
zanemarive obrade/prerade otpada,

if !supportListsF.
endifvelikog broja zatečenih i neriješenih
problema.

if !supportEmptyParas endif

Ne postoji potpuni popis odlagališta koja se koriste.
Ne postoji popis divljih odlagališta, kojih ima na tisuće. Samo 140
"službenih" odlagališta pokrivaju površinu od 434 ha i sadrže
količinu koja se procjenjuje na 15,2 milijuna tona otpada. Od te količine 5,3
milijuna tona naneseno je tijekom zadnjih deset godina. Samo nekoliko
odlagališta posjeduje građevnu i uporabnu dozvolu[if !supportFootnotes[34]endif](#_ftn34).
Od oko 600 odlagališta komunalnog otpada (uključujući 120 najvećih), samo 7 ima
radnu dozvolu. Mnogobrojna neodgovarajuće opremljena i slabo vođena odlagališta
izravna su prijetnja okolišu, a dokumentiran je utjecaj neispravnog odlaganja
otpada na okoliš i ljude[if !supportFootnotes[35]endif](#_ftn35).

Samo dva odlagališta imaju radne dozvole za odlaganje
industrijskog otpada. Niti jedno odlagalište za industrijski otpad nije
opremljeno sa sustavom za sakupljanje i obradu procjedne vode, a samo manji
broj ima osnovne mogućnosti vizualnog nadzora ulaza i fizičke zaštite (ograda,
čuvari, protupožarna zaštita)[if !supportFootnotes[36]endif](#_ftn36).
Nema odlagališta za opasni otpad. Zbrinjavanje medicinskog otpada nije
odgovarajuće. Neupotrebljiva farmaceutska sredstva još su uvijek neriješen
problem[if !supportFootnotes[37]endif](#_ftn37).
Otpad je međusektorski problem. Prvo nacionalno izvješće Republike Hrvatske o
klimatskim promjenama tvrdi da otpad s oko 20% sudjeluje u emisijama
stakleničkih plinova Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

Najvažniji problemi su:

if !supportListsA.     endifne
postoji strategija gospodarenja otpadom,

if !supportListsB.     endifstalni
rast količina otpada s nepouzdanim podacima o količinama i tokovima,

if !supportListsC.     endifmali
udio organiziranog skupljanja i zbrinjavanja s rudimentarnom separacijom otpada
na mjestu nastanka,

if !supportListsD.     endifnedostatak
uređaja za obradu otpada (spalionice),

if !supportListsE.      endifloše
riješeno konačno odlaganje za sve vrste otpada, osobito opasnog i
industrijskog,

if !supportListsF.      endifnesposobnost
proizvođača otpada da snose realnu cijenu zbrinjavanja otpada.

if !supportEmptyParas endif

Kod nabrajanja problema valja se prisjetiti da je
sustavan legislativni okvir koji se odnosi na postupanje s otpadom kompletiran
tek 1997. godine, ali on još uvijek zaostaje za onim u EU.

if !supportEmptyParas endif

*Što se mora napraviti*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.     endifuskladiti
u potpunosti legislativu s onom EU[if !supportFootnotes[38]endif](#_ftn38),

if !supportListsB.     endifnametnuti
striktno provođenje propisa,

if !supportListsC.     endifpostupno
povećati financijsko opterećenje proizvođača otpada tako da zbrinjavanje otpada
prestane biti subvencionirana djelatnost (koncesije),

if !supportListsD.     endifpoticajnim
i drugim mjerama nametati modernu hijerarhiju postupanja s otpadom.

###### if !supportEmptyParas endif

###### Vode

##### Situacija i trendovi

if !supportEmptyParas endif

Obnovljivi
izvori iznose oko 45 milijardi kubičnih metara godišnje ili 9.500 m3
po stanovniku, što Republika Hrvatska po vodi svrstava među bogatije zemlje Europe.
Raspoložive obnovljive količine površinskih voda iznose 39 milijardi prostornih
metara na godinu.

60%
vodenog bogatstva "nastaje" u Hrvatskoj, dok se 40% odnosi na vanjske
doprinose iz susjednih zemalja. Većina riječnih bazena, uključujući i podzemne
vode, imaju u velikoj mjeri prekogranični karakter. Zato su sve aktivnosti
postupanja s tim vodama, koje se odnose na regulaciju njihovog vodnog režima,
zaštitu kvalitete i režim korištenja, povezane i imaju dijelom posljedice i
uzroke u susjednim zemljama.

Godišnje
je na raspolaganju oko 6 milijardi prostornih metara podzemne vode
teritorijalno neravnomjerno raspoređene, pa se usprkos općenitom bogatstvu vode lokalno pojavljuju problemi nestašice
vode (npr. na otocima).

U
Hrvatskoj se pročišćava vrlo mali dio otpadnih voda, tako da su u panonskom
području Hrvatske rijeke najčešće u cijelom toku za jednu razinu kvalitete
ispod željene, uglavnom zbog bakterijskog onečišćenja (zbog izravnog ispuštanja
otpadnih voda iz domaćinstava i poljoprivrednih uzgojnih jedinica). Tijek
rijeke Save nizvodno od Zagreba svrstan je čak u III. ili IV. kategoriju.
Lijeve pritoke Save u pravilu imaju visoku biološku potrošnju kisika i visok
sadržaj dušika, fosfora i bakterijskog zagađenja. Ponekad se pojavljuje
cvjetanje rijeka. Kvaliteta Drave i Mure ima kategoriju III. kada ulaze u
Hrvatsku, gdje se obično poboljšaju. Nizvodno od Terezinoga Polja udovoljavaju
uvjetima za klasu II. Vode Dunava spadaju u kategoriju II. kroz cijelu
Hrvatsku.

U obalnom području Istre i Dalmacije vodotokovi su
obično vrlo čisti u blizini izvora, ali se njihova kvaliteta nizvodno smanjuje.
Kvaliteta Rječine, donje Gacke i Like, te Cetine udovoljava zahtjevima. U
primorsko-istarskom slijevu donji tokovi voda su znatno onečišćeni. U
dalmatinskom slijevu vodotoci uglavnom odgovaraju I. i II. kategoriji, a
onečišćeni su u pravilu tek u donjem dijelu slijevova.

Kakvoća podzemne vode ocjenjuje se (još uvijek)
zadovoljavajućom.[if !supportFootnotes[39]endif](#_ftn39)
Primjećuju se utjecaji zagađivanja zbog poljoprivrednih aktivnosti.

Na posebno osjetljivom kraškom području samo zbog
smanjenih gospodarskih aktivnosti nema većih poremećaja/zagađenja.[if !supportFootnotes[40]endif](#_ftn40)

Na
cijelom području Hrvatske sustav odvodnje je građen prvenstveno u naseljima
koja imaju status grada, središtima općina ili za potrebe gospodarskih pogona.
Na kanalizacijski sustav je priključeno šezdesetak posto stanovnika (1998.
godine). Industrijske otpadne vode često se ispuštaju u kanalizaciju (30% u
1996. godini) ili u vodotijekove, u mnogo slučajeva bez odgovarajuće prethodne
obrade.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Procjenjuje se da je sadašnji ukupni
stupanj smanjenja zagađenja pročišćavanjem, prije ispuštanja oko 25%. Najveći
dio obrađenih otpadnih voda (81% u 1997. godini) obrađuje se samo mehanički.
Oko 6% od obrađivanih otpadnih voda obrađuje se biološki, a 13% se podvrgava
predobradi u industriji. Praćenje stanja zagađenja temelji se pretežito na
ukupnim ispuštenim količinama, a ne na opterećenju zagađenjem ili specifičnim
sastojcima koji izazivaju zagađenja. Republika Hrvatska ima vrlo mali broj
uređaja za pročišćavanje otpadnih voda[if !supportFootnotes[41]endif](#_ftn41).
Čak ni Zagreb nema izgrađen centralni uređaj za pročišćavanje voda. Postrojenja
za obradu otpadnih voda na jadranskoj obali dijelom su modernizirana, posebno u
ljetovalištima. Veliki gradovi, osim djelomično Rijeke gdje je nedavno izgrađeno
novo postrojenje za obradu komunalnih otpadnih voda, u pravilu nemaju adekvatne
uređaje. Nešto bolje stanje je samo u Istri.

if !supportEmptyParas endif

Najvažniji problemi su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifpostojeća
razina onečišćenja voda (onečišćenje izvorišta voda, podzemnih i površinskih voda
koje se koriste za opskrbu vodom, kao i onečišćenje obalnog mora),

if !supportListsB.     endifstalno
povećanje razine onečišćenja voda (nedostatak dostatnog broja uređaja za
pročišćavanje komunalnih i industrijskih otpadnih voda, slabo funkcioniranje
izgrađenih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, te nedostatna veličina
kanalizacijskih sustava),

if !supportListsC.     endifpovremena
intenzivna zagađenja (akcidentne situacije),

if !supportListsD.     endifnadzor
nad provođenjem propisa zaštite voda je izdvojen od općeg nadzora nad
provođenjem zaštite okoliša.

if !supportEmptyParas endif

Ciljevi
za dovršenje zaštitne infrastrukture su postavljeni, osobito za općine. Za
različite faze su utvrđeni krajnji rokovi, počevši od opremanja općina s
najvećim brojem stanovnika. Naselja s manje od 50.000 stanovnika bit će
riješena na lokalnoj razini, dok državni plan obuhvaća postrojenja za obradu
otpadnih voda u naseljima iznad 50.000 stanovnika[if !supportFootnotes[42]endif](#_ftn42).

if !supportEmptyParas endif

##### Što se mora napraviti

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifu
institucionalnom smislu učiniti zaštitu voda integralnim dijelom ukupne zaštite
okoliša (administrativno organizacijske promjene u kojima regulatorni aspekti
upravljanja vodama dolaze u opseg djelovanja Ministarstva zaštite okoliša i
prostornog uređenja),

if !supportListsB.     endifuskladiti
legislativni okvir s onim EU,

if !supportListsC.     endifstvoriti
uvjete za primjenu učinkovitijih rješenja financiranja poslova zaštite voda
(koncesije).

**Kakvoća
zraka**

*Situacija i trendovi*

*if !supportEmptyParas endif*

U Hrvatskoj su od 1990. godine smanjene emisije u zrak
iz najvećih izvora zagađivanja zraka (stacionarni i mobilni izvori), a
posljedica je to opće gospodarske recesije i gospodarske preobrazbe.

Između 1990. i 1995. godine, bruto potrošnja energije
smanjila se za 22%, ali sada ponovno raste. Slična su kretanja vidljiva i u
emisijama glavnih zagađivanja: značajan je pad između 1990. i 1995. godine
nakon čega slijedi polagani rast. Emisije u atmosferu su 1998. godini bile
znatno niže nego 1990. godine[if !supportFootnotes[43]endif](#_ftn43).

U
usporedbi s drugim europskim zemljama Hrvatska je u 1996. godini imala
relativno male emisije po stanovniku[if !supportFootnotes[44]endif](#_ftn44).
Emisije SOx bile su 70% manje od prosjeka OECD-a, a osamdesetak
posto manje od prosjeka Slovenije, Poljske ili Mađarske. Emisije NOx
i CO2 bile su oko 70% niže od prosjeka OECD-a. Hrvatska je pretežni
uvoznik SOx i NOx. Oko 90% ukupnog taloženja sumpora i
dušika dolazi iz inozemstva.

Najviše
zagađenja izazivaju procesi izgaranja i promet. Iz procesa izgaranja (bez
prometa) dolazi 92% emisija SO2, 63% emisija CO2 i 35%
emisija NOx, dok 63% emisija NOx, 25% emisija CO2,
8% emisija SO2 i 97% olova dolazi iz prometa.

U
ukupnoj emisiji SO2 u 1998. godini veliki su stacionarni izvori (pet
termoenergetskih postrojenja i tri rafinerije) činili 68%, a industrijski
procesi 18%. Od ukupne emisije SO2, 67% je posljedica izgaranja
tekućeg naftnog goriva. Prosječni sadržaj sumpora u loživom ulju proizvedenom u
hrvatskim rafinerijama povećao se s 1,57% u 1997. godini, na 2,06% u 1998. godini,
što utječe i na količinu emitiranog SO2 u atmosferu.

U
razdoblju od 1990. do 1998. godine udio prometa u zagađenju zraka povećao se
prosječno za 20%, dok je udio zagađenja od procesa izgaranja smanjen prosječno
za 11%. Ovakav trend ukazuje na to da se i dalje najveći pritisak može
očekivati iz sektora prijevoza.

Kakvoća
se zraka prati u 41 gradu ili gradskom naselju, na ukupno 123 postaje. Na
temelju podataka o praćenju kakvoće zraka u razdoblju 1995.-1998. godine može
se zaključiti sljedeće:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifPrekomjerno
zagađen zrak (III. kategorije) ima 15% naselja (gradova/gradskih naselja ili
njihovih dijelova)[if !supportFootnotes[45]endif](#_ftn45),

if !supportListsB.     endifUmjereno
zagađen zrak (II. kategorije) ima 60% naselja (gradova/gradskih naselja ili
njihovih dijelova),

if !supportListsC.     endifČist
ili neznatno zagađen zrak (I. kategorije) ima 25% naselja (gradova/gradskih
naselja ili njihovih dijelova),

if !supportListsD.     endifPrekomjerno
ili umjereno zagađen zrak najčešće je posljedica emisije krutih čestica (UTT i
teških metala u njima) i NO2, iz mobilnih i/ili stacionarnih izvora
na užem području.

*Što se mora napraviti*

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifuskladiti
postojeću legislativu s EU i prema preuzetim međunarodnim obvezama,

if !supportListsB.     endifsmanjiti
emisije štetnih tvari u skladu s postojećom legislativom (osobito smanjenje
emisije iz prometa),

if !supportListsC.     endifrevidirati
i nadograditi sustav praćenja (motrenja) emisija i kakvoće zraka.

if !supportEmptyParas endif

Okvirni ciljevi po onečišćujućim tvarima jesu:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endif**Staklenički plinovi**:
staklenički učinak emisije CO2, CH4, N2O, HFC,
PFC, SF6 treba smanjiti za 5%, u razdoblju 2008.-2012. godine u
odnosu na emisije iz izabrane temeljne godine,

if !supportListsB.     endif**Tvari koje oštećuju
ozonski omotač** (TOOO): zabraniti ispuštanja u zrak te
prikupljati i reciklirati TOOO,

if !supportListsC.     endif**SO2**:
do 2010. godine, smanjiti emisiju za 61% u odnosu na 1990. godinu, odnosno 22%
u odnosu na 1998. godinu),

if !supportListsD.     endif**NOx**:
do 2010. godine zadržati emisije na razini 1990. godine,

if !supportListsE.      endif**Hlapive organske tvari
bez metana** (NMVOC):do 2010. godine smanjiti emisiju za 14% u odnosu na 1990. godinu,

if !supportListsF.      endif**NH3**:
do 2010. godine smanjiti emisiju za 19% u odnosu na 1990. godinu (emisije
antropogenog porijekla). Izraditi savjetodavni kodeks dobre poljoprivredne
prakse,

if !supportListsG.     endif**Teške kovine**:
Ukidanje potrošnje motornog benzina s olovom do 2005. Izrada plana upravljanja
proizvodima koji sadrže teške kovine,

if !supportListsH.     endif**Čestice**:
primijeniti postojeće propise,

if !supportListsI.
endif**Postojana
organska onečišćavala**: smanjiti
(prvenstveno policikličkih aromatskih ugljikovodika, heksaklorbenzena te
dioksina/furana) do 2010. godine, u odnosu na emisiju iz 1990. godine.

###### if !supportEmptyParas endif

###### Jadransko more, otoci i obalno područje

*Situacija i trendovi*

*if !supportEmptyParas endif*

Jedan
od najvrednijih i najosjetljivijih dijelova prirodne baštine Republike
Hrvatske, Jadransko more, otoci i obalno područje, izloženi su negativnim
utjecajima brojnih ljudskih djelatnosti. Iako su zahvaljujući geografskim
osobitostima i povijesnim okolnostima još uvijek, u ekološkom pogledu, u daleko
boljem stanju od najvećeg dijela Sredozemnog mora, stanje nikako nije
zadovoljavajuće.

Ravnotežu
ekoloških sustava Jadranskog mora i njegove obale posljednjih desetljeća
ozbiljno ugrožavaju razni tipovi onečišćenja (atmosfera, rijeke, trgovački i
ratni brodovi, tankeri, otpadne vode većih gradova, marikultura), mehaničko
uništavanje obale i podmorja (gradnja, nasipavanje, koćarenje), a posebno
neselektivni izlov morskih organizama (spužava, koralja, školjkaša, rakova,
glavonožaca i riba). U sjevernom plitkom dijelu Jadranskog mora povremeno zbog
povećane eutrofikacije dolazi do "cvjetanja mora" jačeg intenziteta
što je osobito bilo izraženo 1988., 1989., 1997. i 2000. godine. Postepeno
pogoršanje kakvoće morske vode u plićim dijelovima cijeloga Jadranskog mora
sustavno ugrožava opstanak pridnenih životnih zajednica višestaničnih alga i
morskih cvjetnica u kojima se mrijeste, rastu i hrane brojne gospodarski
značajne morske vrste.

Unatoč
mnogobrojnim pokušajima izostalo je planiranje i povođenje cjelovitog
upravljanja obalnim područjem[if !supportFootnotes[46]endif](#_ftn46).
Odluke o zahvatima u moru, na otocima i u
obalnom kopnenom pojasu donose se bez stručne, znanstvene i društvene procjene
kako na lokalnoj tako i na državnoj razini. Očuvanje i zaštita ekološkog
sustava mora moguća je jedino na osnovi vrednovanja cijelog područja:
društvene, gospodarske i ekološke procjene osobitosti područja s posebnim
obzirom na očuvane dijelove priobalja i mora. Na osnovi stručnih analiza treba
razvijati strogo određene aktivnosti na pojedinim područjima.

Zbog
nedovoljnog poznavanja, ali i zbog neuvažavanja hidroloških i bioloških
osobitosti ekosustava nanesene su teško popravljive štete velikom dijelu
sjevernog Jadrana. Samo praćenje koncentracije pojedinih onečišćavala bez
ikakve je vrijednosti, ako se ne procjenjuje njihov utjecaj na odnose unutar
životnih zajednica te pojedine skupine organizma kao ni biološki utjecaj na
njih.

Gospodarenje
obnovljivim biozalihama u hrvatskim teritorijalnim vodama nije u suglasju s
utvrđenim zabrinjavajućim stanjem ribljeg fonda. Hrvatsko zakonodavstvo ne
prati preporuke međunarodnih stručnih organizacija. Hrvatska ni devet godina
nakon osamostaljenja nema Strategiju razvoja ribarstva, koja bi trebala
utvrditi ponašanje i osigurati provođenje utvrđenih mjera za očuvanje
obnovljivih bioloških zaliha. U hrvatskom teritorijalnom moru ne gospodari se
odgovorno ribljim fondom ni ostalim morskim organizmima. Neprestano se
mijenjaju propisi i uvode ishitrena ograničenja ili ukidanje postojećih, koja
samo trenutno smiruju pojedine grupacije, a ne mogu dugoročno djelovati na
oporavak nastalih šteta. Problemi ribarstva ne rješavaju se sustavno, a bez
Strategije odgovornog ribarstva Republike Hrvatske nije moguće očekivati ni,
dugoročno gledajući, pozitivne pomake, kako u ribarstvu tako i u zaštiti
ekološkog sustava Jadranskog mora u cjelini.

Svaku
neprirodnu i nasilnu metodu za "brzi" oporavak ribljeg fonda, kao što
su npr. umjetni brakovi ili masovno poribljavanje Jadrana, treba odlučno
zaustaviti, jer će nepovratno uništiti hrvatsko podmorje, a mogu uzrokovati i
nesagledive poremećaje u ekološkom sustavu. Za naš dio Jadranskog mora takvi su
zahvati apsolutno nepotrebni i neprimjereni.

Nacionalni
program razvoja otoka veoma je važan i poticajan razvojni dokument koji je
prožet principima održivog razvoja. Održivi razvoj je naveden kao osnovni cilj
i svrha upravljanja otočnim gospodarstvom i ekološkim sustavom okolnog mora.
Iako je tim programom predviđen niz institucija za upravljanje razvojem otoka,
nužno je predvidjeti i operativnu mrežu za praćenje, koja se može povezati s
posebno zaštićenim područjima, bez koje sva nastojanja u razvoj otoka neće
uroditi očekivanim rezultatom.

Odnos
posebno zaštićenih područja kopna i mora nije proporcionalan odnosu ukupne
površine kopna i teritorijalnog mora Republike Hrvatske. Od ukupnog državnog
teritorija površina posebno zaštićenih područja kopna iznosi 6,4%, a mora samo
0,3%. Prema Strategiji prostornog uređenja Republike Hrvatske (1998.) taj će se
odnos još više pogoršati, jer se ne predviđa dovoljno povećanje posebno
zaštićenih područja mora.

if !supportEmptyParas endif

*Što
se mora napraviti*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.
endifProvoditi cjelovito upravljanje obalnim
područjem,

if !supportListsB.
endifOdgovorno gospodariti ribama i drugim
morskim organizmima,

if !supportListsC.
endifOsigurati održivu marikulturu – trajno
praćenje stanja u području uzgoja i tova,

if !supportListsD.
endifOsnivati posebno zaštićena područja mora
i organizirati upravljanje radi očuvanja i prirodne obnove životnih zajednica,
ribljih zaliha i bioloških raznolikosti,

if !supportListsE.
endifProglasiti isključivi gospodarski pojas,

if !supportListsF.
endifSustavno pratiti stanje ekološkog sustava
mora i pravovremeno onemogućiti ugrožavanje ekološki i gospodarski najvrednijih
životnih zajednica (livade morskih cvjetnica, staništa s endemima,
mrjestilišta, rastilišta i hranilišta gospodarski najznačajnijih vrsta) te
provoditi potrebne mjere za njihovu zaštitu i odgovorno iskorištavanje,

if !supportListsG.
endifIspunjavati obveze iz međunarodnih
ugovara o smanjenju unosa otpadnih tvari u more (stroga kontrola svih emisija
iz priobalnih naselja, industrijskih i energetskih postrojenja te prilikom
transporta nafte[if !supportFootnotes[47]endif](#_ftn47) i
kemikalija).

###### if !supportEmptyParas endif

###### Tlo if !supportLineBreakNewLine endif

##### Situacija i trendovi

if !supportEmptyParas endif

Od
ukupne površine kopna Republike Hrvatske (5.654.526 ha) poljodjelsko tlo čini
57,95%, šumsko 34,43% i neplodno (tlo tehničke namjene) 7,62%. Površine
poljodjelskih tala u Hrvatskoj su u stalnom smanjenju. Ukupna površina
poljodjelskih tala (oranica, vrtova, voćnjaka i livada, pašnjaka, ribnjaka,
tršćaka i bara) iznosila je 1976. godine 3.306.837 ha, dok je u 1997. godini
bila 3.016.000 ha. U razdoblju od 1966. do 1975. godine umanjile su se površine
poljodjelskih tala za 115.000 ha ili prosječno godišnje za 11.500 ha, i to u
prilog tehničke namjene 59.321 ha i šumarstva 55.080 ha.

1975.
godine bilo je približno 2.141.000 ha obradivih površina, odnosno 0,45 ha po
stanovniku. Uzme li se u obzir da je za normalnu prehranu jednog stanovnika
potrebno 0,40 ha obradivog tla, vidljivo je da obradivih površina u našoj
državi već tada nije bilo mnogo. U razdoblju od 1988. do1997. godine, smanjenje
površina poljodjelskih tala bilo je još intenzivnije i iznosilo je u prosjeku
20.900 ha na godinu.

Posebno
zabrinjava da se najbrže smanjuju oranične površine. Ako se tomu dodaju veliki
kompleksi neobrađenih oranica i vrtova, te zemljišta pod ugarom, onda je stanje
još teže.

Stanje
humizacije poljodjelskih tala također nije povoljno. Gospodarski najvažnija
poljodjelska tla na području Slavonije i Baranje[if !supportFootnotes[48]endif](#_ftn48)
koja zauzimaju više od polovice naših oranica, imaju u svojem oraničnom sloju
prosječno 2,1 do 2,8% humusa, što je približno dva puta manje od sadržaja
humusa u analognom šumskom tlu.

Tako
nepovoljan nalaz stanja humizacije poljodjelskih tala pripisuje se u prvom redu
prošlom dugotrajnom razdoblju nekontrolirane i intenzivne agrotehnike te
grabežljivog iskorištavanja naših tala.

Šumska
tla su relativno dobro očuvana, sa visokim stupnjem humusa, iako je i u njima
prisutan pad sadržaja humusa od oko 40%.

Na
približno 85% hrvatskih šumskih površina imaju visok proizvodni potencijal,
iznad prosječnog boniteta plodnosti.

Osnovni
strateški zadatak je očuvati proizvodnu snagu šumskih tala i njihovu
konzervacijsku ulogu. Pritom je naglasak na velikoj važnosti konzervacijske
uloge šumskih tala, koja općenito blagotvorno djeluju na sve prirodne dijelove
okoliša. Postoji velika vjerojatnost, da se na površinama visokih šuma (bukve,
bukve i jele, pa i hrasta kitnjaka) prekomjerno šire površine pod smrekom, što
treba utvrditi novom inventarizacijom šuma[if !supportFootnotes[49]endif](#_ftn49).

Mjestimično
se u našim šumama, u brežuljkastom i gorskom području, primjenjuje
''skupinasta'' potpuna sječa. Iskustvo pokazuje da se neposredno nakon takve
sječe erozija tla znatno (2 - 3 puta) poveća, što predstavlja veliku opasnost
ne samo za tlo, već i za stanje vodotoka, odnosno ukupni hidrološki režim.

Tla
urbanog prostora čine oko 16% teritorija Hrvatske. Godine 1997. 71%
stanovništva živjelo je u 117 gradova. Tlo je u urbanim sredinama zbog
polivalentnosti korištenja izloženo teškim oštećenjima. Prekrivanje tla
objektima i njihovo premještanje značajan je problem[if !supportFootnotes[50]endif](#_ftn50).

Oštećenja tla otvaranjem kamenoloma i ciglana, te
osobito eksploatacijom riječnog šljunka i pijeska rasprostranjena su, često
nekontrolirana (šljunčare), a u većini slučajeva takvi lokaliteti nakon
prestanka eksploatacije nisu, ili su nedostatno, rekultivirani. Često se takvi
lokaliteti koriste kao divlja odlagališta različitog otpada.

Osobito su zabrinjavajuće
posljedice neizravnih oštećenja tala kod izgradnje objekata čime se uzrokuju
izmjene vodnog režima. Takve pojave vrlo često su u ravničarskom području
vezane za izgradnju kanalskih sustava i prometnica, te hidroenergetskih
objekata.

if !supportEmptyParas endif

Pritisci na tlo koji
rezultiraju opadanjem sadržaja humusa i smanjenjem ukupne biogenosti tla su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endiferozija
tla i učinci hidromelioracije ili/i agromelioracije,

if !supportListsB.     endifzakiseljavanje
i akumulacija teških kovina u tlu,

if !supportListsC.     endifučinci
primjene dušičnih gnojiva i herbicida u tlu,

if !supportListsD.     endifispiranje
dušika iz tla te pojava nitrata i nitrita u površinskim i podzemnim vodama.

**if !supportEmptyParas endif**

Politika
je zaštite tla u Hrvatskoj neujednačena i manjkava zbog nepostojanja
jedinstvenog zakonskog propisa s ciljem trajnog osiguranja ili ponovne
uspostave funkcije tla.

if !supportEmptyParas endif

##### Što se mora napraviti

###### if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifoblikovati
cjelovitu politiku zaštite tla i transponirati odgovarajuću legislativu EU,

if !supportListsB.     endifzbog
jačanja međuinstitucionalne suradnje uspostaviti radnu skupinu za tla Republike
Hrvatske (odgovorna ministarstva zaštite okoliša te poljoprivrede i šumarstva,
državne uprave, fakulteti i istraživački instituti itd.) kako bi se započelo sa
sustavnom skrbi o tlu, definiralo mjere i promicalo programe i projekte
usmjerene na očuvanje kvalitete tla,

if !supportListsC.     endifuspostaviti
sustavno motrenje tala Republike Hrvatske,

if !supportListsD.     endifspriječiti
zakiseljavanje, eroziju i zbijanje šumskih tala, kao posljedicu lošeg
gospodarenja,

if !supportListsE.      endifograničiti
prenamjenu poljoprivrednih tala te prenamjenu koja mijenja prirodno stečena
svojstava tla zbog neadekvatne funkcije.

if !supportEmptyParas endif

###### Zaštita prirode ibioloških raznolikosti

*Situacija i trendovi*

*if !supportEmptyParas endif*

Ono
što je izuzetna vrijednost u europskim razmjerima i komparativna prednost
Republike Hrvatske, te ima apsolutni potencijal temeljnoga resursa za daljnji
razvoj jest bogatstvo prirode, odnosno biološke i krajobrazne raznolikosti."Nacionalna strategija i akcijski
plan zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti"[if !supportFootnotes[51]endif](#_ftn51),
ove činjenice dobro argumentira i dokumentira, te treba biti osnova i polazište
svake razvojne strategije. Budućnost je u očuvanju postojećih prirodnih
vrijednosti i njihovom korištenju kao resursa (primjerice održivog
"ekološkog" turizma ili "ekološke" poljoprivrede).

Ekološki
sustavi:U usporedbi sa stanjem
ekoloških sustava većine drugih zemalja srednje i zapadne Europe, Hrvatska se
odlikuje visokim stupnjem očuvanosti prirode.

S
obzirom na svoje prirodne značajke (krajobrazne, hidrogeološke, geomorfološke,
vegetacijske, florističke i faunističke), područje krša objedinjuje najveći
broj posebnosti Republike Hrvatske. U odnosu na sveukupnu jedinstvenost,
bogatstvo endemičnim svojtama i životnim zajednicama, te visoki stupanj
očuvanosti, ovo područje predstavlja izuzetnu vrijednost ne samo u europskim,
nego i u svjetskim razmjerima.

Na
području Republike Hrvatske očuvana su prostrana prirodna močvarna područja u
riječnim dolinama, što predstavlja jednu od najvećih vrijednosti biološke i
krajobrazne raznolikosti. Međutim, to su ujedno i najugroženiji ekološki
sustavi u Hrvatskoj. Stoga im je potrebno dati prioritet u zaštiti prirode, te
načiniti nacionalni program njihova očuvanja i upravljanja.

Stanje
šuma u Hrvatskoj znatno je bolje nego u većini zemalja zapadne i srednje
Europe, prvenstveno zahvaljujući načinu gospodarenja koji daje prednost
prirodnome sastavu šuma.

Biološka
raznolikost Jadranskoga mora opasno je ugrožena, kako radi zagađenja mora
gradskim i industrijskim otpadnim vodama, tako i zbog prekomjernog iscrpljivanja
bioloških resursa i nepridržavanja zakonskih propisa.

Travnjaci
u Hrvatskoj predstavljaju poluprirodna staništa koja uvelike obogaćuju biološku
i krajobraznu raznolikost. Budući da se pretežito koriste na ekstenzivan način
– bez umjetnih gnojiva i kemijskih preparata - odlikuju se velikom biološkom
raznolikošću. Na europskoj razini značajne su naročito prostrane poplavne
livade i pašnjaci u nizinskome dijelu Hrvatske.

Oranice
su umjetno nastali ekološki sustavi namijenjeni isključivo poljoprivrednoj
proizvodnji, a obrađuju se na način koji nedostatno uvažava potrebu zaštite
biološke raznolikosti. Ona je ovdje posebno osiromašena.

if !supportEmptyParas endif

Priobalne
planine i otoci ističu se biljnim i životinjskim endemima. Otoci su vrlo
osjetljive ekološke cjeline. Za sada su relativno dobro očuvani, ali su
ugroženi planiranim aktivnostima. Kako bi se očuvale njihove prirodne
vrijednosti, ključno je ugraditi i kasnije poštovati mjere zaštite biološke i
krajobrazne raznolikosti tijekom planiranja i provođenja svih razvojnih programa.

Vrste
i podvrste: Izrazita raznolikost ekoloških sustava i staništa Hrvatske uvjetuje
i veliku raznolikost biljnih, gljivljih i životinjskih vrsta i podvrsta.
Vrijednost ove raznolikosti u europskim razmjerima vidljiva je, između ostalog,
usporedimo li odnos broja poznatih vrsta unutar dobro istraženih skupina i
površine teritorija Hrvatske s istim podacima u drugim europskim zemljama.
Ovakvom usporedbom Hrvatska se svrstava među prvih nekoliko zemalja Europe s
obzirom na bogatstvo biološke raznolikosti. Bogatstvo endemičnim svojtama, te
brojnim rijetkim i ugroženim reliktima (preostacima) iz tercijara ili razdoblja
oledbi, također je vrlo izraženo, posebice u području krškoga podzemlja, te
priobalnih planina i otoka.

Endemi
hrvatske faune vezani su pretežito za podzemna staništa krša, jadranske
vodotoke te za jadranske, naročito udaljenije pučinske otoke. Fauna krškoga
podzemlja vrlo je slabo istražena, pa se narednih godina mogu očekivati brojna
otkrića novih vrsta i podvrsta.

Nažalost,
u Hrvatskoj još je uvijek slabo razvijenosustavno istraživanje i motrenje
biološke raznolikosti. Ne postoji nacionalni program inventarizacije biološke
raznolikosti Republike Hrvatske. Rezultat toga je činjenica da je Republika
Hrvatska među rijetkim europskim zemljama koja nema opisanu floru, mikofloru i
faunu svoga teritorija, a još uvijek nema niti tiskane temeljne
znanstveno-popularne priručnike (tzv. ključeve[if !supportFootnotes[52]endif](#_ftn52))
za određivanje vrsta.

Genetska
raznolikost: Zaštita biološke raznolikosti razumijeva također evidentiranje i
očuvanje zavičajnih sorti kultiviranih biljaka i pasmina udomaćenih životinja.
Ove su sorte i pasmine prilagođene lokalnome podneblju, otpornije na bolesti i
često vrlo dobro uklopljene u okolnu prirodu i krajolik. Njihova raznolikost predstavlja
genetski spremnik koji uvijek može poslužiti za poboljšanje svojstava uzgajanih
vrsta. Osim toga, oni predstavljaju i značajnu nacionalnu kulturnu baštinu, jer
je u njihov uzgoj uložen trud i znanje brojnih naraštaja, u kombinaciji s
uvjetima života i podneblja.

Gospodarenje
biološkim dobrima: Prirodna bogatstva Hrvatske sustavno se iskorišćuju već
stoljećima. Biološkim resursima se gospodari najviše u sklopu djelatnosti
šumarstva, poljoprivrede, lovstva i ribarstva. Sve su ove djelatnosti zakonski
regulirane, ali postojeći propisi ne vode dovoljno računa o potrebi održivosti
gospodarenja prirodnim dobrima. Međutim, u praksi je daleko naglašenija
gospodarstvena komponenta iskorišćivanja u odnosu na provođenje mjera zaštite.
Još uvijek se ne može govoriti o sustavnoj brizi za sveukupnu biološku
raznolikost u okviru pojedinih djelatnosti koje iskorišćuju prirodne resurse.
Stoga je jedan od prioritetnih problema revizija svih relevantnih zakonskih
propisa radi ugrađivanja mjera zaštite i održivoga korištenja biološke
raznolikosti.

Zaštita
biološke i krajobrazne raznolikosti: Temeljni zakon iz ove oblasti je Zakon o
zaštiti prirode. Posljednjih nekoliko godina sve je izvjesnija potreba
promjene, čime bi se sa klasičnoga pristupa zaštiti prirode, koji daje naglasak
na zaštićena područja i vrste, prešlo na suvremeniji integralni pristup,
kakvoga iskazuje i Konvencija o biološkoj raznolikosti.

if !supportEmptyParas endif

Novi
bi pristup trebao osigurati:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifočuvanje
i unapređenje postojeće biološke i krajobrazne raznolikosti u Republici
Hrvatskoj,

if !supportListsB.     endifrazumno
korištenje prirodnih dobara na principima održivosti, a na dobrobit sadašnjih i
budućih naraštaja.

if !supportEmptyParas endif

Zaštita
pojedinih područja je i dalje temeljna metoda očuvanja biološke i krajobrazne
raznolikosti. Zaštićena područja čine okosnicu sveukupne zaštite i ključne
čvorove ekološke mreže kojipredstavljaju
utočišta i spremnike biološke raznolikosti.

Danas
je u Republici Hrvatskoj ovakvom zaštitom obuhvaćeno oko 9,9% površine kopna, od
kojih se najveći dio odnosi na parkove prirode i nacionalne parkove. To su
prostrana područja od nacionalne ili čak međunarodne vrijednosti, čija je
zaštita u ovlasti države.

*if !supportEmptyParas endif*

*Što se mora napraviti*

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifZaštita
prirode mora biti integralna: temeljiti se i dalje na zaštiti vrsta i njihovih
staništa, te zaštićenim područjima, ali također nadzirati i upravljati onim
procesima i djelatnostima koji ugrožavaju očuvanje i održivo korištenje
prirode.

if !supportListsB.     endifNovi
Zakon o zaštiti prirode treba, osim zaštićenih područja i vrsta, obuhvatiti
zaštitu sveukupne prirode kao temeljne vrijednosti ove države i glavnoga
resursa za njezin daljnji razvoj, te odrediti prirodu kao cjelokupnu biološku i
krajobraznu raznolikost.

if !supportListsC.     endifTreba
jasno odrediti da se zaštita prirode provodi na cjelini teritorija Republike
Hrvatske, kako u područjima očuvane prirode, tako i u izgrađenim i gospodarski
korištenim područjima.

if !supportListsD.     endifSve
djelatnosti koje koriste prirodna dobra (šumarstvo, poljoprivreda, lovstvo,
morsko i slatkovodno ribarstvo, vodoprivreda i druge), kao i prostorno
planiranje i planiranje razvojnih programa, moraju biti usklađeni s temeljnim
odredbama Zakona o zaštiti prirode, odnosno nužno ih je provoditi na takav
način da se što manje ugrozi održivost prirodnih resursa.

if !supportListsE.      endifKroz
informiranje javnosti o izuzetnom bogatstvu biološke i krajobrazne raznolikosti
stvoriti svijest o potrebi i važnosti očuvanja, te stvarati drugačije ponašanje
i odnos pojedinca i zajednice prema raznolikosti.

if !supportEmptyParas endif

###### Okoliš urbanih sredina if !supportLineBreakNewLine endif

*Situacija i trendovi*

*if !supportEmptyParas endif*

Gradska
područja obuhvaćaju oko 12% naseljenog teritorija Republike Hrvatske, i oko 63%
od ukupnog stanovništva u Republici Hrvatskoj (2.840.000 stanovnika). Status
grada je zakonski određen[if !supportFootnotes[53]endif](#_ftn53).
U većini gradova je zamjetan porast stanovnika s problemima koje donosi nagla
urbanizacija. Većina gradova prevladava osnovne infrastrukturne probleme, ali
su ostali, i sve su izraženiji problemi prostornog uređenja, te rasta vrste i
broja pritisaka na okoliš (smanjenje udjela javnog prijevoza u odnosu na
individualni, neuređena infrastruktura, nedefinirani prostorni planovi i
bespravna izgradnja, neuređene industrijske zone itd.). Najveći problemi
gradova su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifzbrinjavanje
otpada,

if !supportListsB.     endifotpadne
vode,

if !supportListsC.     endifkakvoća
zraka,

if !supportListsD.     endifvoda
za piće,

if !supportListsE.      endifbuka,

if !supportListsF.      endifneravnomjerna
urbanizacija,

if !supportListsG.     endifnedostatak
javnih prostora i zelenih površina,

if !supportListsH.     endifnepoštivanje
prostornih planova.

**if !supportEmptyParas endif**

Što
je gradska zajednica manja, njezini su urbani problemi – veći.

if !supportEmptyParas endif

*Što se mora napraviti*

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifpoticati
razvoj gradova srednje veličine i poboljšati uvjete življenja na selu radi
smanjenja pritiska useljavanja u velike gradove,

if !supportListsB.     endifdati
prednost javnom prijevozu velikog kapaciteta, te osigurati sigurne pješačke i
biciklističke staze,

if !supportListsC.     endifspriječiti
širenje gradova na obradive površine i ekološki osjetljiva područja,

if !supportListsD.     endifu
građevinskim programima povećati uporabu lokalnih materijala, energetski
djelotvornih konstrukcija, te materijala koji nisu štetni za zdravlje i okoliš,

if !supportListsE.      endifunaprijediti
osnovnu infrastrukturu gradova: osigurati dovoljne količine čiste vode,
sanitarije te sakupljanje otpada,

if !supportListsF.      endifkreirati
programe za ubrzano rješavanje pojedinih problema, a njihovu učinkovitost
kontrolirati koristeći adekvatne indikatore.

if !supportEmptyParas endif

###### Kemikalije

if !supportEmptyParas endif

##### Situacija i trendovi

if !supportEmptyParas endif

Industrijska proizvodnja i prerada kemikalija, odnosno
kemijskih tvari i pripravaka najveća je industrijska djelatnost u Republici
Hrvatskoj. Od ukupnog uvoza/izvoza Republike
Hrvatske, 10% - 14% je uvoz/izvoz kemikalija. Najviše se uvoze opasne tvari
(oko 50% od uvoza kemikalija), a najviše izvoze umjetna gnojiva (oko 70% od
uvoza kemikalija). Otrovi, gospodarski eksplozivi, zapaljive tvari, sredstva za
zaštitu bilja, tvari koje oštećuju ozonski omotač, kemikalije koje nakon
uporabe mogu doći u vode i opasni kemijski otpad, mogu se staviti u
prekogranični promet samo uz odgovarajuće dozvole.

Postupno raste broj poduzeća koja su uspostavila
sustave za provođenje programa zdravstvene sigurnosti (Health and Safety
Executive - HSE programe)[if !supportFootnotes[54]endif](#_ftn54)
i zaštite okoliša, te International Organization for Standardization – ISO
norme u organizaciji i zaštiti okoliša, primjerice ISO 9000 i ISO 14000.

Osnovni
su nedostaci sustava za proizvodnju i preradu kemikalija nespremnost tvrtki za
otkrivanje podataka o otpadu, emisijama u zrak i vodu, nedostatak poticajnih
mehanizama za uvođenja HSE programa, novih čistijih tehnologija. Nije:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifuspostavljen poseban
informatički sustav za praćenje i izmjenu podataka o prekograničnom prometu
opasnih kemikalija niti informatički sustav za praćenje i izmjenu podataka o
prekograničnom prometu opasnog kemijskog otpada,

if !supportListsB.
endifutvrđen državni
popis za uporabu zabranjenih kemikalija i popis kemikalija čija je uporaba
ograničena,

if !supportListsC.
endifrazvijen postupak za
provođenje nadzora prekograničnog prometa kemikalija s tih popisa, sukladan
odredbama Konvencije o nadzoru prekograničnog prometa kemikalija koje su
zabranjene za upotrebu i koje imaju ograničenu uporabu (Prior Informed Consent
- PIC konvencija)[if !supportFootnotes[55]endif](#_ftn55),

if !supportListsD.
endifrazvijen
informatički sustav za praćenje i izmjenu podataka o pokazateljima izloženosti
čovjeka i okoliša djelovanju opasnih kemikalija i opasnoga kemijskog otpada,

if !supportListsE.
endifrazvijen
informatički sustav za praćenje djelotvornosti mjera zaštite od toga
djelovanja.

if !supportEmptyParas endif

Zbog tih nedostatka postoji
veća mogućnost prekograničnog prijenosa kemijskih rizika i ilegalnoga
prekograničnog prometa opasnih kemikalija i opasnoga kemijskog otpada.

U Republici Hrvatskoj je
razvijen određeni sigurnosni sustav za prijevoz opasnih kemikalija i opasnoga
kemijskog otpada različitim vrstama prijevoza. Taj se sustav postupno
poboljšava, sukladno s novim potrebama i međunarodnim obvezama Republike
Hrvatske. Nije razvijen informatički sustav za praćenje i izmjenu podataka o
pokazateljima prijevoza opasnih kemikalija i opasnoga kemijskog otpada, što
otežava procjenu rizika i smanjenje rizika u njihovom prijevozu.

Pravno je uređena zaštita
zdravlja i okoliša od štetnoga djelovanja opasnih kemikalija i opasnoga
kemijskog otpada. Propisane su i kontroliraju se maksimalno dopustive
koncentracije kemikalija u hrani, vodi za piće, stočnoj hrani, u površinskim i
podzemnim vodama, otpadnim vodama, moru, poljoprivrednom zemljištu, predmetima
za opću uporabu, zraku u radnim prostorijama, atmosferskom zraku i otpadu.
Propisani su sigurnosno tehnički uvjeti za rukovanje opasnim kemikalijama i
opasnim otpadom. Propisana je izrada procjene opasnosti od opasnih radnih
tvari.

Oko
100 zakona i drugih propisa uređuje sigurno gospodarenje kemikalijama u
Republici Hrvatskoj. Izvršena je preliminarna analiza postojeće zakonske osnove
i utvrđeni su osnovni zadaci na njenom poboljšanju i jačanju, sukladno s novim
potrebama i obvezama na području sigurnog gospodarenja kemikalijama. Nedostaje
krovni zakon o kemikalijama, kao podloga za provedbu poboljšanja postojeće
zakonske osnove i uklanjanje nedostataka sektorskog pristupa u upravljanju
kemikalijama. Nadzor nad provođenjem propisa u ovlasti je 16 tijela državne
uprave.

*if !supportEmptyParas endif*

*Što se mora napraviti*

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifuskladiti
propise s EU i drugim međunarodnim obvezujućim instrumentima i započeti
postupak izrade krovnog zakona o kemikalijama,

if !supportListsB.     endifizraditi
Nacionalni profil za sigurno gospodarenje kemikalijama,

if !supportListsC.     endifpotpisati
i započeti postupak potvrđivanja PIC konvencije,

if !supportListsD.     endifuspostaviti
sustav za razmjenu svih podataka o kemikalijama,

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsE.      endifuspostaviti
cjelovite programe za preventivno, neposredno i sanacijsko djelovanje vezano za
slučajeve kemijskih nesreća,

if !supportListsF.      endifsustavno
djelovati na smanjenju rizika od postojanih organskih onečišćenja.

if !supportEmptyParas endif

###### Klimatske promjene

if !supportEmptyParas endif

*Situacija i trendovi*

if !supportEmptyParas endif

Tijekom proteklog
stoljeća došlo je do porasta koncentracije antropogenih plinova — ugljikovog dioksida (CO2),
metana, dušikovog oksida i halogeniziranih spojeva kakvi su klorofluorougljici (CFC),
vodikfluorougljici (HFC), perfluorougljici (PFC), te
sumporni heksafluorid — i značajnog rasta srednje globalne temperature. Sve
je više dokaza da plinovi odgovorni za učinak staklenika, nastali ljudskim
djelovanjem, uzrokuju jačanje efekta staklenika. Rezultat je
globalno zatopljenje koje vodi ka klimatskim promjenama[if !supportFootnotes[56]endif](#_ftn56).
Očekuje se da će klimatske promjene imati velike posljedice na porast razine
svjetskih mora i oceana i plavljenje priobalnih područja; topljenje ledenjaka i
morskoga leda; promjene u prostornoj raspodjeli padalina s golemim posljedicama
u obliku poplava i suša te sa većim brojem klimatskih ekstrema (osobito visokih temperatura).
To će izazvati za sada nepredvidive posljedice na ekološke sustave, zdravlje ljudi,
rezerve vode i ključne gospodarske sektore. Procjenjuje se da je ugljikov dioksid globalno
najvažniji
uzročnik zatopljenja (64%), za njime metan (20%), dušikov oksid (6%) i
halogenizirani spojevi (10%). Promjene u sloju troposferskog ozona (poglavito
zbog CFC-a) dodatno doprinose globalnom zatopljenju. Aerosoli imaju suprotan
efekt kojim se usporava globalno zatopljenje, ali im je učinak regionalan i
kratkotrajan.

Posljednjih 100 godina globalna je
temperatura porasla za oko 0.3-0.6°C. Klimatski modeli procjenjuju daljnji rast
temperatura za oko 2°C do godine 2100. u odnosu na razinu 1990. godine.
Procjena budućih klimatskih promjena korištenjem scenarija i modela ograničene
je vrijednosti zbog netočnosti kojima su uzrok pretpostavke: o socioekonomskom
i sektorskom razvoju društva (osobito u napučenim azijskim zemljama); o
anticipiranom potencijalnom smanjenjenju emisija plinova odgovornih za
učinak staklenika, te o procesima koji djeluju na klimatske
promjene. Napredak u razumijevanju uzroka i procesa očekuje se u trećem
izvješću tijela *Intergovernmental Panel on
Climate Change (IPCC) koje se očekuje početkom 2001. godine.*

Kao stranka Okvirne
konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), Hrvatska se obvezala
do 2000. godine održavati emisiju CO2 na razini iz 1990.
godine. Kako
to ostvariti? EU problemu pristupa korištenjem energetskih/ugljikov dioksid poreza
(iako još nije postignut sporazum o sveobuhvatnom energetskom porezu na sve
proizvode)[if !supportFootnotes[57]endif](#_ftn57);
pregovorima između EC i automobilske industrije kako bi se između
1995. i 2008. godine smanjila emisija ugljikovog dioksida iz novih
automobila za 25%; implementacijom Integrated Pollution Prevention and Control (IPPC)
Directive kako bi se koristila najbolja dostupna tehnologija i unaprijeđena
energijska efikasnost; implementacijom Landfill Directive, kako bi se
umanjila količina organskog otpada u odlagalištima i time umanjila emisija
metana, odnosno prikupljao i koristio nastali metan; implementacijom posebnih
programa čiji je cilj rast energetske efikasnosti.

**if !supportEmptyParas endif**

*Što se mora
napraviti*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.      endifSukladno protokolu
iz Kyota Hrvatska je dužna
smanjiti emisiju stakleničkih plinova u razdoblju od 2008. do 2012.
godine na 95%
u odnosu na temeljnu godinu, koja može biti svaka godina između 1985. i 1990.
godine.

###### ~~Klimatske promjene~~

*~~Situacija
i trendovi~~*

~~Kao
stranka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC),
Hrvatska se obvezala do 2000. održavati emisiju CO~~~~2~~ ~~na
razini iz 1990.~~

**~~if !supportEmptyParas endif~~**

*~~Što se mora napraviti~~*

*~~if !supportEmptyParas endif~~*

if !supportLists~~A.~~endif~~Sukladno
Kyoto protokolu Hrvatska je dužna smanjiti emisiju stakleničkih plinova u
razdoblju od 2008. do 2012 na 95% u odnosu na temeljnu godinu, koja može biti
svaka godina između 1985. i 1990.~~

**if !supportEmptyParas endif**

###### Upravljanje rizicima: industrijske nesreće

if !supportEmptyParas endif

##### Situacija i trendovi

if !supportEmptyParas endif

Prema evidencijama, od ukupnog broja nesreća, najveći
je broj onih u cestovnom prijevozu opasnih tvari, a zatim u industriji. U
Republici Hrvatskoj je razvijena zakonska, institucionalna i tehnička osnova za
sprječavanje, pripravnost i reagiranje u slučaju nesreća na radu, nesreća u
tijeku prijevoza opasnih tvari, eksplozija i požara, iznenadnog zagađenja voda,
iznenadnog zagađenja mora, nesreća u okolišu. Nadzor nad provođenjem zakonskih
obveza u vezi s industrijskim nesrećama nije povjeren jednom tijelu već ga
provodi niz tijela državne uprave (Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo
unutarnjih poslova, Ministarstvo rada, Državna uprava za vode i Ministarstvo za
zaštitu okoliša i prostornog uređenja).

Nisu dovoljno razvijeni informatički sustavi za
praćenje i izmjenu podataka o pokazateljima kemijskih nesreća s posljedicama za
zdravlje i život ljudi, okoliš i imovinu. Nema dovoljno podataka za cjelovitu
ocjenu stanja postojećeg sustava za sprječavanje, pripravnost i reagiranje u
slučaju industrijskih nesreća s posljedicama za zdravlje i život ljudi, okoliš
i imovinu, što otežava utvrđivanje strateških ciljeva za unapređenje i jačanje
tog sustava.

U tijeku je uspostava sustava za provođenje Plana
intervencija u zaštiti okoliša, Državnog plana zaštite voda i Plana
intervencija u slučaju iznenadnih onečišćenja Jadranskog mora.

if !supportEmptyParas endif

*Što se mora napraviti*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.     endiftranspozicija "Seveso" direktive EU i njezina
implementacija,

if !supportListsB.     endifunaprijediti i ojačati zakonsku, upravnu,
institucionalnu, tehničku, informatičku, sigurnosno-tehničku i financijsku
osnovu te mehanizme, postupke i mjerila za procjenu i smanjenje rizika,

if !supportListsC.     endifizraditi ocjene opasnosti od radnih tvari,

if !supportListsD.     endifuspostaviti informatički sustav za praćenje i izmjenu
podataka o pokazateljima rizika i sustav za praćenje i izmjenu podataka o
pokazateljima djelotvornosti mjera zaštite,

if !supportListsE.      endifinformirati javnost i omogućiti sudjelovanje javnosti u
postupcima sprječavanja, pripravnosti i odgovora na industrijske nesreće,

if !supportListsF.      endifuskladiti postojeće planove intervencija u slučaju
ekološke nesreće na lokalnoj i državnoj razini tako da postoje jasni mehanizmi
koordinacije svih tijela i odgovornosti za pripravu i intervenciju.

if !supportEmptyParas endif

###### Upravljanje rizicima: nuklearne nesreće i zaštita od zračenja

if !supportEmptyParas endif

*Situacija i trendovi*

if !supportEmptyParas endif

Republika Hrvatska nema nuklearnih
postrojenja, nuklearnog programa, nuklearnog
materijala, a niti znatnijih količina radioaktivnog otpada na svojemu
teritoriju. Radioaktivni se materijal i izvori zračenja koriste
u medicini
(nuklearna medicina i radioterapija), industriji te u istraživanjima. Nisko i srednjoradioaktivni otpad te iskorišteni izvori
zračenja (ukupno
nekoliko m3) skladište se na dva mjesta pri znanstvenim
institutima u Zagrebu. Godišnje u Republici Hrvatskoj nastaje manje od jednog m3 radioaktivnog
otpada. Republika Hrvatska
spada u zemlje u kojima je riješen problem
radijskih izvora koji su prikupljeni i
adekvatno kondicionirani te
uskladišteni. Buduće rješenje vlasničkih odnosa u NE Krško moglo bi promijeniti
situaciju i dugoročno utjecati na sustav zbrinjavanja radioaktivnog
otpada u Republici Hrvatskoj.

Postoji sustav zaštite od zračenja
i gospodarenja
radioaktivnim otpadom koji čini skup zakona i pravilnika, odgovorna tijela
državne uprave (u ministarstvima gospodarstva i zdravstva) te operativne
organizacije.

Republika Hrvatska još nema adekvatne
radiološke karte i sustavne analize prirodnog zračenja stanovništva, a osobito
izlaganja radonu. Tri su lokacije s povišenim prirodnim zračenjem do kojega je došlo
zbog tehnoloških procesa[if !supportFootnotes[58]endif](#_ftn58).

Republika Hrvatska je potpisnica svih
važnijih međunarodnih instrumenata kojima se podupire neširenje
nuklearnog oružja, kontrolira nuklearni materijal i jača njegova
fizička zaštita, uključujući i Dodatni protokol uz sporazum između Republike
Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi s ugovorom o
neširenju nuklearnog oružja[if !supportFootnotes[59]endif](#_ftn59) te Zajedničke
konvencije o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i
sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada. Potvrdom konvencija i
ugovora,
Republika Hrvatska je preuzela niz obveza u pogledu skrbi o nuklearnom
materijalu i radioaktivnom otpadu.

Na nekoliko se lokacija, osobito na
granicama prema Sloveniji i Mađarskoj, sustavno provodi
mjerenje pozadinskoga gama-zračenja. Republika Hrvatska nema instalirane instrumente za rutinsku i
kontinuiranu kontrolu gama-zračenja na graničnim prijelazima (osobito važne
pri kontroli prekograničnog prometa otpadnog materijala). Republika Hrvatska nema instalirane instrumente na granicama za aktivnu ili
pasivnu neutronsku
detekciju
(osobito važnu pri kontroli neovlaštenog prekograničnog prometa nuklearnim
materijalom).

Postoje planovi intervencija, te ustrojeni tim (Tehnički potporni
centar - TPC) za reakciju u slučaju nuklearnih nesreća u našem neposrednom susjedstvu.

if !supportEmptyParas endif

*Što
se mora napraviti*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.     endifinicirati institucionalne promjene i i~~I~~ntegrirati
regulatornu funkciju ~~sada podijeljenu na više državnih tijela~~ (Ministarstvo~~a~~
zdravstva (zaštita od zračenja) i Ministarstvo gospodarstva (nuklearna
sigurnost)) u jednom nezavisnom tijelu državne uprave,~~.~~

if !supportListsB.
endifuskladiti postojeće zakonodavstvo koje
se odnosi na nuklearnu sigurnost i zaštitu od zračenja s EU i s Međunarodnim
temeljnim standardima sigurnosti za zaštitu od ionizirajućeg zračenja i za
sigurnost izvora zračenja[if !supportFootnotes[60]endif](#_ftn60) (BSS),

if !supportListsC.
endifizgraditi
kapacitete potrebne za sustavno motrenje okoliša, kontrolu granica i sprječavanje neovlaštenog
prometa nuklearnim materijalom,

if !supportListsD.
endifdograditi kapacitet
za brzu reakciju u slučaju nuklearnih nesreća.

if !supportEmptyParas endif

###### Genetski modificirani organizmi

if !supportEmptyParas endif

*Situacija
i trendovi*

*if !supportEmptyParas endif*

Znanje
o genetički izmijenjenim organizmima pripada kasnom dvadesetom stoljeću pa se može
procijeniti, u usporedbi s tradicionalnim poljima znanosti otkrivanja, da je ta
znanost u početnoj fazi svoga razvoja. U samom početku utvrđeno je da se
tehnologija rekombinantne DNA i genetičko inženjerstvo trebaju pažljivo
kontrolirati, što će osigurati puni razvoj te tehnologije na siguran način.
Sigurnost otkrića i napredak u eksperimentiranju s genetski preinačenim
organizmima treba biti pod pažljivim nadzorom odgovornih tijela. Europa brine
za očuvanje čovjeka i okoliša, dok u isto vrijeme omogućava znanstveno
unapređivanje. Nedavni amandman European Union Directive 90/219/EEC zauzeo je
stav da treba omogućiti znanosti o genetskoj modifikaciji da se razvija dok
istodobno treba osigurati praksu i zaštitu ljudskog zdravlja i okoliša. Postoji
kompleksan mogući niz utjecaja genetički preinačenih organizama na okoliš,
pozitivnih i negativnih, kao i podjednako složen skup razmatranja koji
pokrivaju stvarne i umišljene sadržaje, pa je važno naći određenu ravnotežu.

if !supportEmptyParas endif

*Što
se mora napraviti*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.     endifPreporuka
u Europi je da sve genetski preinačene biljne kulture, koje su dobile dozvolu
za tržišnu proizvodnju trebaju biti popraćene s očitovanjem o načinu na koji će
se biljke saditi i s njima rukovati u polju, te analizom i procjenom o njihovom
širem utjecaju na okoliš. Savjetodavna tijela trebaju voditi računa o tim
utjecajima prilikom donošenja svojih preporuka.

if !supportListsB.     endifPreporučuje
se da zakonodavna, regulatorna i savjetodavna tijela istražuju stavove
pristalica i protivnika, kako bi mogli procijeniti dobrobit i opasnost određenoga
genetički preinačenog organizma. Takva procjena treba sadržavati prosudbe koje
nisu samo znanstvene i poželjno je da uključuju i sadržaje o kojima različiti
ljudi legitimno mogu zauzeti različita stajališta. Dosad postojeći regulatorni
sustavi o primjeni otpuštanja genetski preinačenih organizama u okoliš temelje
se na principu odlučivanja od slučaja do slučaja.

if !supportListsC.     endifZakonska
regulativa Republike Hrvatske koja određuje rukovanje s genetski preinačenim organizmima,
kao države koja očekuje proces približavanja i priključenja EU, mora biti
usklađena s dokumentima EU: 90/219/EEC, 90/220/EEC, 94/211/EEC, s dodatnim
amandmanima[if !supportFootnotes[61]endif](#_ftn61).

if !supportEmptyParas endif

## Prioriteti po sektorima

if !supportEmptyParas endif

S
obzirom na ciljeve i prioritetne teme, poseban se naglasak mora staviti na neke
od sektora budući da se u njima moraju napraviti promjene, ako se želi učiniti
inicijalne korake k održivom razvoju. Izbor sektora i njihov slijed određeni
su, s jedne strane, stanjem, a s druge, mogućim procesom približavanja i
priključenja EU. Od posebnog su interesa, dakle oni sektori u kojima su
dispariteti između stanja i ciljeva (najvećim dijelom postavljenih kriterijima
i standardom EU) najveći, a nužne prilagodbe (gledajući ključne teme koje EU
nameće) opsežne i dugotrajne. Isto tako, to su sektori u kojima su promjene
nužne i stoga što se u postojećem stanju, bez djelovanja, šteta okolišu može
samo povećavati.

Što
prije i što odlučnije krenemo u promjene i prilagodbu u tim sektorima, to će se
lakše ostvariti kratkoročni ciljevi.

if !supportEmptyParas endif

Zbog
zaštite okoliša, važni su sljedeći sektori:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifEnergetika

if !supportListsB.
endifPromet

if !supportListsC.
endifIndustrija

if !supportListsD.
endifTurizam

if !supportListsE.
endifPoljoprivreda

if !supportEmptyParas endif

###### if !supportEmptyParas endif

###### Energetika

*if !supportEmptyParas endif*

*Stanje*

if !supportEmptyParas endif

Hrvatska
ima nekoliko izvora primarne energije i oko 57% opskrbe tom energijom
zadovoljava se iz vlastitih izvora. Iz obnovljivih izvora zadovoljava se oko 19
- 25% opskrbe (ovisno o raspoloživom potencijalu vode), a još 29% prirodnim
plinom. Ostatak primarne energije dobiva se iz ugljena (2,8%), tekućih goriva
(44,4%), odnosno nuklearnog goriva (4,1%).

U
1997. godini Hrvatska je proizvela 198,4 PJ primarne energije, a ukupna
potrošnja je iznosila 348 PJ. Za skrb o energiji (proizvodnja, prijenos,
trgovina) zadužena je Hrvatska elektroprivreda sa: 20 hidroelektrana (2.076
MW), 8 termoelektrana (1.306 MW) te polovicom NE Krško (332 MW). Manji dio
proizvedene energije dolazi iz elektrana u industriji, od čega se 340 MW dobiva
industrijskom kogeneracijom.

U
1997. godini ukupna potrošnja sirove nafte u Hrvatskoj je iznosila 5.112
milijuna tona; prerađeno je 4.538 milijuna tona naftnih derivata, od čega je
1.647 milijuna tona izvezeno. Sve je veća potražnja za energijom za prijevoz i
druge sektore[if !supportFootnotes[62]endif](#_ftn62). Kroz
Hrvatsku prolazi 2.000 km cjevovoda za prijenos plina, 7.437 km cjevovoda za
distribuciju plina i 504 km naftovoda.

U Hrvatskoj se do 2010. godine, osim nedavnog
puštanja u rad nove elektrane na ugljen "Plomin II", očekuje puštanje
u pogon novoga plinskog kogeneracijskog bloka TE-TO 190 MW, a do 2010. godine
izgradnja novih 80 MW u hidroelektranama i 600 MW novih plinskih elektrana.
Veća potreba za energijom očekuje se nakon 2005. godine u svim sektorima, ali
uglavnom u domaćinstvima i uslugama, za što će biti potrebni dodatni izvori.
Najvažniji izvori energije do 2010. godine bit će tekuća goriva (42%), zemni
plin (32%), hidroenergija i ugljen (24%).

Očekuje se da će udio obnovljivih izvora do
2010.  godine porasti za 5%.

U
Hrvatskoj je energetski sektor u velikoj mjeri odgovoran za stanje okoliša: na
lokalnoj, regionalnoj, odnosno globalnoj razini. Najveći problemi vezani su uz
emisiju štetnih tvari u zrak (i s tim u vezi onečišćenja u urbanim područjima),
acidifikaciju, pojavu visokih koncentracija prizemnog ozona te globalni problem
stakleničkih plinova.

U
ukupnoj emisiji energetski sektor Hrvatske sudjeluje s 99,1% sumpornog
dioksida, 96,7% dušikovih oksida te 90,8% ugljikovog monoksida. Emisija SO2
u 1996. godini iznosila je 56.909 t i najvećim dijelom iz raznih ložišta
(85,9%), a manjim iz prometa. U emisiji NOx najveći udio ima promet
(65,5%), a manji emisije iz ložišta (34,5%). Emisija CO2 najvećim
dijelom je iz ložišta (74,1%) pri čemu se iz termoelektrana emitira 16,8%.

Posljednjih
se nekoliko godina uočava pozitivan trend smanjenja utjecaja energetskog
sektora na onečišćenje voda. Ukupna količina potrošnje vode u proizvodnji i
distribuciji električne energije, plina, opskrbe parom i toplom vodom u 1997.
godini iznosila je 37.179.343 m3, od čega je ispušteno oko 600 tisuća
m3, uglavnom rashladnih voda.

Glavnina tehnološkog otpada iz energetskih postrojenja
jesu transformatorska i izolacijska ulja, stara oprema i uređaji
(transformatori i kondenzatori) koji sadrže PCB/PCT, šljaka i pepeo (TE
Plomin), nusproizvodi nastali kod čišćenja zemnog plina (Molve) i otpad od
čišćenja ložišta kotlova. Treba istaknuti da su TE u Rijeci, Sisku, te TE-TO
Zagreb i Osijek uključene u sustav zbrinjavanja rabljenih motornih ulja.

if !supportEmptyParas endif

Redoslijed problema vezanih uz zaštitu okoliša u
energetskom sektoru prema važnosti je sljedeći:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifnajveći
energetski subjekti nemaju potrebe za poticanjem održivog razvoja,

if !supportListsB.     endifonečišćenje
zraka, voda i tla (znatna uporaba loživog ulja),

if !supportListsC.     endifzastarjela
tehnologija, dotrajala oprema te loše održavanje,

if !supportListsD.     endifmala
energetska učinkovitost,

if !supportListsE.      endifsmještaj
energetskih pogona,

if !supportListsF.      endifgubici
u proizvodnji i distribuciji,

if !supportListsG.     endifvelika
potrošnja, uz nisku učinkovitost, u usporedbi s razvijenim zemljama.

if !supportEmptyParas endif

##### Prioriteti zaštite okoliša

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifpreustrojstvo
i privatizacija energetskog sektora,

if !supportListsB.     endifusklađivanje
propisa i standarda s EU (toplinska izolacija zgrada, tehnički pregled vozila i
sl.),

if !supportListsC.     endifuključivanje
troškova zaštite okoliša u cijenu energije i uvođenje drugih ekonomskih mjera
koje će poticati uporabu okolišu prihvatljivijih goriva u proizvodnji topline i
električne energije, te osigurati sredstva za investiranje u učinkovitu uporabu
energije (CO2 taksa),

if !supportListsD.     endifsmanjenje
sadržaja sumpora u tekućim naftnim gorivima,

if !supportListsE.      endifizgradnja
uređaja za smanjenje emisije i zamjena tekućih goriva s plinovitim,

if !supportListsF.      endifpoticanje
korištenja obnovljivih izvora,

if !supportListsG.     endifosiguranje
uporabe zemnog plina na cijelom teritoriju Hrvatske,

if !supportListsH.     endifizrada
nacionalnog programa aktivnosti uključujući zakonske i gospodarske prioritete
glede postupanja s otpadom u energetskom sektoru te korištenje energetskog
potencijala otpada,

if !supportListsI.
endifpromicanje ISO 14001 standarda i EMS-a
(Environmental Management Systems),

if !supportListsJ.       endifuvođenje
poreznih olakšica za kućanske aparate koji su energetski učinkovitiji,

if !supportListsK.    endifizrada
sektorskih programa racionalnog korištenja energije.

if !supportEmptyParas endif

Ovo
je područje ključno i u njemu treba djelovati (oštro usmjeravati instrumentima)
tako da se unaprijedi energetska učinkovitost, stalno smanjuje potrošnja
fosilnih goriva, promovira te unapređuje korištenje obnovljivih izvora
energije.

if !supportEmptyParas endif

###### Promet

if !supportEmptyParas endif

*Stanje*

*if !supportEmptyParas endif*

Udio
je prometnog sektora 1997. godine iznosio 8,7%, što je na razini drugih
europskih zemalja (6 - 8%). Velik dio glavne prometne infrastrukture je u lošem
stanju ili loše održavan. Teretni se promet smanjio nakon gospodarske recesije
1989. godine, a poglavito od 1991-1995. zbog ograničenog, odnosno prekinutoga
tranzitnog prometa. Putnički promet je također smanjen. Posebno zabrinjava
smanjivanje javnoga gradskog prometa koji je pao za 55%, sa 10.631 milijuna
putničkih kilometara u 1990. godini, na 5.719 milijuna putničkih kilometara 1995.
godine.

Posljednjih
nekoliko godina ponovno je došlo do snažnog porasta prometa uz bitne, ali
negativne promjene u njegovoj strukturi: cestovni promet se povećao,
željeznički i javni gradski promet se smanjio.

Između
1990. i 1995. godine vozni se park smanjio za oko 35%, a od 1995. godine
ponovno se naglo povećava broj osobnih vozila na cesti. Promet robe i putnika
je povećan, osobito u cestovnom prometu, koji od svih vrsta prometa troši
najviše energije i najviše utječe na okoliš. Broj osobnih vozila na 1.000
stanovnika povećao se sa 153 u 1991. godini na 198,3 u 1998. godini.

Prosječna
starost voznog parka u 1999. godini bila je 10,59 godina, za osobna vozila i
11,27 godina, za kamione.

U
Hrvatskoj se još uvijek mogu kupovati vozila bez katalizatora. Nema točnih
podataka o broju vozila koja ga imaju[if !supportFootnotes[63]endif](#_ftn63).
Zbog oštećenja počinjenih u ratu, opseg ostvarenog prometa na željeznici, u
razdoblju od 1991. do 1995. godine, sveden je na jednu trećinu prijeratnog.
Pritom je u strukturi smanjenog utroška energije došlo do izrazitog pada
utroška električne energije, u odnosu na utrošak plinskog ulja, što govori o
zaostalosti strukture željezničkog parka.

Može
se očekivati znatno povećanje prometa zbog naglog razvoja turizma, kao i zbog
povećanja tranzitnog prometa nakon političke stabilizacije cijele regije. Obje
promjene zahtijevaju detaljnu analizu utjecaja na okoliš[if !supportFootnotes[64]endif](#_ftn64),[if !supportFootnotes[65]endif](#_ftn65).

if !supportEmptyParas endif

*Prioriteti
zaštite okoliša*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.     endifuspostava
cjelovitog sustava upravljanja prometnom infrastrukturom i vozilima,

if !supportListsB.     endifoptimiranje
prometnih tijekova,

if !supportListsC.     endifsvaka
moguća potpora javnom prometu,

if !supportListsD.     endifizgradnja
prometnica sukladno s europskim standardima,

if !supportListsE.      endif unapređenje u kvaliteti goriva (smanjivanje
emisija SO2, olova itd.),

if !supportListsF.      endifobnova
i modernizacija željeznice,

if !supportListsG.     endifsmanjenje
uporabe goriva u prometu boljim održavanjem vozila, preusmjerenjem teretnog
prometa na željeznički i vodni,

if !supportListsH.     endifugradnja
nadzorne i kontrolne opreme za smanjenje emisije.

if !supportEmptyParas endif

###### Industrija

if !supportEmptyParas endif

*Stanje*

if !supportEmptyParas endif

Veći
dio industrijskog sektora, zbog tranzicijskih problema koji su pojačani ratnim
zbivanjima, radi sa 30-70% kapaciteta. Najveće smanjenje industrijske
proizvodnje zabilježeno je u proizvodnji gume i plastičnih proizvoda (60%),
osnovnih metala i izradi metalnih proizvoda (66%), strojeva i opreme (70%),
prometne opreme (54%) i materijala za recikliranje (51%).

Za
industrijski sektor u Republici Hrvatskoj, kao skup raznorodnih proizvodnih
djelatnosti, svojstvena je brojnost različitih vrsta pritisaka na okoliš. Ti su
pritisci posljedica protoka velikih količina tvari i energije kroz pojedine
industrijske procese, ali i kroz same proizvode, bilo prilikom korištenja, bilo
nakon prestanka njihove uporabe (otpad).

Eksploatacija
mineralnih sirovina u Hrvatskoj obuhvaća površinsku eksploataciju,
eksploataciju s dna vodenih tokova i stajačica, eksploataciju s morskog dna,
eksploataciju iz podzemlja i podmorja bušotinama te eksploataciju iz morske
vode (evaporacija). Posebno negativan utjecaj, prvenstveno na krajobraz, ima
eksploatacija s površinskih kopova. Glavni problemi su:

if !supportListsA.     endifniski
prioritet zaštite okoliša zbog nepostojanja svijesti o održivom razvoju, te
zbog niske ekonomske moći,

if !supportListsB.     endifonečišćenje
zraka, vode i tla,

if !supportListsC.     endifneodgovarajuća
proizvodna struktura industrije te zastarjela tehnologija i dotrajala
industrijska oprema,

if !supportListsD.     endifloš
smještaj proizvodnih pogona (buka, krajobraz),

if !supportListsE.      endifmanjak
financijskih sredstava za industrijska ulaganja, restrukturiranje, uvođenje
čistijih tehnologija.

Važno
je istaknuti problem sanacije starog onečišćenja, osobito tla, te problem
održavanja dijela industrije, čak i kao krupnih zagađivača, zbog zadržavanja
radnih mjesta.

if !supportEmptyParas endif

*Prioriteti zaštite okoliša*

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifprihvatiti
standarde EU u procesima proizvodnje i produkcije,

if !supportListsB.     endifpoticanje
i uvođenje ekološke djelotvornosti kao novog poduzetničkog koncepta,

if !supportListsC.     endifstroga
kontrola emisija uz uvažavanje prihvatnoga kapaciteta okoliša,

if !supportListsD.     endifpromicanje
ISO 14001 standarda i EMS-a[if !supportFootnotes[66]endif](#_ftn66),

if !supportListsE.      endifrazvoj
alternativnih postupaka i proizvoda koji se temelje na obnovljivim izvorima,

if !supportListsF.      endifpromicanje
uvođenja projekata čistije proizvodnje,

if !supportListsG.     endifunaprijediti
informiranje potrošača, usmjeravati ga na nove proizvode koji su prijateljski
prema okolišu; razvijati odgovornost za proizvod nakon korištenja,

if !supportListsH.     endifuključivati
"trošenje" okoliša u troškove proizvodnje (i onda kad se oni tek
planiraju) kako bi se dobila ispravna ocjena profitabilnosti proizvodnje,

if !supportListsI.
endifpoticati periodička i redovita
izvještavanja o utjecaju proizvodnje i produkcije na okoliš.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

###### Turizam

if !supportEmptyParas endif

*Stanje*

*if !supportEmptyParas endif*

Ovaj sektor ostvaruje više od 12% BND sa 50 000
zaposlenih. U primorskim turističkim mjestima nalazi se 95% smještajnih
kapaciteta. Najveći dio kapaciteta je u privatnom smještaju i u kampovima
(33%), dok hotelski smještaj čini oko 22%. Iako postoje regionalne razlike u
uvjetima u kojima djeluje turistička privreda, izdvajaju se sljedeći glavni
zajednički problemi:

if !supportListsA.     endifvećina
je smještajnih kapaciteta  građena prema
potrebama masovnog turizma,

if !supportListsB.     endifloše
održavanje i prezaduženost, kao posljedica višegodišnje smanjene djelatnosti,

if !supportListsC.     endifne
provodi se planska i pravovremena izgradnja komunalne infrastrukture[if !supportFootnotes[67]endif](#_ftn67)
(odvodnja i pročišćavanje otpadnih voda, zbrinjavanje komunalnog otpada itd.),

if !supportListsD.     endifnerazvijenost
sustavnih oblika integralnog planiranja i upravljanja (posebno se to odnosi na
najeksponiranije obalno i najzanemarivanije ruralno područje),

if !supportListsE.      endifneusklađenost
cjelovitoga društvenog i granskog planiranja s prostornim planovima (zbog
nedostatka razvojnih planova, prostorni planovi preuzimaju njihovu funkciju),

if !supportListsF.      endifgranice
građevinskih područja (kao jedan od najučinkovitijih instrumenata zaštite
prostora unutar kojih se mogu graditi ugostiteljski objekti) često su stručno
neutemeljene.

Hrvatska nastoji rekonstruirati turizam zbog njegove
ključne važnosti u gospodarstvu. Posebno je odlučna u tome da poboljša
infrastrukturu i veze primjenjujući posebne mjere za razvoj otoka i privlačenje
ulagača.

Doneseno je nekoliko značajnih dokumenta[if !supportFootnotes[68]endif](#_ftn68),
a svi oni naglašavaju potrebu održivog turističkog razvoja. Zakon o turističkim
zajednicama i promicanju hrvatskog turizma usmjeren je na jačanje svijesti o
očuvanju/obnavljanju kulturne i povijesne baštine, te zaštiti okoliša putem
turističkih organizacija. Osnovna mu je namjera zaštititi, očuvati i koristiti
okoliš u skladu s njegovim kapacitetom, odnosno ustanoviti racionalni odnos
između okoliša i razvoja. Izravne pritiske turizma na okoliš moguće je sažeti
na:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifiscrpljivanje
prirodnih resursa, što razumijeva zauzimanje najkvalitetnijega prostora kopna i
mora, povećano korištenje pitke vode, plodova mora, destrukcije uslijed požara
i sl.,

if !supportListsB.     endifvizualnu
degradaciju prostora, proizašlu iz neodgovarajućeg i neprihvatljivog načina
građenja,

if !supportListsC.     endifonečišćenje
voda (mora, slatke vode) otpadnim vodama, te utjecaj plovila, pretovara tereta
i nesreća na kakvoću mora i voda,

if !supportListsD.     endifneodgovarajuće
zbrinjavanje komunalnog i drugog otpada,

if !supportListsE.      endifonečišćenje
zraka i buka zbog povećanog prometa (većina gostiju dolazi privatnim
automobilima),

if !supportListsF.      endifoštećenje
prirodne i kulturne baštine zbog neplanskog razvoja turizma,

if !supportListsG.     endifnapuštanje
tradicionalnih djelatnosti (poljoprivrede, ribarstva) praćeno s koncentracijom
stanovanja i aktivnostima u intenzivnim turističkim područjima,

if !supportListsH.     endifugrožavanje
lokalnog načina života i sociokulturnog identiteta,

if !supportListsI.
endifnekontrolirana (i često nezakonita)
gradnja vikendica koje zauzimaju velika područja namijenjena turizmu,

if !supportListsJ.       endifnestašica
pitke vode, osobito na otocima.

if !supportEmptyParas endif

Glavni
je problem našeg turizma njegova vremenska koncentracija, odnosno pojava
golemog pritiska u vrlo kratkom razdoblju.

Nautički
turizam ne mora imati negativne utjecaje na okoliš, ali u Republici Hrvatskoj u
pravilu ima. Za izgradnju marina, birane su lokacije na najljepšim i
najosjetljivijim dijelovima hrvatske morske obale, pri čemu nisu zaobiđeni ni
nacionalni parkovi. Stoga je prilikom određivanja prostora i planiranja
izgradnje novih objekata, poželjno razmotriti lokacije u devastiranim
zaljevima, pri čemu bi izgradnja marina odnosno turističkih kapaciteta u sklopu
općih programa sanacije mogla imati i dodatne pozitivne učinke, primjerice
osigurati radna mjesta lokalnom stanovništvu.

if !supportEmptyParas endif

*Prioriteti zaštite okoliša*

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifuravnoteženi
i osmišljen razvoj uz zaštitu svih resursnih potencijala te njihovo što
potpunije valoriziranje,

if !supportListsB.     endifjačanje
i razvoj različitih vrsta novih oblika turizma (primjerice Environmental tourism),
umjesto masovnog,

if !supportListsC.     endifvremenski
bolje raspoređen turizam, sa sadržajima u što većem dijelu godine.

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

###### Poljoprivreda

*if !supportEmptyParas endif*

*Stanje*

if !supportEmptyParas endif

Hrvatska ima oko 534.000 poljoprivrednih gospodarstava
(srednja veličina od 2,8 ha). Privatna gospodarstva posjeduju 70 % cjelokupnoga
poljoprivrednog zemljišta. Takva rascjepkanost je jedna od osnovnih prepreka
racionalnijem korištenju proizvodnih potencijala. U razdoblju od 1956. do 1988.
godine, provođeno je sistematsko okrupljivanje posjeda, tako da je oko 20%
ukupnih poljoprivrednih površina objedinjeno u 420 većih jedinica. U procesu
privatizacije trebat će pokušati nastaviti trend objedinjavanja površina.

Prenamjena
poljodjelskih tala u nepoljodjelske svrhe bitno pridonosi smanjenju
poljoprivrednih površina. Specifični gubitak obradivog tla zbog ovog razloga po
stanovniku je 3-4 puta veći nego u zemljama EU. Između 1965. i 1987. godine
Hrvatska je prenamjenom tala izgubila 166.441 ha poljoprivrednog zemljišta;
7.235 ha godišnje, odnosno 20 ha dnevno.

Posljednjih
je godina (1992.–1997.) smanjen intenzitet poljoprivredne proizvodnje, u gotovo
svim njezinim granama, za oko 16%. Intenzivnu proizvodnju, osobito
preintenzivni plodored usjeva, korištenje agrokemikalija i teških strojeva
nalazimo samo na manjem dijelu površina.

Ukupno
gledajući, poljoprivredne aktivnosti ne izazivaju ozbiljno onečišćenje tla ili
okoliša, jer je u privatnom sektoru mala[if !supportFootnotes[69]endif](#_ftn69)
potrošnja pesticida i umjetnih gnojiva.

Mogućnosti
za primjenu alternativne poljoprivredne proizvodnje su velike i bez posebnog
ulaganja, jer veliki dio poljoprivrednog zemljišta nije onečišćen, osobito u
planinskim i primorskim područjima.

Glavni
izvori otpada u poljoprivredi su tekući gnoj i otpadne vode koje potječu od
intenzivnog uzgoja i tovljenja stoke, te otpad od obrađivanja zemlje.
Procjenjuje se da velika gospodarstva proizvode jednu trećinu ukupne količine
gnoja. Farme za uzgoj stoke proizvode stajski gnoj (60%) i blato (40%). Gnoj iz
stočarstva koristi se lokalno na dobrima i ne ispušta se izravno u površinske
vode. Nema točnih podataka o količini gnoja iz velikih stočnih farmi koji se
ispušta izravno u površinske vode. Procjenjuje se da gnojem nastaje ukupno
65.000 tona dušika godišnje i 33.000 tona P2O5 godišnje.

Sustavi
navodnjavanja izgrađeni su na rijeci Neretvi, u Imotskom polju, Dalmatinskom
rastoku, kod Zadra i Vukovara. Koristi se vrlo malo vode za navodnjavanje, tek
na oko 13.300 ha od 680.000 ha koji zahtijevaju navodnjavanje. Od ukupno
1.789.070 ha zemlje s viškom vode, sustavi površinskog odvodnjavanja izvedeni
su na samo 600.054 ha (33,5%).

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Količina
vode u ribnjacima (13.050 hektara) procjenjuje se na 286 milijuna m3
godišnje.

Zbog
ekstenzivnog načina obrade, poljoprivreda u Republici Hrvatskoj danas nije
veliki izvor onečišćenja.

if !supportEmptyParas endif

*Prioriteti zaštite okoliša*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.     endifočuvanje
biološke raznolikosti sustava poljoprivrede,

if !supportListsB.     endifpromicanje
organske poljoprivrede[if !supportFootnotes[70]endif](#_ftn70)
sa sljedećim prednostima:

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists·
endifsmanjenje pritiska na okoliš (osobito na
vode),

if !supportLists·
endifmogućnost različitih kombinacija
poljoprivrede i zaštite okoliša,

if !supportLists·
endifproizvodnja zdrave hrane,

if !supportLists·
endifproizvodnja za izvoz na tržišta EU,

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsC.     endifizbjegavanje
uskog plodoreda i neodgovarajućih agrotehničkih zahvata,

if !supportListsD.     endifnadzor
primjene organskih i mineralnih gnojiva te pesticida.

### ŠTO ČINITI DA SE SVE OVO OSTVARI

if !supportEmptyParas endif

Strategija
poglavito govori o tome što valja učiniti. Ovaj odjeljak pokušava, u osnovnim
crtama, naznačiti i moguće načine kako i s čim to ostvariti, govoreći: o
instrumentima politike zaštite okoliša; o potrebnim znanstvenim i stručnim
kapacitetima, osobito onima koji su nužni u motrenju stanja okoliša; o
informiranju o okolišu; o programu djelovanja kojim se strategija implementira;
te o odnosima među akterima zaštite okoliša. Ovdje se u osnovnim crtama
naznačuje što se i kako mora napraviti na unaprjeđenju sustava zaštite okoliša
(*capacity building*)
kako bi se jamčilo ostvarenje ciljeva.

if !supportEmptyParas endif

###### if !supportEmptyParas endif

###### Stanje/putokazi/smjernice

if !supportEmptyParas endif

Uz
postavljene ciljeve, prioritetne teme i sektore u kojima valja učiniti najveće
promjene, ostvarenje ove strategije prvenstveno ovisi o oblikovanju jasnoga nacionalnoga
akcijskog programa čije provođenje mora biti poduprto snažno izraženom
političkom voljom i spektrom različitih instrumenata koji će usmjeravati i
etapno kontrolirati napredovanje.

Kakve
instrumente koristiti? Peti je akcijski program EU demonstrirao primjenu
raznolike mješavine instrumenata i mjera, koje obuhvaćaju:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endif**regulatorne instrumente**:
nove minimalne razine zaštite, implementaciju međunarodnih sporazuma i
ustanovljavanje pravila i standarda oblikovanih s pogledom na međunarodno
tržište,

if !supportListsB.
endif**financijske i ekonomske instrumente**:
poticaji za proizvođače i potrošače kako bi se zaštitio okoliš i korištenje
prirodnih resursa na odgovoran način (mjere ekonomske, fiskalne i krivične
odgovornosti) i "korekcija cijena" kako bi se osiguralo da proizvodi
i usluge koji poštuju okoliš ne budu penalizirani kroz cijenu,

if !supportListsC.
endif**horizontalne mjere**:
unaprjeđenje informacija i statistika o okolišu (potreba za usporedivom
nomenklaturom, standardima, kriterijima i metodologijama), promocija
znanstvenih istraživanja i tehnološkog razvoja unapređenja u sektorskom
planiranju i prostornom planiranju, javno informiranje (razvoj baza podataka) i
profesionalna edukacija (informatizacija, obrazovanje i istraživanje),

if !supportListsD.
endif**pouzdan mehanizam financijske potpore**:
utemeljenje i funkcioniranje posebnih fondova za zaštitu okoliša.

if !supportEmptyParas endif

Revizijom
Petoga akcijskog programa EU, nakon etapnih analiza ostvarenja, predloženo je
širenje[if !supportFootnotes[71]endif](#_ftn71)
spektra novim instrumenatima i mjerama. Dodatno se zahtijevalo:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifanalizu prepreka uvođenju financijskih
instrumenata i identifikacija novih rješenja korištenjem poreza na okoliš,
odgovornosti za okoliš, mogućnosti dragovoljnih sporazuma (a u skladu sa
zakonom o tržišnom nadmetanju) kao i identifikaciju shema koje onemogućuju
održivi razvoj; usto, predloženo je promoviranje odgovornosti za okoliš, razvoj
standardizacije, unapređenje metoda treninga i alata, evaluacija planova i
programa zaštite okoliša,

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsB.
endifbolju implementaciju i jačanje primjene
legislative za zaštitu okoliša,

if !supportListsC.
endifjačanje svijesti o problemima okoliša
(veći pristup informacijama, uvođenje koncepta održivog razvoja u edukaciju),

if !supportListsD.
endifpovećanje međunarodne suradnje,

if !supportListsE.
endifrazvoj i korištenje održivih metoda za
proizvodnju i potrošnju.

if !supportEmptyParas endif

Kako
kasno prolazimo tranzicijskim putem, nama je moguće, uz valorizaciju iskustava
razvijenih država Zapada, sagledati i za nas relevantnija iskustava zemalja
srednje i istočne Europe. Učenje iz tuđih pogrešaka otvara nam mogućnost da k
ciljevima krenemo izravno, bez lutanja, ne ponavljajući ono s čim su drugi
imali probleme. Podjednako, valja koristiti ona rješenja koja su se u tuđoj
praksi pokazala dobrima i učinkovitima, a posebice ona koja pomažu u
definiranju mehanizama kojima će se omogućiti prilagodba i unapređenje sustava
zaštite okoliša.

**Oslonci
ili stupovi provedbe**

**if !supportEmptyParas endif**

Ostvarenje
općih i sektorskih ciljeva odabranih ovom strategijom temelji se na provedbi
četiriju grupa aktivnosti koje valja detaljno razraditi u nacionalnom akcijskom
programu:

if !supportEmptyParas endif

H1  osnažiti postojeće i razviti nove instrumente
za provođenje politike zaštite okoliša (INSTRUMENTI
I MJERE),

H2  preispitati i definirati uloge i odgovornosti
svih aktera uključenih u proces provođenja predloženih strateških mjera i
aktivnosti (ULOGE I ODGOVORNOSTI),

H3  osigurati razinu potrebnih vještina i znanja
te institucija i osoba, uključenih u provođenje predloženih strateških mjera (VJEŠTINE I ZNANJA),

H4  osigurati učinkovitu implementaciju
definiranjem mehanizama i nositelja pojedinih aktivnosti za kontolu i nadzor
provedbe (UČINKOVITA IMPLEMENTACIJA).

if !supportEmptyParas endif

Samo
usuglašenim planiranjem i koordiniranom provedbom aktivnosti u sva četiri
navedena područja moguće je ostvarenje ciljeva. U tome će ključnu ulogu imati
dobro pripremljen i detaljan nacionalni akcijski (provedbeni) program kojim će
se, uz pojedinačne ciljeve, odrediti nositelji aktivnosti, rokovi i troškovi te
vremenske i funkcionalne veze među svim pojedinačnim aktivnostima.

Odabranu
i prihvaćenu politiku zaštite okoliša može se provesti jedino integriranjem i
uključivanjem predviđenih instrumenata i mjera u sve gospodarske i ostale
djelatnosti (sektore). Usuglašenom gospodarskom politikom na razini države
treba osigurati da svi strateški razvojni i implementacijski planovi pojedinih
sektora podržavaju osnovnu i zajedničku ideju provedbe ukupnog razvoja Republike
Hrvatske, sukladno s načelima održivog razvoja. Polazeći od ključnih tema
(postupanje otpadom, zaštita voda, zraka, tla, prirode itd.) i s definiranim
sektorskim ciljevima, a oslanjajući se na preporuke EU i druga pozitivna
iskustva, predlažu se konkretni instrumenti politike zaštite okoliša. No, prije
primjene bilo koje od predloženih mjera, mora se:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifupoznati i kritički procijeniti tuđa
iskustva pri primjeni različitih mjera i instrumenata (s obzirom na konkretni i
postavljeni cilj politike zaštite okoliša),

if !supportListsB.
endifprimijeniti samo pozitivna iskustva
(mjere i mehanizame) koji su se u praksi drugih (sličnih) država pokazali
učinkovitima,

if !supportListsC.
endifprovjeriti/ispitati/procijeniti kako će
predloženi instrument ili mjera utjecati na stvaranje novog okruženja zaštite
okoliša i ponašanje aktera, osobito ako zadire u više različitih sektora,

if !supportListsD.
endifpredložene mehanizme donositi zajednički
(dogovorom) sa svim akterima, ne izbjegavajući intervenciju države kad je ona
nužna[if !supportFootnotes[72]endif](#_ftn72),

if !supportListsE.
endifizgraditi fleksibilni sustav, otvoren za
dopune i izmjene,

if !supportListsF.
endifuvoditi predviđene mjere i mehanizme
stupnjevito,

if !supportListsG.
endifosigurati istu razinu primjene za sve
uključene subjekte[if !supportFootnotes[73]endif](#_ftn73),

if !supportListsH.
endifpri primjeni mjera voditi računa o
mogućnosti gospodarstva i ukupnoga ekonomskog, socijalnog i pravnog okruženja u
Republici Hrvatskoj (ne uvoditi one mjere za koje nismo spremni),

if !supportListsI.
endifprimijenjene mjere i mehanizme izlagati
kritičkoj procjeni,

if !supportListsJ.
endifinzistirati na maksimalnoj učinkovitosti
provedbe, koristeći sve postojeće pozitivne segmente sustava zaštite okoliša
(legislativu, instrumente, institucije, stručnjake itd.).

if !supportEmptyParas endif

## Instrumenti i mjere

if !supportEmptyParas endif

Iskustvo
pokazuje da se najbolji rezultati u provođenju politike zaštite okoliša postižu
primjenom kombinacije različitih instrumenata: "klasičnih"
regulatornih, ekonomskih, ali i svih drugih koji podupiru primjenu i provedbu
mjera ili osiguravaju potrebnu razinu znanja i tehničke opremljnosti. Pri
planiranju korištenja više instrumenata posebnu pažnju treba usmjeriti
uspostavi konzistentnog skupa mjera ciljanih na odabrani prioritetni sektor
(energetiku, promet, industriju ili turizam).

Instrumenti
politike zaštite okoliša - bilo da se svrstavaju u regulatorne (naredbodavni i
nadzorni instrumenti), ekonomske (financijski, fiskalni, carinski, poticajni)
ili tzv. "ostale instrumente" - alat su za postizanje ciljeva: globalnih,
definiranih strategijom ili sektorskih, ovisno o prioritetnim temama. Za
ostvarenje strateških ciljeva bit će nužno:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifpreoblikovati i "osnažiti" sve
instrumente zaštite okoliša koji stoje na raspolaganju i primjena kojih je već
ustaljena,

if !supportListsB.
endifoblikovati i primijeniti niz novih
instrumenata,

if !supportListsC.
endifkoristiti samo pažljivo osmišljene i
dobro pripremljene mjere.

if !supportEmptyParas endif

Pri
oblikovanju pojedinih instrumenata zaštite okoliša, njihov će se učinak
procjenjivati po:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifučinkovitosti za okoliš,

if !supportListsB.
endifpravednosti u odnosu na sve aktere
("zainteresirane strane") na koje će se instrument primijeniti,

if !supportListsC.
endifprimjenjivosti na različite ciljane grupe
(širina primjene),

if !supportListsD.
endifadministrativnoj prihvatljivosti
(uklapanje u postojeći sustav i realnost provedbe),

if !supportListsE.
endiftroškovnoj učinkovitosti,

if !supportListsF.
endifpozitivnim promjenama u drugim društvenim
segmentima, neizravno vezanim za zaštitu okoliša,

if !supportListsG.
endifkomunikaciji s glavnim ciljanim
skupinama/sektorima.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

###### Jačanje, modernizacija i usuglašavanje regulatornih instrumenata

if !supportEmptyParas endif

Regulatorni
instrumenti aktivni su dio svakog sustava zaštite okoliša. O primjenjivosti i
životnosti zakona i iz njih izvedenih propisa, ovisi efikasnost sustava zaštite
okoliša. U Republici Hrvatskoj postoji legislativni okvir zaštite okoliša. Veći
dio pravnih osnova sustava zaštite posljednjih je godina intenzivno mijenjan i
dograđivan.

if !supportEmptyParas endif

*Što se mora napraviti*

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifdograditi legislativni okvir Republike
Hrvatske na takav način da se osnovni ciljevi ove strategije nađu i u
regulativi svih za okoliš prioritetnih sektora,

if !supportListsB.
endifredefinirati obveze i odgovornosti za zaštitu
okoliša svakog od ovlaštenih tijela i institucija, te time izbjeći preklapanja
ovlasti, odgovornosti i ovlasti,

if !supportListsC.
endifpojačati nadzor i kontrolu nad provedbom
mjera propisanih postojećim zakonskim i podzakonskim aktima,

if !supportListsD.
endifosigurati implementaciju međunarodnih
sporazuma izradom potrebnih provedbenih propisa,

if !supportListsE.
endifdefinirati nove razine zaštite, sukladno
s preporukama,

if !supportListsF.
endifpovisiti kazne za prekršaje u zaštiti
okoliša i uvesti drugačiji mehanizam određivanja visine kazni (eksplicite
propisani iznosi kazni s vremenom postaju preniski) vežući ih s konkretnim gospodarskim parametrom[if !supportFootnotes[74]endif](#_ftn74),

if !supportListsG.
endifdopunom
provedbenih propisa osigurati jače ovlasti inspekcija,

if !supportListsH.
endifpropisati obvezu
izrade procjene utjecaja na okoliš metodom "ukupnog životnog ciklusa"[if !supportFootnotes[75]endif](#_ftn75) pri određivanu utjecaja na okoliš svakoga novog
zahvata (postrojenja, objekta),

if !supportListsI.
endifu propise koji
reguliraju "..ustupanje poslova i usluga.." javnim natječajima
unijeti kriterij "ekološke podobnosti/prednosti" kao jednako vrijedan
kriteriju najniže cijene,

if !supportListsJ.
endiflegislativu zaštite okoliša prilagoditi legislativi
EU, kroz proces približavanja i priključenja EU,

if !supportListsK.
endifpri izradi novih akata iz područja
zaštite okoliša predvidjeti postupno/fazno prilagođavanje novim razinama
zaštite, olakšavajući tako implementaciju propisa,

if !supportListsL.
endifizraditi skup propisa koji će regulirati
primjenu ekonomskih instrumenata (praćenje i nadzor nad njihovim djelovanjem).

**Jačanje i poticanje korištenja ekonomskih i
financijskih instrumenata**

if !supportEmptyParas endif

Pravilno
odabrani ekonomski instrumenti od ključne su važnosti za ispunjenje ciljeva ove
stretegije budući da uz izravno poticanje smanjivanja razine onečišćenja, vode
k prestruktuiranju gospodarstva na putu održivog razvoja. Ekonomskim
instrumentima promiče se stajalište kako je korištenje okoliša trošak koji se
mora uključiti u troškove poslovanja. Pri tome nije jednostavno odrediti
nastalu "štetu okolišu", pa tako ni trošak korištenja okoliša.
Ekonomski instrumenti primjenjuju se sa svrhom da:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifdodatnim financijskim opterećenjima
zaustave ili umanje emisije i onečišćenja,

if !supportListsB.
endifosiguraju sredstva za projekte zaštite
okoliša i saniranje nastalih šteta,

if !supportListsC.
endifpotiču ekološki prihvatljivije načine
ponašanja na svim razinama: od proizvodnje do potrošnje, od pojednica do
društva kao cjeline.

if !supportEmptyParas endif

Primjena
pažljivo odabranih ekonomskih i fiskalnih instrumenata ima, u odnosu na sve druge instrumente, prednosti,
budući da:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifosigurava provedbu načela
"onečiščivač plaća" i "korisnik plaća",

if !supportListsB.
endifpodupire štednju resursa (materijala i
energije), uvođenje novih te za okoliš prihvatljivijih tehnologija i proizvoda,

if !supportListsC.
endifpotiče razvoj novih tržišnih odnosa[if !supportFootnotes[76]endif](#_ftn76),
konkurentnost i zapošljavanje,

if !supportListsD.
endifpruža dodatne poticaje za smanjivanje
emisija i onečišćenja ispod zakonom propisanih graničnih vrijednosti,

if !supportListsE.
endifutječe na promjenu navika proizvođača i
potrošača.

if !supportEmptyParas endif

Usto,
financijski instrumenti su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifučinkovitiji od ostalih instrumenata,

if !supportListsB.
endiftroškovno i financijski izdašniji,

if !supportListsC.
endiffleksibilniji od ostalih instrumenata jer
se lakše prilagođavaju ukupnom gospodarskom i pravnom sustavu,

if !supportListsD.
endifuniverzalniji, jer osiguravaju da u
konačnu cijenu budu uključeni i eksterni troškovi koji ne nastaju kod
onečišćivača.

if !supportEmptyParas endif

##### Što se mora napraviti

***if !supportEmptyParas endif***

if !supportListsA.
endifsvaki pojedini ekonomski instrument
(naknada, taksa itd.) mora se "vezati" uz racionalnu i namjensku
potrošnju,

if !supportListsB.
endifosigurati planiranim nadzorom
transparentno praćenje trošenja sredstava,

if !supportListsC.
endifjasno odrediti rezultate svakoga
primijenjenoga ekonomskog instrumenta, etapnom analizom odnosa korištenih
sredstava i stupnja ispunjenja postavljenog cilja,

if !supportListsD.
endifna temelju analize učinkovitosti
primijenjene mjere, definirati daljnje postupke, bilo "snaženjem",
ukidanjem ili redefiniranjem praćenog instrumenta.

if !supportEmptyParas endif

Zagovarajući
i radikalnije zahvate u poreznoj, carinskoj, kreditnoj i fiskalnoj politici
predložene ekonomske mjere temelje se na:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifpoticajnim instrumentima,

if !supportListsB.
endiftroškovno opterećujućim instrumentima (takse,
porezi, naknade)[if !supportFootnotes[77]endif](#_ftn77),

if !supportListsC.
endif"kaznenim" instrumentima[if !supportFootnotes[78]endif](#_ftn78).

if !supportEmptyParas endif

##### Što se mora napraviti

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.
endifrazvijati i jačati prvenstveno poticajne
ekonomske instrumente;

if !supportListsB.
endifprimijeniti sve vidove
"opterećujućih" mjera[if !supportFootnotes[79]endif](#_ftn79);

if !supportListsC.
endifosigurati namjensko trošenje sredstava
prikupljenih "opterećujućim" mjerama;

if !supportListsD.
endifdefinirati ključne instrumente u
pojedinim prioritetnim sektorima.

if !supportEmptyParas endif

Poticajne
mjereobuhvaćajusve instrumente kojima se stimulira prihvatljivije ponašanje:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifdavanjem povoljnijih zajmova
proizvođačima koji se odlučuju za uvođenje čistijih tehnologija ili za okoliš
prihvatljivijeg proizvoda,

if !supportListsB.
endifsmanjenjem naknada za zbrinjavanje otpada
tvrtkama koje provode projekte recikliranja i ponovnog korištenja otpadnih
tvari ili energije,

if !supportListsC.
endifoslobađanjem dijela carina na opremu koja
se uvozi, a koristit će se izravno za smanjenje negativnih utjecaja na okoliš
(npr. filtri za smanjenje emisija u zrak, oprema za obradu otpadnih voda,
oprema za obradu otpada, oprema za recikliranje i sl.),

if !supportListsD.
endifoslobađanjem dijela carina na opremu koja
se uvozi, a za koju se može dokazati da indirektno štiti okoliš (npr.
strojevi/alati/oprema koji troše manje energije, koji zahtijevaju manje
troškova za održavanje, koji su dugotrajniji),

if !supportListsE.
endifsmanjenjem naknada i davanje poticajnih
kredita tvrtkama koje se odluče za korištenje alternativnih (obnovljivih)
izvora eneregije (npr. ugradnjom solarnih kolektora),

if !supportListsF.
endifsmanjenjem naknada i davanje poticajnih
kredita tvrtkama koje se odluče za rekonstrukcije s ciljem štednje energije ili
prirodnih resursa,

if !supportListsG.
endifsmanjenjem poreza na dodanu vrijednosti
na one proizvode kod kojih je korištena tehnologija koja je prihvatiljivija od
drugih,

if !supportListsH.
endifdavanjem bankarskih garancija za plasman
takvih proizvoda na vanjsko tržište,

if !supportListsI.
endifosiguranjem povoljnjijih kredita s
odgodom vraćanja, za zahvate u proizvodnji usmjerene k zaštiti okoliša,

if !supportListsJ.
endifdavanjem pomoći pri "korekciji"
cijena, kako bi se osiguralo da proizvodi i usluge koji su bolji za okoliš ne
budu penalizirani,

if !supportListsK.
endifsmanjenjem dijela poreza na dobit, ako se
ona ulaže u projekte usmjerene k zaštiti okoliša,

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsL.
endifsmanjenjem naknada za dozvoljeno
onečišćenje okoliša (otpadne vode, emisije u zrak, postupanje otpadom)
ekvivalentno iznosu koji onečiščivač utroši za rješavanje tih problema.

if !supportEmptyParas endif

"Opterećujuće"
mjere, ili mjere "odmaganja" su ekonomski instrumenti koji su uvijek
vid prisile i zahtijevaju administrativno određivanje. Iako se strategijom i
svim drugim dokumentima politike zaštite okoliša zagovara dobrovoljnost i
uključivanje svih zainteresiranih u fazi planiranja ovih mjera, visine iznosa
moraju se odrediti administrativno. Mjere odmaganja su mjere koje sankcioniraju
ponašanje koje nije prihvatljivo za okoliš, a funkcioniraju konkretnim
opterećenjima (taksama, ekološkim porezima ili posebnim nametima) kao što su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifpovećanje naknada za korištenje vode, ako
se nije ništa poduzelo da se smanji potrošnja,

if !supportListsB.
endifpovećanje naknada za dozvoljena
ispuštanja u vode i zrak,

if !supportListsC.
endifpovećanje naknade za odlaganje otpada,

if !supportListsD.
endifuvođenje dodatnih poreza na onečišćivače
voda, tla, zraka,

if !supportListsE.
endifuvođenje strožih kazni za prekršitelje
propisa u zaštiti okoliša,

if !supportListsF.
endifuvođenje viših carinskih stopa za uvoz
svakog proizvoda kojim se jača pritisak na okoliš.

**if !supportEmptyParas endif**

**if !supportEmptyParas endif**

**Ekonomski instrumenti zaštite okoliša za prioritetne
sektore**

**if !supportEmptyParas endif**

Osim općih odrednica koje se odnose na razvijanje i
primjenu ekonomskih instrumenata razmotrenih u prethodnom odjeljku tek će
specifični instrumenti za pojedine prioritetne sektore jamčiti pomake i
rezultate**.**

**if !supportEmptyParas endif**

*Energetika*

if !supportEmptyParas endif

Energetika je sektor u kojem se susreće više prioritetnih
tema: stvaranje tehnološkog otpada, emisije, osobito one koje utječu na
kvalitetu zraka, te korištenje neobnovljivih sirovina i energenata.

if !supportEmptyParas endif

*Što se mora napraviti*

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifpovećati energetsku
efikasnost,

if !supportListsB.
endifsmanjiti emisiju,
prvenstveno SO2 i NOx postojećih energetskih objekata,

if !supportListsC.
endifsmanjiti uporabu
fosilnih goriva,

if !supportListsD.
endifunaprijediti
korištenje obnovljivih izvora energije,

if !supportListsE.
endifpoticati proizvodnju
za okoliš prihvatljivijih goriva,

if !supportListsF.
endifosigurati uvođenje i
poticanje drugačijeg načina ponašanja konkretnim mjerama ekonomske politike, kao
što su,

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists1.
endifsufinaciranje
projekata povećanja energetske efiksanosti postojećih objekata,

if !supportLists2.
endifsmanjenje općih
davanja, na određeni rok, za subjekte koji su vlastitim ulaganjem poboljšali
energetsku efikasnost,

if !supportLists3.
endifstimuliranje
uvođenja obnovljivih energetskih izvora,

if !supportLists4.
endifsubvencioniranje
cijena prirodnog plina i tzv. "zelenog benzina",

if !supportLists5.
endifuvođenje dodatnih
poreza na upotrebu fosilnih goriva,

if !supportLists6.
endifuvođenjee dodatnih
taksa na proizvodnju goriva dozvoljene, ali za okoliš opterećujuće kvalitete[if !supportFootnotes[80]endif](#_ftn80),

if !supportLists7.
endifjače diferenciranje
cijena energenata,

if !supportLists8.
endifdiferencijacijsko
oporezivanje goriva prema očekivanim emisijama CO2[if !supportFootnotes[81]endif](#_ftn81),

if !supportLists9.
endifuvođenje takse na
emisije CO2[if !supportFootnotes[82]endif](#_ftn82),

if !supportLists10.  endifolakšice pri proizvodnji energetski učinkovitijih
kućanskih aparata.

if !supportEmptyParas endif

*Promet*

*if !supportEmptyParas endif*

Promet, osobito cestovni, spada u najveće onešišćivače
okoliša[if !supportFootnotes[83]endif](#_ftn83), prvenstveno emisijama iz vozila. Pritisak na okoliš
zbog prometa i dalje će rasti i uključivanjem u EU.

if !supportEmptyParas endif

##### Što se mora napraviti

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifsubvencionirati
željeznički, riječni i pomorski promet,

if !supportListsB.
endifsubvencionirati javni
promet, posebice u gradovima (na račun korištenja osobnih vozila),

if !supportListsC.
endifjače diferencirati
carinske stope i druga davanja, pri uvozu osobnih i teretnih vozila, s obzirom
na starost, potrošnju goriva, opremljenost katalizatorima za gorivo i slično;

if !supportListsD.
endifpovećati naknade za
korištenje motornih vozila[if !supportFootnotes[84]endif](#_ftn84),

if !supportListsE.
endifpovećati naknade za
goriva koja sadrže olovo,

if !supportListsF.
endifuvođenje nadoknade
za zbrinjavanje starih automobila[if !supportFootnotes[85]endif](#_ftn85) i otpadnih guma, a u skladu sa EU direktivom.

if !supportEmptyParas endif

*Industrija*

if !supportEmptyParas endif

Utjecaj industrije − zbog dvostrukog djelovanja,
kroz korištenje okoliša i zbog emisija u zrak, vodu, tlo, te generiranje otpada
− mora se kontrolirati i poticajnim i »opterećujućim« mjerama.

if !supportEmptyParas endif

##### Što se mora napraviti

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifosigurati povoljne kredite industriji
koja se odluči za promjene tehnologija (vezano uz proces, uštedu energije, novi
proizvod, smanjenje otpada, korištenje recikliranih proizvoda) koje su
povoljnije za okoliš,

if !supportListsB.
endifosloboditi dijela carina uvoznu opremu
koja, direktno il indirektno, služi za smanjenje pritisaka na okoliš,

if !supportListsC.
endifuvesti porezne i carinske olakšice pri
plasiranju porizvoda prihvatljivijih za okoliš,

if !supportListsD.
endifumanjiti porez na dobit, uz uvjet da se
ulaže u projekte zaštite okoliša,

if !supportListsE.
endifsmanjiti naknade za dozvoljeno
onečišćenje okoliša (otpadne vode, emisije u zrak, postupanje otpadom)
ekvivalentno iznosu koji onečiščivač utroši za rješavanje tih problema,

if !supportListsF.
endifpovećati naknade za korištenje vode,
emisija u zrak, ispuštanje otpadnih voda;

if !supportListsG.
endifpovećati postojeće ili uvesti dodatne
takse za proizvode koji posebno opterećuju okoliš[if !supportFootnotes[86]endif](#_ftn86),

if !supportListsH.
endifpovećati naknade za odlaganje otpada,

if !supportListsI.
endifuvesti više carinske stope za sve
proizvode kojima se jača pritisak na okoliš,

if !supportListsJ.
endifuvesti strože kazne za prekršitelje
propisa u zaštiti okoliša.

**if !supportEmptyParas endif**

*Turizam*

*if !supportEmptyParas endif*

Turizam objedinjuje više različitih pritisaka na okoliš. Osim
onih koji su razmotreni u dijelovima ovog odjeljka »Promet« i »Energija«, neke
bi prioritetne teme trebalo riješiti ekonomskim instrumentima.

if !supportEmptyParas endif

##### Što se mora napraviti

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifpoticati izgradnju
hotela i ostalih smještajnih kapaciteta koji ugrađuju solarne kolektore,

if !supportListsB.
endifuvjetovati izgradnju
hotela i smještajnih kapaciteta s cjelovitim rješenjem infrastrukture,

if !supportListsC.
endifosigurati povoljne
zajmove za investicije u objekte kojima se širi ponuda, a ne narušava okoliš.

if !supportEmptyParas endif

*Poljoprivreda*

*if !supportEmptyParas endif*

S obzirom na razinu ukupne poljoprivredne proizvodnje, te
razinu uporabe umjetnih gnojiva, Republika Hrvatska će tek trebati ispitati
koji će ekonomski instrumenti dati optimalne rezultate.

if !supportEmptyParas endif

*Što se mora napraviti*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.
endifosiguravati kredite
za ekološka poljoprivredna gospodarsta,

if !supportListsB.
endifosigurati olakšice
pri plasiranju ekološki proizvedenih prehrambenih proizvoda,

if !supportListsC.
endifsubvencionirati
proizvode koji podupiru biološku raznolikost sustava poljoprivrde, a nisu
izrazito ekonomski isplativi.

if !supportEmptyParas endif

*Stabilni
mehanizmi financiranja*

**if !supportEmptyParas endif**

Postojeći
sustav financiranja karakteriziraju nestabilnost, mali opseg sredstava
namijenjenih ovom području, nedostatak poticajnih instrumenata, nedovoljna
kreditna sredstva, nerazvijenost partnerstva između javnog i privatnog sektora,
nedostatak analiza troškovne i ekološke učinkovitosti, netransparentnost
prihoda i izdataka te nerazvijenost informacijskog sustava i statistike zaštite
okoliša.

Učinkovita
zaštita okoliša dugoročno je moguća jedino uspostavom sustavnoga, stabilnog i
transparentnog načina financiranja. Osnivanje fonda zaštite okoliša kao
stožernog čimbenika u cjelovitom sustavu financiranja, jedan je od mogućnosti
normalnog funkcioniranja zaštite okoliša. Sam fond zaštite okoliša ne mora biti
jedini čimbenik sustava financiranja zaštite. U nekim se zemljama javljaju i
specijalizirani fondovi (za vode, zaštitu prirode, skrb o industrijskom otpadu
i sl.) ili "zelene" banke. Veliki nacionalni fondovi zaštite okoliša
ne postoje u zemljama EU.

Iako
i danas u Hrvatskoj postoje mehanizmi kojima se financiraju određene aktivnosti
u zaštiti okoliša[if !supportFootnotes[87]endif](#_ftn87)
prikupljena sredstva su evidentno nedostatna, a najčešće su neprepoznatljiva
kao specifična sredstva zaštite okoliša, te se kao takva ne mogu koristiti u
zaštiti okoliša.

if !supportEmptyParas endif

##### Što se mora napraviti

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifutvrditi sve dosadašnje izvore financiranja,
ocijeniti učinkovitost i osigurati transparentnost te namjensko trošenje
sredstava[if !supportFootnotes[88]endif](#_ftn88),

if !supportListsB.
endifuvesti mehanizam koji će omogućiti da se
sredstva i do sada namijenjena zaštiti okoliša stvarno koriste u te svrhe[if !supportFootnotes[89]endif](#_ftn89),

if !supportListsC.
endifosnovati fond zaštite okoliša, pri čemu će
se definirati jasna pravila u funkcioniranju fonda, kako sa strane prikupljanja
sredstava, tako i njihove raspodjele. Fond će omogućiti:

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists1.      endifracionalniju
raspodjelu sredstava,

if !supportLists2.      endifuvid
u sve zahtjeve za financiranjem u području zaštite okoliša,

if !supportLists3.      endifvalorizaciju
(usporednu procjenu) svih projekata,

if !supportLists4.      endifizradu
popisa prioriteta projekata u zaštiti okoliša,

if !supportLists5.      endifna
temelju popisa prioriteta, izradu realnog plana akcija i dugoročnog
financiranja u zaštiti okoliša,

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsD.
endifosigurati dodatna sredstva međunarodnim i
domaćim kreditima, zajmovima i "grantovima",

if !supportListsE.
endifrazvijati i poticati sve oblike suradnje
unutar EU i međunarodne zajednice, koji mogu rezultirati financijskom potporom
određenom projektu, na lokalnoj, regionalnoj ili državnoj razini.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

###### Horizontalne mjere - ili jačanje ukupne infrastrukture u području zaštite okoliša

if !supportEmptyParas endif

Efikasna
provedba zacrtane politike zaštite okoliša zahtijeva snažnu infrastrukturu koja
će propisane legislativne, ekonomske i druge mjere usvojiti, provesti i kontrolirati.
Osnovni zadaci u jačanju infrastrukture za zaštitu okoliša su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifširiti krug tvrtki i institucija koje se
bave nekim od segmenata zaštite okoliša, a prije svega na:

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists1.      endifagencije,
institute, sveučilišta, kao referentne ustanove koje prikupljenim znanjem i
opremom mogu pomoći u obavljanju nadzora pri provedbi određenih mjera i
aktivnosti,

if !supportLists2.      endifprojektne
i konzalting organizacije za poslove zaštite okoliša,

if !supportLists3.      endiflaboratorije
specijalizirane za mjerenje i izradu analiza,

if !supportLists4.      endifspecijalizirane
tvrtke za poslove nadzora i motrenja,

if !supportLists5.      endifoperativne/provedbene
tvrtke ovlaštene za skupljanje i obradu otpada, obradu otpadnih voda i sl.,

if !supportLists6.      endifcertifikacijske
kuće i mreže tvrtki koje posjeduju znanja i ovlaštenja za pripremu i uvođenje
poslovanja po međunarodnim standardima (ISO 9000 i ISO 14000),

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsB.
endifjačati opću razinu znanja i tehničke
izobrazbe u području zaštite okoliša:

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists1.      endifuvodeći
predmete iz zaštite okoliša u srednjoškolsko i visokoškolsko obrazovanje,
stvarajući time široku bazu budućih eksperata u području zaštite okoliša,

if !supportLists2.      endifpromovirajući
i vrednujući relevantna znanstvena istraživanja,

if !supportLists3.      endifpoticanjem
tehnološkog razvoja,

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsC.
endifosigurati tehničke preduvjete za
ostvarenje postavljenih ciljeva – poticati izgradnju nužnih objekata (kao što
su regionalna sabirališta za tehnološki i opasni otpad), postrojenja za obradu
raznih vrsta otpada, odlagališta komunalnog i tehnološkog otpada, postrojenja
za pročišćavanje otpadnih voda prije ispuštanja u recipijente, kanalizacijske
sustave i sl. te obradu opasnog otpada,

if !supportListsD.
endifjačati postojeći sustav vođenja podataka
o okolišu, temeljen na katastru onečišćivača okoliša i županijskim programima
zaštite okoliša,

if !supportListsE.
endifuvoditi mjerljive kriterije procjene
parametara okoliša (ISO standarada u industriji, usporedivih nomenklatura,
kriterija i metodologija),

if !supportListsF.
endifformirati nacionalnu bazu eksperata iz
područja zaštite okoliša.

if !supportEmptyParas endif

Sve
ove mjere nisu izravne jer ne traže subvencioniranje; one se ostvaruju
legislativom, poticajnim mjerama i certifikacijom.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

###### Ostali instrumenti politike zaštite okoliša

if !supportEmptyParas endif

S
nastojanjem da se jača segment zaštite okoliša kao važna dimenzija u svim
sektorima koji izravno utječu ili žive od okoliša mora se oblikovati
instrumente politike tako da se promovira integracija i odgovornost za zaštitu
okoliša:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifmjerama koje se mogu osigurati upravnim/adminstrativnim
postupcima, kao što su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists1.      endifpojednostaviti
putove/mehanizme za ostvarivanje prava na temelju propisa zaštite okoliša, kao
što su dobivanje kredita, poreznih olakšica, carinskih olakšica,

if !supportLists2.      endifosigurati
čvršće integriranje politike zaštite okoliša s politkama ostalih sektora –
energetike, prometa, industrije, poljoprivrede, pomorstva i turzima,

if !supportLists3.      endifpri
javnim natječajima osigurati da osim kriterija "najniža cijena",
bude, kao jednako vrijedan, uvažavan, i kriterij prednost/podobnost za okoliš,

if !supportLists4.      endifosigurati
da trošak zbrinjavanja otpada bude uključen u kalkulaciju cijene svakoga
proizvoda za tržište.

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsB.
endifmjerama promoviranja opće odgovornosti za
okoliš, kao što su:

if !supportLists1.      endifpoticati,
i odgovarajuće vrednovati, prepoznavanje važnosti zaštite okoliša, odnosno
upravljanja okolišem unutar samih proizvodnih tvrtki, uvođenjem sustava
upravljanja okolišem (EMS, ISO 14000),

if !supportLists2.      endifpoticati
pristupanje pojedinačnih tvrtki i/ili udruženja međunarodnim stručnim asocijacijama
koje u svojim programima propagiraju i potiču zaštitu okoliša (CARE i sl),

if !supportLists3.      endifunaprjeđivati
dostupnost informacija,

if !supportLists4.      endifjačati
sudjelovanje javnosti u svim pitanjima vezanima uz okoliš,

if !supportLists5.      endifzapočeti
sa uvođenjem novih "alata" zaštite okoliša - kao što su analiza
životnog ciklusa proizvoda, indeks okoliša, ekološka učinkovitost - pri
planiranju novih proizvoda i proizvodnih postupaka,

if !supportLists6.      endifproširiti
krug tvrtki koje sudjeluju u projektima čistije proizvodnje na sve regije i
industrijske grane,

if !supportLists7.      endifrazvijati
svijest kod proizvođača o produženoj odgovornosti za proizvod, do konačanog
zbrinjavanja,

if !supportLists8.      endifpoticanje
dobrovoljnih pojedinačnih i zajedničkih sporazuma, s ciljem promicanja ciljeva
zaštite okoliša, kao što su industrijski sporazumi, mjere samonadzora, kodeksi
ponašanja i neovisno ocjenjivanje okoliša.

if !supportEmptyParas endif

###### NIMBY sindrom

if !supportEmptyParas endif

Fenomen
NIMBY (not in my backyard - ne u moje dvorište) vrlo se često spominje kad se
govori o rizicima i opasnostima za okoliš. Razlog odbijanja tehnički racionalno
objašnjenih i dokumentiranih potreba da se rizični i opasni objekti moraju
smjestiti u "nečije dvorište" izaziva iznenađenje kod tehničkih
stručnjaka, eksperata za energetska postrojenja i nuklearna postrojenja, pa za
njima i političara i donosilaca odluka.

Strukturu
sindroma NIMBY određuju sljedeća obilježja: nedostatak povjerenja u vlast i
stručnjake; poremećaj načela pravednosti o ravnomjernoj raspodjeli rizika;
opažanje utjecaja predloženog projekta na zdravlje i način života u zajednici;
različiti strahovi i rizici, osobito s obzirom na različito opažanje uloge
stručnjaka i nestručnjaka i njihovih procjena; problemi koji proistječu iz
tehničke racionalnosti i odgovornosti te problemi koji proistječu iz nedostatka
javnog sudjelovanja.

Jedini
mehanizam koji se do sada pokušao primijeniti kojim bi se sindrom NIMBY umanjio
ili ukinuo, sustav je naknada ili odšteta. Ako, dakle, netko treba
"trpjeti" distributivnu nepravdu i u "svojem dvorištu"
imati rizični objekt (odlagalište otpada, energetski objekt, industrijski pogon)
tada ga je potrebno gospodarski stimulirati i obeštetiti. To se može postići
smanjivanjem poreza, izgradnjom infrastrukture, mogućnostima zapošljavanja,
povećanim doprinosima za zdravstvenu zaštitu, obrazovanje, brigu o djeci i
slično.

Rastom
stupnja razvijenosti civilnog društva sindrom NIMBY gubi na snazi i važnosti,
no do tada treba ga znati prepoznati i potaknuti njegovo rješavanje.

if !supportEmptyParas endif

*Što
se mora napraviti*

*if !supportEmptyParas endif*

if !supportListsA.     endifu
proces donošenja odluka uključiti lokalnu zajednicu, neovisne stručnjake,
načiniti usporedne analize o stupnju korisnosti/štetnosti prijedloga o
lociranju rizičnog postrojenja,

if !supportListsB.     endifosigurati
otvorenu i potpunu proceduru donošenja odluka,

if !supportListsC.     endifizraditi
usporedne prosudbe i procjene uz mogućnosti predlaganja alternativnih rješenja.

if !supportEmptyParas endif

## Uloge i odgovornosti

if !supportEmptyParas endif

Uspjeh
strategije i nacionalnog programa zaštite okoliša koji se iz nje izvodi, bitno
ovisi o uvjetima za dijalog između onih koji su odgovorni za zagađenje okoliša,
svih onih koji su pogođeni zagađenjem, onih koji oblikuju instrumente za
rješavanje problema zagađenja okoliša i nadziru njihovo djelovanje, onih koji u
održanju kakvoće okoliša vide svoj dugoročni interes, i onih koji znaju kako se
takvi problemi mogu riješiti. U interakciji bez koje nema učinka u zaštiti
okoliša mora se osigurati uvažavanje različitih, a često i suprostavljenih
mišljenja svih koji iste probleme vide i doživljavaju na različite načine.
Uvjeti za dijalog moraju biti takvi da jamče sudjelovanje svih dionika, svih
zainiteresiranih strana.

Tko
su dionici zaštite okoliša: sva tijela regionalne ili lokalne uprave, nevladine
organizacije ili zajednice, udruge građana, poslovne i strukovne zajednice,
obrazovne i znanstvene institucije, sindikati, proizvodne i neproizvodne
tvrtke, zanati, potrošači i svi pojedinci koji imaju izravan interes ili se
posredno smatraju zainteresitranima za onečišćenje ili zagađenje okoliša te
načine njegove zaštite, dakle, svi oni s interesom za primjenu zakonodavstva u
zaštiti okoliša, sprječavanje zagađenja, čuvanje prirodnih resursa i štednju
energije, remidijaciju, sustav gospodarenja otpadom, promicanje alternativnih
izvora energije, čistiju proizvodnju itd.

Od
neobične je važnosti pravo na mišljenje i uvažavanje tuđeg stava i glasa. Ne
postoji formula, način razmišljanja ili skup stručnjaka koji se mogu u problemima
zaštite okoliša nametati kao jedino mjerilo ili "istina", kao što ne
postoji niti jedan interes koji bi bio iznad ostalih, a u čije bi se ime
"branilo" ili "žrtvovalo" okoliš.

Sudjelovanje
svih građana, u međudjelovanju čiji je cilj zajednička dobrobit, najvažniji je
princip odnosa među dionicima zaštite okoliša. Za okoliš su svi suodgovorni,
bez obzira na specifične uloge koje u procesu odlučivanja o njegovoj zaštiti
mogu imati, a način predstavljanja svih pojedinačnih interesa i pravila o
načinu odlučivanja moraju se izvesti iz subsidijarnosti[if !supportFootnotes[90]endif](#_ftn90)
kao vodećeg principa.

## Vještine i znanja

if !supportEmptyParas endif

Za
implementaciju strategije od osobite je važnosti gradnja kapaciteta koji su
nužni za ustanovljavanje stanja okoliša i izvješćivanje o stanju okoliša, te
kao potpora oblikovanju politike zaštite okoliša. To bi trebalo ostvariti:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifunapređenjem
sustava za motrenje stanja okoliša,

if !supportListsB.     endifuspostavom
informacijskog sustava o okolišu,

if !supportListsC.     endifutemeljenjem
Agencije za zaštitu okoliša Republike Hrvatske.

if !supportEmptyParas endif

###### if !supportEmptyParas endif

###### Motrenje okoliša Republike Hrvatske

if !supportEmptyParas endif

Za
zaštitu je od osobite važnosti sustav motrenja okoliša. Mjerenje stanja okoliša
te promatranje prirodnih pojava i djelovanja ljudi na te pojave temelj je
sposobnosti razumijevanja i predviđanja promjena u okolišu. Motrenje ima dvije
osnovne funkcije: on bilježi promjene i nadzire poštovanje standarda. Za obje
zadaće naša infrastruktura je u začetku: dio se podataka za ocjenu stanja
okoliša uopće ne prikuplja, ono što se mjeri je nedovoljno, a tehnološka razina
laboratorija i instrumentacije nema onaj kapacitet koji je potreban za
multidisciplinarni i cjeloviti pogled na okoliš. Bez kapaciteta (tehnoloških i
ljudskih) da se sustavno provode detaljna mjerenja stanja okoliša i da se potom
podaci integriraju i interpretiraju, nema osnove za vođenje suvisle politike
zaštite okoliša. Bez organiziranog motrenja, svaki je akcijski program samo
tapkanje u mraku.

Uspostaviti
moderni sustav motrenja okoliša za nas znači razviti nacionalnu integriranu
mrežu promatračkih sustava, računalnih centara, komunikacijskih veza, arhiva i
datoteka. Kako to znači početi gotovo od početka, pruža nam se mogućnost da se
taj sustav tehnološki ustroji tako da se na temelju svemirskih, zračnih,
zemaljskih i morskih promatranja fizikalnih, kemijskih i bioloških značajki
osim podataka važnih za ocjenu stanja okoliša dobiju i informacije koje služe
čuvanju javnog zdravlja, života, imovine te

if !supportEmptyParas endif

nacionalnoga
prirodnog i kulturnog nasljeđa, odnosno da ustrojeni sustav motrenja služi i
znatno šire, za procjenu utjecaja poplava, zagađenja mora, suša, šumskih
požara, najezde kukaca i biljnih bolesti te za prikaz stanja u slučaju
prirodnih ili od ljudi izazvanih nesreća.

Da
bi se to ostvarilo potrebno je uz standardne metode motrenja zraka, voda, tla i
zračenja osobitu pažnju posvetiti stvaranju kapaciteta za mjerenja na daljinu
(remote sensing), obradu i analizu satelitskih slika te Geografski
informacijski sustav (Geographic information systems – GIS) kojima bi se moglo
pratiti promjene stanja okoliša. Sve se ovo može ostvariti uz relativno nisku
cijenu.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

###### Informacijski sustav o okolišu Republike Hrvatske

if !supportEmptyParas endif

Svima
dostupno, cjelovito, istinito i brzo informiranje o stanju okoliša preduvijet
je provođenja svake uspješne politike zaštite okoliša. Raspolaganje informacijama
o stanju i politici zaštite okoliša nije samo stvar demokratske forme: njime
se, između ostalog, potiče rast svijesti o okolišu i suodgovornosti za stanje,
promovira participacija u upravljanju i provodi edukacija. Stoga se korištenjem
novih informacijskih tehnologija mora znatno unaprijediti pouzdanost
informacija i način njihove diseminacije, kako bi se što efikasnije
implementiralo politiku zaštite okoliša. Uz koordinaciju Ministarstva zaštite
okoliša i prostornog uređenja mora se uspostaviti informacijski sustav o
okolišu Republike Hrvatsle koji:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifse
proteže na cijelu Republiku Hrvatsku, vezan sa sustavom za motrenje stanja
okoliša te svim glavnim institucijama odgovornima za okoliš,

if !supportListsB.     endifkorištenjem
moderne tehonologije i komunikacijskih standarda u skladu s europskim
zahtjevima osigurava pristup svim informacijama o okolišu Republike Hrvatske[if !supportFootnotes[91]endif](#_ftn91),
dopušta njihovu komunikaciju i razmjenu te omogućava korištenje kartografske
potpore,

if !supportListsC.     endifrazvija
rutine za obradu prikupljenih podataka o okolišu i njihovu evaluaciju
(modeliranje, predikcije i vizualizacija),

if !supportListsD.     endifje
povezan s Europskom agencijom za zaštitu okoliša (European Environmental Agency
- EEA) te s Europskom informacijskom i promatračkom mrežom (European
Environment Information and Observation Network - EIONET) kako bi se podaci o
okolišu Republike Hrvatske koristili za pripravu europskih izvješća o okolišu.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

###### Agencija za zaštitu okoliša Republike Hrvatske

if !supportEmptyParas endif

Kako
će pitanja zaštite okoliša postajati sve važnijima iz perspektive održivog
razvoja i integracije zaštite okoliša u politiku svakog sektora, tako će se u
potporu nadzora postojećih i oblikovanje novih politika zaštite okoliša morati
utemeljiti tijelo koje će unaprjeđivati postojeće stanje okoliša i usmjeravati
opću politiku Republike Hrvatske prema održivom razvoju.

if !supportEmptyParas endif

Položaj
toga tijela u sustavu zaštite okoliša morao bi više nalikovati agenciji
European Environmental Agency - EEA, no agenciji US Environmental Protection
Agency - US EPA. Buduća Agencija za zaštitu okoliša Republike Hrvatske ne bi trebala
imati regulatorne ovlasti, njezina bi svrha bila da osigura brze, relevantne i
pouzdane informacije o okolišu Republike Hrvatske za javnost i sva ona tijela
koja o okolišu odlučuju. Ona bi morala objediniti prikupljanje podataka o
okolišu, njihovu obradu i prikaz u obliku informacija te procjenu stanja
okoliša, baze podataka o okolišu i izvješćivanje. Njezini bi glavni ciljevi
bili osigurati:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifza
sve institucije sustava (izvršne i legislativne), informacije potrebne da se
efikasno implementira politika zaštite okoliša (s osobitim naglaskom na
integraciju u politike svakog sektora energetike, prometa, industrije itd.),

if !supportListsB.     endifutemeljenje
i održavanje referentnog centra s bazama podataka važnim za praćenje stanja
okoliša (socioekonomski podaci, pritisci na okoliš, stanje i kvaliteta),

if !supportListsC.     endifširoku
disiminaciju i pristup informacijama o okolišu,

if !supportListsD.     endifrazvoj
i koordiniranje sustava motrenja stanja okoliša u Republici Hrvatskoj te
prikupljanje svih podataka o okolišu (npr. kakvoće mora),

if !supportListsE.      endifunaprjeđivanje
usporedivosti i kvalitetu podataka o okolišu (npr. metodologije procjene
utjecaja na okoliš),

if !supportListsF.      endifredovito
izvještavanje o općem stanju okoliša Republike Hrvatske (osobito koristeći
indikatore) kao i o trendovima, te o implementaciji politike o efikasnosti
instrumenata u prioritetnim temama zaštite okoliša ili u prioritetnim sektorima
(tematska izvješća: kvalitete zraka i voda, kvalitete tla, klimatskih promjena
i sl.),

if !supportListsG.     endifredovito
izvještavanje o specifičnim problemima zaštite okoliša (npr. područja s
povišenom radioaktivnošću, kvaliteta okoliša i zdravlje i sl.),

if !supportListsH.     endifpomoći
tijelima uprave u razvoju novih oblika politike zaštite okoliša i praćenju
odvijanja akcijskih programa zaštite okoliša,

if !supportListsI.
endifsurađivanje s EEA i drugim institucijama EU
u zaštiti okoliša, osobito u procesu približavanja i priključenja.

if !supportEmptyParas endif

Agencija
bi kao ekspertno tijelo okupila i educirala vlastite stručnjake, a podjednako i
povezala znanstvenu zajednicu Republike Hrvatske u potporni sustav koji bi
trebao onima koji oblikuju politiku dati informacije o tome koji su učinci
korištenih politika, što pretežito utječe na kvalitetu okoliša i kakvi su
trendovi, a osobito o tome postoje li slabosti i pukotine u politici zaštite
okoliša. To bi vodilo k ustanovljavanju i nametanju standarda zaštite okoliša
konsistentnih s nacionalnim ciljevima zaštite okoliša, čime bi Agencija postala
glavni promotor održivog razvoja.

if !supportEmptyParas endif

## Učinkovita implementacija

if !supportEmptyParas endif

Učinkovita
implementacija strategije zaštite okoliša ovisit će o više faktora. Navodimo
samo neke:

if !supportListsA.     endifNacionalni
akcijski program zaštite okoliša,

if !supportListsB.     endifsustav
pokazatelja,

if !supportListsC.     endifstabilni
sustav unutrašnjeg financiranja,

if !supportListsD.     endifpomoć
vanjskim sredstvima.

if !supportEmptyParas endif

###### Nacionalni akcijski program zaštite okoliša

if !supportEmptyParas endif

Nacionalni
akcijski program zaštite okoliša, polazeći od usvojene strategije u kojoj su
jasni ciljevi i prioriteti, morao bi definirati akcije, sve potrebe u resursima
te rokove. Ostvarenje programa osigurava se instrumentima, a usmjerava
razvojnim ciljevima. Program ima smisla samo ako je sustavno evaluiran i prilagođavan.
Uspješnost programa provjerava se indikatorima koji pokazuju kako se odvija
program i gdje ga valja mijenjati ili dopunjavati.

Naš
nacionalni akcijski program zaštite okoliša trebao bi temeljnom strukturom
odraziti pristup koji je prihvaćen u EU u posljednjem "Petom akcijskom
programu EU: prema održivosti". Usto, on bi zbog specifičnosti naše
sadašnje pozicije, trebao sadržavati i sve one dijelove koji se odnose na
strategiju i proces priključivanja kako bi se u području zaštite okoliša,
osiguralo upravljanje procesom približavanja, te postizanje potpunog
usuglašavanja nakon pridruživanja EU.

Naš
bi nacionalni akcijski program zaštite okoliša, osim ostaloga, morao sadržati i
razraditi sljedeće ključne korake procesa približavanja EU:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifdetaljnu
analizu zahtjeva u legislativnom korpusu o okolišu EU,

if !supportListsB.     endifanalizu
pravnih neusklađenosti između legislativnog korpusa EU i postojećega hrvatskog
zakonodavstva za okoliš,

if !supportListsC.     endifidentifikaciju
institucionalnih potreba u Republici Hrvatskoj (s osobitim naglaskom na identifikaciju
tijela koja će provesti implementaciju transponiranog zakonodavstva),

if !supportListsD.     endifizradu
i provođenje legislativnog programa za prihvaćanje cjeline legislativnog
korpusa o okolišu EU (detaljan program s preciznim rasporedom provođenja, uz punu
participaciju javnosti tijekom procesa oblikovanja i donošenja legislative),

if !supportListsE.      endifprogram
mora predložiti i pratiti ostvarenje obveza (prilagodbu) drugih sektora u
području zaštite okoliša,

if !supportListsF.      endifjačanje
stručne infrastrukture (uključujući tehničku infrastrukturu i ljudske resurse
na odgovarajućoj razini stručnosti) i postojeće administrativno upravne
infrastrukture zaštite okoliša u svim sektorima,

if !supportListsG.     endifizradu
i provođenje posebnog programa implementacije legislative (sektorska analiza, s
određivanjem prioriteta i troškova implementacije, uz izradu strategije
financiranja te vremenski program usklađivanja) i

if !supportListsH.     endifutemeljenje
koordinacije i praćenja implementacije (budući da će broj zainteresiranih i
uključenih u implementaciju rasti).

if !supportEmptyParas endif

###### if !supportEmptyParas endif

###### Sustav pokazatelja (indikatora)

if !supportEmptyParas endif

Da
bi se dostiglo stanje održivog razvoja uz gospodarstvo koje zadovoljavajuće
funkcionira, nužno je pretpostaviti da će doći do promjena u proizvodnji i
načinima potrošnje kojima se smanjuje protok materijala i zagađenja na izvoru.
Informacije o vezi okoliša s ekonomskim i socijalnim dimenzijama industrijskog
društva temelj su odlučivanja o politici zaštite okoliša. Dobro vođenje
politike i provođenje akcijskih programa ovisi o tome kakva je kvaliteta
informacijama o rezultatima i problemima: odakle dolaze, koliko su značajni,
što su im razlozi i kakav uspjeh polučuje politika pri suočavanju s njima.

if !supportEmptyParas endif

Iako
je teško precizno definirati razliku između podataka i informacija, za javnost
je, i za one koji odlučuju o politici, zbog jednostavnosti i preglednosti važno
pretvoriti mnoštvo podataka u razumljive informacije. Pokazatelji su, kako je
to opisano u *Dobris Assessment*[if !supportFootnotes[92]endif](#_ftn92),
sistematizirani način informiranja. Na međunarodnom nivou, do sada je
najutjecajniji sustav indeksiranja stanja okoliša *Core Set* indikatora razvijenih za države OECD-a (1994). On se
sastoji od ukupno 72 indikatora klasificiranih prema temama s kojima su
povezani, ali i prema tome jesu li pokazatelji "pritisaka",
"stanja" ili "odgovora". Za analizu provođenja Petoga
akcijskog programa europske zajednice, EEA je razvila vlastiti skup od 84
indikatora. Postojeći indikatoski sustavi dosta pažnje posvećuju redukcijskim
ciljevima za emisiju polutanata, a malo korištenju resursa, pa se u posljednje
vrijeme javlja nekoliko novih prijedloga koji bi na međunarodnoj razini trebali
predložiti opsežan skup "održivih" ili "održivo-razvojnih"
indikatora.

Provođenje
našega nacionalnog akcijskog programa za zaštitu okoliša mora pratiti dobro
definirani skup indikatora, kako bi se provođenje programa moglo kontrolirati i
usmjeravati. On bi osim općih indikatora (npr. gustoće stanovništva,
nezaposlenosti, nacionalnog bruto-dohodka itd.) morao sadržati i inidikatore
pritisaka (proizvodnju i emisiju CO, CO2, SO2, NOx,
NH3, potrošnju CFC-a, halona, HCFC-a, metilbromida, komunalnog
odpada po stanovniku, proizvodnju opasnog otpada, kvalitetu vodotijekova,
potrošnju vode iz slatkovodnih izvora, raspoložive primarne energije, površinu
šuma, zaštićene površine šuma, zaštićena područja, unose nitrata i fosfata u
more, indeks proizvodnje kemikalija), ali i one koji "mjere"
napredovanje prema održivom razvoju, kakvi mogu biti:

if !supportEmptyParas endif

if !supportLists·
endifiskorištena površina po glavi stanovnika
(u EU ona iznosi 0,051 ha, a za nas bi, s obzirom na pad broja stanovnika do
2030. godine, ovaj indikator morao ostati nepromijenjenim),

if !supportLists·
endifpostotak poljoprivrednog zemljišta u
režimu organske poljoprivrede,

if !supportLists·
endifzaštićena površina Republike Hrvatske,
kao postotak od ukupne površine (EU ima cilj ostvariti 10% do 2010. godine, a
za nas bi taj postotak morao biti znatno veći),

if !supportLists·
endifpostotak šumskog područja koji se
prirodno regenerira i eksploatira selektivnom sječom ili je pod nekom drugom
dogovorenom praksom održivog upravljanja (za EU je cilj ostvariti 100%),

if !supportLists·
endifpotrošnja drva u m3 po glavi
stanovnika,

if !supportLists·
endifstvarna potrošnja primarne energije po
glavi stanovnika,

if !supportLists·
endifpostotak potrošnje enegije koji dolazi iz
obnovljivih izvora (cilj je EU postići do 2050. godine 60%),

if !supportLists·
endifpotrošnja umjetnih gnojiva u (kg/ha na
poljoprivrednom zemljištu) i pesticida (kg/ha obradive površine).

###### if !supportEmptyParas endif

###### Stabilni sustav unutrašnjeg financiranja

if !supportEmptyParas endif

Iskustva
tranzicijskih zemalja pokazala su da je tijekom prijelaza na tržišno
gospodarstvo radi prevladavanja, odnosno ublažavanja tržišnih i
institucionalnih poteškoća (nedostatnost financijskih sredstava za ulaganja u zaštitu
okoliša, slabo razvijeno tržište kapitala, nerazvijenost i nesigurnost
fiskalnog sustava itd.) koje otežavaju korištenje financijskih instrumenata u
financiranju zaštite okoliša i punu primjenu načela "onečiščavač
plaća" (karakterističnih za tržišna gospodarstva), uporaba
izvanproračunskih, namjenskih fondova, najprimjerenije rješenje. Fondovi
zaštite okoliša u tranzicijskim zemljama postali su temeljni mehanizmi
prikupljanja proračunskih i izvanproračunskih sredstava (sredstva naknada za
onečišćenje okoliša, korisničkih naknada/pristojbi, koncesijskih naknada,
doprinosa, prekršajnih kazni, darovnica, subvencija itd.), te raspoređivanja
tih sredstava na projekte u zaštiti okoliša temeljem utvrđenih kriterija. S
obzirom na kompleksnost i troškove u procesu približavanja i priključenja EU,
ovakav bi fond mogao imati važnu ulogu u implementaciji transponiranog
zakonodavstva[if !supportFootnotes[93]endif](#_ftn93). Fondove
zaštite okoliša osnovale su gotovo sve tranzicijske zemlje Istočne i Srednje
Europe[if !supportFootnotes[94]endif](#_ftn94).
Republika Hrvatska je jedina zemlja u tranziciji koja nema fond zaštite okoliša[if !supportFootnotes[95]endif](#_ftn95).
Udio fondova zaštite okoliša u financiranju ukupnih investicija za nadzor i
smanjenje onečišćavanja okoliša u razdoblju 1993.-1996. godine, iznosio je u
Poljskoj između 30-40%, a u Mađarskoj, Litvi i Sloveniji oko 20% (1996.
godine). Glavni oblici financiranja većine fondova su meki krediti i
bespovratna sredstva. Najveći dio sredstava ulaže se u strateške prioritete: u
zaštitu zraka, voda i sustav gospodarenja otpadom. Financiranje je prije svega
u funkciji provedbe Nacionalnog akcijskog plana zaštite okoliša. Ocjenjuje se
da su fondovi dali dobre rezultate u zaštiti okoliša u tranzicijskim zemljama,
jer su:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifubrzali
ostvarenje poboljšanja u okolišu,

if !supportListsB.     endifubrzali
razvoj domaćeg tržišta za financiranje zaštite okoliša,

if !supportListsC.     endifpokrenuli
dodatna ulaganja u zaštitu okoliša,

if !supportListsD.     endifomogućili
prilagodljiviju uporabu financijskih sredstava izbjegavanjem dijela
administrativnih ograničenja koje nameću uobičajene proračunske procedure,

if !supportListsE.      endifojačali
sposobnost priprave projekta i provedbu politike zaštite okoliša.

if !supportEmptyParas endif

Osnivanje
nacionalnog, odnosno, općeg fonda za zaštitu okoliša za neke je od
tranzicijskih zemalja bilo ključno za učlanjenje u odgovarajuće programe
Europske unije (PHARE program), za njihovo pozicioniranje na listi čekanja za
ulazak u EU, kao i ostvarivanje nužne suradnje s pojedinim organizacijama u
okviru UN-a, te za produbljivanje financijskih odnosa sa svjetskim financijskim
središtima (MMF, EBRD, Svjetska banka i sl.).

if !supportEmptyParas endif

###### Pomoć vanjskim sredstvima

if !supportEmptyParas endif

Jasno
definirana politika zaštite okoliša Republike Hrvatske, oblikovana usvojenom
strategijom i nacionalnim akcijskim programom zaštite okoliša, te poduprta
instrumentima i vlastitim financiranjem zaštite okoliša može računati na
dodatna i/ili poticajna sredstva svjetskih financijskih središta i institucija
(EU-PHARE programa, Svjetska banka,

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Američka
agencija za istraživanje i razvoj - USAID) putem tehničke i drugih oblika
pomoći.

### KLJUČNI ELEMENTI ZA PROCJENU USPJEHA

if !supportEmptyParas endif

Usaglašavanje
sa korpusom zakonodavstva EU nije samo političko ili formalno pitanje.
Unapređenje gospodarstva i okoliša važniji su razlozi, jer puna implementacija
zakonodavstva znači ostvarenje uvjeta za modernu i efikasniju industriju i
proizvodnju energije te bolju infrastrukturu za zaštitu okoliša. No, bez obzira
na to što implementacija znači jasne prednosti, brzo će ostvarenje biti teško,
zbog minimalnih financijskih i drugih resursa.

if !supportEmptyParas endif

Ostvarenje
ove strategije za Republiku Hrvatsku ima sljedeće faktore:

if !supportEmptyParas endif

## Prednosti

if !supportListsA.       endifJačanje
sustava zaštite okoliša, osobito uvođenjem novih instrumenata za smanjenje
pritiska na okoliš,

if !supportListsB.
endifUnaprjeđenje okruženja u kojem
funkcionira sustav zaštite okoliša (otvaranje putova k potpunom informiranju o
okolišu),

if !supportListsC.       endifKoncentracija
regulatorne funkcije u segmentu zaštite okoliša unutar jednog tijela,

if !supportListsD.       endifPodizanje
razine zaštite okoliša u odnosu na sadašnje stanje i očuvanje okoliša uz
pozitivne promjene i otvaranje mogućnosti za rast i zapošljavanje u nekim
sektorima (turizam, proizvodnja zdrave hrane, čistija proizvodnja),

if !supportListsE.
endifOstvarenje prvog koraka na putu k
održivom razvoju,

if !supportListsF.
endifOstvarenje važnog uvjeta za integraciju u
EU,

if !supportListsG.       endifOtvaranje
mogućnosti zapošljavanja na poslovima zaštite okoliša.

if !supportEmptyParas endif

Zbog ostvarenja ove strategije mogu se
predvidjeti sljedeći:

if !supportEmptyParas endif

## Nedostaci

if !supportListsA.     endifVisoka
cijena približavanja i integracije za segmet okoliša, s malim doprinosom EU.
Prema postojećim evaluacijama može se ukupan iznos našeg integriranja u EU samo
za područje zaštite okoliša procijeniti na oko 5,85 miljardi eura[if !supportFootnotes[96]endif](#_ftn96).
To se čini za svako gospodarstvo, a osobito za ono u Republici Hrvatskoj,
velikim teretom, posebno ako se odnosi na kratkoročno razdoblje (u slučaju
ubrzanog scenarija približavanja EU),

if !supportListsB.     endifNajveći
bi dio troška pao na lokalnu zajednicu koja u sadašnjoj situaciji nema
sredstava niti za osnovno funkcioniranje,

if !supportListsC.     endifTemeljita
promjena legislativnog okvira zaštite okoliša (prema EU zahtjevima) i njezino
prilagođavanje postojećem ustavno-pravnom sustavu Republike Hrvatske kroz dugu
parlamentarnu proceduru,

if !supportListsD.     endifAdministrativne
i organizacijsko-upravne promjene u ovlastima,

if !supportListsE.      endifKrupna
proračunska restrukturiranja sa socijalnim posljedicama ili zamašni inozemni
krediti.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

U ostvarenje pomažu
sljedeće:

if !supportEmptyParas endif

## Pogodnosti

if !supportListsA.     endifPostojeći
ljudski potencijali i svijest o potrebi promjena,

if !supportListsB.     endifPostoji
funkcionalan sustav zaštite okoliša (administracija, uprava, sistematizirano
zakonodavstvo i operativa),

if !supportListsC.     endifNizak
je nivo inustrijske proizvodnje i emisija u okoliš,

if !supportListsD.     endifMinimalna
aktivnost u "industrijskoj" poljoprivredi.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Odmažu sljedeća:

if !supportEmptyParas endif

## Ograničenja

if !supportListsA.     endifOpće
gospodarsko stanje u kojem je najveći problem nezaposlenost,

if !supportListsB.     endifOkruženje
u kojemu se nepoštivanje zakona i regulatornih ograničenja tolerira, Neefikasni
sudbeni sustav; Zbog toga su instrumenti, definirani postojećim zakonima,
nedjelotvorni,

if !supportListsC.     endifNema
slobodnih sredstva za transpoziciju i implementaciju zakonodavstva EU,

if !supportListsD.     endifOgraničeni
ljudski resursi potrebni za obavljanje izuzetno stručnog i opsežnog posla,

if !supportListsE.      endifNeuređene
zemljišne knjige.

### PRAVNI OKVIR U REPUBLICI HRVATSKOJ

if !supportEmptyParas endif

Zaštita
okoliša i prirode u Republici Hrvatskoj se uređuje Zakonom o zaštiti okoliša
("Narodne novine", br. 82/94. i 128/99.), Zakonom o zaštiti zraka
("Narodne novine", br. 48/95.), Zakonom o otpadu ("Narodne
novine", br. 34/95.), Zakonom o zaštiti prirode ("Narodne
novine", br. 30/94., "Narodne novine", br. 72/94.) i propisima
koji su doneseni  na temelju tih zakona.
Određena pitanja zaštite okoliša u odnosu na pojedine sastavnice okoliša
uređuju se posebnim zakonima (Zakon o vodama, Zakon o financiranju vodnog gospodarstva,
Pomorski zakonik, Zakon o komunalnom gospodarstvu, Zakon o šumama, Zakon o
rudarstvu, Zakon o poljoprivrednom zemljištu, Zakon o morskom ribarstvu, Zakon
o slatkovodnom ribarstvu, Zakon o lovu, Zakon o prostornom uređenju i dr.) kao
i njihovim provedbenim propisima.

Transpozicija
legislative EU i integracija prenesenog zakonodavstva u ustavno-pravni
sustav Republike Hrvatske predstavljat će vrlo složen i dugotrajan posao, jer
skup normi i ograničenja valja ugraditi u postojeći ustavno-pravni sustav.
Proces će paralelno teći za mnoga područja pa će jedan od prioriteta biti
uspostava pravne koordinacije. Transpozicija zakonodavstva u području zaštite
okoliša ima i šire značenje od normiranja ponašanja: smatra se kako legislativa
iz područja zaštite okoliša posebno utječe na dva područja: (1) na slobodnu
cirkulaciju robe, te na (2) tržišno nadmetanje, budući da primjena okolišne
legislative nameće restrikcije protoku robe i utječe na konkurentsku sposobnost
poduzeća. Tako će se prilagođavanje europskom zakonodavnom korpusu u području
zaštite okoliša, zasigurno osjetiti i u drugim sektorima.

if !supportEmptyParas endif

### PROJEKTI,  INICIJATIVE,  IDEJE

if !supportEmptyParas endif

Zaštita okoliša, osim organiziranog sustava, zahtijeva
i gradnju okruženja koje podiže opću razinu informiranosti i znanja te svijest
o tome da je za zaštitu suodgovoran svaki građanin i da svaki građanin može
braniti svoj interes i biti izravno, ili kroz ad hoc/tematsko udruživanje, i
koalicije dionika zaštite okoliša. Okruženje sustava zaštite okoliša gradi se
na različitim inicijativama, programima i projektima:

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.     endifpotpore
kulturi zaštite okoliša (odgoj i obrazovanje za okoliš u nastavnim programima,
promoviranje koncepta održivog razoja u svim formalnim i neformalnim
institucijama obrazovanja, dodjelom nagrada za ostvarenje osobitih rezultata u
zaštiti okoliša itd.),

if !supportListsB.     endifprimjene
koncepta održivog razvoja na lokalnoj razini (kreiranje modela održivog razvoja
lokalnih zajednica temeljenih na specifičnim potrebama i resursima, izrada i
primjena lokalnih agendi 21, planova održivog razvoja ili lokalnog akcijskog
programa zaštite okoliša uz potpuno uključivanje javnosti i stručnjaka u
planiranje i odlučivanje),

if !supportListsC.     endifpromicanja
korištenja alternativnih izvora energije, štednje energije te očuvanja drugih
prirodnih resursa i sl. (10.000 solarnih krovova u Dalmaciji do 2005. godine,
eko-kuća, zdravo naselje, pošumljavanje, kompostiranje, separacija otpada u
domaćinstvu i recikliranje itd.)kako
bi se razvila odgovornost aktera prema okolišu i svijest o tome da se i odnos i
stanje mogu mijenjati,

if !supportListsD.     endifjačanje
kapaciteta kod izvaninstitucionalnih dionika (nevladine udruge i društva
građana) kako bi se ojačalo nadzor stanja i zahvata u okolišu te pomoć u
djelovanju institucija u sustavu zaštite (imajući u vidu Konvenciju iz Aarhusa
te Aalburšku konvenciju) za što je od osobitog značenja edukacija kroz
radionice, konzultacije, stvaranje priručnika i sl.

### SAŽETAK

**if !supportEmptyParas endif**

Ova
strategija polazi od nedvojbene potrebe da se stanje okoliša u Republici
Hrvatskoj unaprijedi te opredjeljenja da se to može ostvariti dogradnjom
postojećeg sustava zaštite okoliša i pripravljanjem za krupne izazove koji su
pred nama. Dvije su teme posebno važne i dugoročno će imati veliki utjecaj na
zaštitu okoliša u Republici Hrvatskoj pa stoga imaju i veliki utjecaj na
oblikovanje ove strategije: (1) usmjeravanje Republike Hrvatske k održivom
razvoju i (2) približavanje i priključenje Republike Hrvatske Europskoj uniji
(EU).

Koncept
održivog razvoja mora postati dominantna odrednica cjelokupne strategije
razvoja Republike Hrvatske. Nastojanjem da se usmjerimo k održivom razvoju želi
se ciljeve zaštite okoliša uskladiti s dugoročnim nacionalnim socijalnim i
ekonomskim interesima vodeći računa o tome da se okoliš nikada ne smije
zaboraviti te da se okoliš ne smije ni zbog čega zanemariti.

Želimo
li ispuniti sve pretpostavke u odnosu na okoliš, a koje se zemlji kandidatu za
priključenje EU nameću, onda moramo s obzirom na opsežnost posla za taj korak
imati program i plan, kojima je strategija polazište. Poslovi koje kroz proces
prilagođavanja EU, u dijelu koji se odnosi na zaštitu okoliša, treba planirati,
organizirati, financirati i obaviti, u najvećem su dijelu takve prirode, i od
našeg su dugoročnog interesa, da ih Republika Hrvatska, želi li unaprijediti
stanje okoliša, mora napraviti bez obzira na to hoće li se, kada i kako
donijeti politička odluka o kandidaturi za EU, i bez obzira na to kako će EU u
pregovorima vidjeti dinamiku našeg približavanja.

Strategija
zaštite okoliša Republike Hrvatske raščlanjuje putovanje koje je pred nama: ona
govori o okolnostima u kojima se nalazimo (stanju okoliša i obvezama), o
preprekama (postojećim i budućim pritiscima na okoliš te zahtjevima koje moramo
ispuniti) i o smjeru (odgovorima na pritiske) koji valja izabrati, želimo li
ostvariti ciljeve i očuvati okoliš.

**if !supportEmptyParas endif**

##### Kakvo je stanje okoliša u Republici Hrvatskoj?

#####

Na
to važno pitanje, s kojim mora početi svaki razgovor o tome što činiti za
okoliš u budućnosti, na žalost, ne znamo točno odgovoriti. Ocijeniti stanje okoliša
u Republici Hrvatskoj ne znamo stoga što ne postoji detaljno i sustavno
praćenje sastavnica okoliša mjerenjem za njih karakterističnih parametara, nema
cjelovitog prikupljanja informacija o okolišu i, najvažnije, nema dogovorenih
specifičnih pokazatelja kojima bi se pratile promjene u stanju okoliša. Na
temelju onoga što znamo, mišljenja o stanju okoliša u Republici Hrvatskoj su
podijeljena: jedni drže da je ono toliko loše da - i zbog stanja i zbog odnosa
prema Jadranskom moru - valja dignuti uzbunu; drugi su pak skloni idealizaciji
i misle da je, u usporedbi s ostatkom Europe, stanje našeg okoliša dobro,
štoviše, odlično, pa da upravo na tome možemo graditi budućnost, primjerice
kroz ekološki turizam i proizvodnju zdrave hrane. Moramo pretpostaviti, i
vjerovati, da je istina negdje u sredini, sve dok se stanje ne bude moglo
sustavno i cjelovito nadzirati.

if !supportEmptyParas endif

##### Kakvi su i odakle dolaze pritisci na okoliš?

if !supportEmptyParas endif

Jedna
od posljedica domovinskog rata i zamršenih zbivanja u gospodarastvu posljednjih
deset godina, niz je strukturalnih i socijalnih promjena s posljedicama na
oblik i raspodjelu pritisaka na okoliš: došlo je do preraspodjele stanovništa;
neke industrijske grane odumiru, a neke stagniraju; promet osobnih vozila
znatno je porastao; turizam je gotovo deset godina životario, a sada je u brzom
rastu; poljoprivredna je proizvodnja prošla kroz veliki zaokret. Sve je to
uzrokovalo promjene čiji opseg i značajke još uvijek dostatno ne razumijemo i
koje slabo kontroliramo. Dok su u nekim ruralnim dijelovima umanjeni, pritisci
na okoliš su porasli u gradovima, u jadranskom priobalju, na otocima, a
odrazili su se na kakvoći tla, zraka i osobito voda, te kakvoći i biološkoj
raznovrsnosti Jadranskog mora. Zbog različitih su razloga, a jedan od
najopasnijih je nemar, nekim vrstama pritisaka izložene i izravno ugrožene čak
i cjeline u nacionalnim parkovima i parkovima prirode, koje su posebno
izdvojene kao nacionalna prirodna baština. Pritisci na okoliš dolaze iz svih
sektora, a posebna se pozornost zbog sustavnih, dugoročnih i raznovrsnih šteta
okolišu mora posvetiti prometu (strukturi korisnika, gradnji infrastrukture,
kakvoći goriva), energetici (emisijama, prijenosu, otpadu i korištenju fosilnih
goriva), industriji (emisije i otpadne vode), turizmu i dijelom poljoprivredi
(korištenje umjetnih gnojiva, pesticida) te preventivi industrijskih nesreća.

if !supportEmptyParas endif

##### Kako funkcionira postojeći sustav zaštite okoliša?

if !supportEmptyParas endif

Postojeći
je sustav zaštite okoliša manjkav: zakonodavstvo je za nas predetaljno, često
je neusklađeno, a dio je regulative oblikovan bez sudjelovanja struke, njegova
se primjena nekažnjeno ignorira ili djelomično izbjegava zbog slabosti u
pravnom sustavu. Još uvijek nisu objedinjene sve upravne i regulatorne funkcije
važne za zaštitu okoliša u usklađen institucionalni ustroj, a za dio tema u
zaštiti okoliša podijeljene su ovlasti. Zbog nedostatnih sredstava operativni
dio sustava zaštite okoliša uspijeva zbrinuti samo manji dio potreba, što se
osobito vidi u nedostatku potrebne infrastrukture te u slabašnom i neodgovarajućem
sustavu gospodarenja otpadom.

if !supportEmptyParas endif

##### Što je dugoročni cilj zaštite okoliša u Republici Hrvatskoj?

if !supportEmptyParas endif

Za zemlju izrazite geografske i biološke
raznolikosti, s postojećim prirodnim zalihama i potencijalom za proizvodnju
hrane, opći je cilj zaštite detaljno pratiti stanje okoliša i upravljati
pritiscima na okoliš na takav način i u onoj mjeri u kojoj se jamči dugoročna i
cjelovita zaštita okoliša, uz gospodarski napredak i socijalni boljitak, kako
bi se s vremenom postiglo uvijete za ostvarenje - u svijetu prihvaćenog -
koncepta održivog razvoja. Dugoročno, mi moramo dograditi postojeći sustav
zaštite okoliša i prilagoditi ga onima kakvi su u zemljama EU, ostvariti
ravnopravnu suradnju svih aktera u zaštiti okoliša te potaknuti rast svijesti o
važnosti okoliša te sveopćeg učešća u njegovom očuvanju da se sačuva i
unaprijedi kakvoća vode, mora, zraka i tla u Republici Hrvatskoj, održi
postojeća biološka raznolikosti zaštite prirodne zalihe te integritet područja
posebnih značajki.

if !supportEmptyParas endif

##### Što se mora napraviti da se taj dugoročni cilj ostvari?

if !supportEmptyParas endif

if !supportListsA.
endifSkrb o okolišu mora se integrirati u sva
glavna politička područja u kojima treba postati jedna od dimenzija; koncept
održivog razvoja sa zaštitom okoliša kao važnom komponentom mora biti
integriran u sva područja (sektore, segmente) i mora biti polazište za sve
strategije i provedbene programe.

if !supportListsB.
endifRepublika Hrvatska mora u procesu
europskih integracija, a prije priključenja EU, prenijeti i primijeniti onaj
dio zakonodavstva EU koji se odnosi na zaštitu okoliša. To će biti složen i skup
posao što će donijeti krupne promjene, uključujući i administrativne, i kojega
će valjati obaviti brzinom na koju nismo navikli. Korak prema EU mogao bi biti
početak puta u pravom smjeru, a prije svega u našem vlastitom interesu, jer će
se uz tehničku (i djelomičnu financijsku) pomoć EU razriješiti neki od
današnjih problema. U okviru tog posla valja utemeljiti Agenciju za zaštitu
okoliša kao most prema sustavu zaštite okoliša EU.

if !supportListsC.
endifPostojeća legislativa i regulativa u
zaštiti okoliša mora biti dosljedno i bez izuzetaka primjenjivana; obveze i
norme se moraju poštovati, a oni koji ih se ne drže, moraju biti kažnjeni. Iako
se sve ovo u uređenoj državi razumijeva, ovdje je naglašeno stoga što su
sloboda vlastitog tumačenja obveza i deficiti u institucijama, a posebice u
sudstvu, danas toliki da izravno ugrožavaju okoliš, premda postoje jasne norme.

if !supportListsD.
endifMora se izraditi detaljan nacionalni
program zaštite okoliša temeljen na usvojenoj stategiji zaštite okoliša. On se,
isto tako, mora jasno izraženom političkom voljom potvrditi, a potom, ga se
mora provesti.

if !supportListsE.
endifMora doći do dijeljenja odgovornosti za
stanje okoliša - tek se punom suradnjom svih aktera (stanovništvo, zagađivači,
operativne organizacije, regulatorna tijela, eksperti, nevladine udruge itd.)
mogu ostvariti dogovorene mjere i nacionalni program zaštite okoliša.

if !supportListsF.
endifRepublika Hrvatska mora izgraditi
kapacitete potrebne da se cjelovito i sustavno prati stanje okoliša, da se
informacije o okolišu prikupljaju i obrađuju, te učine dostupnima svim
akterima. Isto tako, mora se dogovoriti sustav takvih pokazatelja stanja
okoliša, kakvima se može pratiti rezultate primjene politike i provedbe
programa zaštite okoliša.

if !supportListsG.
endifNema zaštite okoliša bez stabilnog
financiranja. U tu se svrhu mora utemeljiti fond sa zakonom definiranim
prikupljanjem sredstava, isključivo namijenjen upravljanju okolišem (programima
praćenja stanja okoliša, provedbi mjera zaštite itd.).

if !supportListsH.
endifNišta se u okolišu ne može promijeniti
bez mijenjanja odnosa spram okoliša, a on se ne može promijeniti mehanički - autoritetom
države, snagom zakona pa čak niti inventivnim instrumenatima zaštite okoliša.
Promjene odnosa prema okolišu zbivaju se samo s rastom opće razine svijesti, a
da bi se to zbilo, mora se na tome dugoročno i aktivno raditi kroz niz malih, i
od države poduprtih, projekata (štednje energije, edukacije o okolišu, primjene
principa održivog razvoja u lokalnim uvjetima, razvoja kulture zaštite okoliša,
promocije korištenja obnovljivih izvora energije itd.).

if !supportListsI.
endifNovim instrumentima (osobito
financijskim) mora se pojačati sadašnju vrlo labavu zaštitu nacionalnih parkova
i parkova prirode, te što prije izdvojiti i zaštiti prirodnu baštinu na još
nezaštićenim, a dragocjenim područjima nacionalnog teritorija (Lastovo,
Biokovo, cjelina Velebita, Kopački rit, Papuk, Učka, Elafiti, Lička Plješevica
itd.).

if !supportListsJ.
endifOd osobite je važnosti jedan od
najvrednijih i najosjetljivijih dijelova prirodne baštine Republike Hrvatske,
Jadransko more, otoci i obalno područje, na koje treba gledati kao na cjelinu kojom
se mora pažljivo i s ljubavlju upravljati, kako veliki pritisci kojima su
stalno izloženi (promet, ribarstvo, turizam itd.) ne bi uzrokovali
nepopravljivu štetu.

### if !supportEmptyParas endif

### Klasa:351-02/01-01/01 Zagreb, 25. siječnja 2002.

            HRVATSKI
SABOR

    Predsjednik
Hrvatskog Sabora

**Zlatko Tomčić**, v.r.

### if !supportEmptyParas endif

### GLOSAR

if !supportEmptyParas endif

**EEA** *European Environmental Agency*,
Europska agencija za zaštitu okoliša

**if !supportEmptyParas endif**

**environmental****acquis**
je skraćenica za *environmental acquis
communautaire* kojiuključuje direktive,
regulativu i odluke koje se odnose na okoliš, a prihvaćene na temelju
različitih ugovora koji zajedno čine primarne zakone EU; Termin se koristi kao
kolektivna oznaka za sve oblike politike, zakone, i ciljeve o okolišu, a o
kojima se suglasila EU.

**if !supportEmptyParas endif**

**strategija** jevještinautvrđivanja dugoročnih ciljeva i načina njihovog ostvarivanja,
način postizanja ciljeva, dugoročna zamisao. U slučaju ove strategije misli se
na: opis stanja od kojega polazimo, listu ciljeva koje želimo ostvariti i
prijedlog osnovnih mjera koje su potrebne da se, s obzirom na polazište,
odabrani ciljevi ostvare,

if !supportEmptyParas endif

**održivi razvoj**
ima različita značenja za različite ljude. Najčešće se citira definicija po
kojoj je održivi razvoj takav razvoj koji zadovoljava potrebe sadašnjice, te omogućuje
budućim naraštajima da zadovolje svoje potrebe[if !supportFootnotes[97]endif](#_ftn97).
Kako ne znamo što su potrebe budućih generacija, pretpostavljamo da one neće
biti manje od današnjih.
Zanimljivo je definiranje održivog razvoja kao istovremenog ostvarenja četiriju
ciljeva: (A) društvenog progresa u kojem su prepoznate potrebe za svakoga; (B)
učinkovite zaštite okoliša; (C) umjerenog (razumnog) korištenja prirodnih
resusrsa; (D) održanja visoke i stabilne razine gospodarskog rasta i
zaposlenosti,

if !supportEmptyParas endif

**remidijacija**
je čišćenje ili kakva druga metoda uklanjanja, ograničenja i zaustavljanja
toksičnog zagađenja,

if !supportEmptyParas endif

**restoracija**
je skup mjera koje se poduzimaju kako bi se lokaciju vratilo u stanje u kojem
je bila prije zagađenja,

if !supportEmptyParas endif

**"Seveso"
direktiva EU** ime zahvaljuje velikoj industrijskoj
nesreći koja se dogodila1976.
godine u kemijskoj tvornici u Italiji, u mjestu Meda, 20 km od Milana. Zbog
eksplozije je došlo do ispuštanja toksičnog oblaka TCDD
(2,3,7,8-tetrachlorodibenzo-*p*-dioxin)
u atmosferu pri čemu je dioksin najviše zagadio gusto naseljeno područje komune
Seveso. Nakon vrlo loše vođenog postupka saniranja posljedica nesreće, došlo
je, u nekim zemljama koje su danas u EU, do znatnih promjena politike usmjerene
k pripravi za slučaj industrijskih nesreća. Rezultat je donošenje
"Seveso" direktive EU, kao industrijske regulative usmjerene k
upravljanju nesrećama.

if !supportEmptyParas endif

**okoliš** je
prirodno okruženje: zrak, tlo, voda, more, klima, biljni i životinjski svijet u
ukupnosti uzajamnog djelovanja i kulturna baština kao dio okruženja kojega je
stvorio čovjek[if !supportFootnotes[98]endif](#_ftn98).

if !supportEmptyParas endif

### REFERENCE

if !supportEmptyParas endif

Na
web stranici <http://europa.eu.int/comm/environment/docum/index.htm>
je popis  COM i SEC dokumenata
EU iz kojih se mogu iščitati svi glavni strateški pravci koji određuju politiku
EU prema okolišu. Dio je važećih dokumenata, a dio je još u postupku
usaglašavanja
i potvrđivanja. Popis sadrži glavninu dokumenta koji su korišteni u
oblikovanju ovog teksta. Prema imenu i ~~referencama
dokumenata~~indeksima, u bazama podataka EU može se
pronaći svaki od ovih dokumenata.

if !supportEmptyParas endif

Zainteresirani se
čitatelj upućuje na još dva smjera kojima će doći do važnih dokumenata o
okolišu, osobito
onih koji govore o temama i sektorima koje kao prioritet izdvaja ova
strategija: jedan je preko stranica Europske agencije za zaštitu okoliša, a drugi vodi
preko stranice EU posvećene legislativi za zaštitu okoliša <http://europa.eu.int/eur-lex/en/lif/ind/en_analytical_index_15.html>
.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

### DOKUMENTI KOJI PODUPIRU OSTVARENJE

if !supportEmptyParas endif

Na
web stranici <http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/s15000.htm>if !supportNestedAnchorsendif je popis dokumenata EU o politici prema
različitim temama i specifičnim problemima zaštite okoliša. Stranica je
linkovima povezana s originalnim dokumentima koje se može pregledati na glavnim
jezicima EU. Svaki je od njih prozor kroz koji se može pogledati u složen i
isprepleten sustav dokumenata o zaštiti okoliša EU. Naslovi tema
predstavljaju meridijane i paralele kojima se može orijentirati u golemom, ali i
koordiniranom sustavu. Sve ovo čini administrativni i politički okoliš kroz koji se
moramo provlačiti na strmom putu europskih
integracija. Znanje o tome, što se traži od
nas,
olakšat će svaki korak naprijed u svakom od sektora koji prolazi
prilagođavanje.

if !supportEmptyParas endif

if !supportFootnotes

---

endif

[if !supportFootnotes[1]endif](#_ftnref1)     Zastupnički dom Hrvatskoga državnog
sabora prihvatio ga je 22. svibnja 1998.

[if !supportFootnotes[2]endif](#_ftnref2)     Prema Zakonu takvo izvješće
mora sadržavati: podatke o stanju okoliša u državi (pokazatelji stanja
okoliša), podatke o utjecaju pojedinih zahvata na okoliš, o svim nepovoljnim
utjecajima na okoliš (pokazatelji pritisaka na okoliš), analizu ostvarivanja
Strategije i Programa zaštite okoliša (kad postoje), procjenu izrade novih ili
izmjene i dopune postojećih dokumenata, ocjenu provedenih mjera i njihove
učinkovitosti, ocjenu provedenog nadzora, podatke o izrečenim kaznama,
korištenju financijskih sredstava za zaštitu prirode i okoliša (pokazatelji
odgovora na pritiske) te druge važne podatke za zaštitu prirode i okoliša.

[if !supportFootnotes[3]endif](#_ftnref3)     "Narodne novine",
br.  30/94., izmjene "Narodne
novine", br. 68/98. i "Narodne novine", br. 61/00.

[if !supportFootnotes[4]endif](#_ftnref4)     Donesena na skupnoj sjednici svih vijeća Hrvatskoga sabora 5. lipnja
1992.

[if !supportFootnotes[5]endif](#_ftnref5)     Više u odjeljku: **Pravni okvir**

[if !supportFootnotes[6]endif](#_ftnref6)     Npr. Pravilnik o obavljanju
gospodarskog ribolova u moru ("Narodne novine", br. 83/00.)

[if !supportFootnotes[7]endif](#_ftnref7)     Navodimo samo neke:
Konvencija o zaštiti ozonskog omotača, (Beč, 1985.); Montrealski protokol o
tvarima koje oštećuju ozonski omotač, (Montreal, 1987.); Okvirna konvencija UN
o promjeni klime, (Rio de Janeiro, 1992.); Kyoto protokol uz Okvirnu konvenciju
UN o promjeni klime, (Kyoto, 1997.); Konvencija o biološkoj raznolikosti (Rio
de Janeiro, 1992.); Protokol o posebno zaštićenim područjima Sredozemnog mora i
o biološkoj raznolikosti Sredozemlja (Ženeva, 1982.), uz Konvenciju o zaštiti
morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Barcelona, 1976.); Konvencija o
ranom izvješćivanju o nuklearnoj nesreći, (Beč, 1986.); Konvencija o pomoći u
slučaju nuklearne nesreće ili radiološke opasnosti, (Beč, 1986.); Konvencija o
nuklearnoj sigurnosti, (Beč, 1994.).

S tim u vezi, jedan od značajnih međunarodnih
ugovora kojeg je Republika Hrvatska potpisala, a koji se priprema za
potvrđivanje, je Konvencija o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u
odlučivanju o okolišu i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša, (Aarhus,
1998.).

[if !supportFootnotes[8]endif](#_ftnref8)     United Nations Development Program (UNDP)

[if !supportFootnotes[9]endif](#_ftnref9)     Kyoto protocol to the United
Nations Framework Convention on Climate Change, prihvaćen na konferenciji u
Kyotou 1997. g.

[if !supportFootnotes[10]endif](#_ftnref10)    Regional Environmental
Reconstruction Programme (REReP)

[if !supportFootnotes[11]endif](#_ftnref11)    Bilateralni sporazumi o suradnji
u vezi sa zaštitom voda: Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade
Republike Mađarske o vodnogospodarskim odnosima, lipanj 1994. (“Narodne novine”
– Međunarodni ugovori, br. 10/94.); Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i
Bosne i Hercegovine o uređenju vodnogospodarskih odnosa (“Narodne novine” –
Međunarodni ugovori, br. 1-2/96.); Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i
Vlade Republike Slovenije o uređenju vodnogospodarskih odnosa (“Narodne
novine”  dodatak Međunarodni ugovori,
br. 10/97.) (Ugovor nije na snazi, jer ga slovenska strana nije ratificirala.)

[if !supportFootnotes[12]endif](#_ftnref12)    Fifth European Community
Environment Programme: towards sustainability, (1993.)

[if !supportFootnotes[13]endif](#_ftnref13)    Global assessment - Europe’s
environment: what directions for the future? (2000)

[if !supportFootnotes[14]endif](#_ftnref14)    Engl.: *acters, stakeholders.* Može se prevesti i kao sa dionici ili
nositelji interesa. U ovoj se strategiji koristi termin: akteri.

[if !supportFootnotes[15]endif](#_ftnref15)    Puni tekst na adresi:
http://europa.eu.int/comm/environment/newprg/index.htm

[if !supportFootnotes[16]endif](#_ftnref16)    Communication from the Commission to the
Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee, the
Committee of the Regions and the Candidate Countries in Central and Eastern
Europe on Accession Strategies for Environment: Meeting the Challenge of
Enlargement with the Candidate Countries in Central and Eastern Europe, COM
(98) 294

[if !supportFootnotes[17]endif](#_ftnref17)    Agenda 2000 – For a stronger
and wider Union, COM (97) 2000

[if !supportFootnotes[18]endif](#_ftnref18)    Engl.: environmental acquis
communautaire. Vidi odjeljak: **M) Glosar**.

[if !supportFootnotes[19]endif](#_ftnref19)    Guide to the Approximation of
European Union Environmental Legislation, SEC(97) 1608

[if !supportFootnotes[20]endif](#_ftnref20)    Preparation of the Associated
Countries of Central and Eastern Europe for Integration into the Internal
Market of the Union, COM (95) 163, dokument poznat i kao "White paper" koji
govori o dijelu legislative koju valja prioriteno prihvatiti, zbog izravnog
utjecaja na funkcioniranje unutrašnjeg tržišta EU.

[if !supportFootnotes[21]endif](#_ftnref21)    Council Directive 82/501/EEC
on the major-accident hazards of certain industrial activities ("Seveso"
Directive) čiji je cilj prevencija velikih nesreća koje uključuju opasne tvari
te ograničenje njihovih posljedica za čovjeka i okoliš (vidi odjeljak **Glosar**)

[if !supportFootnotes[22]endif](#_ftnref22)    Directive on Integrated
Pollution Prevention and Control, Council Directive 96/61/EC

[if !supportFootnotes[23]endif](#_ftnref23)    Compliance costing for
approximation of EU environmental legislation in CEEC, 1997, EDC Consultants

[if !supportFootnotes[24]endif](#_ftnref24)    Development of a Costing
Assessment for the Slovenian Environmental Approximation Startegy, PHARE
SLO-101 (1998)

[if !supportFootnotes[25]endif](#_ftnref25)    1998 je u Češkoj napravljena
studija troškova harmonizacije onog dijela zakonodavstva i njegove
implementacije koji se odnosi na sustav gospodarenja otpadom. Procijenjeni je
trošak od 444 do 592 milijuna US.

[if !supportFootnotes[26]endif](#_ftnref26)    Agenda 2000 – For a stronger
and wider Union, COM (97) 2000

[if !supportFootnotes[27]endif](#_ftnref27)    Npr. razvoj malih, srednjih te
obiteljskih poduzeća, razvoj uslužnih djelatnosti, povratak korištenju
tradicionalnih vještina, organska poljoprivreda i ostale održive gospodarske
inicijative.

[if !supportFootnotes[28]endif](#_ftnref28)    Članak 6. Ugovora Europske
zajednice govori o tome da zaštita okoliša mora biti ugrađena u politike i
aktivnosti Zajednice, s ciljem promoviranja održivog razvoja. Princip integracije
okoliša u politike zajednice potvrđen je i člankom 130R(2) Ugovora koji traži:
“Zahtjevi zaštite okoliša moraju biti integrirani u definicije i implementaciju
ostalih politika zajednice”.

[if !supportFootnotes[29]endif](#_ftnref29)    Na Skupnoj sjednici svih
vijeća 5. lipnja 1992. U njoj se navodi: *“Republika
Hrvatska, u svijetu prepoznatljiva kao zemlja izrazito bogata raznolikim
prirodnom vrijednostima, kao što su primorje i otoci, plodna tla, vode i
vodotoci, samonikle šume te brojne jedinstvene i svjetski priznate ljepote,
opredjeljuje se za gospodarski održiv razvitak temeljen na opstojnoj
poljoprivredi i šumarstvu, pomorstvu i turizmu te gospodarstvu i industriji
zasnovanoj na ekološki dopustivim tehnologijama”.*

[if !supportFootnotes[30]endif](#_ftnref30)    Za što moraju postojati: a)
mehanizmi sudjelovanja javnosti u postupcima odlučivanja i b) cjelovito i brzo
informiranje o stanju okoliša te aktivnostima i zahvatima koji mijenjaju
prostor i postojeću ravnotežu.

[if !supportFootnotes[31]endif](#_ftnref31)    ...koje u jednoj vrsti podjele
možemo zvati: vlada, industrija, javnost, ili na drugi način: građani, zagađivači,
operativne organizacije, lokalna uprava, regulatorna tijela, eksperti i
nevladine udruge. Moguće su i drugačije podjele.

[if !supportFootnotes[32]endif](#_ftnref32)    Primjerice, Saborskog odbora
za zaštitu okoliša, koji mora postati središnje mjesto za praćenje stanja
okoliša i oblikovanje politike zaštite okoliša.

[if !supportFootnotes[33]endif](#_ftnref33)    Temom nazivamo cjelinu koja
predstavlja problem zaštite okoliša. Njome su obuhvaćeni: stanje, pritisci i
odgovor na te pritiske. Imena koja su teme dobile, nisu sistematična: neka od
njih su izvedena iz sastavnica okoliša, neka iz prostornih (geografskih)
cjelina na koji se problem odnosi; neke su imena dobile prema zagađivaču ili
globalnoj pojavi itd. Koristimo ih u tom obliku jer su uvriježena.

[if !supportFootnotes[34]endif](#_ftnref34)    Ipak niti ona nisu izgrađena u
skladu sa preporukama/smjernicama EU.

[if !supportFootnotes[35]endif](#_ftnref35)    Primjer su odlagalište
"Jakuševac" u Zagrebu i zagađenje podzemnih voda u Osijeku.

[if !supportFootnotes[36]endif](#_ftnref36)    Postoji stalna opasnost od
zagađenja površinskih i podzemnih voda zbog kiša koje se cijede kroz deponije,
osobito u kraškim područjima. Najočitiji primjer je takozvana “crna jama” u
kraškom području blizu Rijeke koja sadrži oko 250.000 tona miješanog otpada –
uključujući opasni.

[if !supportFootnotes[37]endif](#_ftnref37)    Dio je naslijeđe iz rata kada
su zbog nekoordinirane humanitarne pomoći nastale znatne količine
neupotrebljivih farmaceutskih sredstava (između 1.700 i 2.500 tona), danas
razmještene u 250 privremenih skladišta.

[if !supportFootnotes[38]endif](#_ftnref38)    osobito s direktivom: On the
landfill of waste, Councile Directive 99/31/EC

[if !supportFootnotes[39]endif](#_ftnref39)    Rezultatima praćenja Instituta
za geologiju registrirao je samo nekoliko graničnih slučajeva zagađenja.

[if !supportFootnotes[40]endif](#_ftnref40)    Veliki dio područja bio je pod
ratnim djelovanjem. Sada na njemu nema značajnijih gospodarskih aktivnosti, pa
je to jedini razlog za relativno visoku kvalitetu podzemnih voda. Svakoj novoj
aktivnosti na ovom području trebat će prethoditi i potrebne mjere zaštite.

[if !supportFootnotes[41]endif](#_ftnref41)    U okviru Dunavske Konvencije
na području Save, Drave, Kupe i Dunava, 1995. godine izbrojene su 22 crne
točke, 18 zbog ispuštanja komunalnih otpadnih voda u velikim gradovima
(Belišće, Belje, Čakovec, Karlovac, Koprivnica, Osijek, Sisak, Slavonski brod,
Varaždin, Vrbovec, Vukovar, Zagreb) i 4 zbog ispuštanja voda iz industrijskih
postrojenja (željezara, kemijske i prehrambene industrije).

[if !supportFootnotes[42]endif](#_ftnref42)    To je u raskoraku sa
regulativom EU. Pročišćavanje otpadnih voda trebao bi biti jednaka obveza svih
jedinica lokalne samouprave.

[if !supportFootnotes[43]endif](#_ftnref43)    SO2 za 50%, emisije
NOx za 13%, NMVOC za 25%, CO za 47%, CH4 za 27%, NH3
za 37% i CO2 za 13%, olova 61%, kadmija 34%, žive 72%,
dioksina/furana 38%, policikličkih aromatskih ugljikovodika 43%.

[if !supportFootnotes[44]endif](#_ftnref44)    SO2: OECD = 40.6 kg/st,
HR = 12.8 kg/st; NOx: OECD = 39.9 kg/st, HR = 12.6 kg/st; CO2:
OECD = 10.9 kg/st, HR = 3.7 kg/st.

[if !supportFootnotes[45]endif](#_ftnref45)    Prekomjerno ili umjereno
onečišćen zrak najčešća je pojava u Zagrebu, Splitu, Sisku, Puli, Šibeniku,
Kutini i Rijeci.

[if !supportFootnotes[46]endif](#_ftnref46)    U Hrvatskoj su prvi pokušaji
integralnog planiranja obalnim zonama započeti među prvima u svijetu (Projekt
Jadran III), još krajem šezdesetih godina, u suradnji sa UNDP.

[if !supportFootnotes[47]endif](#_ftnref47)    Korištenje Jadranskog
naftovoda za prijevoz ruske nafte do Omišlja pretpostavlja znatno povećanje
broja uplovljavanja supertankera u unutrašnje hrvatsko more, sa svim rizicima.

[if !supportFootnotes[48]endif](#_ftnref48)    Eutrično smeđe tlo, lesivirana
tla na lesu, lesivirano tlo pseudoglejno, te pseudoglej ravničarski i
obrončani.

[if !supportFootnotes[49]endif](#_ftnref49)    Uzgoj smreke izvan njezinih
prirodnih granica može znatno izmijeniti dinamiku biološkog kruženja tvari što
uvjetuje pogoršanje mnogih svojstava, a odražava se i na vodno-zračni režim
tla.

[if !supportFootnotes[50]endif](#_ftnref50)    Republika
Hrvatska ima 26.928 km lokalnih cesta i autocesta. Uz prosječnu širinu od 7 m,
ukupna prekrivena površina tla je 188 km2. Na to valja dodati
trgove, šetališta, staze, šumske prometnice itd.

[if !supportFootnotes[51]endif](#_ftnref51)    Usvojena u Hrvatskom državnom
saboru 1999. godine ("Narodne novine", br. 81/99.).

[if !supportFootnotes[52]endif](#_ftnref52)    Ovakvi priručnici bi omogućili
širem broju ljubitelja prirode uključivanje u projekte inventarizacije.

[if !supportFootnotes[53]endif](#_ftnref53)    U Republici Hrvatskoj su 122
grada.

[if !supportFootnotes[54]endif](#_ftnref54)    Razlog tome je dakako bi se
zajamčilo da je rizik zdravlju i sigurnosti od radnih aktivnosti kontroliran na
odgovarajući način.

[if !supportFootnotes[55]endif](#_ftnref55)    ...koju su predložile United
Nation Environment Programme - UNEP i Food and Agricultural Organization – FAO.

[if !supportFootnotes[56]endif](#_ftnref56)    *Second assessment climate change 1995, report of the Intergovernmental
Panel on Climate Change. ‘The Science of Climate Change’, Contribution of
Working Group 1. ‘Impacts, Adaptations and Mitigation of Climate Change’,**Contribution of Working Group 2.
‘Economic and Social Dimensions of Climate Change’, Contribution of Working
Group 3.* World Meteorological Organisation. United Nations
Environment Programme. Cambridge University Press.

[if !supportFootnotes[57]endif](#_ftnref57)    *Implementation of the Kyoto Protocol.* COM(99)230. ~~European
Commission, Brussels.~~

~~E~~~~uropean
Commission, (1999b).~~

[if !supportFootnotes[58]endif](#_ftnref58)    Dva su deponija pepela i šljake nastalih
izgaranjem ugljena s povišenim sadržajem radionuklida (deponij TE Plomin i deponij u Kaštel Sućurcu), a treća je
odlagalište fosfogipsa nastalog pri proizvodnji umjetnih gnojiva (u Kutini).

[if !supportFootnotes[59]endif](#_ftnref59)    Potvrđen u Hrvatskom državnom saboru 12. svibnja 2000.

[if !supportFootnotes[60]endif](#_ftnref60)    International Basic Safety Standards for
Protection against Ionizing Radiation and for the Safety of Radiation Sources
(1994)
zajednički je dokument FAO, IAEA,, ILO, OECD/NEA, PAHO i WHO.

[if !supportFootnotes[61]endif](#_ftnref61)    U pripremi je Nacrt prijedloga
zakona o genetski modificiranim organizmima. Kao podlogu za izradu prijedloga
zakona radna skupina Bioetičkog povjerenstva Republike Hrvatske uzela je
temeljne smjernice EU iz 1990. godine te češki zakon o genetski izmijenjenim
organizmima.

[if !supportFootnotes[62]endif](#_ftnref62)    68% za domaćinstva, 19% za
usluge, 8.5% za poljoprivredu i 4.7% za graditeljstvo

[if !supportFootnotes[63]endif](#_ftnref63)     Pretpostavlja se da je to oko
20% od ukupnog broja osobnih vozila.

[if !supportFootnotes[64]endif](#_ftnref64)    Tranzitni je promet bio jedan
od glavnih problema na području zaštite okoliša tijekom pregovora Austrije s
EU.

[if !supportFootnotes[65]endif](#_ftnref65)    Integrating environment in
transport – a survey of EU member states policies, ERM London, 2000.

[if !supportFootnotes[66]endif](#_ftnref66)    Ipak iz studije: T. Dylick, J.
Hamschmidt: *Wirksamkeit und Leistung von Umweltmanagementsystemen.
Eine Untersuchung von ISO-14001-zertifizierten Unternehmen in der Schweiz*.
Vdf Hochschulverlag and der ETH, Zurich 2000., slijedi da je promicanje
ISO-14001 standarda i EMS-a zanimljivo, ali više s gospodarskog, nego s
ekološkog stanovišta.

[if !supportFootnotes[67]endif](#_ftnref67)    Umjesto da potakne kvalitetan
razvoj komunalne infrastrukture kao aktivni partner, turističko gospodarstvo se
uglavnom priključuje na već postojeću, u većini slučajeva preopterećenu ili
tehnički neadekvatno izvedenu, komunalnu infrastrukturu.

[if !supportFootnotes[68]endif](#_ftnref68)    Prostorni planovi razvoja
južnojadranske regije (1971.); Koordinacijski regionalni prostorni plan gornjeg
Jadrana i njegovog zaleđa (1972.); Projekt o zaštiti čovjekova okoliša u
Jadranskoj regiji (1978.) koji su najvećim dijelom pripremljeni pozitivno u
odnosu na okoliš, a dosljednom primjenom mogu poslužiti za pristup održivom
razvoju. Godine 1991.  izrađena je
Studija prostornog razvitka turizma u Republici Hrvatskoj (siječanj – I. faza)
koja je utvrdila preporuke o korištenju zemljišta u turizmu, a 1993. Koncepciju
dugoročnog razvitka hrvatskog turizma (izmijenjena 1998.), odnosno 1994.
Generalni plan hrvatskog turizma koji određuje detaljnu primjenu načela
sadržanih u strategiji, te strateški marketinški planovi turizma u županijama.
Prema spomenutim dokumentima, cijelo područje Hrvatske smatra se turističkim
bogatstvom, budući da na ovom prostoru postoje prirodni uvjeti za turizam na
svakome mjestu.

[if !supportFootnotes[69]endif](#_ftnref69)    25% zapadnoeuropskog prosjeka.

[if !supportFootnotes[70]endif](#_ftnref70)    Rast organske poljoprivrede u
EU bilježi stopu od 15% na godinu.

[if !supportFootnotes[71]endif](#_ftnref71)    Revizija je napravljena 1998.
godine. Etapna revizija rađena je temeljem izvješća o napretku, s ciljem
povećanja efikasnosti odvijanja programa.

[if !supportFootnotes[72]endif](#_ftnref72)    Ne postoje gospodarski
subjekti koji bi sami i dobrovoljno pristupili uvođenju financijskog opterećenja,
te je nužnost neki oblik “prisile” i administrativnog “uplitanja” države.

[if !supportFootnotes[73]endif](#_ftnref73)    Ne smije se dogoditi da se
izbjegavanjem plaćanja za prouzročenu štetu okolišu ili korištenje okoliša,
povećava konkurentska sposobnost bilo kojeg subjekta na tržištu.

[if !supportFootnotes[74]endif](#_ftnref74)    Npr. može se uzeti prosječni mjesečni dohodak u
državi, BDP ili neka druga gospodarska veličina.

[if !supportFootnotes[75]endif](#_ftnref75)    Engl. Life Cycle Analysis -
LCA jedna je od metodologija kojima se ocjenjuje sveukupan utjecaj na okoliš
određenog proizvoda/tehnologije. Ona obuhvaća moguće utjecaje na okoliš svih
faza životnog vijeka uključenih proizvoda: pri pridobivanju ili proizvodnji
sirovina za proces, pri prometu, pri korištenju samog proizvoda ili
nusproizvoda, pa sve do utjecaja na okoliš pri razgradnji ili zbrinjavanju
otpada.

[if !supportFootnotes[76]endif](#_ftnref76)    na tržišno utemeljenim
poticajima (engl.: *incentives*) u
stvaranju za okoliš pozitivnog (engl.: *environmentally friendly*) gospodarskog ponašanja svih aktera.

[if !supportFootnotes[77]endif](#_ftnref77)    Odnose se na sva davanja za
“korištenje okoliša” (kao što je primjerice nakanada za korištenje voda) i sve
takse za ispuštanja u okoliš u dozvoljenim granicama (CO2 takse,
naknade za zbrinjavnaje otpada, takse na emisije u okoliš, takse na goriva sa
većim sadržajem sumpora i sl.).

[if !supportFootnotes[78]endif](#_ftnref78)    Povećanje kazni za
preokoračenje dopuštenih graničnih vrijednosti.

[if !supportFootnotes[79]endif](#_ftnref79)    “Opterećujuće” mjere s jedne
strane omogućuju prikupljanje potrebnih sredstava za provođenje zaštite
okoliša, a s druge, djeluju poticajno na dugoročnu promjenu ponašanja.

[if !supportFootnotes[80]endif](#_ftnref80)    Goriva sa određenim sadržajem
sumpora i teških metala.

[if !supportFootnotes[81]endif](#_ftnref81)    Od procjnjenih emisija CO2
najveći izvor su ložišta (74%), pri čemu je samo17% iz termelektrana.

[if !supportFootnotes[82]endif](#_ftnref82)    Oporezivanje prema doprinosu klimatskim promjenama
(procjenjuju se emisije svih plinova koji doprinose klimatskim promjenama).

[if !supportFootnotes[83]endif](#_ftnref83)    Prema Petom akcijskom programu EU prometni sektor
uzrokuje 90% svih emisija olova, 50% emisija NOx, 30% emisija VOC i
22% emisija CO2.

[if !supportFootnotes[84]endif](#_ftnref84)    Tu uključujemo poreze na
(trošarine) na osobne automobile i ostala motorna vozila, plovila i avione,
pristojbe za cestovna motorna vozila i plovila, cestarine, i sl.

[if !supportFootnotes[85]endif](#_ftnref85)    Npr. plaćanje nadoknade prilikom "prve"
kupnje koja se uplaćuje u poseban fond iz kojeg se subvencionira razgradnja
starih automobila (sličan je pristup moguć i kod nadoknade za gume).

[if !supportFootnotes[86]endif](#_ftnref86)    kao što su porezi (trošarine)
na duhanske prerađevine, naftne derivate itd.

[if !supportFootnotes[87]endif](#_ftnref87)    Prihodi državnog, županijskih
i gradskih, odnosno, općinskih proračuna, naknade za korištenje pojedinih
resursa, upravne pristojbe pri podnošenju zahtjeva za različite dozvole,
suglasnosti i sl., te zajmovi i krediti, vlastita ulaganja onečišćivača;

[if !supportFootnotes[88]endif](#_ftnref88)    Postoji niz obveza koje proizlaze iz zaštite
okoliša, a sredstva se nenamjenski troše. Također se mora osigurati i
pojednostaviti njihov povrat (namjensko trošenje) onima koji ih izdvajaju.

[if !supportFootnotes[89]endif](#_ftnref89)    Sredstva koja se prikupljaju sa stajališta zaštite
okoliša su porezi i pristojbe, naknade koje plaćaju korisnici resursa. Sukladno
ZOZO-u, sredstva bi se morala koristiti za ulaganja u skladu sa Strategijom
zaštite okoliša, Programima zaštite okoliša lokalne uprave i samouprave, Zakona
o zaštiti zraka, Zakona o otpadu te za zaštitu i unapređenje stanja okoliša.

if !supportEmptyParas endif

[if !supportFootnotes[90]endif](#_ftnref90)    O značenju subsidijarnosti
vidi npr.: http://www1.worldbank.org/wbiep/decentralization/Topic03.2.htm

[if !supportFootnotes[91]endif](#_ftnref91)    Ovo mora biti izvedeno tako da
bude moguć pristup svim podacima u realnom vremenu, kao i povijesnim podacima,
primjerice, informacijama o zraku, vodi, tlu, prirodi, emisijama u okoliš,
izvorima energije i korištenju goriva, buci, zakonodavstvu i svim drugim
aktivnostima koje traže procjenu utjecaja na okoliš.

[if !supportFootnotes[92]endif](#_ftnref92)    Europe’s enviroment: The
Dobris Assessment (EEA, 1995)

[if !supportFootnotes[93]endif](#_ftnref93)    Slovenski je razvojni fond
preuzeo ulogu upravljača sredstvima EU za ulaganja u zaštitu okoliša u
Sloveniji.

[if !supportFootnotes[94]endif](#_ftnref94)    Bugarska, Republika Češka,
Estonija, Mađarska, Latvija, Litva, Poljska, Rumunjska, Republika Slovačka, Slovenija
i Makedonija. Fondovi se osnivaju i u državama nastalim raspadom SSSR-a.

[if !supportFootnotes[95]endif](#_ftnref95)    Prijedlog Zakona o fondu
zaštite okoliša je od listopada 2000. godine u proceduri donošenja.

[if !supportFootnotes[96]endif](#_ftnref96)    Prema procjeni napravljenoj za
Sloveniju od 1.300 eura po stanovniku. S obzirom na to da je infrastruktura u
Republici Hrvatskoj (osobito u sustavu gospodarenja otpadom) u slabijem stanju
no ona u Sloveniji, cijena bi mogla biti i višom.

[if !supportFootnotes[97]endif](#_ftnref97)    Definicija prema World
Commission on Environment and Development (the “Brundtland Commission”)
objavljen u dokumentu “Our Common Future”, (1987.)

[if !supportFootnotes[98]endif](#_ftnref98)    Prema članku 5. Zakona o
zaštiti okoliša (“Narodne novine”, br. 82/94.)

Ostalo, NN 46/2002-924
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)