## Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2001. godini

### NN 132/2000 (29.12.2000.), Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju u 2001. godini

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE I ŠUMARSTVA

2472

Na temelju članka 12.
Zakona o veterinarstvu (»Narodne novine«, br. 70/97.) ministar poljoprivrede i
šumarstva donosi

## NAREDBU

### O MJERAMA ZAŠTITE ŽIVOTINJA OD ZARAZNIH I NAMETNIČKIH BOLESTI I NJIHOVOM FINANCIRANJU U 2001. GODINI

I. OPĆE ODREDBE

Zarazne i nametničke
bolesti životinja koje se sprječavaju, otkrivaju i suzbijaju provođenjem mjera
određenih ovom Nared­bom jesu:

1. Bedrenica i šuštavac,

2. Bjesnoća,

3. Bruceloza,

4. Goveđa spongiformna encefalopatija,

5. Ehinokokoza,

6. Enzootska leukoza goveda,

7. Genitalna kampilobakterioza,

8. Infekciozna anemija kopitara,

9. Klamidioza,

10. Klasična
svinjska kuga,

11. Kontrola
zdravlja vimena,

12. Salmoneloze i salmonelne infekcije peradi i
ostalih životinja,

13. Leptospiroza,

14. Newcastleska
bolest,

15. Paratuberkuloza,

16. Q-groznica,

17. Trihomonijaza,

18. Trihineloza,

19. Tuberkuloza,

20. Zarazni rinotraheitis goveda – zarazni,

      pustularni
vulvovaginitis,

21. Zarazne
i nametničke bolesti pčela,

22. Zarazne
i nametničke bolesti riba i školjkaša.

II.
IMUNOPROFILAKTIČKE MJERE

1. Bedrenica i
šuštavac

Goveda i ovce u
zaraženim područjima (bedreničnim distriktima) moraju se vakcinirati protiv
bedrenice i šuštavca najkasnije do 30. travnja.

Goveda i ovce
dopušteno je tjerati na pašu izvan zaraženih područja, ako su vakcinirane
protiv bedrenice i ako je od vakcinacije prošlo više od 30 dana.

Bedrenične distrikte
određuje nadležni županijski veterinarski inspektor.

2. Bjesnoća

Psi stariji od tri
mjeseca moraju se vakcinirati protiv bjesnoće na čitavom području Republike
Hrvatske, najkasnije do 31. ožujka.

Psa koji u tijeku
godine dostigne starost od tri mjeseca mora se vakcinirati u narednih 14 dana,
a psa koji nije ranije vakciniran u roku od 14 dana od dana nabave.

Za vakcinaciju se
mogu koristiti samo vakcine od umrtvlje­nih, visokoimunogenih sojeva virusa
bjesnoće (Flury – LEP) za vakcinaciju pasa, mačaka, goveda, ovaca, koza i
svinja.

Privatna veterinarska
praksa ovlaštena za cijepljenje pasa protiv bjesnoće dužna je za troškove upisa
pasa, vođenje upisnika i izdavanje službene dokumentacije, za svakog
cijepljenog psa uplatiti iznos od 10% od određene jedinstvene cijene u korist
računa 30101-637-1002918 Fonda za zdravstvenu zaštitu životinja, najkasnije do
desetog dana u mjesecu za protekli mjesec, a u skladu s obveznim iskazom
cijepljenih pasa, određenim član­kom 10. stavkom 3. Pravilnika o posebnim
uvjetima kojima moraju udovoljavati veterinarske bolnice, veterinarske klinike
i veterinarska privatna praksa za obavljanje pojedinih poslova javnih ovlasti u
provedbi mjera za otkrivanje i sprečavanje zaraznih bolesti životinja (»Narodne
novine«, br. 129/97.), koji su navedene organizacije dužne dostaviti Upravi za
veterinarstvo do sedmog dana u mjesecu za prethodni mjesec.

U slučaju potrebe,
ministar poljoprivrede i šumarstva može narediti vakcinaciju i drugih životinja
protiv bjesnoće u pojedinim područjima.

3. Klasična
svinjska kuga

 U razdoblju od 15. ožujka do 15. svibnja i od
1. rujna do 31. listopada moraju se vakcinirati protiv klasične svinjske kuge
sve svinje u obiteljskim gospodarstvima, vakcinom pripremljenom od atenuiranog
virusa (K-soj). Nazimice i krmače moraju se vakcinirati prije svakog pripusta,
nerastovi dva puta godišnje, a prinov­ljeni podmladak u dobi od 60 dana i izvan
naznačenih razdoblja.

Na farmama s cjelovitim proizvodnim ciklusom prasad se
može vakcinirati u dobi od 45 do 60 dana, nazimice i krmače prije svakog
pripusta, a nerastovi dva puta godišnje.

Svinje koje se izgone na zajedničku odnosno šumsku
ispašu, kao i divlje svinje u ograđenim uzgajalištima, moraju prethodno biti
vakcinirane i održavane u stalnom imunitetnom stanju.

U promet se mogu staviti samo imune svinje, odnosno
svinje koje su vakcinirane najmanje sedam dana prije stavljanja u promet.

Promet svinja dopušta se samo na stočnim sajmovima,
dogonima i drugim otkupnim mjestima koja su pod veterinarsko-zdrav­stvenom
kontrolom.

Određuje se uzimanje uzoraka patognomoničnih organa
(slezena, limfni čvorovi) divljih svinja radi kontrole na klasičnu svinjsku
kugu. Uzorci se uzimaju kod uginuća ili izlova te se putem ovlaštenih
veterinarskih organizacija dostavljaju na pretragu na Hrvatski veterinarski
institut.

4. Newcastleska
bolest

Sva ekstenzivno
držana perad mora se vakcinirati protiv newcastleske bolesti dva puta godišnje
vakcinom proizvedenom od soja La Sota na jedan od sljedećih načina: putem pitke
vode, okulonazalno, raspršivanjem u zraku ili postupkom zamagljivanja primjenom
ultrazvučnog raspšivača.

Vakcinacija iz stavka 1. ove podtočke mora se
provoditi između 15. travnja i 30. svibnja prvi put, te između 15. listopada i
30. studenoga drugi put, a kod prinovljene peradi između navedenih razdoblja.

Perad i pernata divljač na farmama i svim oblicima
inten-zivne proizvodnje mora se vakcinirati protiv newcastleske bolesti, tako
da bude stalno imuna.

Netom izleženi pilići još u valionici mogu se cijepiti
protiv newcastleske bolesti primjenom sojeva La Sota ili B1, postupkom
zamagljivanja primjenom ultrazvučnog raspršivača.

Uspjeh provedene vakcinacije peradi prosuđuje se sero­loš­kom
pretragom koja je sastavni dio imunoprofilaktičkog postupka.

Imunitet se kontrolira:

a) u ekstenzivnim uzgojima peradi uzimanjem pet
uzoraka krvi na 1 000 vakcinirane peradi dva puta godišnje, 3 do 4 tjedna nakon
provedenoga cijepljenja;

b) u intenzivnim uzgojima peradi pretragom 20 uzoraka
krvi po jatu, najmanje dva puta godišnje.

Ovlaštene veterinarske organizacije i posjednici
peradi u intenzivnom uzgoju dužni su dostaviti nadležnoj županijskoj
veterinarskoj inspekciji plan akcija cijepljenja protiv ove bolesti.

III. DIJAGNOSTIČKE
PRETRAGE U SVRHU OTKRIVANJA ZARAZNIH BOLESTI

1. Bruceloza

Na brucelozu se mora
serološki pretražiti:

- jedanput godišnje mlijeko svih krava u laktaciji
starijih od 24 mjeseca u uzgojima do 10 grla i 20 % krava u uzgojima brojnijim
od 10 grla. U svim uzgojima muznih krava brojnijim od 10 grla mora se
pretražiti krv junica prije ulaska u laktaciju, a starijih od 6 mjeseci.

- jedanput godišnje krv svih krmača u uzgojima od 10
do 50 grla, te krv 20% krmača u uzgojima brojnijim od 50 grla;

- krv novonabavljenih goveda, svinja, ovaca i koza,
prije uvođenja u uzgoj;

- dva puta godišnje krv bikova, nerastova, ovnova i
jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje i prirodni
pripust, tako da se jedan pregled obavi prije korištenja za rasplod, pri čemu
se krv ovnova mora pretražiti i na Brucella ovis infekciju;

- dva puta godišnjeobavezno ispitivanje na
brucelozu svih nerastova u ekstenzivnim uzgojima.

U stadima ovaca u kojima se utvrdi infekcija
uzročnikom Brucella ovis obvezna je pretraga svih životinja u stadu na ovu
infekciju.

Veterinari su dužni dostaviti krv životinja na
laboratorijsku pretragu, a po mogućnosti i fetus kod svakog pobačaja krava,
junica, nazimica, krmača, ovaca i koza.

2. Enzootska
leukoza goveda

Na enzootsku leukozu
goveda mora se pretražiti mlijeko svih krava u laktaciji starijih od 24
mjeseca. U svim uzgojima muznih krava brojnijim od 10 grla mora se pretražiti
krv junica prije ulaska u laktaciju, a starijih od 6 mjeseci.

Krv bikova za proizvodnju sjemena za umjetno
osjemenjivanje i bikova za prirodni pripust pretražuje se dva puta godišnje na
enzootsku leukozu goveda.

Rasplodna goveda koja se dovode na izložbe i smotre
ili se stavljaju u promet moraju biti pregledana na enzootsku leukozu. Nalaz
dijagnostičkog laboratorija ne smije biti stariji od 30 dana.

3. Genitalna
kampilobakterioza

Obrisak ili ispirak
prepucija bikova za prirodni pripust ili proizvodnju sjemena za umjetno
osjemenjivanje pretražuje se na kampilobakteriozu dva puta godišnje.

Prva pretraga mora se obaviti prije korištenja za
pripust, odnosno uzimanja sjemena za umjetno osjemenjivanje.

Kod svakog pobačaja goveda, ovaca i koza veterinari su
dužni dostaviti na laboratorijsku pretragu uzorak krvi, a po mogućnosti i
pobačeni fetus.

4. Goveđa
spongiformna encefalopatija

Na goveđu
spongiformnu encefalopatiju moraju se pretražiti sva goveda starija od 30
mjeseci:

- nakon uginuća

- koja pokazuju znakove poremetnje središnjeg živčanog
sustava

- isključena pri remontu stada

u skladu sa Programom za pretraživanje na goveđu
spongiformnu encefalopatiju.

5. Infekciozna
anemija kopitara

Serološka pretraga
uzoraka krvi kopitara mora se obaviti:

- dva puta godišnje (siječanj, lipanj) kod pravnih
osoba koje koriste kopitare za proizvodnju bioloških pripravaka (vakcina,
seruma) i sjemena za umjetno osjemenjivanje;

- jednom godišnje, najkasnije do 31. listopada, u
ergelama, pastuharnama, športskim društvima i na šumskim radilištima, kao i u
uzgojima brojnijim od deset kopitara;

- kada se nabavljeno grlo uvodi u uzgoj naveden u
podstavku 1. i 2. ovog stavka;

- kod pastuha prije licenciranja;

- kada se kopitari dovode na izložbe, smotre, športska
natjecanja i opasivanja u ergele;

- kada se kopitari stavljaju u promet.

Nalaz o negativnoj serološkoj pretrazi u slučajevima
iz podstavka 3., 4., 5. i 6. stavka 1. ove podtočke ne smije biti stariji od 30
dana.

U cilju utvrđivanja proširenosti infekciozne anemije
kopitara pretražit će se jednokratno, a najkasnije do 30. ožujka 2000., krv svih
kopitara na cijelom području Republike Hrvatske.

6. Klamidioza

Sve ukrasne i
egzotične ptice prije stavljanja u promet moraju biti ispitane na klamidiozu.

7. Kontrola
zdravlja vimena

Proizvođači mlijeka i
proizvoda od mlijeka namijenjenih jav­noj potrošnji dužni su:

- u uzgojima s 10 i
više muznih krava 4 puta godišnje obaviti kontrolu broja somatskih stanica u
stajskom uzorku mlijeka;

- u uzgojima s manje
od 10 muznih krava dvaput u tijeku godine u razmaku od 6 mjeseci obaviti
kontrolu broja somatskih stanica u stajskom uzorku mlijeka;

- u stadima muznih
koza i ovaca dvaput u tijeku godine u razmaku od 6 mjeseci dati pretražiti
svaku muznu kozu i ovcu na poremećenu sekreciju vimena.

U uzgojima u kojima
broj somatskih stanica iznosi više od 400 000/ml stajskog uzorka mlijeka svaka
krava mora se pretražiti na poremećenu sekreciju vimena.

Mlijeko krava, koza i
ovaca s poremećenom sekrecijom vimena mora se mikrobiološki pretražiti. Nakon utvrđenog
pozitivnog mikrobiološkog nalaza za vrijeme provođenja terapije i do isteka
karence zabranjuje se stavljanje mlijeka u promet.

8. Leptospiroza

Krv bikova, ovnova,
jarčeva, nerastova i pastuha koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno
osjemenjivanje i prirodni pripust, serološki se pretražuje na leptospirozu dva
puta godišnje.

Veterinari su dužni
dostaviti krv životinja na laboratorijsku pretragu kod svakog pobačaja krava,
junica, ovaca, koza, svinja i kobila.

9. Paratuberkuloza

Krv i feces bikova,
ovnova i jarčeva koji služe za proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje
ili prirodni pripust, mora se dva puta godišnje pretražiti na paratuberkulozu.

Potrebno je
pretražiti na paratuberkulozu krv svih muznih krava prije formiranja novog
uzgoja i krv novonabavljenih junica prije uvođenja u uzgoj.

10. Q-groznica

Kod svakog pobačaja
krava, junica, ovaca i koza mora se provesti laboratorijska pretraga na
Q-groznicu.

Zabranjuje se držanje
ovaca i koza u dvorištima farmi muznih krava.

11. Salmoneloze i salmonelne
infekcije peradi i ostalih životinja

Jaja (konzumna i
rasplodna) mogu se stavljati u promet ili inkubirati samo ako potječu od jata
koja su slobodna od salmonela, odnosno ako posjednici jata peradi imaju potvrdu
o zdravstvenom stanju jata izdanu od ovlaštenog laboratorija.

Potvrda iz stavka 1. ove podtočke izdaje se na osnovi
službeno dostavljenog uzorka.

Sva jata bez obzira na vrstu i kategoriju, čiji su
proizvodi namijenjeni javnoj potrošnji moraju se bakteriološki pretraživati
dostavljanjem službenih uzoraka u ovlašteni laboratorij na sljedeći način:

*Za rasplodne i
konzumne nesilice:*

- 30 briseva
peradnjaka prije useljenja podmlatka i nesilica;

- jednodnevne piliće
uginule tijekom prijevoza od valionice do farme, te one koji uginu u sljedeća
dva dana na farmi. Pretražuje se do 30 lešina;

- lešine podmlatka i
nesilica najmanje jednom mjesečno. Uzorkom se smatra jednodnevno uginuće ili
najviše 20 lešina po jatu;

- skupne uzorke
fecesa podmlatka u dobi od 4 tjedna, te dva tjedna prije tjedna početka
nesivosti, a kod nesilica jednom dvomjesečno. Svaki puta se pretražuju tri
skupna uzorka od najmanje 30 životinja;

- dijagnostičkom
postupku brze krvne aglutinacije podliježu jednom mjesečno sva jata od proneska
do kraja proizvodnje, i to:

- u jatima do 1.000
životinja pretražuje se 30 uzoraka krvi;

- u jatima s
1.001 - 5.000 životinja pretražuje se 60 uzoraka krvi;

- u jatima s
5.001 - 10.000 životinja pretražuje se 100 uzoraka krvi;

- u jatima s
10.001 - 20.000 životinja pretražuje se 140 uzoraka krvi;

- u jatima s više od
20.000. životinja pretražuje se 180 uzoraka krvi.

*Za konzumna jaja:*

- jednom mjesečno
najmanje 30 konzumnih jaja po jatu;

*Za perad
namijenjenu klanju:*

- lešine peradi
namijenjene klanju, najranije dva tjedna prije klanja. Uzorkom se smatra
najmanje tri lešine ili tri žrtvovana pileta po jatu.

- skupne uzorke
fecesa unutar dva tjedna prije klanja. Svaki puta se pretražuju tri skupna
uzorka od najmanje 30 životinja po jatu;

Jato peradi za klanje
podrazumijeva perad iste vrste i dobi iz jednog objekta, namijenjenu klanju.
Klati je dopušteno samo jata slobodna od salmonela, a posjednik jata mora imati
potvrdu o zdravstvenom stanju izdanu od ovlaštenog laboratorija;

*Za valionice:*

- jednom tromjesečno
30 obrisaka iz inkubatora i prostorija u kojima su smješteni inkubatori.
Obriske uzima ovlašteni laboratorij;

- jednom mjesečno
najmanje 30 oplođenih jaja iz kojih se pri inkubiranju nisu izlegli pilići, 30
pilića uginulih u ležioniku i mekonij od najmanje 100 pilića.

Tvornice i mješaonice
stočne hrane dužne su dostavljati na bakteriološku pretragu u ovlašteni
laboratorij uzorke svih proiz­voda životinjskog podrijetla prije pripremanja
krmnih smjesa, a jednom mjesečno uzorke gotovih krmnih smjesa.

Veterinari su dužni
kod svakog pobačaja kobila, ovaca i koza dostaviti krv životinja, a po
mogućnosti i pobačeni fetus, na laboratorijske pretrage na salmonelozu.

12. Trihomonijaza

Bikovi za prirodni
pripust ili umjetno osjemenjivanje moraju se prije korištenja, a u tijeku
korištenja dva puta godišnje, laboratorijski pretražiti na trihomonijazu.

13. Tuberkuloza

Obvezna opća
tuberkulinizacija rasplodnih goveda starijih od dvanaest mjeseci mora se do 30.
rujna provesti na područjima županija: Varaždinske, Međimurske,
Krapinsko-zagorske, Ko­priv­ničko-križevačke, Bjelovarsko-bilogorske,
Virovitičko-podravske, Zagrebačke i Grada Zagreba.

Sve rasplodne svinje
u uzgojima brojnijim od 20 krmača, nazimica i nerastova, moraju se na cijelom
području Republike Hrvatske tuberkulinizirati do 31. svibnja.

Za obnovu uzgoja nije dopušteno koristiti goveda i
svinje koji prethodno nisu tuberkulinizirani.

Ovlašteni veterinari u klaonicama moraju voditi
posebnu evidenciju o svakom utvrđenom slučaju tuberkuloze goveda i svinja, te o
nalazu izvijestiti nadležnog veterinarskog inspektora u mjestu podrijetla
tuberkulozne životinje.

 Patoanatomska
dijagnoza mora se potvrditi u ovlaštenom laboratoriju.

14. Zarazni
rinotraheitis goveda - zarazni pustularni vulvovaginitis (ZRG/ZPV)

Za prirodni pripust i
proizvodnju sjemena za umjetno osjemenjivanje mogu se koristiti samo bikovi
koji su dva puta u tijeku godine podvrgnuti kliničkom pregledu i
laboratorijskoj pretrazi na ZRG/ZPV.

Ne smiju se oplođivati krave i junice s kliničkim
znakovima zaraznog pustularnog vulvovaginitisa.

15. Zarazne i nametničke
bolesti pčela

U promet se mogu
stavljati samo zdrave pčelinje matice i zdrave pčelinje zajednice, odnosno one
na kojima su provedene naređene dijagnostičke i preventivne mjere i to:

*a) Američka i
europska gnjiloća pčelinjeg legla*

U mjestima u kojima
je 2000. godine utvrđena američka gnjiloća pčelinjeg legla moraju se tijekom
ožujka i travnja pregledati sve pčelinje zajednice u krugu 3 km od žarišta.
Svaku sumnju na bolest treba potvrditi laboratorijskom pretragom. Na pretragu
se dostavlja službeni uzorak, i to komad saća s poklopljenim leglom veličine
10x10 cm, omotan u zrakopropusnu ambalažu.

*b) Nozemoza*

Posjednici pčelinjih
zajednica dužni su tijekom siječnja i veljače uzeti uzorke zimskih gubitaka pčela
i dostaviti ih na laboratorijsku pretragu putem ovlaštenih veterinarskih
organizacija.

*c) Varooza*

Posjednici pčelinjih
zajednica dužni su obaviti zimsko i ljetno dijagnostičko, a po potrebi i
preventivnotretiranje pčelinjih zajednica.

*d) Uzgoj pčelinjih
matica*

Uzgoj pčelinjih
matica za prodaju dopušta se samo na pčelinjacima koji su pod
veterinarsko-zdravstvenom kontrolom.

15. Zarazne i
nametničke bolesti riba i školjkaša

Na svim uzgajalištima
i na otvorenim vodama za koje su zadužena športska ribolovna društva mora se
obaviti kliničke preglede, uzeti uzorke za laboratorijske pretrage te obaviti
laboratorijske pretrage kako slijedi:

*a) Na svim
pastrvskim uzgajalištima:*

- u vrijeme
mriješćenja mora se obaviti pregled matičnog jata pastrvskih vrsta riba na
prisustvo uzročnika zarazne nekroze gušterače, virusne hemoragične septikemije
i zarazne hematopoetske nekroze. Za virusološke pretrage treba uzeti ovarijalnu
tekućinu pri kraju istiskivanja od 2 do 5 % populacije ženki (skupni uzorci od
po 5 matica u jednu epruvetu).

*b) Na svim
ribnjačarstvima:*

- u vrijeme
mriješćenja mora se obaviti pregled matičnog jata šaranskih vrsta riba na
prisustvo uzročnika proljetne viremije šarana. Za virusološku pretragu potrebno
je uzeti ovarijalnu tekućinu pri kraju istiskivanja spolnih produkata od2 - 5
% populacije ženki (skupni uzorci od po 5 matica u jednu epruvetu).

*c) U svim
mrijestilištima i uzgajalištima lubina:*

- u svim
mrijestilištima lubina mora se obaviti pregled ličinaka u dobi od 25 do 40 dana
nakon valjenja, na prisutnost uzročnika virusne encefalopatije i retinopatije.
Potrebno je uzorkovati po 100 komada ličinaka od svakog turnusa mrijesta i
fiksirati u puferiranom 10 % formalinu odmah nakon uzorkovanja,

- na svim
uzgajalištima pri temperaturi mora od 22° C i više mora se obaviti pregled
uvezenog mlađa lubina do veličine od 5 grama na prisustvo uzročnika virusne
encefalopatije i retinopatije. Uzorkovat će se po 50 grama mlađa lubina i
fiksirati u puferiranom 10 % formalinu odmah nakon uzorkovanja.

*d) Na svim
uzgajalištima školjkaša:*

- dva puta godišnje,
pri temperaturama mora iznad 17° C, u proljeće i jesen mora se obaviti uzimanje
uzoraka i laboratorijske pretrage kamenica na prisustvo uzročnika bonamioze. Za
laboratorijske pretrage potrebno je uzeti po 50 komada kamenica na tri točke
uzorkovanja zone I (Istra) i zone II (Šibenski kanal) te po 150 komada kamenica
na tri točke uzorkovanja u zoni III (Malostonski zaljev),

- jednom godišnje,
pri temperaturama mora iznad 20° C kolovoz/rujan mora se obaviti uzimanje
uzoraka i laboratorijske pretrage kamenica i dagnji na prisustvo uzročnika
marteiloze. Za laboratorijske pretrage potrebno je uzeti po 50 komada kamenica
i dagnji na tri točke uzorkovanja zone I (Istra) i zone II (Šibenski kanal) te
po 150 komada kamenica i dagnji na tri točke uzorkovanja u zoni III
(Malostonski zaljev).

IV. MJERE ZA
SPRJEČAVANJE NAMETNIČKIH BOLESTI

1. Ehinokokoza

Prilikom vakcinacije
pasa protiv bjesnoće mora se provesti dehelmintizacija pasa protiv
Echinococcusa granulosusa sredstvom na osnovi prazikvantela.

Radi sprječavanja širenja jajašaca u okolišu obvezno
je pse nakon tretiranja držati najmanje 48 sati u ograđenom prostoru, a njihove
izmetine neškodljivo ukloniti.

Pravne i fizičke osobe, koje kolju stoku za javnu
potrošnju, kao i posjednici stoke koji je kolju za vlastitu potrošnju, dužni
su, radi sprečavanja širenja ehinokokoze, odbačene organe zaklane stoke učiniti
neškodljivim preradom u kafilerijama ili prokuhavanjem, odnosno uništiti ih
spaljivanjem ili zakapanjem.

2. Trihineloza

U slučaju pojave
trihineloze svinja ili oboljenja ljudi od trihineloze, moraju se provoditi
mjere otkrivanja, suzbijanja i iskor­jenjivanja bolesti, u skladu s Naredbom o
obveznom trihineloskopskom pregledu mesa svinja kod klanja za potrebe vlastitog
domaćinstva (»Narodne novine«, broj 144/98.), te Pravilnikom o mjerama za
suzbijanje i iskorjenjivanje trihineloze svinja (»Na­rod­ne novine«, broj
81/99.).

V. ZOOSANITARNE
MJERE

1. Radi djelotvornije
zdravstvene zaštite životinja, zaštite zdravlja ljudi, veterinarske zaštite
okoliša, kao i kod postojanja epizootiološke indikacije, ovlaštene veterinarske
organizacije moraju provoditi deratizaciju.

Deratizacija se provodi u životinjskim nastambama i
dvorištima, objektima za klanje životinja, preradu, proizvodnju i skladištenje
namirnica životinjskog podrijetla i drugim objektima gdje je njeno provođenje
od interesa za zdravstvenu zaštitu životinja i očuvanje zdravstvene ispravnosti
životinjskih proizvoda.

Deratizacija se provodi dva puta godišnje, a na poziv
pravnih i fizičkih osoba i češće.

2. Radi zaštite životinja od zaraznih, nametničkih i
drugih opasnih bolesti, posjednici životinja u intenzivnim uzgojima – farmama,
dužni su uspostaviti veterinarsko-zdravstveni red i to:

- osigurati ekonomska dvorišta i životinjske nastambe
od ne­kontroliranog ulaska i izlaska ljudi, životinja i vozila;

- postaviti i održavati uređaje za dezinfekciju osoba
i vozila koja ulaze u ekonomsko dvorište i životinjske nastambe, a radnicima i
posjetiteljima osigurati zaštitnu odjeću i obuću;

- pomije i otpaci koji se koriste kao hrana za svinje,
moraju se prethodno prokuhati.

VI. FINANCIRANJE
MJERA

Javne potrebe u
zdravstvenoj zaštiti životinja koje se sufinanciraju ili financiraju iz
Državnog proračuna Republike Hrvat­ske jesu:

- laboratorijske pretrage dijagnostičkog materijala
radi utvrđivanja postojanja zaraznih bolesti određenih člankom 8. Zakona o
veterinarstvu, ako se postupa u skladu sa člankom 37. istog Zakona;

- kliničke, patomorfološke i laboratorijske pretrage
radi razjašnjenja zdravstvenog problema koji može nanijeti značajne
gospodarstvene štete i poremećaje, na zahtjev Ministarstva poljoprivrede i
šumarstva – Uprave za veterinarstvo;

- kontrola imunosti peradi ekstenzivnih uzgoja nakon
vakcinacije protiv newcastleske bolesti;

- pričuva vakcina i potrebnih dijagnostičkih
sredstava;

- tuberkulinizacija goveda u skladu s odredbama točke
III. podtočke 13. stavka 1. Naredbe;

- uzimanje uzoraka mlijeka za pretragu na brucelozu i
enzootsku leukozu goveda;

- vakcinacija protiv klasične svinjske kuge u skladu s
odredbama točke II. podtočke 3. stavka 1. ove Naredbe;

- obavljanje deratizacije na područjima ugroženim od
trihineloze, u skladu s točkom V. ove Naredbe te provođenje ostalih mjera za
suzbijanje trihineloze u skladu sa Programom za suzbijanje trihineloze u
Republici Hrvatskoj;

- vađenje krvi nerastovima u skladu s točkom III.
podtočkom 1. stavkom 1. podstavkom 5. ove Naredbe;

- slanje i pretraživanje uzoraka parenhimatoznih
organa div­ljih svinja na klasičnu kugu svinja;

- vađenje krvi svim kopitarima i ispitivanje na
infekcioznu anemiju kopitara u skladu sa točkom III. podtočkom 5. stavkom 2.
ove Naredbe;

- uzimanje uzoraka i
pretraživanje na goveđu spongiformnu encefalopatiju;

- financiranje
sjemena za umjetno osjemenjivanje svinja na područjima ugroženim od bruceloze.

Financiranje mjera iz
stavka 1. podstavka 4. do 13.ove točke ne odnosi se na:

- pravne osobe koje
imaju vlastitu veterinarsku službu, pravne osobe koje se bave organiziranom
stočarskom proizvodnjom, centre za reprodukciju i umjetno osjemenjivanje,
uvezene životinje u karanteni, pravne i fizičke osobe koje se bave prometom
životinja, a nemaju vlastitu proizvodnju te vlasnike koji u propisanim rokovima
nisu obavili naređenemjere.

VII. PROVOĐENJE
MJERA

Mjere određene ovom
Naredbom obavljaju veterinarske organizacije, te veterinarske službe i
veterinarska privatna praksa, ovlaštene za obavljanje navedenih poslova od
strane Uprave za veterinarstvo.

Provoditelji mjera propisanih točkom II. i III. ove
Naredbe dužni su donijeti plan njihovog provođenja, te isti dostaviti nadležnim
veterinarskim uredima.

Dijagnostičke i druge pretrage propisane ovom Naredbom
obavlja Hrvatski veterinarski institut (Veterinarski institut Zagreb,
Veterinarski zavodi: Split, Rijeka, Križevci, Vinkovci i Centar za
peradarstvo), a dijagnostičke bolesti pčela i Zavod za biologiju i patologiju
riba i pčela Veterinarskog fakulteta u Zagrebu.

 Prema ovoj
Naredbi, na Veterinarskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu dijagnostiku virusnih
bolesti riba obavlja Zavod za biologiju i patologiju riba i pčela, dijagnostiku
infekciozne anemije kopitara Zavod za zarazne bolesti, a dijagnostiku
trihineloze Centar za dijagnostiku i suzbijanje trihineloze.

Jedinstvene cijene veterinarskih usluga koje se
provode na temelju ove Naredbe, uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i
šumarstva, utvrđuje Hrvatska veterinarska komora, osim usluga koje se
financiraju iz sredstava Državnog proračuna, čije cijene određuje Ministarstvo
poljoprivrede i šumarstva.

VIII. ZAVRŠNE
ODREDBE

Stupanjem na snagu
ove Naredbe prestaje važiti Naredba o mjerama zaštite životinja od zaraznih i
nametničkih bolesti i nji­ho­vom financiranju u 2000. godini (»Narodne novine«
br. 145/99., 59/00., 87/00. i 109/00.).

Ova Naredba stupa na
snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 322-01/00-01/97

Urbroj: 525-01-00-01

Zagreb, 22. prosinca
2000.

Ministar
**mr. sc. Božidar Pankretić**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Naredba, NN 132/2000-2472