## Pravilnik o načinu ostvarivanja programa naukovanja i stručnog osposobljavanja za vezane obrte te o pravima, obvezama, praćenju, vrednovanju i ocjenjivanju naučnika

### NN 29/2002 (22.3.2002.), Pravilnik o načinu ostvarivanja programa naukovanja i stručnog osposobljavanja za vezane obrte te o pravima, obvezama, praćenju, vrednovanju i ocjenjivanju naučnika

# MINISTARSTVO ZA OBRT, MALO I SREDNJE PODUZETNIŠTVO

635

 Na temelju članka 41. Zakona o
obrtu (»Narodne novine«, broj 77/93, 90/96. i 64/01.) ministar za obrt, malo i
srednje podu­zetništvo, nakon prethodno pribavljena mišljenja Hrvatske obrt­ničke
komore i uz suglasnost ministra prosvjete i športa, donosi

## PRAVILNIK

### O NAČINU OSTVARIVANJA PROGRAMA NAUKOVANJA I STRUČNOG OSPOSOBLJAVANJA ZA VEZANE OBRTE TE O PRAVIMA, OBVEZAMA, PRAĆENJU, VREDNOVANJU I OCJENJIVANJU NAUČNIKA

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuje se način ostvarivanja programa naukovanja i
stručnog osposobljavanja za vezane obrte te prava, obveze, praćenje,
vrednovanje i ocjenjivanje naučnika.

I. NAUKOVANJE

Članak 2.

Naukovanje se sastoji od stručno-teoretskog i praktičnog dijela.
Naukovanje traje tri odnosno tri i pol godine, a ovisno o postignutim
rezultatima naučnika naukovanje se može skratiti ili produžiti najviše za jednu
godinu.

Članak 3.

Cilj je naukovanja obrazovanje i osposobljavanje naučnika za
kvalificirano obavljanje poslova u pomoćničkom zvanju.

Članak 4.

Nastava stručno-teoretskog dijela naukovanja ostvaruje se u obrtničkim i
u drugim srednjim strukovnim školama (u daljnjem tekstu: srednje strukovne
škole).

Članak 5.

Srednja strukovna škola može započeti ostvarivanje dijela nastavnog
plana i programa naukovanja koji se izvodi u školi, ako ima:

- prostor i opremu u skladu s nastavnim planom i programom;

- nastavnike i stručne suradnike potrebne za izvođenje nas­tav­nog plana
i programa;

- izvedbeni plan i program teoretskog i praktičnog dijela naukovanja
izrađen na osnovi propisanog okvirnog nastavnog plana i programa.

Odobrenje za početak izvođenja naukovanja iz stavka 1. ovog članka daje
ministar za obrt, malo i srednje poduzetništvo uz prethodno pribavljenu
suglasnost ministra prosvjete i športa.

Članak 6.

Nastava stručno-teoretskog dijela naukovanja organizira se u razrednim
odjelima i u obrazovnim grupama.

U razrednom odjelu ostvaruju se zajednički stručni sadržaji jednog ili
više srodnih područja rada.

U obrazovnoj grupi ostvaruju se stručni sadržaji, specifični za pojedina
zanimanja.

Praktični dio naukovanja izvodi se u obrtničkoj ili drugoj srednjoj
strukovnoj školi te kod obrtnika u trgovačkom društvu ili kod trgovca pojedinca
(u daljnjem tekstu: obrtnik).

Članak 7.

Nastava iz članka 6. ovog Pravilnika organizira se i u pravilu izvodi
odvojeno od općeobrazovnog dijela programa.

Stručno-teoretski i praktični dio naukovanja sadržajno su i
organizacijski povezani.

Nastava se organizira i izvodi prema prethodno utvrđenom izvedbenom
nastavnom planu i programu.

U izvedbenom programu stručno-teoretskog dijela naukovanja potrebno je
istaknuti sadržaje prijeko potrebne za uspješno svladavanje praktičnog dijela
naukovanja.

Godišnji i tjedni broj
nastavnih sati teoretske i praktične nastave koja se izvodi u školi utvrđuje se
godišnjim planom i programom rada škole te se usklađuje s radnim vremenom
obrtnika.

Članak 8.

Praktični dio naukovanja izvodi
se kod obrtnika:

- koji udovoljava uvjetima iz
članka 42. Zakona o obrtu;

- koji ima izvedbeni plan i
program praktičnog dijela naukovanja za svaku godinu naukovanja posebno i može
realizirati najmanje 70 % radnih zadaća iz ovog programa.

Praktični dio naukovanja mora
se organizirati tako da se naučnicima omogući redovno pohađanje nastave iz opće­obrazovnog
i stručno-teoretskog dijela nastavnog plana i programa.

Članak 9.

Ako se kod obrtnika ne može
potpuno ostvariti praktični dio naukovanja, za koji obrtnik i naučnik imaju
sklopljen ugovor iz članka 46. Zakona o obrtu, razlika programa praktičnog
dijela naukovanja može se izvoditi u radionicama obrtničke škole ili kod drugog
obrtnika.

Obrtnik kod kojeg će se izvoditi razlika praktičnog dijela naukovanja i
obrtnik s kojim je naučnik zaključio ugovor o naukovanju moraju zaključiti
ugovor o suradnji.

U zaključivanju ugovora o suradnji između obrtnika iz stav­ka 1. ovog
članka posreduje Hrvatska obrtnička komora.

Obrtnik kod kojeg se ne može potpuno ostvariti praktični dio naukovanja,
o tome je dužan obavijestiti Hrvatsku obrtničku komoru.

O zaključenom sporazumu Hrvatska obrtnička komora iz­vješ­ćuje školu.

Članak 10.

Ugovor o naukovanju može se raskinuti sporazumno, kriv­njom obrtnika i
krivnjom naučnika.

Ako se ugovor o naukovanju raskine sporazumno, roditelj ili staratelj
naučnika dužni su pronaći drugog obrtnika koji mora imati dozvolu (licencu) iz
članka 42. stavka 1. Zakona o obrtu /u daljnjem tekstu: dozvola (licenca)/, s
kojim će zaključiti ugovor o naukovanju.

Ako se ugovor o naukovanju ne može raskinuti sporazumno, odluku na
zahtjev zainteresirane strane donosi Hrvatska obrtnička komora.

Ako se ugovor raskine krivnjom obrtnika ili ako obrtnik iz bilo kojih
razloga prestane raditi, te ako izgubi dozvolu (licencu), Hrvatska obrtnička
komora dužna je naučniku organizirati praktični dio naukovanja kod drugog
obrtnika koji mora imati dozvolu (licencu).

Ako se ugovor raskine krivnjom naučnika, roditelj ili staratelj naučnika
dužan je pronaći drugog obrtnika koji mora imati dozvolu (licencu), s kojom će
zaključiti ugovor o naukovanju.

Članak 11.

Za praćenje ostvarivanja
programa praktičnog dijela naukovanja koji se izvodi kod obrtnika Hrvatska
obrtnička komora određuje stručnog suradnika za obrazovanje, a strukovna škola
jednog ili više nastavnika.

Stručni suradnik i nastavnik
iz stavka 1. ovog članka obav­ljaju sljedeće poslove:

- izrađuju u suradnji s
obrtnikom izvedbeni plan i program praktičnog dijela naukovanja, za svaku
godinu posebno;

- organiziraju provedbu
kontrolnog ispita iz članka 18. ovog Pravilnika i sudjeluju u njoj;

- pružaju pedagošku i
metodičku pomoć majstorima struč­nim učiteljima u obrtničkim radionicama,

- sudjeluju u radu
povjerenstva za dodjelu dozvola (licenci) za izvođenje praktičnog dijela
naukovanja.

Nastavnik iz strukovne škole
organizira i izvodi nastavu iz onog dijela naukovanja za koji je strukovna
škola preuzela obvezu temeljem izvedbenog plana i programa praktičnog dijela
naukovanja.

Članak 12.

Naučnik je dužan uredno
pohađati nastavu iz svih dijelova programa.

Ako naučnik ne pohađa nastavu
provodi se postupak u skladu s odredbama Zakona o srednjem školstvu i sa
statutom škole.

PRAĆENJE, VREDNOVANJE I OCJENJIVANJE NAUČNIKA

Članak 13.

Postignuća naučnika u naukovanju prate se i ocjenjuju kontinuirano
tijekom godine i kontrolnim ispitom, koji se provodi u drugoj polovici druge
godine naukovanja.

Uspjeh naučnika iz pojedinih dijelova naukovanja ocjenjuje se ocjenama:
odličan (5), vrlo dobar (4), dobar (3), dovoljan (2) i nedovoljan (1).

Opći uspjeh naučnika utvrđuje se srednjom ocjenom iz svih dijelova
naukovanja ako su sve ocjene pozitivne, i to: ocjenom odličan ako je srednja
ocjena najmanje 4,5; ocjenom vrlo dobar ako je srednja ocjena najmanje 3,5;
ocjenom dobar ako je srednja ocjena najmanje 2,5 i ocjenom dovoljan ako je
srednja ocjena najmanje 2,00.

Ocjene za vladanje naučnika jesu: uzorno, dobro i loše.

Članak 14.

Postignuća naučnika u stručno-teoretskom dijelu naukovanja prate se i
ocjenjuju kontinuirano, a osobito se prate i ocjenjuju prijeko potrebni
sadržaji utvrđeni izvedbenim programom iz član­ka 7. ovog Pravilnika.

Konačna ocjena pojedinih nastavnih predmeta stručno-teoretskog dijela
naukovanja ne izvodi se kao aritmetička sredina pojedinačno danih ocjena iz
nastavnih područja, nego na njezino utvrđivanje utječe opseg i važnost
nastavnih sadržaja.

Ako je naučnik iz pojedinih predmeta stručno teorijskog dijela
naukovanja na kraju nastavne godine ocijenjen ocjenom nedovoljan (1), škola je
dužna do kraja školske godine organizirati polaganje tih predmeta u skladu s
kalendarom rada škole.

Članak 15.

Uspjeh naučnika u praktičnom dijelu naukovanja prati se ocjenjivanjem
svake radne zadaće koja se realizira u obrtničkoj radionici ili u obrtničkoj
školi.

Opisi radnih zadaća i ocjene unose se u mapu praktičnog dijela
naukovanja koju je naučnik dužan voditi do završetka nau­kovanja i priložiti je
uz prijavu za polaganje pomoćničkog ispita.

Članak 16.

Ako tijekom školske godine naučnik na praktičnom dijelu naukovanja nije
svladao propisane sadržaje odnosno ako je stalno negativno ocjenjivan, škola i
obrtnik dužni su preporučiti nauč­niku promjenu zanimanja.

Ako naučnik na to ne
pristane, naukovanje se može produžiti, ali najviše za jednu godinu.

Članak 17.

Zaključne ocjene iz stručno-teoretskog
i praktičnog dijela naukovanja utvrđuju se na kraju školske godine ako je
naučnik ispunio sve programom utvrđene zahtjeve.

Članak 18.

U drugoj polovici druge
godine naukovanja provodi se kontrolni ispit iz stručno-teoretskih i praktičnih
znanja i vještina.

Sadržaj kontrolnog ispita
utvrđuje škola na temelju propisanog nastavnog plana i programa, ako sadržaji
ispita nisu standardizirani u katalozima znanja, koje propisuje Hrvatska
obrtnička komora.

Kontrolni ispit organizira škola uz pomoć Hrvatske obrtnič­ke komore.

Svrha kontrolnog ispita jest
utvrditi da li se ostvaruju pojedini ciljevi i zadaće naukovanja.

Članak 19.

Kontrolni ispit provodi
Komisija za provođenje kontrolnog ispita. Komisija se sastoji od tri člana i
njihovih zamjenika. Članovi su Komisije: nastavnik stručne teorije iz škole,
nastavnik praktičnog dijela naukovanja iz škole i majstor – obrtnik odgo­va­rajućeg
zvanja.

Članove Komisije i njihove
zamjenike iz stavka 1. ovog članka imenuje Hrvatska obrtnička komora na
prijedlog strukovne škole i područne obrtničke komore.

Tijekom kontrolnog ispita
vodi se zapisnik koji se ulaže u mapu praktične nastave.

Članak 20.

Ako se kontrolnim ispitom
utvrdi da se ciljevi i zadaće naukovanja ne ostvaruju, povjerenstvo iz stavka
1. članka 19. utvrđuje uzroke njihova neostvarivanja.

Ako se utvrdi da su uzroci u
neodgovarajućem podučavanju, daje se dopunska poduka, utvrđuje se rok za
poboljšanje stručno-teoretskih i praktičnih znanja i vještina.

Ako se uzroci u zadanom roku
ne uklone, Hrvatska obrtnička komora može pokrenuti postupak za oduzimanje
dozvole (licence) obrtniku za ostvarivanje praktičnog dijela naukovanja.

Članak 21.

Ako je naučnik na kraju
školske godine na stručno-teoretskom dijelu programa ocijenjen ocjenom
nedovoljan (1), škola je dužna organizirati izvanredni kontrolni ispit.

Članak 22.

Izvanredni kontrolni ispit
provodi Komisija za provođenje izvanrednog kontrolnog ispita. Komisija se
sastoji od: nastavnika stručne teorije iz škole, nastavnika praktičnog dijela
naukovanja iz škole i majstora iz obrta u kojem se izvodi praktični dio
naukovanja.

Članak 23.

Izvanredni kontrolni ispit
obuhvaća praktičnu zadaću i sporne stručno-teoretske sadržaje važne za njezino
uspješno izvođe­nje.

Svrha izvanrednog kontrolnog
ispita jest utvrditi je li naučnik svladao praktične i potrebne
stručno-teoretske sadržaje spornog dijela programa naukovanja.

Sadržaj izvanrednog
kontrolnog ispita utvrđuje Komisija iz članka 22. ovog Pravilnika, a na temelju
propisanog nastavnog plana i programa.

Članak 24.

Ako je na izvanrednom
kontrolnom ispitu naučnik ocijenjen negativnom ocjenom naukovanje se produžuje
uz pružanje pomoći naučniku. Tijekom cijelog naukovanja produženje može
iznositi najviše jednu godinu.

Odluku o produženju
naukovanja donose članovi komisije iz članka 22. ovoga Pravilnika i razrednik.

Članak 25.

Ako se utvrdi da je naučnik
tijekom produžetka naukovanja pojačanim zalaganjem uspio svladati radne
operacije na slože­nijim vježbama i usvojiti potrebna znanja i vještine radi
kojih je naukovanje produženo, daljnje produženje naukovanja može se ukinuti
ili skratiti.

Odluku o tome donosi komisija iz članka 22. ovoga Pravilnika, na
prijedlog jednog od članova Komisija ili na zahtjev naučnika za organiziranje
izvanrednog kontrolnog ispita.

Članak 26.

Nakon isteka roka za koji je produženo naukovanje, a u kojem naučnik
nije svladao potrebna znanja i vještine, naučnik ponovo polaže izvanredni
kontrolni ispit.

Ako se izvanrednim kontrolnim ispitom utvrdi da naučnik tijekom
produžetka naukovanja nije uspio svladati prijeko potrebne nastavne sadržaje
naukovanja, naukovanje se produžuje do isteka godine dana.

Ako se i nakon ukupnog produžetka naukovanja izvanrednim kontrolnim
ispitom utvrdi da naučnik nije ostvario postavljene ciljeve i zadaće
naukovanja, naučnik gubi status naučnika, a istovremeno i status učenika.

Članak 27.

Nakon završetka naukovanja naučnik polaže pomoćnički ispit. Ispit se
polaže neovisno o uspjehu u općeobrazovnom dijelu programa.

Nakon uspješno položenog pomoćničkog ispita Hrvatska obrtnička komora
izdaje naučniku svjedodžbu o pomoćničkom zvanju u određenom zanimanju, čime se
stječe kvalifikacija za tržište rada.

Članak 28.

Nakon uspješno položenog općeobrazovnog programa i položenog pomoćničkog
ispita učenik polaže završni ispit.

Nakon uspješno položenog završnog ispita učenik (naučnik) stječe srednju
stručnu spremu i škola mu izdaje svjedodžbu o završnom ispitu.

UPISI

Članak 29.

Pravo na upis u programe iz
članka 39. Zakona o obrtu imaju učenici koji ispunjavaju uvjete iz članka 45.
Zakona o obrtu i članka 57. stavka 1. i 2. Zakona o srednjem školstvu, a koji
su s obrtnikom zaključili ugovor o naukovanju.

Broj obrazovnih mjesta po
zanimanjima za svaku školsku godinu utvrđuje Hrvatska obrtnička komora.

Odluku o upisu donosi
ministar za obrt, malo i srednje po­duzetništvo, na prijedlog Hrvatske
obrtničke komore i uz prethod­no pribavljenu suglasnost ministra prosvjete i
športa.

Članak 30.

Elemente i kriterije za izbor
kandidata za upis propisuje ministar prosvjete i športa uz prethodno
pribavljeno mišljenje Hrvat­ske obrtničke komore.

NAUKOVANJE ODRASLIH

Članak 31.

Naukovanje odraslih izvodi se prema programu iz članka 39. Zakona o
obrtu i obuhvaća stjecanje:

1. kvalifikacije za tržište rada;

2. prekvalifikaciju.

Članak 32.

Trajanje naukovanja ovisi o
prethodno završenom obrazovanju i na drugi način stečenim znanjima i
vještinama.

Trajanje i sadržaj iz
nastavnog programa naukovanja odre­đuju ustanove koje imaju odobrenje za rad u
odgovarajućim programima za obrazovanje odraslih.

Članak 33.

Pravo na naukovanje imaju
osobe s najmanje završenom osnovnom školom.

Pravo na upis imaju osobe
koje imaju zasnovan radni odnos u obrtu, ili sklopljen ugovor o naukovanju,
odnosno drugi ugovor kojim se regulira praktični dio naukovanja.

Članak 34.

Pravo na prekvalifikaciju s
polaganjem pomoćničkog ispita imaju osobe koje udovoljavaju odredbi stavka 2.
članka 47. Zakona o obrtu.

U spornim slučajevima o
ispunjavanju uvjeta iz stavka 1. ovog članka odlučuje Hrvatska obrtnička
komora.

Pripreme za polaganje
pomoćničkog ispita mogu provoditi škole i ustanove za obrazovanje odraslih.

Članak 35.

Pravo na prekvalifikaciju u
zanimanje u drugom strukovnom području imaju sve osobe s neodgovarajućim
pomoćničkim zva­njem ili s neodgovarajućom srednjom stručnom spremom.

Odredbe članka 32. ovoga
Pravilnika odnose se i na prekvalifikaciju iz stavka 1. ovog članka.

NAUKOVANJE OSOBA S TEŠKOĆAMA
U RAZVOJU

Članak 36.

Naukovanje osoba s teškoćama
u razvoju organizira se uz primjenu individualiziranih postupaka u školi ili u
posebnim ustanovama.

Praktični dio naukovanja može
se, prema uvjetima propisanim ovim Pravilnikom, obavljati i kod obrtnika.

Članak 37.

Naukovanje osoba s teškoćama
u razvoju ostvaruje se prema okvirnim nastavnim planovima i programima iz
članka 39. Zakona o obrtu, a naukovanje se može produžiti za najviše dvije
godine.

Na osobe iz stavka 1. ovog
članka odgovarajuće se primjenjuju i odredbe propisane Pravilnikom o
srednjoškolskom obrazovanju učenika s teškoćama i većim teškoćama u razvoju
(»Narodne novine«, broj 86/93.).

II. STRUČNO OSPOSOBLJAVANJE

Članak 38.

Stručno osposobljavanje za stjecanje praktičnih znanja i vještina može
se obavljati kod obrtnika koji obavlja vezani obrt za koji se traži stručna
osposobljenost, ili u školi koja posjeduje odgovarajuće opremljenu radionicu.

Stručno osposobljavanje za stjecanje sadržaja potrebnih za samostalno
vođenje obrta može se organizirati u školi ili drugoj obrazovnoj ustanovi ili
kod druge odgovarajuće pravne ili fizičke osobe.

Članak 39.

Sadržaj stručnog
osposobljavanja za pojedine vezane obrte, za koje se traži stručna
osposobljenost utvrđuje se na temelju programa ispita o stručnoj
osposobljenosti.

III. PEDAGOŠKA DOKUMENTACIJA
I EVIDENCIJA

Članak 40.

Obrtnička ili druga srednja strukovna škola, obrtnik i Hrvat­ska
obrtnička komora vode pedagošku dokumentaciju i evidenciju o naučnicima.

Oblik i sadržaj pedagoške
dokumentacije i evidencije koja se vodi u školi propisuje ministar prosvjete i
športa.

Oblik i sadržaj pedagoške
dokumentacije i evidencije koja se vodi u Hrvatskoj obrtničkoj komori propisuje
Hrvatska obrtnička komora.

Oblik i sadržaj pedagoške
dokumentacije i evidencije koja se vodi vezano uz ispite u nadležnosti Hrvatske
obrtničke komore i praktični dio naukovanja donosi Hrvatska obrtnička komora.

IV. NADZOR

Članak 41.

Nadzor nad zakonitošću
organiziranja i provođenja stručno-teoretskog i praktičnog dijela naukovanja i
stručnog osposobljavanja koji se organizira i izvodi u obrtničkoj ili drugoj
strukovnoj školi i drugoj ustanovi provodi Ministarstvo prosvjete i športa.

Nadzor nad izdavanjem dozvola
(licenci) obrtnicima za izvođenje praktičnog dijela naukovanja provodi
Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo.

Nadzor nad zakonitošću
organiziranja i provođenja praktičnog dijela naukovanja koje se izvodi kod
obrtnika provodi Ministarstvo za obrt, malo i srednje poduzetništvo.

Stručni nadzor nad
naukovanjem iz stavka 1. ovog članka provodi Ministarstvo prosvjete i športa, a
stručni nadzor iz stavka 3. ovog članka provodi Hrvatska obrtnička komora.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 42.

Stupanjem na snagu ovog Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o načinu
ostvarivanja programa naukovanja i osposobljavanja za vezane obrte (»Narodne
novine«, broj 86/97.).

Članak 43.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 023-01/01-01/89
Urbroj: 515-03-01-08
Zagreb, 18. ožujka 2002.

Ministar
**Željko Pecek,** v. r.

Pravilnik, NN 29/2002-635