## Zakon o područjima posebne državne skrbi (pročišćeni tekst)

### NN 26/2003 (20.2.2003.), Zakon o područjima posebne državne skrbi (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO HRVATSKOGA SABORA

380

Na
temelju članka 31. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne
državne skrbi (»Narodne novine«, br. 88/02.) Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga
sabora na 98. sjednici 28. siječnja 2003. utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o
područjima posebne državne skrbi.

Pročišćeni tekst Zakona o područjima posebne državne
skrbi obuhvaća Zakon o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br.
44/96.) te njegove izmjene i dopune objavljene u »Narodnim novinama«, br.
57/96., 124/97., 78/99., 73/00., 87/00., 127/00., 94/01. i 88/02. u kojima je
naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa:
015-02/01-01/03

Zagreb, 28. siječnja 2003.

Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora
**Josip** **Leko****, dipl****. iur****.,** v. r.

## ZAKON

### O PODRUČJIMA POSEBNE DRŽAVNE SKRBI

### (pročišćeni tekst)

I.
TEMELJNE ODREDBE

Članak
1.

Ovim se
Zakonom utvrđuju područja o kojima Republika Hrvatska posebno skrbi (u daljnjem
tekstu: područja posebne državne skrbi) i poticajne mjere za njihovu obnovu i
razvitak.

Članak
2.

(1) Područja posebne državne skrbi utvrđuju se radi
otklanjanja posljedica rata, bržeg povratka stanovništva koje je prebivalo na
tim područjima prije Domovinskog rata, poticanja demografskog i gospodarskog
napretka, te postizanja što ravnomjernijeg razvitka svih područja Republike
Hrvatske.

(2) Prava iz ovoga Zakona ostvaruju fizičke osobe
koje imaju prebivalište i borave na područjima posebne državne skrbi, i pravne
osobe koje imaju sjedište na područjima posebne državne skrbi (u daljnjem
tekstu: korisnici).

Članak 3.

Područja posebne državne skrbi određuju se u tri
skupine, i to prva i druga skupina prema okolnostima nastalim na temelju stanja
okupiranosti i posljedica agresije na Republiku Hrvatsku, a treća skupina prema
četiri kriterija: kriteriju ekonomske razvi­jenosti, kriteriju strukturnih
poteškoća, demografskom kriteriju i posebnom kriteriju.

Članak 4.

(1) Prvoj skupini pripadaju tijekom Domovinskog rata
okupirana područja gradova i općina koja se nalaze neposredno uz državnu
granicu, a gradsko/općinsko središte nije od državne granice udaljeno više od
15 kilometara zračne linije i nema više od 5 000 stanovnika prema popisu
pučanstva iz 1991. godine, kao i sva preostala tada okupirana područja gradova,
općina i naselja hrvatskog Podunavlja.

(2) Prvoj skupini pripadaju u cijelosti područja
gradova i općina:

Antunovac, Beli Manastir, Bilje, Bogdanovci, Borovo,
Cetingrad, Civljane, Čeminac, Darda, Donji Kukuzari, Donji Lapac, Draž,
Dubrovačko primorje, Dragalić, Dvor, Erdut, Ernestinovo, Gvozd, Hrvatska
Dubica, Hrvatska Kostajnica, Ilok, Jagodnjak, Jasenovac, Kijevo, Kneževi
Vinogradi, Lovas, Majur, Markušica, Negoslavci, Nijemci, Nuštar, Petlovac,
Plitvička Jezera, Popovac, Rakovica, Slunj, Stara Gradiška, Stari Jankovci,
Šodolovci, Tompojevci, Topusko, Tordinci, Tovarnik, Trpinja, Vojnić, Vrlika,
Vukovar, Župa dubrovačka.

(3) Prvoj skupini pripadaju i naselja u gradovima:

Osijek – naselje: Klisa,
Nemetin, Sarvaš, Tenja.

Vinkovci – naselje: Mirkovci.

Članak 5.

(1) U drugoj skupini su područja gradova, općina i
naselja koja su bila okupirana za vrijeme Domovinskog rata, a nisu određena u
prvoj skupini iz članka 4. ovoga Zakona.

(2) Drugoj skupini pripadaju u cijelosti područja
gradova i općina:

Barilović,
Benkovac, Biskupija, Brestovac, Čačinci, Drniš, Đulovac, Ervenik, Glina, Gornji
Bogićevci, Gospić, Gračac, Grubišno Polje, Hrvace, Jasenice, Josipdol, Kistanje,
Knin, Konavle, Krnjak, Lasinja, Lipik, Lišane Ostrovičke, Lovinac, Mikleuš,
Novigrad, Novska, Obrovac, Okučani, Otočac, Pakrac, Petrinja, Plaški, Polača,
Poličnik, Posedarje, Promina, Ružić, Saborsko, Sirač, Skradin, Stankovci, Ston,
Sunja, Škabrnja, Tounj, Udbina, Velika, Velika Pisanica, Veliki Grđevac, Voćin,
Vrhovine i Zemunik Donji.

(3)
Drugoj skupini pripadaju i naselja u gradovima:

Daruvar – naselja: Markovac, Vrbovac,

Dubrovnik
– naselja: Bosanka, Brsećine, Dubravica, Donje Obuljeno, Čajkovica, Čajkovići,
Gornje Obuljeno, Gromača, Kliševo, Knežica, Komolac, Ljubač, Mokošica,
Mravinjac, Mr­čevo, Nova Mokošica, Orašac, Osojnik, Petrovo Selo, Prijevoj,
Pobrežje, Rožat, Šumet, Trsteno, Zaton,

Karlovac
– naselja: Banska Selnica, Banski Moravci, Blatnica Pokupska, Brezova Glava,
Brežani, Brođani, Cerovac Vuk­manićki, Donja Trebinja, Donji Sjeničak, Gornja
Trebinja, Gornji Sjeničak, Ivanković Sela, Ivošević Selo, Kablar, Kamensko,
Karlovac – dijelovi Gornje Mekušje, Sajevac i Turanj, Klipino Brdo, Kljaić
Brdo, Knez Gorica, Lipje, Manjerovići, Okić, Popović Brdo, Ribari, Skakavac,
Slunjska Selnica, Slunjski Moravci, Tušilović, Udbinja, Utinja, Vukmanić.

Sisak – naselja: Blinjski Kut, Klobučak, Letovanci,              Madžari, Staro Selo,

Slatina – naselja: Golenić, Ivanbrijeg, Lukavac,

Virovitica – naselja: Jasenaš,

Vodice – naselja: Čista Mala, Čista Velika, Grabovci,

Zadar – naselja: Babindub, Crno.

Članak
6.

(1)
Trećoj skupini područja posebne državne skrbi pripadaju općine koje su
ocijenjene kao dijelovi Republike Hrvatske koji zaostaju u razvoju prema
postupku ocjenjivanja na temelju četiri kriterija razvijenosti:

– kriterij ekonomske razvijenosti, koji se odnosi na
utvr­đivanje područja koja gospodarski zaostaju, a mjeri se pokazateljima kao
što su: dohodak stanovništva, prihodi jedinica lokalne samouprave te drugim
dostupnim pokazateljima,

– kriterij strukturnih poteškoća koji se odnosi na
utvrđivanje područja s izrazitim problemima nezaposlenosti, industrijskog i
poljoprivrednog restrukturiranja, a mjeri se pokazateljima kao što su:
zaposlenost i nezaposlenost, posebnim pokazateljima razvi­jenosti
industrijskih, urbanih i ruralnih područja te drugim dostupnim pokazateljima,

– demografski kriterij koji se odnosi na utvrđivanje
područja izrazito nepovoljnih demografskih pokazatelja, a ocjenjuje/mjeri se
pokazateljima kao što su: gustoća naseljenosti, opće kretanje stanovništva,
vitalni indeks, dobna i obrazovna struktura stanov­ništva te drugim dostupnim
pokazateljima,

– posebni kriterij, koji se primjenjuje na granične
općine koje su se promjenom republičke u državnu granicu suočile s dodatnim
razvojnim poteškoćama te na općine s miniranim po­dručjem a koje ne
udovoljavaju kriterijima za ulazak u prve dvije skupine područja posebne
državne skrbi.

(2) Postupak ocjenjivanja razvijenosti iz stavka 1.
ovoga članka obavlja se zasebno prema svakom od kriterija iz podstavka 1., 2. i
3. stavka 1. ovoga članka. Uvjet za uključenje u treću skupinu područja posebne
državne skrbi je da je zbirna ocjena ispod granične vrijednosti za bilo koji od
prva tri kriterija razvijenosti, s tim da se za one općine na koje se odnosi
četvrti kriterij primjenjuju dvostruko niže granične vrijednosti za ulazak u
sustav.

(3)
Postupak ocjenjivanja razvijenosti iz stavka 1. ovoga član­ka uključuje odabir
pokazatelja za operacionalizaciju kriterija iz stavka 1. ovoga članka i
određivanje graničnih vrijednosti zbirnih ocjena. Granične vrijednosti utvrđuju
se tako da ukupno, sustavom posebne državne skrbi, u sve tri skupine, bude obuh­vaćeno
do 15% ukupnog stanovništva Republike Hrvatske.

(4)
Postupak ocjenjivanja iz stavka 3. ovoga članka uz pri­bav­ljenu suglasnost na
taj postupak Ministarstva financija, Ministarstva gospodarstva, Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva te Državnog zavoda za statistiku, provodi
Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo (u daljnjem tekstu:
Ministarstvo).

(5)
Izvješće o rezultatima ocjenjivanja iz stavka 4. ovoga članka, s prijedlogom
općina koje ulaze u treću skupinu područja posebne državne skrbi, Ministarstvo
dostavlja Vladi Republike Hrvatske radi donošenja odluke o potvrđivanju ili
odbacivanju statusa pripadnosti općine trećoj skupini područja posebne državne
skrbi.

(6)
Općina gubi status kada je dvije godine uzastopce ocije­njena iznad graničnih
vrijednosti.

(7)
Ministarstvo provodi postupak ocjenjivanja svake godine, s time da izvješće s
prijedlogom općina za treću skupinu po­dručja posebne državne skrbi dostavlja
Vladi Republike Hrvatske najkasnije u roku od 60 dana prije usvajanja državnog
proračuna.

II.
POTICANJE MJERE ZA NASELJAVANJE I RAZVITAK PODRUČJA POSEBNE DRŽAVNE SKRBI

1.
DODJELA KUĆA, STANOVA, GRAĐEVINSKOG ZEMLJIŠTA I GRAĐEVINSKOG MATERIJALA

Članak
7.

(1)
Republika Hrvatska će poticati povratak i ostanak sta­novništva koje je
prebivalo na područjima posebne državne skrbi prije Domovinskog rata te
naseljavanje državljana Republike Hrvatske svih djelatnosti i zanimanja koji
mogu pridonijeti gospodarskom i društvenom razvoju područja posebne državne
skrbi.

(2)
Povratak i ostanak te naseljavanje stanovništva na po­dručja posebne državne
skrbi poticat će se i stambenim zbrinjavanjem na jedan od sljedećih načina:

–
davanjem u najam obiteljske kuće ili stana u državnom vlasništvu,

–
davanjem u najam oštećene obiteljske kuće u državnom vlasništvu i dodjelom
građevinskog materijala,

–
dodjelom građevinskog zemljišta u državnom vlasništvu i građevinskog materijala
za izgradnju stambenog objekta s više stambenih jedinica. Odluku o načinu
izgradnje i financiranja ovakovih objekata donosi Ministarstvo,

– dodjelom
građevinskog zemljišta u državnom vlasništvu i građevinskog materijala za
izgradnju obiteljske kuće, ili

–
dodjelom građevinskog materijala za popravak, obnovu ili izgradnju obiteljske
kuće ili stana.

(3)
Pravo na stambeno zbrinjavanje iz stavka 2. ovoga članka, može ostvariti osoba
ili članovi njenog domaćinstva (u daljnjem tekstu: korisnik):

– ako nemaju u vlasništvu ili suvlasništvu obiteljsku
kuću ili stan na području Republike Hrvatske, ili ako istu nisu prodali,
darovali, ili na bilo koji drugi način otuđili nakon 8. listopada 1991.,
odnosno ako nisu stekli pravni položaj zaštićenog najmoprimca,

– ako nemaju u vlasništvu ili suvlasništvu obiteljsku
kuću ili stan na području država nastalih raspadom SFRJ, ili da iste nisu
prodali, darovali, ili na bilo koji drugi način otuđili nakon 8. listopada
1991., odnosno nisu stekli pravni položaj zaštićenog najmoprimca.

Korisnik prava na stambeno zbrinjavanje prema
odredbama ovoga Zakona ostvarit će to pravo kad ispuni uvjete iz podstavka
ovoga stavka do stupanja na snagu ovoga Zakona.

(4) Kada se korisnik iz stavka 3. ovoga članka
stambeno zbrinjava davanjem u najam obiteljske kuće ili stana u državnom
vlasništvu, Ministarstvo i korisnik sklapaju ugovor o najmu sukladno odredbama
Zakona o najmu stanova (»Narodne novine«, br. 91/96. i 48/98.), s tim da
korisnik plaća zaštićenu najamninu na pripadajuću stambenu površinu, a na višak
stambene površine od pripadajuće površine plaća slobodno ugovorenu najamninu.

(5) Kada se korisnik iz stavka 3. ovoga članka
stambeno zbrinjava dodjelom građevinskog zemljišta i/ili građevinskog ma­terijala,
Ministarstvo i korisnik sklapaju ugovor o darovanju, koji sadrži i odredbu o
obvezi korisnika da građevinsko zemljište i/ili građevinski materijal, odnosno
obnovljenu ili izgrađenu obiteljsku kuću ili stan neće otuđiti 10 godina od
dana sklapanja ugovora, bez suglasnosti Ministarstva.

(6) Korisna površina obiteljske kuće ili stana ili
količina građevinskog materijala iz ovoga članka utvrđuje se prema uvjetima i
mjerilima iz Zakona o obnovi (»Narodne novine«, br. 24/96., 54/96., 87/96. i
57/00.).

(7) Ako je stan ili obiteljska kuća iz stavka 2.
ovoga članka, oštećena, korisnik ima pravo na dodjelu građevinskog materijala
za popravak ili obnovu oštećene obiteljske kuće ili stana u odgovarajućoj
količini građevinskog materijala prema mjerilima iz Zakona o obnovi.

(8) Korisnik koji je ostvario pravo na stambeno
zbrinjavanje dodjelom građevinskog materijala, a radove obnove ili izgradnje
provodi u vlastitoj organizaciji i vlastitim sredstvima, ima pravo na novčanu
potporu u iznosu:

– od 10.000,00 kuna za obnovu oštećene obiteljske
kuće IV. i V. stupnja oštećenja,

– od 15.000,00 kuna za izgradnju obiteljske kuće.

Novčanu potporu za obnovu i izgradnju obiteljske kuće
korisnik je dužan utrošiti namjenski i to za nabavu građevinskog alata i/ili
troškove rada. Novčana potpora isplatit će se korisniku po predočenju računa
ovjerenih od strane Nadzorne službe Ministarstva.

(9) Nakon 10 godina neprekidnog prebivanja u
obiteljskoj kući ili stanu u državnom vlasništvu, najmoprimac obiteljske ku­će
ili stana, stječe pravo na kupnju obiteljske kuće ili stana prema kriterijima
koje će uredbom propisati Vlada Republike Hrvatske.

(10) Uredbom iz stavka 9. ovoga članka Vlada
Republike Hrvatske utvrdit će i uvjete po kojima najmoprimac obiteljske kuće
ili stana može kupiti obiteljsku kuću ili stan u državnom vlasništvu i prije 10
godina.

(11) Zahtjev za kupnju obiteljske kuće ili stana iz
stavka 9. ovoga članka, podnosi se od Vlade Republike Hrvatske ovlašte­nom
tijelu.

(12) Korisnik prava na obnovu koji je to pravo
ostvario na temelju Zakona o obnovi dužan je u obnovljenu obiteljsku kuću
useliti u roku od 30 dana od dana obavljenog tehničkog pregleda i u njoj
prebivati najmanje 10 godina i u tom roku ne smije istu prodati, darovati ili
na bilo koji drugi način otuđiti, bez suglasnosti Ministarstva. U protivnom,
korisnik je dužan vratiti uložena sredstva za obnovu obiteljske kuće ili stana
sukladno članku 65. Zakona o obnovi.

Članak 8.

(1) Pravo na dodjelu osnovnoga građevinskog
materijala mogu ostvariti iznimno i hrvatski državljani koji prebivaju izvan
područja posebne državne skrbi, a na tom području imaju u vlasništvu, ratom
oštećenu obiteljsku kuću ili stan, uz uvjet da nisu vlasnici neke druge
useljive obiteljske kuće ili stana, ili kuću ili stan nisu prodali ili na bilo
koji drugi način otuđili nakon 8. listopada 1991. te pod uvjetom da se u
obnovljenu kuću ili stan vrate i u njoj prebivaju.

(2) Količina dodijeljenoga građevinskog materijala iz
stavka 1. ovoga članka, utvrđuje se sukladno članku 7. stavku 7. ovoga Zakona.

Članak 9.

(1) Red prvenstva za stambeno zbrinjavanje ostvaruju
podnositelji zahtjeva koji ispunjavaju uvjete za stambeno zbrinjavanje prema
odredbama ovoga Zakona i to:

– privremeni korisnici tuđe imovine koju je vlasnik
zatražio u posjed i na korištenje,

– ostali privremeni korisnici tuđe imovine,

– drugi podnositelji zahtjeva za stambeno
zbrinjavanje.

(2) Ministarstvo će donijeti pravilnik o redu
prvenstva iz stavka 1. podstavka 3. ovoga članka u roku od 60 dana od dana
stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o po­dručjima posebne
državne skrbi (»Narodne novine«, br. 88/02.).

Članak 10.

(1) Ako korisnik, prije isteka roka od 10 godina,
odseli iz stana ili obiteljske kuće koja mu je rješenjem Ministarstva dana na
korištenje, dužan je tu nekretninu vratiti u roku od 30 dana.

(2) U slučaju smrti korisnika, njegovi roditelji i
zakonski naseljednici prvoga nasljednog reda mogu nastaviti korištenjem
nekretnine dane na korištenje, pod istim uvjetima, a rok iz članka 7. stavka 5.
ovoga Zakona neprekidno teče od dana pravo­moć­nosti rješenja o davanju te
nekretnine na korištenje korisniku.

Članak 11.

(1) Nekretnine koje se prema članku 7. stavku 2.
ovoga Zakona daju u najam ili dodjeljuju u vlasništvo, čine:

1. stanovi ili obiteljske kuće u vlasništvu države,
te gra­đe­vinsko zemljište u vlasništvu države,

2. stanovi ili obiteljske kuće koji će se po posebnim
programima sredstvima iz donacija i državnog proračuna graditi u područjima
posebne državne skrbi, ako na tim područjima nema raspoloživog prostora za
potrebe korisnika.

(2) Osim nekretnina iz stavka 1. ovoga članka
korisniku se dodjeljuje osnovni građevinski materijal za izgradnju obiteljske
kuće u područjima posebne državne skrbi, po posebnim programima sredstvima iz
donacija ili državnog proračuna.

Članak 12.

Porezni prihodi s naslova poreza na dohodak i poreza
na dobit koji se ostvare na području posebne državne skrbi, a prema članku 45.
Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i uprave (»Narodne novine«,
br. 117/93., 69/97. i 33/00.) pripadaju državnom proračunu, u razdoblju od 5
godina od primjene Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne
državne skrbi (»Narodne novine«, br. 73/00.) prihodi su jedinica lokalne
samouprave (općina i gradova) na područjima posebne državne skrbi.

2.
POREZNE POVLASTICE

Članak 13.

(1) Iznimno od odredbi Zakona o porezu na promet
nekretnina, na promet i stjecanje nekretnina koje se nalaze na područjima
posebne državne skrbi, ne plaća se porez na promet nekretninama kad fizička
osoba kupovinom nekretnine prijavljuje ili mijenja prebivalište unutar tog
područja.

(2) Porez iz stavka 1. ovoga članka ne plaćaju ni
pravne osobe koje prodaju nekretnine na području posebne državne skrbi a koje
će kupcu i dalje služiti za obavljanje djelatnosti.

(3) Porez iz stavka 1. i 2. ovoga članka plaća se ako
se nekretnina otuđi ili se djelatnost prestane obavljati, ili korisnik
promijeni prebivalište izvan područja posebne državne skrbi u roku 10 godina od
dana nabave nekretnina.

Članak 14.

Iznimno od odredbi Zakona o financiranju jedinica
lokalne samouprave i uprave (»Narodne novine«, br. 117/93.), na nasljedstva i
darovanja ne plaćaju porez fizičke osobe s prebivalištem u područjima posebne
državne skrbi, ako su predmet nasljeđivanja ili darovanja nekretnine koje se
nalaze na tom području.

Članak 15.

Provedbene propise o povlasticama iz članka 13. i 14.
ovoga Zakona donosi ministar financija.

3.
NAKNADA ZA ISKORIŠTAVANJE MINERALNIH SIROVINA

Članak
16.

(1)
Iznimno od odredbe članka 11. stavka 2. Zakona o rudarstvu (»Narodne novine«,
br. 35/95.) na područjima posebne državne skrbi naknada za iskorištavanje nafte
i plina iznosi 5%, a za ostale mineralne sirovine, u rasponu do 5% ukupnog
prihoda ostvarenoga njihovom prodajom, o čemu odlučuje Vlada Repub­like
Hrvatske.

(2)
Naknada iz stavka 1. ovoga članka prihod je Republike Hrvatske, od kojeg se 50%
ustupa gradu, a 50% županiji na području koje se obavlja iskorištavanje, a
koristi se za gospodarski razvitak te zaštitu okoliša i prirode.

III.
POVRAT PRIVREMENO PREUZETE IMOVINE

Članak 17.

(1) Osoba kojoj je dodijeljena privremeno u posjed i
na korištenje imovina u vlasništvu fizičkih osoba (u daljnjem tekstu:
privremeni korisnik) sukladno Zakonu o privremenom preuzimanju i upravljanju
određenom imovinom, a kojoj Ministarstvo nije u mogućnosti osigurati stambeno
zbrinjavanje sukladno članku 7. ovoga Zakona, stambeno će se zbrinuti
osiguranjem privremenog smještaja na jedan od sljedećih načina:

– zbrinjavanjem u obiteljsku kuću ili stan u državnom
vlas­ništvu, koja je po površini manja od potrebne stambene površine,

– zbrinjavanjem u obiteljsku kuću ili stan koju je
iznajmilo Ministarstvo.

(2) Prava i obveze u vezi s korištenjem privremenog
smješ­taja uredit će se ugovorom koji sklapaju privremeni korisnik i
Ministarstvo.

(3) Privremeni korisnik ima pravo koristiti
privremeni smještaj iz stavka 1. ovoga članka do osiguranja stambenog zbri­njavanja
prema odredbama ovoga Zakona.

(4) Ako privremeni korisnik odbije ponuđeni
odgovarajući način stambenog zbrinjavanja iz članka 7. ovoga Zakona ili
privremeni smještaj iz stavka 1. ovoga članka, nema pravo na stambeno
zbrinjavanje prema ovom Zakonu.

(5) Pravo na stambeno zbrinjavanje i privremeni
smještaj ostvaruju članovi obitelji privremenog korisnika. Članovima obitelji
smatraju se osobe iz članka 8. Zakona o obnovi.

Članak 18.

(1) Privremeni korisnik koji je ostvario pravo na
stambeno zbrinjavanje dodjelom u vlasništvo građevinskog zemljišta i
građevinskog materijala za izgradnju obiteljske kuće, dodjelom građevinskog
materijala za popravak i obnovu ili izgradnju vlastite obiteljske kuće,
dodjelom u najam oštećene kuće u državnom vlasništvu i građevinskog materijala,
dužan je iseliti iz objekta koji je dobio privremeno u posjed i na korištenje u
roku od 90 dana od dana zadnje isporuke građevinskog materijala, potrebnog za
završnu fazu popravka i obnove ili izgradnje, kako je utvrđeno Zakonom o
obnovi.

(2) Privremeni korisnik koji je ostvario pravo na
stambeno zbrinjavanje davanjem u najam obiteljske kuće ili stana u državnom
vlasništvu, dužan je iseliti se iz objekta koji je dobio privremeno u posjed i
na korištenje, u roku od 15 dana od dana zaključivanja ugovora o najmu.

(3) Privremeni korisnik kojem je Ministarstvo osiguralo
privremeni smještaj dužan je iseliti se iz objekta koji je dobio privremeno u
posjed i na korištenje, u roku od 15 dana od dana ostvarivanja prava na
privremeni smještaj.

(4) Protiv privremenog korisnika koji se ne iseli u
rokovima iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka, državno odvjetništvo će, u roku od
15 dana od dana isteka roka za iseljenje, podnijeti tužbu radi iseljenja.

(5) Neovisno o tužbi iz stavka 4. ovoga članka
vlasnik ima pravo podnošenja tužbe radi zaštite prava vlasništva.

(6) Sudski postupci pokrenuti po tužbi iz stavka 4. i
5. ovoga članka, rješavaju se po hitnom postupku.

(7)
Privremeni korisnik odgovara za štetu nastalu njegovom krivnjom na objektu koji
je dobio privremeno u posjed i na korištenje.

 (8) Privremeni korisnik dužan je distributerima
podmiriti režijske troškove nastale za vrijeme njegovog korištenja objekta.
Distributeri su dužni osigurati vlasniku objekta isporuku struje, vode, plina,
telefona i dr. i u slučaju kada privremeni korisnik nije podmirio režijske
troškove.

(9) U
slučaju da privremeni korisnik ne podmiri štetu iz stavka 7. ovoga članka,
državno odvjetništvo će podnijeti tužbu radi naknade štete.

Članak
19.

Poglavarstvo
jedinice lokalne samouprave dužno je, na zahtjev Ministarstva, dostaviti
mišljenje o mogućnostima stambenog zbrinjavanja na svojem području.

IV.
PROVEDBA I NADZOR

Članak
20.

(1)
Izvršavanje ovoga Zakona provode nadležna ministarstva, u onom dijelu za koja
su nadležna i na način da u skladu s predviđenom nadležnosti donose potrebne
provedbene propise.

(2)
Nadzor nad provedbom ovoga Zakona obavlja Ministarstvo.

Članak
21.

(1)
Prava iz ovoga Zakona ne može ostvariti osoba koja je pravomoćno osuđena za
kazneno djelo opisano člankom 3. stav­kom 1. Zakona o općem oprostu (»Narodne
novine«, br. 80/96.).

(2) Za
osobu protiv koje je podignuta pravomoćna optužnica za kazneno djelo opisano
člankom 3. stavkom 1. Zakona o općem oprostu (»Narodne novine«, br. 80/96.)
ostvarivanje prava iz ovoga Zakona odgađa se do pravomoćnosti sudske odluke
kojom se dovršava kazneni postupak.

V.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
22.

Vlada Republike Hrvatske prema potrebi a najmanje
jedanput godišnje izvješćuje Hrvatski sabor o ostvarivanju poticajnih mjera za
naseljavanje i razvitak područja posebne državne skrbi.

Članak 23.

U postupcima koji se vode po ovome Zakonu ne plaćaju
se upravne, sudske i javnobilježničke pristojbe i druga davanja određena
posebnim propisima.

Članak 24.

(1) Imovina u vlasništvu fizičkih osoba dana na
privremeno korištenje drugim osobama prema odredbama Zakona o područ­jima
posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 44/96., 57/96. i 124/97.) vratit
će se u posjed vlasnika u roku od 6 mjeseci od dana podnošenja zahtjeva
vlasnika imovine.

(2) Zahtjevi za povrat imovine iz stavka 1. ovoga
članka podneseni prije stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o
područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 73/00.) riješit će se u
roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu toga Zakona.

(3)
Imovina čije vraćanje traži vlasnik imovine vraća se rješenjem o ukidanju
rješenja o davanju imovine na privremeno korištenje drugim osobama, koje donosi
Ministarstvo za imovinu dodijeljenu prema Zakonu o područjima posebne državne
skrbi (»Narodne novine«, br. 44/96., 57/96. i 124/97.).

(4)
Ministarstvo je osobi koja je kao korisnik privremeno koristila imovinu iz
stavka 1. ovoga članka dužno u roku od 6 mjeseci od dana podnošenja zahtjeva
vlasnika imovine da mu se imovina vrati u posjed osigurati sukladno odredbi
članka 8. Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br.
44/96., 57/96. i 124/97.) najam stana ili obiteljske kuće u državnom vlasništvu
ili dodijeliti u vlasništvo građevinsko zemljište u vlasništvu države i osnovni
građevinski materijal za izgradnju obiteljske kuće, ako u vlasništvu nema stan
ili obiteljsku kuću u Republici Hrvatskoj.

(5) Ako
u roku od 6 mjeseci Ministarstvo nije osiguralo alternativni smještaj iz stavka
4. ovoga članka korisniku imovine i imovinu vratilo u posjed vlasniku, dužno je
na zahtjev vlasnika zaključiti s vlasnikom ugovor o najmu obiteljske kuće ili
stana koji se sklapa na vrijeme do povrata u posjed vlasniku. Obvezni sadržaj
ugovora o najmu odredit će Vlada Republike Hrvatske posebnim propisom u roku 6
mjeseci od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o
područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine, br. 73/00.).

Članak
25.

Na
nekretnini u vlasništvu fizičkih osoba dodijeljenoj na korištenje po ovom
Zakonu, Zakonu o privremenom preuzimanju i upravljanju određenom imovinom
(»Narodne novine«, br. 73/95., 7/96. i 100/97.) i Zakonu o najmu stanova na
oslobođenom području (»Narodne novine«, br. 73/95.) ne može se steći pravo
vlasništva dosjelošću.

Članak
26.

Postupci
pokrenuti radi ostvarivanja prava iz Zakona o područjima posebne državne skrbi
(»Narodne novine«, br. 44/96., 57/96. i 124/97.) do dana stupanja na snagu
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi
(»Narodne novine«, br. 73/00.) dovršit će se po odredbama Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br.
73/00.).

Članak
27.

(1)
Ministarstvo će ukinuti rješenja donesena po Zakonu o privremenom preuzimanju i
upravljanju određenom imovinom, a koja, do stupanja na snagu Zakona o izmjenama
i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br.
88/02.) nadležna stambena komisija nije ukinula.

(2)
Ministarstvo će do 30. listopada 2002. donijeti rješenja o ukidanju rješenja i
vraćanju u posjed imovine vlasniku koji je podnio zahtjev za povrat imovine
prije stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima
posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 88/02.), i to prema redoslijedu
zaprimanja zahtjeva.

(3)
Ministarstvo će do 31. prosinca 2002. donijeti rješenja o ukidanju rješenja i
vraćanju u posjed imovine vlasniku koji podnese zahtjev za povrat imovine nakon
stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne
državne skrbi (»Narodne novine«, br. 88/02.) i to prema redoslijedu zaprimanja
zahtjeva.

(4) Vlasniku
koji je podnio zahtjev za povrat imovine a kojem se imovina u rokovima iz
stavka 2. i 3. ovoga članka ne vrati u posjed, država je dužna naknaditi zbog
toga pretrpljenu štetu.

Članak 28.

(1) Rješenjem iz članka 27. stavka 2. i 3. ovoga
Zakona, Ministarstvo utvrđuje ima li osoba kojoj je ukinuto rješenje pravo na
stambeno zbrinjavanje prema članku 8. Zakona o područjima posebne državne skrbi
(»Narodne novine«, br. 44/96., 57/96., 124/97., 73/00., 87/00., 94/01. i
88/02.).

(2) Do ostvarivanja stambenog zbrinjavanja osobi iz
stavka 1. ovoga članka Ministarstvo će osigurati privremeni smještaj.

(3) Privremeni smještaj ostvaruje se prema dinamici
utvr­đenoj člankom 27. ovoga Zakona.

Članak 29.

 Protiv
rješenja Ministarstva iz članka 27. ovoga Zakona ne može se izjaviti žalba, ali
se može pokrenuti upravni spor.

Članak 30.

(1) Vlasnik imovine čija je imovina tijekom
privremene uprave Republike Hrvatske, sukladno Zakonu o privremenom preuzimanju
i upravljanju određenom imovinom dana privremeno u posjed i na korištenje
trećim osobama, može podnijeti Ministarstvu zahtjev za povrat u posjed imovine.

(2) Ako osoba iz stavka 1. ovoga članka ne podnese
zahtjev za povrat imovine, Ministarstvo će po službenoj dužnosti, najkas­nije
do 31. prosinca 2002. donijeti rješenje o vraćanju u posjed.

Članak 31.

(1) Državno odvjetništvo će u roku od 60 dana od dana
dostave dokumentacije iz Ministarstva, podnijeti tužbu radi iseljenja protiv
osobe koja bez valjane pravne osnove boravi u objektu koji je sukladno Zakonu o
privremenom preuzimanju i upravljanju određenom imovinom, bio dodijeljen drugoj
osobi privremeno u posjed i na korištenje.

(2) Državno odvjetništvo će, u roku od 30 dana od
dana dostave dokumentacije iz Ministarstva, podnijeti tužbu radi ise­ljenja
protiv osobe čiji je objekt obnovljen prema Zakonu o obnovi, a koja se nije
iselila iz objekta koji joj je bio dodijeljen privremeno u posjed i na
korištenje.

(3) Neovisno o tužbi iz stavka 1. i 2. ovoga članka,
vlasnik ima pravo podnošenja tužbe radi zaštite prava vlasništva.

(4) Sudski postupci pokrenuti po tužbama iz stavka
1., 2. i 3. ovoga članka rješavaju se po hitnom postupku.

Članak 32.

(1) Kada Ministarstvo sazna da korisnik ne koristi
kuću ili stan, koja mu je po odredbama Zakona o područjima posebne državne
skrbi (»Narodne novine«, br. 44/96., 57/96. i 124/97.) dana na korištenje i na
kojoj na temelju članka 8. toga Zakona stječe vlasništvo nakon 10 godina
prebivanja, donijet će rješenje kojim će utvrditi da osoba ne koristi stan ili
kuću, te će istim rješenjem poništiti rješenje o dodjeli kuće ili stana.

(2) Protiv rješenja Ministarstva ne može se uložiti
žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

(3) Na temelju konačnog rješenja iz stavka 1. ovoga
članka, nadležno državno odvjetništvo će podnijeti tužbu radi iseljenja.

Članak 33.

Ministarstvo ne može donijeti rješenje iz članka 32.
ovoga Zakona, nakon proteka 10 godina od dana donošenja rješenja o dodjeli kuće
ili stana.

Članak 34.

(1) Osoba, odnosno član njezine obitelji, kojoj je
kuća ob­nov­ljena po Zakonu o obnovi (korisnik obnove), ne može steći
vlasništvo na dodijeljenoj kući ili stanu po Zakonu o područjima posebne
državne skrbi, odnosno Zakonu o davanju u najam stanova na oslobođenom
teritoriju, osim u slučaju ukoliko je od dana donošenja rješenja o dodjeli kuće
ili stana proteklo 10 godina.

(2) Pod obnovljenom kućom ili stanom razumijeva se
objekt na kojem su izvedeni radovi iz članka 21. Zakona o obnovi, ili je
isplaćena potpora za popravak oštećenja iz članka 14. Zakona o obnovi.

Stanje objekta utvrđuje se zapisnikom o obavljenom
tehnič­kom pregledu, odnosno potvrdom Ministarstva o isplaćenoj potpori za
popravak oštećenja.

(3) U slučaju kada korisnik obnove, kojem je
obnovljena kuća, koristi kuću ili stan na temelju rješenja donesenog po Zakonu
o područjima posebne državne skrbi ili Zakonu o davanju u najam stanova na
oslobođenom teritoriju, Ministarstvo će donijeti rješenje kojim će poništiti
rješenje o dodjeli kuće ili stana.

(4) Protiv rješenja Ministarstva ne može se uložiti
žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

Članak 35.

Ministarstvo ne može donijeti rješenje iz članka 34.
ovoga Zakona, nakon proteka 10 godina od dana donošenja rješenja o dodjeli kuće
ili stana.

Članak 36.

(1) Kada Ministarstvo sazna da korisnik obnove, koji
je ostvario pravo na obnovu i kojem je kuća obnovljena, nije iselio iz kuće ili
stana, koji mu je dodijeljen po Zakonu o privremenom preuzimanju i upravljanju
određenom imovinom, ili Zakonu o područjima posebne državne skrbi, ili Zakonu o
statusu izbjeglica i prognanika, ili Zakonu o davanju u najam stanova na oslo­bođenom
teritoriju, u roku od 30 dana od obavljenog tehničkog pregleda kojim je
utvrđeno da je kuća obnovljena, odnosno u roku od 30 dana od dana stupanja na
snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi
(»Na­rod­ne novine«, br. 88/02.) za kuću na kojoj je tehnički pregled obavljen
do stupanja na snagu toga Zakona, pozvat će korisnika obnove da se iseli iz
kuće ili stana koji mu je bio dodijeljen i useli u obnovljenu kuću u daljnjem
roku od 30 dana, te ga upozoriti na posljedice.

(2) Ako se korisnik obnove iz stavka 1. ovoga članka,
ne iseli iz dodijeljene kuće ili stana i useli u obnovljenu kuću u ostav­ljenom
roku od 30 dana, Ministarstvo će donijeti rješenje kojim će utvrditi da se korisnik
obnove nije iselio iz dodijeljene kuće ili stana i uselio u obnovljenu kuću, te
će istim rješenjem poništiti rješenje o obnovi i utvrditi obvezu povrata
sredstava utrošenih za obnovu.

(3) Protiv rješenja Ministarstva ne može se uložiti
žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

(4) Na temelju konačnog rješenja iz stavka 2. ovoga
članka, nadležno državno odvjetništvo može podnijeti tužbu radi ise­ljenja.

Članak 37.

Ministarstvo ne može poništiti rješenje o obnovi iz
članka 36. ovoga Zakona, nakon proteka roka od 10 godina od dana završene
obnove, a ako je obnova završena prije stupanja na snagu Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br.
88/02.) nakon proteka roka od 3 godine od dana stupanja na snagu toga Zakona.

Članak 38.

(1) Korisnici koji imaju u vlasništvu ili
suvlasništvu obiteljsku kuću ili stan, ili su stekli pravni položaj zaštićenog
najmoprimca, na području država nastalih raspadom SFRJ, ali nisu u mogućnosti
stupiti u posjed istih, ili su oštećeni u tolikoj mjeri da su neupotrebljivi,
mogu se stambeno zbrinuti prema odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona
o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 88/02.) sve do
ostvarenja uvjeta za njihov povratak, odnosno do stupanja u posjed njihove
imovine.

(2) Odredbe članka 7. stavka 9. i 10. ovoga Zakona,
ne primjenjuju se na korisnike iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 39.

Stupanjem na snagu Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 88/02.)
prestaje važiti članak 2. Zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom
preuzimanju i upravljanju određenom imovinom (»Narodne novine«, br. 101/98.),
točke 9., 10. i 14. (Postupci povratka), Programa povratka i zbrinjavanja
prognanika, izbjeglica i raseljenih osoba (»Narodne novine«, br. 92/98.) i
Uredba o raspolaganju i upravljanju stanova na područjima posebne državne skrbi
(»Narodne novine«, br. 129/99.).

Članak 40.

Postupci pokrenuti prema odredbama Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 44/96., 57/96., 124/97. i 73/00.) i Progrramu povratka i zbrinjavanja prognanika, izbjeglica i raseljenih osoba, dovršit će se po odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi (»Narodne novine«, br. 88/02.).

Pročišćeni tekst, NN 26/2003-380