## Zakon o sigurnosti prometa na cestama (pročišćeni tekst)

### NN 59/1996 (17.7.1996.), Zakon o sigurnosti prometa na cestama (pročišćeni tekst)

# **ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO ZASTUPNIČKOG DOMA SABORA REPUBLIKE HRVATSKE**

Na temelju članka 2. Zakona o izmjenama Zakona o sigurnosti prometa
na cestama ("Narodne novine", br. 54/96.), Odbor za zakonodavstvo Zastupničkog
doma Sabora Republike Hrvatske na sjednici održanoj 9. srpnja 1996. utvrdio
je pročišćeni tekst Zakona o sigurnosti prometa na cestama.

Pročišćeni tekst Zakona o sigurnosti prometa na cestama obuhvaća Zakon
o sigurnosti prometa n cestama ("Narodne novine", br. 84/92.) te njegove
izmjene i dopune objavljene u "Narodnim novinama", br. 5/93., 6/93., 26/93.,
29/94., 43/96., 46/96. i 54/96. u kojima je naznačeno vrijeme njihova stupanja
na snagu i početka primjene.

Klasa: 340-08/95-01/03
Zagreb, 9. srpnja 1996.

Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Zastupničkog doma Sabora
Republike Hrvatske
**Vice Vukojević, dipl. iur.,** v. r.

---

## **ZAKON**

### O SIGURNOSTI PROMETA NA CESTAMA (Pročišćeni tekst)

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom: utvrđuju temeljna načela međusobnih odnosa i ponašanja
sudionika i drugih subjekata u cestovnom prometu i osnovni uvjeti kojima
moraju udovoljavati ceste glede sigurnosti prometa; uređuju se pravila
prometa na cestama; sustav prometnih znakova i znakova koje daju ovlaštene
osobe; dužnosti u slučaju prometne nezgode; osposobljavanje kandidata za
vozače, polaganje ispita za vozače i uvjeti za stjecanje prava na upravljanje
vozilima; vuča vozila; uređaji i oprema koje moraju imati vozila, dimenzije,
ukupna masa i osovinsko opterećenje vozila te uvjeti kojima moraju udovoljavati
vozila u prometu.

(2) Predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave, u skladu
s odredbama ovoga Zakona, uz prethodnu suglasnost policijske uprave, uređuje
promet na svom području tako da određuje:

1. ceste s prednošću prolaska,

2. dvosmjerni, odnosno jednosmjerni promet,

3. sustav tehničkog uređenja prometa,

4. ograničenja brzine kretanja vozila,

5. promet pješaka, biciklista, vozača mopeda i zaprežnih vozila, gonjenje
i vođenje stoke,

6. parkirališne površine i način parkiranja, zabrane parkiranja i mjesta
ograničenog parkiranja,

7. zone smirenog prometa,

8. blokiranje autobusa, teretnih automobila, priključnih vozila i radnih
strojeva na mjestima koja nisu namijenjena za parkiranje tih vrsta vozila
i način deblokade tih vozila,

9. postavljanje i održavanje zaštitnih ograda za pješake na opasnim
mjestima,

10. pješačke zone, sigurne pravce za kretanje školske djece, posebne
tehničke mjere za sigurnost pješaka i biciklista u blizini obrazovnih,
zdravstvenih i drugih organizacija, igrališta, kinodvorana i sl.,

11. uklanjanje dotrajalih, oštećenih i napuštenih vozila.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, kada se promet uređuje na dijelu
magistralne ili regionalne ceste, potrebna je i suglasnost Ministarstva
pomorstva, prometa i veza.

Članak 2.

Državna tijela i tijela jedinica lokalne samouprave i uprave, pravne
i fizičke osobe te sudionici u prometu dužni su, u postupanju prema odredbama
ovoga Zakona, voditi računa o optimalnoj sigurnosti, razvijati solidarnost,
humane i etičke odnose među ljudima, štititi zdravlje i život drugih osoba
i brinuti se o zaštiti životnog okoliša.

Članak 3.

(1) Nadzor i fizičko upravljanje prometom, nadzor vozila, vozača i drugih
sudionika u prometu na cestama obavljaju ovlaštene službene osobe Ministarstva
unutarnjih poslova (u daljnjem tekstu: ovlaštene službene osobe).

(2) Upravljanje prometom na raskrižjima i drugim mjestima te nadzor
parkiranja vozila i određene druge poslove nadzora vozila i vozača, mogu
obavljati i pripadnici prometnih jedinica mladeži.

(3) Na području ili u neposrednoj blizini osnovnih škola, osiguranje
prijelaza djece preko kolnika ili obilježenoga pješačkog prijelaza, mogu
obavljati i pripadnici školskih prometnih jedinica.

(4) Za vrijeme obavljanja poslova iz stavka 2. i 3. ovoga članka, pripadnici
prometnih jedinica mladeži i školskih prometnih jednica dužni su nositi
propisanu odoru.

(5) Predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave i uprave dužna
su, ukoliko se za to ukaže potreba, na prijedlog policijske uprave organizirirati
jedinice iz stavka 2. i 3. ovoga članka. Osposobljavanje jedinica te način
i vrijeme njihove uporabe obavljaju odnosno određuju policijske uprave.

(6) Na području gdje se nalaze vojni objekti, pri kretanju vojnih jedinica
i vozila prometom vojnih vozila na cestama mogu upravljati pripadnici vojne
policije. Pripadnici vojne policije u prometu na cestama mogu obavljati
nadzor vojnih vozila.

(7) Nadzor parkiranja vozila na mjestima na kojima je parkiranje vremenski
ograničeno obavljaju pravne osobe koje odredi predstavničko tijelo jedinice
lokalne samouprave i uprave.

(8) Djelatnici pravnih osoba iz stavka 7. ovoga članka u obavljanju
nadzora parkiranja vozila dužni su nositi propisanu odoru.

(9) Odgajatelj ili nastavnik koji vodi djecu u organiziranoj povorci
može propisanim znakom rukom zaustaviti promet vozila radi osiguranja prijelaza
djece preko kolnika.

(10) Na prijelazima ceste preko željezničke pruge u istoj razini za
vrijeme nailaska vlaka, zaustavljanje prometa mogu u propisanoj odori i
na propisani način obavljati željeznički djelatnici.

Članak 4.

Pojedini izrazi u ovom Zakonu znače:

1) "cesta" je svaka javna cesta i nerazvrstana cesta na kojoj
se obavlja promet,

2) "javna cesta" je površina od općeg značenja za promet kojom
se svatko može slobodno koristiti uz uvjete određene Zakonom i koju je
nadležno tijelo proglasilo javnom cestom,

3) "autocesta" je javna cesta posebno izgrađena i namijenjena
isključivo za promet motornih vozila, koja ima dvije fizički odvojene kolničke
trake (zeleni pojas, zaštitnu ogradu i sl.) za promet iz suprotnih smjerova
sa po najmanje dvije prometne trake širine najmanje 3,5 m a s obzirom na
konfiguraciju terena - i po jednu traku za zaustavljanje vozila u nuždi
širine najmanje 2,5 m, bez raskrižja s poprečnim cestama i željezničkim
ili tramvajskim prugama u istoj razini, u čiji se promet može uključiti,
odnosno isključiti samo određenim i posebno izgrađenim priključnim prometnim
trakama za ubrzavanje ili usporavanje odnosno priključnim rampama, kojom
je omogućen siguran prometni tok vozila brzinom od najmanje 80 km/h i koja
je kao autocesta označena propisanim prometnim znakom,

4) "cesta namijenjena isključivo za promet motornih vozila"
je javna cesta s najmanje dvije prometne trake širine od po najmanje 3,25
m, kojom je omogućen siguran prometni tok vozila brzinom od najmanje 60
km/h, po kojoj se smiju kretati samo motorna vozila i koja je kao takva
označena propisanim prometnim znakom,

5) "međunarodna cesta" je javna cesta koja je međunarodnim
aktom svrstana u mrežu međunarodnih cesta,

6) "magistralna cesta" je međunarodna cesta i javna cesta
s najmanje dvije prometne trake širine od po najmanje 3,5 metra, kojom
je omogućen siguran prometni tok vozila brzinom od najmanje 60 km/h a iznimno
na planinskim terenima od najmanje 40 km/h, i koja povezuje važnija gospodarska,
kulturna ili upravna područja,

7) "regionalna cesta" je javna cesta koja povezuje regionalna
gospodarska, kulturna ili upravna područja,

8) "lokalna cesta" je javna cesta koja povezuje naselja na
području jedinica lokalne samouprave i uprave ili koja je značajna za promet
na području jedinica lokalne samouprave i uprave,

9) "nerazvrstana cesta" je površina koja se koristi za promet
po bilo kojoj osnovi i koja je dostupna većem broju raznih korisnika (seoski,
poljski i šumski putovi, putovi na nasipima za obranu od poplava, pristupne
ceste i prostori parkirališta, benzinskih crpki i sl.),

10) "zemljana cesta" je cesta bez izgrađenog kolnika ili suvremenog
kolničkog zastora (asfalt, beton ili kocka), pa i kad na priključku javnoj
cesti ima izgrađen kolnik,

11) "kolnik" je dio cestovne površine namijenjen u prvom redu
za promet vozila,

12) "kolnička traka" je uzdužni dio kolnika namijenjen za
promet vozila u jednom smjeru, s jednom prometnom trakom ili više prometnih
traka,

13) "prometna traka" je obilježeni ili neobilježeni uzdužni
dio kolnika čija je širina dovoljna za nesmetan promet jednog reda motornih
vozila u jednom smjeru,

14) "prometna traka za spora vozila" je obilježeni uzdužni
dio kolnika namijenjen za vozila koja sporom vožnjom (npr. na uzbrdici)
smanjuju protočnost prometa,

15) "prometna traka za zaustavljanje vozila u nuždi" je obilježeni
uzdužni dio kolnika na autocestama i na određenim mjestima na cestama višeg
reda kao i u tunelima, galerijama i slično,

16) "prometna traka za ubrzanje" je dio kolnika namijenjen
za uključivanje vozila u prometni tok sa sporedne ceste odnosno drugih
prilaznih cesta s objekata pokraj ceste (benzinskih crpki, parkirališta,
motela i sl.),

17) "prometna traka za usporavanje" je dio kolnika namijenjen
za isključivanje vozila iz prometnog toka na cesti,

18) "biciklistička traka" je dio kolnika namijenjen za promet
bicikala i mopeda koji se prostire uzduž kolnika i koji je obilježen uzdužnom
crtom na kolniku i propisanim prometnim znakom,

19) "biciklistička staza" je izgrađena prometna površina namijenjena
za promet bicikala i mopeda koja je odvojena od kolnika i obilježena propisanim
prometnim znakom,

20) "nogostup" je posebno uređena prometna površina namijenjena
za kretanje pješaka, koja nije u razini s kolnikom ceste ili je od kolnika
odvojena na drugi način,

21) "obilježeni pješački prijelaz" je dio kolničke površine
namijenjen za prelaženje pješaka preko kolnika, obilježen oznakama na kolniku
i prometnim znakovima obavijesti,

22) "pješački otok" je uzdignuta ili na drugi način obilježena
površina koja se nalazi na kolniku i koja je određena za privremeno zadržavanje
pješaka koji prelaze preko kolnika ili ulaze u vozilo i izlaze iz vozila
javnog prometa,

23) "naselje" je prostor na kojem se redovi ili skupine zgrada
nalaze s jedne ili s obiju strana ceste, dajući mu izgled ulice i čije
su granice označene prometnim znakovima za obilježavanje naseljenih mjesta,

24) "zona smirenog prometa" je područje u naselju obilježeno
propisanim prometnim znakom, u kojem se vozila ne smiju kretati brzinom
većom od brzine hoda pješaka i u kojem je dječja igra svugdje dopuštena,

25) "raskrižje" je površina na kojoj se križaju ili spajaju
dvije ceste ili više cesta, a i šira prometna površina (trgovi i sl.) koja
nastaje križanjem, odnosno spajanjem cesta,

26) "stajalište tramvaja ili autobusa" je dio površine ceste
namijenjen zaustavljanju tramvaja, odnosno autobusa radi ulaska i izlaska
putnika i koji je obilježen prometnim znakom,

27) "vozilo" je svako prijevozno sredstvo namijenjeno za kretanje
po cesti, osim pokretnih stolaca bez motora za nemoćne osobe i dječjih
prijevoznih sredstava,

28) "specijalno vozilo" je vozilo na motorni pogon ili priključno
vozilo posebne i specifične namjene (prijevoz specijalnih tereta ili specijalni
prijevoz ljudi - npr. u policiji, sudstvu, vatrogasnim jedinicama i sl.),
koje prema osobinama i karakteristikama spada u jednu od kategorija ili
vrsta vozila na motorni pogon (kombinirano, osobno vozilo, autobus itd.)
ili priključnih vozila (laka prikolica, poluprikolica itd.),

29) "radno vozilo" je vozilo na motorni pogon ili priključno
vozilo na koje su ugrađeni uređaji ili oprema za obavljanje radova i kojem
je najveća dopuštena masa izjednačena s masom vozila (npr. dizalica i sl.),
a prema osobinama i karakteristikama spada u jednu od kategorija ili vrsta
vozila na motorni pogon ili priključnih vozila,

30) "vozilo na motorni pogon" je svako vozilo koje se pokreće
snagom vlastitog motora, osim vozila koja se kreću po tračnicama,

31) "motorno vozilo" je takvo vozilo na motorni pogon kojem
je osnovna namjena prijevoz osoba i stvari na cestama ili vuča priključnih
vozila namijenjenih za prijevoz osoba i stvari (tegljači), osim mopeda
i traktora te motokultivatora i radnih strojeva,

32) "radni stroj" je vozilo na motorni pogon kojem je osnovna
namjena obavljanje određenih radova vlastitim uređajima i opremom (kombajn,
valjak, grejder, kosilica, buldožer, motokultivator s priključkom, viljuškar,
kopač rovova i sl.),

33) "motokultivator" je jednoosovinski radni stroj koji se,
bez priključnog vozila, može kretati samo uz pridržavanje vozača,

34) "traktor" je vozilo na motorni pogon konstruirano da vuče,
potiskuje ili nosi izmjenljiva oruđa, odnosno da služi za pogon takvih
oruđa ili za vuču priključnih vozila,

35) "traktorski priključak" je zamjenjivo oruđe za obavljanje
poljoprivrednih i drugih radova koje vuče, gura ili nosi traktor,

36) "moped" je vozilo na motorni pogon s dva ili tri kotača
čiji radni obujam motora nije veći od 50 cm3 i koje na ravnoj cesti ne
može razviti brzinu veću od 50 km na sat,

37) "motocikl" je motorno vozilo s dva kotača, s bočnom prikolicom
ili bez nje, i motorno vozilo na tri kotača - ako njegova masa nije veća
od 400 kg,

38) "osobni automobil" je motorno vozilo namijenjeno za prijevoz
osoba koje, osim sjedala za vozača, ima najviše osam sjedala i čija nosivost
tereta ne prelazi 250 kg,

39) "autobus" je motorno vozilo namijenjeno za prijevoz osoba
koje, osim sjedala za vozača, ima više od osam sjedala,

40) "trolejbus" je motorno vozilo namijenjeno za prijevoz
osoba koje, osim sjedala za vozača, ima više od osam sjedala i koje je,
radi napajanja motora električnom energijom, vezano za električni vodič,

41) "tramvaj" je vozilo na tračnicama s električnim pogonom,
namijenjeno javnom prijevozu, koje je radi napajanja motora električnom
energijom vezano za električni vodič,

42) "teretni automobil" je svako motorno vozilo koje je namijenjeno
za prijevoz stvari,

43) "kombinirani automobil" je motorno vozilo namijenjeno
za prijevoz osoba i stvari i čija najveća dopuštena masa ne prelazi 3.500
kg,

44) "bicikl" je vozilo koje ima najmanje dva kotača i koje
se pokreće isključivo snagom vozača,

45) "priključno vozilo" je vozilo namijenjeno da ga vuče vozilo
na motorni pogon, bilo da je konstruirano kao prikolica ili poluprikolica,

46) "prikolica" je priključno vozilo konstruirano tako da
ukupnu masu preko svojih osovina prenosi na kolnik,

47) "poluprikolica" je priključno vozilo bez prednje osovine,
konstruirano tako da dio ukupne mase prenosi na vučno vozilo preko svojega
prednjeg dijela kojim se oslanja na vučno vozilo,

48) "laka prikolica" je priključno vozilo čija najveća dopuštena
masa nije veća od 750 kg,

49) "skup vozila" je vozilo na motorni pogon i priključna
vozila koja u prometu na cestama sudjeluju kao cjelina,

50) "zaprežno vozilo" je vozilo namijenjeno da ga vuče upregnuta
životinja,

51) "nosivost" je dopuštena masa tereta do koje se vozilo
smije opteretiti prema deklaraciji proizvođača vozila, s obzirom na dopuštena
opterećenja nosivih sklopova,

52) "masa" vozila je masa praznog vozila s punim spremnikom
goriva te obveznim priborom i opremom za vozilo,

53) "ukupna masa" je masa vozila zajedno s masom tereta koji
se prevozi na vozilu, uključujući i masu osoba koje se nalaze na vozilu
te masu priključnog vozila s teretom - ako je ono pridodano vučnom vozilu,

54) "najveća dopuštena masa" je masa vozila zajedno s njegovom
nosivošću,

55) "osovinsko opterećenje" je dio ukupne mase vozila u vodoravnom
položaju kojim njegova osovina opterećuje vodoravnu podlogu u stanju mirovanja
vozila,

56) "sudionik u prometu" je osoba koja u prometu na cesti
upravlja vozilom ili se nalazi u vozilu ili na vozilu, koja tjera, vodi
ili jaše životinju koja se kreće po cesti te pješak ili osoba koja svoje
radne poslove i zadatke obavlja na cesti,

57) "vozač" je osoba koja na cesti upravlja vozilom,

58) "pješak" je osoba koja sudjeluje u prometu, a ne upravlja
vozilom niti se prevozi u vozilu ili na vozilu, osoba koja vlastitom snagom
gura ili vuče ručna kolica, zaprežno vozilo ili vozilo na motorni pogon,
dječje prijevozno sredstvo, bicikl ili pokretna kolica za nemoćne osobe,
osoba u pokretnom stolcu za nemoćne osobe što ga pokreće vlastitom snagom
ili snagom motora, ako se pritom kreće brzinom čovječjeg hoda, te osoba
koja klizi klizaljkama, skijama ili saonicama ili se vozi na koturaljkama,
skateboardu i sl.,

59) "zaustavljanje vozila" je svaki prekid kretanja vozila
na cesti u trajanju do tri minute, osim prekida koji se čini da bi se postupilo
po znaku ili pravilu kojim se upravlja prometom,

60) "parkiranje vozila" je prekid kretanja vozila u trajanju
dužem od tri minute, osim prekida koji se čini da bi se postupilo po znaku
ili pravilu kojim se upravlja prometom,

61) "mimoilaženje" je prolaženje vozilom pokraj drugog vozila
koje se po istom kolniku kreće iz suprotnog smjera,

62) "pretjecanje" je prolaženje vozilom pokraj drugog vozila
koje se kreće u istom smjeru,

63) "obilaženje" je prolaženje vozilom pokraj zaustavljenoga
ili parkiranog vozila ili drugog objekta koji se nalazi na prometnoj traci
kojom se vozilo kreće,

64) "polukružno okretanje" je okretanje vozila za 180 stupnjeva
iz dotadašnjeg smjera kretanja radi uključivanja u suprotni prometni tok,

65) "prestrojavanje" je zauzimanje takvog položaja s vozilom
na prometnoj traci i na takvoj udaljenosti od raskrižja, ili drugog mjesta
na cesti, iz kojeg se na siguran način može izvesti naredna radnja s vozilom
(skretanje, okretanje, zaustavljanje i sl.),

66) "propuštanje vozila" je radnja koju su u određenim slučajevima
sudionici dužni obaviti zaustavljanjem, smanjenjem brzine kretanja ili
prekidanjem radnje koju izvode, i to na način koji ne prisiljava druge
sudionike da naglo mijenjaju smjer ili brzinu kretanja,

67) "kolona" je niz od najmanje tri vozila koja su zaustavljena
na cesti ili se kreću istim prometnim trakom u istom smjeru, pri čemu su
brzina kretanja vozila i postupci vozača međusobno uvjetovani, i između
kojih ne može bez ometanja ući drugo vozilo,

68) "smanjena vidljivost" postoji ako zbog nepovoljnih atmosferskih
ili drugih prilika (magle, snijega, kiše, prašine, dima i sl.) vozač ne
može jasno uočiti druge sudionike u prometu ili prometni znak na udaljenosti
od najmanje 200 m na cesti izvan naselja, odnosno od najmanje 100 m u naselju,

69) "prometna nezgoda" je takav događaj na cesti u kojem je
sudjelovalo najmanje jedno vozilo u pokretu i u kojem je najmanje jedna
osoba poginula ili ozlijeđena ili je izazvana materijalna šteta,

70) "vozačka dozvola" je javna isprava koju je izdalo nadležno
državno tijelo i kojom se dokazuje pravo upravljanja određenim kategorijama
ili vrstama vozila,

71) "inozemna vozačka dozvola" je vozačka dozvola i međunarodna
vozačka dozvola koju je izdalo nadležno tijelo strane države,

72) "prometna dozvola" je javna isprava koju je izdalo nadležno
državno tijelo i kojom se dokazuje pravo označivanja određenog vozila određenim
registarskim pločicama i vlasništvo tih pločica,

73) "knjižica vozila" je javna isprava koju je izdalo nadležno
tijelo i kojom se dokazuje vlasništvo određenog vozila, njegove tehničke
i druge osobine i karakteristike te njegova tehnička ispravnost za sigurno
sudjelovanje u prometu,

74) "dopuštenje (licenca)" je javna isprava koju je izdalo
nadležno državno tijelo i kojom se dokazuje ispunjavanje propisanih uvjeta,
osposobljenost i ovlaštenost za obavljanje određenih poslova,

75) "manja materijalna šteta u prometnoj nezgodi" je šteta
nastala na objektima i na vozilima na kojima nisu oštećeni vitalni dijelovi
za upravljanje i zaustavljanje, a vozila se mogu samostalno kretati na
cesti.

II. CESTE

Članak 5.

(1) Ceste, kao osnova na kojoj se odvija promet, moraju se projektirati,
izgrađivati, opremati, održavati i štititi tako da odgovaraju svojoj namjeni
i zahtjevima sigurnosti prometa.

(2) Javne ceste, njihovi pojedini dijelovi i objekti na njima, mogu
se pustiti u promet tek nakon što se utvrdi da s gledišta sigurnosti prometa
udovoljavaju propisanim tehničkim normativima.

Članak 6.

(1) Javne ceste moraju imati najmanje dvije prometne trake i dvije rubne
trake ili rubnjake u ravnini kolnika.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, lokalna cesta može imati
samo jednu prometnu traku, s tim da, ovisno o preglednosti ceste, na udaljenosti
od najviše 500 m, ima odgovarajuća proširenja.

Članak 7.

(1) Javne ceste, osim lokalnih cesta, moraju biti u stanju u kojem podnose
osovinsko opterećenje od najmanje 11,5 tona.

(2) Lokalne ceste, kao i nerazvrstane ceste koje odredi nadležno poduzeće,
moraju biti u stanju u kojem podnose osovinsko opterećenje od najmanje
šest tona.

Članak 8.

(1) Iznad cijele širine kolnika javne ceste mora biti slobodan prostor
u visini od najmanje 4,5 metra.

(2) Na mostovima, u tunelima, na galerijama i sličnim objektima na javnoj
cesti, širina kolnika ne smije biti manja od širine kolnika javne ceste.

III. PROMETNA PRAVILA

1. OP&AELIG;E ODREDBE

Članak 9.

(1) Sudionici u prometu dužni su postupati u skladu s propisima o prometnim
pravilima, prometnim znakovima postavljenim na cesti te znakovima i naredbama
ovlaštenih osoba.

(2) Sudionici u prometu dužni su postupati u skladu s prometnim znakovima
postavljenim na cesti i kad time odstupaju od propisa o prometnim pravilima.
Sudionici u prometu dužni su postupati prema značenju prometnih svjetala
i kad se to značenje razlikuje od pravila o prednosti prolaska izraženom
na istom mjestu drugim prometnim znakom.

(3) Sudionici u prometu dužni su postupati i prema zahtjevima izraženim
pomoću znakova ili po naredbama što ih daju ovlaštene osobe i kad time
odstupaju od propisanih prometnih pravila ili značenja prometnih znakova
postavljenih na cesti.

Članak 10.

(1) Zabranjeno je ostavljati na kolniku i nogostupu oštećena, dotrajala
ili neregistrirana vozila i ostavljati, nanositi ili bacati na kolnik ili
nogostup otpatke ili predmete i tvari što mogu ometati ili ugroziti sigurnost
prometa ili zagaditi okoliš.

(2) Osoba koja postupi protivno zabrani iz stavka 1. ovoga članka, dužna
je s kolnika i nogostupa ukloniti vozilo, otpatke, predmete i tvari koje
je ostavila, nanijela ili bacila na kolnik ili nogostup.

(3) Vozač je dužan s kolnika ukloniti i predmete i tvari koje s njegova
vozila padnu na cestu i predmete koje je pri zaustavljanju vozila stavio
na cestu.

(4) Ako je u mogućnosti i ako time ne ometa sigurnost prometa, vozač
je dužan s kolnika ukloniti i predmete na koje naiđe tijekom vožnje, a
ako nije u mogućnosti - dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, odnosno
poduzeće koje se brine o održavanju ceste ili najbližu policijsku upravu,
odnosno postaju.

Članak 11.

(1) Javna cesta i njezin zaštitni pojas, odnosno kolnik i nogostup ili
njihovi dijelovi, ne smiju se zauzimati ili oštećivati osim u slučaju opasnosti,
izvođenja radova ili u drugim prilikama propisanim Zakonom.

(2) Nadležno predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave i uprave,
uz pribavljeno mišljenje policijske uprave, može odobriti zauzimanje dijela
nogostupa (ogradama,stolovima i stolicama, štandovima, kioscima i sl.)
pod uvjetom da se time ne smanjuje preglednost i da je za nesmetan i siguran
prolaz pješaka ostavljena površina nogostupa širine najmanje dva metra.

Članak 12.

Vozač je dužan vozilo držati na takvoj udaljenosti od drugih vozila
u prometu da, s obzirom na brzinu kretanja vozila i druge okolnosti prometa,
ne izaziva opasnost i ne ometa druge vozače.

Članak 13.

(1) Vozač je dužan obratiti pažnju na pješake koji se nalaze na kolniku
ili stupaju na kolnik.

(2) Kad prilazi obilježenome pješačkom prijelazu, vozač mora upravljati
vozilom s osobitim oprezom i voziti takvom brzinom da, u slučaju potrebe,
može zaustaviti vozilo ispred pješačkog prijelaza.

(3) Na dijelu ceste po kojem se kreću djeca ili su postavljeni prometni
znakovi o sudjelovanju djece u prometu, vozač je dužan voziti s osobitim
oprezom i takvom brzinom da može vozilo zaustaviti u slučaju potrebe.

Članak 14.

(1) Slijepe osobe, kad samostalno sudjeluju u prometu, trebaju nositi
bijeli štap kao znak raspoznavanja.

(2) Vozač je dužan obratiti osobitu pažnju na slijepe osobe iz stavka
1. ovoga članka.

Članak 15.

Vozilo koje je prilagođeno da njime upravlja osoba čiji su ekstremiteti
bitni za upravljanje vozilom oštećeni može, na zahtjev te osobe, biti obilježeno
posebnim znakom.

Članak 16.

(1) Vozač vozila koje se kreće pokraj vozila javnog prijevoza putnika
ili pokraj autobusa kojim se obavlja prijevoz za vlasite potrebe, zaustavljenoga
na stajalištu, mora se kretati smanjenom brzinom i uz povećan oprez tako
da ne ugrožava osobe koje u to vozilo ulaze, odnosno iz njega izlaze.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka, kad radi ulaska u vozilo ili nakon
izlaska iz vozila moraju prijeći preko kolnika, dužne su to činiti na način
propisan u članku 104., 105. i 106. ovoga Zakona.

(3) Vozač mora zaustaviti svoje vozilo iza vozila iz stavka 1. ovoga
članka kad osobe, ulazeći u to vozilo, odnosno izlazeći iz tog vozila,
moraju prijeći preko prometne trake i biciklističke staze ili trake kojim
se vozilo kreće.

(4) Vozač vozila koje se kreće iza vozila kojim se prevoze djeca i vozač
vozila koji tom vozilu dolazi ususret na cesti s dvije prometne trake,
dužni su zaustaviti se kad je vozilo kojim se prevoze djeca zaustavljeno
na kolniku, dok djeca ulaze ili izlaze iz vozila.

(5) Ako se vozilom organizirano prevoze djeca, vozilo mora biti obilježeno
posebnim znakom, a za vrijeme ulaska i izlaska djece iz vozila, vozač mora
uključiti sva četiri pokazivača smjera.

Članak 17.

(1) Vozila ne smiju na prednjoj strani imati svjetlosne, svjetlosnosignalne
ili reflektirajuće uređaje ili tvari koje daju svjetlo crvene boje, a na
stražnjoj strani - uređaje ili tvari koje daju svjetlo bijele boje.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka glede svjetla bijele boje ne odnosi
se na svjetlo za osvjetljavanje ceste pri vožnji unatrag, pokretno svjetlo
za istraživanje (reflektor), svjetlo za osvjetljavanje registarske pločice
i registarsku pločicu te na vozila Ministarstva unutarnjih poslova, hitne
medicinske pomoći na cestama, vatrogasna vozila i vozila oružanih snaga.

2. RADNJE VOZILOM U PROMETU

Članak 18.

(1) Vozač koji namjerava na cesti ili drugoj prometnoj površini obaviti
neku radnju vozilom (uključiti se u promet, prestrojiti, odnosno mijenjati
prometnu traku, pretjecati, obilaziti, zaustavljati se, skretati udesno
ili ulijevo, okretati se polukružno, voziti unatrag i sl.) ne smije početi
takvu radnju ako time dovodi u opasnost druge sudionike u prometu ili imovinu.

(2) Prije započinjanja radnji iz stavka 1. ovoga članka, vozač je dužan
uvjeriti se da to može učiniti bez opasnosti za druge sudionike u prometu
ili imovinu, vodeći pritom računa o položaju vozila te o smjeru i brzini
kretanja.

Članak 19.

(1) Prije obavljanja radnji vozilom iz članka 18. ovoga Zakona, vozač
je dužan druge sudionike u prometu jasno i pravovremeno upozoriti o svojoj
namjeri, dajući im znak pomoću pokazivača smjera i stop svjetla ili - ako
oni ne postoje - odgovarajući znak rukom.

(2) Ako znak iz stavka 1. ovoga članka vozač daje pomoću pokazivača
smjera, on ga mora davati za sve vrijeme obavljanja radnje vozilom, a nakon
obavljene radnje - mora prestati davati znak.

(3) Vozač nije dužan nakon pretjecanja drugog vozila dati znak da se
namjerava vratiti na prometnu traku kojim se kretao prije pretjecanja.

3. UKLJU&EGRAVE;IVANJE U PROMET

Članak 20.

(1) Vozač koji se vozilom uključuje u promet na cesti ili drugoj prometnoj
površini (izlazak vozila iz garaže, dvorišta, parkirališta, stajališta,
s površine na kojoj se ne obavlja promet vozila ili s drugih sličnih površina)
dužan je propustiti sva vozila i pješake koji se kreću cestom, odnosno
prometnom površinom na koju se uključuje.

(2) Iznimno, od stavka 1. ovoga članka, za vrijeme vožnje u naselju,
vozač je dužan tramvaju ili autobusu javnoga gradskog prijevoza putnika
ili posebno obilježenom autobusu kojim se organizirano prevoze djeca, ako
je to moguće učiniti bez ugrožavanja ili znatnijeg ometanja prometa (naglo
kočenje, znatno usporenje i sl.), omogućiti uključivanje u promet kad ta
vozila izlaze sa stajališta koje se nalazi izvan kolnika, odnosno s proširenja
prometne trake koja služi za stajalište.

4. KRETANJE VOZILA

Članak 21.

Vozač se mora za kretanje svojeg vozila koristiti isključivo kolnikom,
odnosno sredinom obilježene prometne trake, odnosno trakom ili stazom namijenjenom
za promet one vrste vozila kojoj njegovo vozilo pripada, osim u slučaju
opasnosti.

Članak 22.

(1) Vozilo se kreće desnom stranom kolnika, odnosno biciklističkom stazom
ili trakom uz desni rub kolnika ili ceste u smjeru kretanja, a na traci
ili stazi uređenoj i obilježenoj za dvosmjerni promet bicikala i mopeda
- desnom stranom trake ili staze u smjeru kretanja.

(2) Vozač se dužan kretati obilježenom prometnom trakom koja se proteže
uz desni rub kolnika, a ako trake nisu obilježene, dužan je vozilo u kretanju
držati što bliže desnom rubu kolnika i na tolikoj udaljenosti od njega
da, s obzirom na brzinu kretanja vozila, uvjete prometa te na stanje i
osobine ceste, ne ugrožava druge sudionike u prometu i ne izlaže sebe opasnosti.

Članak 23.

(1) Iznimno od odredbe članka 22. stavka 2. ovoga Zakona:

1) vozila koja se kreću sporije od tramvaja i drugih vozila koja se
kreću cestom po tramvajskim tračnicama ugrađenim uz rub kolnika, moraju
se kretati na takvoj udaljenosti od tramvajskih tračnica da ne ometaju
kretanje tramvaja i drugih vozila koja se kreću dijelom kolnika s ugrađenim
tračnicama,

2) na cesti u naselju s kolnikom na kojem za promet vozila u istom smjeru
postoje najmanje dvije obilježene prometne trake, vozač se može za kretanje
svojeg vozila koristiti i prometnom trakom koja se ne nalazi uz desni rub
kolnika ako time ne ometa ostala vozila koja se kreću iza njegova vozila.

(2) Odredba stavka 1. točke 2. ovoga članka ne odnosi se na vozača teretnog
vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 3.500 kg, vozača vozila koje
na ravnoj cesti ne može razviti brzinu kretanja veću od 40 km na sat i
na vozača vozila koje se ne smatra motornim vozilom, osim na dijelu ceste
ispred raskrižja ili drugog mjesta na kojem vozilo skreće ulijevo.

Članak 24.

(1) Na cesti s kolnikom za promet vozila u oba smjera na kojem postoje
tri prometne trake, vozač se ne smije vozilom kretati prometnom trakom
koja se nalazi uz lijevi rub ceste u smjeru kretanja vozila.

(2) Na cesti na kojoj su kolničke trake fizički odvojene jedna od druge,
na cesti s kolnikom za promet u oba smjera na kojem postoje najmanje četiri
obilježene prometne trake kao i na cesti s kolnikom za promet vozila samo
u jednom smjeru, vozač se ne smije vozilom kretati kolničkom trakom namijenjenom
za promet vozila iz suprotnog smjera, odnosno u suprotnom ili zabranjenom
smjeru.

Članak 25.

(1) Vozač koji se namjerava kretati vozilom unatrag može to učiniti
samo na kratkom dijelu ceste i ako time ne ugrožava ili ne ometa druge
sudionike u prometu.

(2) Za vrijeme kretanja unatrag na vozilu moraju biti uključeni svi
pokazivači smjera.

(3) Kad se vozač kreće vozilom unatrag, dužan je kretati se onom stranom
kolnika kojom se dotada kretao vožnjom unaprijed.

5. BRZINA

Članak 26.

(1) Vozač je dužan brzinu kretanja vozila prilagoditi osobinama i stanju
ceste, vidljivosti, preglednosti, atmosferskim prilikama, stanju vozila
i tereta, gustoći prometa tako da vozilo može pravovremeno zaustaviti pred
svakom zaprekom koju, u konkretnim uvjetima, može predvidjeti, odnosno
da može pravovremeno postupiti po prometnom pravilu ili znaku.

(2) Vozač ne smije smanjiti brzinu kretanja vozila do te mjere da njegovo
vozilo čini smetnju normalnom toku prometa.

(3) Brzina kretanja vozila na cesti, uz normalne prometne uvjete, ne
smije se ograničiti prometnim znakom ispod 40 km na sat.

Članak 27.

(1) Vozač ne smije mijenjati način upravljanja vozilom naglim smanjenjem
brzine kretanja vozila, osim u slučaju neposredne opasnosti.

(2) Vozač koji namjerava znatnije smanjiti brzinu kretanja vozila ili
ga zaustaviti, dužan je to učiniti, osim u slučaju neposredne opasnosti,
na način kojim neće ugroziti ili u većoj mjeri ometati druge vozače koji
se kreću iza njega, a i te vozače o svojoj namjeri, uz obvezu iz članka
19. ovoga Zakona, upozoriti i uključivanjem stop-svjetla ili davanjem odgovarajućeg
znaka rukom.

(3) Vozač ne smije ni naglo povećavati brzinu, odnosno kretati iz mjesta,
osim u slučaju opasnosti, postižući pritom gornju granicu dopuštenog broja
okretaja motora ili na takav način da dolazi do proklizavanja kotača,

Članak 28.

(1) Na cesti u naselju vozač se ne smije vozilom kretati brzinom većom
od 50 km na sat, odnosno brzinom većom od brzine dopuštene postavljenim
prometnim znakom za cijelo naselje ili njegov dio.

(2) Iznimno, od odredbe stavka 1. ovoga članka, na cesti u naselju čiji
prometno-tehnički i sigurnosni elementi to omogućuju (npr. pješački pothodnici
i nadhodnici, upravljanje na raskrižjima s uređajima za davanje znakova
s prometnim svjetlima i sl.) mora se prometnim znakom dopustiti kretanje
vozilom i brzinom većom od 50 km na sat, a najviše do 80 km na sat.

Članak 29.

Na cesti izvan naselja vozač se ne smije vozilom kretati brzinom većom
od brzine dopuštene postavljenim prometnim znakom, a najviše:

1) 130 km na sat na autocestama,

2) 100 km na sat na cestama namijenjenim isključivo za promet motornih
vozila,

3) 80 km na sat na ostalim cestama.

Članak 30.

(1) Na cestama se brzina kretanja ograničava za ova vozila:

1) na 80 km na sat - za teretna motorna vozila najveće dopuštene mase
do 7.500 kg i za autobuse,

2) na 80 km na sat - za autobuse s lakom prikolicom i za motorna vozila
koja vuku prikolicu za stanovanje (karavana, kamp-prikolica),

3) na 70 km na sat - za autobuse kojima se organizirano prevoze djeca,
za zglobne autobuse bez mjesta za stajanje, za teretna motorna vozila čija
je najveća dopuštena masa veća od 7.500 kg, za teretna motorna vozila s
priključnim vozilom i za vozila koje prevoze opasne tvari,

4) na 50 km na sat - za autobuse s priključnim vozilom za prijevoz osoba,
autobuse koji osim ugrađenih sjedala imaju i određena mjesta za stajanje
i teretna vozila koja u tovarnom sanduku skupno prevoze osobe,

5) na 40 km na sat - za vozilo koje vuče drugo neispravno vozilo,

6) na 30 km na sat - za traktore te za bicikle i mopede kada se kreću
biciklističkom stazom ili trakom,

7) na 20 km na sat - za turistički vlak.

(2) Kad upravljaju vozilima iz stavka 1. ovoga članka, vozači su se
dužni držati brzina propisanih u stavku 1. ovoga članka i na cesti na kojoj
je ovim Zakonom ili postavljenim prometnim znakom dopuštena veća brzina.

6. SKRETANJE

Članak 31.

(1) Vozač vozila koje skreće udesno dužan je skretanje obaviti krećući
se krajnjom prometnom trakom koja se prostire uz desni rub kolnika, osim
ako prometnim znakom na cesti nije drukčije određeno.

(2) Vozač vozila koje skreće ulijevo dužan je skretanje obaviti krećući
se krajnjom lijevom prometnom trakom koja se prostire uz središnju crtu
i uz zamišljeni ili obilježeni luk koji spaja dvije središnje crte bočnih
kolnika, odnosno prometnom trakom koja se prostire uz lijevi rub ceste
s jednosmjernim prometom, osim ako prometnim znakom na cesti nije drukčije
određeno.

7. PREDNOST PROLASKA

Članak 32.

(1) Na raskrižju ili u susretu s drugim vozilom vozač je dužan propustiti
vozilo koje nailazi s njegove desne strane.

(2) Vozač vozila koji skreće ulijevo dužan je propustiti vozilo koje,
dolazeći iz suprotnog smjera, zadržava smjer svojeg kretanja ili skreće
udesno, osim ako postavljenim prometnim znakom nije drukčije određeno.

(3) Iznimno, od odredaba stavka 1. i 2. ovoga članka, vozilo koje se
kreće po tračnicama ima prednost prolaska na raskrižju ili u susretu s
drugim vozilom, bez obzira na to s koje mu strane ono nailazi, osim ako
postavljenim prometnim znakom nije drukčije određeno.

(4) Vozač koji ulazi vozilom na cestu koja je prometnim znakom označena
kao cesta s prednošću prolaska dužan je propustiti sva vozila koja se kreću
tom cestom.

(5) Vozač je dužan propustiti sva vozila koja se kreću cestom na koju
ulazi i kad ta cesta nije prometnim znakom označena kao cesta s prednošću
prolaska, ako vozilom ulazi sa ceste bez suvremenoga kolničkog zastora
na cestu sa suvremenim kolničkim zastorom.

(6) Vozač koji pri skretanju presijeca biciklističku stazu ili traku,
dužan je propustiti bicikle i mopede koji se kreću po biciklističkoj stazi
ili traci u istom ili suprotnom smjeru.

8. PROMET NA RASKRIŽJU

Članak 33.

(1) Vozač koji se približava raskrižju mora voziti s povećanim oprezom
koji odgovara prometnim uvjetima na raskrižju.

(2) Vozač je dužan na dovoljnoj udaljenosti pred raskrižjem vozilom
zauzeti položaj na onoj prometnoj traci kojom mora proći kroz raskrižje.

Članak 34.

(1) Na raskrižju i na drugom mjestu na kojem se upravlja prometom uređajima
za davanje znakova prometnim svjetlima (semaforima ili drugim uređajima),
prometna svjetla za sudionike u prometu znače:

1) crveno svjetlo - zabranu prolaska,

2) zeleno svjetlo - slobodan prolazak,

3) žuto svjetlo - upaljeno samostalno, znači da vozilo ne smije prijeći
crtu zaustavljanja niti smije ući u raskrižje, ako se u trenutku kad se
žuto svjetlo pojavi, nalazi na takvoj udaljenosti od prometnog svjetla
da se može na siguran način zaustaviti.

(2) Žuto svjetlo upaljeno istovremeno s crvenim svjetlom označava skoru
promjenu svjetla i pojavu zelenog svjetla, ali ne mijenja zabranu prolaska
koja je data crvenim svjetlom.

(3) Žuto treptavo svjetlo obvezuje sve sudionike u prometu da se kreću
uz povećani oprez.

(4) Zeleno treptavo svjetlo služi za upozorenje sudionika u prometu
na skori prestanak slobodnog prolaska i na pojavu žutoga, odnosno crvenog
svjetla.

Članak 35.

(1) Ako je uređaju za davanje znakova prometnim svjetlima za upravljanje
prometom na raskrižju dodano jedno dopunsko prometno svjetlo ili više dopunskih
prometnih svjetala u obliku zelene svjetleće strelice, za vrijeme dok je
takvo svjetlo upaljeno, vozač može vozilom proći prometno svjetlo i krenuti
u smjeru označenom zelenom svjetlećom strelicom i za vrijeme dok je upaljeno
crveno ili žuto svjetlo, pri čemu mora propustiti vozila koja se kreću
po cesti na koju ulazi i pješake koji prelaze preko kolnika.

(2) Ako zeleno svjetlo na uređaju za davanje znakova prometnim svjetlima
ima oblik strelice, vozač se vozilom smije kretati samo u smjeru koji pokazuje
ta strelica.

Članak 36.

Vozač koji je vozilom ušao u raskrižje na kojem se upravlja prometom
uređajima za davanje znakova prometnim svjetlima, može napustiti raskrižje
ne čekajući da prometnim svjetlom promet bude dopušten (otvoren) u smjeru
kojim namjerava produžiti kretanje, uz uvjet da propusti sve sudionike
u prometu koji se kreću smjerom u kojem je promet dopušten.

Članak 37.

Vozač ne smije vozilom ući u raskrižje iako mu je prolazak prometnim
svjetlom dopušten, ako je gustoća prometa takva da se on s vozilom očito
mora zaustaviti u raskrižju ili na obilježenom pješačkom prijelazu i na
taj način pri promjeni prometnog svjetla ometati ili onemogućiti promet
vozila koja dolaze s bočnih kolnika ili promet pješaka.

9. MIMOILAŽENJE

Članak 38.

(1) Pri mimoilaženju vozač je dužan sa svoje lijeve strane ostaviti
dovoljan razmak između svojeg vozila i vozila s kojim se mimoilazi, a prema
potrebi, i svoje vozilo pomaknuti k desnom rubu kolnika.

(2) Ako zbog neke zapreke na cesti ili zbog drugih sudionika u prometu
vozač ne može postupiti prema odredbi stavka 1. ovoga članka, dužan je
usporiti kretanje svojeg vozila i, prema potrebi, zaustaviti ga da bi propustio
vozilo iz suprotnog smjera.

(3) Kad na raskrižju vozila dolaze iz suprotnih smjerova i skreću ulijevo,
vozač mimoilazi vozilo iz suprotnog smjera na taj način što ga propušta
sa svoje desne strane.

(4) Ako je zbog nedovoljne širine ceste ili zbog neke zapreke na cesti
mimoilaženje onemogućeno, vozač kojem je to, s obzirom na osobine ceste
i okolnosti prometa, lakše i sigurnije izvesti, dužan je prvi se zaustaviti
i, prema potrebi, kretanjem unatrag ili na drugi način pomaknuti svoje
vozilo i zauzeti na cesti položaj kojim se omogućuje mimoilaženje.

Članak 39.

(1) Na dijelu ceste s velikim uzdužnim nagibom (planinski i dr.) na
kojem se vozila ne mogu mimoići ili je to veoma otežano, vozač vozila koje
se kreće niz nagib dužan je zaustaviti svoje vozilo na prikladnom mjestu
ako primijeti da mu drugo vozilo ide ususret uz nagib.

(2) Iznimno, od odredbe stavka 1. ovoga članka, na cesti iz toga stavka,
vozač koji se kreće uz nagib dužan je zaustaviti svoje vozilo ako ispred
sebe ima prikladno mjesto za zaustavljanje koje omogućuje sigurno mimoilaženje
i ako bi, u slučaju da tako ne postupi, mimoilaženje zahtijevalo kretanje
unatrag jednog od vozila.

Članak 40.

Na cesti iz članka 39. stavka 1. ovoga Zakona, kad se jedno od vozila
koja se mimoilaze mora kretati unatrag, kretat će se unatrag: svako vozilo
koje se susrelo s vozilom koje vuče priključno vozilo, teretno motorno
vozilo koje se susrelo s autobusom, vozilo koje se susrelo s vozilom više
kategorije, a ako se mimoilaze vozila iste kategorije - vozilo koje se
kreće niz nagib, osim ako je, s obzirom na uvjete i položaj vozila na cesti,
lakše i sigurnije da to učini vozač vozila koje se kreće uz nagib.

10. PRETJECANJE I OBILAŽENJE

Članak 41.

(1) Pretjecati i obilaziti vozač smije samo ako time ne ometa normalno
kretanje vozila koja dolaze iz suprotnog smjera i ako na cesti ima dovoljno
prostora za sigurno izvođenje tih radnji.

(2) Vozač ne smije pretjecati i obilaziti kad time, s obzirom na karakteristike
ceste i postojeće okolnosti na cesti i u prometu ili s obzirom na tehnička
svojstva vozila kojim upravlja, ugrožava druge sudionike u prometu.

Članak 42.

(1) Pretjecanje i obilaženje obavlja se s lijeve strane.

(2) Pretjecati se mora s desne strane ako je vozilo na kolniku zauzelo
takav položaj i njegov vozač daje takav znak da se sa sigurnošću može zaključiti
da to vozilo skreće ulijevo.

(3) Vozilo koje se kreće po tračnicama postavljenima na sredini kolnika
ili vozilo koje se prema ovom Zakonu ne smije kretati uz desni rub kolnika,
osim ako prometnim znakom nije drukčije određeno, ne smije se pretjecati
s lijeve strane. To se vozilo može pretjecati s desne strane ako između
njega i desnog ruba kolnika postoji prometna traka.

Članak 43.

(1) Ako se na sredini kolnika nalazi pješački otok, ili obilježeni ili
na drugi način označeni prostor za parkiranje vozila, ili neka druga površina
koja nije namijenjena za promet vozila, ili neki objekt ili uređaj, vozila
ih moraju obilaziti s desne strane.

(2) Ako se površine, objekti ili uređaji iz stavka 1. ovoga članka nalaze
na sredini ceste s jednosmjernim prometom, a postavljenim prometnim znakom
nije drukčije određeno, oni se mogu obilaziti s obiju strana.

Članak 44.

(1) Vozač kojemu je dan znak za pretjecanje s njegove lijeve strane
dužan je pomaknuti svoje vozilo k desnom rubu kolnika.

(2) Vozač ne smije povećavati brzinu kretanja svojeg vozila dok ga drugo
vozilo pretječe.

(3) Ako zbog nedovoljne širine kolnika ili njegova stanja nije moguće
pretjecati bez ugrožavanja sigurnosti prometa, vozač vozila koje se kreće
sporije nego vozila koja se kreću neposredno iza njega dužan je pomaknuti
svoje vozilo što više udesno, a ako to nije dovoljno - čim mu to bude moguće,
zaustaviti svoje vozilo na prikladnom mjestu da bi propustio brža vozila.

Članak 45.

(1) Vozač ne smije vozilom početi pretjecati ili obilaziti:

1) kolonu vozila,

2) ako je vozač koji se kreće iza njega počeo pretjecati,

3) ako je vozač koji je ispred njega na istoj prometnoj traci dao znak
da namjerava preteći ili obići vozilo koje je ispred njegova vozila, ili
obići drugu zapreku na cesti,

4) ako prometna traka kojom namjerava pretjecati nije slobodna na dovoljnoj
udaljenosti tako da bi, vodeći računa o razlici između brzine kretanja
svojeg vozila za vrijeme pretjecanja i brzine kretanja vozila drugih sudionika
u prometu koje namjerava preteći, pretjecanjem ugrozio sigurnost prometa
ili omeo promet iz suprotnog smjera,

5) ako nakon pretjecanja ili obilaženja ne bi ponovno mogao zauzeti
položaj na prometnoj traci kojom se kretao prije pretjecanja ili obilaženja,
i to bez ometanja ili ugrožavanja ostalih sudionika u prometu, osim kad
se za pretjecanje ili obilaženje koristi prometnom trakom koja je zabranjena
za promet vozila iz suprotnog smjera,

6) prometnom trakom što je namijenjena zaustavljanju vozila u nuždi.

(2) Vozač koji pretječe ili obilazi dužan je svoje vozilo držati na
potrebnoj udaljenosti od vozila koje pretječe ili obilazi, tako da ga ne
ometa niti ugrožava u prometu.

Članak 46.

Nakon pretjecanja ili obilaženja vozač je dužan, čim to bude moguće
učiniti bez ometanja ili ugrožavanja ostalih sudionika u prometu, vozilom
ponovno zauzeti položaj na prometnoj traci kojom se kretao prije pretjecanja,
odnosno obilaženja.

Članak 47.

Na kolniku na kojem se promet obavlja u dva smjera vozač ne smije vozilom
pretjecati drugo vozilo ispred vrha prijevoja ceste ili u zavoju kad je
preglednost ceste nedovoljna, osim ako na tim mjestima postoji više prometnih
traka obilježenih uzdužnim oznakama na kolniku i namijenjenih isključivo
za kretanje vozila u smjeru kretanja njegova vozila.

Članak 48.

(1) Vozač ne smije pretjecati drugo vozilo, osim bicikla, mopeda i motocikla
bez bočne prikolice, neposredno ispred raskrižja ili na raskrižju koje
nije s kružnim tokom prometa, ili neposredno ispred prijelaza ceste preko
željezničke ili tramvajske pruge u istoj razini bez branika ili polubranika
i na tom prijelazu.

(2) Neposredno ispred raskrižja i na raskrižju vozač smije pretjecati:
vozilo koje skreće ulijevo, a pretječe se s desne strane (članak 42. stavak
2.), vozilo koje skreće udesno, ali tako da pritom svojim vozilom ne prelazi
na dio kolnika namijenjen za promet vozila iz suprotnog smjera, vozilo
koje se kreće cestom koja je prometnim znakom označena kao cesta s prednošću
prolaska, kad se prometom na raskrižju upravlja prometnim svjetlima ili
znacima što ih daje ovlaštena osoba.

Članak 49.

Vozač ne smije pretjecati drugo vozilo koje se približava obilježenome
pješačkom prijelazu, ili koje prelazi pješački prijelaz, ili koje je stalo
radi propuštanja pješaka na tom prijelazu.

Članak 50.

(1) Na cesti na kojoj postoje najmanje dvije prometne trake namijenjene
za promet vozila u istom smjeru i na kojima su kolone vozila, vozač ne
smije vozilom prelaziti iz trake u traku (slalom). Vozač može napustiti
traku na kojoj se nalazi samo radi skretanja ulijevo ili udesno ili radi
zaustavljanja, odnosno parkiranja vozila.

(2) Na cestama i uz uvjet iz stavka 1. ovoga članka, brže kretanje vozila
na jednoj traci od kretanja na drugoj traci ne smatra se pretjecanjem,
osim u slučaju iz članka 49. ovoga Zakona.

(3) Ne smatra se pretjecanjem ni prolaženje s desne strane vozila koje
se prema odredbi članka 23. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona ne kreće prometnom
trakom uz desni rub kolnika, osim u slučaju iz članka 49. ovoga Zakona.

11. ZVU&EGRAVE;NI I SVJETLOSNI ZNACI UPOZORENJA

Članak 51.

(1) Vozač je dužan upotrijebiti zvučni znak upozorenja kad god to zahtijevaju
razlozi sigurnosti prometa, a osobito:

1) na cesti izvan naselja radi upozorenja drugog sudionika u prometu
da ga želi preteći ili obići, ako bi, kad taj znak ne bi bio dan, postojala
opasnost od prometne nezgode,

2) ako se pokraj kolnika nalaze djeca koja ne obraćaju pažnju na kretanje
vozila,

3) na cesti izvan naselja, prije ulaska u nepregledan i uzak zavoj ili
prije dolaska na prijevoj, na kojima je teško mimoići se.

(2) Vozač je dužan zvučni znak upozorenja svesti na nužnu mjeru.

Članak 52.

(1) Od prvog sumraka do potpunog svanuća (noću) u slučajevima iz članka
51.stavka 1. ovoga Zakona, vozač u pravilu, umjesto zvučnog znaka upozorenja
upotrebljava svjetlosni znak upozorenja. Taj znak može upotrijebiti i u
naselju prije pretjecanja drugog vozila.

(2) Svjetlosni znak upozorenja vozač može upotrijebiti i danju ako takav
način upozorenja drugim sudionicima u prometu više odgovara zbog uvjeta
na cesti.

(3) Svjetlosni znak upozorenja daje se kratkim uzastopnim paljenjem
dugih svjetala, ili uzastopnim paljenjem kratkih svjetala za osvjetljavanje
ceste, ili naizmjeničnim paljenjem, u kratkim razmacima, dugih i kratkih
svjetala, vodeći računa da se time ne zasljepljuju vozači koji dolaze iz
suprotnog smjera.

12. ZAUSTAVLJANJE I PARKIRANJE

&EGRAVE;lanak 53.

(1) Vozač ne smije zaustaviti ili parkirati vozilo na mjestu na kojem
bi ono ugrožavalo sigurnost drugih sudionika u prometu ili predstavljalo
smetnju za normalan tok prometa ili kretanje pješaka.

(2) Na cesti, na mjestu, odnosno na prostoru namijenjenom za zaustavljanje
i parkiranje vozila, te na posebno uređenoj prometnoj površini namijenjenoj
za kretanje pješaka, ne smiju se ostavljati vozila koja se ne upotrebljavaju
u prometu zbog dotrajalosti (neregistrirana i sl.) ili priključna vozila
koja se u prometu koriste samo povremeno (lake i kamp-prikolice i sl.),
a ni drugi predmeti kojima se ometa tok prometa ili ugrožava okoliš.

Članak 54.

(1) U slučaju zaustavljanja ili parkiranja na javnoj cesti izvan naselja
vozač je dužan uvijek kad za to postoji mogućnost, zaustaviti ili parkirati
vozilo izvan kolnika.

(2) Vozač koji je zbog neispravnosti na vozilu, prometne nezgode ili
drugoga opravdanog razloga prisiljen vozilo zaustaviti na kolniku dužan
je poduzeti sve mjere da zaustavljeno vozilo ne dovede u opasnost druga
vozila i da ga odmah ukloni s kolnika.

(3) Ako je vozač zbog neispravnosti na vozilu, prometne nezgode ili
iz drugoga opravdanog razloga prisiljen vozilo zaustaviti na tračnicama,
dužan ga je s tračnica odmah ukloniti, a ako to nije moguće, odmah poduzeti
potrebne mjere da osobe koje upravljaju vozilima koja se kreću po tračnicama
na vrijeme budu upozorene na opasnost.

Članak 55.

(1) Vozač koji zaustavlja ili parkira vozilo na cesti dužan je zaustaviti
ga, odnosno parkirati neposredno uz desni rub kolnika, a na cesti na kojoj
se promet odvija samo u jednom smjeru - može ga zaustaviti ili parkirati
uz desni ili lijevi rub kolnika.

(2) Ako se uz desni rub kolnika nalaze tramvajske ili druge tračnice,
vozač može zaustaviti ili parkirati vozilo uz lijevi rub kolnika.

(3) Vozač može zaustaviti ili parkirati vozilo na mjestima koja se nalaze
na sredini kolnika samo ako su ta mjesta obilježena odgovarajućim prometnim
znakom ili oznakom na kolniku kao mjesta za parkiranje vozila.

Članak 56.

Na zaustavljenom ili parkiranom vozilu ne smiju se otvarati vrata ako
se time ometa kretanje drugih sudionika u prometu ili ako se ugrožava sigurnost
prometa.

Članak 57.

(1) Vozač ne smije zaustaviti ili parkirati vozilo:

1) na obilježenome pješačkom prijelazu i na udaljenosti manjoj od 5
m od tog prijelaza i na prijelazu biciklističke staze preko kolnika,

2) na prijelazu ceste preko željezničke ili tramvajske pruge u istoj
razini,

3) na željezničkim ili tramvajskim prugama i u blizini tih pruga ako
se time sprečava promet vozila koja se kreću po tračnicama,

4) na raskrižju i na udaljenosti manjoj od 5 m od najbližeg ruba poprečnog
kolnika,

5) u tunelima, na mostovima, u podvožnjacima i na nadvožnjacima te na
udaljenosti manjoj od 15 metara od mosta, tunela, podvožnjaka i nadvožnjaka,

6) na dijelu ceste u blizini vrha prijevoja i u zavoju gdje je preglednost
ceste nedovoljna i gdje se vozila ne bi mogla obići bez opasnosti,

7) na dijelu ceste gdje bi širina slobodnog prolaza od zaustavljenoga
ili parkiranog vozila do neisprekidane uzdužne crte na kolniku ili do neke
zapreke na cesti, bila manja od 3 m, odnosno do suprotnog ruba kolnika
- manja od 4 metra,

8) na mjestu na kojem bi vozilo zaklanjalo postavljeni prometni znak
ili uređaj za davanje znakova prometnim svjetlima,

9) na biciklističkoj stazi, odnosno traci,

10) na dijelu kolnika koji je kao stajalište za vozila javnog prijevoza
putnika obilježen oznakama na kolniku,

11) na nogostupu, odnosno na pješačkoj stazi,

12) ispred kolnoga ulaza u zgradu, sklonište, dvorište ili garažu, iznad
priključka na vodovodnu mrežu i ulaza u kanalizaciju ili drugu komunalnu
mrežu te na mjestima rezerviranim za vozila opskrbe ili na mjestima namijenjenim
i obilježenim kao mjesta za odlaganje kućnog otpada.

(2) Iznimno, od stavka 1. ovoga članka, na mjestima iz točke 11. ovoga
članka, zaustavljanje je dopušteno ako je za kretanje pješaka ostavljeno
najmanje 1,6 m širine na površini za kretanje pješaka, s tim da ta površina
ne može biti uz rub kolnika. Pod istim uvjetima može se i parkirati ako
je to dopušteno prometnim znakom.

Članak 58.

Osim u slučajevima iz članka 57. ovoga Zakona, vozač ne smije parkirati
vozilo ni:

1) na dijelu ceste ispred prijelaza ceste preko željezničke i tramvajske
pruge u istoj razini, i to na udaljenosti manjoj od 15 m od tih prijelaza,

2) na udaljenosti manjoj od 15 m ispred i iza znaka kojim je obilježeno
stajalište za vozila javnog prijevoza putnika,

3) na mjestu na kojem bi parkirano vozilo onemogućilo pristup drugom
vozilu radi parkiranja ili izlazak nekom već parkiranom vozilu.

Članak 59.

(1) Ovlaštena službena osoba odredit će da se vozilo premjesti na drugo
mjesto ako je zaustavljeno ili parkirano na mjestima iz članka 57. ovoga
Zakona, vozilo parkirano u pješačkoj zoni kao i vozilo parkirano na mjestu
rezerviranom za vozila invalida.

(2) Ovlaštena službena osoba odredit će da se vozilo premjesti na drugo
mjesto i u svim drugim slučajevima kada je zaustavljeno ili parkirano na
mjestu na kojem ugrožava sigurnost prometa ili ometa normalan tok prometa.

Članak 60.

(1) Premještanje vozila iz članka 59. ovoga Zakona obavlja Ministarstvo
unutarnjih poslova.

(2) Iznimno, od stavka 1. ovoga članka, uz prethodnu suglasnost Ministarstva
unutarnjih poslova, premještanje vozila obavlja organizacija, trgovačko
društvo ili pojedinac kojeg ovlasti nadležno tijelo jedinice lokalne samouprave
i uprave.

Članak 61.

(1) Troškove premještanja vozila u slučajevima iz članka 59. ovoga Zakona
snosi vlasnik.

(2) Radi osiguranja plaćanja troškova premještanja vozila, od vlasnika
vozila koji nije državljanin Republike Hrvatske, pravna ili fizička osoba
koja je premjestila vozilo može zatražiti jamčevinu, a ako vlasnik neće
ili ne može položiti jamčevinu, može zadržati vozilo.

(3) Visinu troškova premještanja vozila utvrđuje nadležno tijelo jedinice
lokalne samouprave i uprave.

Članak 62.

(1) Vozač je dužan motorno vozilo, traktor ili priključno vozilo, osim
motocikla bez bočne prikolice, koje je zaustavljeno na kolniku, obilježiti
posebnim znakom kojim se označava zaustavljeno vozilo na kolniku (sigurnosni
trokut),i to:

1) kad je bio prisiljen svoje vozilo zaustaviti na mjestu ili dijelu
ceste iz članka 57. ovoga Zakona,

2) kad je vozilo zaustavljeno na kolniku na takvu mjestu ili u takvim
vremenskim prilikama da ga vozači vozila koja nailaze istim smjerom ne
mogu ili teško mogu pravovremeno uočiti,

3) na autocesti i cesti namijenjenoj isključivo za promet motornih vozila.

(2) Znak iz stavka 1. ovoga članka postavlja se na kolnik iza zaustavljenog
vozila, u okomitom položaju i na dovoljnoj udaljenosti koja na cesti izvan
naselja ne može biti manja od 100 m, tako da vozači vozila koja nailaze
iz smjera na kojem je znak postavljen mogu pravovremeno uočiti i po potrebi
zaustaviti svoja vozila, odnosno sigurno obići zaustavljeno vozilo. Na
isti način taj se znak postavlja i kad je na cesti zaustavljena kolona
vozila, s tim što se umjesto jednoga na kolnik postavljaju dva znaka, jedan
pokraj drugoga. Ako je u motorno vozilo ugrađen uređaj za istovremeno uključivanje
svih pokazivača smjera, u slučaju iz stavka 1. ovoga članka, taj uređaj
mora biti uključen.

Članak 63.

Prije nego što napusti vozilo, vozač koji ostavlja vozilo na cesti dužan
je poduzeti sve mjere kojima se sprečava da vozilo samo krene s mjesta
na kojem je ostavljeno ili da ga neovlaštene osobe stave u pokret (isključiti
rad motora, zatvoriti prozore, zaključati vozilo i ključeve uzeti sa sobom
i sl.).

13. PRESIJECANJE KOLONE PJEŠAKA

Članak 64.

Vozač ne smije vozilom presijecati kolonu djece, vojnika, pogrebnu povorku
i svaku drugu organiziranu povorku pješaka koja se kreće kolnikom.

14. VU&EGRAVE;A PRIKLJU&EGRAVE;NIH I ZAPREŽNIH VOZILA

Članak 65.

(1) U prometu na javnoj cesti, vozilu na motorni pogon mogu biti pridodana
najviše dva priključna vozila za prijevoz tereta, odnosno jedno priključno
vozilo za prijevoz osoba, a na autocesti i cesti namijenjenoj isključivo
za promet motornih vozila - samo jedno priključno vozilo.

(2) Vozilom na motorni pogon smije se vući samo priključno vozilo koje
ne smanjuje njegovu stabilnost.

Članak 66.

(1) U prometu na cesti traktorom se smije vući samo jedno zaprežno vozilo
koje je preuređeno za traktorsku vuču.

(2) Zaprežno vozilo koje vuče traktor u prometu na cesti mora imati
kotače s pumpanim gumama.

(3) Zaprežno vozilo vučeno traktorom u prometu na cesti mora biti priključeno
traktoru pomoću krute zglobne veze tako da je tijekom vožnje osigurana
stabilnost oba vozila i onemogućeno njihovo razdvajanje.

Članak 67.

U prometu na cesti radnim strojem smije se vući samo one priključke
ili priključna vozila koji služe njihovoj namjeni.

Članak 68.

U prometu na cesti biciklom i mopedom smije se vući prikolicu s dva
kotača pričvršćenu tako da je osigurana stabilnost vozila. Prikolica ne
smije biti šira od 80 cm, a ukupna masa ne smije biti veća od 50 kg. Na
stražnjoj strani mora imati dva katadioptera propisana za priključna vozila.

15. VU&EGRAVE;A NEISPRAVNIH VOZILA

Članak 69.

(1) Vozilom se smije vući drugo vozilo, osim priključnih vozila, samo
ako se ono zbog neispravnosti ne može samo kretati.

(2) Vozilom se ne smije vući motocikl bez bočne prikolice ili drugo
slično vozilo na dva kotača.

(3) Vučenim se vozilom ne smiju prevoziti osobe.

Članak 70.

Vozilo se smije vući noću, a i danju u slučaju smanjene vidljivosti,
samo ako na svojoj stražnjoj strani ima upaljena crvena svjetla za označavanje
vozila ili ako ga vuče motorno vozilo koje ima, i pri vuči upotrebljava,
žuto rotacijsko svjetlo.

Članak 71.

Za vrijeme vuče vozila iz članka 69. stavka 1. ovoga Zakona, oba vozila
moraju biti označena znakom kojim se označava zaustavljeno vozilo na kolniku
(sigurnosni trokut). Na vozilo koje vuče drugo vozilo trokut se postavlja
s prednje, a na vučeno vozilo - sa stražnje strane.

Članak 72.

(1) Vozilo se na cesti može vući pomoću užeta, krute veze (rude) i oslanjanjem
ili ovješenjem vozila o vučno vozilo.

(2) Pomoću užeta ne smije se vući vozilo na kojem su neispravni uređaji
za upravljanje ili uređaji za zaustavljanje, ni teretno motorno vozilo
i autobus.

(3) Krutom vezom ne smije se vući vozilo koje nema ispravan uređaj za
upravljanje ni vozilo koje je teže od vučnog vozila, ako mu je neispravna
radna kočnica.

Članak 73.

Ako se vozilo na motorni pogon vuče pomoću užeta ili krute veze, osoba
koja upravlja vučenim vozilom mora imati vozačku dozvolu za upravljanje
onom kategorijom ili vrstom vozila kojoj pripada vozilo koje se vuče.

Članak 74.

Vuča natovarenoga teretnog vozila s priključnim vozilom ili bez priključnog
vozila, odnosno traktora s priključnim vozilom dopuštena je samo do prvog
mjesta prikladnog za pretovar tereta, a iznimno i do prvog mjesta na kojem
se može otkloniti neispravnost na vozilu.

Članak 75.

Razmak između vučnoga i vučenog vozila, ako se vuče užetom, mora iznositi
od tri do pet metara, a ako se vuče pomoću krute veze - može iznositi i
manje od tri metra.

16. UPOTREBA SVJETALA U PROMETU

Članak 76.

(1) Na vozilu u prometu na cesti moraju biti upaljena svjetla, i to:

1. na vozilu na motorni pogon - osim mopeda i motocikla bez bočne prikolice
- najmanje dva bijela ili žuta svjetla na prednjoj strani i paran broj
crvenih svjetala na stražnjoj strani,

2. na mopedu i motociklu bez bočne prikolice - najmanje jedno bijelo
ili žuto svjetlo na prednjoj strani i najmanje jedno crveno svjetlo na
stražnjoj strani.

(2) Od prvog sumraka do potpunog svanuća (noću), a i danju u slučaju
smanjene vidljivosti, na biciklu mora biti upaljeno jedno svjetlo bijele
boje na prednjoj strani i jedno crveno svjetlo na stražnjoj strani, a na
zaprežnom vozilu najmanje jedno svjetlo na prednjoj strani i najmanje jedno
crveno svjetlo na stražnjoj strani, ili samo jedna svjetiljka koja je izrađena
tako da se s prednje strane vozila vidi bijelo svjetlo, a sa stražnje strane
vozila - crveno svjetlo.

(3) Kad vozilo na motorni pogon vuče jedno ili dva priključna vozila,
na stražnjoj strani posljednjega priključnog vozila moraju biti upaljena
najmanje dva crvena svjetla, a ako širina priključnog vozila iznosi više
od 1,6 m, na prednjoj strani prvoga priključnog vozila moraju biti upaljena
dva bijela svjetla.

Članak 77.

(1) Noću, a i danju u slučaju smanjene vidljivosti, vozač vozila na
motorni pogon mora, za vrijeme vožnje, imati na vozilu upaljena najmanje
kratka svjetla za osvjetljavanje ceste.

(2) Na motociklu i mopedu, za vrijeme vožnje danju i noću, moraju biti
upaljena najmanje kratka svjetla.

Članak 78.

Iznimno od odredaba članka 76. ovoga Zakona, ne mora imati upaljena
svjetla:

1) vozilo koje je zaustavljeno ili parkirano danju u uvjetima normalne
vidljivosti kao i noću na osvijetljenom dijelu ceste, tako da se jasno
vidi s dovoljne udaljenosti,

2) vozilo koje je zaustavljeno ili parkirano na za to posebno određenim
mjestima na kolniku ili izvan njega, ili na ulicama sa slabijim prometom,

3) bicikl, moped i motocikl bez bočne prikolice koji nema akumulatora
- kad su zaustavljeni ili parkirani u naselju uz sam rub kolnika.

Članak 79.

Vozilo na motorni pogon čija duljina ne premašuje 8 m, a širina 2 m,
i kojem nije pridodano priključno vozilo može imati, kad je zaustavljeno
ili parkirano na ulici u naselju, umjesto svjetala iz članka 76. stavka
1. točke 1. ovoga Zakona, upaljeno samo jedno svjetlo koje se s prednje
strane vidi kao bijelo svjetlo, a sa stražnje strane kao crveno svjetlo,
i koje je postavljeno na strani suprotnoj od ruba kolnika uz koji je vozilo
zaustavljeno ili parkirano.

Članak 80.

Od prvog sumraka do potpunog svanuća (noću), a i danju u slučaju smanjene
vidljivosti, moraju nositi upaljena svjetla kad se kreću kolnikom izvan
naselja:

1) skupina pješaka koja se kreće u organiziranoj koloni ili povorci
- najmanje jedno bijelo ili žuto svjetlo na čelu kolone, odnosno povorke
i najmanje jedno crveno svjetlo na njezinu začelju,

2) vodiči teglećih, tovarnih i jahaćih životinja i goniči stoke - najmanje
jedno bijelo ili žuto svjetlo naprijed i najmanje jedno crveno svjetlo
straga.

Članak 81.

(1) Za osvjetljavanje ceste vozač vozila na motorni pogon u pravilu,
upotrebljava duga svjetla.

(2) Vozač vozila na motorni pogon dužan je umjesto dugih svjetala za
osvjetljavanje ceste upotrebljavati kratka svjetla:

1) prije mimoilaženja s drugim vozilom na udaljenosti s koje prosudi
da svjetlom svojeg vozila zasljepljuje vozača vozila koje mu dolazi ususret,
a pri mimoilaženju s drugim vozilom, kad vozač tog vozila prijeđe na kratka
svjetla ili kad naizmjeničnim paljenjem i gašenjem svjetala upozorava da
mu duga svjetla smetaju, a uvijek na udaljenosti manjoj od 200 m,

2) za vrijeme dok se kreće za drugim vozilom na takvoj udaljenosti i
u takvu položaju da dugim svjetlima svojeg vozila zasljepljuje vozača vozila
ispred sebe,

3) dok vozilom prolazi pokraj organizirane kolone ili povorke pješaka,

4) kad se kreće cestom koja se prostire neposredno pokraj plovnog puta
ili pokraj željezničke ili tramvajske pruge - u susret plovilu, odnosno
vozilu koje se kreće po tračnicama.

Članak 82.

(1) Svjetla za označavanje vozila na motorni pogon upotrebljavaju se
u uvjetima iz članka 76. stavka 1. ovoga Zakona kad je vozilo zaustavljeno
ili parkirano na cesti.

(2) Svjetla za označavanje vozila na motorni pogon moraju biti upaljena
dok su upaljena bilo koja svjetla za osvjetljavanje ceste ili posebna svjetla
za maglu.

Članak 83.

(1) Po magli vozač vozila na motorni pogon mora na vozilu imati upaljena
kratka svjetla za osvjetljavanje ceste, ili svjetla za maglu, ili oba svjetla
istovremeno.

(2) Svjetla za maglu mogu se upotrebljavati samo po magli.

(3) Svjetla za maglu koja se nalaze na prednjoj strani vozila mogu biti
bijele ili žute boje, a na stražnjoj strani - crvene boje.

17. RAZMAK IZMEĐU VOZILA

Članak 84.

Vozač je dužan držati potreban razmak kad se kreće iza drugog vozila,
tako da ne ugrožava sigurnost prometa.

Članak 85.

(1) Kad se na javnoj cesti izvan naselja, koja ima samo po jednu prometnu
traku namijenjen za promet vozila u jednom smjeru, kreću jedno za drugim
vozila na motorni pogon čija je najveća dopuštena masa veća od 3.500 kg
ili čija je duljina veća od 7 m, vozači su dužni između svakog od tih vozila
držati razmak od najmanje 100 m.

(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na dio ceste na kojem
je pretjecanje zabranjeno.

(3) Ako se na cesti izvan naselja kreću u nizu dva ili više vozila koja
prevoze opasne tvari, međusobni razmak između tih vozila ne smije biti
manji od 200 metara.

18. PROMET TRAMVAJA I DRUGIH VOZILA NA TRA&EGRAVE;NICAMA

Članak 86.

Odredbe članka 9. do 85. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
i na promet tramvaja i drugih vozila koja se na cesti kreću po tračnicama,
osim ako to ne isljučuju konstrukcijska svojstva tih vozila.

19. PROMET BICIKALA, MOPEDA I MOTOCIKALA

Članak 87.

Ako se dva ili više vozača bicikala, mopeda ili motocikala kreću u skupini,
dužni su kretati se jedan iza drugoga.

Članak 88.

Vozač bicikla, mopeda i motocikla mora upravljati vozilom na način kojim
se ne umanjuje stabilnost vozila i ne ometaju drugi sudionici u prometu,
a osobito ne smije skidati istovremeno obje ruke s upravljača, pridržavati
se za drugo vozilo, prevoziti, vući ili gurati predmete koji ga mogu ometati
u upravljanju vozilom ili ugrožavati druge sudionike u prometu.

Članak 89.

Vozač motocikla ili mopeda i osobe koje se prevoze na tim vozilima moraju,
za vrijeme vožnje na cesti, na glavi nositi zaštitnu kacigu.

20. PROMET ZAPREŽNIH VOZILA I KRETANJE STOKE

Članak 90.

(1) Vozač zaprežnog vozila mora upravljati vozilom za sve vrijeme dok
se vozilo kreće po cesti i dužan je vozilo držati što bliže desnom rubu
kolnika.

(2) Zaprežno vozilo ne smije se ostavljati bez nadzora na cesti.

Članak 91.

(1) Vozač zaprežnog vozila mora za vrijeme vožnje na cesti upravljati
zapregom tako da drži uzde u rukama ili da zapregu vodi hodajući pokraj
ili ispred nje.

(2) Vozač zaprežnog vozila mora voditi zapregu:

1) na napreglednom i neosiguranom prijelazu ceste preko željezničke
pruge,

2) pri prijelazu preko magistralne i regionalne ceste,

3) pri uključivanju u promet iz dvorišta ili s druge površine kada mu
je vidik zaklonjen ili je vidljivost smanjena,

4) pri uključivanju u promet kada prelazi preko nogostupa ili biciklističke
staze.

Članak 92.

(1) U prometu na cesti u zaprežno vozilo smiju se upregnuti najviše
dvije zaprege jedna iza druge.

(2) Ako u prometu na cesti zaprežno vozilo vuku dvije zaprege vozač
mora imati pratioca.

Članak 93.

Za zaprežno vozilo u prometu na cesti smije se privezati samo jedno
grlo stoke sa stražnje desne strane.

Članak 94.

(1) Stoku i druge životinje ne smije se voditi niti ostavljati na cesti
bez nadzora.

(2) Stoku koja se kreće po javnoj cesti gonič stoke mora držati što
je moguće bliže desnom rubu ceste.

Članak 95.

Stoku u stadu, krdu ili pojedino grlo ne smije cestom goniti ili voditi
osoba koja, s obzirom na uzrast i sposobnost ne može nadzirati stoku i
poduzimati potrebne radnje da se izbjegne opasnost.

Članak 96.

(1) Na magistralnim cestama ne smije se goniti stoka.

(2) Na magistralnim cestama osoba koja je navršila 16 godina smije voditi
vezana najviše dva grla stoke i kretati se krajnjom desnom stranom kolnika.

Članak 97.

(1) Na regionalnim i lokalnim cestama gonjenje stoke u stadu ili krdu
mora nadzirati dovoljan broj goniča. Goniči su dužni stado ili krdo nadzirati
i ravnati tako da se ne ugrožava i u što manjoj mjeri ometa promet.

(2) Veći broj stoke goniči moraju goniti u grupama koje ne smiju biti
duže od 50 m, a između njih mora biti razmak najmanje 50 m.

(3) Na regionalnim i lokalnim cestama stoku ne smije goniti niti voditi
osoba koja nije navršila 10 godina.

Članak 98.

(1) Preko ceste gdje nema izgrađenih ili određenih prijelaza stoka se
smije goniti ili voditi samo na preglednom dijelu ceste.

(2) Prelaženje stoke u stadu ili krdu preko magistralne ili regionalne
ceste moraju osiguravati najmanje dva goniča koji se nalaze s jedne i s
druge strane prijelaza.

(3) Kada se stoka goni noću preko magistralne ili regionalne ceste goniči
moraju nositi svjetiljke s crvenim svjetlom koje mora biti jasno vidljivo
drugim sudionicima u prometu na udaljenosti najmanje 150 m.

21. KRETANJE PJEŠAKA

Članak 99.

(1) Pješak se ne smije kretati ni zadržavati na kolniku.

(2) Na kolniku je zabranjeno igranje, vožnja dječjim biciklom, romobilom
i koturaljkama kao i sanjkanje, skijanje i slično.

(3) Pješak se mora kretati nogostupom ili drugom površinom određenom
za kretanje pješaka, odnosno površinom pokraj kolnika prikladnom za kretanje
pješaka.

Članak 100.

(1) Iznimno, od članka 99. stavka 1. i 3. ovoga Zakona, na cesti na
kojoj ne postoji nogostup ili druga površina određena, odnosno prikladna
za kretanje pješaka, ili na cesti na kojoj postoji nogostup ili druga površina
određena, odnosno prikladna za kretanje pješaka kojom se pješaci ne mogu
koristiti iz bilo kojeg razloga, pješaci se mogu kretati kolnikom.

(2) Ako se pješak kreće kolnikom, on se mora kretati što bliže rubu
kolnika, i to vrlo pažljivo i na način kojim ne ometa i ne sprečava promet
vozila.

Članak 101.

Kad se pješaci kreću kolnikom na kojem sigurnost prometa to zahtijeva,
a osobito u slučaju slabe preglednosti ceste, smanjene vidljivosti ili
jakog prometa vozila, dužni su kretati se jedan iza drugoga.

Članak 102.

(1) Pješak koji se kreće kolnikom na javnoj cesti izvan naselja dužan
je kretati se uz lijevi rub kolnika u smjeru kretanja.

(2) Iznimno, od odredbe stavka 1. ovoga članka, pješak se može kretati
uz desni rub kolnika samo kad je takvo kretanje za njega sigurnije (nepregledan
zavoj, provalija, usjek, zasjek, odron i sl.).

Članak 103.

Pješak koji gura ručna kolica, bicikl, moped ili motocikl, osobe koje
se kreću pomoću pokretnih stolaca za nemoćne osobe te organizirana kolona
pješaka moraju se kretati uz desni rub kolnika u smjeru kretanja.

Članak 104.

(1) Pješak je dužan preko kolnika i biciklističke staze ili trake prelaziti
pažljivo i najkraćim putem, nakon što se prije stupanja na kolnik uvjeri
da to može učiniti na siguran način.

(2) Na cesti koja ima obilježene pješačke prijelaze ili posebno izgrađene
prijelaze, odnosno prolaze za pješake, pješak je dužan pri prelaženju ceste
kretati se tim prijelazima, odnosno prolazima ako oni nisu od njega udaljeni
više od 50 m u naselju, odnosno 100 m izvan naselja.

Članak 105.

(1) Na obilježenome pješačkom prijelazu na kojem se prometom pješaka
upravlja prometnim svjetlima za pješake, odnosno na raskrižju, pješak je
dužan postupiti prema tim znakovima.

(2) Na obilježenome pješačkom prijelazu ili raskrižju na kojem se prometom
pješaka ne upravlja posebnim prometnim svjetlima za pješake, ali se prometom
vozila upravlja prometnim svjetlima za vozila ili znacima koje daje ovlaštena
osoba, pješaci mogu prelaziti preko kolnika samo dok je danim znakom dopušten
prijelaz preko kolnika.

(3) Na obilježenome pješačkom prijelazu na kojem se prometom ne upravlja
prometnim svjetlima ni znacima što ih daje ovlaštena osoba, pješak je dužan
prije stupanja na pješački prijelaz obratiti pažnju na udaljenost i brzinu
vozila koja mu se približavaju.

Članak 106.

Pješak koji namjerava prijeći preko kolnika na mjestu na kojem ne postoji
obilježeni pješački prijelaz ne smije stupiti na kolnik ako time ometa
promet vozila.

Članak 107.

(1) Organizirana kolona pješaka ne smije biti duža od 50 m, osim pogrebne
i odobrene povorke ili policijske ili vojne jedinice.

(2) Kada se kolnikom kreće više organiziranih kolona pješaka razmak
između kolona mora biti najmanje 50 m.

(3) Noću i danju za vrijeme smanjene vidljivosti, kao i u drugim slučajevima
kada je to potrebito radi sigurnosti prometa, pješaci koji se kreću kolnikom
u organiziranoj koloni, osim pogrebnih ili odobrenih povorki, te policijskih
ili vojnih jedinica, moraju se kretati u koloni po jedan.

22. OBVEZE VOZA&EGRAVE;A PREMA PJEŠACIMA

Članak 108.

(1) Ako se prometom na obilježenome pješačkom prijelazu upravlja prometnim
svjetlima ili znacima ovlaštene osobe, vozač je dužan svoje vozilo zaustaviti
ispred pješačkog prijelaza kad mu je danim znakom zabranjen prolaz.

(2) Ako se obilježeni pješački prijelaz iz stavka 1. ovoga članka nalazi
na ulazu na bočnu cestu, vozač koji skreće na tu cestu dužan je kretati
se smanjenom brzinom i propustiti pješake koji su već stupili ili stupaju
na pješački prijelaz, a prema potrebi, i zaustaviti svoje vozilo radi propuštanja
pješaka.

Članak 109.

(1) Ako se na obilježenome pješačkom prijelazu prometom ne upravlja
uređajima za davanje prometnih svjetala ni znacima ovlaštene osobe, vozač
je dužan takvu pješačkom prijelazu približavati se sigurnosnom brzinom
tako da ne ugrožava pješake odnosno tako da može zaustaviti svoje vozilo
da bi propustio pješake koji su već stupili na pješački prijelaz.

(2) Ako su pješaci djeca, stare i iznemogle osobe, slijepe osobe ili
drugi invalidi, vozač je dužan zaustaviti vozilo i propustiti ih i kad
tek stupaju na pješački prijelaz iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 110.

Vozač koji skreće na bočnu cestu na čijem ulazu ne postoji obilježeni
pješački prijelaz dužan je skretati smanjenom brzinom i ne smije ugroziti
pješake koji su već stupili na kolnik.

23. PROMET NA PRIJELAZU CESTE PREKO ŽELJEZNI&EGRAVE;KE PRUGE

Članak 111.

(1) Vozač koji se vozilom približava prijelazu ceste preko željezničke
pruge u istoj razini dužan je kretanje vozila prilagoditi tako da ga može
zaustaviti pred uređajem za zatvaranje prometa na prijelazu ili pred uređajem
za davanje znakova kojima se najavljuje približavanje vlaka, odnosno da
može zaustaviti vozilo prije nego što stupi na željezničku prugu.

(2) Sudionici u prometu koji prelaze preko željezničke pruge u istoj
razini dužni su to činiti s potrebnim oprezom.

Članak 112.

Sudionici u prometu dužni su zaustaviti se pred prijelazom ceste preko
željezničke pruge u istoj razini ako je uređaj za zatvaranje prometa spušten,
ili ako se taj uređaj već počeo spuštati, ili ako se daju svjetlosni ili
zvučni znaci koji upozoravaju da će se taj uređaj početi spuštati, odnosno
da se prijelazu ceste preko željezničke pruge približava vlak.

Članak 113.

Na prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem nema
uređaja za zatvaranje prometa ni uređaja za davanje znakova kojima se najavljuje
približavanje vlaka, sudionici u prometu moraju se zaustaviti te mogu prijeći
preko željezničke pruge tek kad se uvjere da prugom ne nailazi vlak ili
neko drugo vozilo koje se kreće po tračnicama.

24. PROMET NA AUTOCESTI I CESTI
NAMIJENJENOJ ISKLJU&EGRAVE;IVO ZA
PROMET MOTORNIH VOZILA

Članak 114.

(1) Autocestom se ne smiju kretati pješaci i stoka ni vozila koja se,
prema odredbama ovoga Zakona, ne smatraju motornim vozilima.

(2) Autocestom se ne smiju kretati ni motorna vozila koje se ne mogu
kretati brzinom većom od 40 km na sat.

(3) Odredba stavka 2. ovoga članka ne odnosi se na vozila oružanih snaga
i Ministarstva unutarnjih poslova te vozila poduzeća za održavanje ceste
kada daju posebne svjetlosne znakove (žuto trepćuće svjetlo).

Članak 115.

(1) Na autocesti vozač ne smije zaustavljati motorno vozilo, osim na
površinama izvan kolnika koje su za to posebno uređene i obilježene.

(2) Vozač koji je zbog neispravnosti na vozilu ili iz drugih razloga
prisiljen zaustaviti vozilo na kolniku autoceste dužan ga je zaustaviti
na posebnoj traci za zaustavljanje vozila u nuždi i poduzeti potrebite
mjere da vozilo što prije ukloni s kolnika.

(3) Na autocesti vozač ne smije polukružno okretati vozilo niti se kretati
vozilom unatrag.

Članak 116.

(1) Na autocestu ne smije se uključiti motorno vozilo što vuče drugo
vozilo koje se zbog neispravnosti ili nedostatka pojedinih dijelova ne
može samo kretati.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, vuča vozila dopuštena
je autocestom ako je razlog za vuču nastao za vrijeme kretanja vozila po
autocesti, ali samo krajnjom desnom prometnom trakom do prve priključne
ceste kojom se vučeno vozilo može isključiti iz prometa na autocesti.

Članak 117.

(1) Autocestom se vozila moraju kretati krajnjom desnom prometnom trakom
koja nije zakrčena vozilima u koloni.

(2) Odredba članka 23. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona ne primjenjuje
se na vozila koja se kreću dijelom autoceste koji prolazi kroz naselje.

Članak 118.

Na autocesti s tri prometne trake ili više prometnih traka, namijenjenih
za promet vozila u jednom smjeru, vozači teretnih motornih vozila čija
je najveća dopuštena masa veća od 3.500 kg i skupova vozila duljina kojih
premašuje 7 m, smiju se koristiti samo s dvije prometne trake koje se nalaze
uz desni rub kolnika.

Članak 119.

(1) Vozač koji se vozilom uključuje u promet na autocesti, uz obveze
iz članka 18. do 20. ovoga Zakona, dužan je koristiti se posebnom trakom
za ubrzanje.

(2) Vozač koji se vozilom isljučuje iz prometa na autocesti dužan je
svojim vozilom pravovremeno zauzeti položaj na krajnjoj desnoj prometnoj
traci i što prije prijeći na posebnu traku za usporavanje.

Članak 120.

Odredbe članka 114. do 119. ovoga Zakona i odgovarajuće kaznene odredbe,
primjenjuju se i na promet na cesti namijenjenoj isključivo za promet motornih
vozila.

25. PROMET U TUNELU

Članak 121.

Vozač koji se vozilom kreće kroz tunel ne smije zaustavljati vozilo
u tunelu niti smije polukružno okretati vozilo ili se vozilom kretati unatrag.

Članak 122.

Vozač vozila na motorni pogon dužan je za vrijeme kretanja kroz tunel
držati na vozilu upaljena kratka svjetla za osvjetljavanje ceste.

26. VOZILA POD PRATNJOM

Članak 123.

(1) Vozilima pod pratnjom, u smislu ovoga Zakona, smatraju se vozila
koja prate pripadnici policije i vojne policije s posebnim policijskim
vozilima opremljenim uređajima za davanje posebnih zvučnih i svjetlosnih
znakova crvene i plave boje, kao i ta policijska vozila, i to za vrijeme
dok se ti znakovi daju.

(2) Vozač koji na cesti susretne vozilo ili kolonu vozila pod pratnjom
i vozač kojega sustigne vozilo ili kolona vozila pod pratnjom dužni su
zaustaviti svoje vozilo, noću umjesto dugih svjetala upotrijebiti kratka
svjetla za osvjetljavanje ceste, držati se naredbi koje im daju osobe iz
pratnje i kretanje nastaviti tek nakon što prođu sva vozila pod pratnjom.

(3) Vozila pod pratnjom imaju pravo prednosti prolaska u odnosu na sva
druga vozila (članak 32.), osim u odnosu na vozila koja se kreću raskrižjem
na kojem se prometom upravlja prometnim svjetlima ili znacima ovlaštene
osobe, i na njih se ne primjenjuju odredbe ovoga Zakona o ograničenju brzine
(članak 27. do 30.), o zabrani pretjecanja i obilaženja kolone vozila ili
na pješačkom prijelazu ili prelaženju iz trake u traku (članak 45. stavak
1. točka 1., članak 49. i članak 50. stavak 1.), o zabrani presijecanja
kolone pješaka (članak 64.) te obvezi vezivanja sigurnosnim pojasom (članak
138.) i nisu se dužni kretati jedno iza drugog (članak 87.).

(4) Iznimno, pod uvjetom da je to neophodno potrebito, a vodeći računa
o sigurnosti drugih sudionika u prometu, na vozila pod pratnjom ne primjenjuju
se ni odredbe o strani kretanja vozila ( članak 21. do 23. a kada je obustavljen
promet i članak 24.), uključivanju u promet (članak 20. stavak 1.), o zaustavljanju
i parkiranju te polukružnom okretanju (članak 54. stavak 1., članak 55.
stavak 1. i 3., članak 57. stavak 1. točka 5., 10., 11. i 12., članak 58.
stavak 1., članak 115. i članak 150. stavak 4.).

(5) Radi omogućavanja nesmetanog prolaska vozilima iz stavka 1. ovoga
članka, pješaci su se dužni ukloniti dok ta vozila prođu.

27. VOZILA S PRAVOM PREDNOSTI PROLASKA

Članak 124.

(1) Na vozila službe hitne pomoći, vatrogasne službe, unutarnjih poslova
i vojne policije, kad posebnim uređajima daju svjetlosne i zvučne znakove,
ne primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o ograničenju brzine (članak 27.
do 30.), o prednosti prolaska (članak 32.), o zabrani pretjecanja i obilaženja
kolone vozila ili na pješačkom prijelazu ili prelaženju iz trake u traku
(članak 45. stavak 1. točka 1., članak 49. i članak 50. stavak 1.), o zabrani
presijecanja kolone pješaka (članak 64.) te obvezi vezivanja sigurnosnim
pojasom (članak 138.).

(2) Iznimno, uz uvjet da je to neophodno potrebito, a vodeći računa
o sigurnosti drugih sudionika u prometu, na vozila s prednošću prolaska
ne primjenjuju se ni odredbe o strani kretanja vozila ( članak 21. do 23.
a kada je obustavljen promet i članak 24.), uključivanju u promet (članak
20. stavak 1.) i o zaustavljanju i parkiranju te polukružnom okretanju
(članak 54. stavak 1., članak 55. stavak 1. i 3., članak 57. stavak 1.
točka 5., 10., 11. i 12., članak 58. stavak 1., članak 115. i članak 150.
stavak 4.).

(3) Kad vozilo unutarnjih poslova i vojne policije upotrebom plavih
svjetala osigurava prolaz jednom vozilu ili koloni vozila koja se kreću
iza njega, vozači su dužni obratiti pažnju i na vozila kojima se osigurava
prolaz, propustiti ih i, prema potrebi, zaustaviti svoja vozila dok ta
vozila ne prođu.

(4) Glede međusobnog prava prednosti prolaska vozila iz stavka 1. i
3. ovoga članka važe odredbe ovoga Zakona o prednosti prolaska.

Članak 125.

Iznimno od članka 124. ovoga Zakona, a vodeći računa o sigurnosti drugih
sudionika u prometu, na vozila policije s ugrađenim uređajima za utvrđivanje
prekršaja u prometu, na kojima nema posebnih uređaja za davanje svjetlosnih
i zvučnih znakova, ne primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o ograničenju
brzine (članak 27. do 30.) i prelaženja iz trake u traku (članak 50. stavak
1.) kada neposredno slijede vozilo kojim je počinjen prekršaj.

Članak 126.

Osobni automobili kojima se koriste istražni suci i državni odvjetnik
za obavljanje očevida povodom kaznenih djela te vozila ministarstva pravosuđa
i uprave kojima se prevoze uhićene ili osuđene osobe, kada posebnim uređajima
daju svjetlosne i zvučne znake, imaju prednost prolaska u odnosu na sva
druga vozila osim vozila pod pratnjom i vozila iz članka 124. stavka 1.
i 3. ovoga Zakona i na njih se, uz uvjet iz članka 124. stavka 2. ovoga
Zakona, ne primjenjuju odredbe ovoga Zakona o zaustavljanju i parkiranju
(članak 54. stavak 1., članak 55. stavak 1. i 3., članak 57. stavak 1.
točka 5., 10., 11. i 12., članak 58. stavak 1. i članak 150. stavak 4.).

Članak 127.

Da bi omogućili prolaz vozilima iz članka 124. i 126. ovoga Zakona,
pješaci su se dužni skloniti, a ostala vozila propustiti i, prema potrebi,
zaustaviti se dok ta vozila ne prođu.

Članak 128.

(1) Uređaji za davanje posebnih svjetlosnih i zvučnih znakova smiju
se ugrađivati i upotrebljavati samo na vozilima kojima pripadnici policije
obavljaju pratnju (članak 123. stavak 1.) te na vozilima s pravom prednosti
prolaska iz članka 124. stavka 1. i 3. ovoga Zakona.

(2) Na vozilima policije, osim uređaja iz stavka 1. ovoga članka, mogu
se ugraditi i uređaji na kojima se ispisuju zapovijedi i obavijesti vozačima
koji se kreću ispred ili iza policijskih vozila (obvezno zaustavljanje,
stop policija, smanjite brzinu, prometna nezgoda, opasnost na cesti i sl.).

(3) Vozila iz članka 124. ovoga Zakona mogu imati više plavih rotacijskih
svjetala ugrađenih na najvišem dijelu vozila i uređaj za davanje znakova
u nizu tonova raznih visina, a vozila iz članka 126. ovoga Zakona samo
jedno plavo rotacijsko svjetlo i uređaj za davanje znakova u nizu tonova
raznih visina.

28. TERET NA VOZILU

Članak 129.

(1) Vozilo u prometu na cesti ne smije se opteretiti iznad svoje nosivosti
koja je upisana u prometnu dozvolu ili preko dopuštenog opterećenja, ili
preko najveće dopuštene mase ili preko mogućnosti koje dopuštaju osobine
ceste i tehničko-konstrukcijske mogućnosti vozila.

(2) Teret na vozilu mora biti tako raspoređen i, prema potrebi, pričvršćen
i pokriven da:

1) ne ugrožava sigurnost sudionika u prometu i ne nanosi štetu cesti
i objektima na cesti,

2) ne umanjuje stabilnost vozila i ne otežava upravljanje vozilom,

3) ne smanjuje vozaču preglednost nad cestom,

4) ne stvara suvišnu buku i da se ne rasipa po cesti,

5) ne zaklanja svjetlosne i svjetlosno-signalne uređaje na vozilu, registarske
pločice i druge propisane oznake na vozilu.

Članak 130.

(1) Teret na vozilu ne smije premašiti najudaljeniju točku na prednjoj
strani vozila više od 1 m.

(2) Teret koji se prevozi na vozilu i priključnom vozilu može premašiti
najudaljeniju točku na stražnjoj strani vozila najviše za jednu šestinu
svoje duljine koja je kao kontinuirani teret oslonjena na tovarni prostor.

(3) Ako se vozilom prevozi teret u kombinaciji koja se sastoji od vučnog
vozila i jednoosovinske prikolice, pod duljinom vozila razumijeva se ukupna
duljina vučnog vozila i jendoosovinske prikolice.

(4) Ako teret na vozilu premašuje više od 1 m najudaljenjiju točku na
stražnjoj strani vozila, najizbočenija točka tereta mora biti označena
crvenom tkaninom.

(5) Najizbočenija točka tereta koji se prevozi teretnim motornim ili
priključnim vozilom mora u slučaju iz stavka 4. ovoga članka biti označena
pločom. Ta je ploča kvadratnog oblika, dimenzija 50 x 50 cm, obojena naizmjeničnim
kosim trakama refletktirajuće narančaste i bijele boje i postavljena okomito
na uzdužnu os vozila.

Članak 131.

Noću, a i danju u slučaju smanjene vidljivosti najizbočenija točka na
teretu koji se prevozi vozilom mora biti označena:

1) u slučaju iz članka 130. stavka 4. ovoga Zakona - svjetlom i reflektirajućom
tvari crvene boje,

2) kad teret na vozilu na motorni pogon ili na priključnom vozilu bočno
premašuje više od 20 cm vanjski rub prednjega ili stražnjeg svjetla za
označivanje vozila - svjetlom i katadiopterom koji s prednje strane daju
bijelo svjetlo, a sa stražnje strane - crveno svjetlo.

Članak 132.

(1) Na biciklu, mopedu i motociklu ne smije se prevoziti predmete šire
od 50 cm sa svake strane vozila.

(2) Na prikolici bicikla i mopeda ne smije se prevoziti predmete šire
od 80 cm.

29. PRIJEVOZ OSOBA VOZILIMA

Članak 133.

(1) U vozilu ili na vozilu smije se prevoziti u prometu na cesti onoliko
osoba koliko ima ugrađenih sjedala, odnosno koliko je upisano u prometnoj
dozvoli.

(2) Ako se u osobnom automobilu prevoze djeca, dvoje djece do 10 godina
života smatra se jednom osobom.

Članak 134.

(1) Na prikolicama iz članka 68. ovoga Zakona i u tovarnom sanduku mopeda
ili motocikla, ne smiju se prevoziti osobe.

(2) Osobe se mogu prevoziti u bočnoj prikolici motocikla.

Članak 135.

Vozač ne smije prevoziti osobe u zatvorenom prostoru vozila koje se
ne može otvoriti iznutra, osim vozilima unutarnjih poslova, oružanih snaga
i tijela za izvršenje kaznenih i prekršajnih sankcija i to samo za službene
potrebe.

Članak 136.

Vozač bicikla, mopeda i motocikla ne smije prevoziti osobu koja je pod
utjecajem alkohola, a vozač osobnog automobila ne smije takvu osobu prevoziti
na prednjem sjedištu niti dijete mlađe od 12 godina.

Članak 137.

Osoba koja se prevozi vozilom ne smije ni na koji način ometati vozača
u upravljanju vozilom, niti utjecati na vozača da upravlja vozilom na način
kojim se smanjuje sigurnost prometa.

Članak 138.

Vozač i putnici tijekom vožnje u motornom vozilu na sjedalima na kojima
su ugrađeni sigurnosni pojasevi, dužni su koristiti pojas na način koji
je odredio proizvođač sigurnosnog pojasa.

Članak 139.

(1) Za vrijeme kretanja, u vozilo se ne smije uskakati, iskakati, otvarati
vrata, naginjati se izvan vozila i voziti se na vanjskim dijelovima vozila
ili na traktorskim priključcima.

(2) Iznimno, na vanjskim dijelovima vozila mogu se voziti osobe koje
obavljaju poslove na vozilima vatrogasne službe, vozilima komunalne djelatnosti
i elektrodispečerske službe ako su na tim vozilima ugrađene platforme za
stajanje i držači.

Članak 140.

Motornim ili priključnim vozilom za prijevoz putnika u javnom gradskom
i prigradskom prometu i autobusom kojim se obavlja prijevoz za vlastite
potrebe u gradskom prometu, iznimno od članka 133. stavka 1. ovoga Zakona,
smije se prevoziti osobe i stojeći.

Članak 141.

(1) Na teretnom vozilu u prostoru za smještaj tereta ili na priključnom
vozilu koje vuče traktor, može se prevoziti najviše pet osoba koje rade
na utovaru ili istovaru tereta ili obavljaju druge radove.

(2) Osobe koje nisu navršile 14 godina smiju se prevoziti na vozilima
iz stavka 1. ovoga članka samo uz pratnju punoljetne osobe.

Članak 142.

(1) Na teretnom vozilu u prostoru za smještaj tereta ili na priključnom
vozilu koje vuče traktor, može se uz odobrenje prevoziti više od pet osoba
koje rade na utovaru ili istovaru tereta ili obavljaju druge radove, radnike
od mjesta stanovanja do mjesta rada i obratno te od jednog mjesta rada
na drugo.

(2) Prijevoz osoba na vozilima iz stavka 1. ovoga članka može se odobriti
i u drugim opravdanim slučajevima.

Članak 143.

(1) Teretno vozilo kojim se prevoze osobe u prostoru za smještaj tereta
uz odobrenje mora imati: sjedala pričvršćena za karoseriju široka najmanje
45 cm, stranicu na stražnjoj strani karoserije visoku najmanje 120 cm,
čvrst vanjski naslon visok najmanje 120 cm na stražnjim sjedalima i na
sjedalima uzduž ruba karoserije ako su njezine stranice niže od 120 cm,
nosač cerade i ceradu s dva otvora za prozračivanje, jedan na prednjoj
a drugi na stražnjoj strani te stepenice za ulazak i izlazak osoba.

(2) Ispunjavanje uvjeta iz stavka 1. ovoga članka i broj osoba koje
se mogu prevoziti, utvrđuje stanica za tehnički pregled vozila.

Članak 144.

(1) Na radnom stroju i njegovom priključnom vozilu za vrijeme kretanja
po cesti smije se nalaziti vozač i pratilac.

(2) Na motokultivatoru za vrijeme kretanja po cesti smije se nalaziti
samo vozač, a na priključnom vozilu motokultivatora smije se nalaziti najviše
tri osobe koje rade na utovaru ili istovaru tereta ili obavljaju druge
poslove.

Članak 145.

(1) Odobrenje iz članka 142. ovoga Zakona izdaje policijska uprava,
odnosno policijska postaja na čijem području prijevoz počinje.

(2) Odobrenje nije potrebno kada se prijevoz obavlja radi pružanja hitne
pomoći pri spašavanju ljudi i imovine ili kada se obavlja vozilima unutarnjih
poslova ili oružanih snaga.

(3) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka važi najdulje šest mjeseci.
Vozač mora kod sebe imati odobrenje i pokazati ga na zahtjev ovlaštene
službene osobe.

Članak 146.

(1) U parkovima, hotelsko-turističkim i sličnim naseljima, pješačkim
zonama i slično, na cesti kojom je zabranjen ili se ne odvija promet vozila,
u pravilu samo u turističke svrhe, traktor ili neko drugo vučno vozilo
na motorni pogon, smije vući najviše četiri priključna vozila uređena za
prijevoz osoba i na njima uz odobrenje prevoziti osobe sjedeći (turistički
vlak).

(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka izdaje tijelo jedinice lokalne
samouprave i uprave nadležno za poslove prometa.

Članak 147.

U prometu na cesti zabranjeno je prevoziti osobe:

1) teretnim vozilom kojem tovarni sanduk nema stranice,

2) vozilom s automatskim istovarivačem,

3) priključnim vozilom za prijevoz tereta koje vuče teretno vozilo,

4) prikolicom za stanovanje (kamp-prikolica),

5) priključnim vozilom koje vuče traktor, kada traktor vuče više od
jednog priključnog vozila, osim u slučaju iz članka 146. ovoga Zakona (turistički
vlak).

Članak 148.

Osobe koje se prevoze teretnim vozilom u prostoru za smještaj tereta
i priključnim vozilom koje vuče traktor ili radni stroj ne smiju stajati
u vozilu, sjediti na stranicama, na nestabilnom teretu ili na teretu koji
prelazi visinu stranica vozila.

30. POKUSNE VOŽNJE

Članak 149.

(1) Za pokusne vožnje pri kojima se, radi ispitivanja svojstava proizvedenih
ili preinačenih vozila na motorni pogon mora odstupiti od pojedinih odredaba
o sigurnosti prometa na cestama, potrebno je odobrenje.

(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka izdaje policijska uprava, odnosno
policijska postaja na čijem području vožnja počinje.

(3) U odobrenju za pokusnu vožnju određuje se koje mjere osiguranja
organizator mora poduzeti o svom trošku te naznačuje osobe koje se moraju
nalaziti u vozilu za vrijeme pokusne vožnje.

IV. PROMETNI ZNAKOVI

1. OPĆE ODREDBE

Članak 150.

(1) Ceste se moraju obilježavati propisanim prometnim znakovima kojima
se sudionici u prometu upozoravaju na opasnost koja im prijeti na određenoj
cesti ili dijelu te ceste, stavljaju do znanja ograničenja , zabrane i
obveze kojih se sudionici u prometu moraju držati i daju potrebne obavijesti
za siguran i nesmetan tok prometa.

(2) Prometnim znakovima moraju se obilježiti i opasnosti privremenog
karaktera, osobito one koje nastanu zbog iznenadnog oštećenja ili onesposobljavanja
ceste, te privremena organičenja i privremene zabrane u prometu, i ti se
znakovi moraju ukloniti čim prestanu razlozi zbog kojih su postavljeni.

(3) Prometni znakovi jesu: znakovi opasnosti, znakovi izričitih naredaba
i znakovi obavijesti, s dopunskom pločom koja je sastavnim dijelom prometnog
znaka i koja pobliže određuje značenje prometnog znaka ili bez nje, zatim
prometna svjetla, oznake na kolniku, nogostupu i sl. te svjetlosne i druge
oznake na cesti.

(4) Sudionici u prometu dužni su držati se ograničenja, zabrana i obveza
izraženih pomoću postavljenih prometnih znakova.

Članak 151.

(1) Prometni znakovi postavljaju se i održavaju tako da ih sudionici
u prometu mogu na vrijeme i lako uočiti i danju i noću i pravovremeno postupiti
u skladu s njihovim značenjem.

(2) Prometni znakovi moraju se ukloniti, dopuniti ili zamijeniti ako
njihovo značenje ne odgovara izmijenjenim uvjetima prometa na cesti ili
zahtjevima sigurnosti.

Članak 152.

(1) Na prometni znak i na stup na koji je znak postavljen zabranjeno
je stavljati bilo što što nije u svezi sa značenjem prometnog znaka.

(2) Zabranjeno je neovlašteno postavljati, uklanjati, zamjenjivati ili
oštećivati prometne znakove i opremu ceste, ili mijenjati značenje prometnih
znakova.

Članak 153.

Na cesti se ne smiju postavljati ploče, znakovi, svjetla, stupovi ili
drugi slični predmeti kojima se zaklanja ili smanjuje vidljivost postavljenih
prometnih znakova, ili koji svojim oblikom, bojom, izgledom ili mjestom
postavljanja oponašaju neki prometni znak ili sliče na neki prometni znak,
ili zasljepljuju sudionike u prometu, ili odvraćaju njihovu pozornost u
mjeri koja može biti opasna za sigurnost prometa.

2. ZNAKOVI OPASNOSTI, ZNAKOVI IZRI&EGRAVE;ITIH NAREDABA
I ZNAKOVI OBAVIJESTI

Članak 154.

(1) Znakovi opasnosti služe da se sudionici u prometu na cesti upozore
na opasnost koja prijeti na određenom mjestu, odnosno dijelu ceste i da
se obavijeste o prirodi te opasnosti.

(2) Znakovi izričitih naredaba stavljaju do znanja sudionicima u prometu
na cesti - zabrane, ograničenja i obveze.

(3) Znakovi obavijesti pružaju sudionicima u prometu potrebne obavijesti
o cesti kojom se kreću i druge obavijesti koje im mogu biti korisne.

Članak 155.

(1) Znakovi opasnosti i znakovi izričitih naredaba moraju biti prevučeni
reflektirajućim tvarima ili osvijetljeni vlastitim izvorom svjetlosti,
a na autocesti i cesti namijenjenoj isključivo za promet motornih vozila,
odnosno na magistralnoj cesti - i znakovi obavijesti.

(2) Znakovi opasnosti, izričitih naredaba i obavijesti koji se postavljaju
ili zamjenjuju na autocestama i tunelima, moraju biti izvedeni tako da
im se, s obzirom na trenutne uvjete i okolnosti prometa na autocesti ili
njezinom dijelu ili tunelima duljim od 500 m, može mijenjati značenje.

3. PROMETNA SVJETLA I SVJETLOSNE OZNAKE

Članak 156.

(1) Za upravljanje prometom upotrebljavaju se uređaji kojima se daju
prometni znakovi trobojnim prometnim svjetlima crvene, žute i zelene boje.

(2) Na uređajima za davanje znakova trobojnim prometnim svjetlima, svjetla
se postavljaju po okomitoj osi, jedno ispod drugoga, i to: crveno gore,
žuto u sredini, a zeleno dolje. Ako je ovaj uređaj postavljen i iznad prometne
trake, svjetla mogu biti postavljena po vodoravnoj osi, jedno pokraj drugoga
i to: crveno lijevo, žuto u sredini, a zeleno desno. Ta su svjetla u obliku
kruga, a zeleno svjetlo može biti i u obliku jedne strelice ili više strelica
smještenih u krugu crne boje.

Članak 157.

Na uređajima za davanje znakova trobojnim prometnim svjetlima:

1) crveno i zeleno svjetlo ne smiju biti upaljena istovremeno,

2) žuto svjetlo može biti upaljeno kao samostalno svjetlo u vremenskim
razmacima od prestanka zelenoga do pojave crvenog svjetla ili istovremeno
s crvenim svjetlom - prije pojave zelenog svjetla,

3) zeleno svjetlo mora biti upaljeno kao samostalno svjetlo. Promjena
zelenog svjetla u žuto može se označiti treptanjem zelenog svjetla tri
puta.

Članak 158.

(1) Uređaju za davanje znakova trobojnim prometnim svjetlima može se
dodati dopunsko prometno svjetlo u obliku zelene svjetleće strelice ili
više takvih znakova.

(2) Dopunska svjetla iz stavka 1. ovoga članka smještaju se s odgovarajuće
strane prometnog svjetla i to na visini na kojoj se nalazi zeleno svjetlo.

Članak 159.

(1) Na uređajima za davanje znakova prometnim svjetlima kojima se na
kolniku s više od dvije prometne trake obilježene uzdužnim crtama prometom
upravlja za svaku prometnu traku posebno i koji se nalaze iznad prometnih
traka - crveno svjetlo znači zabranu prometa uzduž prometne trake iznad
koje je postavljeno, a zeleno svjetlo - slobodan prolaz dotičnom prometnom
trakom.

(2) Crveno svjetlo iz stavka 1. ovoga članka ima oblik prekriženih crta,
a zeleno svjetlo - oblik strelice s vrhom okrenutim nadolje.

Članak 160.

(1) Za upravljanje prometom pješaka mogu se upotrebljavati i posebni
uređaji za davanje znakova dvobojnim prometnim svjetlima crvene i zelene
boje i uređaji za davanje zvučnih signala. Ta svjetla moraju biti postavljena
po okomitoj osi, jedno ispod drugog, i to: crveno svjetlo gore, a zeleno
svjetlo dolje.

(2) Svjetla iz stavka 1. ovoga članka sastoje se od svijetleće površine
crvene ili zelene boje na kojoj se nalazi tamna silueta pješaka, ili od
tamne površine na kojoj se nalazi svjetleća silueta pješaka crvene ili
zelene boje. Ta svjetla ne smiju biti upaljena istovremeno.

Članak 161.

(1) Ako se rubovi kolnika na javnoj cesti obilježavaju svjetlosnim prometnim
oznakama, desna strana kolnika obilježava se oznakama crvene boje, a lijeva
strana oznakama bijele boje.

(2) Rubovi kolnika na dijelu ceste kroz tunel moraju biti obilježeni
oznakama iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Ako vrhovi pješačkih otoka, otoka za usmjeravanje prometa i drugi
objekti na kolniku nisu noću dovoljno osvijetljeni, moraju se obilježiti
svjetlima, refleksnim staklima ili reflektirajućim tvarima žute boje.

4. OZNAKE NA KOLNIKU

Članak 162.

(1) Oznake na kolniku služe za upravljanje prometom na cestama i za
obavještavanje i vođenje sudionika u prometu.

(2) Oznake na kolniku mogu se postaviti same ili uz druge prometne znakove
ako je potrebno da se značenje tih znakova jače istakne, odnosno potpunije
odredi ili objasni.

(3) Oznake na kolniku čine crte, strelice, natpisi i druge oznake.

(4) Oznake na kolniku mogu imati i reflektirajuća svojstva.

Članak 163.

(1) Oznake na kolniku postavljaju se na cestama sa suvremenim kolnikom.

(2) Na javnoj cesti, izvan naselja, sa suvremenim kolnikom za promet
u oba smjera na kojem postoje samo dvije prometne trake, te trake moraju
biti odvojene odgovarajućom uzdužnom crtom na kolniku, a na magistralnoj
cesti obilježeni i rubnim crtama.

5. OBILJEŽAVANJE PRIJELAZA CESTE PREKO ŽELJEZNI&EGRAVE;KE
PRUGE

Članak 164.

(1) Na dijelu ceste ispred prijelaza ceste preko željezničke pruge u
istoj razini moraju biti postavljeni odgovarajući prometni znakovi.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, znakovi iz tog stavka
ne moraju biti postavljeni na mjestu križanja pješačkih staza sa željezničkom
prugom u istoj razini.

Članak 165.

(1) Na prijelazima ceste preko željezničke pruge u istoj razini, osim
prometnih znakova iz članka 164. ovoga Zakona, postavljaju se i branici
i polubranici, odnosno uređaji za davanje znakova kojima se nagovještava
približavanje vlaka ako to zahtijeva gustoća prometa ili drugi uvjeti na
prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini.

(2) Uvjeti u kojima uređaji iz stavka 1. ovoga članka moraju biti postavljeni
utvrđuju se zakonom ili propisom donesenim na temelju zakona.

Članak 166.

Svjetlosni znakovi kojima se nagovještava približavanje vlaka na prijelazu
ceste preko željezničke pruge u istoj razini daju se naizmjeničnim paljenjem
dvaju crvenih treptavnih svjetala koja su u obliku kruga.

Članak 167.

(1) Na prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem
postoji uređaj za davanje svjetlosnih znakova kojima se nagovještava približavanje
vlaka, odnosno spuštanje branika ili polubranika, tom se uređaju može dodati
i uređaj za davanje zvučnih znakova.

(2) Na prijelazima zemljane ceste s manjim intenzitetom prometa i pješačke
staze preko željezničke pruge u istoj razini sudionici u prometu mogu se
osigurati samo uređajem za davanje zvučnih znakova.

Članak 168.

(1) Na prijelazima ceste preko željezničke pruge u istoj razini branici
ili polubranici moraju biti naizmjence obojeni crvenom i žutom bojom.

(2) Branici i polubranici te prometni znakovi postavljeni na dijelu
ceste ispred prijelaza ceste preko željezničke pruge u istoj razini moraju
biti opskrbljeni refleksnim staklima ili prevučeni reflektirajućim tvarima
odgovarajuće boje.

(3) Branici i polubranici moraju biti opremljeni treptavim crvenim svjetlom.

Članak 169.

Na prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem se
pri nailasku vlaka branici ili polubranici automatski spuštaju, a i na
prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem se branicima
ili polubranicima rukuje ručno, i to s mjesta s kojeg se oni ne vide, mora
se postaviti uređaj za davanje svjetlosnih znakova ili uređaj za davanje
zvučnih znakova kojima se sudionici u prometu obavještavaju o spuštanju
branika ili polubranika.

6. OBILJEŽAVANJE RADOVA I ZAPREKA NA CESTI

Članak 170.

(1) Poduzeće nadležno za održavanje ceste dužno je voditi brigu i poduzimati
primjerene mjere glede omogućavanja odvijanja sigurnog i nesmetanog prometa.

(2) Dio ceste na kojem su nastale zapreke koje se ne mogu odmah ukloniti
ili na kojem se izvode radovi mora se vidljivo obilježiti i na njemu se
moraju osigurati sudionici u prometu.

(3) Dio ceste iz stavka 2. ovoga članka obilježava se postavljanjem
odgovarajućih prometnih znakova, a sudionici u prometu osiguravaju postavljanjem
branika.

(4) Branici moraju biti obojeni naizmjence crvenom i bijelom bojom,
opskrbljeni refleksnim staklima ili prevučeni reflektirajućim tvarima odgovarajuće
boje, a noću, te danju u slučaju smanjene vidljivosti, na njima moraju
biti postavljena i treptava svjetla narančaste boje.

Članak 171.

Poduzeće ili druga osoba koja je zbog radova na cesti ili iz drugih
razloga (odroni, klizišta, snježni zapusi i drugo) prinuđena organizirati
naizmjenično propuštanje vozila iz suprotnih smjerova, upravlja ovim propuštanjem
postavljanjem privremenih uređaja za davanje znakova prometnim svjetlima.

7. ZNACI KOJE DAJU OVLAŠTENE OSOBE

Članak 172.

(1) Sudionici u prometu moraju postupati po zahtjevima izraženim pomoću
znakova ili po naredbama ovlaštenih službenih osoba ili drugih osoba koje,
na temelju ovlaštenja iz Zakona, nadziru i upravljaju prometom na cestama
(u daljnjem tekstu: ovlaštena osoba).

(2) Ovlaštene osobe dužne su se pri davanju znakova postaviti na cesti
tako da ih sudionici u prometu, kojima su znaci namijenjeni, mogu lako
i s dovoljne udaljenosti uočiti.

(3) Znaci iz stavka 1. ovoga članka mogu se davati i iz vozila.

Članak 173.

(1) Znaci što ih sudionicima u prometu daju ovlaštene osobe jesu znaci
koji se daju rukama i položajem tijela, zvučni znaci i svjetlosni znaci.

(2) Znaci iz stavka 1. ovoga članka moraju se davati tako da njihovo
značenje za sudionike u prometu bude jasno i nedvojbeno.

V. DUŽNOSTI U SLUČAJU PROMETNE NEZGODE

Članak 174.

Osoba koja se zatekne ili naiđe na mjesto prometne nezgode u kojoj ima
ozlijeđenih osoba dužna je ukazati pomoć osobama ozlijeđenim u prometnoj
nezgodi.

Članak 175.

(1) Sudionik u prometnoj nezgodi u kojoj je netko izgubio život ili
je ozlijeđen ili je nastala veća materijalna šteta, dužan je:

1) ostati na mjestu prometne nezgode, s tim što se može privremeno udaljiti
samo radi pružanja pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj nezgodi ili ako
mu je samome potrebna liječnička pomoć, odnosno radi obavještavanja policije,

2) poduzeti sve što je u njegovoj moći da se otklone nove opasnosti
koje mogu nastati na mjestu prometne nezgode i da se omogući normalan tok
prometa te da nastoji da se ne mijenja stanje na mjestu nezgode i da se
sačuvaju postojeći tragovi, uz uvjet da poduzimanje tih mjera ne ugrožava
sigurnost prometa,

3) o prometnoj nezgodi obavijestiti najbližu policijsku upravu ili policijsku
postaju i vratiti se na mjesto prometne nezgode i sačekati dolazak ovlaštene
osobe koja obavlja očevid.

(2) Pravna ili fizička osoba koja je obaviještena o prometnoj nezgodi
u kojoj je neka osoba ozlijeđena dužna je o tome odmah obavijestiti najbližu
organizaciju zdravstva i policijsku upravu, odnosno policijsku postaju.

Članak 176.

Vozači sudionici u prometnoj nezgodi, u kojoj je uzrokovana manja materijalna
šteta na vozilima, dužni su odmah ukloniti vozila s kolnika, omogućiti
nesmetano odvijanje prometa, o prometnoj nezgodi obavijestiti najbližu
policijsku upravu ili policijsku postaju i moraju pričekati dolazak ovlaštene
službene osobe koja obavlja očevid.

Članak 177.

(1) Vozači - sudionici prometne nezgode, dužni su razmijeniti osobne
podatke i podatke o vozilima.

(2) Ako na mjestu prometne nezgode iz stavka 1. ovoga članka nije prisutan
vlasnik, odnosno vozač drugog vozila koje je sudjelovalo u prometnoj nezgodi,
prisutni vozač - sudionik u prometnoj nezgodi, dužan je odsutnom vlasniku,
odnosno vozaču drugog vozila dostaviti svoje ime i prezime i adresu stana.

Članak 178.

Vozač koji je vozilom sudjelovao u prometnoj nezgodi u kojoj ima poginulih
ili ozlijeđenih osoba, a i druga osoba koja je neposredno sudjelovala u
takvoj nezgodi, imaju pravo tražiti osobne podatke i adresu od osoba koje
su bile prisutne kad se nezgoda dogodila.

Članak 179.

(1) Vozač koji se zatekne ili naiđe na mjesto prometne nezgode dužan
je na zahtjev ovlaštene službene osobe prevesti osobu ozlijeđenu u prometnoj
nezgodi do najbliže organizacije zdravstva.

(2) Vozač je dužan postupiti po odredbi stavka 1. ovoga članka i prije
dolaska ovlaštene službene osobe, osim ako se nezgoda dogodila na mjestu
na kojem se može očekivati brzi dolazak vozila hitne pomoći ili ako vozač
zaključi da se nestručnim i neodgovarajućim načinom prijevoza stanje ozlijeđene
osobe može pogoršati.

Članak 180.

(1) Ako je organizacija zdravstva obaviještena o prometnoj nezgodi ili
je primila na liječenje osobu ozlijeđenu u prometnoj nezgodi, dužna je
o tome odmah obavijestiti policijsku upravu, odnosno policijsku postaju
na čijem se području dogodila prometna nezgoda.

(2) Ako osoba ozlijeđena u prometnoj nezgodi umre od zadobivenih ozljeda,
organizacija zdravstva dužna je o tome odmah obavijestiti policijsku upravu,
odnosno policijsku postaju na čijem se području dogodila prometna nezgoda.

Članak 181.

(1) Ako je vozilo zbog prometne nezgode ili neispravnosti onesposobljeno
za daljnje kretanje na cesti, vozač ili vlasnik, odnosno korisnik vozila
dužan je vozilo, teret, stvari ili drugi materijal rasut po cesti odmah
ukloniti s kolnika.

(2) Ako vozač ili vlasnik, odnosno korisnik vozila nije u stanju postupiti
prema stavku 1. ovoga članka, ovlaštena službena osoba koja se zatekne
na mjestu nezgode ili na mjestu gdje se nalazi neispravno vozilo naredit
će organizaciji nadležnoj za održavanje cesta da na sigurno mjesto ukloni
vozilo, teret, stvari ili drugi rasuti materijal s kolnika.

(3) Organizacija nadležna za održavanje cesta dužna je hitno poduzeti
sve potrebne mjere za uklanjanje i čuvanje vozila s teretom, stvari ili
drugoga rasutog materijala s kolnika i osigurati prohodnost ceste.

(4) Ako organizacija nadležna za održavanje cesta ne postupi po odredbi
stavka 3. ovoga članka, a zbog onesposobljenosti vozila ili zapreka na
kolniku stvorenih od tereta, stvari ili drugog materijala bude onemogućeno
kretanje drugim sudionicima u prometu, ovlaštena službena osoba poduzet
će druge odgovarajuće mjere da se omogući normalan tok prometa.

(5) Troškove uklanjanja i čuvanja vozila, tereta, stvari ili drugog
materijala kao i poduzimanje drugih odgovarajućih mjera iz stavka 4. ovoga
članka snosi organizacija nadležna za održavanje cesta, a ona ima pravo
na naknadu od onoga tko ih je prouzročio.

Članak 182.

(1) Osoba koja je sudjelovala u prometnoj nezgodi ne smije uzimati alkoholna
pića, opojne droge ni lijekove na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati
prije i za vrijeme vožnje, dok se ne obavi očevid.

(2) Ovlaštena osoba koja obavlja očevid prometne nezgode u kojoj ima
ozlijeđenih osoba ili je nastala materijalna šteta, podvrgnut će neposredne
sudionike nezgode ispitivanju pomoću odgovarajućih sredstava i aparata
ili će ih uputiti na stručni pregled radi provjere imaju li alkohola ili
opojnih droga u organizmu. Ako se tim ispitivanjem utvrdi da vozači - neposredni
sudionici prometne nezgode imaju alkohola ili opojnih droga u organizmu,
ovlaštena osoba koja obavlja očevid odredit će da im se uzme krv ili krv
i urin, radi analize.

(3) Ako u prometnoj nezgodi ima poginulih osoba, ovlaštena osoba koja
obavlja očevid odredit će da se vozačima - neposrednim sudionicima nezgode
uzme krv i urin da bi se utvrdilo jesu li pod utjecajem alkohola ili opojnih
droga, a drugim sudionicima nezgode nakon što se odgovarajućim sredstvima
ili aparatima ili stručnim pregledom utvrdi prisutnost alkohola ili opojnih
droga.

(4) U slučajevima iz stavka 2. i 3. ovoga članka liječnik može odlučiti
da se krv ili krv i urin ne uzimaju ako bi zbog toga nastupile štetne posljedice
za zdravlje sudionika u prometnoj nezgodi.

Članak 183.

(1) Ovlaštene službene osobe dužne su izaći na mjesto prometne nezgode
o kojoj su obaviješteni.

(2) Ovlaštena osoba koja obavlja očevid dužna je organizirati popis
imovine koja na mjestu događaja ostaje iza osobe koja je u prometnoj nezgodi
poginula ili teže ozlijeđena, obavijestiti organizaciju koja uklanja vozila
i stvari s ceste ili zainteresiranu osobu i pružiti pomoć radi zaštite
imovine ako na mjestu događaja nema osobe koja tu imovinu može preuzeti.

VI. ŠPORTSKE I DRUGE PRIREDBE ILI AKTIVNOSTI NA CESTAMA

Članak 184.

(1) Športske i druge priredbe ili slične aktivnosti na cesti ne smiju
se održavati bez odobrenja. Odobrenje izdaje policijska uprava na čijem
području se održava priredba ili obavlja aktivnost.

(2) Ako se športska ili druga priredba održava ili aktivnost obavlja
na cesti na području dviju ili više policijskih uprava, odobrenje izdaje
Ministarstvo unutarnjih poslova.

(3) Ako se radi održavanja priredbe ili obavljanja aktivnosti na cesti
zabranjuje promet, odobrenje se izdaje uz prethodnu suglasnost tijela nadležnog
za poslove cestovnog prometa na čijem se području zabranjuje promet, a
u slučaju iz stavka 2. ovoga članka uz suglasnost Ministarstva pomorstva,
prometa i veza.

(4) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka za športske ili druge
priredbe i aktivnosti na cesti, koje se održavaju u uvjetima normalnog
odvijanja prometa, nije potrebno odobrenje.

Članak 185.

(1) U slučaju iz članka 184. stavka 3. ovoga Zakona ako za druge sudionike
u prometu nije osigurana zaobilazna cesta, zahtjev će se odbiti.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka održavanje automobilske,
motociklističke ili biciklističke utrke na cesti može se odobriti i kad
u određenom cestovnom pravcu nema zaobilazne ceste (brdske utrke i dr.)
ali samo u vrijeme kada se tom cestom drugi sudionici u prometu najmanje
kreću. U tom se slučaju promet može zabraniti najduže dva sata.

Članak 186.

(1) Zahtjev za izdavanje odobrenja podnosi se najkasnije 15 dana prije
održavanja športske i druge priredbe ili obavljanja aktivnosti.

(1) Uz zahtjev za izdavanje odobrenja mora se priložiti program priredbe,
odnosno aktivnosti, pravila natjecanja, pregled mjera koje organizator
predviđa za osiguranje sudionika u prometu, učesnika i gledatelja športske
i druge priredbe ili aktivnosti i znak kojim će vozila iz pratnje natjecatelja
biti označena.

Članak 187.

(1) Zahtjev za održavanje športske ili druge priredbe ili za obavljanje
aktivnosti na cesti odbit će se ako organizator, prema prosudbi nadležnog
tijela unutarnjih poslova, nije u stanju provesti mjere iz članka 186.
stavka 2. ovoga Zakona.

(2) Ako bi zbog održavanja športske ili druge priredbe ili obavljanja
aktivnosti na cesti trebalo obustaviti promet važnijim prometnim pravcima
ili bi se priredbom, odnosno aktivnošću u većoj mjeri ugrožavalo ili ometalo
promet na cesti, zahtjev za izdavanje odobrenja može se odbiti.

Članak 188.

(1) U odobrenju za održavanje športske ili druge priredbe ili za obavljanje
aktivnosti na cesti određuju se mjere osiguranja koje organizator mora
poduzeti.

(2) Kada se promet na cesti ograničava ili se zabranjuje radi održavanja
priredbe ili obavljanja aktivnosti odobrenje sadrži i obvezu organizatora
da o mjerama ograničavanja ili zabrane prometa obavijesti javnost putem
sredstava javnog priopćavanja, najkasnije 48 sati prije početka priredbe,
odnosno aktivnosti.

Članak 189.

(1) Organizator ne smije početi s održavanjem športske ili druge priredbe
ili aktivnosti na cesti ako nisu poduzete sve mjere osiguranja određene
u odobrenju.

(2) Ako se utvrdi da organizator nije poduzeo sve mjere osiguranja određene
u odobrenju priredba, odnosno aktivnost će se zabraniti.

Članak 190.

(1) Organizator je dužan prekinuti održavanje športske ili druge priredbe,
odnosno aktivnosti na cesti:

1) ako su ugroženi sudionici ili gledatelji,

2) ako se u većoj mjeri naruši javni red i mir,

3) ako nastupe okolnosti zbog kojih priredba, odnosno aktivnost ne bi
bila odobrena,

4) ako organizator ne provodi određene mjere osiguranja,

5) ako to zahtijevaju drugi razlozi sigurnosti.

(2) Ako organizator ne prekine priredbu, odnosno aktivnost u slučajevima
iz stavka 1. ovoga članka policijska uprava, odnosno policijska postaja
naredit će organizatoru da priredbu, odnosno aktivnost prekine i poduzet
će potrebne mjere da se naredba izvrši.

Članak 191.

Natjecatelje na športskoj priredbi na cesti mogu pratiti samo vozila
označena posebnim znakom koji utvrdi organizator.

Članak 192.

(1) Nakon završetka športske ili druge priredbe, odnosno aktivnosti
na cesti organizator je dužan odmah:

1) ukloniti s ceste sve prometne znakove i druge oznake, uređaje, predmete
i objekte koji su postavljeni radi održavanja priredbe, odnosno obavljanja
aktivnosti,

2) postaviti na cestu sve prometne znakove i druge znakove, predmete
i objekte koji su bili uklonjeni radi održavanja priredbe, odnosno obavljanja
aktivnosti,

3) popraviti i dovesti u prvobitno stanje cestu i cestovne objekte ako
su oštećeni pri održavanju priredbe, odnosno obavljanju aktivnosti.

(2) Ako organizator ne postupi po točki 1. i 2. stavka 1. ovoga članka
policijska uprava, odnosno policijska postaja poduzet će odgovarajuće mjere
da se o trošku organizatora uklone, odnosno postave prometni znakovi i
druge oznake, predmeti i objekti na cesti.

VII. OGRANIČENJE PROMETA

Članak 193.

(1) Ministar unutarnjih poslova u suglasnosti s ministrom pomorstva,
prometa i veza može na određenoj cesti ili dijelu ceste, u određene dane
ili u određenom vremenskom razmaku propisati zabranu ili ograničenje prometa
svih ili pojedinih vrsta vozila, ograničiti brzinu kretanja vozila ako
su te zabrane ili ograničenja neophodni radi sprečavanja ili uklanjanja
opasnosti za sudionike u prometu, ili ako to zahtijevaju razlozi neometanog
prometa, odnosno ako se može opravdano očekivati da će promet biti osobito
velik ili otežan.

(2) Ministar unutarnjih poslova u suglasnosti s ministrom pomorstva,
prometa i veza propisat će kada se smatra da postoje zimski uvjeti na cestama,
vrstu vozila kojima je zabranjen ili ograničen promet te način uporabe
zimske opreme na vozilima u zimskim uvjetima.

Članak 194.

U slučajevima kada to zahtijevaju razlozi sigurnosti i neometanog odvijanja
prometa ili razlozi održavanja javnog reda i mira, policijska uprava, odnosno
policijska postaja može zabraniti promet ili odrediti posebno ograničenje
prometa na određenim cestama i dijelovima cesta za vrijeme dok postoje
razlozi zbog kojih se poduzimaju te mjere.

VIII. VOZAČI

1. UVJETI ZA UPRAVLJANJE VOZILIMA

Članak 195.

(1) Vozilom na motorni pogon i tramvajem u prometu na cesti može samostalno
upravljati samo osoba koja ima važeću vozačku dozvolu, inozemnu vozačku
dozvolu ili međunarodnu vozačku dozvolu.

(2) Vozač je dužan za vrijeme upravljanja vozilom na motorni pogon i
tramvajem koristiti se pomagalima koja su upisana u vozačku dozvolu.

Članak 196.

Vozač koji upravlja vozilom u prometu na cesti mora biti tjelesno i
duševno sposoban upravljati vozilom te za to imati potrebno znanje i vještinu.

Članak 197.

Vozač koji je u tolikoj mjeri umoran ili bolestan ili je u takvu psihičkom
stanju da je nesposoban za sigurno upravljanje vozilom, a i vozač pod utjecajem
opojnih droga ili lijekova na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati
prije ni za vrijeme vožnje, ne smije upravljati vozilom u prometu na cesti.

Članak 198.

(1) Vozač ne smije upravljati vozilom u prometu na cesti niti početi
upravljati vozilom ako je pod utjecajem alkohola.

(2) Smatrat će se da je pod utjecajem alkohola osoba za koju se analizom
krvi ili krvi i urina ili drugom metodom mjerenja količine alkohola u organizmu
utvrdi da udio alkohola u krvi iznosi više od 0,5 g/kg ili ako je prisutnost
alkohola u organizmu utvrđena odgovarajućim sredstvima ili aparatima (alkometrom
i dr.) za mjerenje alkoholiziranosti, što odgovara količinama većim od
0,5 g/kg, ili kod kojega se, bez obzira na udio alkohola u krvi, stručnim
pregledom utvrdi da pokazuje znake alkoholne poremećenosti.

(3) Ne smije uzimati alkoholna pića niti početi upravljati vozilom ako
u organizmu ima alkohola ili ako pokazuje znake alkoholne poremećenosti:

1) vozač motornog vozila kategorije C i D - dok upravlja vozilom te
kategorije,

2) vozač vozila kojim se obavlja javni prijevoz - dok tim vozilom obavlja
javni prijevoz,

3) vozač vozila kojem je upravljanje vozilom osnovno zanimanje - dok
upravlja vozilom obavljajući poslove tog zanimanja,

4) instruktor vožnje - dok osposobljava kandidata za vozača u praktičnom
upravljanju vozilom.

2. OSPOSOBLJAVANJE KANDIDATA ZA VOZA&EGRAVE;E

Članak 199.

(1) Autoškole i druge pravne i fizičke osobe koje školuju ili osposobljavaju
kandidate za vozače (u daljnjem tekstu: autoškole) dužni su obuku izvoditi
na način kojim će se osigurati da kandidati nauče i usvoje prometna pravila
i etičke norme ponašanja u prometu, ovladaju tehnikom upravljanja vozilom
i steknu ostala znanja i vještine potrebne za sigurno sudjelovanje u prometu.

(2) Državna tijela i tijela jedinica lokalne samouprave i uprave, pravne
osobe koje se bave obrazovanjem i poslovima osiguranja te stručne organizacije
iz članka 208. i 280. ovoga Zakona, dužni su trajno organizirati i pridonositi
edukaciji, stjecanju osnovnih znanja i prometnom odgoju pučanstva, a osobito
djece i mladeži u predškolskim i školskim ustanovama.

(3) Poduzeća i druge pravne i fizičke osobe koje se bave javnim informiranjem,
dužni su se u obavljanju svojih redovnih djelatnosti baviti pitanjima iz
oblasti sigurnosti prometa i pridonositi obaviještenosti i odgoju pučanstva
radi podizanja opće prometne kulture.

Članak 200.

(1) Osposobljavanje kandidata za vozače jedinstveni je nastavni proces
koji obuhvaća nastavne predmete: prometna i sigurnosna pravila, upravljanje
vozilom na motorni pogon i pružanje prve pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj
nezgodi.

(2) Propisom ministra prosvjete i športa, uz suglasnost ministra unutarnjih
poslova, poslovi jedinstvenog procesa iz stavka 1. ovoga članka te stručnog
usavršavanja i stručnog nadzora kao javne ovlasti, povjeravaju se stručnoj
organizaciji iz članka 208. ovoga Zakona.

Članak 201.

(1) Osposobljavanje kandidata za vozače provode autoškole koje ovlasti
Ministarstvo prosvjete i športa nakon što stručna organizacija iz članka
208. ovoga Zakona utvrdi da ispunjavaju uvjete određene zakonom i propisima
donesenim na temelju zakona.

(2) Osposobljavanje kandidata za vozače iz nastavnog predmeta pružanje
prve pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj nezgodi organizira i provodi
Hrvatski crveni križ i zdravstvene ustanove za pružanje prve pomoći, koje
za to ovlasti ministar zdravstva.

Članak 202.

Autoškole mogu provoditi osposobljavanje osoba za vozače vozila ako:

1) je osiguran stručan voditelj i broj stručnih djelatnka u radnom odnosu
potreban za uspješno ostvarivanje nastavnih planova i programa osposobljavanja
- prema planu i godišnjem programu rada,

2) postoji potreban prostor, nastavna sredstva i pomagala te oprema
koja omogućuje nesmetano osposobljavanje kandidata za vozače.

Članak 203.

(1) Osposobljavanje kandidata za vozače iz nastavnih predmeta prometna
i sigurnosna pravila i upravljanje vozilom na motorni pogon realizira instruktor
vožnje.

(2) Instruktor vožnje je osoba sa završenom stručnom spremom za zanimanje
instruktora vožnje i kojoj je izdana dozvola instruktora vožnje određene
kategorije ili vrste vozila.

(3) Za vrijeme osposobljavanja kandidata za vozača u upravljanju vozilom
na cesti, instruktor vožnje dužan je imati kod sebe dozvolu instruktora
vožnje one kategorije ili vrste vozila kojom se obavlja osposobljavanje
i vozačku dozvolu i dužan ih je pokazati na zahtjev ovlaštene službene
osobe. Dozvolu instruktora vožnje izdaje Ministarstvo prosvjete i športa.

Članak 204.

(1) Nastavu iz predmeta prometna i sigurnosna pravila može izvoditi
i osoba koja ima višu ili visoku stručnu spremu pravne, prometne ili odgojno-obrazovne
struke.

(2) Nastavu iz predmeta pružanje prve pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj
nezgodi može izvoditi liječnik osposobljen za obučavanje iz pružanja prve
pomoći.

Članak 205.

(1) Kandidat za vozača koji se priprema za polaganje vozačkog ispita
može, radi osposobljavanja, i prije položenoga vozačkog ispita upravljati
na cesti vozilom one kategorije ili vrste za koju priprema ispit ako vozilom
upravlja pod nadzorom instruktora vožnje.

(2) Za vrijeme upravljanja vozilom kandidat za vozača mora imati kod
sebe uvjerenje da je tjelesno i duševno sposoban za upravljanje vozilom
i dužan ga je pokazati na zahtjev ovlaštene osobe.

Članak 206.

(1) Program osposobljavanja kandidata za vozača vozila obuhvaća:

1) prometna pravila na cestama, prometne znakove i njihovo značenje,
znake koje daju ovlaštene osobe i opasnosti koje nastaju zbog nepropisnog
poduzimanja radnji u prometu (pogrešna procjena brzine, nepropisno pretjecanje,
neustupanje prava prednosti prolaza i sl.),

2) izvođenje motornim vozilom radnji važnih za uspješno i sigurno upravljanje
vozilom u skladu s pravilima prometa i uvjetima na cesti i u prometu,

3) osnove funkcioniranja uređaja na motornom vozilu značajnih za sigurnost
prometa na cesti (uređaji za zaustavljanje, uređaji za upravljanje, uređaji
za davanje svjetlosnih znakova i za osvjetljavanje ceste i vozila, pneumatici
i sigurnosni pojasevi),

4) utjecaj nedovoljnog znanja i vještine za upravljanje vozilom, alkohola
i opojnih droga i lijekova na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati
prije ni za vrijeme vožnje, umora, bolesti i drugih nepovoljnih psihofizičkih
stanja, prirodnih činilaca (snijeg, magla i dr. vremenski uvjeti) stanja
vozila i ceste na sigurnost prometa,

5) sadržaje koji pridonose razvijanju humanih odnosa i odnosa uzajamnog
poštovanja i razumijevanja među svim sudionicima u prometu, na načelima
optimalne sigurnosti i solidarnosti, a i postupanje u slučaju prometne
nezgode (dužnosti u slučaju nezgode, radnje kojima se sprečava nastupanje
smrti zbog ozljeda, način prijevoza ozlijeđenih osoba).

(2) O uspješno završenoj obuci po programu osposobljavanja kandidata
za vozača iz stavka 1. ovoga članka izdaje se potvrda.

Članak 207.

(1) Vozilo na kojem se na cesti kandidat za vozača osposobljava u upravljanju
vozilom mora biti označeno posebnim pločicama.

(2) Pločice iz stavka 1. ovoga članka imaju oblik kvadrata, plave su
boje i na njima je bijelom bojom ispisano slovo L.

3. VOZA&EGRAVE;KI ISPIT I PROVJERA OSPOSOBLJENOSTI ILI ZNANJA

Članak 208.

(1) Poslove organiziranja i jedinstvenog provođenja vozačkih ispita
kao javne ovlasti, obavlja stručna organizacija kojoj je to povjereno propisom
koji donosi ministar prosvjete i športa, uz suglasnost ministra unutarnjih
poslova.

(2) Ako stručna organizacija iz stavka 1. ovoga članka ne obavlja povjerene
joj poslove stručno i u skladu s propisima, Ministarstvo prosvjete i športa
oduzet će joj ovlaštenje. Ako je stručnoj organizaciji oduzeto ovlaštenje,
poslove iz stavka 1. ovoga članka i poslove iz članka 200. stavka 2. ovoga
Zakona obavlja Ministarstvo prosvjete i športa.

(3) Stručna organizacija iz stavka 1. ovoga članka općim aktima uređuje
jedinstveno organiziranje procesa osposobljavanja, stručnog usavršavanja
i stručnog nadzora, imenovanja i organiziranja rada povjerenstva za provođenje
vozačkih ispita, provjeru stručne osposobljenosti instruktora vožnje i
osoba koje izvode nastavu iz predmeta prometna i sigurnosna pravila i ovlaštenih
ispitivača, provjeru znanja vozača kojima je izrečena zaštitna mjera sukladno
ovom Zakonu, uređuje i obavlja druge poslove u svezi sa organiziranjem
stručnog usavršavanja te vodi dokumentaciju i evidenciju u svezi s poslovima
koje obavlja.

(4) U obavljanju poslova iz stavka 3. ovoga članka, stručna organizacija
prati i usklađuje rad, usklađuje kriterije, pruža stručnu i drugu pomoć
autoškolama, obavlja stručni nadzor nad autoškolama i druge stručne poslove
koji su joj povjereni.

(5) Ministarstvo prosvjete i športa obavlja nadzor nad zakonitošću općih
akata iz stavka 3. ovoga članka i može ih obustaviti od izvršenja.

(6) Ako stručna organizacija utvrdi da autoškola ili ovlašteni ispitivač
ne obavljaju poslove u skladu s propisima i općim aktima iz stavka 3. ovoga
članka, Ministarstvo prosvjete i športa rješenjem će im privremeno zabraniti
rad i odrediti rok za otklanjanje nedostataka.

(7) Ako autoškola, odnosno ispitivač ne otkloni utvrđene nedostatke
u određenom roku, Ministarstvo prosvjete i športa oduzet će autoškoli ovlaštenje
za rad a ispitivaču dopuštenje (licencu).

Članak 209.

(1) Vozačke ispite provode povjerenstva od najmanje dva člana koje imenuje
stručna organizacija iz članka 208. ovoga Zakona.

(2) Član ispitnog povjerenstva može biti samo osoba koja ima dopuštenje
(licencu) Ministarstva prosvjete i športa.

(3) Kada član ispitnog povjerenstva ne obavlja vozačke ispite u skladu
s propisima, Ministarstvo prosvjete i športa oduzet će mu dopuštenje (licencu)
za ispitivača.

(4) Odlukom o imenovanju povjerenstva uređuje se obavljanje administrativnih
poslova te prava i obveze članova povjerenstva.

(5) Visinu naknade za vozački ispit, uz suglasnost Ministarstva prosvjete
i športa, utvrđuje stručna organizacija iz članka 208. ovoga Zakona.

(6) Odluka iz stavka 5. ovoga članka je opći akt iz članka 208. stavka
3. ovoga Zakona i objavljuje se u "Narodnim novinama".

Članak 210.

Vozački se ispiti mogu provoditi kod pravnih i fizičkih osoba koje ispunjavaju
prostorne i tehničke uvjete te druge kriterije za rad ispitnog povjerenstva.

Članak 211.

(1) Vozački ispit može polagati samo kandidat za vozača koji je u autoškoli
osposobljen za polaganje vozačkog ispita i ako udovoljava i drugim uvjetima
za stjecanje prava na upravljanje vozilom.

(2) Na vozačkom ispitu utvrđuje se je li kandidat za vozača stekao znanja
i vještine propisane programom iz članka 206. ovoga Zakona.

(3) O položenom vozačkom ispitu stručna organizacija iz članka 208.
ovoga Zakona izdaje uvjerenje.

Članak 212.

(1) Vojna osoba i djelatnik Ministarstva unutarnjih poslova, koji su
u oružanim snagama, odnosno Ministarstvu unutarnjih poslova osposobljeni
za upravljanje vozilima iz članka 218. ovoga Zakona, vozački ispit mogu
polagati u oružanim snagama, odnosno Ministarstvu unutarnjih poslova prema
propisu što ga donese ministar obrane, odnosno ministar unutarnjih poslova.

(2) Program osposobljavanja kandidata za vozače iz stavka 1. ovoga članka
obuhvaća, najmanje, sadržaj iz članka 206. ovoga Zakona.

Članak 213.

(1) U školama koje ispunjavaju uvjete iz članka 209. i 210. ovoga Zakona,
a školuju osobe za zanimanje vozač, stručna organizacija iz članka 208.
ovoga Zakona imenuje povjerenstvo za polaganje vozačkog ispita.

(2) Povjerenstvo iz stavka 1. ovoga članka može ispitivati samo kandidate
za vozače koji su osposobljavani u tim školama.

Članak 214.

(1) Osobe iz članka 203. stavka 1., članka 204. stavka 1. i članka 209.
stavka 2. ovoga Zakona koje izvode nastavu i ispite dužne su pristupiti
provjeri stručne osposobljenosti najmanje jedanput u pet godina.

(2) Provjeru stručne osposobljenosti iz stavka 1. ovoga članka provodi
stručna organizacija iz članka 208. ovoga Zakona.

Članak 215.

Upravni nadzor nad radom autoškola i ispitnih povjerenstava te stručni
i upravni nadzor nad organizacijom iz članka 208. ovoga Zakona obavlja
Ministarstvo prosvjete i športa.

4. STJECANJE PRAVA NA UPRAVLJANJE
VOZILIMA

Članak 216.

(1) Biciklom na cesti smije upravljati osoba koja je navršila 14 godina.

(2) Iznimno, od stavka 1. ovoga članka, djeca s navršenih devet godina
koja su u školama osposobljena za upravljanje biciklom i za to im je izdana
potvrda, smiju samostalno upravljati biciklom na cesti, a druga djeca s
navršenih devet godina samo u pratnji osobe koja je navršila 16 godina.

(3) Zaprežnim vozilom smije upravljati magistralnom i regionalnom cestom
samo osoba koja je navršila 16 godina, a na ostalim cestama osoba koja
je navršila 10 godina.

Članak 217.

(1) Pravo na upravljanje vozilom na motorni pogon i tramvajem može steći
osoba koja udovoljava ovim uvjetima:

1) da je duševno i tjelesno sposobna upravljati vozilom,

2) da je navršila 18 godina,

3) da je položila vozački ispit za upravljanje vozilima određene kategorije,

4) da joj odlukom nadležnog tijela nije zabranjeno upravljanje vozilom.

(2) Iznimno od odredbe točke 2. stavka 1. ovoga članka, pravo na upravljanje:

- autobusima, trolejbusima i tramvajima može steći osoba koja je navršila
21 godinu života,

- motociklima s motorom čiji obujam ne premašuje 125 cm3, traktorima
i radnim strojevima može steći osoba koja je navršila 16 godina,

- mopedima i motokultivatorima može steći osoba koja je navršila 14
godina.

(3) Pravo na upravljanje motornim vozilima kategorije D može steći vozač
koji ima pravo upravljati motornim vozilom kategorije C:

1) ako je upravljao motornim vozilima kategorije C najmanje dvije godine,

2) ako je upravljao motornim vozilima kategorije B i C ukupno najmanje
tri godine, od čega motornim vozilima C kategorije najmanje jednu godinu.

(1) Ministar unutarnjih poslova može propisati posebne uvjete glede
dobnih granica za vozače motornih vozila kategorije C u skupnom prijevozu
ljudi te uvjete za upravljanje i način prijevoza na vozilima na motorni
pogon policije.

(2) Ministar obrane može propisati uvjete za upravljanje i način prijevoza
na vozilima oružanih snaga Republike Hrvatske.

Članak 218.

(1) Vozačka dozvola izdaje se za upravljanje tramvajem, traktorom, radnim
strojem i mopedom te motornim i priključnim vozilima koja se svrstavaju
u kategorije: A, B, C, D i E.

(2) U kategoriju A spadaju motocikli.

(3) U kategoriju B spadaju motorna vozila, osim vozila kategorije A,
čija najveća dopuštena masa nije veća od 3.500 kg i koja nemaju više od
osam sjedala, ne računajući sjedalo za vozača.

(4) U kategoriju C spadaju motorna vozila za prijevoz tereta čija je
najveća dopuštena masa veća od 3.500 kg.

(5) U kategoriju D spadaju motorna vozila za prijevoz osoba koja, osim
sjedala za vozača, imaju više od osam sjedala.

(6) U kategoriju E spadaju skupovi vozila čija vučna vozila spadaju
u kategoriju B, C ili D, a priključna su vozila najveće dopuštene mase
veće od 750 kg.

(7) Vozači motornih vozila kategorije B i C ili D imaju pravo upravljati
motornim vozilima tih kategorija i kad su im pridodane lake prikolice,
a vozači motornih vozila kategorije B - i vozilima te kategorije kad im
je pridodano priključno vozilo čija masa nije veća od mase vučnog vozila,
ako najveća dopuštena masa tih vozila, odnosno skupa vozila nije veća od
3.500 kg.

(8) Vozač kojem je izdana vozačka dozvola za upravljanje motornim vozilom
kategorije D ima pravo upravljati i motornim vozilima kategorije B i C,
a vozač kojem je izdana vozačka dozvola za upravljanje motornim vozilom
kategorije C ima pravo upravljati i motornim vozilom kategorije B.

(9) Vozač kojem je izdana vozačka dozvola bilo koje kategorije ima pravo
upravljati i traktorom, radnim strojem i mopedom.

Članak 219.

(1) Vozačka dozvola izdat će se osobi, na njezin zahtjev, ako udovoljava
uvjetima iz članka 217. ovoga Zakona.

(2) Vozačka dozvola izdaje se s rokom važenja do 65 godine života vozača.

(3) Vozačka dozvola za upravljanje vozilima D kategorije i dozvola za
upravljanje tramvajem izdaje se s rokom važenja pet godina.

(4) Vozačima s navršenih 65 godina života vozačka dozvola se izdaje
ili produžava na tri godine.

(5) Osobi čije zdravstveno stanje u vrijeme zdravstvenog pregleda nije
takvo da bi bilo smetnja za izdavanje vozačke dozvole, ali je neophodan
zdravstveni nadzor u kraćem razdoblju, vozačka dozvola se izdaje s rokom
važenja predloženim u uvjerenju o zdravstvenom pregledu. Ovaj rok ne može
biti kraći od jedne godine.

Članak 220.

(1) U vozačku dozvolu upisuju se vrste vozila i sve kategorije motornih
i priključnih vozila kojima vozač ima pravo upravljati prema odredbama
članka 218. ovoga Zakona.

(2) Vozač ima pravo upravljati samo onim vozilima i kategorijama vozila
koje su upisane u vozačkoj dozvoli.

Članak 221.

Osobama iz članka 212. ovoga Zakona vozačku dozvolu izdaje policijska
u prava, odnosno policijska postaja po mjestu polaganja vozačkog ispita.

Članak 222.

Stranac koji privremeno boravi u Republici Hrvatskoj i hrvatski državljanin
koji boravi ili prebiva u inozemstvu pa privremeno dođe u Republiku Hrvatsku,
mogu na temelju važeće vozačke dozvole koju izda nadležno tijelo strane
države (u daljem tekstu: inozemna vozačka dozvola), uz uvjet reciprociteta,
upravljati vozilom na motorni pogon na teritoriju Republike Hrvatske za
vrijeme do tri mjeseca od dana ulaska u Republiku Hrvatsku.

Članak 223.

Inozemna vozačka dozvola za upravljanje motornim vozilima kategorije
D neće se priznati osobama koje nemaju 21 godinu, a inozemna vozačka dozvola
za upravljanje motornim vozilima kategorije B i C - osobama koje nemaju
18 godina.

Članak 224.

(1) Stranac kojem je odobren produženi boravak ili trajno nastanjenje
u Republici Hrvatskoj i hrvatski državljanin koji se iz inozemstva vrati
u Republiku Hrvatsku da u njoj stalno ostane, a i osoblje diplomatskih
i konzularnih predstavništava i misija stranih država i predstavništava
međunarodnih organizacija u Republici Hrvatskoj, stranih trgovinskih, prometnih,
kulturnih i drugih predstavništava te stranih dopisništava, mogu upravljati
motornim vozilima na osnovi važeće inozemne vozačke dozvole za vrijeme
od šest mjeseci od dana ulaska u Republiku Hrvatsku.

(2) Osobama iz stavka 1. ovoga članka važeća inozemna vozačka dozvola
zamijenit će se, uz uvjete iz članka 217. stavka 1. točke 1., 2. i 4. i
stavka 2. i 3. ovoga Zakona, na njihov zahtjev, bez polaganja vozačkog
ispita, vozačkom dozvolom za upravljanje onom kategorijom ili vrstom vozila
u koju spadaju vozila za čije su upravljanje ovlaštene inozemnom vozačkom
dozvolom. Iznimno i uz uvjet reciprociteta, od osoblja diplomatskih i konzularnih
predstavništava i misija stranih država i predstavništava međunarodnih
organizacija u Republici Hrvatskoj pri zamjeni inozemne vozačke dozvole
neće se zahtijevati dokazi o udovoljenju uvjetima iz članka 217. stavka
1. točke 1. ovoga Zakona.

(3) Inozemna vozačka dozvola iz čijeg se teksta ne može zaključiti za
koju je kategoriju, odnosno vrstu vozila izdana ili da li joj nije protekao
rok važenja više od šest mjeseci, može se zamijeniti u smislu stavka 2.
ovoga članka samo ako podnositelj zahtjeva priloži ispravu iz koje se vidi
kojim vozilima može upravljati, odnosno da joj nije protekao rok važenja
više od šest mjeseci.

Članak 225.

(1) Odredbe članka 222. i 223. i članka 224. stavka 1. ovoga Zakona
o upravljanju vozilima na temelju inozemne vozačke dozvole na odgovarajući
se način primjenjuju i na upravljanje vozilima na temelju važeće međunarodne
vozačke dozvole.

(2) Međunarodna vozačka dozvola priznat će se samo ako su je izdala
nadležna tijela ili organizacije strane države. Ta se dozvola ne može zamijeniti
vozačkom dozvolom.

Članak 226.

(1) Vozaču koji ima važeću vozačku dozvolu izdanu u Republici Hrvatskoj
može se, na njegov zahtjev, izdati i međunarodna vozačka dozvola.

(2) Međunarodna vozačka dozvola izdaje se s rokom važenja od jedne godine
od dana izdavanja, odnosno do dana važenja vozačke dozvole, ukoliko je
do isteka njene važnosti manje od jedne godine.

(3) Međunarodne vozačke dozvole izdaje Hrvatski auto klub. O izdanim
međunarodnim vozačkim dozvolama vodi se registar.

(4) Međunarodna vozačka dozvola ne može se izdati vozaču kojem je izrečena
mjera sigurnosti ili zaštitna mjera oduzimanja vozačke dozvole, dok ta
mjera traje.

(5) Međunarodna vozačka dozvola izdana u Republici Hrvatskoj ne može
se koristiti za upravljanje vozilima na teritoriju Republike Hrvatske.

(6) Nadzor nad izdavanjem međunarodnih vozačkih dozvola i vođenjem registra
obavljaju policijske uprave, odnosno policijske postaje.

Članak 227.

(1) Kad upravlja vozilom, vozač mora kod sebe imati odgovarajuću važeću
vozačku dozvolu i dužan ju je pokazati na zahtjev ovlaštene osobe.

(2) Vlasnik, odnosno osoba kojoj je vozilo povjereno ne smije dati vozilo
na upravljanje osobi iz članka 197. i 198. ovoga Zakona, a ni osobi koja
nema pravo upravljati vozilom, odnosno osobi koja nema pravo upravljati
vrstom ili kategorijom vozila u koju spada to vozilo.

(3) Vlasnik, odnosno osoba kojoj je vozilo povjereno dužna je, na zahtjev
ovlaštene službene osobe, dati podatke o identitetu osobe kojoj je dao
vozilo na upravljanje.

Članak 228.

(1) Oblik, veličinu, boju, sadržaj, vrstu i kvalitetu materijala obrasca
vozačke dozvole propisuje ministar unutarnjih poslova.

(2) Podaci koji se unose u vozačku dozvolu ispisuju se latiničnim pismom.

(3) O izdanim vozačkim dozvolama vodi se evidencija.

Članak 229.

Vozačku dozvolu izdaje i produžava njezin rok važenja policijska uprava,
odnosno policijska postaja na čijem području osoba koja traži dozvolu ili
produženje ima prebivalište, odnosno na čijem području stranac ima prijavljen
privremeni ili produženi boravak ili je trajno nastanjen.

Članak 230.

Vozač vozila na motorni pogon i tramvaja koji promijeni prebivalište
ili adresu stanovanja, dužan je tu promjenu prijaviti policijskoj upravi,
odnosno policijskoj postaji u roku od 15 dana od te promjene, radi upisa
te promjene u evidenciju vozača.

5. ZDRAVSTVENI PREGLEDI VOZA&EGRAVE;A

&EGRAVE;lanak 231.

(1) Kandidati za vozače dužni su se prije početka osposobljavanja podvrgnuti
zdravstvenom pregledu.

(2) Vozači su dužni podvrgavati se i nadzornim zdravstvenim pregledima.

(3) Nadzorni zdravstveni pregledi vozača su redovni i izvanredni.

Članak 232.

Redovnim nadzornim zdravstvenim pregledima vozači se podvrgavaju prigodom
svakog produženja vozačke dozvole.

Članak 233.

(1) Na izvanredni nadzorni zdravstveni pregled upućuje se vozač za kojeg
se opravdano sumnja da zbog zdravstvenih razloga više nije sposoban sigurno
upravljati vozilom.

(2) Na izvanredni nadzorni zdravstveni pregled uputit će se i vozača
kod kojega je utvrđen udio alkohola u organizmu više od 1,1 g/kg ili je
utvrđeno da je pod utjecajem droga kao i vozača koji se odbije podvrći
ispitivanju pomoću odgovarajućih sredstava i aparata ima li u organizmu
alkohola ili droga.

(3) Zahtjev za upućivanje vozača na izvanredni nadzorni zdravstveni
pregled može podnijeti svako tijelo nadležno za nadzor prometa na cesti
(unutarnji poslovi, inspekcije i sl.), državni odvjetnik, sud, sudac za
prekršaje, poduzeće i druga pravna ili fizička osoba kod koje je vozač
zaposlen.

(4) Na izvanredni nadzorni zdravstveni pregled vozača upućuje policijska
uprava, odnosno policijska stanica kod koje se vodi u evidenciji vozača.

Članak 234.

Zdravstvene preglede obavljaju zdravstvene ustanove i specijalisti medicine
rada u privatnoj praksi koje ovlasti ministar zdravstva.

Članak 235.

(1) Uvjerenje o duševnoj i tjelesnoj sposobnosti za upravljanje vozilima
organizacije zdravstva iz članka 234. ovoga Zakona izdaju na osnovi pregleda
u kojem, pored liječnika specijaliste opće medicine ili medicine rada,
sudjeluje liječnik specijalist za očne bolesti, liječnik specijalist neuropsihijatar
ili psihijatar i psiholog.

(2) Zdravstvenu sposobnost vozača kojima je zbog zdravstvenih razloga
vozačka dozvola izdana s kraćim rokom važenja, utvrđuje liječnik specijalist
za one bolesti zbog kojih mu je zdravstvena sposobnost ograničena.

(3) Na izvanrednom nadzornom zdravstvenom pregledu, pored liječnika
specijalista iz stavka 2. ovoga članka, sudjeluje i liječnik specijalist
za bolest zbog koje je vozač upućen na pregled.

Članak 236.

Pravne i fizičke osobe koje zapošljavaju vozače ne smiju dopustiti da
njihovim vozilom upravlja vozač koji se nije podvrgao nadzornom zdravstvenom
pregledu.

Članak 237.

(1) Naknadu za nadzorni zdravstveni pregled vozača kojima je upravljanje
vozilom osnovno zanimanje, plaća pravna ili fizička osoba kod koje je vozač
zaposlen.

(2) Ostali vozači sami plaćaju naknadu za redovni nadzorni zdravstveni
pregled i naknadu za izvanredni nadzorni zdravstveni pregled ako se na
izvanrednom pregledu utvrdi da nisu sposobni za vozača ili da su ograničeno
sposobni.

(3) Ako se na izvanrednom nadzornom zdravstvenom pregledu utvrdi da
je vozač sposoban za vozača, naknadu za taj pregled plaća policijska uprava,
odnosno policijska stanica koja ga je uputila na pregled.

(4) Iznimno od stavka 3. ovoga članka, u slučajevima iz članka 233.
stavka 2. ovoga Zakona, naknadu za izvanredni nadzorni zdravstveni pregled
snosi vozač.

(5) Visinu naknade za zdravstveni pregled utvrđuje ministar zdravstva.

Članak 238.

(1) Ako se na nadzornom zdravstvenom pregledu utvrdi da vozač više nije
sposoban sigurno upravljati vozilom za koje mu je izdata vozačka dozvola,
organizacija zdravstva dužna je izdati uvjerenje i dostaviti ga u roku
od osam dana policijskoj upravi, odnosno policijskoj postaji koja vozača
vodi u evidenciji, odnosno koja je vozača uputila na pregled.

(2) Ako se na zdravstvenom pregledu utvrdi da kandidat za vozača nije
duševno ili tjelesno sposoban za upravljanje vozilima, organizacija zdravstva
u kojoj je pregled obavljen dužna je o tome obavijestiti u roku od osam
dana policijsku upravu, odnosno policijsku postaju na području koje kandidat
za vozača ima prebivalište, odnosno na čijem području stranac ima prijavljen
privremeni ili produženi boravak ili je trajno nastanjen.

(3) Ako se na zdravstvenom pregledu ili liječenju utvrdi ili opravdano
sumnja da vozač boluje od bolesti zbog koje se ne može izdati vozačka dozvola,
organizacija zdravstva ili osoba koja vozaču pruža zdravstvenu zaštitu
dužna je u roku od osam dana o tome obavijestiti policijsku upravu, odnosno
policijsku postaju prema mjestu prebivališta vozača, odnosno mjestu privremenog
ili produženog boravka ili trajnog nastanjenja stranca.

(4) Liječnika i organizaciju zdravstva iz stavka 3. ovoga članka ne
veže obveza čuvanja liječničke (profesionalne) tajne.

Članak 239.

Organizacije zdravstva koje obavljaju zdravstvene preglede kandidata
za vozače i vozača, dužne su voditi evidenciju o tim pregledima.

Članak 240.

(1) Zdravstvenu sposobnost vozača i kandidata za vozače koji nisu zadovoljni
ocjenom organizacije zdravstva u kojoj su pregledani, te vozača i kandidata
za vozače čija je zdravstvena sposobnost različito ocijenjena u jednoj
ili više organizacija zdravstva, utvrđuje drugostupanjsko zdravstveno povjerenstvo
koje osniva ministar zdravstva.

(2) Kandidata za vozača, kojem je izdano uvjerenje da je duševno i tjelesno
sposoban za upravljanje vozilima, a za kojeg se opravdano sumnja da zbog
zdravstvenih razloga nije sposoban za vozača, policijska uprava, odnosno
policijska postaja uputiti će na zdravstveni pregled povjerenstvu iz stavka
1. ovoga članka.

(1) Naknadu za zdravstveni pregled u slučajevima iz stavka 1. ovoga
članka plaća vozač, odnosno kandidat za vozača.

(2) Naknadu za zdravstveni pregled iz stavka 2. ovoga članka plaća kandidat
za vozača ako se utvrdi da nije sposoban za upravljanje vozilom. Ako se
utvrdi da je kandidat za vozača sposoban za upravljanje vozilom, naknadu
plaća policijska uprava, odnosno policijska postaja koja ga je uputila
na pregled.

Članak 241.

Pravne i fizičke osobe, državna tijela i tijela lokalne samouprave,
dužni su brinuti se o tome da vozači njihovih vozila udovoljavaju propisanim
zdravstvenim uvjetima i drugim uvjetima potrebnim za sigurno upravljanje
vozilima.

6. TRAJANJE UPRAVLJANJA MOTORNIM
VOZILOM

Članak 242.

(1) Vozač koji upravlja autobusom ili teretnim motornim vozilom ili
skupom vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 3.500 kg ne smije
neprekidno upravljati vozilom duže od pet sati.

(2) Neprekidnim upravljanjem vozilom iz stavka 1. ovoga članka smatra
se vrijeme za koje vozač nije imao prekid od najmanje pola sata.

(3) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, vozač autobusa i tramvaja u javnom
gradskom i prigradskom prijevozu putnika smije neprekidno upravljati vozilom
do najdulje sedam sati, uz uvjet da na polaznim postajama ima odmor od
najmanje pet minuta.

(4) Ukupno trajanje upravljanja motornim vozilima iz stavka 1. i 3.
ovoga članka ne smije biti duže od osam sati u toku 24 sata.

(5) Odredbe stavka 1., 2. i 4. ovoga članka shodno se primjenjuju i
na instruktora vožnje kada obavlja obuku iz nastavnog predmeta upravljanje
vozilom.

Članak 243.

(1) Vozač koji upravlja vozilom iz članka 242. stavka 1. ovoga Zakona
mora, prije početka svojega radnog dana, imati neprekidan odmor od najmanje
12 sati a vozač koji upravlja vozilom iz članka 242. stavka 3. ovoga Zakona
mora, prije početka svojega radnog dana, imati neprekidan odmor od najmanje
11 sati.

(2) Ako se u upravljanju vozilom iz članka 242. stavka 1. ovoga Zakona
vozilom smjenjuju dva vozača i ako se u vozilu nalazi uređen ležaj koji
omogućuje jednom od njih da se odmara u ležećem položaju, svaki vozač mora
imati neprekidni odmor od najmanje osam sati u toku svakih 30 sati putovanja.

(3) Neprekidni odmor vozač mora koristiti izvan vozila.

(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, ako se u vozilu nalazi
uređen ležaj koji omogućuje vozaču da se odmara u ležećem položaju, vozač
može koristiti odmor na takvu ležaju uz uvjet da se za to vrijeme vozilo
ne kreće.

(5) Kad upravlja motornim vozilom, vozač iz stavka 1. ovoga članka,
mora kod sebe imati individualnu nadzornu knjižicu i u nju upisivati svoje
aktivnosti i dužan ju je pokazati na zahtjev ovlaštene osobe.

(6) Iznimno od odredbe stavka 5. ovoga članka, individualnu nadzornu
knjižicu ne mora imati vozač ako je u vozilu ugrađen uređaj koji osigurava
upis vremena vožnje članova posade, vremena provedenog u obavljanju profesionalne
aktivnosti koja ne spada u upravljanje vozilom, a i vremena odmora, brzine
vozila i prijeđene udaljenosti.

Članak 244.

Vozač koji upravlja autobusom, teretnim motornim vozilom ili skupom
vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 20 tona, kad u toku 24 sata
prelazi više od 500 km, mora biti zamijenjen drugim vozačem najkasnije
nakon osam sati upravljanja u smislu odredaba članka 242. ovoga Zakona,
odnosno nakon prijeđenih 500 km puta.

Članak 245.

Odredbe ovoga Zakona o trajanju upravljanja motornim vozilom i odmorima
vozača primjenjuju se i na vozače motornih vozila registriranih u inozemstvu
kad tim vozilima upravljaju na teritoriju Republike Hrvatske, ako međunarodnim
ugovorom nije drukčije određeno.

IX. VOZILA

1. OP&AELIG;E ODREDBE

Članak 246.

(1) Vozila u prometu na cesti moraju udovoljavati propisanim uvjetima
glede dimenzija, ukupne mase i osovinskog opterećenja te imati ispravne
propisane uređaje i opremu.

(2) Vozila koja ne udovoljavaju propisanim uvjetima glede dimenzija,
ukupne mase i osovinskog opterećenja mogu sudjelovati u prometu na javnoj
cesti ako udovoljavaju posebnim uvjetima koji omogućuju siguran i nesmetan
promet, utvrđenim u posebnim propisima.

Članak 247.

Vozila registrirana u inozemstvu mogu sudjelovati u prometu na teritoriju
Republike Hrvatske ako imaju ispravne uređaje i opremu propisane međunarodnim
konvencijoma o prometu na cestama, a glede dimenzija, najveće dopuštene
mase i osovinskog opterećenja - ako udovoljavaju uvjetima propisanim za
vozila registrirana u Republici Hrvatskoj.

2. REGISTRACIJA VOZILA NA MOTORNI POGON I PRIKLJU&EGRAVE;NIH
VOZILA

Članak 248.

(1) Vozila na motorni pogon i priključna vozila smiju sudjelovati u
prometu na cesti ako su registrirana i ako imaju važeću prometnu dozvolu,
a vozila registrirana u Republici Hrvatskoj ako imaju i važeću knjižicu
vozila.

(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ne moraju biti registrirana
vozila na motorni pogon i priključna vozila koja su prepravljena ili popravljena
i kojima se obavlja pokusna vožnja radi ispitivanja i prikazivanja njihovih
svojstava ili koja se kreću od sjedišta poduzeća u kojem su proizvedena
do skladišta te vozila na motorni pogon i priključna vozila koja se kreću
od mjesta u kojem su preuzeta do mjesta u kojem će biti registrirana -
uz uvjet da su osigurana i označena posebnim pločicama za privremeno označivanje
takvih vozila u prometu na cesti (pokusne pločice).

(3) Za vozila iz stavka 2. ovoga članka izdaje se potvrda o upotrebi
pokusnih pločica.

(4) Kad upravlja vozilom koje je označeno pokusnim pločicama, vozač
mora kod sebe imati važeću potvrdu i dužan ju je pokazati na zahtjev ovlaštene
osobe.

(5) Lake se prikolice ne registriraju prema propisima o registraciji
vozila, ali mogu sudjelovati u prometu na cestama pod uvjetom da su označene
registarskom pločicom i ako je na tehničkom pregledu utvrđeno da su ispravne.

(6) O registriranim vozilima i izdatim pokusnim pločicama vodi se evidencija.

Članak 249.

(1) Registrirati se mogu samo ona vozila na motorni pogon i priključna
vozila za koja se na tehničkom pregledu utvrdi da su ispravna.

(2) Za registrirano vozilo izdaju se prometna dozvola, registarske pločice
i knjižica vozila.

(3) Vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom mora kod sebe imati
prometnu dozvolu. Prometna dozvola i knjižica vozila ne smiju se ostavljati
u vozilu bez nadzora vozača.

Članak 250.

(1) Za registrirana vozila izdaje se jedna od ovih vrsta registarskih
pločica:

1) registarske pločice za vozila na motorni pogon i priključna vozila,
osim za motocikle, mopede, traktore i radne strojeve,

2) registarske pločice za motocikle,

3) registarske pločice za mopede,

4) registarske pločice za traktore i radne strojeve,

5) registarske pločice za vozila na motorni pogon i priključna vozila
diplomatskih i konzularnih predstavništava i misija stranih država i predstavništava
međunarodnih organizacija u Republici Hrvatskoj i njihova osoblja, stranih
trgovinskih, prometnih, kulturnih i drugih predstavništava, stranih dopisništava
i stalnih stranih dopisnika,

6) registarske pločice za vozila stranaca kojima je odobren boravak
ili trajno nastanjenje i za privremeno registrirana vozila,

7) registarske pločice za vojna vozila,

8) registarske pločice za vozila Ministarstva unutarnjih poslova,

9) registarske pločice za vozila koja ne udovoljavaju propisanim uvjetima
glede dimenzija (duljina, širina, visina), odnosno čija je najveća dopuštena
masa veća od propisane, odnosno koja premašuju dopuštena osovinska opterećenja.

(2) Vozilo registrirano u Republici Hrvatskoj ne smije napustiti teritorij
Republike Hrvatske ako ne nosi na zadnjoj strani istaknutu međunarodnu
oznaku Republike Hrvatske.

Članak 251.

(1) Vozila na motorni pogon u prometu moraju imati po dvije registarske,
odnosno pokusne pločice.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, motocikli, traktori, radni strojevi,
mopedi i priključna vozila moraju imati po jednu pločicu.

(3) Pločice i međunarodna oznaka iz članka 250. stavka 2. ovoga Zakona
na vozilu moraju biti postavljene tako da se dobro vide i da budu čitljive.

Članak 252.

Vozila oružanih snaga registriraju se po propisu što ga donosi ministar
obrane, a vozila unutarnjih poslova po propisu što ga donosi ministar unutarnjih
poslova.

Članak 253.

(1) Vozila diplomatskih i konzularnih predstavništava i misija stranih
država i predstavništava međunarodnih organizacija u Republici Hrvatskoj
i njihova osoblja, stranih trgovinskih, prometnih, kulturnih i drugih predstavništava,
stranih dopisništava i stalnih stranih dopisnika, odnosno stranaca kojima
je odobren produženi boravak ili trajno nastanjenje u Republici Hrvatskoj,
a i vozila hrvatskih državljana koji se vrate iz inozemstva u Republiku
Hrvatsku da u njoj stalno ostanu mogu sudjelovati u prometu samo ako su
registrirana u Republici Hrvatskoj.

(2) Vozila registrirana u inozemstvu koja su u vlasništvu stranaca na
privremenom boravku u Republici Hrvatskoj ili hrvatskih državljana koji
iz inozemstva privremeno dođu u Republiku Hrvatsku, mogu sudjelovati u
prometu najduže tri mjeseca od dana ulaska u Republiku Hrvatsku.

Članak 254.

(1) Motorna i priključna vozila registrirana u stranoj zemlji mogu sudjelovati
u prometu na teritoriju Republike Hrvatske samo ako imaju važeću prometnu
dozvolu i registarske pločice što ih je izdalo nadležno tijelo zemlje u
kojoj je vozilo registrirano, i međunarodnu oznaku zemlje registracije.

(2) Strano priključno vozilo koje nije registrirano mora na stražnjoj
strani imati registarsku pločicu s ponovljenim registarskim brojem vučnog
vozila.

Članak 255.

Za vozila stranaca kojima je odobren produženi boravak prometna se dozvola
izdaje s rokom važenja do dana do kojeg im je odobren produženi boravak
odnosno na vrijeme na koje im je odobren privremeni uvoz vozila ukoliko
je taj rok kraći od odobrenog boravka.

Članak 256.

(1) Pravne i fizičke osobe mogu privremeno registrirati svoja vozila
na motorni pogon i priključna vozila.

(2) Vozilo koje u Republiku Hrvatsku uđe sa stranim registarskim pločicama,
na kojima oznake i broj nisu u skladu s odredbama međunarodnih ugovora
što ih je sklopila Republika Hrvatska, mora se privremeno registrirati.

(3) Privremena registracija vozila iz stavka 1. ovoga članka ne može
se izvršiti na vrijeme kraće od 60 dana, a ni duže od 12 mjeseci.

(4) Vozila iz stavka 2. ovoga članka mogu se privremeno registrirati
i na vrijeme kraće od 60 dana. Za privremeno registrirana vozila izdaje
se prometna dozvola s rokom važenja privremene registracije.

Članak 257.

(1) Vlasnik vozila, koji ne izvrši redovni tehnički pregled u roku od
15 dana od dana proteka važenja redovnog tehničkog pregleda, odnosno važenja
prometne dozvole, dužan je odjaviti vozilo, vratiti prometnu dozvolu i
registarske pločice policijskoj upravi, odnosno policijskoj postaji koja
vozilo vodi u evidenciji.

(2) Vlasnik vozila dužan je u roku od osam dana odjaviti registrirano
vozilo te vratiti prometnu dozvolu vozila i registarske pločice ako je
vozilo uništeno ili otpisano ili ako je vlasnik promijenio prebivalište,
odnosno sjedište, a kad je vozilo otuđeno ili nestalo - dužan je vratiti
prometnu dozvolu. U istom roku vlasnik vozila dužan je prijaviti promjenu
bilo kojeg podatka koji je upisan u prometnoj dozvoli ili knjižici vozila.

Članak 258.

(1) Registraciju vozila na motorni pogon i priključnih vozila te izdavanje
pokusnih pločica obavlja policijska uprava, odnosno policijska postaja
na čijem području vlasnik ima prebivalište ili sjedište. Pokusne se pločice
mogu izdavati i prema mjestu, odnosno sjedištu poduzeća u kojem je vozilo
proizvedeno ili u kojem je neregistrirano vozilo kupljeno.

(2) Poslove registracije vozila i izdavanje pokusnih pločica mogu obavljati
i stanice za tehnički pregled vozila ako ispunjavaju propisane uvjete i
imaju ovlaštenje.

(3) Protiv rješenja stanice za tehnički pregled vozila kojim se odbija
zahtjev za registraciju može se izjaviti žalba policijskoj upravi na čijem
se području nalazi stanica za tehnički pregled vozila.

(4) Pokusne pločice mogu izdavati i poduzeća koja se bave prodajom vozila
na malo, samo za neregistrirana vozila koja prodaju, od mjesta u kojem
su kupljena, odnosno preuzeta do mjesta gdje će biti registrirana, ako
ispunjavaju propisane uvjete i za to imaju ovlaštenje.

(5) Ovlaštenje iz stavka 2. i 4. ovoga članka izdaje Ministarstvo unutarnjih
poslova nakon što stručna organizacija iz članka 280. ovoga Zakona, ako
joj je to povjereno propisom ministra unutarnjih poslova, utvrdi da su
ispunjeni propisani uvjeti.

Članak 259.

Za registraciju vozila vlasnik ne plaća upravnu pristojbu kada za to
plaća naknadu u stanici za tehnički pregled vozila.

Članak 260.

Za potvrđivanje prometne dozvole i knjižice vozila, stanica za tehnički
pregled mora imati i samo u tu svrhu upotrebljavati pečat prema propisima
o pečatima i žigovima sa grbom Republike Hrvatske.

Članak 261.

Administrativne poslove u svezi s tehničkim pregledima i poslove registracije
vozila u stanicama za tehničke preglede vozila obavljaju osobe sa najmanje
srednjom stručnom spremom i koje imaju uvjerenje stručne organizacije iz
članka 280. ovoga Zakona da su za to osposobljene, a za poslove registracije
vozila i dopuštenje (licencu) Ministarstva unutarnjih poslova.

3. TEHNI&EGRAVE;KI PREGLEDI VOZILA

Članak 262.

(1) Radi provjere tehničke ispravnosti vozila na motorni pogon i priključnih
vozila, osim radnih strojeva, obavljaju se tehnički pregledi tih vozila.

(2) Tehnički pregledi vozila jesu redovni, preventivni i izvanredni.

(3) Na tehničkom pregledu utvrđuje se ima li vozilo propisane uređaje
i opremu, jesu li ti uređaji i oprema ispravni te da li udovoljavaju propisanim
uvjetima za sudjelovanje u prometu na cesti.

(4) O obavljenome tehničkom pregledu vozila vodi se evidencija.

Članak 263.

(1) Nova motorna i priključna vozila, traktore i mopede (u daljnjem
tekstu: vozila) što sudjeluju u prometu na cestama, vlasnici su dužni podvrgnuti
redovnom tehničkom pregledu tijekom mjeseca u kojem ističe rok od 24 mjeseca
od prvog tehničkog pregleda i registracije vozila.

(2) Vozila stara dvije ili više godina, vlasnici su dužni podvrgnuti
redovnom tehničkom pregledu tijekom svakog 12. mjeseca od posljednjeg redovnog
tehničkog pregleda.

(3) Rok važenja redovnog tehničkog pregleda označava se s posebnim znakom
- naljepnicom, na prednjoj strani vozila.

Članak 264.

(1) Na vozilima koja se daju u najam (rent a car), vozilima kojima se
obavlja osposobljavanje kandidata za vozače, vozilima kojima se obavlja
taksi prijevoz, autobusima, teretnim vozilima za prijevoz opasnih tvari,
teretnim vozilima čija najveća dopuštena masa prelazi 7.500 kg i priključnim
vozilima, obavljaju se preventivni tehnički pregledi u smislu stavka 3.
ovoga članka.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, preventivnim tehničkim pregledima
ne podliježu lake prikolice, prikolice za stanovanje (karavana - kamp-prikolica),
prikolice traktora, vozila preuređena za prijevoz pčela, za zabavne radnje
i vozila radionice.

(3) Preventivni tehnički pregledi vozila obavljaju se dnevno (dnevni
preventivni tehnički pregled) i u propisanim rokovima (periodični preventivni
tehnički pregled).

Članak 265.

(1) Poduzeća i druge pravne i fizičke osobe kad proizvode, održavaju,
popravljaju ili prepravljaju vozila ili stavljaju u promet vozila, uređaje,
rezervne dijelove i opremu za vozila dužni su vozila, uređaje, dijelove
i opremu proizvoditi, stavljati u promet, održavati, odnosno popravljati
prema propisanim uvjetima nužnim za sigurno sudjelovanje vozila u prometu.

(2) Pravne i fizičke osobe koje su ovlaštene za servisiranje i popravljanje
vozila, nakon popravka vozila kojem su u prometnoj nezgodi ili na neki
drugi način bili oštećeni sklopovi i uređaji koji su bitni s gledišta sigurnosti
prometa, odnosno vozila na kojima su izvršili obimniji popravak uređaja
za upravljanje ili uređaja za zaustavljanje vozila ili ugradnju, preinaku
ili popravak uređaja za spajanje vučnog i priključnog vozila, dužne su
takvo vozilo podvrgnuti izvanrednom tehničkom pregledu i vlasniku, odnosno
korisniku vozila izdati potvrdu da je vozilo ispravno za sigurno sudjelovanje
u prometu.

(3) Izvanrednom tehničkom pregledu vlasnici su dužni podvrgnuti i vozilo
na motorni pogon ili priključno vozilo koje je isključeno iz prometa.

(4) Na izvanredni tehnički pregled uputit će se i vozilo za koje se
opravdano sumnja da mu je ovjerena tehnička ispravnost, a nije bilo na
tehničkom pregledu ili da tehnički pregled nije propisno obavljen.

(5) Vozila iz stavka 3. i 4. ovoga članka upućuje na izvanredni tehnički
pregled ovlaštena službena osoba.

Članak 266.

(1) Tehničke preglede vozila obavljaju stanice za tehničke preglede
stručne organizacije iz članka 280. ovoga Zakona koje za to ispunjavaju
propisane uvjete i imaju ovlaštenje.

(2) Tehničke preglede vozila mogu obavljati i stanice za tehničke preglede
koje su te preglede obavljale prema propisima prije stupanja na snagu ovoga
Zakona.

(3) Ovlaštenje iz stavka 1. ovoga članka izdaje Ministarstvo unutarnjih
poslova na prijedlog stručne organizacije iz članka 280. ovoga Zakona koja
će prethodno utvrditi ispunjava li stanica za tehnički pregled propisane
uvjete.

Članak 267.

(1) Tehničke preglede vozila obavljaju osobe sa završenom stručnom spremom
za zanimanje nadzornik tehničke ispravnosti vozila i imaju vozačku dozvolu
za upravljanje motornim vozilima najmanje B kategorije (u daljnjem tekstu:
nadzornik) i dopuštenje (licencu) Ministarstva unutarnjih poslova.

(2) Nadzornik može biti i osoba sa završenom najmanje srednjom stručnom
spremom prometnog, strojarskog, automehaničarskog ili autoelektričarskog
smjera, položenim posebnim ispitom za nadzornika tehničke ispravnosti vozila
kod organizacije za osposobljavanje osoba za zanimanje nadzornika, vozačkom
dozvolom za upravljanje motornim vozilima najmanje B kategorije i dopuštenjem
(licencom) Ministarstva unutarnjih poslova.

(3) Program ispita iz stavka 2. ovoga članka utvrđuje stručna organizacija
iz članka 280. ovoga Zakona.

Članak 268.

(1) Naknada za tehnički pregled i druge poslove koji se obavljaju u
stanicama za tehničke preglede vozila, prema kategorijama vozila, jednaka
je na teritoriju Republike Hrvatske.

(2) Visinu naknade iz stavka 1. ovog članka utvrđuje odlukom stručna
organizacija iz članka 280. ovoga Zakona prema propisima o nadzoru cijena.

(3) Odluka iz stavka 2. ovoga članka je opći akt iz članka 280. stavka
3. ovoga Zakona.

Članak 269.

(1) Naknadu za redovni, preventivni i izvanredni tehnički pregled vozila
iz članka 265. stavka 2. i 3. ovoga Zakona plaća vlasnik vozila.

(2) Vlasnik vozila plaća naknadu i za izvanredni tehnički pregled iz
članka 265. stavka 4. ovoga Zakona ako se utvrdi da vozilo nije ispravno
ili je tehnička ispravnost ovjerena, a vozilo nije bilo na tehničkom pregledu.

Članak 270.

Stanica za tehnički pregled vozila dužna je obavljati tehnički pregled
vozila na propisanim, ispitanim i ispravnim uređajima i opremi, prema propisima
o tehničkim pregledima i tehničkoj ispravnosti vozila.

Članak 271.

Stanica za tehnički pregled vozila ne smije ovjeriti tehničku ispravnost
vozila ni vozilo na redovnom tehničkom pregledu označiti kao ispravno,
ako vozilo nije tehnički ispravno i ako za njega nisu plaćene propisane
obveze (porez, obvezatno osiguranje, carina, naknada za ceste i dr.).

Članak 272.

Ako nadzornik na tehničkom pregledu utvrdi da su uređaji za upravljanje
ili za zaustavljanje ili za pogon na tekući plin na vozilu neispravni toliko
da bi takvo vozilo ugrozilo sigurnost prometa na cestama, zabranit će vozaču
da se vozilo uključi u promet na cesti dok se ne uklone neispravnosti.
Ako se vozač takvim vozilom uključi u promet na cesti, stanica za tehnički
pregled vozila obavijestit će o tome najbližu policijsku upravu, odnosno
policijsku postaju.

Članak 273.

Stanica za tehnički pregled vozila dužna je voditi propisane evidencije,
obrađivati podatke o tehničkim pregledima i utvrđenim neispravnostima vozila
i dostavljati ih policijskoj upravi, odnosno policijskoj postaji na čijem
području ima sjedište, a određene podatke i stručnoj organizaciji iz članka
280. ovoga Zakona, odnosno prema propisima o registraciji i tehničkim pregledima
vozila.

Članak 274.

(1) Stanica za tehnički pregled vozila dužna je održavati u ispravnom
i urednom stanju objekte, uređaje i opremu.

(2) Uređaji i oprema za tehnički pregled vozila podvrgavaju se ispitivanju
prema propisima o mjerilima i metrorološkim uvjetima najmanje svakih 12
mjeseci, a nadzoru najmanje svaka tri mjeseca.

(3) Ispitivanje uređaja i opreme prema stavku 2. ovoga članka obavlja
organizacija koja je za to ovlaštena prema propisima o mjerilima, a nadzor
obavlja stručna organizacija iz članka 280. ovoga Zakona.

Članak 275.

Upravni nadzor nad radom stanica za tehničke preglede vozila obavlja
Ministarstvo unutarnjih poslova.

Članak 276.

(1) Ako ovlašteni radnik Ministarstva unutarnjih poslova utvrdi da stanica
za tehnički pregled vozila koristi neispravne uređaje i opremu ili da objekt
i prostor ne udovoljavaju propisanim uvjetima ili da tehničke preglede
vozila obavlja osoba koja nema dopuštenje (licencu) ili ako poslove povjerene
stanici za tehnički pregled vozila ne obavlja prema propisima i prema općim
aktima stručne organizacije iz članka 280. ovoga Zakona rješenjem će joj
privremeno zabraniti rad i odrediti rok za otklanjanje utvrđenih nedostataka.

(2) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka može se izjaviti žalba
Ministarstvu unutarnjih poslova. Žalba ne odgađa izvršenje rješenja.

(3) Ako stanica za tehnički pregled vozila ne otkloni utvrđene nedostatke
u određenom roku, Ministarstvo unutarnjih poslova oduzet će joj ovlaštenje
za obavljanje tehničkih pregleda vozila.

Članak 277.

(1) Ako ovlašteni radnik iz članka 276. ovoga Zakona u obavljanju nadzora
nad radom stanica za tehnički pregled vozila utvrdi da nadzornik, odnosno
referent za poslove registracije vozila, tehničke preglede vozila ili poslove
registracije vozila, ne obavlja stručno i u skladu s propisima, ministar
unutarnjih poslova može mu oduzeti dopuštenje (licencu) na vrijeme od jedne
godine.

(2) Ako nadzornik ovjeri tehničku ispravnost vozila na kome nije izvršen
tehnički pregled ili ovjeri tehničku ispravnost vozila kojem su neispravni
uređaji za zaustavljanje, upravljanje ili za pogon na tekući plin ili da
za vozilo nisu plaćene propisane obveze, ministar unutarnjih poslova oduzet
će mu dopuštenje (licencu) za obavljanje tehničkih pregleda vozila.

Članak 278.

(1) Nadzornici i osobe koje obavljaju administrativne poslove u svezi
s tehničkim pregledima te poslove registracije vozila dužni su pristupiti
provjeri stručnosti svake druge godine.

(2) Provjeru stručnosti iz stavka 1. ovoga članka provodi stručna organizacija
iz članka 280. ovoga Zakona.

Članak 279.

Nadzorniku i osobi koja obavlja administrativne poslove, odnosno poslove
registracije vozila, koja ne pristupi provjeri stručnosti ili na toj provjeri
ne zadovolji, stanica za tehnički pregled ne smije dopustiti obavljanje
poslova tehničkog pregleda i registracije vozila za vrijeme dok na toj
provjeri ne zadovolji.

Članak 280.

(1) Poslove organiziranja i jedinstvenog provođenja tehničkih pregleda
vozila, organiziranja poslova registracije vozila u stanicama za tehničke
preglede vozila i izdavanja pokusnih pločica kao javne ovlasti, obavlja
stručna organizacija, koju na temelju javnog natječaja, ovlasti Ministarstvo
unutarnjih poslova.

(2) Ako stručna organizacija iz stavka 1. ovoga članka ne obavlja povjerene
joj poslove stručno i u skladu s propisima, Ministarstvo unutarnjih poslova
oduzet će joj ovlaštenje. Ako je stručnoj organizaciji oduzeto ovlaštenje,
poslove iz stavka 1. ovoga članka kao i stručni nadzor obavlja Ministarstvo
unutarnjih poslova.

(3) Stručna organizacija iz stavka 1. ovoga članka općim aktima: uređuje
odnose od interesa za jedinstveno organiziranje i obavljanje tehničkih
pregleda i registracije vozila u stanicama za tehničke preglede vozila
te izdavanje pokusnih pločica, utvrđuje mrežu i kriterije o dovoljnom broju
stanica za tehničke preglede vozila s obzirom na njihovu međusobnu udaljenost
i kapacitet, normative i vrednovanje rezultata rada djelatnika stanica
za tehničke preglede, utvrđuje program i način provjere stručnosti iz članka
278. ovoga Zakona, uređuje i obavlja i druge poslove na temelju ovlaštenja
određenih ovim Zakonom. Opći akti objavljuju se u "Narodnim novinama".

(4) U obavljanju poslova iz stavka 3. ovoga članka, stručna organizacija
prati i usklađuje rad, usklađuje kriterije, pruža stručnu i drugu pomoć
stanicama za tehničke preglede, obavlja stručni nadzor i druge stručne
poslove koji joj propisom ministra unutarnjih poslova budu povjereni te
surađuje sa istim ili sličnim tijelima u zemlji i svijetu.

(5) Drugi međusobni odnosi stručne organizacije, stanica za tehničke
preglede vozila te poduzeća iz članka 258. stavak 4. ovoga Zakona, uređuju
se ugovorom.

(6) Ministarstvo unutarnjih poslova obavlja nadzor nad zakonitošću općih
akata iz stavka 3. ovoga članka i može ih obustaviti od izvršenja.

(7) Upravni i stručni nadzor nad radom organizacije iz stavka 1. ovoga
članka obavlja Ministarstvo unutarnjih poslova.

Članak 281.

(1) Ako stručna organizacija utvrdi da stanica za tehnički pregled vozila
koristi neispravne uređaje i opremu ili da objekt i prostor ne udovoljavaju
propisanim uvjetima ili da tehničke preglede vozila obavlja osoba koja
nema dopuštenje (licencu) ili da stanica ne obavlja poslove u skladu s
općim aktima, Ministarstvo unutarnjih poslova rješenjem će joj privremeno
zabraniti rad i odrediti rok za otklanjanje utvrđenih nedostataka.

(2) Ako stanica za tehnički pregled vozila ne otkloni utvrđene nedostatke
u određenom roku, Ministarstvo unutarnjih poslova oduzet će joj ovlaštenje
za obavljanje tehničkih pregleda vozila.

4. ISPITIVANJE I HOMOLOGACIJA VOZILA

Članak 282.

(1) Vozila na motorni pogon i priključna vozila, odnosno njihovi dijelovi
i oprema koja se proizvode, moraju se podvrgnuti postupku homologacije
radi utvrđivanja odgovaraju li propisanim uvjetima homologacije.

(2) Za homologirana vozila, odnosno njihove dijelove ili opremu, izdaje
se certifikat sukladnosti.

(3) Za uvezena vozila, odnosno njihove dijelove ili opremu, koja imaju
certifikat sukladnosti izdan u inozemstvu, obavlja se postupak ispitivanja
- provjera vjerodostojnosti homologacije, o čemu se izdaje homologacijski
list.

(4) Certifikat sukladnosti, odnosno homologacijski list prema odredbama
stavka 1. i 3. ovoga članka, izdaje Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo.

(5) Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo poslove iz stavka 1.,
3. i 4. ovoga članka ne može prenijeti na drugu pravnu osobu.

Članak 283.

(1) Vozila na motorni pogon i priključna vozila koja se serijski ili
pojedinačno proizvode, preinačuju ili bitnije popravljaju moraju glede
konstrukcijskih osobina i uređaja bitnih za sigurno sudjelovanje u prometu,
biti podvrgnuta ispitivanju prije puštanja u promet. Tom ispitivanju podliježu
i motori, šasije i rezervni dijelovi koji su bitni za sigurnost prometa
(dijelovi uređaja za upravljanje, za zaustavljanje, za spajanje vučnog
i priključnog vozila, za davanje svjetlosnih znakova, za osvjetljavanje
ceste i sl.).

(2) Vozila za koja nisu poznati tehnički podaci potrebni za tehnički
pregled i registraciju podvrgavaju se ispitivanju konstrukcijskih osobina
i uređaja vozila radi utvrđivanja tih podataka.

(3) O tehničkim podacima utvrđenim u postupku iz stavka 1. i 2. ovoga
članka izdaje se potvrda o ispitivanju konstrukcijskih osobina i uređaja.

(4) U postupku ispitivanja vozila provjerava se jesu li vozila, odnosno
pojedini uređaji na vozilima homologirani.

Članak 284.

(1) Ispitivanje u slučajevima iz članka 283. ovoga Zakona kao i ispitivanje
konstrukcijskih osobina i uređaja vozila prema drugim propisima obavlja
organizacija koju ovlasti Ministarstvo pomorstva, prometa i veza u suglasnosti
s Ministarstvom gospodarstva.

(2) Organizacija iz stavka 1. ovoga članka dužna je obavljati ispitivanje
u skladu s propisima, normativima i tehničkim uputstvima.

Članak 285.

Potvrdu iz članka 283. stavka 3. ovoga Zakona o ispitivanju serijskih
ili pojedinačno proizvedenih vozila, motora, šasije ili rezervnog dijela
pribavlja proizvođač, a potvrdu o ispitivanju konstrukcijskih osobina i
uređaja preinačenog ili bitnije popravljenog vozila, motora, šasije ili
rezervnog dijela pribavlja vlasnik vozila.

Članak 286.

Ako je za vozilo izdana potvrda s tehničkim podacima koji ne odgovaraju
stvarnom stanju vozila ili je izdana potvrda o ispitivanju od dvije ili
više organizacija s različitim tehničkim podacima, ispitivanje konstrukcijskih
osobina i uređaja vozila obavit će povjerenstvo koje odredi Ministarstvo
pomorstva, prometa i veza.

Članak 287.

(1) Iznimno od članka 284. ovoga Zakona ispitivanje rezervoara plina
na vozilu kojem je ugrađen uređaj za pogon na plin, obavlja inspekcija
parnih kotlova.

(2) Ispitivanje uređaja i opreme za plinski pogon može obavljati i organizacija
za ispitivanje kvalitete robe.

Članak 288.

Upravni i stručni nadzor nad poslovima ispitivanja konstrukcijskih osobina
i uređaja vozila obavlja Ministarstvo pomorstva, prometa i veza.

X. POSEBNE SIGURNOSNE MJERE

Članak 289.

(1) Ovlaštena službena osoba može vozača, putnika na motociklu ili prednjem
sjedištu osobnog automobila, a pod uvjetom da svojim ponašanjem ometa ili
ugrožava promet - i drugog sudionika u prometu - podvrgnuti ispitivanju
pomoću odgovarajućih sredstava i aparata (alkometar i dr.) ili ga odvesti
na stručni pregled radi provjere ima li alkohola u organizmu, ili pokazuje
li znake alkoholne poremećenosti, odnosno nalazi li se pod utjecajem opojnih
droga ili lijekova na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati
prije ni za vrijeme vožnje.

(2) Sudionici u prometu iz stavka 1. ovoga članka dužni su podvrgnuti
se ispitivanju, odnosno stručnom pregledu.

(3) Krv i urin analizirat će se kod sudionika u prometu koji poriče
da je pod utjecajem alkohola ili da u organizmu ima alkohola ili poriče
da se nalazi pod utjecajem opojnih droga ili lijekova na kojima je označeno
da se ne smiju upotrebljavati prije ni za vrijeme vožnje ako zbog toga
ne bi nastupile štetne posljedice za njegovo zdravlje.

(4) Ako je ispitivanjem provedenim prema odredbama ovoga članka utvrđeno
da je sudionik u prometu pod utjecajem alkohola, opojnih droga ili lijekova
na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati prije ni za vrijeme
vožnje, troškove ispitivanja snosi sudionik u prometu.

Članak 290.

(1) Brzina kretanja vozila utvrđuje se pomoću uređaja za mjerenje brzine
kretanja vozila, tahografskog zapisa ili neposrednim praćenjem s vozilom.

(2) Fotografija i videozapis s podacima o utvrđenoj brzini, tahografski
zapis i zapisnik o očitanju na radaru koji nema zapis ili brzinomjera,
služe kao dokaz o utvrđenoj brzini kretanja vozila.

Članak 291.

(1) Policijska uprava, odnosno policijska postaja oduzet će vozačku
dozvolu vozaču i instruktoru vožnje za kojeg se pregledom utvrdi da je
postao tjelesno ili duševno nesposoban za upravljanje vozilima, za vrijeme
dok ta nesposobnost traje.

(2) Vozaču ili instruktoru vožnje koji ima pravo upravljati motornim
vozilima više kategorija, a to mu pravo za pojedine kategorije bude ograničeno
zbog razloga predviđenih u stavku 1. ovoga članka, poništit će se u vozačkoj
dozvoli te kategorije ili će se izdati na njegov zahtjev nova vozačka dozvola
u koju će se upisati one kategorije vozila kojima ima pravo upravljati.

(3) Vozaču ili instruktoru vožnje koji se ne podvrgne nadzornome zdravstvenom
pregledu na koji je upućen, vozačka će se dozvola oduzeti dok se tom pregledu
ne podvrgne.

Članak 292.

(1) Ovlaštena službena osoba će privremeno oduzeti vozačku dozvolu i
isključiti iz prometa vozača kojeg zatekne da upravlja vozilom ili da pokušava
upravljati vozilom ako je očito da je vozač u takvu psihofizičkom stanju
(umor, bolest, utjecaj opojnih droga ili lijekova na kojima je označeno
da se ne smiju upotrebljavati prije ni za vrijeme vožnje) da nije sposoban
sigurno upravljati vozilom (članak 197.) ili da nema pomagala za koja je
navedeno u vozačkoj dozvoli da ih mora koristiti tijekom upravljanja (članak
195. stavak 2.).

(2) Ovlaštena službena osoba postupit će na način iz stavka 1. ovoga
članka i prema vozaču iz članka 198. ovoga Zakona.

(3) Ovlaštena službena osoba isključit će iz prometa i vozača kojeg
zatekne da upravlja vozilom a nema vozačke dozvole određene kategorije
ili da upravlja vozilom u vrijeme kad mu je vozačka dozvola oduzeta.

(4) Ovlaštena službena osoba postupit će na način iz stavka 1., 2. i
3. ovoga članka i prema instruktoru vožnje koji u organizmu ima alkohola
ili pokazuje znake alkoholne poremećenosti za vrijeme kad osposobljava
kandidata za vozača te kad ga zatekne da osposobljava kandidata za vozača,
a nema vozačku dozvolu određene kategorije ili u vrijeme kada mu je vozačka
dozvola oduzeta.

(5) Ovlaštena službena osoba postupit će na način iz stavka 1. ovoga
članka prema vozaču iz članka 242. ovoga Zakona koji neprekidno upravlja
vozilom duže od pet sati, odnosno koji u roku 24 sata upravlja vozilom
duže od osam sati te prema vozaču iz članka 244. ovoga Zakona koji vozilom
u tijeku 24 sata prijeđe više od 500 km, odnosno koji upravlja vozilom
duže od osam sati.

(6) Ovlaštena službena osoba postupit će na način iz stavka 1. ovoga
članka prema sudioniku u prometu iz članka 289. stavka 2. ovoga Zakona
koji odbije da se podvrgne ispitivanju, odnosno stručnom pregledu, vozaču
koji se u naseljenom mjestu vozilom kreće brzinom većom za 50 km/sat od
dopuštene te vozaču koji napusti mjesto prometne nezgode (članak 175. stavak
1. točka 1.).

(7) U slučajevima iz stavka 2., 4. i 6. ovoga članka ovlaštena službena
osoba, uz predočenje dokaza o počinjenom prekršaju, privremeno oduzima
vozaču vozačku dozvolu do okončanja prekršajnog postupka, ali ne duže od
90 dana.

(8) Protiv oduzimanja vozačke dozvole u slučajevima iz stavka 7. ovoga
članka, vozač može u roku od osam dana uložiti prigovor prekršajnom sudu
putem policijske uprave, odnosno policijske postaje, čija je ovlaštena
službena osoba oduzela vozačku dozvolu i koja je prigovor dužna u roku
od 24 sata od zaprimanja dostaviti prekršajnom sudu.

(9) U slučajevima iz stavka 8. ovoga članka prekršajni sud dužan je
donijeti rješenje po uloženom prigovoru u roku od 30 dana od dana zaprimanja
spisa, a vrijeme za koje je vozačka dozvola oduzeta od strane ovlaštene
službene osobe, u slučaju odbitka prigovora, uračunat će se u vrijeme zaštitne
mjere oduzimanja vozačke dozvole izrečene po prekršajnom sudu.

(10) Prigovor iz stavka 8. ovoga članka ne odgađa oduzimanje vozačke
dozvole.

(11) Ovlaštena službena osoba, odnosno policijska postaja ili policijska
uprava čija je ovlaštena službena osoba oduzela vozačku dozvolu prema odredbama
stavka 1. i 5. ovoga članka dužni su vozaču vratiti dozvolu čim prestanu
razlozi zbog kojih je oduzeta, a najkasnije u roku od 24 sata od sata oduzimanja.

(12) Ako vozač iz stavka 1. i 5. ovoga članka ne preuzme oduzetu vozačku
dozvolu u roku od tri dana od dana oduzimanja, vozačka dozvola dostavit
će se tijelu u čijoj se evidenciji vodi.

(13) Ovlaštena službena osoba koja je oduzela vozačku dozvolu po odredbama
stavka 1., 2., 4., 5. i 6. ovoga članka dužna je vozaču o tome izdati potvrdu
koja sadrži: ime i prezime vozača, broj vozačke dozvole, dan i sat njezina
oduzimanja i način i mjesto njezina vraćanja.

Članak 293.

(1) Vozačima koji su kažnjeni za određene prekršaje iz ovoga Zakona,
osim novčane kazne, određuju se i kazneni bodovi.

(2) Broj kaznenih bodova određuje se od jedan do tri, ovisno o težini
prekršaja.

(3) Kazneni bodovi se evidentiraju u evidenciju vozača na temelju pravomoćne
odluke o kažnjavanju, odnosno nakon naplate kazne na mjestu izvršenja prekršaja.

(4) U slučaju stjecaja kazneni se bodovi određuju samo za prekršaj za
koji je utvrđen veći broj kaznenih bodova.

Članak 294.

(1) Vozača kojem je u roku dvije godine (24 mjeseca), zbog počinjenih
prekršaja iz ovoga Zakona, određeno najmanje pet kaznenih bodova, policijska
uprava, odnosno policijska postaja, u kojoj se vodi u evidenciji vozača,
pozvat će na predavanje o posljedicama prometnih nezgoda.

(2) Za vozača koji se iz opravdanih razloga ne odazove pozivu iz stavka
1. ovoga članka, odredit će se novi rok za primjenu te mjere.

(3) Vozač koji se ne odazove na predavanje o posljedicama prometnih
nezgoda, a svoj nedolazak ne opravda, kaznit će se na temelju članka 305.
stavka 1. točke 21. ovoga Zakona i privremeno će mu se rješenjem oduzeti
vozačka dozvola za vrijeme dok se ne odazove na predavanje. Žalba na rješenje
o privremenom oduzimanju vozačke dozvole ne odgađa izvršenje rješenja.

(4) Vozaču kojem je u roku iz stavka 1. ovoga članka, zbog počinjenih
prekršaja iz ovoga Zakona, određeno najmanje sedam kaznenih bodova, oduzet
će se vozačka dozvola u trajanju od 90 dana.

(5) Oduzeta vozačka dozvola prema stavku 4. ovoga članka vratit će se
vozaču nakon proteka roka iz stavka 4. ovoga članka, uz predočenje dokaza
da je zadovoljio na provjeri poznavanja prometnih propisa.

(6) Provjeru poznavanja prometnih propisa iz stavka 5. ovoga članka,
na zahtjev vozača, 30 dana prije isteka roka iz stavka 4. ovoga članka,
obavlja policijska uprava koja vozača vodi u evidenciji, prema propisu
što ga donosi ministar unutarnjih poslova.

(7) Vozaču, kojem u roku od četiri godine zbog počinjenih prometnih
prekršaja ponovo bude određeno sedam kaznenih bodova, oduzet će se vozačka
dozvola na 180 dana. Oduzeta vozačka dozvola vratit će se pod uvjetima
utvrđenim u stavku 5. i 6. ovoga članka.

(8) Rješenje o oduzimanju vozačke dozvole donosi policijska uprava,
odnosno policijska postaja u čijoj se evidenciji vozač vodi. Žalba na rješenje
ne odgađa izvršenje rješenja.

(9) Vozači koji su pozvani na predavanja i koji pristupe na provjeru
poznavanja prometnih propisa snose troškove predavanja, odnosno provjere
u visini koju odredi ministar unutarnjih poslova.

Članak 295.

(1) Kazneni bodovi za pojedinačni prekršaj brišu se iz evidencije po
proteku 24 mjeseca od dana kada su određeni.

(2) Vozaču prema kojem je primijenjena mjera iz članka 294. stavka 4.
i 7. ovoga Zakona, svi određeni kazneni bodovi se brišu nakon što pristupi
i zadovolji na provjeri poznavanja prometnih propisa.

Članak 296.

(1) Osobi iz članka 214. ovoga Zakona koja odbije podvrgnuti se provjeri
ili koja pri provjeri ne pokaže potrebnu stručnu osposobljenost, oduzet
će se licenca, odnosno zabraniti rad sve dok se ne podvrgnu provjeri ili
na toj provjeri ne pokažu dovoljno znanja.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka koje na provjeri ne pokažu potrebno
znanje mogu se, na svoj zahtjev, podvrgnuti ponovnoj provjeri nakon proteka
15 dana od dana provjere.

(3) Ako osobe iz stavka 1. ovoga članka i nakon tri provjere ne pokažu
dovoljno znanja, ne mogu pristupiti ponovnoj provjeri dok ne protekne šest
mjeseci od dana posljednje provjere.

Članak 297.

Vozač kojem je vozačka dozvola oduzeta (članak 291.i 294.) ili je isključen
iz prometa (članak 292.), ne smije u prometu na cesti upravljati vozilom
za vrijeme dok mu je vozačka dozvola oduzeta, odnosno dok je isključen
iz prometa.

Članak 298.

(1) Ako ovlaštena službena osoba zatekne vozilo koje zbog tehničke neispravnosti
ugrožava ili ometa druge sudionike u prometu, ili na kojem je teret nepravilno
smješten, odnosno nedovoljno osiguran, ili kojim se bez dozvole prevozi
teret čije dimenzije, odnosno masa premašuju najveće dopuštene dimenzije,
odnosno masu ili osovinsko opterećenje, ili koje se kreće cestom na kojoj
je kretanje te vrste vozila zabranjeno, ili se kreće bez zimske opreme
na dijelu ceste i u vrijeme kad je zimska oprema obvezatna, naredit će
vozaču da odmah prekine kretanje vozilom i otkloni neispravnost ili da
vozilo odveze do određenog mjesta gdje može otkloniti neispravnost, odnosno
da vozilom nastavi kretanje na cesti na kojoj je kretanje te vrste vozila
dopušteno, odnosno da upotrijebi zimsku opremu.

(2) Ovlaštena službena osoba može narediti vozaču da vozilo odveze u
stanicu za tehnički pregled vozila radi utvrđivanja neispravnosti ili odrediti
da se vozilo pregleda u pokretnoj stanici za tehnički pregled vozila. Ako
se na tom pregledu utvrdi da vozilo nije tehnički ispravno, troškove pregleda
snosi vozač.

(3) Ako vozač ne postupi po naređenju iz stavka 1. i 2. ovoga članka,
ovlaštena službena osoba isključit će vozilo iz prometa.

(4) Ovlaštena službena osoba isključit će iz prometa i vozilo koje nije
registrirano ili koje nema propisane registarske pločice ili koje nije
u propisanom roku podvrgnuto redovnom ili izvanrednom tehničkom pregledu.

Članak 299.

(1) Ovlaštena službena osoba koja je isključila vozilo iz prometa vozaču
će privremeno oduzeti registarske pločice.

(2) Policijska uprava, odnosno policijska stanica čija je ovlaštena
službena osoba privremeno oduzela registarske pločice dužne su ih vozaču
vratiti kada prestanu razlozi zbog kojih su oduzete.

(3) Ako vozač u roku od 30 dana ne otkloni razloge zbog kojih je vozilo
isključeno iz prometa i ne preuzme oduzete registarske pločice iste će
se dostaviti tijelu koje vozilo vodi u evidenciji.

(4) Ovlaštena službena osoba koja je privremeno oduzela registarske
pločice po odredbama ovoga članka dužna je vozaču o tome izdati potvrdu
koja sadrži naziv i sjedište tijela čiji je djelatnik oduzeo registarske
pločice, vrstu i registarski broj vozila, naziv tijela koje je izdalo prometnu
dozvolu, ime i prezime vlasnika vozila i njegovu adresu, ime i prezime
vozača i njegovu adresu, razlog oduzimanja, datum, vrijeme, cestu i mjesto
oduzimanja, način i vrijeme vraćanja te pečat tijela i potpis ovlaštene
službene osobe.

XI. SAVJET ZA SIGURNOST PROMETA NA CESTAMA

Članak 300.

(1) Radi promicanja i usklađivanja prometno-preventivnih aktivnosti
i prometne kulture sudionika u prometu na cestama, ministar pomorstva,
prometa i veza u Ministarstvu pomorstva, prometa i veza osniva Hrvatski
savjet za sigurnost prometa na cestama (u daljnjem tekstu: Savjet).

(2) Članovi Savjeta imenuju se iz reda znanstvenih i stručnih djelatnika
iz oblasti značajnih za sigurnost prometa na cestama te iz redova državnih
tijela i organizacija od značaja za sigurnost u prometu.

(3) Predsjednika i članove Savjeta, na prijedlog ministara, znanstvenih
i stručnih organizacija, imenuje ministar pomorstva, prometa i veza.

(4) Stručne i administrativne poslove Savjeta obavlja Ministarstvo pomorstva,
prometa i veza. Za usklađivanje i obavljanje tih poslova ministar pomorstva,prometa
i veza imenuje tajnika Savjeta. Tajnik je djelatnik Ministarstva pomorstva,
prometa i veza na neodređeno vrijeme.

(5) Savjet može osnivati svoje odbore i sekcije i u suglasnosti s ministrom
prometa i veza donosi Poslovnik o svom radu.

Članak 301.

(1) Savjet u suradnji s nadležnim tijelima brine:

1. o unapređenju prometnog odgoja i osposobljavanja mladih za sudjelovanje
u prometu,

2. o unapređenju propagandnog i informativnog djelovanja prema sudionicima
u prometu,

3. o poticanju razvoja službe pomoći i informiranja na cestama,

4. o preventivnim aktivnostima na cestama i vozilima,

5. o poticanju razvoja službe hitne medicinske pomoći na cestama,

6. o suradnji i usklađivanju s istim ili sličnim tijelima u zemlji i
svijetu,

7. o drugim preventivnim aktivnostima u sigurnosti cestovnog prometa.

(2) Savjet također razmatra i daje mišljenje nadležnim ministarstvima
o nacrtima prijedloga Zakona i drugih propisa od važnosti za sigurnost
prometa.

Članak 302.

(1) Sredstva za obavljanje aktivnosti iz članka 301. ovoga Zakona, na
osnovi godišnjeg programa rada, osiguravaju se u proračunu Republike Hrvatske.

(2) Za poslove i programe iz članka 301. ovoga Zakona, sredstva mogu
osiguravati i neposredno zainteresirane pravne ili fizičke osobe.

(3) Program rada iz stavka 1. ovoga članka, na prijedlog ministra pomorstva,
prometa i veza, utvrđuje Vlada Republike Hrvatske.

XII. KAZNENE ODREDBE

Članak 303.

(1) Novčanom kaznom od 6.000 do 25.000 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba:

1. ako ne organizira i ne obavlja nadzor nad stanjem i održavanjem javnih
cesta ili objekata na njima, nad postavljanjem prometnih znakova ili posebnih
uređaja za osvjetljavanje i označavanje obilježenih pješačkih prijelaza
i nad osiguravanjem uvjeta za siguran i nesmetan promet na javnoj cesti(članak
5.),

2. ako naredi ili dopusti da se njezinim vozilom na motorni pogon vuče
priključno vozilo protivno odredbama članka 65. ovoga Zakona,

3. ako naredi ili dopusti vučenje natovarenoga teretnog vozila s priključnim
vozilom ili bez priključnog vozila, odnosno traktora s priključnim vozilom,
protivno odredbama članka 74. ovoga Zakona,

4. ako naredi ili dopusti da se na njezino vozilo ugrade uređaji za
davanje posebnih svjetlosnih ili zvučnih znakova ili da se takvo vozilo
upotrebljava u prometu na cesti protivno odredbama članka 128. ovoga Zakona,

5. ako naredi ili dopusti da se njezino vozilo u prometu na cesti optereti
preko svoje nosivosti, ili preko dopuštenog opterećenja, ili preko najveće
dozvoljene mase ili preko mogućnosti koje dopuštaju osobine ceste i tehničko
konstrukcijske mogućnosti vozila ili ako se njegovim vozilom prevozi teret
koji nije raspoređen ili pričvršćen na način određen u članku 129. ovoga
Zakona,

6. ako glede obilježavanja cesta prometnim znakovima ne postupi po odredbama
članka 150. stavka 1. i 2. ovoga Zakona,

7. ako ne postavi ili ne održava prometne znakove na cesti tako da budu
lako uočljivi danju i noću, ili ako ne ukloni, ne dopuni ili ne zamijeni
prometne znakove koji ne odgovaraju izmijenjenim uvjetima prometa na cesti
ili zahtjevima sigurnosti prometa (članak 151.),

8. ako na cesti postavi ploče, znakove, svijetla, stupove ili druge
slične predmete kojima se zaklanja ili umanjuje vidljivost postavljenih
prometnih znakova, ili koji svojim oblikom, bojom, izgledom ili mjestom
postavljanja oponašaju ili liče na neki prometni znak, ili zasljepljuju
sudionike u prometu, ili odvraćaju njihovu pažnju u mjeri koja može biti
opasna za sigurnost prometa (članak 153.),

9. ako na javnoj cesti izvan naselja, sa suvremenim kolnikom za promet
u oba smjera,na kojem postoje samo dvije prometne trake iste ne odvoji
odgovarajućom uzdužnom crtom na kolniku, a na magistralnoj cesti ih ne
obilježi i rubnim crtama (članak 163. stavak 2.),

10. ako ne postavi odgovarajuće prometne znakove ispred prijelaza ceste
preko željezničke pruge u istoj razini (članak 164. stavak 1.),

11. ako postupi suprotno odredbama članka 168. ovoga Zakona,

12. ako ne postavi uređaj za davanje svjetlosnih znakova ili uređaj
za davanje zvučnih znakova na prijelazu ceste preko željezničke pruge u
istoj razini u slučajevima iz članka 169. ovoga Zakona,

13. ako ne postupi prema odredbama članka 170. stavka 1., 2. i 3. ovoga
Zakona,

14. ako ne obavijesti nadležnu policijsku upravu, odnosno policijsku
postaju o prijemu osobe ozlijeđene u prometnoj nezgodi ili o smrti osobe
ozlijeđene u prometnoj nezgodi (članak 180.),

15. ako poslije prometne nezgode, na zahtjev ovlaštene osobe, ne poduzme
mjere za hitno uklanjanje vozila, tereta, stvari ili drugog rasutog materijala
sa ceste ili ne osigura prohodnost ceste (članak 181. stavak 3.),

16. ako naredi ili dopusti da vozilom upravlja vozač za kojega se može
zaključiti da zbog umora, bolesti, psihičkog stanja ili uporabe opojnih
droga ili lijekova na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati
prije i za vrijeme vožnje, nije u stanju sigurno upravljati vozilom (članak
197.),

17. ako naredi ili dopusti da vozač, odnosno instruktor vožnje koji
u organizmu ima alkohola ili pokazuje znake alkoholne poremećenosti otpočne
upravljati vozilom, odnosno da osposobljava kandidata za vozača u praktičnom
upravljanju vozilom (članak 198. stavak 3.),

18. ako povjerene joj poslove ne obavlja stručno ili ih obavlja protivno
propisima (članak 208. i 280.),

19. ako naredi ili dopusti da njezinim vozilom upravlja osoba koja nema
pravo upravljati vozilom ili nema pravo upravljati vozilom one vrste ili
kategorije u koju spada vozilo ( članak 227. stavak 2.),

20. ako naredi ili dopusti da vozilom upravlja vozač koji se nije podvrgao
nadzornom zdravstvenom pregledu (članak 236.),

21. ako naredi ili dopusti da vozač autobusa ili teretnoga motornog
vozila ili skupa vozila čija je najveća dozvoljena masa veća od 3.500 kg
neprekidno upravlja vozilom duže od pet sati (članak 242. stavak 1.),

22. ako ne osigura vozaču koji upravlja autobusom, teretnim motornim
vozilom ili skupom vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 3.500
kg neprekidan odmor od najmanje l2 sati prije početka njegovoga radnog
dana (članak 243. stavak 1.),

23. ako ne osigura da se vozač koji upravlja autobusom, teretnim motornim
vozilom ili skupom vozila čija je najveća dopuštena masa veća od 20 tona,
kad u tijeku 24 sata prelazi više od 500 km, zamijeni drugim vozačem najkasnije
poslije osam sati upravljanja vozilom, odnosno poslije predjenih 500 km
puta (članak 244.),

24. ako u prometu na cesti upotrebljava vozilo koje ne ispunjava propisane
uvjete glede dimenzija, ukupne mase ili osovinskog opterećenja ili nema
ispravne propisane uređaje za upravljanje, uređaje za zaustavljanje, uređaje
za spajanje vučnog i priključnog vozila, tahograf i gume (članak 246. stavak
1.),

25. ako na vozilu koristi registarske pločice koje nisu izdate za to
vozilo (članak 249. stavak 2.),

26. ako ne vrati registarske pločice vozila kome nije produžena važnost
prometne dozvole ili tehničkog pregleda ni poslije l5 dana od proteka ili
ako u propisanom roku ne odjavi vozilo, odnosno ne prijavi promjenu podataka
upisanih u prometnoj dozvoli ili knjižici vozila (članak 257.),

27. ako proizvodi, održava, popravlja vozila ili stavlja u promet vozila,
uređaje ili rezervne dijelove za vozila protivno odredbama članka 265.
stavka 1. i 2. ovoga Zakona,

28. ako pusti u promet vozila ili njihove dijelove protivno odredbama
članka 283. ovoga Zakona,

29. ako naredi ili dopusti da vozač kome je oduzeta ili zadržana vozačka
dozvola upravlja vozilom u prometu na cesti za vrijeme za koje mu je vozačka
dozvola oduzeta ili zadržana (članak 297.),

30. ako naredi ili dopusti da u prometu na cestama sudjeluje vozilo
koje je isključeno iz prometa (članak 298. stavak 3. i 4.),

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom
od 2.500 do 5.000 kuna i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

(3) Novčanom kaznom od 2.500 do 5.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba u tijelu državne vlasti ili
tijelu jedinice lokalne samouprave i uprave.

(4) Novčanom kaznom od 3.000 do 10.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i fizička osoba koja samostalno obavlja osobnim
radom i sredstvima zanatsku ili drugu djelatnost.

(5) Ako je prekršajem iz stavka 1. ovoga članka izazvana neposredna
opasnost za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, pravna osoba
kazniti će se novčanom kaznom od 10.000 do 30.000 kuna, odgovorne osobe
iz stavka 2. i 3. ovoga članka novčanom kaznom od od 3.000 do 8.000 kuna,
a fizička osoba iz stavka 4. ovoga članka novčanom kaznom od 6.000 do 12.000
kuna.

Članak 304.

(1) Novčanom kaznom od 3.000 do 12.000 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna osoba:

1. ako naredi ili dopusti da se na kolniku i nogostupu ostave njezina
oštećena, dotrajala ili neregistrirana vozila ili da se ostave, nanesu
ili bace na kolnik i nogostup otpaci ili predmeti i tvari što mogu ometati
ili ugroziti sigurnost prometa ili zagaditi okoliš, ili ne ukloni s kolnika
i nogostupa vozilo, otpatke, predmete i tvari (članak 10. stavak 1. i 2.),

2. ako protivno odredbama članka 11. ovoga Zakona ošteti ili zauzme
javnu cestu ili njezin zaštitni pojas, odnosno kolnik ili nogostup ili
njihove dijelove,

3. ako naredi ili dopusti da se traktorom u prometu na cesti vuče zaprežno
vozilo koje nije preuređeno za traktorsku vuču ili da se vuče više od jednoga
zaprežnog vozila, ili da u prometu na cestu sudjeluje zaprežno vozilo koje
vuče traktor, a nema kotače sa pumpanim gumama ili ako zaprežno vozilo
nije priključeno traktoru krutom zglobnom vezom (članak 66.),

4. ako naredi ili dopusti da se radnim strojem u prometu na cesti vuku
priključci koji ne služe njihovoj namjeni (članak 67.),

5. ako naredi ili dopusti da se neispravno vozilo vuče protivno odredbama
članka 72. stavka 2. ovoga Zakona,

6. ako naredi ili dopusti da se njezinim vozilom prevozi teret protivno
odredbama članka 130. ovoga Zakona,

7. ako ne osigura da teret bude na vozilu noću, kao i danju u slučaju
smanjene vidljivosti, označen na način utvrđen u članku 131. ovoga Zakona,

8. ako naredi ili dopusti da se u vozilu ili na vozilu prevozi više
osoba nego što ima ugrađenih sjedala, odnosno više nego što je upisano
u prometnoj dozvoli, odnosno knjižici vozila (članak 133.),

9. ako naredi ili dopusti da se prevoze osobe u zatvorenom prostoru
vozila koji se ne može otvoriti iznutra (članak 135.),

10. ako naredi ili dopusti da se na teretnom motornom vozilu u prostoru
za smještaj tereta ili na priključnom vozilu koje vuče traktor prevoze
osobe suprotno odredbama članka 142. ovoga Zakona,

11. ako naredi ili dopusti da se za vrijeme kretanja po cesti na radnom
stroju ili njegovom priključku ili na motokultivatoru i njegovom priključnom
vozilu prevoze osobe suprotno odredbama članka 144. ovoga Zakona,

12. ako naredi ili dopusti da se na turističkom vlaku prevoze osobe
suprotno odredbama članka 146. ovoga Zakona,

13. ako naredi ili dopusti da se u prometu na cesti prevoze osobe teretnim
motornim vozilom ili priključnim vozilom na kojima je to zabranjeno (članak
147.),

14. ako bez odobrenja obavlja pokusnu vožnju na cesti vozilom na motorni
pogon ili ako ne poduzme mjere osiguranja određene u odobrenju za pokusnu
vožnju (članak 149.),

15. ako neovlašteno postavi, ukloni ili ošteti prometni znak ili izmijeni
značenje prometnog znaka (članak 152. stavak 2.),

16. ako znakove opasnosti i znakove izričitih naredbi ne prevuče reflektirajućim
tvarima ili ne osvijetli vlastitim izvorom svjetlosti, a na autocesti i
cesti rezerviranoj za promet motornih vozila, odnosno na magistralnoj cesti
i znakove obavijesti (članak 155. stavak 1.) ili postavlja znakove kojima
se ne može mijenjati značenje (članak 155. stavak 2.),

17. ako rubovi kolnika na dijelu ceste kroz tunel, kao i rubove pješačkih
otoka, otoka za usmjeravanje prometa i druge objekte na kolniku koji noću
nisu dovoljno osvijetljeni ne obilježi na način propisan u članku 161.
stavak 2. i 3. ovoga Zakona),

18. ako prilikom izvođenja radova na cesti postavi branike koji nisu
obojeni, odnosno osvijetljeni na način propisan u članku 170. stavak 4.
ovoga Zakona,

19. ako pri izvođenju radova na cesti ili iz drugih razloga, kada organizira
naizmjenično propuštanje vozila iz suprotnih smjerova jednom prometnom
trakom, ne upravlja propuštanjem vozila prema članku 171. ovoga Zakona,

20. ako na cesti, bez odobrenja, održava športsku ili drugu priredbu
ili aktivnost (članak 184.),

21. ako na cesti počne športsku ili drugu priredbu ili aktivnost prije
nego što su poduzete sve mjere osiguranja određene u odobrenju (članak
189. stavak 1.),

22. ako ne prekine športsku ili drugu priredbu ili aktivnost na cesti
u slučajevima iz članka 190. ovoga Zakona,

23. ako posebnim znakom ne označi vozilo koje prati natjecatelje na
športskoj priredbi na cesti (članak 191.),

24. ako nakon završetka športske ili druge priredbe, odnosno aktivnosti
na cesti ne ukloni sa ceste prometne znakove i druge oznake, uređaje, predmete
i objekte koji su bili postavljeni radi održavanja priredbe, odnosno obavljanja
aktivnosti, ili ako ne popravi i ne dovede u prvobitno stanje cestu i cestovne
objekte koji su bili oštećeni pri održavanju priredbe, odnosno obavljanju
aktivnosti (članak 192.),

25. ako neovlašteno osposobljava kandidate za vozače (članak 201.),

26. ako dopusti da kandidate za vozače vozila osposobljava osoba koja
ne ispunjava uvjete propisane u članku 203. i 204. ovoga Zakona,

27. ako vozilo na kome se kandidat za vozača osposobljava za praktično
upravljanje vozilom ne obilježi posebnim pločicama (članak 207.),

28. ako ne vodi ili neuredno vodi registar izdatih međunarodnih vozačkih
dozvola ili izda međunarodnu vozačku dozvolu suprotno odredbama članka
226. stavka 2. i 4. ovoga Zakona,

29. ako dozvoli da se kandidat za vozača osposobljava bez zdravstvenog
pregleda (članak 231. stavak 1.),

30. ako obavlja zdravstvene preglede a nije za to određena (članak 234.),

31. ako dopusti da zdravstvene preglede kandidata za vozača i vozača
obavljaju osobe koje nemaju određene specijalnosti (članak 235.),

32. ako ne izda i ne dostavi nadležnoj policijskoj upravi, odnosno policijskoj
postaji uvjerenje o zdravstvenoj sposobnosti vozača za kojeg se utvrdi
da nije sposoban sigurno upravljati vozilom na cesti ili ako ne obavijesti
policijsku upravu, odnosno policijsku postaju o duševnoj ili tjelesnoj
nesposobnosti kandidata za vozača i vozača (članak 238.),

33. ako naredi ili dopusti da njezinim motornim vozilom u prometu sudjeluje
vozač bez individualne kontrolne knjižice (članak 243. stavak 5.),

34. ako naredi ili dopusti da se u prometu na cestama upotrebljava vozilo
koje nema propisanu opremu ili ispravne propisane uređaje, osim uređaja
za upravljanje, uređaja za zaustavljanje, uređaja za spajanje vučnog ili
priključnog vozila, tahografa i guma (članak 246. stavak 1.),

35. ako naredi ili dopusti da njezina neregistrirana vozila sudjeluju
u prometu na cestama (članak 248. stavak 1.),

36. ako naredi ili dopusti da njezina vozila sudjeluju u prometu na
cestama bez pokusnih pločica ili poslije isteka važenja pokusnih pločica
(članak 248. stavak 2.),

37. ako naredi ili dopusti da njezino vozilo koje je bilo privremeno
registrirano sudjeluje u prometu na cestama nakon isteka važenje privremene
registracije (članak 256.),

38. ako neovlašteno izdaje pokusne pločice ili ih ne izdaje u skladu
s propisima (članak 258. stavak 2. i 4.),

39. ako za potvrđivanje prometne dozvole i knjižice vozila upotrebljava
pečat suprotno članku 260. ovoga Zakona,

40. ako naredi ili dopusti da u prometu na cestama sudjeluje njezino
vozilo kojem nije ovjeren tehnički pregled (članak 263.),

41. ako ne obavi preventivni tehnički pregled (članak 264.),

42. ako obavlja tehnički pregled vozila, a za to nema ovlaštenje ili
ga obavlja za vrijeme privremene zabrane rada (članak 266., 276. i 281.),

43. ako naredi ili dopusti da tehnički pregled vozila, odnosno poslove
u svezi s tehničkim pregledima i poslove registracije vozila obavlja osoba
koja ne ispunjava uvjete iz članka 267. i 261. ovoga Zakona,

44. ako naredi ili dopusti da se tehnički pregled vozila obavlja na
uređajima i opremi koji za to nisu propisani i ispitani, ispravni, ili
suprotno propisima o tehničkim pregledima i tehničkoj ispravnosti vozila
(članak 270.),

45. ako ne vodi propisanu evidenciju ili ne obrađuje podatke ili te
podatke ne dostavlja policijskoj upravi, odnosno policijskoj postaji te
stručnoj organizaciji (članak 273.),

46. ako ne održava u ispravnom i urednom stanju objekt, uređaje i opremu
stanice za tehnički pregled vozila ili uređaje i opremu ne podvrgava obveznom
pregledu i nadzoru (članak 274.),

47. ako naredi ili dopusti da tehničke preglede ili poslove registracije
vozila obavlja nadzornik, odnosno referent kojem je oduzeto dopuštenje
(članak 277.) ili nadzornik, odnosno osoba koja obavlja administrativne
poslove ili poslove registracije vozila u stanici za tehnički pregled koji
nisu zadovoljili na provjeri stručnosti (članak 279.),

48. ako naredi ili dopusti da se u prometu na cesti koristi vozilo s
ugrađenim uređajima za pogon na tekući plin za koji nije izdana potvrda
o ispitivanju rezervoara (članak 287.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom
od 1.000 d0 5.000 kuna i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

(3) Novčanom kaznom od 1.000 do 5.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba u tijelu državne vlasti ili
tijelu jedinice lokalne samouprave i uprave.

(4) Novčanom kaznom od 2.000 do 6.000 kuna kaznit će se za prekršaj
iz stavka 1. ovoga članka i fizička osoba koja samostalno obavlja osobnim
radom i sredstvima zanatsku ili drugu djelatnost.

(5) Ako je prekršajem iz stavka 1. ovoga članka izazvana neposredna
opasnost za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, pravna osoba
kazniti će se novčanom kaznom od 6.000 do 15.000 kuna, odgovorne osobe
iz stavka 2. i 3. ovog članka novčanom kaznom od 2.000 do 5.000 kuna, a
fizička osoba iz stavka 4. ovoga članka novčanom kaznom od 3.000 do 10.000
kuna.

Članak 305.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 500 kuna kaznit će se za prekršaj:

1. vozač koji ne zaustavi vozilo kada naiđe na vozilo kojim se prevoze
djeca, kad je to vozilo zaustavljeno na kolniku radi ulaženja ili izlaženja
djece (članak 16. stavak 4.),

2. vozač koji na cesti postupa suprotno odredbama članka 24. stavka
2. ovoga Zakona,

3. vozač koji se vozilom na cesti u naselju kreće brzinom koja je za
više od 30 km na sat veća od dopuštene brzine, odnosno vozač koji se vozilom
na cesti izvan naselja kreće brzinom koja je za više od 50 km na sat veća
od dopuštene brzine (članak 28., 29. i 30.),

4. vozač koji glede pravila prednosti prolaska postupi suprotno odredbama
članka 32. ovoga Zakona,

5. vozač koji na mjestu na kojem se prometom upravlja uređajem za davanje
znakova prometnim svjetlima, ne zaustavi svoje vozilo na znak crvenog svjetla
(članak 34. stavak 1. točka 1.),

6. vozač koji otpočne ili obavi pretjecanje ili obilaženje suprotno
odredbama članka 45. stavka 1. ovoga Zakona,

7. vozač koji obavi pretjecanje prometnom trakom namijenjenom prometu
iz suprotnog smjera, ispred vrha prijevoja ili u zavoju gdje je preglednost
ceste nedovoljna (članak 47.),

8. vozač koji pretječe vozilo koje se zaustavilo ispred obilježenog
pješačkog prijelaza radi propuštanja pješaka (članak 49.),

9. vozač koji ne zaustavi vozilo ispred obilježenog pješačkog prijelaza
kad mu je datim znakom zabranjen prolaz (članak 108. stavak 1.),

10. sudionik u prometu koji postupi suprotno odredbama članka 112. ovoga
Zakona,

11. sudionik u prometu koji ne postupi po zahtjevu izraženom pomoću
znaka ili po naredbi ovlaštenih osoba iz članka 172. stavka 1. ovoga Zakona,

12. vozač koji ne ostane na mjestu prometne nezgode (članak 175. stavak
1. i članak 176.),

13. osoba koja je neposredno sudjelovala u prometnoj nezgodi, ako uzima
alkoholna pića ili opojne droge ili lijekove na kojima je označeno da se
ne smiju upotrebljavati prije i za vrijeme vožnje, prije nego što se obavi
očevid (članak 182. stavak 1.),

14. vozač koji upravlja vozilom pod utjecajem opojnih droga ili lijekova
na kojima je označeno da se ne smiju upotrebljavati prije i za vrijeme
vožnje ili je bolestan, ili u takvom duševnom stanju da je nesposoban za
sigurno upravljanje vozilom (članak 197.),

15. vozač pod utjecajem alkohola koji počne upravljati ili upravlja
vozilom u prometu na cesti (članak 198. stavak 1.), odnosno vozač ili instruktor
vožnje ako u organizmu ima alkohola ili pokazuje znake alkoholne poremećenosti
(članak 198. stavak 3.),

16. osoba koja u prometu na cesti upravlja vozilom prije stjecanja prava
na upravljanje ( članak 217.),

17. vlasnik vozila koji ne da podatke ili dade krive podatke o identitetu
osobe kojoj je dao vozilo na upravljanje (članak 227. stavak 3.),

18. vozač koji upravlja vozilom koje nije registrirano (članak 248.),

19. vozač koji upravlja vozilom kojem je istekao rok važenja tehničkog
pregleda (članak 263.),

20. vozač ili instruktor vožnje koji odbije podvrgnuti se ispitivanju
ili stručnom pregledu, odnosno uzimanju krvi ili krvi i urina (članak 289.
stavak 2. i 3.),

21. vozač koji se ne odazove pozivu na predavanje o posljedicama prometnih
nezgoda (članak 294. stavak 3.).

(2) Za prekršaje iz stavka 1. točke 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9.,
10. i 11. izriče se i zaštitna mjera oduzimanja vozačke dozvole u trajanju
od mjesec dana.

(3) Za prekršaje iz stavka 1. točke 3., ukoliko je brzina kretanja vozila
u naselju veća od 50 km/sat, izriče se i zaštitna mjera oduzimanja vozačke
dozvole u trajanju od tri mjeseca.

(4) Za prekršaje iz stavka 1. točke 12., 14., 15. i 20. izriče se i
zaštitna mjera iz stavka 3. ovoga članka.

(5) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kojim je izazvana neposredna
opasnost za drugog sudionika u prometu ili je izazvana prometna nezgoda,počinitelj
će se kazniti novčanom kaznom u iznosu od 700 do 4.000 kuna, a vozaču će
se uz kaznu izreći i zaštitna mjera oduzimanja vozačke dozvole u trajanju
od šest mjeseci.

(6) Za prekršaj iz stavka 1. točke 17. ovoga članka, novčanom kaznom
u iznosu od 500 do 2.000 kuna kaznit će se odgovorna osoba u trgovačkom
društvu ili drugoj pravnoj osobi.

(7) Osim novčane kazne za prekršaje iz stavka 1. točke 3., 12., 14.,
15. i 20. ovoga članka, vozaču se određuju i tri kaznena boda, a za prekršaje
iz stavka 1. točke 1., 2., 4., 5,. 6., 7., 8., 9., 10., 11., 13., 16. i
17. vozaču se određuju dva kaznena boda.

(8) Vozaču koji počini prekršaj iz stavka 5. ovoga članka, nakon utvrđivanja
kaznenih bodova prema stavku 7. ovoga članka, određuju se dodatna dva kaznena
boda.

(9) Novčanom kaznom od 1.000 do 5.000 kuna kaznit će se vozač koji upravlja
vozilom za vrijeme kada mu je vozačka dozvola oduzeta ili dok je isključen
iz prometa.

Članak 306.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 200 kuna kaznit će se na mjestu izvršenja
prekršaja:

1. vozač koji se nesmanjenom brzinom kreće pored vozila javnog prijevoza
putnika ili pored autobusa kojim se obavlja prijevoz za vlastite potrebe,
zaustavljenog na stajalištu, i time ugrozi osobe koje u to vozilo ulaze
ili iz njega izlaze (članak 16. stavak 1.),

2. vozač koji ne zaustavi vozilo iza vozila javnog prijevoza putnika
ili iza autobusa kojim se obavlja prijevoz za vlastite potrebe, zaustavljenog
na stajalištu kad osobe moraju prijeći preko prometne trake ili biciklističke
staze kojom se njegovo vozilo kreće (članak 16. stavak 3.),

3. vozač koji namjerava na cesti obaviti neku radnju vozilom, a prethodno
se nije uvjerio da to može učiniti bez opasnosti za druge sudionike u prometu
ili za imovinu (članak 18. stavak 2.),

4. vozač koji pri uključivanju u promet postupi suprotno odredbama članka
20. stavak 1. ovoga Zakona,

5. vozač koji za kretanje svog vozila koristi cestu, odnosno kolnik
ili prometnu traku, odnosno stazu koja nije namijenjena za promet one vrste
vozila kojoj to vozilo pripada (članak 21.),

6. vozač koji se ne kreće desnom stranom kolnika u smjeru kretanja (članak
22. stavak 1.) ili koji vozilo u kretanju drži suprotno odredbama članka
22. stavak 2. ovoga Zakona,

7. vozač koji se kreće vozilom suprotno odredbama članka 23. ovoga Zakona,

8. vozač koji se na cesti s kolnikom za promet u oba smjera, na kojem
postoje tri prometne trake, kreće prometnom trakom koja se nalazi uz lijevi
rub ceste u pravcu kretanja vozila (članak 24. stavak 1.),

9. vozač koji brzinu kretanja svoga vozila ne prilagodi osobinama i
stanju ceste i drugim uvjetima (članak 26. stavak 1.),

10. vozač koji smanji brzinu kretanja vozila do te mjere da svojim vozilom
čini smetnje normalnom toku prometa (članak 26. stavak 2.),

11. vozač koji mijenja način upravljanja vozilom suprotno odredbama
članka 27. ovoga Zakona,

12. vozač koji se vozilom na cesti u naselju kreće brzinom koja je za
10 do 30 km na sat veća od dopuštene brzine, odnosno vozač koji se vozilom
na cesti izvan naselja kreće brzinom koja je za 30 do 50 km na sat veća
od dopuštene brzine (članak 28. i 29. i članak 30. stavak 1.),

13. vozač koji prilikom skretanja postupi suprotno odredbama članka
31. ovoga Zakona,

14. vozač koji postupi suprotno odredbi članka 33. ovoga Zakona,

15. vozač koji na raskrižju postupi suprotno odredbi članka 35. ovoga
Zakona,

16. vozač koji prilikom napuštanja raskrižja u slučaju iz članka 36.
ovoga Zakona ne propusti sve sudionike u prometu koji se kreću u smjeru
kojim je promet otvoren,

17. vozač koji na raskrižju postupi suprotno odredbi članka 37. ovoga
Zakona,

18. vozač koji obavlja mimoilaženje suprotno odredbama članka 38. ovoga
Zakona,

19. vozač koji obavlja pretjecanje ili obilaženje kad, s obzirom na
karakteristike ceste i postojeće okolnosti na cesti i u prometu, ili na
tehnička svojstva vozila, ugrožava druge sudionike u prometu (članak 41.
stavak 2.),

20. vozač koji obavlja pretjecanje s desne strane (članak 42. stavak
1.),

21. vozač koji s lijeve strane pretječe vozilo koje je na kolniku zauzelo
takav položaj i čiji vozač daje takav znak da se sa sigurnošću može zaključiti
da to vozilo skreće ulijevo (članak 42. stavak 2.),

22. vozač koji s lijeve strane pretječe vozilo koje se kreće po tračnicama
postavljenim na sredini kolnika ili ako ga pretječe sa desne strane kad
između toga vozila i desnog ruba kolnika ne postoji prometna traka (članak
42. stavak 3.),

23. vozač koji obilazi suprotno odredbi članka 43. ovoga Zakona,

24. vozač koji u slučaju iz članka 44. stavka 1. ovoga Zakona ne pomakne
svoje vozilo k desnom rubu kolnika,

25. vozač koji povećava brzinu kretanja svog vozila dok ga drugo vozilo
pretječe (članak 44. stavak 2.),

26. vozač koji u slučajevima iz članka 44. stavka 3. ovoga Zakona ne
pomakne svoje vozilo što više udesno, odnosno ne zaustavi svoje vozilo
na prikladnom mjestu,

27. vozač koji pri pretjecanju ili obilaženju ne drži svoje vozilo na
potrebnoj udaljenosti od vozila koje pretječe ili obilazi (članak 45. stavak
2.),

28. vozač koji pretječe drugo vozilo suprotno odredbama članka 48. ovoga
Zakona,

29. vozač koji pretječe drugo vozilo koje se približava obilježenom
pješačkom prijelazu ili koje prelazi pješački prijelaz (članak 49.),

30. vozač koji postupi suprotno odredbama članka 50. stavka 1. ovoga
Zakona,

31. vozač koji vozilo zaustavljeno na kolniku ne obilježi posebnim znakom
ili na način propisan u članku 62. ovoga Zakona,

32. vozač koji vozilom presijeca kolonu pješaka koja se kreće kolnikom
(članak 64.),

33. vozač koji ne drži potreban razmak kad se kreće iza drugog vozila
(članak 84. i 85.),

34. vozač koji u odnosu na pješaka koji je stupio ili stupa na obilježeni
pješački prijelaz postupi suprotno odredbama članka 108. stavka 2. i članka
109. stavka 1. i 2. ovoga Zakona,

35. vozač koji prilikom skretanja vozilom na bočnu cestu na čijem ulazu
ne postoji obilježen pješački prijelaz postupi suprotno odredbi članka
110.ovoga Zakona,

36. vozač koji se približava vozilom prijelazu ceste preko željezničke
pruge u istoj razini, na način suprotan odredbama članka 111. stavka 1.
ovoga Zakona, odnosno sudionik u prometu koji prelazi preko željezničke
pruge na način suprotan odredbi članka 111. stavka 2.ovoga Zakona,

37. vozač koji postupi suprotno odredbi članka 113. ovoga Zakona,

38. vozač vozila koji postupi suprotno odredbi članka 115. ovoga Zakona,

39. vozač vozila koji prilikom uključivanja na autocestu, odnosno isključivanja
s autoceste, postupi suprotno odredbama članka 119. ovoga Zakona,

40. vozač koji vozilom na cesti kroz tunel izvodi radnje čije je izvođenje
u tunelu zabranjeno (članak 121.),

41. sudionik u prometu koji u odnosu na vozila pod pratnjom postupi
suprotno odredbama članka 123. ovoga Zakona,

42. sudionik u prometu koji u odnosu na vozila s pravom prednosti prolaska
postupi suprotno odredbama članka 124.,126. i 127. ovoga Zakona,

43. vozač koji se vozilom kreće suprotno značenju prometnog svjetla
iz članka 159. stavak 1.ovoga Zakona,

44. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom koje je isključeno
iz prometa (članak 298. stavak 3. i 4.).

(2) Osim novčane kazne za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka vozaču
se određuje i jedan kazneni bod.

(3) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kojim je izazvana neposredna
opasnost za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, počinitelj
će se kazniti novčanom kaznom u iznosu od 500 do 1500 kuna.

(4) Vozaču koji počini prekršaj iz stavka 3. ovoga članka, nakon utvrđivanja
kaznenog boda prema stavku 2. ovoga članka, određuju se dodatna dva kaznena
boda.

Članak 307.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 150 kuna kaznit će se na mjestu izvršenja
prekršaja:

1. osoba koja postupi suprotno odredbi članka 10. stavka 1.ovoga Zakona,

2. osoba koja s kolnika ili nogostupa ne ukloni vozilo, otpatke, predmete
i tvari koje je ostavila, nanijela ili bacila, ili koje su s njezina vozila
pale, ili ih je pri zaustavljanju vozila stavila na cestu (članak 10. stavak
2.i 3.),

3. osoba koja postupi suprotno odredbama članka 11. ovoga Zakona,

4. osoba koja postupi suprotno odredbama članka 53. stavka 2. ovoga
Zakona,

5. vozač koji prilikom vučenja priključnog vozila postupi suprotno odredbama
članka 65. ovoga Zakona,

6. pješak, odnosno vodič ili gonič stoke koji postupi suprotno odredbi
članka 80. ovoga Zakona,

7. gonič ili vlasnik stoke koji pusti ili ostavi stoku na cesti bez
nadzora (članak 94. stavak 1.),

8. vozač vozila koje vuče drugo vozilo, ako postupi suprotno odredbama
članka 116. ovoga Zakona,

9. vozač koji u prometu na cesti ima ugrađene ili upotrebljava posebne
uređaje suprotno odredbi članka 128. ovoga Zakona,

10. vozač koji vozilom prevozi teret kojim se ugrožava sigurnost sudionika
u prometu ili nanosi šteta cesti ili objektima na cesti (članak 129. stavak
2. točka 1.),

11. vozač koji tijekom vožnje postupi suprotno odredbi članka 137. stavka
1. ovoga Zakona,

12. sudionik u prometu koji se ne pridržava ograničenja, zabrana ili
obveza izraženih postavljenim prometnim znacima (članak 150. stavak 4.),

13. osoba koja postupi suprotno odredbi članka 152. ovoga Zakona,

14. osoba koja postupi suprotno odredbi članka 153. ovoga Zakona,

15. vozač koji postupi suprotno odredbama članka 177. ovoga Zakona,

16. osoba koja je bila prisutna tijeku prometne nezgode ako odbije dati
osobne podatke (članak 178.),

17. vozač koji na zahtjev ovlaštene službene osobe ne preveze osobu
ozlijeđenu u prometnoj nezgodi do najbliže zdravstvene ustanove (članak
179. stavak 1.),

18. vozač ili vlasnik vozila ako ne postupi prema odredbama članka 181.
stavak 1. ovoga Zakona,

19. vozač koji upravlja vozilom one vrste ili kategorije koja nije upisana
u njegovoj vozačkoj dozvoli (članak 220. stavak 2.),

20. vozač koji postupi suprotno odredbama članka 224. stavka 1. ovoga
Zakona,

21. vlasnik vozila koji svoje vozilo da na upravljanje osobi iz članka
227. stavka 2. ovoga Zakona,

22. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom koje ne ispunjava
propisane uvjete glede dimenzija, ukupne mase ili osovinskog opterećenja,
ili nema ispravne propisane uređaje za upravljanje, uređaje za zaustavljanje,
uređaje za spajanje vučnog i priključnog vozila, tahograf, gume ili nema
tahograf, ili ako ga za vrijeme vožnje ne uključi (članak 246. stavak 1.),

23. vozač vozila koje je privremeno registrirano ako tim vozilom upravlja
poslije isteka roka važenja privremene registracije (članak 256.),

24. vlasnik vozila koji ne vrati registarske pločice vozila kojem nije
produžena važnost prometne dozvole ili tehničkog pregleda ni poslije 15
dana od proteka važenja ili ako u propisanom roku ne odjavi vozilo, odnosno
ne prijavi promjenu podataka upisanih u prometnoj dozvoli ili knjižici
vozila (članak 257.),

25. sudionik u prometu, osim vozača i instruktora vožnje, koji odbije
podvrgnuti se ispitivanju ili stručnom pregledu, odnosno uzimanju krvi
ili urina (članak 289. stavak 2. i 3.),

26. vozač koji u roku od osam dana po primljenom rješenju ne preda svoju
vozačku dozvolu policijskoj upravi, odnosno policijskoj postaji (članak
294. stavak 4.),

(2) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kojima je izazvana neposredna
opasnost za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, počinitelj
će se kazniti novčanom kaznom u iznosu od 300 do 1.000 kuna i odredit će
mu se dva kaznena boda.

Članak 308.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 100 kuna kaznit će se na mjestu izvršenja
prekršaja:

1. vozač čije vozilo, suprotno odredbama članka 17. stavka 1. ovoga
Zakona, ima na prednjoj strani svjetlosne, svjetlosno­signalne ili reflektirajuće
uređaje ili materije, koji daju svjetla crvene boje, a na zadnjoj strani
svjetla bijele boje,

2. vozač koji se vozilom na cesti u naselju kreće brzinom koja je do
10 km na sat veća od dopuštene brzine, odnosno vozač koji se vozilom na
cesti izvan naselja kreće brzinom koja je za 10 do 30 km na sat veća od
dopuštene brzine (članak 28. i 29. i članak 30. stavak 1.),

3. vozač koji obavlja mimoilaženje suprotno odredbama članka 39. ovoga
Zakona ili postupi suprotno odredbi članka 40. ovoga Zakona,

4. vozač koji ne da zvučni ili svjetlosni znak upozorenja kad je to
dužan učiniti ili ih nepotrebno upotrijebi (članak 51. i 52.),

5. vozač koji pri zaustavljanju ili parkiranju vozila ne postupi po
odredbama članka 54. ovoga Zakona,

6. vozač koji zaustavi ili parkira vozilo suprotno odredbama članka
55. ovoga Zakona,

7. vozač koji zaustavi ili parkira svoje vozilo suprotno odredbama članka
57. i 58. ovoga Zakona,

8. vozač koji na cesti ostavi vozilo, a ne poduzme sve mjere kojima
se sprečava da vozilo samo krene ili da ga neovlaštene osobe stave u pokret
( članak 63.),

9. vozač traktora koji u prometu na cesti vuče zaprežno vozilo koje
nije preuređeno za traktorsku vuču ili vuče više od jednog zaprežnog vozila,
ili vuče zaprežno vozilo koje nema kotače s pumpanim gumama, ili koje nije
priključeno traktoru krutom zglobnom vezom (članak 66.),

10. vozač koji vuče neispravno vozilo suprotno odredbama članka 69.,
70. i 71. te članka 72. stavka 2. i 3. ovoga Zakona,

11. osoba koja upravlja vučenim vozilom koje se vuče pomoću užeta ili
krute veze, ako nema odgovarajuću vozačku dozvolu (članak 73.),

12. vozač koji vuče natovareno teretno vozilo s priključnim vozilom
ili bez priključnog vozila, odnosno traktor s priključnim vozilom suprotno
odredbama članka 74. ovoga Zakona,

13. vozač koji neispravno vozilo vuče pomoću užeta ako je razmak između
vučnog i vučenog vozila kraći od 3 m (članak 75.),

14. vozač koji noću ili u slučaju smanjene vidljivosti postupi suprotno
odredbama članka 76., 77. i 78. ovoga Zakona,

15. vozač koji glede uporabe kratkih svjetala postupi suprotno odredbama
članka 81. stavak 2. ovoga Zakona,

16. vozač koji upotrebljava svjetla za označavanje vozila suprotno odredbama
članka 82. ovoga Zakona,

17. vozač koji po magli ne upotrebljava propisana svjetla ili ako ta
svjetla upotrebljava na način suprotan odredbama članka 83. ovoga Zakona,

18. vozač bicikla, mopeda i motocikla koji postupi suprotno odredbama
članka 88. ovoga Zakona,

19. vozač zaprežnog vozila koji ne upravlja zaprežnim vozilom što se
kreće po cesti ili koji zaprežno vozilo ostavi bez nadzora na cesti (članak
90.),

20. vozač zaprežnog vozila koji u prometu na cesti u zaprežno vozilo
upregne više od dvije zaprege jednu iza druge ili u prometu na cesti zapregom
vuče više od jednog vozila, ili za zaprežno vozilo priveže više od jednog
grla stoke, ili ga ne priveže sa stražnje desne strane, ili ako nema pratioca
(članak 92. i 93.),

21. osoba koja na magistralnoj cesti goni stoku ili vodi vezana više
od dva grla stoke ili dva grla stoke ne vodi krajnjom desnom stranom kolnika
(članak 96.),

22. gonič stoke koji postupi suprotno odredbama članka 97. ovoga Zakona,

23. pješak koji na obilježenom pješačkom prijelazu ili raskrižju na
kojem se prometom pješaka upravlja prometnim svjetlima za pješake ne postupi
po tim znakovima (članak 105. stavak 1.) ili postupi suprotno odredbama
članka 105. stavka 2. i 3. ovoga Zakona,

24. pješak koji prilikom prelaženja preko kolnika na mjestu na kojem
nije obilježen pješački prijelaz, ometa promet vozila (članak 106.),

25. pješak, gonič stoke i vozač vozila koje se ne smatra motornim vozilom
ili vozač motornog vozila koje ne može razviti brzinu od najmanje 40 km
na sat, ako se kreću autocestom ili cestom namijenjenom isključivo za promet
motornih vozila (članak 114. stavak 1. i 2.),

26. vozač vozila koji se na autocesti ne kreće krajnjom desnom prometnom
trakom kada ta traka nije zakrčena vozilima u koloni (članak 117. stavak
1.),

27. vozač vozila koji postupi suprotno odredbi članka 118. ovoga Zakona,

28. vozač vozila koji za vrijeme kretanja kroz tunel ne drži upaljena
kratka svjetla za osvjetljavanje ceste (članak 122.),

29. vozač koji upravlja vozilom koje je opterećeno suprotno odredbi
članka 129. stavka 1. ovoga Zakona,

30. vozač koji optereti vozilo kojim upravlja suprotno odredbama članka
129. stavka 2. točke 2. do 5. ovoga Zakona,

31. vozač koji glede smještaja tereta na vozilu ili označavanja tereta
postupi suprotno odredbama članka 130. ovoga Zakona,

32. vozač koji teret na vozilu noću, kao i danju u slučaju smanjene
vidljivosti, ne označi na način iz članka 131. ovoga Zakona,

33. vozač koji prevozi osobe u zatvorenom prostoru vozila koji se ne
može otvoriti iznutra (članak 135.),

34. vozač koji prevozi osobe suprotno odredbi članka 136. ovoga Zakona,

35. vozač ili druga osoba koja se za vrijeme vožnje ne veže sigurnosnim
pojasom (članak 138.),

36. vozač koji na teretnom motornom vozilu u prostoru za smještaj tereta
ili na priključnom vozilu koje vuče traktor prevozi osobe suprotno odredbama
članka 142. i 143. ovoga Zakona,

37. vozač koji u prometu na cesti prevozi osobe na teretnom motornom
vozilu ili na priključnom vozilu na kojem je zabranjeno prevoziti osobe
(članak 147.),

38. osoba koja se prevozi teretnim motornim vozilom u prostoru za smještaj
tereta ili priključnim vozilom koje vuče traktor ili radni stroj ako stoji
u vozilu, sjedi na stranicama vozila, na nestabilnom teretu ili na teretu
koji prelazi visinu stranica vozila (članak 148.),

39. vozač koji bez odobrenja vozilom na motorni pogon obavlja pokusnu
vožnju na cesti ili ne poduzme mjere osiguranja određene u odobrenju za
pokusnu vožnju ili za vrijeme pokusne vožnje prevozi osobe koje nisu navedene
u odobrenju (članak 149.),

40. vozač koji upravlja vozilom u pratnji natjecatelja ako vozilo ne
označi posebnim znakom (članak 191.),

41. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom, a nije mu izdana
vozačka dozvola ili je njegovoj vozačkoj dozvoli istekao rok važenja, ili
ne koristi pomagala koja su upisana u njegovu vozačku dozvolu (članak 195.),

42. osoba koja osposobljava kandidata za vozača vozila, a ne ispunjava
za to propisane uvjete i instruktor vožnje ako nema kod sebe dozvolu instruktora
vožnje i vozačku dozvolu ili ih ne pokaže na zahtjev ovlaštene službene
osobe (članak 203.),

43. vozač koji upravlja biciklom ili zaprežnim vozilom suprotno odredbama
članka 216. ovoga Zakona,

44. vozač koji ne postupi prema odredbi članka 230. ovoga Zakona,

45. vozač koji upravlja autobusom ili vozilom čija je najveća dopuštena
masa veća od 3.500 kg ili instruktor vožnje ako obavlja obuku iz nastavnog
predmeta upravljanje vozilom duže od vremena propisanog u članku 242. ovoga
Zakona,

46. vozač koji postupa suprotno odredbama članka 243. ovoga Zakona,

47. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom koje nema ispravne
propisane uređaje i opremu, osim uređaja za upravljanje, uređaja za zaustavljanje,
uređaja za spajanje vučnog i priključnog vozila, tahografa i guma (članak
246. stavak 1.),

48. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom koje nije označeno
pokusnim pločicama (članak 248. stavak 2.),

49. vozač vozila registriranog u stranoj zemlji, ako nema važeću prometnu
dozvolu, registarske pločice ili međunarodnu oznaku zemlje registracije,
ili ako vuče strano neregistrirano priključno vozilo koje nije označeno
s ponovljenim brojem vučnog vozila (članak 254.),

50. vozač ili vlasnik koji vozilo ne podvrgne izvanrednom tehničkom
pregledu (članak 265. stavak 2. i 3.),

51. vozač koji uključi u promet na cesti vozilo kojem je to nadzornik
na tehničkom pregledu zabranio (članak 272.),

52. vozač koji u prometu na cesti upravlja vozilom suprotno odredbi
članka 283. ovoga Zakona.

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kojim je izazvana neposredna
opasnost za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, počinitelj
će se kazniti novčanom kaznom u iznosu od 150 do 500 kuna.

(3) Vozaču koji počini prekršaj iz stavka 2. ovoga članka određuju se
dva kaznena boda.

Članak 309.

(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50 kuna kaznit će se na mjestu izvršenja
prekršaja:

1. vozač koji upravlja vozilom za prijevoz djece koje nije obilježeno
posebnim znakom (članak 16. stavak 5.),

2. vozač koji prije obavljanja radnji iz članka 18. ovoga Zakona ne
upozori o svojoj namjeri druge sudionike u prometu ili to ne učini pravodobno
(članak 19. stavak 1.) ili postupi suprotno odredbi članka 19. stavak 2.
ovoga Zakona,

3. vozač koji prilikom kretanja vozila unatrag postupi suprotno odredbama
članka 25. ovoga Zakona,

4. vozač koji poslije obavljenog pretjecanja ili obilaženja vozilom
ne zauzme položaj na prometnoj traci kojom se do tada kretao (članak 46.),

5. osoba koja na zaustavljenom ili parkiranom vozilu otvara vrata i
time ometa kretanje drugih sudionika u prometu ili ugrožava sigurnost prometa
(članak 56.),

6. vozač radnog stroja ako u prometu na cesti vuče priključke koji ne
služe njegovoj namjeni (članak 67.),

7. tko biciklom ili mopedom u prometu na cesti vuče priključno vozilo
suprotno odredbi članka 68. ovoga Zakona,

8. vozač bicikla i mopeda ako postupi suprotno odredbi članka 87. ovoga
Zakona,

9. vozač motocikla i mopeda i osobe koje se prevoze tim vozilom, ako
u prometu na cesti ne nose zaštitnu kacigu za vrijeme vožnje (članak 89.),

10. vozač zaprežnog vozila koji za vrijeme vožnje na cesti ne drži uzde
u rukama ili ne vodi zapregu prema odredbama članka 91. ovoga Zakona,

11. gonič stoke koji stoku ne drži što bliže desnom rubu ceste (članak
94. stavak 2.),

12. gonič koji postupi suprotno odredbama članka 98. ovoga Zakona,

13. pješak koji se nepotrebno zadržava na kolniku ili se na kolniku
igra, sanjka, skija i sl., ili se na cesti koja ima nogostup ili drugu
površinu određenu za kretanje pješaka kreće kolnikom (članak 99.),

14. pješak koji u slučaju iz članka 100. stavka 2. ovoga Zakona ometa
ili sprečava promet vozila,

15. pješak koji se kreće po kolniku suprotno odredbama članka 101.,
102. i 103. ovoga Zakona,

16. pješak koji preko kolnika i biciklističke staze ili trake prelazi
na način suprotan odredbama članka 104. ovoga Zakona,

17. vodič organizirane kolone pješaka i pješaci ako se ne kreću u koloni
po jedan, noću i danju za vrijeme smanjene vidljivosti te u drugim slučajevima
kada je to potrebno radi sigurnosti prometa, a vodič i ako je kolona duža
od 50 metara ili je razmak između kolona manji od 50 metara (članak 107.),

18. vozač bicikla, mopeda ili motocikla koji prevozi predmete šire od
50 cm sa svake strane vozila kao i vozač bicikla i mopeda koji na priključnom
vozilu prevozi predmete šire od 80 cm (članak 132.),

19. vozač koji vozilom prevozi osobe suprotno odredbama članka 133.
i 134. ovoga Zakona,

20. osoba koja se prevozi vozilom ako na bilo koji način ometa vozača
u upravljanju vozilom ili ako utječe na njega da upravlja vozilom na način
kojim se umanjuje sigurnost prometa (članak 137.),

21. osoba koja za vrijeme kretanja vozila u prometu na cesti iskače,
otvara vrata, naginje se izvan vozila ili se vozi na vanjskim dijelovima
vozila, ili na traktorskim priključcima, ili uskače u vozilo (članak 139.),

22. vozač koji za vrijeme kretanja po cesti prevozi osobe suprotno odredbama
članka 141. i 144. ovoga Zakona,

23. vozač koji u prometu na cesti nema kod sebe odobrenje za prijevoz
osoba teretnim motornim vozilom, odnosno priključnim vozilom koje vuče
traktor ili to odobrenje ne pokaže na zahtjev ovlaštene službene osobe
(članak 145.),

24. vozač koji na turističkom vlaku prevozi osobe suprotno odredbama
članka 146. ovoga Zakona,

25. kandidat za vozača koji za vrijeme upravljanja vozilom nema kod
sebe ili odbije pokazati uvjerenje da je duševno i tjelesno sposoban za
upravljanje vozilom (članak 205. stavak 2.),

26. instruktor vožnje koji na cesti osposobljava kandidata za vozača
na vozilu koje nije označeno posebnim pločicama (članak 207. stavak 1.),

27. vozač koji nema kod sebe odgovarajuću važeću vozačku dozvolu ili
je ne pokaže na zahtjev ovlaštene osobe (članak 227. stavak 1.),

28. vozač koji nema kod sebe važeću potvrdu za korištenje pokusnih pločica,
ako koristi vozilo suprotno izdanoj potvrdi ili ako je ne pokaže na zahtjev
ovlaštene osobe, ili vozilom vuče laku prikolicu koja nema registarsku
pločicu (članak 248. stavak 4. i 5.),

29. vozač koji nema kod sebe važeću prometnu dozvolu za vozilo kojim
upravlja ili prometnu dozvolu ne pokaže na zahtjev ovlaštene osobe ili
ju ostavi u vozilu bez nadzora (članak 249. stavak 3.),

30. vozač vozila koji nema propisan broj registarskih pločica ili na
kojem su te pločice ili međunarodna oznaka postavljene tako da se dobro
ne vide ili nisu čitljive (članak 251.).

(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka, kojim je izazvana neposredna
opasnost za drugog sudionika u prometu ili prometna nezgoda, počinitelj
će se kazniti novčanom kaznom u iznosu od 120 do 300 kuna.

Članak 310.

(1) Novčane kazne naplaćene prema ovom Zakonu prihod su Republike Hrvatske
a koriste se prema odluci Vlade Republike Hrvatske iz proračuna Republike
za financiranje preventivnih aktivnosti u cestovnom prometu (informativno-propagandna
djelatnost, školske i prometne jedinice mladeži, preventivne aktivnosti
Hrvatskog savjeta za sigurnost prometa, hitna medicinska pomoć i sl.).

(2) Osoba koja je kažnjena za prekršaj iz ovoga Zakona, snosi i sve
troškove koji su tim prekršajem izazvani ili su nastali radi utvrđivanja
i dokazivanja tog prekršaja.

Članak 311.

(1) Novčanu kaznu na mjestu izvršenja prekršaja naplaćuju ovlaštene
službene osobe Ministarstva unutarnjih poslova.

(2) Sudioniku u prometu koji ne plati novčanu kaznu na mjestu izvršenja
prekršaja, ovlaštena službena osoba izdat će uplatnicu kojom sudionik može
kaznu platiti u roku od osam dana.

(3) Vozaču koji kaznu za koju su određeni kazneni bodovi, ne plati u
roku iz stavka 2. ovoga članka, ili u istom roku ne uloži prigovor policijskoj
upravi čija je ovlaštena službena osoba utvrdila prekršaj, umjesto naplate
novčane kazne odmjerit će se dvostruki broj kaznenih bodova od bodova utvrđenih
za počinjeni prekršaj.

(4) Radi osiguranja izvršenja kazne ili zaštitne mjere, odnosno prisustva
u prekršajnom postupku, ovlaštena službena osoba može od stranca privremeno
zadržati putovnicu do okončanja postupka, a najduže do 48 sati.

Članak 312.

Ako instruktor vožnje izgubi pravo upravljati vozilima na temelju članka
294. ovoga Zakona ili mu bude izrečena zaštitna mjera oduzimanja vozačke
dozvole, on se za to vrijeme ne smije baviti osposobljavanjem kandidata
za vozače u praktičnom upravljanju vozilom.

Članak 313.

(1) O izrečenim kaznama, zaštitnim mjerama, kaznenim bodovima, mjerama
sigurnosti, prometnim nezgodama i njihovim posljedicama te o vozačima vozila
i vozilima vode se evidencije.

(2) Evidencije iz stavka 1. ovoga članka vodi Ministarstvo unutarnjih
poslova.

(3) Tijelo koje izrekne kaznu, odnosno zaštitnu mjeru ili mjeru sigurnosti,
dužno je o izrečenoj kazni, odnosno mjeri obavijestiti Ministarstvo unutarnjih
poslova u roku od osam dana od pravomoćnosti, odnosno izvršnosti.

(4) S podacima iz evidencije iz stavka 1. ovoga članka mogu se koristiti
pravosudni organi, tijela koja vode prekršajni postupak, Ministarstvo unutarnjih
poslova, znanstvene, zdravstvene i druge institucije, organizacije i tijela
koja se bave pitanjima sigurnosti prometa te pravne i fizičke osobe koje
obavljaju javni prijevoz i prijevoz za vlastite potrebe.

Članak 314.

(1) Trajanje zaštitne mjere oduzimanja vozačke dozvole računa se od
dana oduzimanja na temelju pravomoćnog rješenja o izricanju te mjere.

(2) Vrijeme provedeno na izdržavanju kazne zatvora ne računa se u vrijeme
trajanja zaštitne mjere iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 315.

(1) Izvršenje zaštitne mjere oduzimanja vozačke dozvole može se odgoditi,
osim za prekršaje iz članka 305. točke 14., 15. i 20. ovoga Zakona, ako
tijelo koje vodi prekršajni postupak utvrdi da se, prema okolnostima u
kojima je prekršaj počinjen i prema ponašanju počinitelja nakon počinjenog
prekršaja, a s obzirom na njegovo ranije ponašanje u prometu, može očekivati
da on i bez izvršenja te mjere neće ubuduće činiti prekršaje u prometu
na cesti.

(2) Tijelo koje vodi prekršajni postupak, profesionalnim vozačima, instruktorima
vožnje i strancima, ako bi se bezuvjetnim izricanjem zaštitne mjere ugrozila
njihova egzistencija, odgoditi će izvršenje zaštitne mjere oduzimanja vozačke
dozvole, osim za prekršaje iz članka 300. točke 14., 15. i 20. ovoga Zakona,
uz uvjet da počinitelj prekršaja u određenom roku, koji ne može biti kraći
od jedne ni duži od dvije godine, ne počini drugi prekršaj iz ovoga Zakona
za koji se može izreći zaštitna mjera.

(3) U rješenju o prekršaju kojim je izrečena mjera iz stavka 1. i 2.
ovoga članka odredit će se vrijeme trajanja te mjere i vrijeme za koje
se odgađa njezino izvršenje.

Članak 316.

(1) Odgođeno izvršenje zaštitne mjere oduzimanja vozačke dozvole opozvat
će se ako počinitelj prekršaja, u roku za koje je izvršenje odgođeno, počini
novi prekršaj za koji je propisano izricanje te zaštitne mjere.

(2) Ako tijelo koje vodi prekršajni postupak izrekne počinitelju prekršaja
novu zaštitnu mjeru oduzimanja vozačke dozvole i opozove odgođeno izvršenje
ranije zaštitne mjere, vrijeme trajanja nove zaštitne mjere zbrojit će
se s vremenom trajanja ranije izrečene a odgođene zaštitne mjere i izreći
će se jedna zaštitna mjera čije ukupno trajanje ne može biti duže od dvije
godine.

(3) Izvršenje zaštitne mjere iz stavka 2. ovoga članka ne može se odgađati.

Članak 317.

Uz uvjet reciprociteta, protiv osobe koja ima prebivalište u Republici
Hrvatskoj, a u stranoj zemlji počini prometni prekršaj po propisima te
zemlje, pokrenut će se u Republici Hrvatskoj prekršajni postupak ako to
zahtijeva nadležno strano tijelo, a osoba za isti prekršaj može biti kažnjena
po hrvatskim propisima, ako za taj prekršaj nije bila kažnjena u zemlji
u kojoj je prekršaj počinjen.

Članak 318.

(1) Ako vozač koji ima inozemnu vozačku dozvolu počini na teritoriju
Republike Hrvatske prekršaj za koji je ovim Zakonom propisano da se mora
izreći zaštitna mjera oduzimanja vozačke dozvole, tom se vozaču, umjesto
oduzimanja vozačke dozvole, može izreći zaštitna mjera zabrane korištenja
inozemne vozačke dozvole na teritoriju Republike Hrvatske.

(2) Zabrana korištenja inozemne vozačke dozvole upisat će se u inozemnu
vozačku dozvolu osobe kojoj je izrečena, a njeno se trajanje računa od
dana kada je upisana.

Članak 319.

Ako maloljetnik počini prekršaj propisa o sigurnosti prometa na cestama,
novčanom kaznom propisanom za počinjeni prekršaj kaznit će se roditelj,
usvojitelj, odnosno skrbnik maloljetnika, ako je prekršaj učinjen kao posljedica
propusta dužnosti skrbi o maloljetniku.

Članak 320.

Instruktor vožnje pod čijim se nadzorom kandidat za vozača obučava u
upravljanju vozilom u prometu na cesti, kaznit će se za prekršaj što ga
počini kandidat za vozača, osim ako nije bio u mogućnosti spriječiti prekršaj.

XIII. OVLAŠTENJA ZA DONOŠENJE PROPISA ZA IZVRŠENJE OVOGA ZAKONA

Članak 321.

(1) Ovlašćuje se ministar unutarnjih poslova da:

1. donese propise o načinu evidentiranja, praćenja i objave podataka
o izrečenim kaznama, mjerama sigurnosti, zaštitnim mjerama, kaznenim bodovima,
prometnim nezgodama i njihovim posljedicama; uvjetima za upravljanje i
način prijevoza na određenim kategorijama motornih vozila i vozila na motorni
pogon policije; programu i načinu osposobljavanja i djelovanja školskih
i prometnih jedinica mladeži; sadržaju, obliku i načinu izdavanja i oduzimanja
dopuštenja (licence), o programu i načinu predavanja o posljedicama prometnih
nezgoda i programu i načinu provjere poznavanja propisa, o sadržaju, obliku,
veličini i boji obrazaca u svezi s propisima koje donosi te o uvjetima
koje mora ispunjavati stručna organizacija iz članka 280. ovoga Zakona,

2. u suglasnosti s ministrom pomorstva, prometa i veza donese propise
o: odori i oznakama školskih i prometnih jedinica mladeži; o znacima što
ih sudionicima u prometu na cesti daju ovlaštene osobe; vozačkim dozvolama,
registraciji vozila i tehničkim pregledima vozila; o posebnim uvjetima
glede dobnih granica za vozače motornih vozila kategorije C u skupnom prijevozu
ljudi; sadržaju, obliku, veličini i boji obrasca prometne i vozačke dozvole
i knjižice vozila, posebnom znaku kojim se označava važenje tehničkog pregleda
te drugih obrazaca u svezi s propisima koje donosi.

(2) Ovlašćuje se ministar pomorstva, prometa i veza da:

1. u suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova donese propise o prometnim
znakovima i signalizaciji na cestama; propis o posebnom znaku za označavanje
vozila invalida; propis o obilježavanju vozila kojim se prevoze djeca;
propis o osnovnim uvjetima kojima javne ceste i njihovi elementi moraju
udovoljavati s gledišta sigurnosti prometa; propis o odori i načinu zaustavljanja
prometa na prijelazima ceste preko željezničke pruge u istoj razini,

2. u suglasnosti s ministrom gospodarstva donese propise o uvjetima,
postupku i načinu ispitivanja vozila; o tome što se smatra proizvodnjom,
preinakom i bitnijim popravkom; o stručnoj spremi djelatnika koji obavljaju
ispitivanje; o obliku i sadržaju potvrde o ispitivanju; o vođenju evidencije
o izdanim potvrdama te o davanju na korištenje podataka o ispitivanju vozila,

3. u suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova i ministrom gospodarstva
donese propise o dimenzijama, ukupnoj masi i osovinskom opterećenju vozila;
o uređajima i opremi koje moraju imati vozila i o uvjetima kojima moraju
udovoljavati uređaji i oprema vozila u prometu na cestama,

4. u suglasnosti s ministrom rada i socijalne skrbi donese propise o
ukupnom trajanju vremena upravljanja vozilom; o načinu rada udvojenih posada
na vozilima; o odmorima vozača u svezi s upravljanjem vozilom; o obliku
i sadržaju obrasca individualne nadzorne knjižice i uputstvo za njezinu
popunu.

(3) Ovlašćuje se ministar prosvjete i športa da:

1. u suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova i ministrom pomorstva,
prometa i veza donese propise o prostoru, nastavnim sredstvima, pomagalima
i opremi koja omogućuje nesmetano osposobljavanje kandidata za vozače vozila
pojedine vrste ili kategorije vozila; o razlozima, uvjetima i postupku
utvrđivanja privremene ili trajne zabrane obavljanja djelatnosti autoškola;
o uvjetima i načinu oposobljavanja kandidata za vozače; o evidenciji i
dokumentaciji koju vode autoškole; donese nastavni plan i program osposobljavanja
kandidata za vozače, popis nastavnih sredstava i pomagala za realizaciju
sadržaja programa osposobljavanja te uvjete koje mora ispunjavati stručna
organizacija iz članka 208. ovoga Zakona; popis o sadržaju, obliku i načinu
izdavanja i oduzimanja dopuštenja (licence), te o sadržaju, obliku, veličini
i boji obrazaca u svezi s propisima koje donosi; o programu, sadržaju i
načinu posebne provjere osoba iz članka 214. ovoga Zakona i uvjetima koje
mora ispunjavati organizacija za provođenje te provjere; o stupnju i profilu
stručne spreme ispitivača, odnosno ispitnog povjerenstva i drugim uvjetima
za članove ispitnog povjerenstva; o uvjetima i načinu polaganja vozačkog
ispita te evidencijama u svezi s propisima koje donosi,

2. u suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova i ministrom pomorstva,
prometa i veza i ministrom zdravstva utvrdi program vozačkog ispita.

(4) Ovlašćuje se ministar zdravstva da:

1. propiše uvjete za obavljanje zdravstvenih pregleda, vrstu i opseg
pregleda, način vođenja evidencije i medicinske dokumentacije, izdavanje
uvjerenja i izvještavanja o zdravstvenoj sposobnosti vozača i kandidata
za vozače te da odredi zdravstvene organizacije za obavljanje tih pregleda,

2. u suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova odredi zdravstvenu organizaciju
ili tijelo koje će obavljati analizu krvi ili krvi i urina radi utvrđivanja
alkoholiziranosti vozača i drugih sudionika u prometu, propiše uvjete koje
ta organizacija ili tijelo mora ispunjavati, način i postupak uzimanja
krvi i urina te utvrdi naknadu za obavljanje tih poslova,

3. u suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova propiše uvjete o prostoru,
nastavnim sredstvima, priručniku i opremi za provođenje nastave, pružanje
prve pomoći i drugim uvjetima koje trebaju osigurati ustanove iz članka
201. stavka 2., sadržaju programa osposobljavanja kandidata za vozače i
predavače iz predmeta pružanje prve pomoći, provođenju ispita i ispitnom
povjerenstvu te o sadržaju, obliku i veličini potvrde o položenom ispitu
te evidencijama u svezi s propisima koje donosi.

(5) Ovlašćuje se ministar graditeljstva i zaštite okoliša da donese
propis o odori osoba koje obavljaju nadzor parkiranja na mjestima gdje
je to vremenski ograničeno.

(6) Ovlašćuje se ministar obrane da donese propise o programu i načinu
polaganja vozačkog ispita vojnih osoba, kao i propise o registraciji vojnih
vozila te da, u suglasnosti s ministrom unutarnjih poslova, propiše način
nadzora vojnih vozila u prometu na cestama.

(7) Ovlašćuje se ravnatelj Državnog zavoda za normizaciju i mjeriteljstvo
da donese propise o homologaciji vozila.

XIV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 322.

(1) Autoškole dužne su uskladiti organizaciju i djelatnost prema odredbama
Zakona o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne novine", br.
84/92.) u roku tri mjeseca od dana stupanja na snagu provedbenih propisa
iz članka 316. toga Zakona.

(2) Autoškole koje ne ispune propisane uvjete za osposobljavanje kandidata
za vozače prestaju s radom u roku iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 323.

Instruktori vožnje koji su uvjete za osposobljavanje kandidata za vozače
stekli po ranijim propisima i koji imaju 20 godina vozačkog iskustva, pet
godina radnog iskustva na poslovima instruktora vožnje, a navršili su 50
godina života, mogu osposobljavati kandidate za vozače iako nemaju završenu
stručnu spremu za zanimanje instruktor vožnje.

Članak 324.

(1) Stanice za tehničke preglede vozila dužne su uskladiti organizaciju
i djelatnost u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu odgovarajućih
provedbenih propisa iz članka 277. stavka 3. i članka 316. Zakona o sigurnosti
prometa na cestama ("Narodne novine", br. 84/92.).

(2) Stanice za tehničke preglede koje ne usklade svoj rad u roku iz
stavka 1. ovoga članka, prestaju s radom danom isteka tog roka.

Članak 325.

Djelatnicima koji su prije stupanja na snagu Zakona o sigurnosti prometa
na cestama ("Narodne novine", br. 84/92.) položili ispit za nadzornike
te referentima za registraciju vozila koji su položili odgovarajući ispit
u Centru za vozila Hrvatske, Ministarstvo unutarnjih poslova izdat će dopuštenje
(licencu).

Članak 326.

Stručne organizacije iz članka 205. i 277. te organizacija iz članka
280. Zakona o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne novine",
br. 84/92.) dužne su organizirati svoju djelatnost i donijeti akte propisane
tim Zakonom u roku 30 dana od dana dobijanja ovlaštenja.

Članak 327.

(1) Registarske pločice i prometne dozvole izdane po dosadašnjim propisima
zamijenit će se u roku godine dana od stupanja na snagu odgovarajućih provedbenih
propisa iz članka 316. Zakona o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne
novine", br. 84/92.).

(2) Vozačke isprave izdane po dosadašnjim propisima zamijenit će se
u roku tri godine od stupanja na snagu Zakona o sigurnosti prometa na cestama
("Narodne novine", br. 84/92.).

Članak 328.

(1) Obrasce, registre, registarske i druge pločice u svezi vozačkih
dozvola i registracijom vozila izrađuje Ministarstvo unutarnjih poslova
ili organizacija koju ono za to ovlasti.

(2) Obrasce i registre u svezi tehničkih pregleda vozila propisuje ministar
unutarnjih poslova a izrađuje stručna organizacija iz članka 280. ovoga
Zakona.

(3) Cijene obrazaca, registara, registarskih i drugih pločica iz stavka
1. ovoga članka određuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 329.

(1) Ministri ovlašteni Zakonom o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne
novine", br. 84/92.) za donošenje odluka i propisa donijet će ih u
roku 30 dana od stupanja na snagu toga Zakona.

(2) Ministri koji su tim Zakonom ovlašteni za donošenje provedbenih
propisa, ovlašćuju se da u njima mogu propisati i prekršaje te odrediti
novčane kazne za te prekršaje.

Članak 330.

Do donošenja provedbenih propisa iz članka 316. Zakona o sigurnosti
prometa na cestama ("Narodne novine", br. 84/92.), osim odredbi
koje su suprotne odredbama toga Zakona primjenjuju se propisi preuzeti
člankom 2. Zakona o preuzimanju saveznih zakona iz oblasti unutarnjih poslova
koji se u Republici Hrvatskoj primjenjuju kao republički propisi ("Narodne
novine", br. 53/91.) i to:

1. Pravilnik o prometnim znakovima na cestama,

2. Pravilnik o znacima što ih sudionicima u prometu na cestama daju
ovlaštene osobe,

3. Pravilnik o osnovnim uvjetima kojima javne ceste izvan naselja i
njihovi elementi moraju udovoljavati s gledišta sigurnosti prometa,

4. Pravilnik o dimenzijama, ukupnim masama i osovinskom opterećenju
vozila te o osnovnim uvjetima kojima moraju udovoljavati uređaji i oprema
na vozilima u prometu na cesti,

5. Pravilnik o zdravstvenim uvjetima koje moraju ispunjavati vozači
motornih vozila,

6. Pravilnik o tehničkim pregledima vozila ("Narodne novine",
br. 55/76.),

7. Pravilnik o načinu obilježavanja vozila kojim se prevoze djeca,

8. Pravilnik o ukupnom trajanju upravljanja vozilom, odmorima vozača
i načinu rada udvojenih posada na vozilima, u obimu koji utječe na sigurnost
upravljanja vozilom.

Pod uvjetom iz stavka 1. ovoga članka također se primjenjuje i:

1. Pravilnik o zdravstvenim pregledima o duševnoj i tjelesnoj sposobnosti
za upravljanje vozilima na motorni pogon ("Narodne novine", br.
30/77.),

2. Pravilnik o načinu i postupku vađenja krvi i uzimanja mokraće za
analizu radi utvrđivanja koncentracije alkohola kod vozača i drugih sudionika
u prometu ("Narodne novine", br. 26/77.),

3. Pravilnik o registraciji motornih i priključnih vozila, obrascu prometne
i vozačke dozvole ("Narodne novine", br. 54/91., 6/92. i 35/92.),

4. Pravilnik o registraciji vozila ("Narodne novine", br.
46/84.),

5. Pravilnik o registraciji vozila Ministarstva unutarnjih poslova ("Narodne
novine", br. 34/91.),

6. Pravilnik o tehničkim pregledima vozila ("Narodne novine",
br. 7/77.),

7. Pravilnik o preventivnim tehničkim pregledima vozila ("Narodne
novine", br. 14/83.),

8. Pravilnik o vozačkim dozvolama ("Narodne novine", br. 55/76.),

9. Pravilnik o obrascu dozvole za vozača instruktora i načinu vođenja
evidencije o izdanim dozvolama ("Narodne novine", br. 55/76.),

10. Naredba o ograničenju prometa na cestama ("Narodne novine",
br. 29/91.),

11. Naredba o prometu vozila na motorni pogon i priključnih vozila na
cestama u zimskim uvjetima ("Narodne novine", br. 6/77., 4/85.,
53/89. i 50/90.),

12. Pravilnik o osposobljavanju, uniformi i oznakama pripadnika školskih
i omladinskih prometnih jedinica ("Narodne novine", br. 12/80.),

13. Pravilnik o osposobljavanju kandidata za vozače vozila na motorni
pogon ("Narodne novine", br. 50/91.),

14. Pravilnik o polaganju ispita za vozače vozila na motorni pogon ("Narodne
novine", br. 50/91.),

15. Pravilnik o imenovanju Komisije za provođenje vozačkih ispita ("Narodne
novine", br. 50/91.),

16. Pravilnik o ovlaštenjima Hrvatskog autokluba i načinu osiguravanja
sredstava za obavljanje poslova koji su mu povjereni ("Narodne novine",
br. 11/92.),

17. Odluka o određivanju organizacija kojoj se povjerava provođenje
vozačkih ispita ("Narodne novine", br. 72/91.).

Članak 331.

Stanice za tehničke preglede vozila osnovane prema dosadašnjim propisima,
nastavljaju s radom prema odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona
o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne novine", br. 43/96.).

Članak 332.

(1) Na ceste izgrađene prema odredbama Zakona o sigurnosti prometa na
cestama ("Narodne novine", br. 84/92., 5/93., 6/93., 26/93. i
29/94.) ne primjenjuju se odredbe članka 3. stavka 1., 2. i 3. te članka
4. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama
("Narodne novine", br. 43/96.).

(2) Opremanje postojećih branika treptavim crvenim svjetlima (članak
168. stavak 3.) mora se obaviti u roku dvije godine od stupanja na snagu
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne
novine", br. 43/96.).

(3) Do opremanja treptavim crvenim svjetlom postojeći branici moraju
biti opremljeni crvenim mirnim svjetlom.

Članak 333.

Organizacije iz članka 198. stavka 2. Zakona o sigurnosti prometa na
cestama ("Narodne novine", br. 84/92., 5/93., 6/93., 26/93. i
29/94.), koje su do dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne novine", br.
43/96.) obavljale osposobljavanje kandidata za vozače iz nastavnog predmeta
pružanje prve pomoći osobama ozlijeđenim u prometnoj nezgodi, nastavljaju
s radom prema dosadašnjim propisima.

Članak 334.

Stupanjem na snagu Zakona o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne
novine", br. 84/92.) prestaje važiti točka 4. stavak 1. članka 1.
Zakona o preuzimanju Zakona iz oblasti unutarnjih poslova koji se u Republici
Hrvatskoj primjenjuju kao republički propisi ("Narodne novine",
br. 53/91.) i Zakon o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne novine",
br. 20/90., 9/91. i 20/91. - pročišćeni tekst).

Članak 335.

Danom stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti
prometa na cestama ("Narodne novine", br. 43/96.) prestaje vrijediti
odredba članka 15. Zakona o određivanju poslova iz samoupravnog djelokruga
jedinica lokalne samouprave i uprave ("Narodne novine", br. 75/93.).

Na temelju članka 2. Zakona o izmjenama Zakona o sigurnosti prometa
na cestama ("Narodne novine", br. 54/96.), Odbor za zakonodavstvo
Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske na sjednici održanoj 9. srpnja
1996. utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o sigurnosti prometa na cestama.

Pročišćeni tekst Zakona o sigurnosti prometa na cestama obuhvaća Zakon
o sigurnosti prometa na cestama ("Narodne novine", br. 84/92.)
te njegove izmjene i dopune objavljene u "Narodnim novinama",
br. 5/93., 6/93., 26/93., 29/94., 43/96., 46/96. i 54/96. u kojima je naznačeno
vrijeme njihova stupanja na snagu i početka primjene.

Klasa: 340-08/95-01/03
Zagreb, 9. srpnja 1996.

PREDSJEDNIK
ODBORA ZA ZAKONODAVSTVO
Zastupničkog doma Sabora
Republike Hrvatske
**Vice Vukojević, dipl.iur.** v. r.

Pročišćeni tekst, NN 59/1996-1186
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)