## Statut Hrvatske odvjetničke komore

### NN 74/2009 (29.6.2009.), Statut Hrvatske odvjetničke komore

HRVATSKA ODVJETNIČKA KOMORA

1778

Hrvatska odvjetnička komora na Izvanrednoj sjednici Skupštine održanoj dana 9. svibnja 2009. godine na temelju odredbe čl. 41. Zakona o odvjetništvu (»Narodne novine« broj 9/94) i čl. 31. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu (»Narodne novine« br. 117/08) te članka 56. Statuta Hrvatske odvjetničke komore (»Narodne novine« br. 25/95, 92/99, 8/05, 117/05 i 72/08) donijela je

STATUT

HRVATSKE ODVJETNIČKE KOMORE

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Statutom uređuju: organizacija Hrvatske odvjetničke komore (dalje: Komora), oblici udruživanja odvjetnika, uvjeti za rad odvjetničkih ureda, zajedničkih odvjetničkih ureda, odvjetničkih društava, podružnica odvjetničkih društava iz država članica Europske unije i država članica Svjetske trgovinske organizacije (dalje: strane podružnice) te povezivanje odvjetničkih ureda, prava i dužnosti odvjetnika i odvjetničkih vježbenika, disciplinski postupak za utvrđivanje povreda dužnosti i ugleda odvjetništva, tijela za pokretanje i vođenje disciplinskog postupka te druga pitanja važna za odvjetništvo.

Članak 2.

(1) Komora je samostalna, neovisna i obvezatna, zakonom utemeljena, organizacija odvjetnika.

(2) Komora predstavlja odvjetništvo Republike Hrvatske.

(3) Sjedište Komore je u Zagrebu.

(4) Komora ima svoj znak, pečate i žigove.

Članak 3.

(1) Komora unapređuje, u skladu s Ustavom, Zakonom o odvjetništvu i drugim propisima te ovim Statutom, Kodeksom odvjetničke etike i drugim općim aktima Komore, odvjetništvo kao neovisnu i samostalnu službu, koja osigurava pružanje pravne pomoći fizičkim i pravnim osobama u ostvarivanju njihovih prava i pravnih interesa.

(2) Komora osobito:

1. čuva ugled i samostalnost odvjetništva te osigurava uvjete za pravilno obavljanje odvjetničkog zvanja,

2. nadzire odvjetnike, zajedničke odvjetničke urede, odvjetnička društva, razne druge oblike povezivanja odvjetnika te nastavnike pravnih predmeta na sveučilištima u pružanju pravne pomoći radi zaštite prava i interesa stranaka,

3. brine se o trajnom stručnom uzdizanju odvjetnika i odvjetničkih vježbenika te s tim u svezi uspostavlja i unapređuje razne oblike stručne i znanstvene suradnje sa sudovima, Hrvatskom javnobilježničkom komorom, upravnim tijelima, fakultetima, udrugama pravnika itd,

4. razvija odvjetničku etiku,

5. prati i proučava odnose i pojave važne za uređenje i zaštitu sloboda i prava građana i pravnih osoba te za unapređenje odvjetništva,

6. obavještava Sabor te predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave i uprave o stanju i problemima te o mjerama koje bi trebalo poduzeti radi unapređenja odvjetništva i radi zaštite sloboda i prava građana i pravnih osoba,

7. promiče materijalne i druge interese odvjetništva,

8. brine se o položaju i pravima umirovljenih odvjetnika i zaposlenih u odvjetničkim uredima,

9. uspostavlja i razvija suradnju s drugim odvjetničkim komorama i međunarodnim organizacijama odvjetnika, odvjetničkih komora i pravnika.

Članak 4.

U postupcima za upis u imenike odvjetnika i odvjetničkih vježbenika, za obnovu postupka upisa te u drugim slučajevima u kojima odlučuju o pravima i obvezama odvjetnika, odvjetničkih vježbenika, odvjetničkih društava i stranih podružnica, osim ako zakonom, ovim Statutom ili drugim općim aktom Komore nije drukčije određeno, ovlaštena tijela Komore odlučuju primjenjujući na odgovarajući način pravila Zakona o općem upravnom postupku.

II. STJECANJE PRAVA NA OBAVLJANJE ODVJETNIŠTVA

Članak 5.

(1) Pravo na obavljanje odvjetništva stječe se nakon dane svečane prisege, upisom u Imenik odvjetnika.

(2) U povodu svakog upisa odvjetniku se izdaje rješenje i odvjetnička iskaznica.

(3) Odvjetnička iskaznica sadržava naziv »Hrvatska odvjetnička komora«, znak Komore, naznaku »odvjetnička iskaznica«, broj iskaznice koji odgovara broju upisa u Imeniku odvjetnika, naznaku »odvjetnica« ili »odvjetnik«, ime, prezime, datum i mjesto rođenja, akademski stupanj, moguću specijalnost i sjedište ureda (pisarnice) odvjetnika, njegovu fotografiju i potpis te datum izdavanja. Ako je odvjetnik član odvjetničkog društva ili ako radi u tom društvu, iskaznica treba sadržavati i podatke o društvu te statusu odvjetnika u društvu.

(4) Odvjetnička iskaznica ovjerovljuje se pečatom Komore, otisnutim tako da zahvaća donji desni dio fotografije odvjetnika, i potpisom predsjednika Komore.

(5) Iskaznica na poleđini sadrži napomenu da odvjetnik ne smije biti pritvoren zbog djela počinjenog u pružanju pravne pomoći bez prethodnog odobrenja vijeća nadležnog suda sastavljenog od trojice sudaca (članak 16. Zakona o odvjetništvu), da pretragu odvjetnika i odvjetničkog ureda može odrediti samo nadležni sud ako su za to ispunjeni uvjeti predviđeni zakonom kojim se propisuje kazneni postupak (članak 17. Zakona o odvjetništvu).

(6) Odluku o veličini i obliku odvjetničke iskaznice donosi Upravni odbor Komore.

(7) Promijeni li se bilo koji podatak u iskaznici, odvjetnik je dužan bez odgode zatražiti izdavanje nove iskaznice.

(8) Prestane li s obavljanjem odvjetništva, odvjetnik je dužan vratiti iskaznicu Komori.

(9) Troškove izdavanja iskaznice snosi odvjetnik.

Članak 6.

(1) Zahtjev za upis u Imenik odvjetnika podnosi se Komori.

(2) U zahtjevu valja naznačiti mjesto u kojem se namjerava otvoriti odvjetnički ured odnosno ured u kojemu će odvjetnik raditi.

(3) Uz zahtjev treba priložiti dokaze da osoba koja traži upis ispunjava propisane uvjete za obavljanje odvjetništva. Ako odvjetnik namjerava raditi u nekom odvjetničkom društvu, zahtjevu valja priložiti dokaz o tome da će odvjetnik steći status člana odnosno da će se zaposliti u tom društvu ako mu se odobri upis u Imenik odvjetnika.

(4) O zahtjevu odlučuje Izvršni odbor Komore. Postupak do donošenja rješenja provodi predsjednik Komore ili član Izvršnog odbora kojega na to ovlasti taj odbor.

(5) Protiv rješenja Izvršnog odbora, kojim je odbijen zahtjev za upis u Imenik odvjetnika, podnositelj zahtjeva može izjaviti žalbu Upravnom odboru Komore.

(6) Žalba se izjavljuje u roku 8 dana.

(7) O žalbi iz st. 6. ovog članka odlučuje Upravni odbor u sastavu iz kojeg su isključeni svi članovi Izvršnog odbora. Za donošenje pravovaljanih odluka o žalbama iz st. 4. ovog članka potrebna je prisutnost najmanje polovice onoga broja članova Upravnog odbora koji se dobije kad se od ukupnog broja članova odbiju članovi Izvršnog odbora. Sjednicama užeg sastava Upravnog odbora pri raspravljanju i odlučivanju o žalbama iz st. 5. ovog članka rukovodi najstariji prisutni član užega sastava Upravnog odbora.

Članak 7.

Pri odlučivanju o zahtjevu za upis u Imenik odvjetnika Komora može zatražiti od podnositelja zahtjeva da dopuni dokaze o svom pravu na upis u Imenik odvjetnika.

Članak 8.

Postupak u povodu zahtjeva za upis u Imenik odvjetnika prekida se ako je protiv podnositelja zahtjeva otvorena istraga zbog kaznenog djela koje bi ga činilo nedostojnim za obavljanje odvjetničkog zvanja ili ako je protiv njega zbog istog razloga pokrenut disciplinski postupak u tijelu ili pravnoj osobi u kojoj radi ili koje je član.

Članak 9.

Ako Izvršni odbor Komore ne donese rješenje o urednom zahtjevu u roku 60 dana od dana podnošenja zahtjeva, a ne postoje razlozi za odgodu upisa, podnositelj zahtjeva može podnijeti žalbu Upravnom odboru Komore kao da je zahtjev odbijen.

Članak 10.

Ako se poslije odobrenog upisa sazna da podnositelj nije ispunjavao uvjete za stjecanje odvjetništva, upisni će se postupak obnoviti na poticaj disciplinskog tužitelja, Izvršnog odbora, Upravnog odbora ili ministra nadležnog za poslove pravosuđa.

Članak 11.

(1) Podnositelj zahtjeva kojem je odobren upis u Imenik odvjetnika daje svečanu prisegu pred predsjednikom Komore ili pred odvjetnikom kojega odredi predsjednik Komore.

(2) Rješenje o brisanju iz Imenika odvjetnika koji nije u roku položio svečanu prisegu (članak 51. Zakona o odvjetništvu) donosi Izvršni odbor Komore.

(3) Na postupak brisanja iz stavka 1. ovog članka na odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovog Statuta o obnovi upisnog postupka.

III. STJECANJE PRAVA NA OBAVLJANJE ODVJETNIČKOG VJEŽBENIŠTVA

Članak 12.

Pravo na obavljanje odvjetničkog vježbeništva stječe se upisom u Imenik odvjetničkih vježbenika, ako se podnositelj zahtjeva prvi put osposobljava za zanimanje.

Članak 13.

(1) Zahtjev za upis u Imenik odvjetničkih vježbenika podnosi se Komori.

(2) O zahtjevu odlučuje Izvršni odbor Komore.

(3) Protiv rješenja kojim je zahtjev za upis odbijen podnositelj može izjaviti žalbu Upravnom odboru Komore.

Članak 14.

Uz zahtjev treba podnijeti dokaze da su ispunjeni zakonski uvjeti za upis te ugovor zaključen između vježbenika i odvjetnika odnosno odvjetničkog društva o primanju na vježbu.

Članak 15.

(1) Vježbeniku kojem je odobren upis izdaje se o tome rješenje i iskaznica odvjetničkog vježbenika.

(2) Glede sadržaja i oblika iskaznice odvjetničkog vježbenika na odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovog statuta o odvjetničkoj iskaznici.

(3) Odvjetničkom vježbeniku koji i nakon položenog pravosudnog ispita nastavlja obavljati vježbu u iskaznicu se upisuju i podaci o položenom ispitu na temelju propisane svjedodžbe.

Članak 16.

(1) Na odvjetničke vježbenike se na odgovarajući način primjenjuju odredbe ovog Statuta o stjecanju prava na obavljanje odvjetništva i o obnovi upisnog postupka.

(2) U rješenju donesenom u postupku za obnovu upisnog postupka kojim se ranija odluka o upisu ukida i određuje brisanje iz Imenika odvjetničkih vježbenika utvrđuje se da se vrijeme provedeno na vježbi ne uračunava u vježbu.

(3) Odvjetnički vježbenici obvezatno se udružuju u udrugu odvjetničkih vježbenika pri Komori, bez svojstva pravne osobe. Organizacija i rad udruge uređuju se, u skladu s ovim Statutom, pravilima udruge, koja stupaju na snagu kad ih odobri Upravni odbor Komore.

IV. IMENICI I UPISNICI

Članak 17.

(1) Komora vodi ove imenike i upisnike:

1. Imenik odvjetnika,

2. Imenik odvjetnika iz države članice Europske unije koji u Republici Hrvatskoj imaju pravo obavljati odvjetničko zanimanje pod nazivom odvjetnik,

3. Imenik stranih odvjetnika s matičnim sjedištem u državama članica Europske unije, koji u Republici Hrvatskoj imaju pravo obavljati odvjetničko zanimanje pod nazivom zanimanja iz svoje matične države,

4. Imenik odvjetničkih vježbenika,

5. Imenik tvrtki odvjetničkih društava,

6. Imenik tvrtki stranih podružnica,

7. Imenik odvjetnika koji imaju zajednički ured,

8. Imenik odvjetnika koji su sklopili ugovor o povezivanju odvjetničkih ureda,

9. Imenik nastavnika pravnih predmeta na sveučilištima koji namjeravaju pružati pravnu pomoć,

10. Upisnik odvjetničkih društava,

11. Upisnik stranih podružnica,

12. Upisnik zajedničkih odvjetničkih ureda,

13. Upisnik ugovora o povezivanju odvjetničkih ureda.

(2) Imenici i upisnici iz prethodnog stavka ukoričene su knjige, ako ovim Statutom ili drugim općim aktom Komore nije drukčije određeno. Stranice tih knjiga označavaju se rednim brojevima, a listovi prošivaju jamstvenikom. Svaki upisnik i imenik ima rubrike utvrđene ovim Statutom ili posebnim općim aktom Komore.

(3) Svaki imenik i upisnik, ako posebnim općim aktom Komore nije drukčije određeno, ovjerovljuje predsjednik Komore, naznačujući na gornjem dijelu posljednje stranice knjige ukupan broj stranica i datum ovjere te potpisujući ovjeru i stavljajući žig Komore u vosku preko završnih krajeva jamstvenika.

(4) Imenici uz desni rub imaju vidljivo u stupnjevitom poretku naznačena velika slova abecede i to tako da se prvo slovo abecede nalazi na gornjem desnom rubu, a posljednje na donjem rubu knjige. Stranice imenika obilježavaju se rednim brojevima za svako slovo posebno. Osim slova hrvatske abecede, imenici sadržavaju i posebna slova drugih europskih latiničnih abeceda koja se češće javljaju u praksi.

(5) Na početku svake stranice upisnika ili imenika, ako posebnim općim aktom Komore nije drukčije određeno, naznačuje se kalendarska godina. S upisima u novoj kalendarskoj godini započinje se uvijek na novoj stranici.

(6) Stranice upisnika i imenika, ako posebnim općim aktom Komore nije drukčije određeno, podijeljene su na okomite stupce s rubrikama za pojedine upise. Prvi stupac je uvijek stupac upisa rednog broja upisa.

(7) U upisnicima se, ako posebnim općim aktom Komore nije drukčije određeno, svaki upis vodoravno podcrtava.

(8) Upis u imenik unosi se u prvu slobodnu rubriku slova u imeniku koje odgovara početnom slovu prezimena odvjetnika odnosno tvrtke društva. Imenik će se smatrati ispunjenim kad se ispuni bilo koje slovo u imeniku.

(9) Imenici i upisnici mogu se voditi i na računalu.

(10) Vođenje imenika i upisnika uređuje se posebnom odlukom Upravnog odbora Komore.

Članak 18.

U Imenik odvjetnika upisuje se:

1. ime i prezime odvjetnika,

2. osobni identifikacijski broj,

3. dan i mjesto rođenja,

4.datum diplomiranja i naziv izdavatelja diplome,

5.datum polaganja pravosudnog ispita i naziv tijela pred kojim je pravosudni ispit položen,

6. dan upisa,

7. broj i datum rješenja o upisu,

8. dan svečane prisege,

9. sjedište ureda, zajedničkog odvjetničkog ureda ili odvjetničkog društva, broj ili brojevi telefona i telefaksa, e-mail adresa i internetska adresa,

10. sjedište pisarnice u kojoj odvjetnik radi, ako radi u uredu koji ima više pisarnica,

11. status odvjetnika u odvjetničkom društvu (član, u radnom odnosu),

12. članstvo u zajedničkom uredu,

13. promjene nastale tijekom obavljanja odvjetništva te brojevi i datumi rješenja na osnovi kojih su te promjene uslijedile,

14. specijalizacija,

15. dan i razlog brisanja iz imenika s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je određeno brisanje iz imenika,

16. ime preuzimatelja pisarnice u slučaju iz točke 13. ovog stavka, s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je postavljen preuzimatelj,

17. zabilježba o pokretanju postupka za obnovu upisnog postupka s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je zabilježba unesena,

18. zabilježba o obustavi i mirovanju odvjetništva s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je zabilježba unesena,

19. zabilježba o pokretanju disciplinskog postupka s podacima o aktu na temelju kojega je postupak pokrenut,

20. podaci o dužnostima u tijelima Komore i odvjetničkih zborova te njihovo trajanje.

Članak 19.

U Imenik odvjetnika iz država članica Europske unije koji u Republici Hrvatskoj imaju pravo obavljati odvjetničko zanimanje pod nazivom odvjetnik upisuje se:

1. ime i prezime odvjetnika,

2. osobni identifikacijski broj,

3. dan i mjesto rođenja,

4. dan upisa,

5. broj i datum rješenja o upisu,

6. dan svečane prisege,

7. sjedište ureda, zajedničkog odvjetničkog ureda ili odvjetničkog društva, broj ili brojevi telefona i telefaksa, e-mail adresa i internetska adresa,

8. sjedište pisarnice u kojoj odvjetnik radi ako radi u uredu koji ima više pisarnica,

9. status odvjetnika u odvjetničkom društvu (član, u radnom odnosu),

10. članstvo u zajedničkom uredu,

11. promjene nastale tijekom obavljanja odvjetništva te brojevi i datumi rješenja na osnovi kojih su te promjene uslijedile,

12. specijalizacija,

13. dan i razlog brisanja iz imenika s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je određeno brisanje iz imenika,

14. ime preuzimatelja pisarnice u slučaju iz točke 13. ovog stavka, s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je postavljen preuzimatelj,

15. zabilježba o pokretanju postupka za obnovu upisnog postupka s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je zabilježba unesena,

16. zabilježba o obustavi i mirovanju odvjetništva s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je zabilježba unesena,

17. zabilježba o pokretanju disciplinskog postupka s podacima o aktu na temelju kojega je postupak pokrenut,

18. podaci o dužnostima u tijelima Komore i odvjetničkih zborova te njihovo trajanje.

Članak 20.

U Imenik stranih odvjetnika s matičnim sjedištem u državama članica Europske unije, koji u Republici Hrvatskoj imaju pravo obavljati odvjetničko zanimanje pod nazivom zanimanja iz svoje matične države, upisuje se:

1. ime i prezime odvjetnika,

2. osobni identifikacijski broj,

3. dan i mjesto rođenja,

4. dan upisa,

5. broj i datum rješenja o upisu,

6. dan svečane prisege,

7. sjedište ureda, zajedničkog odvjetničkog ureda ili odvjetničkog društva, broj ili brojevi telefona i telefaksa, e-mail adresa i internetska adresa,

8. sjedište pisarnice u kojoj odvjetnik radi ako radi u uredu koji ima više pisarnica,

9. status odvjetnika u odvjetničkom društvu (član, u radnom odnosu),

10. članstvo u zajedničkom uredu,

11. promjene nastale tijekom obavljanja odvjetništva te brojevi i datumi rješenja na osnovi kojih su te promjene uslijedile,

12. specijalizacija,

13. dan i razlog brisanja iz imenika s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je određeno brisanje iz imenika,

14. ime preuzimatelja pisarnice u slučaju iz točke 13. ovog stavka, s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je postavljen preuzimatelj,

15. zabilježba o pokretanju postupka za obnovu upisnog postupka s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je zabilježba unesena,

16. zabilježba o obustavi i mirovanju odvjetništva s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je zabilježba unesena,

17. zabilježba o pokretanju disciplinskog postupka s podacima o aktu na temelju kojega je postupak pokrenut.

Članak 21.

U Imenik odvjetničkih vježbenika upisuje se:

1. ime i prezime vježbenika,

2. osobni identifikacijski broj,

3. dan i mjesto rođenja,

4. datum diplomiranja i naziv izdavatelja diplome,

5. datum polaganja pravosudnog ispita i naziv tijela pred kojim je pravosudni ispit položen,

6. dan upisa te broj i datum rješenja o upisu,

7. podaci o odvjetničkom uredu u kojemu se obavlja vježba,

8. vrijeme trajanja vježbe,

9. podaci o rješenjima na temelju kojih su obavljene promjene u vježbi,

10. dan i razlog brisanja iz Imenika vježbenika s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je brisanje obavljeno,

11. zabilježbe o pokretanju postupka za obnovu upisnog postupka, o obustavi i mirovanju vježbe, o pokretanju disciplinskog postupka s brojem i datumom rješenja na temelju kojega je zabilježba unesena.

Članak 22.

U Imenik tvrtki odvjetničkih društava upisuje se:

1. tvrtka odvjetničkog društva,

2. broj pod kojim je društvo uvedeno u upisnik odvjetničkih društava,

3. datum upisa te broj i datum rješenja o upisu,

4. zabilježba broja i datuma rješenja o obustavi rada društva (članak 32. stavak 3. Zakona o odvjetništvu).

Članak 23.

U Imenik tvrtki stranih podružnica upisuje se:

1. tvrtka odvjetničkog društva osnivača strane podružnice,

2. broj pod kojim je društvo uvedeno u upisnik odvjetničkih društava osnivača stranih podružnica,

3. datum upisa te broj i datum rješenja o upisu,

4.zabilježba broja i datuma rješenja o obustavi rada strane podružnice (članak 32. st. 3. Zakona o odvjetništvu).

Članak 24.

U Imenik odvjetnika koji imaju zajednički odvjetnički ured upisuje se:

1. posebice svaki odvjetnik koji ima zajednički ured,

2. broj pod kojim je odvjetnik naveden u Imeniku odvjetnika,

3. broj pod kojim je zajednički ured naveden u Upisniku zajedničkih odvjetničkih ureda,

4. datum upisa te broj i datum rješenja o upisu.

Članak 25.

U Imenik odvjetnika koji su sklopili ugovor o povezivanju upisuje se:

1. posebice svaki odvjetnik upisan u Imenik odvjetnika koji je sklopio ugovor o povezivanju,

2. broj pod kojim su odvjetnici iz točke 1. navedeni u Imeniku odvjetnika,

3. broj pod kojim je ugovor o povezivanju naveden u Upisniku ugovora o povezivanju,

4. datum upisa te broj i datum rješenja o upisu.

Članak 26.

U Imenik nastavnika pravnih predmeta na sveučilištu koji namjeravaju pružati pravnu pomoć upisuje se:

1. ime i prezime nastavnika te njegov znanstveni i nastavni status,

2. osobni identifikacijski broj,

3. dan i mjesto rođenja,

4. dan upisa te broj i datum rješenja o upisu,

5. fakultet na kojemu nastavnik radi i adresa stana.

Članak 27.

Ustroj i vođenje Upisnika odvjetničkih društava i Upisnika stranih podružnica uređuje Upravni odbor posebnom odlukom.

Članak 28.

Ustroj i vođenje upisnika zajedničkih odvjetničkih ureda uredit će Upravni odbor posebnom odlukom.

Članak 29.

U Upisnik ugovora o povezivanju odvjetničkih ureda upisuju se:

1. podaci o odvjetničkim uredima koji su sklopili ugovor,

2. mjesto i datum sklapanja ugovora s podacima o naknadnim izmjenama i dopunama,

3. kratka naznaka sadržaja i oblika povezivanja,

4. datum upisa te broj i datum rješenja na temelju kojega je upis obavljen.

Članak 30.

(1) Osim imenika i upisnika navedenih u članku 17. ovog Statuta, Komora vodi u posebnom spisu evidenciju osobnih podataka o svakom odvjetniku, odvjetničkom vježbeniku, odvjetničkom društvu i zajedničkom uredu.

(2) Upravni odbor Komore donosi posebnu odluku o sadržaju i načinu vođenja evidencije iz stavka 1. ovog članka.

V. PRAVA I DUŽNOSTI ODVJETNIKA I ODVJETNIČKIH VJEŽBENIKA

Članak 31.

(1) Odvjetnik ima pravo birati i biti biran u tijela Komore.

(2) Odvjetnici koji su izabrani u Skupštinu Komore dužni su prisustvovati sjednicama Skupštine. Odvjetnici koji su izabrani u druga tijela Komore dužni su prisustvovati sjednicama tih tijela.

(3) Odvjetnici su dužni postupati u skladu sa zaključcima tijela Komore.

Članak 32.

Odvjetnik je dužan na zahtjev tijela Komore davati bez odgode podatke i obavijesti, koji se odnose na njegovo držanje i rad u obavljanju odvjetničkih poslova.

Članak 33.

(1) Ako je odvjetnik zbog bolesti ili opravdane odsutnosti ili iz drugih opravdanih razloga dulje vrijeme spriječen baviti se odvjetništvom, mora zatražiti privremenu obustavu obavljanja odvjetništva i dužan je sebi odrediti zamjenika iz redova odvjetnika.

(2) Rješenje o privremenoj obustavi obavljanja odvjetništva donosi Izvršni odbor Komore te istim rješenjem postavlja privremenog zamjenika ureda.

(3) Ako je odvjetniku odobreno mirovanje obavljanja odvjetničke djelatnosti temeljem propisa o javnim dužnosnicima i Zakona o odvjetništvu, tijelo koje je donijelo rješenje o mirovanju postavit će mu privremenog preuzimatelja ureda, ponajprije iz redova odvjetnika koji imaju ured u istom mjestu.

(4) U odvjetničkim društvima i zajedničkim odvjetničkim uredima odvjetnika zamjenjuju drugi odvjetnici u društvu ili zajedničkom uredu, na način utvrđen ugovorom o osnivanju društva odnosno zajedničkog ureda.

Članak 34.

(1) U obavljanju odvjetništva odvjetnik se može sporazumjeti sa strankom da joj trajnije pruža usluge pravne pomoći, uz odgovarajuću mjesečnu ili drukčije određenu naknadu (ugovor o pružanju pravne pomoći na određeno ili neodređeno vrijeme), u skladu s odvjetničkom Tarifom. Ugovor o pružanju pravne pomoći sklapa se u pisanom obliku.

(2) Ugovor iz stavka 1. ovog članka odvjetnik je dužan prijaviti Komori.

Članak 35.

(1) Odvjetnik je dužan deset godina nakon završetka zastupanja čuvati isprave stranaka te spise u svezi s predmetima stranaka.

(2) Spise posebnog povijesnog, znanstvenog ili političkog značenja odvjetnik je dužan trajno čuvati, odnosno, uz pristanak stranaka, povjeriti ih na čuvanje kojem javnom arhivu.

(3) Ako se stranke protive povjeravanju spisa javnom arhivu, a ne žele same preuzeti spise, odvjetnik postupa prema općim propisima o čuvanju takva arhivskog materijala, uz skrb o čuvanju odvjetničke tajne.

Članak 36.

Odvjetnik je dužan plaćati Komori i zboru članarinu i ostala davanja koja utvrde tijela Komore odnosno zbora.

Članak 37.

(1) Svaki odvjetnik mora imati pečat ureda u kojemu radi. Pečat mora sadržavati oznaku »odvjetnica« ili »odvjetnik«, podatke o imenu i prezimenu, postignutom akademskom stupnju (dr. sc. ili mr. sc.), specijalizaciji koju su mu priznala tijela Komore te adresu ureda i pisarnice u kojoj radi ako ona nije u sjedištu ureda. Ako odvjetnik radi u odvjetničkom društvu ili u zajedničkom uredu, pečat mora sadržavati i skraćenu tvrtku odvjetničkog društva odnosno oznaku da se radi o zajedničkom uredu. Pečat može sadržavati i podatke o broju telefona, telefaksa, teleksa ili poštanskog pretinca.

(2) Odvjetnik čiji se ured ili pisarnica u kojoj radi nalazi na području na kojem je pored hrvatskog u službenoj uporabi i koji drugi jezik može u svom pečatu uz oznaku »odvjetnik« imati i prijevod te riječi na taj drugi jezik.

Članak 38.

(1) Ploča s nazivom odvjetničkog ureda može biti istaknuta samo pokraj ulaza u zgradu u kojoj je on smješten te pokraj ulaza u stan ili poslovne prostorije u zgradi u kojoj se ured nalazi. Ako ovim Statutom nije drukčije određeno, ploča smije sadržavati oznaku »odvjetnica« ili »odvjetnik« te ime i prezime odvjetnika, odnosno skraćenu tvrtku odvjetničkog društva ili oznaku da je riječ o zajedničkom odvjetničkom uredu i specijalizaciju.

(2) Odvjetnički uredi na području jedinica lokalne samouprave u kojima je uz hrvatski u službenoj uporabi i koji drugi jezik smiju na svojoj ploči imati i prijevod riječi »odvjetnica« odnosno »odvjetnik« na taj jezik.

(3) Ako odvjetnički ured ima više pisarnica, na svakoj zgradi u kojoj se nalazi pisarnica može biti istaknuto ime odvjetničkog ureda s oznakom njegova sjedišta i sjedišta pisarnice.

(4) Ploča s imenom odvjetničkog ureda po svojem izgledu, veličini ili obliku ne smije imati reklamno obilježje.

Članak 39.

(1) O promjeni mjesta sjedišta odvjetničkog ureda ili pisarnice odnosno o otvaranju nove pisarnice odvjetnik je dužan dopisom obavijestiti Komoru najkasnije mjesec dana prije namjeravanog preseljenja odnosno otvaranja. Obavijest treba sadržavati podatke o adresi novog sjedišta odvjetničkog ureda ili pisarnice.

(2) U istom roku odvjetnik je dužan dopisom obavijestiti Komoru i o svakoj drugoj promjeni u imenu ureda ili pisarnice.

(3) Odvjetnik koji je preselio sjedište svog ureda ili pisarnice smije na mjestu prijašnjeg sjedišta ostaviti obavijest o preseljenju ureda odnosno pisarnice.

Članak 40.

(1) Prava i dužnosti iz čl. 32. do čl. 39. ovog Statuta na odgovarajući način se primjenjuju i na strane podružnice, osim dijelova tih odredbi kojima se regulira i dopušta upotreba oznake odvjetnik (npr. u odredbi o sadržaju pečata, o dvojezičnoj upotrebi riječi odvjetnik, o sadržaju ploče s nazivom odvjetničkog ureda) koji se ne primjenjuju na strane podružnice.

Članak 41.

Odvjetnik je dužan omogućiti vježbeniku koji je kod njega na vježbi da se osposobi za obavljanje odvjetničkih poslova pa ga stoga mora osposobljavati u svim poslovima pravne pomoći.

Članak 42.

Odredbe ovog Statuta i Kodeksa odvjetničke etike koje se odnose na dužnosti odvjetnika na odgovarajući se način primjenjuju i na odvjetničke vježbenike glede njihovih prava i dužnosti te disciplinske odgovornosti, osim ako zakonom, ovim Statutom ili drugim općim aktom Komore nije drukčije određeno.

Članak 43.

(1) Odvjetnički vježbenik ima pravo promijeniti odvjetnički ured u kojemu obavlja vježbu, ali je o tome dužan obavijestiti Komoru u roku 8 dana.

(2) Ako promijeni odvjetnički ured, odvjetnički je vježbenik dužan uz obavijest Komori priložiti potvrdu odvjetnika kod kojega mu je vježba prestala i potvrdu odvjetnika kod kojega mu je vježba počela.

Članak 44.

(1) Odvjetnički vježbenik koji je proveo godinu dana na vježbi u odvjetničkom uredu može molbom tražiti da mu se omogući obavljanje vježbe na sudu.

(2) Molbu podnosi izravno ili posredovanjem Komore sudu kod kojega želi obavljati vježbu.

Članak 45.

Odvjetnički vježbenik kojemu je prestala vježba iz zakonom određenih razloga može tražiti ponovni upis u Imenik odvjetničkih vježbenika kad prestanu razlozi zbog kojih je došlo do prekida obavljanja vježbe.

Članak 46.

U povodu zahtjeva za ponovni upis postupa se po čl. 13. i 14. ovog Statuta.

Članak 47.

(1) Rješenje o prestanku vježbe u odvjetničkom uredu donosi predsjednik Komore.

(2) Protiv rješenja predsjednika iz stavka 1. ovog članka vježbenik može podnijeti žalbu Upravnom odboru Komore.

Članak 48.

(1) Vježbenik kome je odobren nastavak vježbe na sudu (članak 44.) može, najkasnije osam dana prije prestanka s vježbom u odvjetničkom uredu, zatražiti od Komore da mu se prizna mirovanje statusa vježbenika za vrijeme trajanja vježbe na sudu.

(2) Ako se vježbenik iz stavka 1. ovog članka nakon vježbe na sudu ponovno vrati na vježbu u odvjetnički ured, ne mora tražiti ponovni upis u Imenik odvjetničkih vježbenika, već o nastavku vježbe samo mora obavijestiti Komoru.

Članak 49.

(1) Predsjednik Komore obustavlja obavljanje odvjetničke vježbe vježbeniku dok je u pritvoru.

(2) Predsjednik Komore može obustaviti obavljanje vježbe odvjetničkom vježbeniku protiv kojega je pokrenut kazneni ili disciplinski postupak zbog djela koje ga čini nedostojnim za obavljanje odvjetničke vježbe.

VI. PRIVREMENI ZAMJENIK I PREUZIMATELJ UREDA

Članak 50.

(1) Ako je odvjetniku obustavljeno pravo na obavljanje odvjetništva prema Zakonu o odvjetništvu ili drugog propisa, tijelo koje je donijelo rješenje o obustavi postavit će mu privremenog zamjenika iz redova odvjetnika, ponajprije onih koji imaju ured u istom mjestu.

(2) O postavljanju privremenog zamjenika odlučuje se rješenjem o obustavi obavljanja odvjetništva.

(3) Privremeni zamjenik ima sva prava što ih je imao odvjetnik kojega zamjenjuje i bez punomoći stranaka.

(4) Rješenjem kojim se odvjetniku vraća pravo na obavljanje odvjetništva razriješit će se dužnosti njegov privremeni zamjenik.

(5) Privremeni zamjenik posluje za račun odvjetnika kojega zamjenjuje. Privremeni zamjenik, ukoliko se nije drugačije dogovorio s odvjetnikom kojeg zamjenjuje, ima pravo za svoj rad na polovicu nagrade predviđene Tarifom o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika.

Članak 51.

(1) Ako odvjetniku prestane pravo na obavljanje odvjetništva, Izvršni odbor određuje mu preuzimatelja ureda iz redova odvjetnika istim rješenjem kojim utvrđuje da mu je prestalo pravo na obavljanje odvjetništva.

(2) Preuzimatelj je dužan odmah, a najkasnije u roku od 30 dana, obavijestiti stranke da je njihov prijašnji zastupnik izgubio pravo na obavljanje odvjetništva i staviti im na raspolaganje spise.

(3) Preuzimatelj je ovlašten i dužan zastupati stranke bez posebne punomoći te savjesno obavljati poslove koji se moraju obaviti, sve dok stranke ne preuzmu od njega vođenje određenog pravnog posla ili dok ne nastupe pravne posljedice otkaza punomoći.

Članak 52.

(1) Kada zbog smrti prestane pravo na obavljanje odvjetništva, supružnik odnosno, posredno, drugi najbliži srodnici umrlog odvjetnika imaju pravo prednosti predložiti Izvršnom odboru Komore preuzimatelja ureda (pravo prezentacije). Izvršni odbor dužan je taj prijedlog uzeti u obzir pri donošenju odluke o postavljanju preuzimatelja.

(2) Odvjetnici su u načelu dužni prihvatiti imenovanje za zamjenika odnosno preuzimatelja ureda, osim u slučaju iz prethodnog stavka ovog članka.

Članak 53.

Preuzimatelj radi u svoje ime i za svoj račun. Sve radnje koje obavi u zastupanju preuzete stranke obračunava neposredno sa strankom u svoju korist, no pri tome je dužan snositi razmjeran dio troškova takva poslovanja.

Članak 54.

(1) Nakon dovršene likvidacije poslova ureda bivšeg odvjetnika, preuzimatelj predaje čisti prihod u gotovu novcu i preostale naplaćene tražbine s ispravama koje se odnose na potraživanje bivšem odvjetniku odnosno njegovim nasljednicima.

(2) Preuzimatelj ureda ugovara s bivšim odvjetnikom odnosno s njegovim nasljednicima uvjete likvidacije ureda. Ako taj ugovor ne bude sklopljen u primjerenom roku, uvjete za obavljanje likvidacije ureda utvrdit će predsjednik Komore. Protiv rješenja predsjednika žalba se može podnijeti Izvršnom odboru u roku petnaest dana. Žalba protiv rješenja kojim su utvrđeni uvjeti likvidacije ureda ne odgađa njegovo izvršenje.

(3) Preuzimatelj je dužan nakon završene likvidacije podnijeti izvještaj Komori.

Članak 55.

Odredbe o postavljanju privremenog zamjenika i preuzimatelja ureda iz čl. 50. do čl. 54. ovog Statuta na odgovarajući način se primjenjuju i na strane podružnice.

VII. ORGANIZACIJA HRVATSKE ODVJETNIČKE KOMORE

1. Vrste i mandat tijela Komore

Članak 56.

(1) Tijela Komore jesu:

1. Skupština,

2. Konferencija,

3. Upravni odbor,

4. Izvršni odbor,

5. predsjednik Komore,

6. Nadzorni odbor,

7. Disciplinski sud,

8. Viši disciplinski sud,

9. disciplinska vijeća,

10. disciplinski tužitelj,

11. zborovi.

(2) Mandat izbornih tijela Komore traje tri godine, odnosno do izbora novih tijela.

2. Skupština

Članak 57.

(1) Redovita Skupština Komore održava se svake godine, a saziva je Upravni odbor Komore.

(2) Upravni odbor saziva, na svoj poticaj ili na zahtjev trećine članova ili tri zbora Komore, izvanrednu sjednicu Skupštine.

(3) Članovi koji traže saziv izvanredne sjednice Skupštine dužni su svoj pisani zahtjev dostaviti Upravnom odboru Komore uz naznaku dnevnog reda sjednice.

(4) Upravni odbor dužan je sazvati izvanrednu Skupštinu najkasnije u roku dva mjeseca od dana primitka zahtjeva za sazivanje.

(5) Ako Upravni odbor ne uputi poziv za sazivanje Skupštine najkasnije u roku petnaest dana nakon primitka zahtjeva, Skupštinu može sazvati svaki od zborova koji su podnijeli zajednički zahtjev, odnosno osoba koju su ovlastili odvjetnici koji su zatražili sazivanje Skupštine.

Članak 58.

(1) Poziv za redovitu ili izvanrednu sjednicu Skupštine mora biti poslan svim članovima Skupštine najkasnije 15 dana prije njezina održavanja. Poziv se objavljuje i u glasilu Komore. Poziv iz članka 57. stavak 5., umjesto u glasilu Komore, može se objaviti i u dnevnim javnim glasilima.

(2) U pozivu za sjednicu Skupštine treba biti označeno mjesto i vrijeme održavanja Skupštine i dnevni red.

Članak 59.

(1) Skupštinu Komore čine:

1. predstavnici svih odvjetničkih zborova Komore izabrani na godišnjim skupštinama zborova,

2. predsjednik Komore, predsjednici svih odvjetničkih zborova, predsjednik Disciplinskog suda Komore, predsjednik Višeg disciplinskog suda Komore, disciplinski tužitelj Komore, bivši predsjednici Komore koji nisu u mirovini i predsjednik Udruge odvjetničkih vježbenika pri Komori.

(2) Broj predstavnika odvjetničkih zborova iz stavka 1. ovog članka određuje se tako da svaki zbor izabire po jednog predstavnika u Skupštinu na svakih započetih pedeset svojih članova.

Članak 60.

(1) Skupština se može održati i donositi pravovaljane odluke ako joj prisustvuje većina svih članova.

(2) Skupština donosi odluke većinom glasova prisutnih članova.

(3) O spajanju, pripajanju ili ukidanju već postojećih zborova može Skupština odlučivati samo ako joj prisustvuje najmanje tri četvrtine ukupnog broja njezinih članova.

(4) Odluke iz stavka 3. ovog članka donosi Skupština većinom ukupnog broja svih svojih članova.

(5) Član Skupštine kojemu je pravomoćnom odlukom izrečena mjera zabrane obavljanja odvjetništva na određeno vrijeme ili kojemu je obustavljeno pravo na obavljanje odvjetništva nema pravo sudjelovati u radu Skupštine.

(6) Ako u slučaju iz stavka 5. ovog članka zbor ne izabere do dana održavanja Skupštine drugog predstavnika i ako o tome na vrijeme ne obavijesti Komoru, odredbe ovog Statuta o broju članova Skupštine i o kvorumu prilagođuju se smanjenom broju članova.

Članak 61.

(1) Skupština:

1. donosi Statut Komore i Kodeks odvjetničke etike,

2. donosi Poslovnik o radu Skupštine,

3. donosi Odluku o uvođenju Plakete dr. Ive Politea s poveljom te Pravilnik o provedbi te odluke,

4. donosi Pravilnik o obavljanju odvjetničkog vježbeništva,

5. donosi Pravilnik o priznavanju specijalnosti odvjetnika,

6. donosi Pravilnik o uzajamnoj posmrtnoj pripomoći članova Komore,

7. bira predsjednika Komore,

8. bira i razrješava dužnosti predsjednika i najmanje po četiri člana Disciplinskog suda i Višeg disciplinskog suda te disciplinskog tužitelja i najmanje tri njegova zamjenika,

9. bira člana Nadzornog odbora i jednog zamjenika,

10. utvrđuje članove Upravnog odbora i njihove zamjenike, koje su izabrali odvjetnički zborovi,

11. bira četiri odvjetnika koji će obavljati dužnosti članova vijeća Vrhovnog suda Republike Hrvatske kad oni odlučuju u povodu priziva odnosno žalbe protiv odluka tijela Komore,

12. odobrava prihode i rashode Komore,

13. raspravlja i odlučuje o svim pitanjima koja se tiču obavljanja odvjetničke službe i položaja odvjetništva,

14. razmatra i zauzima stajališta o izvještajima Upravnog odbora o radu za proteklo razdoblje te daje razrješnicu Upravnom odboru,

15. razmatra izvještaj Nadzornog odbora,

16. odlučuje i o drugim pitanjima koja su stavljena na dnevni red.

(2) Skupština može razmatrati svako pitanje iz djelokruga drugih tijela Komore i odlučivati o njemu.

Članak 62.

(1) Skupština ima pravo opozvati članove tijela Komore koje ona bira i u tom slučaju dužna je odmah izabrati nove.

(2) Kad se isprazni mjesto u tijelu Komore, na prvoj sljedećoj sjednici Skupština će izabrati novog člana.

Članak 63.

Rad Skupštine odvija se prema Poslovniku o radu Skupštine.

3. Konferencija

Članak 64.

(1) Radi raspravljanja i zauzimanja stajališta o najvažnijim pitanjima odvjetništva može se sazvati Konferencija hrvatskih odvjetnika (dalje: Konferencija).

(2) Konferenciju čine svi odvjetnici članovi Komore te odvjetnički vježbenici upisani u Imenik odvjetničkih vježbenika.

Članak 65.

(1) Odluku o sazivanju Konferencije donose:

1. Skupština Komore, većinom glasova prisutnih članova,

2. Upravni odbor Komore, većinom glasova svih svojih članova,

3. jedna trećina svih odvjetničkih zborova,

4. najmanje jedna petina svih članova Komore.

(2) Konferencija se redovito saziva svake druge godine.

Članak 66.

(1) Odluku o sazivanju Konferencije provodi i Konferenciju saziva predsjednik Komore.

(2) Pisani poziv za Konferenciju mora se dostaviti svakom članu Konferencije.

(3) Uz poziv za Konferenciju mora se dostaviti prijedlog dnevnog reda Konferencije.

Članak 67.

(1) Konferenciju otvara i njome rukovodi predsjednik Komore, osim ako Konferencija, nakon otvaranja, ne odluči da se izabere radno predsjedništvo.

(2) O radu Konferencije vodi se zapisnik, koji mora sadržavati i podatke o broju prisutnih odvjetnika i odvjetničkih vježbenika.

Članak 68.

(1) Konferencija se može održati i donositi pravovaljane zaključke bez obzira na broj prisutnih članova.

(2) Konferencija donosi zaključke većinom glasova prisutnih članova.

(3) Zaključci Konferencije imaju važnost preporuka za druga tijela Komore.

4. Upravni odbor

Članak 69.

(1) Upravni odbor čine predsjednik Komore, prethodni predsjednik Komore koji nije u mirovini, predsjednici zborova, izabrani predstavnici zborova, odvjetnik koji je imenovan za člana Državnog sudbenog vijeća, nacionalni potpredsjednik Međunarodne unije odvjetnika, izabrani predstavnik Komore pri International Bar Association (IBA) i pri Vijeću Odvjetničkih komora Europske Unije (CCBE) te predsjednik Udruge odvjetničkih vježbenika pri Komori.

(2) Odvjetnički zborovi koji imaju preko 200 odvjetnika biraju svoje predstavnike u Upravni odbor tako da na svakih započetih dvjesto članova izabiru po jednog predstavnika u Upravni odbor.

(3) Odvjetnički zborovi biraju predstavnike u Upravni odbor iz kruga svojih članova koje su izabrali u Skupštinu Komore.

(4) Odvjetnički zborovi dužni su o izboru predstavnika u Upravni odbor odmah izvijestiti Komoru.

Članak 70.

(1) Upravni odbor:

1. donosi opće akte Komore za čije je donošenje ovlašten zakonom i ovim statutom,

2. donosi odluku o izmjenama Tarife o nagradama i naknadama za rad odvjetnika,

3. donosi Pravilnik o imenovanju punomoćnika žrtvama Domovinskog rata i socijalno ugroženim osobama,

4. donosi Pravilnik o postupku odobravanja i sadržaju internetske stranice odvjetnika, zajedničkih odvjetničkih ureda i odvjetničkih društava,

5. donosi odluku o dodjeli Plakete dr. Ive Politea s poveljom,

6. na prvoj sjednici nakon sjednice Skupštine bira na prijedlog predsjednika Komore osam članova Izvršnog odbora, koji zajedno s predsjednikom Komore čine Izvršni odbor Komore. Na istoj sjednici Upravni odbor na prijedlog predsjednika Komore između izabranih članova Izvršnog odbora izabire četiri dopredsjednika, glavnog tajnika i blagajnika te referenta za upise u imenike i upisnike Komore,

7. bira predsjednika i dva člana Disciplinskog vijeća,

8. imenuje voditelja upisnika odvjetničkih društava i zajedničkih ureda Komore i njegova zamjenika,

9. imenuje uredništvo, te glavnog urednika i urednika Odvjetnika,

10. imenuje glavnog urednika i urednika internetske stranice odvjetnika, zajedničkih odvjetničkih ureda i odvjetničkih društava,

11. utvrđuje visinu upisnine, članarine, naknade za davanje suglasnosti odvjetničkim društvima iz članka 31. Zakona o odvjetništvu, posmrtnine i ostalih davanja odvjetnika i odvjetničkih vježbenika,

12. utvrđuje najviši iznos troškova disciplinskog postupka,

13. utvrđuje visinu novčanih iznosa kojima mogu raspolagati Izvršni odbor i predsjednik Komore,

14. utvrđuje program trajnog stručnog usavršavanja odvjetnika i odvjetničkih vježbenika i nadzire provedbu tog programa u suradnji s Hrvatskom odvjetničkom akademijom,

15. priprema i utvrđuje preporuke i prijedloge o pitanjima općeg značenja za obavljanje odvjetničke službe,

16. sastavlja godišnje proračune i završne račune Komore i podnosi ih na odobrenje Skupštini,

17. upravlja financijskim poslovanjem Komore,

18. prima i odobrava izvještaje Izvršnog odbora i predsjednika Komore,

19. izvršava odluke i zaključke Skupštine,

20. odobrava pravila zborova,

21. odlučuje o žalbama protiv upravnih akata koje u prvom stupnju donosi Izvršni odbor,

22.odlučuje o žalbama protiv upravnih akata koje u prvom stupnju donosi predsjednik Komore, a koji se odnose na stjecanje, mirovanje, obustavu ili gubitak prava na obavljanje odvjetništva,

23. odlučuje o učlanjenju Komore u međunarodne odvjetničke udruge i druge pravničke organizacije te izabire predstavnike Komore u tim udrugama,

24. brine se o unapređenju suradnje s komorama u drugim zemljama te s odgovarajućim stručnim i profesionalnim udrugama u inozemstvu,

25. prati rad odvjetnika i odvjetničkih vježbenika te odvjetničkih društava, zajedničkih odvjetničkih ureda i stranih podružnica te poduzima mjere za ispravno obavljanje tog rada,

26. obavlja poslove općeg značenja za odvjetništvo,

27. obavlja ostale poslove određene zakonom, ovim statutom i drugim općim aktima Komore,

28. obavlja sve ostale poslove koji nisu u djelokrugu ostalih tijela Komore ili koje mu Izvršni odbor ustupi na rješavanje.

(2) Upravnim odborom predsjedava predsjednik Komore.

(3) O žalbi iz st. 1. t. 20. ovog članka Upravni odbor odlučuje u sastavu iz kojeg su isključeni svi članovi Izvršnog odbora. Za donošenje pravovaljanih odluka o žalbi iz st. 1. t. 20. ovog članka potrebna je prisutnost najmanje polovice punog broja članova Upravnog odbora koji se dobije kad se od ukupnog broja članova odbiju članovi Izvršnog odbora.

(4) O žalbi iz st. 1. t. 21. ovog članka Upravni odbor odlučuje u sastavu iz kojeg je isključen predsjednik Komore. Za donošenje pravovaljanih odluka o žalbi iz st. 1. t. 21. ovog članka potrebna je prisutnost najmanje polovice punog broja članova Upravnog odbora koji se dobije kad se od ukupnog broja članova odbije predsjednik Komore.

(5) Sjednicama užeg sastava Upravnog odbora pri raspravljanju i odlučivanju o žalbama iz st. 1. t. 20. i 21. ovog članka rukovodi najstariji prisutni član užega sastava Upravnog odbora.

Članak 71.

Predsjedniku Udruge odvjetničkih vježbenika prestaje dužnost u Upravnom odboru Komore kad izgubi svojstvo odvjetničkog vježbenika ili kad prestane biti predsjednikom Udruge.

Članak 72.

(1) Upravni odbor sastaje se na poziv predsjednika Komore na redovite sjednice najmanje šest puta godišnje.

(2) Predsjednik Komore saziva sjednicu i onda kada to zatraži trećina članova Upravnog odbora. U takvom slučaju ti su članovi dužni dostaviti predsjedniku svoj zahtjev uz naznaku dnevnog reda sjednice.

(3) U pozivu za sjednice mora biti naznačeno mjesto i vrijeme održavanja te dnevni red sjednice.

(4) Za donošenje pravovaljanih odluka potrebna je nazočnost većine članova Upravnog odbora, ako ovim Statutom nije što drugo određeno. Odluke se donose većinom glasova prisutnih članova.

Članak 73.

Prateći rad odvjetnika, odvjetničkih vježbenika, odvjetničkih društava, zajedničkih odvjetničkih ureda i stranih podružnica, Upravni odbor je ovlašten:

1. davati potrebne upute i upozorenja te donositi odluke u vezi s tim radom,

2. tražiti od odvjetnika i odvjetničkih vježbenika, odvjetničkih društava i zajedničkih odvjetničkih ureda, neposredno ili posredovanjem zborova, obavijesti i podatke koji se odnose na obavljanje njihova rada,

3. poduzimati potrebne mjere radi uklanjanja međusobnih nesuglasica odvjetnika s obzirom na njihov odvjetnički rad.

Članak 74.

(1) Upravni odbor i Hrvatska odvjetnička akademija brinu se o stalnom stručnom usavršavanju odvjetnika i odvjetničkih vježbenika:

1. organiziranjem savjetovanja, seminara, tečajeva, predavanja, tribina, okruglih stolova i sl.,

2. izdavanjem časopisa, knjiga i drugih tiskovina.

(2) Oblike stalnog stručnog usavršavanja iz stavka 1. ovog članka Upravni odbor može organizirati i provoditi u suradnji s pojedinim zborovima, sudovima, drugim državnim tijelima, tijelima lokalne samouprave i uprave, Hrvatskom javnobilježničkom komorom, fakultetima, Pravosudnom akademijom kao i drugim stručnim i znanstvenim ustanovama, zakladama, stručnim i profesionalnim udrugama, trgovačkim društvima itd.

(3) Razne oblike stalnog stručnog usavršavanja Upravni odbor može organizirati i ostvarivati i u suradnji s inozemnim odvjetničkim komorama i drugim stručnim asocijacijama.

5. Izvršni odbor

Članak 75.

(1) Izvršni odbor čine predsjednik Komore, četiri dopredsjednika, glavni tajnik, blagajnik, referent za upise u imenike i upisnike Komore te još jedan član.

(2) Izvršnim odborom predsjedava predsjednik Komore.

Članak 76.

(1) Izvršni odbor Komore:

1. odlučuje o zahtjevima za upis u Imenik odvjetnika i odvjetničkih vježbenika,

2. izdaje prethodne suglasnosti odvjetničkim društvima o sukladnosti ugovora o osnivanju sa zakonom, Statutom i drugim općim aktima Komore te potvrdu Komore da su odvjetnici osnivači upisani u Imenik odvjetnika,

3. donosi rješenje o obustavi obavljanja odvjetništva te rješenje o brisanju iz Imenika odvjetnicka u koji je odvjetnik upisan,

4. donosi rješenja o zabrani rada odvjetničkog društva i strane podružnice zbog razloga iz članka 32. st. 1. i 3. Zakona o odvjetništvu,

5. donosi rješenje kojim odobrava sadržaj internetske stranice odvjetnika, zajedničkih odvjetničkih ureda i odvjetničkih društava,

6. donosi rješenje o bezodložnom brisanju cijele internetske stranice ili pojedinih dijelova sadržaja internetske stranice odvjetnika, zajedničkih odvjetničkih ureda i odvjetničkih društava,

7. donosi rješenje o zabrani rada odvjetnika, zajedničkog odvjetničkog ureda, odvjetničkog društva i strane podružnice zbog razloga iz članka 44. st. 12.Zakona o odvjetništvu,

8. odlučuje o obnovi postupka za upis u imenike odvjetnika i odvjetničkih vježbenika,

9. odlučuje o žalbama izjavljenim protiv rješenja koja donosi predsjednik Komore, osim rješenja koja se odnose na stjecanje, mirovanje, obustavu ili gubitak prava na obavljanje odvjetništva,

10. postavlja privremene zamjenike i preuzimatelje ureda kad je to ovim Statutom određeno,

11. rješava hitna pitanja u svezi s radom Komore koja se ne mogu odgoditi do sljedeće sjednice Upravnog odbora,

12. odobrava isplate gotovine iz blagajne Komore do iznosa koji mu je odobrio Upravni odbor i raspolaže njima,

13. izvršava odluke o kažnjavanju zbog težih i lakših povreda dužnosti i ugleda odvjetništva te pravomoćne presude Disciplinskog suda,

14. razmatra ugovore o osnivanju odvjetničkih društava, ugovore o osnivanju zajedničkih odvjetničkih ureda, ugovore o povezivanju odvjetničkih ureda, odluku o osnivanju strane podružnice te ugovore koje odvjetnici sklapaju s fizičkim i pravnim osobama radi pružanja pravne pomoći uz plaćanje naknade u paušalnim iznosima,

15. obavlja ostale poslove predviđene ovim Statutom ili drugim općim aktom Komore te poslove koje mu povjeri Upravni odbor Komore.

(2) Kada Izvršni odbor odlučuje o žalbama protiv rješenja koja je presjednik Komore donio u prvom stupnju, predsjednik Komore ne može sudjelovati u radu Izvršnog odbora.

Članak 77.

(1) Sjednice Izvršnog odbora saziva predsjednik Komore.

(2) Za donošenje pravovaljanih zaključaka potrebna je prisutnost većine članova Izvršnog odbora. Odluke se donose većinom glasova svih članova.

(3) O svojim zaključcima i svojem radu Izvršni odbor izvješćuje Upravni odbor Komore na njegovoj prvoj redovitoj sjednici.

(4) Za svoj rad Izvršni odbor odgovara Upravnom odboru Komore.

6. Predsjednik Komore

Članak 78.

1) Predsjednik Komore:

1. saziva sjednice Upravnog odbora i Izvršnog odbora Komore i predsjedava tim tijelima,

2. predstavlja i zastupa Komoru,

3. donosi rješenje o brisanju iz Imenika odvjetnika na zahtjev odvjetnika,

4. donosi rješenja o upisu odvjetničkih vježbenika u Imenik odvjetničkih vježbenika te o njihovu brisanju,

5. donosi rješenja o preseljenju sjedišta odvjetničkih ureda,

6. donosi rješenja o obustavi odvjetništva kad je protiv odvjetnika određen pritvor,

7. donosi rješenja o imenovanju punomoćnika žrtvama Domovinskog rata i socijalno ugroženim osobama,

8. prima svečane prisege novoupisanih odvjetnika,

9. odobrava isplate iz blagajne Komore do iznosa koji je odredio Upravni odbor i raspolaže njima,

10. obavlja druge poslove predviđene ovim Statutom ili drugim općim aktom Komore te poslove koje mu povjere Upravni ili Izvršni odbor Komore.

(2) Važnije predmete iz svojega djelokruga predsjednik može iznijeti pred Izvršni odbor.

(3) Za svoj rad predsjednik odgovara Skupštini Komore i Upravnom odboru Komore.

Članak 79.

Predsjednik je dužan o svom radu i o radu Izvršnog odbora između dviju sjednica izvijestiti Upravni odbor Komore na prvoj sjednici.

Članak 80.

Ako je predsjednik spriječen obnašati svoju dužnost, tada ga zamjenjuje s istim ovlastima jedan od dopredsjednika kojega odredi predsjednik.

7. Nadzorni odbor

Članak 81.

Nadzorni odbor sastoji se od tri člana, koji između sebe biraju predsjednika.

Članak 82.

(1) Nadzorni odbor dužan je najmanje dva puta godišnje pregledati novčano poslovanje Komore i završni račun. O svom radu podnosi izvještaj svake godine Skupštini Komore i predlaže davanje razrješnice starom Upravnom odboru prigodom izbora novog.

(2) Izvršni odbor, predsjednik i druga tijela Komore dužni su Nadzornom odboru dati potrebne podatke u svezi s njihovim poslovanjem.

8. Disciplinski sud

Članak 83.

(1) Disciplinski sud je neovisno tijelo Komore koje odlučuje o težim povredama dužnosti i ugleda odvjetništva što ih počine odvjetnici i odvjetnički vježbenici.

(2) Disciplinski sud odlučuje i o žalbama protiv odluka Disciplinskog vijeća donesenih u prvom stupnju.

Članak 84.

(1) Predsjednika, njegova zamjenika i suce Disciplinskog suda bira i razrješuje Skupština Komore.

(2) Član Disciplinskog suda smatra se razriješenim dužnosti ako za njegovo razrješenje glasuje natpolovična većina svih članova Skupštine.

(3) Članu Disciplinskog suda o čijem se razrješenju odlučuje mora biti omogućeno da se prije sjednice Skupštine, na kojoj će se odlučivati o njegovu razrješenju, pravodobno upozna sa zahtjevom za njegovim razrješenjem, činjenicama na kojima se taj zahtjev temelji i dokazima kojima se te činjenice potkrepljuju. Mora mu biti omogućeno da se na sjednici Skupštine izjasni o zahtjevu za razrješenje.

Članak 85.

(1) Disciplinski su suci u sudovanju neovisni i sude po zakonu, Statutu Komore i Kodeksu odvjetničke etike.

(2) Ako ovim Statutom nije drukčije određeno, u disciplinskom se postupku na odgovarajući način primjenjuju odredbe skraćenoga kaznenog postupka, osim pravila o dovođenju, obećanju okrivljenika da neće napustiti boravište, jamstvu o pritvoru, pretrazi stana i osoba, privremenom oduzimanju predmeta, postupanju sa sumnjivim stvarima i imovinskopravnom zahtjevu.

(3) U postupku pred Disciplinskim vijećem javnost je isključena.

Članak 86.

(1) Radom Disciplinskog suda rukovodi njegov predsjednik. Ako je on spriječen, to čini njegov zamjenik.

(2) Disciplinski sud sudi u vijećima u sastavu od predsjednika vijeća i dva člana. Sastav vijeća i redoslijed prema kojemu će im se predmeti dodjeljivati utvrđuje Disciplinski sud na početku svake godine svog mandata.

(3) Ako se disciplinski postupak vodi protiv odvjetničkog vježbenika, jedan član vijeća mora biti odvjetnički vježbenik, kojega određuje predsjednik Suda između pet vježbenika što ih za svaku tekuću godinu mandata izabere udruga odvjetničkih vježbenika u skladu sa svojim pravilima.

(4) Vijeće odlučuje većinom glasova.

Članak 87.

Disciplinski sud:

1. sudi za teže povrede dužnosti i ugleda odvjetništva,

2. odlučuje o žalbama protiv odluka Disciplinskog vijeća i disciplinskih vijeća odvjetničkih zborova o lakšim povredama dužnosti i ugleda odvjetništva,

3. odlučuje o prijedlogu disciplinskog tužitelja za obustavu disciplinskog postupka nakon podignute optužnice,

4. obavlja i ostale poslove predviđene zakonom i ovim Statutom.

Članak 88.

(1) U postupku pred Disciplinskim sudom okrivljeni ima pravo uzeti branitelja.

(2) Vijeće može iznimno odrediti obvezatno sudjelovanje branitelja u postupku kad smatra da je to u interesu okrivljenoga, a okrivljeni nije sam uzeo branitelja.

Članak 89.

(1) Branitelj u disciplinskom postupku može biti samo odvjetnik.

(2) Predsjednik Višeg disciplinskog suda, njegov zamjenik i suci Višeg disciplinskog suda, predsjednik Disciplinskog suda i disciplinski suci te disciplinski tužitelj Komore i zamjenici disciplinskog tužitelja Komore ne mogu biti branitelji u disciplinskim postupcima pred Disciplinskim sudom Komore.

9. Viši disciplinski sud

Članak 90.

Viši disciplinski sud neovisno je tijelo Komore, koje odlučuje o žalbama protiv odluka Disciplinskog suda Komore donesenih u prvom stupnju, a obavlja i druge poslove određene Zakonom i ovim Statutom.

Članak 91.

(1) Predsjednika, njegova zamjenika i suce Višeg disciplinskog suda bira i razrješava dužnosti Skupština Komore.

(2) Na postupak razrješenja člana Višega disciplinskog suda na odgovarajući se način primjenjuju odredbe čl. 84. st. 2. i 3. ovog Statuta.

Članak 92.

(1) Radom Višega disciplinskog suda rukovodi njegov predsjednik, a u slučaju predsjednikove spriječenosti to čini njegov zamjenik.

(2) Viši disciplinski sud sudi u vijećima, koja se sastoje od predsjednika vijeća i dva člana. Sastav vijeća i redoslijed prema kojemu im se dodjeljuju predmeti utvrđuje Viši disciplinski sud na početku svake godine svog mandata.

(3) Ako se postupak vodi protiv odvjetničkog vježbenika, jedan član vijeća mora biti odvjetnički vježbenik, kojega određuje predsjednik Suda između pet odvjetničkih vježbenika, što ih za svaku tekuću godinu mandata Suda izabere Udruga odvjetničkih vježbenika u skladu sa svojim pravilima.

Članak 93.

Odredbe čl. 85., 88. i 89. ovog Statuta primjenjuju se i na postupak pred Višim disciplinskim sudom.

10. Disciplinska vijeća

Članak 94.

(1) Za lakše povrede dužnosti i ugleda odvjetništva odvjetnici i odvjetnički vježbenici odgovaraju pred disciplinskim vijećem koje se sastoji od tri člana. Članove disciplinskih vijeća bira Upravni odbor Komore, odnosno zbor između svojih članova.

(2) Izvršni odbor Komore ovlašten je pojedine predmete ustupiti na rješavanje disciplinskim vijećima zborova ako su ona osnovana.

(3) O žalbama protiv odluka disciplinskih vijeća odlučuje Disciplinski sud.

11. Disciplinski tužitelj

Članak 95.

Disciplinski tužitelj vodi poslove osobno ili ih vodi preko zamjenika, koji su u svom radu dužni pridržavati se njegovih uputa.

12. Zborovi

Članak 96.

Odvjetnici koji su upisani u Imenik odvjetnika Komore istodobno su članovi odvjetničkog zbora na čijem je području sjedište njihova ureda.

Članak 97.

(1) Na području svake županije i Grada Zagreba osniva se odvjetnički zbor odvjetnika čiji se uredi nalaze na području županije odnosno grada Zagreba. Ako odvjetnički ured ima više pisarnica, odvjetnici koji rade u pojedinim pisarnicama članovi su onih zborova na području kojih se nalaze pisarnice u kojima rade.

(2) Ako na području koje županije ima manje od dvadeset pet odvjetnika, ne osniva se poseban zbor te županije, već se odvjetnici s područja te županije priključuju zboru susjedne županije koji odredi Upravni odbor.

(3) Zaključkom Skupštine odvjetničkih zborova može se predložiti i za područje dviju ili više županija osnivanje jednog odvjetničkog zbora. Zaključkom većine odvjetnika koji imaju svoje urede na području Županije za koju nije osnovan poseban zbor, odvjetnici te Županije mogu predložiti Skupštini izdvajanje iz zajedničkog zbora i osnivanje vlastitog zbora ako za to ispunjavaju uvjete utvrđene ovim Statutom.

(4) Odvjetnički su zborovi područna tijela Komore.

Članak 98.

(1) Na području pojedinoga odvjetničkog zbora mogu se, u mjestima s najmanje deset odvjetnika, osnovati odvjetnički odbori koji djeluju u sastavu zbora.

(2) Odnos odvjetničkog zbora i odvjetničkog odbora uređuje se pravilima odvjetničkog zbora.

Članak 99.

(1) Odvjetnički zbor donosi svoja pravila, koja stupaju na snagu kad ih odobri Upravni odbor Komore.

(2) Odvjetnički zborovi imaju svoje prihode i proračune, koje donosi upravni odbor zbora.

Članak 100.

(1) Osnovna je zadaća odvjetničkog zbora da, u skladu s odredbama zakona, ovog Statuta, Kodeksa odvjetničke etike i ostalih općih akata Komore, svojih akata te odluka i uputa tijela Komore:

1. čuva ugled odvjetništva i unapređuje ga kao samostalnu i neovisnu službu,

2. štiti prava i interese odvjetnika, odvjetničkih društava i odvjetničkih vježbenika,

3. nadzire odvjetnike, odvjetničke vježbenike, odvjetnička društva i zajedničke odvjetničke urede u obavljanju njihove službe,

4. razvija odvjetničku etiku,

5. samostalno ili u suradnji s drugim zborovima, Komorom, sudovima i drugim državnim tijelima ili tijelima jedinica lokalne samouprave ili uprave, udrugama pravnika, područnim tijelima javnih bilježnika, fakultetima itd. organizira i provodi razne oblike stalnog stručnog usavršavanja,

6. utvrđuje članarinu koja se plaća zboru.

(2) Ostale zadaće zbora utvrđuju se njegovim pravilima.

Članak 101.

(1) Tijela zbora jesu:

a) skupština

b) upravni odbor

c) predsjednik

d) nadzorni odbor.

(2) Zbor između svojih članova može izabrati disciplinsko vijeće te druga tijela.

(3) Mandat navedenih tijela zbora utvrđuje se pravilima zbora.

(4) Godišnje skupštine zborova održavaju se prije Skupštine Komore.

(5) Izbori u zborovima članova drugih tijela Komore moraju biti usklađeni s izborima odgovarajućih tijela Komore.

Članak 102.

Upravni odbor zbora dužan je obavještavati najmanje jednom godišnje Upravni odbor Komore o svim važnijim pitanjima koja se pojavljuju u radu odvjetnika na području zbora, o materijalnim uvjetima njihova rada te o pružanju pravne pomoći na području zbora.

Članak 103.

Disciplinsko vijeće zbora, u skladu s odredbama ovog Statuta, provodi disciplinski postupak i izriče disciplinske mjere za lakše povrede dužnosti i ugleda odvjetništva što ih počine članovi zbora.

VIII. ODVJETNIČKA DRUŠTVA, STRANE PODRUŽNICE, ZAJEDNIČKI ODVJETNIČKI UREDI I POVEZIVANJE ODVJETNIČKIH UREDA

Članak 104.

(1) Zahtjevu za izdavanje prethodne suglasnosti o sukladnosti ugovora o osnivanju odvjetničkog društva sa zakonom, Statutom i drugim općim aktima Komore (članak 31. Zakona o odvjetništvu) treba priložiti primjerak ugovora o osnivanju društva.

(2) Prethodna suglasnost HOK-a je potrebna i u svim drugim slučajevima upisa neke promjene u sudski registar. Uz zahtjev za dobivanje prethodne suglasnosti potrebno je priložiti onu dokumentaciju koju propisuju pozitivni propisi za upis određene promjene u sudski registar.

(3) O zahtjevu iz stavka 1. ovog članka Izvršni odbor dužan je odlučiti u roku trideset dana.

(4) Troškove postupka za izdavanje suglasnosti snosi podnositelj zahtjeva. Upravni odbor Komore ovlašten je donijeti Pravilnik o naknadi troškova.

(5) Odvjetnička društva ne mogu biti osnivači drugog odvjetničkog društva.

Članak 105.

(1) Odvjetničko društvo sa sjedištem na području države koja je članica Europske unije ili Svjetske trgovinske organizacije dužno je ovjerenu presliku zahtjeva za upis podružnice u sudski registar dostaviti Hrvatskoj odvjetničkoj komori radi evidencije u imenik podružnica stranih društava, kao što je obvezatno dostaviti radi evidencije svaki zahtjev kojim se zahtijeva upis promjene u registarskom sudu.

(2) Podnositelj zahtjeva dužan je u zahtjevu navesti imena i prezimena, državljanstvo, adresu, kvalifikaciju, kratki životopis i osobni identifikacijski broj za strane odvjetnike koji će pružati pravne usluge na području Republike Hrvatske u skladu sa zakonskim propisima Republike Hrvatske, kojima je utvrđena ovlast stranih odvjetnika da pružaju pravne usluge na području Republike Hrvatske.

(3) Troškove postupka evidentiranja snosi podnositelj zahtjeva. Pravilnik o troškovima u postupku evidentiranja donosi Upravni odbor Hrvatske odvjetničke komore.

(4) Ako strana podružnica ne postupi prema odredbi st. 1. ovog članka, Izvršni odbor ovlašten je donijeti odluku o zabrani djelovanja.

(5) Registarski sud dužan je dostaviti Hrvatskoj odvjetničkoj komori primjerak rješenja o upisu strane podružnice u sudski registar istovremeno kad to rješenje šalje stranci. Ovo je rješenje dužan dostaviti Komori i podnositelj zahtjeva kao potvrdu da ga je stvarno primio.

(6) Strani odvjetnici koji su zaposleni u podružnici moraju biti evidentirani u Hrvatskoj odvjetničkoj komori. Svaki strani odvjetnik koji namjerava sklopiti ugovor o radu s podružnicom stranog odvjetničkog društva ili ureda dužan je dostaviti ugovor o radu zajedno s ispravom kojom sukladno propisima države izdavanja potvrđuje da je valjano upisan u imenik odvjetnika države u kojoj kojoj ima sjedište odvjetničko društvo koje namjerava osnovati podružnicu ili ima osnovanu podružnicu na području Republike Hrvatske.

(7) Izvršni odbor Hrvatske odvjetničke komore ovlašten je zabraniti rad stranih odvjetnika, stranih podružnica odvjetničkih društava ili ureda koji postupaju suprotno zakonskim propisima, Statutu i drugim aktima Hrvatske odvjetničke komore.

(8) Protiv ovog rješenja Izvršnog odbotra HOK-a na temelju stavka 7. ovog članka dopuštena je žalba Upravnom odboru Hrvatske odvjetničke komora u roku 8 dana od dana prijama rješenja. Protiv odluke Upravnog odbora Hrvatske odvjetničke komore kojom se potvrđuje rješenje o zabrani djelovanja strane podružnice ili stranog odvjetnika dopušten je priziv Vrhovnom sudu Republike Hrvatske u roku 8 dana od dana prijama rješenja.

Članak 106.

(1) Odvjetnički uredi mogu se povezivati s drugim domaćim ili inozemnim uredima radi obavljanja određenih poslova od zajedničkog interesa, pružanja međusobne pomoći u svim ili samo nekim vrstama pravnih stvari, osobito povjeravanja zamjena u zastupanju, radi prikupljanja podataka, izrade pravnih mišljenja, primanja na praksu odvjetnika i odvjetničkih vježbenika itd.

(2) Više ureda može sklopiti zajednički ugovor o povezivanju, a pojedini uredi mogu sklapati više posebnih ugovora s drugim uredima.

(3) Ugovori o povezivanju moraju se temeljiti na načelima ravnopravnosti i međusobnog povjerenja i njima se pojedini uredi ne smiju dovoditi u podređeni položaj. Neće se smatrati da je neki odvjetnički ured doveden u podređeni položaj samo zato što je preuzeo jednostranu obvezu pružanja pravnih usluga određene vrste kojem drugom odvjetničkom uredu.

(4) Ugovorom o povezivanju odvjetnički se uredi mogu uzajamno ili jednostrano obvezati da će pružati određene pravne usluge isključivo na određenom području. Takvim se ugovorom ne smije ograničiti pravo na pružanje određenih pravnih usluga drugim odvjetničkim uredima odnosno fizičkim i pravnim osobama, protivno ograničenjima predviđenih Kodeksom odvjetničke etike.

(5) Plaćanje nagrade za rad i naknade troškova za usluge pružene prema ugovoru o zajedničkoj suradnji obavlja se u skladu s Odvjetničkom tarifom, ali se povezani odvjetnički uredi mogu sporazumjeti i o paušalnom plaćanju nagrada i naknada troškova za određeno vrijeme ili o razmjernom sudjelovanju u nagradama naplaćenim u određenim pravnim stvarima i sl., rukovodeći se pri tome načelima i elementima Tarife.

(6) U svom imenu, tvrtki, pečatima i pismenima odvjetnički uredi mogu naznačiti odvjetničke urede s kojima su poslovno povezani. Takve naznake po izgledu, veličini ili obliku ne smiju imati naglašeno reklamno obilježje.

(7) Ugovor o povezivanju mora biti sklopljen radi stvarnog pružanja međusobnih usluga, a ne pretežno radi postizanja drugih, npr. reklamnih ciljeva.

(8) Ako Izvršni odbor Komore upozori odvjetnički ured na uočene nedostatke ugovora koje su sklopili ili na njihovu neusklađenost sa zakonom, ovim Statutom ili Kodeksom odvjetničke etike, odvjetnički je ured dužan te nedostatke ili nesukladnosti otkloniti u roku koji mu se određuje u zaključku Izvršnog odbora. Prije donošenja zaključka Izvršni odbor je dužan omogućiti odvjetničkom uredu da se izjasni o primjedbama na ugovor.

(9) Odluku kojom odbija upis ugovora o povezivanju u Upisnik ugovora o povezivanju odvjetničkih ureda Izvršni odbor donosi u obliku rješenja protiv kojega zainteresirana strana ima pravo žalbe Upravnom odboru Hrvatske odvjetničke komore u roku 15 dana od dana primitka rješenja.

(10) Izvršni će odbor, i bez ispitivanja usklađenosti ugovora o povezivanju između domaćih i stranih odvjetnika, odnosno stranih odvjetničkih ureda i tvrtki sa Zakonom, Statutom ili Kodeksom odvjetničke etike, donijeti rješenje o odbijanju upisa ugovora u Upisnik ako se radi o ugovornoj strani iz inozemstva o kojoj već postoji saznanje da je svojim postupcima iskazivala nepoštivanje pravnog poretka Republike Hrvatske, kao npr. osnivanjem trgovačkog društva, podružnica, predstavništava ili udruga u Republici Hrvatskoj radi pružanja bilo kakvog oblika pravne pomoći, objavljivanjem takvih informacija o osnivanju u raznim publikacijama, uključujući i internetske stranice i sl.

(11) Rješenje Upravnog odbora kojim se potvrđuje rješenje Izvršnog odbora jest konačno.

Članak 107.

(1) Radi ispitivanja ugovora o osnivanju odvjetničkih društava, odluke o osnivanju strane podružnice, ugovora o osnivanju zajedničkoga odvjetničkog ureda i ugovora o povezivanju odvjetničkih ureda, te radi nadzora nad provedbom tih ugovora i odluka, Izvršni je odbor ovlašten imenovati povjerenstva za pojedine slučajeve ili za određeno vrijeme. Izvršni je odbor ovlašten u istu svrhu pribaviti i stručna mišljenja istaknutih stručnjaka izvan Komore.

(2) Odvjetnik u odvjetničkom uredu, zajedničkom odvjetničkom uredu i odvjetničko društvo, te osnivač ili ovlaštena osoba za zastupanje strane podružnice, dužni su na zahtjev povjerenstva dostaviti i/ili omogućiti uvid u zahtijevani relevantan izvor podataka radi ispitivanja ugovora i provedbe nadzora.

(3) Nakon primitka izvještaja povjerenstva o ispitivanju ugovora o povezivanju odvjetničkih ureda i provedenom nadzoru nad provedbom tih ugovora, Izvršni odbor može svojim rješenjem brisati upis ugovora o povezivanju iz odgovarajućeg Upisnika iz istih razloga zbog kojih može i odbiti upis ugovora o povezivanju, naložiti odvjetniku, upisanom u Imenik odvjetnika Hrvatske odvjetničke komore, da raskine ugovor s drugom ugovornom stranom i da dokaz o tome dostavi Izvršnom odboru.

(4) Na ulaganje pravnih lijekova protiv rješenja iz prethodnog stavka primjenjuju se na odgovarajući način odredbe članka 106. st. 9. i 11. ovog Statuta.

X. SPECIJALIZACIJA ODVJETNIKA

Članak 108.

Odvjetnik koji ispunjava uvjete predviđene Zakonom o odvjetništvu i ovim Statutom može podnijeti zahtjev za priznanje specijalnosti u određenoj grani prava.

Članak 109.

(1) Specijalnost se može priznati iz grana:

– ustavnog prava

– krivičnog prava

– građanskog i obiteljskog prava

– upravnog prava

– radnog prava

– pomorskog prava

– željezničkog prometnog prava

– cestovnog prometnog prava

– prava osiguranja

– carinskog prava

– poreznog prava

– bankarskog prava

– autorskog prava

– prava industrijskog vlasništva

– trgovačkog prava

– stečajnog prava

– međunarodnog prava

– međunarodnog privatnog prava

– međunarodnog trgovačkog prava

– prava Europske unije

– prava međunarodnih plaćanja

– prava socijalnog osiguranja.

(2) Odluku o priznanju specijalnosti donosi Upravni odbor Komore nakon što pribavi mišljenje Povjerenstva za ocjenu uvjeta za priznanje specijalnosti na temelju Pravilnika o priznavanju specijalnosti odvjetnika.

Članak 110.

(1) Povjerenstvo za ocjenu uvjeta za priznanje specijalnosti osniva Upravni odbor Komore.

(2) U radu povjerenstva iz stavka 1. ovog članka mogu sudjelovati i stručnjaci odnosno znanstvenici izvan Komore.

Članak 111.

(1) Protiv rješenja Upravnog odbora o zahtjevu za priznanje specijalnosti odvjetnik može podnijeti žalbu Skupštini Komore.

(2) Odluka Skupštine je konačna.

Članak 112.

Odvjetnik kojemu je odbijen zahtjev za priznavanje specijalnosti može podnijeti novi zahtjev tek nakon što ispuni uvjete propisane Zakonom, ovim Statutom i Pravilnikom o postupku za priznavanje specijalnosti.

Članak 113.

Priznata specijalnost upisuje se u Imenik odvjetnika, a može se istaknuti i u imenu odvjetničkog ureda, te na internetskoj stranici odvjetnika, zajedničkog odvjetničkog ureda odnosno odvjetničkog društva u kojemu on radi.

Članak 114.

Ako je kojemu od članova zajedničkoga odvjetničkog ureda priznata specijalnost, ta se specijalnost može istaknuti u nazivu zajedničkog ureda, obično uz ime odvjetnika kojemu je specijalnost priznata.

Članak 115.

Postupak za priznavanje specijalnosti odvjetnicima, uvjete za priznavanje specijalnosti, način imenovanja, sastav, prava i obveze te rad Povjerenstva za ocjenu uvjeta za priznavanje specijalnosti i način isticanja specijalnosti u imenu uređuje Upravni odbor Pravilnikom o priznavanju specijalnosti odvjetnika.

Članak 116.

(1) Odredbe o specijalizaciji odvjetnika iz čl. 108. do 115. ove glave na odgovarajući način se primjenjuju i na strane podružnice, pri čemu se specijalizacija priznaje iz grana prava iz kojih su strane podružnice ovlaštene pružati usluge sukladno čl. 27.a stavak 2. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu.

XI. DISCIPLINSKA ODGOVORNOST ODVJETNIKA I
ODVJETNIČKIH VJEŽBENIKA

1. Uvjeti odgovornosti i disciplinske mjere

Članak 117.

(1) Za povrede dužnosti i ugleda odvjetništva odvjetnici i odvjetnički vježbenici disciplinski odgovaraju po odredbama Zakona, ovog Statuta i Kodeksa odvjetničke etike.

(2) Za teže povrede dužnosti i ugleda odvjetništva odvjetnici i odvjetnički vježbenici odgovaraju pred Disciplinskim sudom Komore.

(3) Za lakše povrede dužnosti i ugleda odvjetništva odvjetnici i odvjetnički vježbenici odgovaraju pred disciplinskim vijećima Upravnog odbora odnosno zborova.

Članak 118.

Teža povreda dužnosti i ugleda odvjetništva postoji:

1. ako odvjetnik unatoč zakonskim smetnjama ishodi upis u Imenik odvjetnika,

2. ako počini kazneno djelo koje dovodi u pitanje njegovu dostojnost za daljnje obavljanje odvjetništva,

3. ako tijekom obustave odvjetništva obavlja odvjetničke poslove ili ako tu mjeru izigrava na bilo koji način,

4. ako protivno zakonu i ovlastima koje ima u zastupanju stranke posreduje kod određenih tijela ili pravnih osoba koje obavljaju javnu službu ili ako istupa nedostojno i protivno ovlastima,

5. ako nesavjesno obavlja odvjetničke poslove ili nestručno zastupa stranku,

6. ako nesavjesno obavlja poslove oko preuzimanja odvjetničkog ureda,

7. ako povrijedi dužnost čuvanja odvjetničke tajne,

8. ako protivno propisima traži i prima nagradu od stranke koju je bio dužan zastupati besplatno ili ako traži nagradu veću nego što je propisano Tarifom,

9. ako nesavjesno vodi materijalno poslovanje stranke, a napose ako stranci bez opravdana razloga ne položi obračun ili joj ne isplati novac čim ga za njezin račun primi,

10. ako na javnoj dražbi na kojoj zastupa vjerovnika kupi sebi ili svojim srodnicima stvari koje se prodaju ili to učini za druge osobe protivno nalozima i interesima zastupane stranke,

11. ako traži ili pribavlja stranke na nedostojan način ili ako potpomaže nadripisarstvo tako što potpisuje podneske nadripisara,

12. ako bez odobrenja nadležnog tijela Komore postavi ili izmijeni sadržaj internetske stranice,

13. ako protivno Zakonu o odvjetništvu ili ovom Statutu drži drugu pisarnicu izvan sjedišta svog ureda,

14. ako ne obavlja materijalne obveze, koje proistječu iz članstva u Komori, duže od tri mjeseca,

15. ako teže povrijedi zakonske obveze prema vježbeniku koji je kod njega na vježbi ili ako mu omogući fiktivno obavljanje prakse,

16. ako teže povrijedi svoje dužnosti u tijelima upravljanja ili prema tijelima Komore,

17. ako u roku od 15 dana od primitka prijave pojedine stranke protiv njega odnosno od primitka obavijesti disciplinskog tužitelja iz članka 127. ovog Statuta ne podnese mjerodavnom tijelu Komore očitovanje, odnosno izjavu da se ne želi poslužiti pravom obrane,

18. ako preseli odvjetnički ured ili pisarnicu protivno odredbama Zakona o odvjetništvu ili ovog Statuta, ili ako u roku ne obavijesti Komoru o promjeni sjedišta ili imena odvjetničkog ureda ili pisarnice,

19. ako teže povrijedi odredbe Zakona, ovog Statuta ili Kodeksa odvjetničke etike o radu zajedničkoga odvjetničkog ureda, odvjetničkog društva ili o povezivanju odvjetničkih ureda.

Članak 119.

Težom povredom ugleda odvjetništva smatra se i ponašanje i rad odvjetnika u privatnom životu, ako se tim ponašanjem i radom narušava ugled odvjetništva.

Članak 120.

Osim povreda iz članka 118. ovog Statuta, teža povreda dužnosti i ugleda odvjetništva odvjetničkog vježbenika osobito postoji:

1. ako stvarno ne obavlja vježbu u odvjetničkom uredu,

2. ako teže povrijedi svoje zakonske obveze prema odvjetniku kod kojega je na vježbi,

3. ako odvjetničke poslove obavlja samostalno i za svoj račun.

Članak 121.

(1) Novčana kazna zbog lakših povreda dužnosti i ugleda odvjetništva odvjetniku se može izreći u kunama protuvrijednosti od 50 do 100 bodova Tarife o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika.

(2) Novčana kazna zbog težih povreda dužnosti i ugleda odvjetništva odvjetniku se može izreći u kunama protuvrijednosti od 250 do 2500 bodova Tarife o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika.

(3) Ako se izriče jedinstvena kazna za više povreda dužnosti i ugleda odvjetništva, utvrđeni iznos ukupne jedinstvene novčane kazne ne smije premašiti za lakše povrede iznos u kunama protuvrijednosti 600 bodova Tarife o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika, a za teže povrede iznos u kunama protuvrijednosti 3000 bodova Tarife.

Članak 122.

(1) Disciplinski sud može presudom odlučiti da se pravomoćna odluka donesena u postupku protiv odvjetnika objavi u glasilu Komore.

(2) Nakon pravomoćnosti oslobađajuće presude, odvjetnik protiv kojega se vodi disciplinski postupak ima pravo tražiti da se u glasilu Komore objavi presuda kojom je oslobođen.

Članak 123.

Pri određivanju disciplinske mjere za težu povredu dužnosti i ugleda odvjetništva, Disciplinski sud uzima u obzir sve okolnosti o kojima ovisi vrsta i visina kazne, a osobito štetne posljedice koje su nastale, iz kojih je pobuda teža povreda izvršena te prijašnju disciplinsku osuđivanost. Pri izricanju novčane kazne uvažavaju se i imovinske prilike disciplinski okrivljenog.

Članak 124.

(1) Ako je za težu povredu izrečena novčana kazna, u presudi se određuje rok plaćanja, koji ne može biti kraći od petnaest dana ni duži od tri mjeseca.

(2) U opravdanim slučajevima Disciplinski sud može dopustiti da se novčana kazna isplati u obrocima. U tom slučaju Sud odobrava način otplaćivanja i rok isplate, koji ne može biti duži od godine dana.

(3) Novčana kazna i troškovi disciplinskog postupka naplaćuju se u korist Komore za unapređenje odvjetništva.

Članak 125.

O pravomoćnim presudama Disciplinskog suda, kojima je odvjetniku izrečena disciplinska mjera gubitka prava na obavljanje odvjetništva i odvjetničkom vježbeniku mjera brisanja iz Imenika odvjetničkih vježbenika, Komora će obavijestiti županijski, trgovački i općinski sud na područjima kojih je odvjetnik imao sjedište ureda ili pisarnice u kojoj je radio, odnosno odvjetnički vježbenik obavljao svoju vježbu.

2. Pokretanje disciplinskog postupka

Članak 126.

(1) Disciplinski postupak pokreće disciplinski tužitelj na temelju prijave da su povrijeđeni dužnost i ugled odvjetništva.

(2) Disciplinski tužitelj pokrenut će postupak na zahtjev Upravnog odbora, Izvršnog odbora i predsjednika Komore te disciplinskog vijeća ili na zahtjev ministra pravosuđa.

Članak 127.

(1) Disciplinski postupak pokreće se dostavljanjem prijave odnosno zahtjeva prijavljenome s pozivom da se pismeno očituje u roku od 15 dana.

(2) Disciplinski tužitelj može tijekom cijeloga prethodnog postupka saslušavati okrivljenoga.

(3) Disciplinski tužitelj ovlašten je poduzimati i druge radnje kako bi utvrdio činjenice koje terete okrivljenoga ili mu koriste.

(4) Kada se pokaže potreba za dodatnim obrazloženjem prijave ili za očitovanjem prijavitelja, disciplinski tužitelj poziva prijavitelja da prijavu dodatno obrazloži ili da se očituje u roku ne kraćem od trideset dana te ga u tom pozivu upozorava da će, ako ne udovolji pozivu u naznačenom roku, prijavu odbaciti.

(5) Upravni odbor za svako mandatno razdoblje disciplinskog tužiteljstva određuje po jednog člana svakoga pojedinog odvjetničkog zbora koji na zamolbu disciplinskog tužiteljstva provodi potrebne prethodne radnje na području svog zbora zamolbenim putem.

Članak 128.

(1) Protiv odvjetnika kojemu je prestalo pravo na obavljanje odvjetništva, jer se odrekao bavljenja odvjetništvom ili ga nije obavljao, mogu se izreći disciplinske mjere ako je postupak pokrenut prije nego što je doneseno rješenje o prestanku odvjetništva.

(2) Odredba stavka 1. ovog članka primjenjuje se i na odvjetničkog vježbenika kome je prestala vježba.

Članak 129.

(1) Disciplinski tužitelj, pošto provede potrebne radnje, ako utvrdi da je riječ o težoj povredi, podiže optužnicu.

(2) Slučajeve lakših povreda disciplinski tužitelj ustupa na rješavanje disciplinskom vijeću.

(3) Ako disciplinski tužitelj koji je sam pokrenuo postupak, prije nego što je podigao optužnicu, utvrdi da nema osnova za gonjenje, obustavlja postupak. Ako je postupak pokrenuo na zahtjev Upravnog odbora, Izvršnog odbora, predsjednika Komore ili Disciplinskog vijeća, u svakom će slučaju zatražiti da Disciplinski sud odluči o obustavi postupka.

(4) Ako je postupak pokrenut na zahtjev ministra pravosuđa, disciplinski tužitelj dužan je obavijestiti ministra o svojoj odluci.

3. Postupak pred Disciplinskim sudom

Članak 130.

(1) Predsjednik vijeća Disciplinskog suda, pošto primi optužnicu, saziva Disciplinsko vijeće, u sastav kojega pored predsjednika ulaze i dva suca.

(2) Disciplinsko vijeće:

1. obustavlja postupak, ako utvrdi da djelo koje je predmet optužbe nije teža povreda ili da postoje okolnosti koje isključuju disciplinsku odgovornost ili da nema dovoljno dokaza da je okrivljenik osnovano sumnjiv da je učinio povredu koja je predmet optužbe,

2. ustupa predmet Disciplinskom vijeću Upravnog odbora Komore, odnosno odvjetničkog zbora, ako smatra da se radi o lakšoj povredi ugleda i dužnosti odvjetništva,

3. vraća optužnicu disciplinskom tužitelju sa zahtjevom da dopuni optužnicu ako ustanovi da je ta dopuna potrebna,

4. može odlučiti da se postupak prekine do pravomoćnog završetka kaznenog postupka ako je protiv okrivljenika pokrenut kazneni postupak za isto djelo,

5. Odlučuje o ukidanju odluke o obustavi obavljanja odvjetništva (članak 76. stavak 1. t. 4), tu odluku može ukinuti prije održavanja disciplinske rasprave kao i tijekom samog postupka.

(3) U slučajevima iz stavka 2. t. 1., 2., 4. i 5. ovog članka, vijeće dostavlja rješenje okrivljeniku i disciplinskom tužitelju. Protiv takva rješenja iz stavka 2. t. 1., 4. i 5. disciplinski tužitelj može izjaviti žalbu Višem disciplinskom sudu Komore.

Članak 131.

(1) Ako vijeće ne donese nijedno od rješenja iz prethodnog članka, predsjednik vijeća zakazuje disciplinsku raspravu.

(2) Uz poziv na raspravu, okrivljeniku se dostavlja optužnica. Ako je obrana obvezatna, okrivljenik se poziva da izabere branitelja i da o tome obavijesti sud najkasnije osam dana prije zakazane rasprave. Ako okrivljenik ne imenuje branitelja do tog roka, postavlja mu ga Sud po službenoj dužnosti.

Članak 132.

Rasprava se može održati u odsutnosti uredno pozvana okrivljenika koji svoj izostanak nije opravdao, a saslušan je u prethodnom postupku ili mu je bilo omogućeno da u prethodnom postupku iznese svoju obranu.

Članak 133.

Disciplinske rasprave održavaju se redovito u sjedištu Komore.

Članak 134.

Tijekom rasprave, vijeće može donijeti bilo koje rješenje od navedenih u članku 123. ovog Statuta.

Članak 135.

(1) Nakon provedene rasprave vijeće Disciplinskog suda donosi presudu, kojom se okrivljenik:

1. proglašava krivim,

2. oslobađa optužbe, ako se utvrdi da djelo koje je predmet optužbe nije teža povreda dužnosti i ugleda odvjetništva, ili ako postoje okolnosti koje isključuju disciplinsku odgovornost, ili ako nema dokaza da je okrivljenik povredu izvršio, ili se utvrdi da djelo nije učinio.

(2) Disciplinski sud donosi presudu kojom se optužba odbija ako disciplinski tužitelj odustane od optužnice ili ako utvrdi da je nastupila zastara gonjenja.

Članak 136.

(1) U presudi kojom se okrivljeni proglašava krivim, vijeće Disciplinskog suda navodi:

1. djelo za koje se utvrđuje krivim te činjenice i okolnosti koje čine težu povredu ugleda i dužnosti odvjetništva,

2. mjeru koja je okrivljeniku izrečena.

(2) U presudi iz stavka 1. ovog članka Sud odlučuje i o obustavi prava na obavljanje odvjetništva odnosno o ukidanju prije donesene odluke o obustavi prava na obavljanje odvjetništva.

Članak 137.

(1) Disciplinskom odlukom sud odlučuje i o snošenju troškova postupka.

(2) Disciplinski sud može troškove postupka odrediti i u paušalnom iznosu u kunama protuvrijednosti najviše 100 bodova Tarife o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika, uzimajući u obzir trajanje i složenost postupka.

Članak 138.

U disciplinskom postupku ne može se odlučivati o zahtjevu za naknadu štete nastale izvršenjem povrede.

Članak 139.

Pismeni otpravak presude dostavlja se okrivljeniku, njegovu branitelju, disciplinskom tužitelju i ministru pravosuđa, a pravomoćna presuda Komori i odvjetničkom zboru kojemu okrivljenik pripada te prijavitelju.

Članak 140.

(1) Protiv presude Disciplinskog suda mogu okrivljenik, njegov branitelj, disciplinski tužitelj i ministar pravosuđa izjaviti žalbu u roku od 15 dana.

(2) Primjerak žalbe dostavlja se protivnoj stranci, koja može dati odgovor u roku od 8 dana.

(3) Viši disciplinski sud odlučuje u sjednici vijeća od tri člana.

(4) Pri odlučivanju o žalbi protiv odluke Disciplinskog suda izrečene odvjetničkom vježbeniku, jedan član vijeća mora biti odvjetnički vježbenik, kojega određuje Udruga odvjetničkih vježbenika.

(5) Viši disciplinski sud može potvrditi, preinačiti ili ukinuti presudu Disciplinskog suda.

(6) Odluka Višeg disciplinskog suda dostavlja se svim osobama odnosno strankama navedenim u stavku 1. ovog članka te prijavitelju.

4. Postupak pred Disciplinskim vijećem Komore i pred disciplinskim vijećem odvjetničkog zbora

Članak 141.

(1) Izviđaje u postupku za izricanje mjera zbog lakših povreda vodi član Disciplinskog vijeća Upravnog odbora Komore, odnosno jedan član disciplinskog vijeća odvjetničkog zbora kojega odredi predsjednik vijeća.

(2) Okrivljeniku se prije donošenja odluke omogućuje da iznese svoju obranu.

(3) Protiv rješenja disciplinskih vijeća može se izjaviti žalba ako je okrivljeniku izrečena kazna. Žalbu može izjaviti samo okrivljenik, i to u roku od 15 dana.

(4) O žalbi odlučuje Disciplinski sud Komore u vijeću od tri člana, u nejavnoj sjednici. Odluka vijeća je konačna.

(5) U postupku protiv odvjetničkog vježbenika jedan član vijeća Disciplinskog suda jest odvjetnički vježbenik kojega je odredila Udruga odvjetničkih vježbenika.

(6) U postupku pred Disciplinskim vijećem Komore odnosno odvjetničkog zbora, na odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovog Statuta o disciplinskom postupku zbog teže povrede dužnosti i ugleda odvjetništva, ako odredbama ovog članka nije što drugo predviđeno.

5. Zastara

Članak 142.

(1) Zastara progona prekida se podnošenjem prijave Komori i odlukom mjerodavnih tijela Komore o pokretanju postupka.

(2) Zastara progona i zastara izvršenja kazne nastupa u svakom slučaju kad protekne dvostruki rok predviđen za zastaru progona i za zastaru izvršenja kazne.

(3) Ako je disciplinski okrivljenik istom povredom izvršio i kazneno djelo, zastara progona prekida se do pravomoćnog završetka kaznenog postupka.

XII. HRVATSKA ODVJETNIČKA AKADEMIJA

Članak 143.

Hrvatska odvjetnička akademija djeluje pri Komori i njezino djelovanje se uređuje posebnim pravilnikom koji donosi Upravni odbor.

XIII. CENTAR ZA MIRENJE HRVATSKE ODVJETNIČKE KOMORE

Članak 144.

Centar za mirenje Hrvatske odvjetničke komora djeluje pri Komori i njegovo djelovanje se uređuje posebnim pravilnikom koji donosi Upravni odbor.

XIV. GLASILO »ODVJETNIK«

Članak 145.

(1) Glasilo Odvjetničke komore Hrvatske (Hrvatske odvjetničke komore) jest časopis »Odvjetnik«.

(2) Glasilo izlazi mjesečno ili dvomjesečno, a primaju ga svi članovi Komore i odvjetnički vježbenici.

(3) Članove uredništva, glavnog urednika i urednika »Odvjetnika« imenuje Upravni odbor Komore.

(4) Članovi uredništva, glavni urednik i urednik za svoj rad odgovaraju Upravnom odboru Komore.

XV. INTERNETSKA STRANICA HOK

Članak 146.

(1) Hrvatska odvjetnička komora može imati vlastitu internetsku stranicu.

(2) Pristup internetskoj stranici bit će dopušten odvjetnicima i općoj javnosti bez ograničenja, osim ako za pojedine njezine dijelove Upravni odbor HOK ne odluči drugačije.

Članak 147.

(1) Glavnog urednika i urednika internetske stranice imenuje Upravni odbor HOK.

(2) Upravni odbor može odlučiti da se osnuje i uredništvo internetske stranice. U tom slučaju Upravni odbor HOK imenuje članove uredništva.

Članak 148.

Glavni urednik i urednik te članovi uredništva internetske stranice odgovorni su za svoj rad Upravnom odboru HOK.

XVI. FINANCIJSKO POSLOVANJE

Članak 149.

Financijsko poslovanje Komore obavlja se na osnovi godišnjeg proračuna prihoda i rashoda, koji odobrava Skupština.

Članak 150.

(1) Proračunski prihodi Komore jesu:

1. upisnina odvjetnika i odvjetničkih vježbenika,

2. članarina odvjetnika i odvjetničkih vježbenika,

3. ostali prihodi i davanja.

(2) Uz proračunske prihode postoje i izvanredni prihodi Komore, i to:

1. novčane disciplinske kazne,

2. različiti izvanredni prihodi.

Članak 151.

(1) Komora se koristi svojim sredstvima za ostvarivanje zadaća Komore utvrđenih Zakonom o odvjetništvu i ovim Statutom.

(2) Upravni odbor Komore može odobriti i isplate sredstava za druge svrhe ili potrebe, koje smatra opravdanima.

Članak 152.

U novčanom poslovanju Komoru potpisuju kolektivno dva člana Upravnog odbora, koje Upravni odbor na to ovlasti.

XVII. ZNAK, PEČATI I ŽIGOVI KOMORE

Članak 153.

(1) Komora ima svoj znak koji utvrđuje Skupština.

(2) Pečati i žigovi Komore okruglog su oblika, promjera 38 mm, s natpisom: HRVATSKA ODVJETNIČKA KOMORA – ZAGREB.

(3) Pečati za tintu mogu se otiskivati u tamnoplavoj ili ljubičastoj tinti.

(4) Žig izrađen od kovine otiskivat će se u crvenom vosku.

(5) Komora ima i suhi žig.

(6) Zborovi imaju svoje pečate i žigove u skladu s općim aktom koji donosi Upravni odbor Komore.

XVIII. POHRANA SPISA

Članak 154.

(1) Imenici, urudžbeni zapisnici i spisi koji se odnose na pojedine odvjetnike čuvaju se trajno, dok se ostali spisi čuvaju deset godina.

(2) Upravni odbor Komore ovlašten je donijeti posebnu odluku o pohrani spisa Komore.

XVI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 155.

(1) Postupci koji u vrijeme stupanja na snagu ovog Statuta budu u tijeku pred tijelima Komore nastavljaju se prema pravilima koja su bila na snazi u to vrijeme.

(2) Zborovi su dužni se uskladiti svoja pravila s ovim Statutom do 30. lipnja 2010.

Članak 156.

(1) Svi odvjetnici su dužni imati elektroničku adresu i istu prijavljuju Komori. Sva pismena Komora i zborovi dostavljaju odvjetnicima elektroničkim putem na prijavljenu adresu Komori. Ako odvjetnik promijeni elektroničku adresu dužan je o novoj adresi obavijestiti Komoru bez odgode, ali je do zaprimanja obavijesti za dostavu je mjerodavna elektronička adresa koja je prijavljena Komori.

(2) Odvjetnik je dužan u elektroničkom komuniciranju s HOK-om koristiti napredan elektronički potpis u skladu sa zakonom koji uređuje tu materiju te uz odgovarajuću primjenu propisa koji uređuju elektroničku komunikaciju s državnim tijelima.

(3) Izvršni odbor Komore može na poseban pisani zahtjev odvjetnika iznimno odobriti pojedinom odvjetniku nekorištenje elektroničke adrese ako postoje za to opravdani razlozi. Ovaj se zahtjev mora podnijeti u roku 4 (četiri) mjeseca od dana stupanja na snagu ovog Statuta.

Članak 157.

(1) Svi zahtjevi i isprave dostavljaju se Hrvatskoj odvjetničkoj komori u izvorniku ili ovjerenoj preslici na hrvatskom jeziku.

(2) Zahtjevi i isprave na stranom jeziku dostavljaju se prevedeni na hrvatski jezik po ovlaštenom sudskom tumaču.

(3) Ako zahtjev i isprave nisu dostavljeni sukladno odredbama stavka 1. i 2. ovog članka, Hrvatska odvjetnička komora nije dužna u povodu istih postupati.

Članak 158.

(1) Podružnice stranih odvjetničkih društava ili ureda koji su osnovani do dana na stupanja na snagu ovog Statuta dužne su u roku 90 dana uskladiti se sukladno odredbama ovog Statuta.

(2) U slučaju da ne postupe u skladu s odredbom stavka 1. ovog članka, tada se postupa u skladu sa stavkom 7. i 8. čl. 105. ovog Statuta.

Članak 159.

(1) Odredba st. 2. čl. 59. ovog Statuta primjenjuje se od 1. siječnja 2010. godine

(2) Odredba čl. 155. ovog Statuta se primjenjuje od 1. siječnja 2010. godine.

(3) Skupština Komore utvrđuje članove Upravnog odbora iz redova izabranih predstavnika zborova sukladno odredbi stavka 2. čl. 69. ovog Statuta na temelju dostavljene liste iz koje je razvidan broj dobivenih glasova.

(4) Odredba čl. 155. ovog Statuta se primjenjuje od 1. siječnja 2009. godine.

(5) Ovaj Statut stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Broj: 2580/2009-2

Zagreb, 9. svibnja 2009.

Predsjednik
Leo Andreis, v. r.

Statut, NN 74/2009-1778