### NN 58/2017 (16.6.2017.), Odluka o uvođenju strukovnoga kurikuluma za stjecanje kvalifikacije klesarski tehničar (130824) u obrazovnome sektoru graditeljstvo i geodezija

Ministarstvo znanosti i obrazovanja

1292

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/2009, 24/2010 i 22/2013), ministar znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOGA KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE KLESARSKI TEHNIČAR (130824) U OBRAZOVNOME SEKTORU GRADITELJSTVO I GEODEZIJA

I.

Ovom odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije KLESARSKI TEHNIČAR u obrazovnome sektoru GRADITELJSTVO I GEODEZIJA.

II.

Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije KLESARSKI TEHNIČAR u obrazovnome sektoru GRADITELJSTVO I GEODEZIJA sastavni je dio ove odluke.

III.

Ova odluka primjenjivat će se od školske godine 2017./2018. za učenike prvoga razreda srednje škole. Učenici koji su se u eksperimentalni program obrazovanja za stjecanje kvalifikacije klesarski tehničar (130804) upisali ranijih godina, nastavljaju školovanje po programu i nazivu koji su ranije upisali.

IV.

Ovom odlukom stavlja se izvan snage nastavni plan i program za zanimanje klesarski tehničar (130504), objavljen u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 1, Zagreb, veljača 1997.

V.

Učenici koji su se u program obrazovanja iz točke IV. ove odluke upisali ranijih godina, nastavljaju svoje obrazovanje po programu koji su ranije upisali.

VI.

Ova odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00065

Urbroj: 533-25-17-0003

Zagreb, 2. lipnja 2017.

Ministar
 prof. dr. sc. Pavo Barišić, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE KLESARSKI TEHNIČAR

Popis kratica

ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

AZOO – Agencija za odgoj i obrazovanje

EU – Europska unija

DGU – Državna geodetska uprava

DZS – Državni zavod za statistiku

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja

NN – Narodne novine

OPG – obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo

RH – Republika Hrvatska

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Klesarski tehničar

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Potrebno je osigurati polaznicima stjecanje kompetencija propisanih standardom kvalifikacije klesarskog tehničara.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129802/images/4626.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129802/images/4618.jpg)

\*Napomena: U trećem razredu polaznik bira jedan od dvaju ponuđenih izbornih strukovnih modula (Primijenjena kemija i fizika ili Likovna kreativnost) s pripadajuća dva nastavna predmeta. U četvrtom razredu polaznik bira jedan od dvaju ponuđenih izbornih predmeta.

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  ■ steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  ■ steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskome jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskog jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova.  Svi se navedeni skupovi ishoda učenja ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskog jezika. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku uz pomoć bilježaka i grafičkih prikaza  5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  6. provjeriti učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke |
|  | Struktura hrvatskog jezika  1. razvrstati jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje povezane s povijesti hrvatskog jezika  3. razlikovati značajke hrvatskoga standardnog jezika u odnosu na druge idiome hrvatskog jezika  4. navesti jezična pravila  5. izdvojiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini  6. utvrditi jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjeren komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. provjeriti napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost  Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove na prototipnim primjerima  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. prikupiti informacije o zadanim književnim tekstovima iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima  6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. potvrditi argumentima svoj stav o poznatome književnom tekstu  Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora  2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta  3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno  6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. prikupiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. poduprijeti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon  Fonem i grafem |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema zvučnosti  Podjela glasova prema mjestu tvorbe |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrjednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ,  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskog književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje − opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje − pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje − opisivanje | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje −pripovjijedanje | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja)  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice  Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja, Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje – izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière, Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Victor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje – izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak. Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvještaj |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvještaj |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje − dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna  Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje − dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskog književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskog jezika  Hrvatski jezik − službeni jezik Europske unije |
| Pisanje −dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje − upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznici čitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezatna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje  Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje − dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje − upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezatne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis događaja u osobnim pismima  ■ identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se polaznici redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  ■ napisati jednostavan vezani tekst prema osobnom interesu  ■ komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  ■ jednostavno povezivati rečenice kako bi polaznici opisali događaje i svoje doživljaje  ■ usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  ■ usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  ■ prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje jezika cilja  ■ uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu A2+, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici, u skladu s Nastavnim planom i programom za osnovnu školu i Nacionalnim okvirnim kurikulumom za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz manja proširenja gradiva povezana s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 %, ovisno o razini i razredu, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razviti jezične strukture osnovne razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. upotrijebiti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. primijeniti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (Piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti  ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne  VEZNICI: and, or, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  BROJEVI: glavni i redni  PRILOZI: mjesta, određenoga i neodređenoga vremena  SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici; mjesto izravnoga i neizravnoga objekta, mjesto priloga mjesta i vremena  GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova -s oblik, -ed oblik, particip s nastavkom -ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continuous za budućnost), pojam aktiva i pasiva. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  1. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku |
|  | Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti. Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  TVORBA RIJEČI: compounds  PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici  SINTAKSA: upravni i neupravni govor; red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima; slaganje vremena  GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense − Simple Continuous (odnos); Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja povezanog sa strukom  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  Tenses ponavljanje; slaganje vremena; frazalni glagoli; pogodbene rečenice (tip I i II); -ing oblik glagola, pasivne rečenice. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. interpretirati bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informaciju o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvom stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  pasivne rečenice, bezlični oblici, odnosne rečenice, pogodbene rečenice (tip I i II); – ing oblik glagola; causative have. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis događaja u osobnim pismima  ■ identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  ■ napisati jednostavan vezani tekst o temi od osobnog interesa  ■ komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  ■ jednostavno povezivati rečenice kako bi opisali događaje i svoje doživljaje  ■ usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči kroz sve jezične djelatnosti  ■ usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  ■ prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje jezika cilja  ■ uočiti potrebu tolerantnoga ophođenja s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvog, stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole, polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu A2+. Premda bi polaznici sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnomu okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 %, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razviti jezične strukture osnovne razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom |
|  | Slušanje  1. upotrijebiti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. primijeniti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga  (osobni podatci, izgled, osobine)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  IMENICE: vrste, rod, broj  ČLANOVI: određeni, neodređeni  ZAMJENICE: osobne, pokazne i posvojne, deklinacija zamjenice, bezlična man  PRIDJEVI: komparacija, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u zavisnoj objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (dass, weil, wenn, denn)  GLAGOLI: pomoćni, modalni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu, povratni glagoli; preterit pomoćnih glagola; perfekt, imperativ. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  IMENICE: složenice  PRIDJEVI: komparacija, deklinacija pridjeva  PRIJEDLOZI: prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama  GLAGOLI: pregled konjugacije u prezentu, preterit modalnih glagola, konjunktiv II. modalnih i pomoćnih glagola i uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje, futur I. ; pasiv; rekcija glagola. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja povezanog sa strukom  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  pasiv i pasiv preterita, prijedlozi s genitivom, Fragepronomen, Frageadverbien, pogodbene rečenice u sadašnjosti, vremenske i namjerne rečenice; infinitiv sa zu; odnosne rečenice; nepravilne upitne rečenice; zamjenički prilozi (welcher, dieser); neupravni govor. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. interpretirati bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informaciju o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja i oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moje zanimanje u suvremenom društvu i europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta kroz šest povijesnih razdoblja  ■ vrjednovati dokaze  ■ razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  ■ interpretirati povijesne podatke  ■ konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. Temeljna povijesna znanja čine:  a) poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  b) razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  o povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. Sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  vještina kronološkog razmišljanja  vještina razumijevanja povijesne naracije  vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa  vještina povijesnog istraživanja  vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore.  Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina su kumulativnog karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini. |
|  | Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti je strukturirano tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane.  Duhovni i moralni razvoj polaznika u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba – sastavni su dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem nasljeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturalna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postanu dobri građani svoje domovine te da se ujedno osjećaju i građanima Europe i svijeta. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati svakodnevni život paleolitskog lovca i sakupljača plodova  2. preispitati neolitsku revoluciju, podjelu rada, prve izume i tehnologiju  3. objasniti kulturne grupe na prostoru današnje Hrvatske u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati vremenski slijed, prostor i karakteristike ranih civilizacija i prvih gradova  5. razmotriti graditeljska, umjetnička i znanstvena dostignuća ranih civilizacija  6. usporediti prva pisma i njihov utjecaj na politički, društveni i kulturni život ljudi  7. razlikovati povijesne procese na današnjem hrvatskom prostoru s onima u Euroaziji do kraja 2. tisućljeća prije Krista  Uspon i pad staroga svijeta  1. objasniti obilježja i utjecaj nomadskih naroda na razvoj država do kraja 1. tisućljeća prije Krista  2. izdvojiti inovacije i promjene u gradovima i državama  3. raspraviti o velikim religijama i svjetonazorima koji su obilježili stari svijet  4. ispitati najznačajnija postignuća helenske i helenističke kulture  5. objasniti proces objedinjavanja sredozemnog bazena pod rimskom vlašću  6. analizirati pojavu kršćanstva i rimsko pravo kao osnove budućeg europskog nasljeđa  7. usporediti širenje grčkog i rimskog utjecaja na prostor današnje Hrvatske  Srednjovjekovne civilizacije  1. raščlaniti krizu Rimskog Carstva i dezintegracijske procese od 4. do 10. stoljeća  2. objasniti političke, društvene i kulturne promjene u Europi između 500. i 1000. godine  3. ustanoviti početak, tijek i posljedice razvoja islamske civilizacije na trima kontinentima  4. razmotriti konsolidaciju Bizantskog Carstva i širenje kršćanstva na prostor jugoistočne Europe  5. istražiti temeljne procese rasta i zastoja u ranom srednjovjekovlju na prostoru Hrvatske  6. ispitati promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća  7. identificirati jačanje međuregionalne trgovine i kulturne razmjene među trima kontinentima  8. protumačiti pojavu i rast Mongolskog Carstva i njegov utjecaj na europske narode i Hrvatsku  9. izložiti sazrijevanje i rast društava i kulture u Hrvatskoj i susjednim područjima do 14. stoljeća | |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | | Razrada Nastavne teme |
| Kultura i način života prvih ljudi ledenog doba | | Pojava i razvoj prvih ljudi  Materijalna kultura i način života  Religijska vjerovanja i prvi tragovi umjetnosti |
| Neolitska i urbana revolucija | | Nagli napredak čovječanstva u doba neolitika  Kulturne grupe i nastanak prvih naroda  Od stanovnika sela do stanovnika grada |
| Pojava pisma i nastanak prvih država i civilizacija | | Stari istok  Pismo – pronalazak neprocjenjive važnosti  Graditeljstvo, umjetnost i znanost ranih civilizacija |
| Današnji hrvatski prostor u prapovijesti | | Život paleolitskog lovca – krapinski pračovjek  Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Iliri i njihova kultura |
| Prijelomna vremena – inovacije i velika seoba | | Nove tehnologije, trgovina i migracije na Sredozemlju i u jugozapadnoj Aziji  Uspon i pad starih i novih država  Pojava judaizma i Židovska država |
| Pojava i razvoj egejske  civilizacije | | Vladavina aristokracije i demokracija u grčkim polisima  Grčka i Stari istok između Aleksandra i Rimljana  Najpoznatije religije staroga svijeta  Helenska i helenistička kultura |
| Doba velikih carstava | | Ujedinjenje Mediterana pod Rimskim Carstvom  Religija, rimska kultura i pravo kao kulturno nasljeđe  Indija i Kina |
| Susreti i prožimanja istočnog Jadrana i Sredozemlja | | Od autohtonog ilirskog sela do autohtonog grada  Grčki i rimski gradovi na istočnoj obali Jadrana  Način života i arhitektura rimskog grada na istočnoj obali Jadrana |
| Susret i suživot tri svijeta na Sredozemlju | | Kriza Rimskog Carstva i dezintegracijski procesi  Bizantsko Carstvo i širenje kršćanstva  Pojava i uspon islamske civilizacije  Kulturna i znanstvena razmjena triju svjetova na Sredozemlju |
| Oporavak Zapada | | Nova carstva, kraljevstva i komune  Gospodarski i kulturni oporavak  Kršćanstvo i društvo  Prvi svjetski sustav trgovine (1250. – 1350.) |
| Slavenski svijet u Europi | | Konsolidacija slavenskih naroda nakon seobe  Slavenski svijet na razmeđu Istoka i Zapada  Mongoli i njihov utjecaj na slavenski svijet |
| Hrvatska između sredozemnog i srednjoeuropskog svijeta | | Istočna obala Jadrana u vrijeme seoba: etnogeneza i identiteti  Pokrštavanje, organizacija države i razvoj društva  Kulturni i gospodarski utjecaji: komune na Jadranu i gradovi u unutrašnjosti  »Rubna područja« hrvatskog srednjovjekovlja |
| Napomene: | | U prvom razredu polaznik će u šest skupova ishoda učenja Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad staroga svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300. g.) i Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.) razumjeti biološke i kulturne procese u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske, koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. godine te pojavu i razvoj srednjovjekovnih civilizacija, novih država i kultura na trima kontinentima, te kako su nove države i različite kulturne tradicije i povijesna iskustva utjecali na društvene promjene i odnose u srednjem vijeku. |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. | |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Temelji modernog svijeta  1. ispitati izvore, značajke i posljedice demografske krize i promjene u 14. i 15. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj  2. obrazložiti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture, te geografska otkrića u 15. i 16. stoljeću doveli do promjena  3. ocijeniti karakter gospodarske, političke i kulturne dominacije europskih sila nad narodima u kolonijama  4. raspraviti kako je hrvatsko društvo doživjelo vjersku, političku, društvenu i kulturnu transformaciju u 16. i 17. stoljeću  5. usporediti značajke i razvoj monarhija u Europi te znanstvenu revoluciju i prosvjetiteljstvo  6. opisati zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Osmanlija  7. ustanoviti stupanj gospodarskih, kulturnih i religijskih promjena u Europi i Hrvatskoj do kraja 17. stoljeća |
|  | Doba građanskih revolucija  1. raščlaniti uzroke i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljeća  2. objasniti uzroke i posljedice industrijske i agrarne revolucije  3. istražiti kako su liberalizam i socijalističke ideje utjecale na promjene u europskim državama i Hrvatskoj  4. ocijeniti kako se razvoj znanosti i tehnologije odrazio na intelektualna kretanja i kulturne promjene u 19. stoljeću  5. identificirati promjene euroazijskim carstvima u razdoblju globalne trgovine i europske premoći  6. ustanoviti uzroke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija Hrvata i ostalih naroda do početka 20. stoljeća  7. protumačiti proces teritorijalne integracije i formiranja hrvatske i ostalih nacija u drugoj polovici 19. stoljeća  8. raspraviti o promjenama i sukobima u Europi i svijetu u razdoblju »novog imperijalizma«  Dvadeseto stoljeće  1. raščlaniti ekonomska, politička i ideološka suparništva među velikim silama kao uzroke svjetskih ratova  2. objasniti tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  3. opisati pokušaje uspostave demokracije i uvođenje totalitarnih sustava nakon Prvoga svjetskog rata u svijetu i Europi  4. obrazložiti pojavu i karakter nacionalsocijalizma u Njemačkoj  5. ispitati višestruke uzroke, tijek i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  6. izložiti položaj i probleme Hrvatske u prvoj i drugoj jugoslavenskoj državi  7. protumačiti raspad komunizma u Europi, socijalističke Jugoslavije i stvaranje samostalne hrvatske države  8. identificirati očekivanja i proturječnosti u svijetu u drugoj polovici 20. stoljeća  9. raspraviti znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva u 20. stoljeću |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rađanje moderne Europe | Crna smrt i njezine posljedice  Pojava nacionalnih država, gradovi i komune  Temelji humanizma i renesanse |
| Velika geografska otkrića i europska ekspanzija | Razvoj znanosti, tehnologije i gospodarstva  Kolonijalizam i europeizacija svijeta |
| Raspad srednjovjekovnih carstava i pojava nacionalnih monarhija | Izazovi s Istoka – Uspon Osmanskog Carstva i kraj Bizanta  Uspon protestantizma i vjerski ratovi u Europi  Nastanak modernih europskih država |
| Hrvatska u »produženom srednjovjekovlju« | Hrvatska u razdoblju zastoja i ugroženosti  Stvaranje Habsburškog Carstva i kriza Osmanskog Carstva − teritorijalne promjene krajem 17. stoljeća  Religijske i kulturne promjene u hrvatskim zemljama |
| Uzroci i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i početkom 19. stoljeća | Doba razuma  Američka i Francuska revolucija |
| Uzroci i posljedice industrijske i agrarne revolucije 18. i 19. stoljeća | Industrijalizacija i modernizacija  Uspon SAD-a do svjetske sile |
| Promjene u euroazijskim društvima u razdoblju svjetske trgovine i porasta europske moći | Osmansko Carstvo i Rusija u 19. stoljeću  Kina i Japan u 19. stoljeću |
| Primjeri nacionalizma, izgradnje država i društvenih reformi u Europi od 1830. do 1914. godine | Europa između restauracije i revolucije  Europa u doba nacionalizma i radničkog pokreta |
| »Novi imperijalizam« moćnih nacionalnih država 1850. 1914. godine i važniji globalni trendovi | Svijet u razdoblju imperijalizma  Porast stanovništva i prekooceanske migracije  Građanska kultura od romantizma do moderne |
| Teritorijalna integracija hrvatskih zemalja i stvaranje moderne hrvatske nacije | Hrvatski narodni preporod  Hrvatska između Austrije i Ugarske |
| Opća kriza modernog svijeta − problemi industrijalizacije,  demokracije i nacionalnosti | Politički odnosi, savezi i sukobi europskih država  Revolucionarni pokreti u svijetu početkom stoljeća  Europska kultura između historicizma i novih izražajnih oblika |
| Prvi svjetski rat | Pitanje krivnje za rat i politički učinak rata u pojedinim državama  Uzroci i posljedice ruske revolucije 1917. godine  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja  Ljudske žrtve i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata |
| Tri oblika političke scene u svijetu od 1919. do 1939. godine | Komunistički sovjetski sustav, fašizam i građanske parlamentarne demokracije  Hrvatska u prvoj jugoslavenskoj državi |
| Drugi svjetski rat | Uzroci i karakter Drugoga svjetskog rata  Pokreti otpora i ljudske žrtve u Drugome svjetskom ratu  Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije – oslobodilački i građanski rat  Ljudske žrtve i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata |
| Novi međunarodni odnosi i dekolonijalizacija u drugoj polovici 20. stoljeća | Hladni rat i internacionalne krize  Dekolonizacija, Kina i Japan u drugoj polovici 20. stoljeća  Raspad komunističkog sustava u Europi i stvaranje Europske unije |
| Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji i stvaranje samostalne hrvatske države | Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji  Kriza konfederacije i samoupravljanja  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U drugom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja Temelji modernog svijeta (od 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće razumjeti napredak znanosti, tehnologije i gospodarstva, kao i društvena i politička zbivanja te sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova u Europi, svijetu i Hrvatskoj u vrijeme širenja prekomorske trgovine.  Polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa u Europi, svijetu i Hrvatskoj: znanstvenu i industrijsku revoluciju, građanske revolucije i uspostavu europske dominacije u svijetu te znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva, kao i ratne sukobe u 20. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  ■ osobito se usredotočiti na značenje kršćanske vjere za cjeloviti rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicima omogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo.  Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života, koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum, kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući dakako svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  2. opisati temeljna obilježja religioznosti  3. razlikovati prirodne i objavljene religije  4. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  5. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  6. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost |
|  | Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave  2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja  3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesno – otkupiteljsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek − religiozno biće | Vjera − iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist − vrhunac objave | Isus − povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist − pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja − govor znanosti i govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastav.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzor vjere  4. iskazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi  5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugomue  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskome jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskoga služenja siromašnima − dominikanci i franjevci (13. 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretni život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla  2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kršćansko poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek – moralno biće | Čovjek − polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest − norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema Bogu i bližnjemu – temelji kršćanske moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| »Muško i žensko stvori ih« | Čovjek − žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba − sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj − odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja  Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenoga čovjeka s Bogom − izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost"  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Staroga zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novoga zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnoga Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvorenje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali trenutačno se u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnoga normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  ■ razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika, te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina kao što su filozofska antropologija, politička, pravna i socijalna filozofija. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina, primjerice psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju, bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama.  Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja; pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju moralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila, nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko-religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razloge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost/neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrjednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak kroz konfliktne situacije  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskome društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtjeva (egoizam i altruizam, težnja ka sreći i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja.  Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva. Etičke krjeposti i načelo sredine  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije, borba protiv privatnog vlasništva (T. More)  Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J. J. Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S. Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa. Račun užitka. Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti;razlike među ljudima i problem jednakost ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zloporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealni zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove |
|  | Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealan zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike:normativna, deskriptivna i metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje/osporavanje etike izvedeno iz biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti temeljna znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet ciljevima i obrazovnim ishodima učenja pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnome okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ova dva područja odgoja i obrazovanja.  Budući da primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizacije prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevni život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije i discipline specifične za zanimanje  2. opisati razvoj geografije  3. razlikovati grane i discipline geografije prema objektu istraživanja pojedinih disciplina  4. obrazložiti položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  5. navesti dokaze o važnosti geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  6. analizirati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unaprjeđenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  7. obrazložiti ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja  Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. opisati postanak svemira  2. razlikovati svemirska tijela  3. objasniti strukturu i odnose u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak, oblik i dimenzije Zemlje  5. objasniti uzroke i posljedice osnovnih gibanja Zemlje  6. protumačiti utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru  4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. usporediti elemente prirodne osnove (reljef, klima, vode, tlo i vegetacija) na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  2. istražiti prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  3. objasniti prirodne pojave i interakcije pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. analizirati utjecaj prirodno-geografskih obilježja na organizaciju prostora (gospodarski razvoj, strukturu gospodarstva, strukturu stanovništva i naseljenost)  5. koristiti istraživačke metode u prikupljanju, obradi te interpretaciji rezultata istraživanja, raspraviti zaključke istraživanja o prirodno-geografskim pojavama i procesima  6. raspraviti problematiku o globalnoj promjeni klime i onečišćenju okoliša  7. vrjednovati mogućnosti povećanja zaštićenih područja u Hrvatskoj i svijetu  8. primijeniti koncept održivog razvoja u iskorištavanju prirodnih resursa na lokalnoj i nacionalnoj razini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir – postanak i struktura  Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanje položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa na geografskim kartama  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost Zemlje  Zonalna građa Zemlje i sastav litosfere  Globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Led na Zemlji  Prirodna bogatstva  Odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima  Onečišćenje zraka, voda i tla  Zaštićena područja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. razlikovati demografski razvoj i demografske strukture u zavičaju, Hrvatskoj i u svijetu  2. prepoznati utjecaj svjetskih religija na kulturu, tradiciju, umjetnost, gospodarstvo i način života  3. usporediti organizaciju prostora na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj, kontinentalnoj i globalnoj razini  4. razlikovati prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u mjestu, zavičaju, Hrvatskoj, Europi i svijetu  5. primijeniti kriterije za mjerenje razvijenosti gospodarstva na regionalnoj i nacionalnoj razini  6. objasniti procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  7. objasniti djelovanje međunarodnih organizacija i regionalnih integracija, razvoj i strukturu Europske unije, njezine glavne ciljeve i vrijednosti  8. raspraviti važnost poznavanja i pozitivnoga vrjednovanja naslijeđa i vlastitog identiteta kao hrvatskih, europskih građana i građana svijeta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Društveno-geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Gospodarski sustavi  Povezanost demografskih i ekonomskih procesa  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Gospodarska razvijenost i stanovništvo  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u međunarodnim organizacijama i regionalnim integracijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rad.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati optimalnu količinu kineziološkoga teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnoga tjelesnog vježbanja  ■ provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik/djelatnik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  ■ poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unaprjeđenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | U ovom zanimanju prisutna su velika dinamička i statička opterećenja gotovo svih mišićnih skupina, a najviše leđa.  Preporuča se korištenje svih postupaka unapređenja kinantopoloških obilježja, a posebno vježbe za jačanje trupa.  Zbog uspravnog položaja tijela dolazi do nepovoljne raspodjele krvi u organizmu i razlike u krvnom tlaku što izaziva oticanje nogu i pojave kroničnog umora. Kineziološke postupke za unapređenje zdravlja i prevencije bolesti posebno usmjeriti ka poučavanju vježbi istezanja. Osjećaj za estetiku jedna je od temeljnih osobina za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj navedenog putem nastavnog procesa posebno su pogodne polistrukturne konvencionalne aktivnosti koje imaju za cilj dostići odgovarajuću estetsku razinu izvođenja. Primjerice, sadržaji sportske i ritmičke gimnastike, plesovi i sl.  Kod ovoga zanimanja uputno je aerobnu kondiciju razvijati polistrukturnim kompleksnim aktivnostima, napose onima u kojima se vrši manipulacija lopte rukama (košarka, rukomet, odbojka i sl.) kako bi relaksacijski i preventivno mogli utjecati na motoričke sposobnosti ruku. Tu posebice valja izdvojiti preciznost.  Od izvannastavnih dislociranih aktivnosti, s obzirom na utvrđenu dinamičku i statičku aktivaciju lokomotornog sustava, preporuča se vožnja bicikla i plivanje. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  2. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju  3. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije  4. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  5. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unaprjeđenje i očuvanje zdravlja, s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja  Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  5. demonstrirati izvođenje jedne monostrukturne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interesa za nju  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela − povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava, stabilnosti lokomotornog sustava)  5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti)  Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
|  | 3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnog tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. »Leteće« trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču)  6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak  7. Skok udalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortexa u dalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Različite varijante premeta strance  11. Stoj na glavi  12. Stoj na rukama, kolut naprijed  13. Odbočka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  14. Ljuljanje na karikama  15. Pomicanje u visu  16. Njihom strance premah odnožno  17. Klimom premah zgrčeno  18. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  19. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  20. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  21. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  22. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  23. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  24. Skok »kadet«  25. Skok »jelenji«  V. PLES I AEROBIKA  26. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  27. Disko foks plesovi  28. Aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Bočno bacanje tsuri goshi  30. Nožno bacanje de ashi braai  31. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  32. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki)  VII. KOŠARKA  33. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  34. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom  35. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  36. Obrana »čovjek na čovjeka« (1:1; 2:2; 3:3)  37. Igra (taktika i suđenje) |
|  | VIII. NOGOMET  38. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  39. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  40. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  41. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4:2, 4:4, 5:5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  42. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje)  IX. ODBOJKA  43. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  44. Odbijanje podlakticama preko glave  45. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  46. Igra 6:6, zaštita od protivničkog napada 1:2:3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  47. Igra (taktika i suđenje)  X. RUKOMET  48. Razne igre s loptom  49. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka »jensen»  50. Jednostruka križanja  51. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  52. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Bekend servis  55. Vodoravni (drive) udarac  56. Osnove taktike igre u paru  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  59. Forhend (spužvasta loptica)  60. Bekend (spužvasta loptica)  61. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnoga masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase)  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju)  4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti − timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20’ intenzitetom 50 %)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20’ s izmjenama intenziteta 2’ 40 % i 2’ 60 %)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 x 20’’ s odmorom 10’’) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni su u poglavlju »Ostalo« koje se nalazi na kraju programa četvrtoga razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima veliki broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  u izvedbeni nastavni plan i program treba međupovezano uvrstiti nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice |
|  | Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima se upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a da pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom. |
|  | IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati nogu s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja |
|  | 3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali, voda − postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodatci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 − 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortexa u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA − POLAZNICI  10. Leteći kolut  11. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  12. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  13. Stoj na rukama u kolut naprijed  14. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  15. Klimom premah raznožni  16. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  17. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji”  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  18. S kokovi s udarcem noge o nogu  19. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu  20. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  21. Otvoreni − zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  22. Preskakivanje vijače naprijed i natrag križanjem ruku  23. »Leteći« skok vijačom  24. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  25. Rock plesovi  26. Rumba (okreti, wisq, promenada)  27. Samba (okreti, wisq, promenada)  28. »New body« aerobika (aerobika s bučicama) |
|  | VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki, ushiro mawari sabaki  30. Bočno bacanje tsuri goshi  31. Nožno bacanje de ashi braai u kretanju  32. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  33. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  34. Obrambeni skok i zagrađivanje  35. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  36. Slobodna bacanja  37. Zonska obrana  38. I gra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  39. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  40. Udarci na vrata nakon dodane lopte  41. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  42. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2:1 (+ vratar)  43. Slobodna igra 5+1 : 5+1 (taktika i suđenje) |
|  | IX. ODBOJKA  44. Vršno odbijanje preko glave  45. Niski odbojkaški stav i obrana »oštrih« lopti poluupijačem  46. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  47. Obrana u prednjoj liniji − pojedinačni i grupni blok  48. Igra 6:6, zaštita vlastitog smeča 2:3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  49. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama  50. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku « polueret»  51. Povratna lopta – dupli pas  52. Poučavanje zonske obrane 5:1  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Smeč udarac  55. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  56. Forhend i bekend visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  59. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja)  5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8 − 10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1− 3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, odmor 2’)  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2’)  3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6 x 400 m, intenzitet 80 − 90 %, odmor 4’)  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3 x 6’, 30’’ maksimalni intenzitet, 30’’ 50 %, odmor 5’)  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12’, 1’ maksimalni intenzitet, 1’ 50 %) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unapređenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Time je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  u izvedbeni nastavni plan i program treba međupovezano uvrstiti nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPREĐENJA ZDRAVLJA  Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju, naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti |
|  | VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati nogu s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj. |
|  | Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
|  | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 − 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  9. Sastav po izboru polaznika (tlo) |
| Kineziološke aktivnosti | III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  10. Sastav po izboru polaznika (tlo)  11. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  12. »Jelenji« skok  13. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  14. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  15. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  16. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  17. Preskakivanje vijače »škarama« pogrčeno  18. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  19. Sastav (vijača) − sastav prema izboru polaznica  20. Sastav (obruč) − sastav prema izboru polaznica  V. PLES I AEROBIKA  21. Cha-cha-cha  22. Salsa  23. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  24. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  25. Poluga ude garami  26. Udarac rukom naprijed pravocrtni  27. Udarac nogom naprijed pravocrtni  28. Donji, unutarnji i vanjski blok |
| VII. KOŠARKA  29. Otvaranje za prijem lopte  30. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  31. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  32. Napad na presing čovjek na čovjeka  33. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  34. Driblinzi i fintiranja 1:1  35. Driblinzi i fintiranja 1:1 s udarcima na vrata (vratar)  36. Oduzimanja lopte 1:1 i 2:2  37. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2:1 i 2:2 s udarcima na vrata (vratar) te oduzimanja lopte  38. Igra 4+1 : 4+1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  39. Smeč iz zaleta varkom »kuhanjem« iza bloka  40. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  41. Vršno odbijanje u skoku  42. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  43. Finta – varka s presvlačenjem  44. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku − »skokšut polueret»  45. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5+1  46. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  47. Rezani forhend drop  48. Bekend dugi udarac (clear)  49. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  50. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  51. Forhend volej (spužvasta loptica)  52. Bekend volej (spužvasta loptica)  53. Smeč (spužvasta loptica)  54. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste)  2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40’’)  4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornoga sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed inatraške 6 x 5 m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe)  4. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 x 5 m, odmor 30’’)  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela – smanjenje potkožnog masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30’ niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20’, 2’ visoki intenzitet, 2’ 50 %)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60’’, a oporavak 20’’) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unapređenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Time je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama sa znanstvenih i sa stručnih spoznaja mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPREĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice |
|  | Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu uz izvedbu što većega kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja  2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane  3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije − Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 − 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranim tehnikom − motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  8. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem  III. PLES I AEROBIKA  9. Bečki valcer (koreografija)  10. Quadrilla (koreografija)  11. Tae-bo aerobika  IV. BORILAČKI SPORTOVI  12. Obrana od pljuske (udarca rukom)  13. Obrana od obuhvata  14. Obrana od hvata za kosu  15. Sprovođenje ključem na ruci  16. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  17. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  18. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  19. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  20. Igra (primjena timske taktike 5:5)  VI. NOGOMET  21. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  22. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4:2 i 5:2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir)  23. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4:4 i 5:5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  24. Igra 4+1: 4+1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  VII. ODBOJKA  25. Tenis servis  26. Tradicionalni sustav 4 − 2 (dizač u prednjoj zoni)  27. Povezivanje sustava obrane polja VI-naprijed  28. Povezivanje zaštite 1:2:3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite 2:3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  29. Igra (taktika i suđenje) |
|  | VIII. RUKOMET  30. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  31. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  32. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  33. Igra (taktika i suđenje)  IX. BADMINTON  34. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  35. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  36. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  37. Spin servis  38. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava  II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela − povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unapređenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Time je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi. |
|  | Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga predmetna nastava u srednjim strukovnim školama sa znanstvenih i sa stručnih spoznaja mora se organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti: u izvedbeni nastavni plan i program treba međupovezano uvrstiti nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRjEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice |
|  | Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama. |
|  | Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovom korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  jednostavnije (pojedinačna, dvojke, trojke, četvorke i paralelna)  složenije (paralelno izmjenična, sukcesivno izmjenična, izmjenična, kružna, stanična, stazna i poligonska).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  ■ rješavati matematičke probleme i primijeniti matematiku u različitim kontekstima uključujući i svijet rada  ■ razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  ■ prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  ■ razvijati apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  ■ učinkovito primjenjivati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  ■ učinkovito primjenjivati tehnologiju  ■ steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja.  Matematičko obrazovanje polaznicima omogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnosti, načina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. računati u skupovima N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u složenijim algebarskim izrazima  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s racionalnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnost  6. rabiti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere  2. rabiti potencije s cjelobrojnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i jednostavnijim razlomcima  4. riješiti linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihove sustave te prikazati linearnu funkciju i funkciju apsolutne vrijednosti  Oblik i prostor  1. analizirati međusobne odnose točaka u pravokutnome koordinatnom sustavu u ravnini  2. ispitati geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva u svrhu crtanja, mjerenja, računanja i zaključivanja  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta kod geometrijskih oblika u ravnini  Mjerenje  1. primijeniti odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. rabiti Pitagorin poučak i njegov obrat, proporcionalnost i sličnost  4. primijeniti svojstva kutova (poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta)  5. povezati trigonometriju pravokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  Podatci  1. prikupiti tražene podatke uz raspravu o valjanosti metode  2. rasporediti prikupljene podatke po izabranom kriteriju  3. predočiti prikupljene podatke pomoću linijskog, stupčastog i kružnog dijagrama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje, dijeljenje, potenciranje s racionalnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe i sustavi nejednadžbi  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak, poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski složenijim situacijama  Algebra i funkcije  1. primijeniti kvadratne jednadžbe, nejednadžbe i kvadratnu funkciju  2. rabiti eksponencijalnu i logaritamsku funkciju te eksponencijalne i logaritamske jednadžbe i nejednadžbe  Oblik i prostor  1. istražiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. analizirati složene geometrijske oblike u prostoru  Podatci  1. protumačiti prikupljene i prikazane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija  Eksponencijalna i logaritamska jednadžba  Eksponencijalna i logaritamska nejednadžba |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. rabiti trigonometrijsku kružnicu i džepno računalo za određivanje vrijednosti trigonometrijskih funkcija kuta zadanog u stupnjevima ili radijanima  2. primijeniti n! u složenijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije  1. prikazati trigonometrijske funkcije i riješiti trigonometrijske jednadžbe i nejednadžbe koristeći trigonometrijsku kružnicu i formule identiteta  2. primijeniti binomni poučak i elemente kombinatorike  Oblik i prostor  1. primijeniti vektore u koordinatnom sustavu u ravnini pri ispitivanju svojstava geometrijskih oblika  2. analizirati međusobne odnose točaka i pravaca u koordinatnom sustavu u ravnini  3. analizirati međusobne odnose točaka, pravaca i kružnica u koordinatnom sustavu u ravnini  Mjerenje  1. povezati trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  2. primijeniti skalarni umnožak vektora  3. odrediti površinu nepravilnog lika u ravnini  4. služiti se konceptom mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka  Podatci  1. proračunati srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka  2. odrediti vjerojatnost događaja za prikupljene i analizirane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Trigonometrijske funkcije realnog broja  Trigonometrijske jednadžbe i nejednadžbe  Binomni poučak  Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti zapis broja u zadanom ili nepoznatome brojevnom sustavu  Algebra i funkcije  1. primijeniti nizove i redove  2. analizirati složene funkcije pomoću svojstava elementarnih funkcija  Podatci  1. istražiti utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  Infinitezimalni račun  1. odrediti limes niza koristeći teoreme o limesima  2. izračunati limes funkcije u točki  3. derivirati funkciju  4. primijeniti derivaciju funkcije pri određivanju jednadžbe tangente u točki grafa funkcije, ekstrema i točaka infleksije  5. prikazati graf racionalne funkcije  6. odrediti primitivnu funkciju koristeći tablicu derivacija  7. izračunati površinu ispod grafa kvadratne funkcije primjenjujući Newton-Leibnizovu formulu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi i redovi  Funkcije |
| Podatci | Statistika |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije  Primitivna funkcija i integral |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznika u području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za određeno zanimanje |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija pa su zakonitosti fizike temelj u području graditeljstva. Važan i karakterističan u fizici je eksperimentalni pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje. Stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem i smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju  Sile i polja  1. riješiti problem uporabom Newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila  4. raspraviti o općem zakonu gravitacije i gibanju satelita oko Zemlje  5. prosuditi o ravnoteži krutog tijela  6. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  7. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombova zakona  8. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora koji čini djelovanje različitih sila  Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora sile  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti kinetičku energiju tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. primijeniti zakon očuvanja energije  Termodinamika  1. razlikovati unutarnju energiju, toplinu i temperaturu  2. povezati pojam temperature sa srednjom kinetičkom energijom čestica  3. razmotriti probleme termičkog rastezanja u različitim dimenzijama  4. istražiti plinske zakone  5. opisati načine prijenosa topline  6. objasniti pojam rada na različitim primjerima u termodinamici  7. primijeniti Prvi zakon termodinamike na termodinamičkim procesima  8. raspraviti rad toplinskih strojeva pomoću Drugog zakona termodinamike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodni pad  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Sudari  Rotacija krutog tijela  Ravnoteža krutog tijela  Tlak  Uzgon  Protjecanje fluida  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Rad i energija | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima. |
| Termodinamika | Toplinsko rastezanje i stezanje čvrstih tvari i tekućina  Temperatura, unutarnja energija, toplina i toplinski kapacitet tijela  Plinski zakoni  Prijenos topline  Prvi zakon termodinamike  Rad u termodinamici  Drugi zakon termodinamike  Toplinski strojevi |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Elektrodinamika  1. objasniti usmjereno gibanje električnog naboja u vodiču te električnu struju i električni otpor  2. primijeniti Ohmov zakon na strujne krugove istosmjerne i izmjenične struje  3. protumačiti ovisnost električnog otpora o temperaturi  4. izračunati rad i snagu električne struje na praktičnim primjerima  5. prikazati i objasniti Oerstedov pokus  6. opisati magnetsko polje te skicirati magnetske silnice za magnetsko polje ravnog vodiča, strujnu petlju i zavojnicu  7. objasniti Faradayev zakon indukcije uz izvođenje pokusa  8. objasniti primjenu elektromagnetske indukcije  Titranje, valovi i zvuk:  1. objasniti fizikalne veličine koje određuju harmonijsko titranje  2. interpretirati grafički promjenu fizikalnih veličina koje opisuju harmonijsko titranje s vremenom  3. primijeniti jednadžbe koje opisuju harmonijsko titranje u rješavanju zadataka  4. razmotriti energetski harmonijsko titranje (prigušeno i prisilno titranje, rezonancija)  5. objasniti nastajanje i rasprostiranje mehaničkih valova  6. razlikovati transverzalni od longitudinalnog vala  7. prikazati pojave odbijanja, loma, ogiba i interferencije valova.  8. raspraviti spektar i primjenu zvučnih valova  Elektromagnetski valovi i svjetlost  1. razmotriti svojstva elektromagnetskih valova i dijelove elektromagnetskog spektra  2. objasniti primjenu elektromagnetskih valova u prijenosu informacija na daljinu i u medicini  3. primijeniti zakon odbijanja svjetlosti na primjeru ravnog zrcala  4. opisati lom svjetlosti na granici sredstva i disperziju svjetlosti na prizmi  5. konstruirati sliku koju daje tanka leća te navesti njezina svojstva  6. primijeniti jednadžbu leće  7. objasniti pojave valne optike (interferencija, ogib i polarizacija svjetlosti)  Atomi i atomske jezgre  1. opisati strukturu i razvoj modela atoma te pojmove atomskog broja, masenog broja i izotopa  2. povezati linijske spektre s energijskim nivoima atoma  3. objasniti fotoelektrični efekt  4. usporediti valnu i čestičnu prirodu svjetlosti i tvari |
|  | 5. navesti α, β i γ raspad i opisati ionizirajuća svojstva nastalih produkata i njihov doseg  6. primijeniti zakone očuvanja naboja i masenog broja kod nuklearnih reakcija  7. uporabiti u rješavanju zadataka zakon radioaktivnog raspada  8. objasniti primjenu nuklearne energije dobivene fisijom i fuzijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektrodinamika | Električna struja  Električni otpor  Ohmov zakon za strujni krug  Rad i snaga električne struje  Oerstedov pokus  Elektromagnetska indukcija  Načelo rada generatora  Zaštita od električnog udara |
| Titranje, valovi, zvuk | Harmonijsko titranje, prigušeno i prisilno titranje  Rezonancija  Energija titranja  Nastanak valova i karakteristične valne veličine  Odbijanje, lom, ogib i superpozicija valova  Valovi zvuka  Ultrazvuk |
| Elektromagnetski valovi i svjetlost | Elektromagnetski titraji  Nastajanje i rasprostiranje elektromagnetskih valova  Spektar i brzina elektromagnetskih valova  Zakoni geometrijske optike  Ravno zrcalo  Disperzija svjetlosti  Leće  Interferencija i ogib svjetlosti  Polarizacija svjetlosti |
| Atomi i atomske jezgre | Zračenje užarenog tijela  Fotoelektrični efekt  Dualizam u prirodi  Razvoj modela atoma  Struktura atomske jezgre  Radioaktivnost  Nuklearna energija  Ionizirajuće i neionizirajuće zračenje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ steći znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje računala  ■ obrađivati i prikazivati podatke i informacije korištenjem primjenskih programa  ■ usvojiti temeljna informatička znanja važna za razumijevanje rada računala  ■ komunicirati posredstvom različitih medija |
|  | ■ usvojiti postupke prikupljanja, organiziranja, analize i prezentacije podataka i informacija  ■ analizirati i kritički ocijeniti prikupljene informacije  ■ razviti logičke misaone procese  ■ razviti algoritamski način razmišljanja  ■ osposobiti za samostalno i timsko rješavanje jednostavnijih problema iz vlastitog života i odabrane struke primjenom informacijske i komunikacijske tehnologije  ■ steći osnovna znanja i vještine kako bi se moglo usvojiti korištenje specifičnih računalnih programa iz područja struke  ■ poštovati autorska prava i u skladu s tim preuzimati i koristiti sadržaje s računalnih mreža  ■ steći temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | Napredak današnjeg društva temelji se na novim znanstvenim otkrićima te njihovoj primjeni u svakodnevnom životu. Razvoj znanosti te njezinu primjenu danas ne možemo zamisliti bez kvalitetne primjene informacijske i komunikacijske tehnologije te algoritamskog pristupa rješavanju problema.  U takvu društvu, temeljenom na informacijama i tehnologiji, gdje su računala sveprisutna u poslovnom i svakodnevnom životu, potrebno je da svaki pojedinac djelotvorno koristi informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Posebno je važno znati i moći prikupiti informacije i podatke te ih kritički vrjednovati, obraditi, sistematizirati, oblikovati i prikazati. Danas je konkurentnost na tržištu rada nezamisliva bez kvalitetne obrade i prezentacije podataka i rezultata svojeg rada.  Umijeće korištenja računala, temeljna znanja i rješavanje problema tri su važne sastavnice informatičkog obrazovanja koje se nužno odvija uz samostalno korištenje računala. Rješavanje problema povezanih sa strukom temelji se na samostalnom i timskom radu koji će se razvijati u nastavnom predmetu. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: prvi (1.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija  1. opisati prikaz različitih vrsta podataka u računalu  2. razlikovati osnovne logičke sklopove  3. razlikovati i opisati komponente računalnog sustava (središnja jedinica, memorije, ulazno-izlazne jedinice)  4. koristiti operacijski sustav računala i napraviti osnovnu prilagodbu svojim potrebama  5. rukovati datotekama i mapama u grafičkome korisničkom sučelju  Računalne mreže i internet  1. povezati uređaje u određeni tip mreže  2. razlikovati načine spajanja na internet i pravila prijenosa podataka  3. komunicirati elektroničkom poštom  4. koristiti usluge interneta  5. koristiti računalo, mrežu i internet na siguran način  Obrada i prikaz podataka  1. koristiti postupke za uređivanje i oblikovanje teksta na razini znaka, odlomka i stranice  2. koristiti i primijeniti program kojim će se prilagoditi slika, zvuk ili video potrebama korištenja u struci  3. koristiti i primijeniti program za izradbu prezentacija te samostalno prikazati i izložiti prezentaciju  4. modelirati problem iz struke i svakodnevnog života radom u timu te uporabom stečenih vještina i mogućnostima određene aplikacije izraditi rješenje |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija | Prikaz podataka u računalu:  binarni brojevni sustav  veza binarnog i dekadskog brojevnog sustava  operacije s binarnim brojevima  pojam količine podataka  prikaz znakova te cijelih i realnih brojeva u računalu  Logički sklopovi:  osnovne logičke operacije i pripadajući sklopovi  tablice istinitosti  logički izrazi i minimizacija  opis i crtanje logičkih sklopova  Građa računala:  osnovni dijelovi računala  ulazni, izlazni, memorijski i komunikacijski uređaji i priključivanje  centralna procesorska jedinica  vanjske memorije | |
|  | Operacijski sustav:  pojam i svojstva OS-a  grafičko sučelje  postavke korisničkog sučelja  rad s datotekama i mapama  osnovno uređivanje crteža | |
| Računalne mreže i internet | Mreže računala:  mreže računala (definicija i vrste)  dijelovi mreže računala  brzina prijenosa podataka  internet  načini spajanja na internet  protokoli – vrste i podešavanje  davatelj usluga  korisnički račun  usluge interneta  Elektronička pošta:  e-pošta klijent, web-pošta  poštanski sandučić – osnovne postavke  komunikacija pomoću elektroničke pošte  Usluga WWW:  web preglednik − korištenje, postavke  učinkovito pretraživanje i preuzimanje sadržaja s interneta  procjenjivanje kvalitete sadržaja na internetu  Računalna sigurnost i etičnost:  sigurnost i zaštita osobnih podataka  štetni programi i zaštita  kultura ponašanja na internetu  autorska prava i njihova zaštita | |
| Obrada i prikaz podataka | Obrada teksta:  osnovna obilježja odabranog programa za obradu teksta  unos teksta i osnovne postavke stila pisanja  oblikovanje na razini znaka, odlomka i stranice  jezična provjera teksta i pretraživanje dokumenta  umetanje i oblikovanje tablice  umetanje i oblikovanje slika  pisanje matematičkih izraza  izradba tablice sadržaja  oblikovanje cijelog dokumenta  priprema dokumenta za ispis  izradba zadanog dokumenta  Obrada slike, zvuka i videa:  slika  zvuk  video  Prezentacije:  slajd, predložak, dizajn  korištenje slika, crteža, tablica, grafikona, zvuka u prezentaciji  efekti na slajdu i prezentaciji  izradba prezentacije na zadanu temu  Projektni zadatak:  izradba i prezentiranje projektnog zadatka | |
| Rješavanje  problema  pomoću računala | Program i algoritam:  algoritam – pojam i uloga  pseudokod  slijedna struktura  naredba grananja  analiza algoritma  Tablično računanje:  osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  unos i izmjena podataka  oblikovanje ćelija i tablica  adresiranje ćelija  formule i osnovne funkcije  izdvajanje podatka  grafikoni  priprema za ispis i ispis dokumenta  Projektni zadatak:  analiza problema  izradba projektnog zadatka  prezentiranje projektnog zadatka | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. | |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: drugi (2.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Obrada i prikaz podataka  1. koristiti i primijeniti program za oblikovanje web stranica te oblikovanu stranicu postaviti na internet  2. modelirati problem iz struke i isvakodnevnog života radom u timu te uporabom stečenih vještina i mogućnostima određene aplikacije izraditi rješenje  Rješavanje problema pomoću računala  1. opisati postupak nastajanja programa  2. objasniti pojam algoritma  3. opisati dijagram tijeka, njegove simbole i pseudokod  4. analizirati program zapisan u konkretnom programskom jeziku, dijagramu tijeka ili pseudokodu  5. osmisliti te kreirati program u konkretnom programskom jeziku koji rješava određeni problem uporabom slijedne strukture, strukture grananja i strukture ponavljanja  6. koristiti i primijeniti program za tablično računanje za izradbu dokumenata koji sadrže oblikovane podatke, formule, funkcije i grafikone  7. osmisliti cjelokupno rješenje jednostavnijeg problema iz struke |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Obrada i prikaz podataka | Web-stranice:  osnovna obilježja odabranog programa za izradbu web-stranice  osnovne postavke  povezivanje stranica  organizacija sadržaja  postavljanje stranice na internet  Projektni zadatak:  izradba projektnog zadatka  prezentiranje projektnog zadatka | |
| Rješavanje problema pomoću računala | Program i algoritam:  programski jezici  koraci u programiranju  algoritam – pojam i uloga  dijagram tijeka i pseudokod  slijedna struktura  naredba grananja  naredbe ponavljanja  analiza algoritma  Osnovna obilježja programskog jezika (odabranog):  upis i ispis podataka  naredba pridruživanja  tipovi podataka  standardne funkcije  naredba grananja  naredbe ponavljanja  osnovni algoritmi za rad s brojevima i znakovima  Tablično računanje:  osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  unos i izmjena podataka  oblikovanje ćelija i tablica  adresiranje ćelija  formule i osnovne funkcije  izdvajanje podataka  grafikoni  priprema za ispis i ispis dokumenta  Projektni zadatak:  analiza problema  izradba projektnog zadatka  prezentiranje projektnog zadatka | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  ■ razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  ■ usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  ■ usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  ■ usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  ■ razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  ■ usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  ■ prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  ■ shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona na aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihova razvoja i dokumenata koji ih reguliraju  7. navesti značajke i oblike države  8. usporediti različite političke sustave: demokraciju, tiraniju, aristokraciju, diktaturu, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglaskom na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti  Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazati vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti o gospodarskom sustavu Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje Europske unije |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast, moć i autoritet  Političko djelovanje  Civilno društvo  Ljudska prava | |
| Država | Država  Oblici države  Narod i nacija | |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija − neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Političke stranke u Republici Hrvatskoj | |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske | |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – zakonodavna vlast  Izvršna i sudska vlast | |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava | |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija | |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika | |
| Hrvatska i Europska unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj EU i institucije EU | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi praćenja i vrjednovanja polznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. | |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti i međusobno povezati ključne biološke koncepte u objašnjavanju pojava i procesa u živome svijetu, kako bi stekli temeljnu biološku pismenost kao svojinu i alat građanina suvremenoga demokratskog društva  ■ proširiti znanja o zdravlju i rizicima od bolesti te oblikovati stavove o potrebi odgovornog ponašanja prema vlastitom zdravlju i zdravlju drugih ljudi  ■ stečeno znanje staviti u funkciju oblikovanja stavova o potrebi očuvanja bogatstva prirode i prirodne ravnoteže te obrazložiti potrebu vlastitoga odgovornog ponašanja prema prirodi i okolišu |
| Opis predmeta: | Polaznici stječu znanja i razvijaju vještine, počevši od manualne spretnosti i umijeća korištenja pribora za praktičan rad, do promatranja, opisivanja, izdvajanja bitnog, zaključivanja, prezentiranja i rada u timu. Učenje ovog predmeta ciljano utječe i na afektivnu domenu razvoja polaznika usvajanjem poštovanja prema životu te razvijanjem empatije prema drugim ljudima i drugim živim bićima, kao i na odgovornosti za očuvanje prirode, okoliša, vlastitog i tuđeg zdravlja. |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čovjek i zdravlje  1. raspraviti o zdravim stilovima življenja te važnosti pravilne i redovite primjene higijenskih navika u svakodnevnom životu  2. identificirati putove ulaska patogenih mikroorganizama i nametnika u čovjekovo tijelo i mjere prevencije  3. dati primjere najčešće virusne i bakterijske bolesti i načine njihova liječenja  4. diskutirati o djelovanju sredstava ovisnosti na zdravlje i ponašanje ljudi  5. protumačiti važnost preuzimanja odgovornosti za vlastito zdravlje na primjerima različite ovisnosti  6. prepoznati opasnosti za zdravlje povezane sa specifičnosti zanimanja za koje se školuje  7. pokazati zahvate prve pomoći koji mogu spasiti život ugroženoj osobi  8. opisati primjer posljedica poremećaja ravnoteže u organizmu  Spolnost i sazrijevanje i čovjeka  1. protumačiti povezanost sazrijevanja i životnih razdoblja s djelovanjem hormona  2. povezati funkciju spolnih organa s njihovom građom i higijenom  3. razlikovati prednosti i nedostatke različitih metoda planiranja trudnoće  4. protumačiti proces oplodnje i razvoj ploda do porođaja  5. povezati promjene tijekom trudnoće s odgovornim ponašanjem trudnice  6. raspraviti različite stavove o spolnosti i odgovornom spolnom ponašanju  Zaštita prirode i okoliša  1. prikazati na poznatim primjerima odnose između živih bića i abiotičkih čimbenika okoliša  2. navesti primjere odnosa među živim bićima u biocenozi  3. navesti razloge ugroženosti prirode na Zemlji  4. prepoznati potencijalne opasnosti za okoliš, povezane sa zanimanjem za koje se školuju  5. dati primjere mogućih mjera zaštite prirode koje se mogu provesti zbog štetnog djelovanja na okoliš  6. izvijestiti o primjerima raznolikosti i posebnosti hrvatske flore i faune  7. diskutirati o potrebi očuvanja bogatstva prirode, održanja prirodne ravnoteže i biološke raznolikosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek i zdravlje | Značenje vlastitog zdravlja i potreba zdravog stila življenja  Povezanost najčešćih bolesti i poremećaja organskih sustava s mogućim čimbenicima rizika i prevencijom  Osobna higijena  Zdrava hrana i razborita prehrana  Umor, odmor i rekreacija  Ovisnosti (pušenje i ovisnost o duhanu, alkohol i alkoholizam, droge i narkomanija, ostale ovisnosti)  Pružanje prve pomoći (zahvati koji spašavaju život) |
|  | Individualni rad i rad u skupini  Primjeri poremećaja ravnoteže u organizmu i njihove posljedice  Poremećaji prehrane i utjecaj medija na stavove o zdravlju  Utjecaj vršnjaka i medija na oblikovanje zdravih stilova življenja  Odgovorno ponašanje prema zdravlju (donošenje odluka)  Rizici za zdravlje povezani sa specifičnostima zanimanja i načinom života |
| Spolnost i sazrijevanje čovjeka | Životni ciklus čovjeka i razvoj spolnosti  Pubertet i adolescencija  Građa i funkcija muškog i ženskoga spolnog sustava  Menstrualni ciklus i oplodnja  Trudnoća, porod, dojenje i njega novorođenčadi  Sredstva kontracepcije i metode planiranja trudnoće  Individualni rad i rad u skupini  Odgovorno spolno ponašanje i partnerski odnosi (donošenje odluka)  Utjecaj vršnjaka i medija na spolno ponašanje |
| Zaštita prirode i okoliša | Područje istraživanja ekologije i temeljni pojmovi  Utjecaj najvažnijih abiotičkih čimbenika na život i održavanje organizama  Utjecaj biotičkih čimbenika na život i održavanje organizama  Temeljne značajke ekosustava i održanje prirodne ravnoteže  Osobitosti i zaštita biološke i krajobrazne raznolikosti u Hrvatskoj  Individualni rad i rad u skupini  Razlozi ugroženosti prirode na Zemlji  Štetna djelovanja čovjeka na okoliš (primjer prema načelu regionalnosti)  Potencijalni štetni učinci profila zanimanja na biološku i krajobraznu raznolikost i prijedlozi praktičnih mjera zaštite |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja i individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | GRAĐEVINARSTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Tehničko crtanje s poznavanjem nacrta  Građevni materijali  Nacrtna geometrija  Građevna mehanika  Građevne konstrukcije  Organizacija i obračun radova |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ primjeniti standarde tehničkog crtanja i nacrtne geometrije u izradbi tehničko-tehnološke dokumentacije  ■ opisati bitna svojstva građevnih materijala  ■ objasniti i primijeniti temeljne zakone građevne mehanike  ■ prepoznati bitne karakteristike osnovnih građevnih konstrukcija praktično primijeniti pravila organizacije i obračuna radova |
| Opis modula: | Građevinarstvo je modul koji se temelji na izučavanju osnovnih teorijskih i praktičnih saznanja potrebnih za rad.  Sadržaj modula namijenjen je polaznicima koji žele primjenjivati standarde tehničkog crtanja, usvojiti bitna znanja o građevnim materijalima, primjenjivati temeljne zakone građevne mehanike te poznavati bitne karakteristike osnovnih građevnih konstrukcija.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o odnosima veličina i omjera, građevnim materijalima, vrstama projekcija te osnovama geometrijskih konstrukcija, osnovnih pojmova statike, vrstama, načinu izvedbe i funkcijama osnovnih konstruktivnih elemenata te osnovama građevinske regulative, kao i organizaciji rada kamenoloma.  Polaznici su sposobni pisati tehničkim pismom, nacrtati dvodimenzionalni i prostorni prikaz, konstruirati u Mongoeovoj projekciji presjeke geometrijskih tijela, pravaca i ravnina, izraditi dijagrame unutarnjih sila te izvšiti obračun radova po vrstama (normiranje u građevinarstvu). |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Građevni materijali (1. razred, 2 sata, 4,5 bodova)  Tehničko crtanje s poznavanjem nacrta (1. razred, 2 sata, 5 bodova)  Nacrtna geometrija (2. razred, 2 sata, 5 bodova)  Građevna mehanika (4. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Građevne konstrukcije (4. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Organizacija i obračun radova (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

NASTAVNI PREDMETI PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKO CRTANJE S POZNAVANJEM NACRTA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti tehnike crtanja olovkom i tušem u svrhu predodžbe modela  2. koristiti odnose veličina i omjere  3. pisati tehničkim pismom  4. nacrtati dvodimenzionalni i prostorni prikaz  5. prezentirati prostorni zor pomoću crteža  6. povezati pojedine grafičke prikaze |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u tehničko crtanje | Važnost i uloga tehničkog crtanja  Pribor za tehničko crtanje |
| Standardi u tehničkom crtanju | Vrste linija  Mjerila  Kotiranje  Formati crteža  Tehničko pismo |
| Primjena standarda u tehničkom crtanju, 1. grafički rad | Horizontalne, kose i vertikalne linije  Detalj poda  Primjena mjerila na praktičnom zadatku M 1:10  Opisivanje crteža sastavnicom  Rad u olovci i tušu |
| Ortogonalne i prostorne projekcije, 2. grafički rad | Ortogonalna projekcija na 1 ravninu  Ortogonalna projekcija na 2 i 3 ravnine  Smjer pogleda i ravnina projekcije  Kosa projekcija  Skiciranje  Skica objekta ili modela u kosoj projekciji |
| Upoznavanje s tehničkim crtanjem u građevinarstvu, 3. i 4. grafički rad | Oznake u građevinskim nacrtima za materijale, konstrukcije i opremu  Glavni nacrt jednostavnoga stambenog objekta  Tlocrt prizemlja  Fasade |
| Tehnička dokumentacija prostornog uređenja i projektna dokumentacija, 5. grafički rad | Kartografski znakovi  Tehničko-tehnološka dokumentacija i njezin jezik  Klasifikacija i čuvanje dokumenata |
| Izradba jednostavnih projekata u građevinarstvu, 6. grafički rad | Palirski nacrti  Izradba tlocrta i presjeka stambenog objekta  Montažni i radionički crteži u polupresjeku, vrste presjeka  Uvezivanje nacrta |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GRAĐEVNI MATERIJALI

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti stručne pojmove te razvijati interes i odgovornost prema struci  2. opisati proces proizvodnje pojedinih građevnih materijala  3. objasniti svojstva građevinskih materijala  4. razlikovati postupke obrade građevnih materijala  5. navesti načine spravljanja vezivnih materijala  6. objasniti uzroke propadanja građevnih materijala  7. navesti postupke zaštite i održavanja građevnih materijala |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Građevni materijali | Vrste i podjela građevnih materijala  Svojstva i ispitivanje građevnih materijala |
| Kamen | Vrste stijena obzirom na postanak  Vrste kamena prema obradi  Komercijalna podjela arhitektonsko-građevnog kamena  Svojstva kamena |
| Vezivni materijali | Cement  Vapno  Gips  Mort i žbuka |
| Proizvodi od pečene gline | Opekarski proizvodi  Crijep  Keramički proizvodi |
| Beton | Sastav betona  Vrste betona  Čvrstoća betona  Spravljanje, ugradba i njega betona |
| Drvo | Vrste drva  Svojstva drva  Obrada drva  Pogrješke u građi i zaštita drva |
| Kovine i slitine | Proizvodnja željeza i čelika  Obrada željeza i čelika  Svojstva čelika  Zaštita čelika  Ostale kovine i slitine |
| Ostali materijali u graditeljstvu | Staklo  Plastika  Boje i premazi |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NACRTNA GEOMETRIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. nabrojiti vrste projekcija i osnovne geometrijske konstrukcije  2. konstruirati u Mongeovoj projekciji točku, dužinu, pravac i ravninu  3. konstruirati bokocrt i stranocrt točke, dužine, lika i geometrijskih tijela  4. prikazati odnose geometrijskih tvorevina, dviju ravnina te pravca i ravnine  5. konstruirati presjeke geometrijskih tijela projicirajućom ravninom  6. konstruirati kosu aksonometriju geometrijskih tijela i presjeka tijela projicirajućom ravninom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Konstrukcije pravilnih geometrijskih likova | Elipsa  Hiperbola  Parabola |
| Projiciranje na jednu ravninu | Projekcija točke  Projekcija dužine  Projekcija pravca  Projekcija trokuta  Projekcija ostalih likova |
| Projiciranje na dvije ravnine | Projekcija točke  Projekcija dužine  Prava veličina dužine  Projekcija trokuta  Prava veličina trokuta |
| Projiciranje na tri ravnine | Projekcija točke  Projekcija dužine  Projekcija trokuta  Projekcija pravilnih mnogokuta  Projekcija prizme  Projekcija valjka  Projekcija piramide  Projekcija stošca |
| Presjeci geometrijskih tijela | Presjek prizme  Presjek valjka  Presjek piramide  Presjek stošca |
| Crtanje prostornih slika | Kosa projekcija  Ortogonalna projekcija  Centralna projekcija |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GRAĐEVNA MEHANIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti osnovne pojmove statike  2. odrediti rezultantu sila u ravnini  3. rastaviti silu na dvije komponente  4. odrediti reakcije na ležajevima nosača  5. odrediti unutarnje sile u nosaču  6. izraditi dijagrame unutarnjih sila  7. odrediti težište materijalne linije i plohe |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove statike | Pojam sile i njeno predočavanje  Sile koje djeluju u istom pravcu  Sile koje imaju zajedničko hvatište  Rastavljanje sile u dvije komponente  Statički moment sile  Poučak o momentu  Opći sustav sila u ravnini  Sustav paralelnih sila  Ravnoteža općeg sustava sila |
| Nosači | Podjela nosača  Ležaji  Opterećenje nosača |
| Teorija nosača | Deformacija i unutarnje sile  Određivanje unutarnjih sila u nosaču |
| Rješavanje statički određenih nosača | Slobodno položeni nosač  Konzolni nosač  Nosač s prepustima |
| Težišta | Pojam težišta  Određivanje težišta složenih linija  Određivanje težišta jednostavnih likova  Određivanje težišta složenih likova |
| Osnove otpornosti materijala | Napon i deformacija  Dopušteni naponi  Vrste naprezanja  Momenti tromosti likova |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GRAĐEVNE KONSTRUKCIJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste, funkciju te način izvedbe osnovnih konstruktivnih elemenata  2. navesti osnovne grupe građevnih konstrukcija  3. opisati konstrukcije prema načinima izvedbe, na gradilištu, polumontažne, montažne  4. nabrojiti vrste građevinskih objekata – visokogradnje, niskogradnje, prometnica, hidrograđevinskih objekata, inženjerskih konstrukcija  5. prepoznati načela dimenzioniranja osnovnih konstruktivnih elemenata: temelji, zidovi, grede, ploče, stupovi  6. opisati načela armiranja osnovnih konstruktivnih elemenata: temelji, zidovi, grede, ploče, stupovi |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Građevinska tehnika i građevinski objekti | Objekti visokogradnje i niskogradnje  Prometnice  Ceste  Željeznice  Vodograđevni objekti  Inžinjerske konstrukcije |
| Građevne konstrukcije i elementi | Temelji, vrste i funkcija  Zaštita od vlage i vode  Zidovi − vrste i funkcije  Zidovi od opeke  Zidovi od betona  Zidovi od betonskih blokova  Zidovi od kamena  Kameni stupovi, betonski i AB stupovi  Stupovi − vrste i funkcija  Nosači − funkcija  Vrste nosača  AB nosači  Prednapregnuti nosači  Serklaži  Nadvoji  Međukatne konstrukcije − vrste i funkcija  Monolitne međukatne konstrukcije  Montažne međukatne konstrukcije  Polumontažne međukatne konstrukcije |
| Drvene konstrukcije | Svojstva drva  Spojna sredstva  Spojevi  Vrste drvenih konstrukcija  Zaštita drva |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ORGANIZACIJA I OBRAČUN RADOVA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. navesti građevinsku regulativu  2. sastaviti tehničku dokumentaciju  3. opisati organizaciju pogona za proizvodnju građevnog materijala  4. protumačiti organizaciju rada kamenoloma  5. razlikovati postupke osiguranja kvalitete  6. razmotriti analizu elemenata potrebnih za proračun cijene koštanja  7. predložiti organizaciju kamenarskih radova na objektu  8. izvršiti obračun radova po vrstama – normiranje u građevinarstvu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u organizaciju gradnje | Pojam i definicija organizacije gradnje  Osobine organizacije gradnje |
| Građevinska regulativa | Zakon o prostornom uređenju i gradnji  Lokacijska dozvola  Rješenje o uvjetima gradnje  Potvrda glavnog projekta  Građevinska dozvola  Uporabna dozvola |
| Tehnička i obračunska dokumentacija | Sudionici u gradnji  Projekti  Ustupanje gradnje  Ugovor o gradnji  Građevinski dnevnik  Način obračuna i naplate izvršenih radova  Građevinska knjiga  Privremena situacija  Okončana situacija |
| Organizacija gradilišta i izvođenje radova | Pripremni radovi na gradilištu  Projekt organizacije gradilišta  Osoblje na gradilištu  Dokumentacija na gradilištu  Radni nalog  Organizacija kamenarskih radova na gradilištu  Montaža − izradba građevinske skele  Organizacija izvođenja  Zaštitne mjere na gradilištu |
| Organizacija radova u kamenolomu | Podjela kamenoloma prema načinu eksploatacije  Odgovorna osoba u kamenolomu  Tehnološki ciklusi radova u kamenolomu  Vađenje primarnih blokova  Dobivanje komercijalnih blokova  Organizacija transporta u kamenolomu  Zaštitne mjere u kamenolomu |
| Izračun cijene radova | Troškovnik  Utvrđivanje stavki troškovnika  Dokaznica mjera  Analiza cijena |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | KAMEN |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Petrografija  Klesarske konstrukcije s primjenom na zidovima, stupovima i lukovima  Klesarske konstrukcije s primjenom na stubišta, grobnice i poklopnice  Klesarske konstrukcije i kamena plastika  Strojevi za branje kamena  Strojevi za obradu i ugradbu kamena |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ raspoznati pojedine vrste stijena  ■ opisati i objasniti njihove pojedine karakteristike  ■ prikazati crtežom, opisati i objasniti pojedine vrste klesarskih konstrukcija  ■ prepoznati, opisati dijelove, način rada i uporabu strojeva za branje, obradu i ugradbu kamena |
| Opis modula: | Kamen je modul koji se temelji na izučavanju petrografije, klesarskih konstrukcija te strojeva za branje, obradu i ugradbu kamena.  Sadržaj modula namijenjen je polaznicima koji žele prikazati, opisati i objasniti klesarske konstrukcije te koristiti strojeve za branje, obradu i ugradbu kamena.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o mineralima i stijenama, sposobni su objasniti pojmove i funkcije stubišta i poklopnice, opisati strojeve za branje kamena, strojeve koji se upotrebljavaju u primarnoj obradi kamena te objasniti tehnološke linije u proizvodnji kamena.  Polaznici su sposobni procijeniti blok s obzirom na dimenzije i kvalitetu, primijeniti geometrijske elemente za izradbu profila klesanca, primijeniti pravila rada na siguran način, izraditi nacrt profilirane bifore i arkade lukova, izraditi nacrt kružnog stubišta te izraditi nacrt jednostavne obiteljske grobnice. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Petrografija (3. razred, 2 sata, 6 bodova)  Klesarske konstrukcije (2. razred, 2 sata, 5,5 bodova)  Klesarske konstrukcije (3. razred, 3 sata, 6 bodova)  Klesarske konstrukcije (4. razred, 3 sata, 6 bodova)  Strojevi za obradu kamena (3. razred, 2 sata, 6 bodova)  Strojevi za obradu kamena (4. razred, 2 sata, 5 bodova) |

NASTAVNI PREDMETI PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: PETROGRAFIJA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti važnost i potrebu izučavanja petrografije  2. opisati osnovna svojstva najvažnijih petrogenih minerala  3. klasificirati stijene i kamen petrografski i komercijalno  4. objasniti vezu između strukturno-teksturnih značajki kamena i fizičko – mehaničkih karakteristika te odgovarajuće primjene  5. procijeniti blok s obzirom na dimenziju i kvalitetu  6. opisati metode zaštite kamena od oštećenja i propadanja primjenom tradicionalnih i suvremenih tehničkih i kemijskih sredstava  7. opisati važnost bitnih normi povezanih sa svojstvima i kvalitetom kamena |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u petrografiju | Opće značenje petrografije  Građa Zemlje  Geološka razdoblja Zemljine prošlosti |
| Minerali i stijene | Minerali i stijene izgrađivači Zemlje  Svojstva minerala  Svojstva petrogenih minerala  Podjela stijena prema genezi  Inženjerska klasifikacija stijena |
| Svojstva stijena | Petrografska svojstva stijena  Komercijalna (praktična) podjela kamena  Fizičko-mehanička svojstva kamena važnih pri uporabi u graditeljstvu  Poroznost i voda u čvrstim stijenama  Termička svojstva  Plastična i dinamička svojstva kamena  Tehničko-tehnološka svojstva kamena |
| Raspadanje i otpornost kamena | Kemijsko vremensko raspadanje  Fizičko vremensko raspadanje  Djelovanje vode  Djelovanje biljaka i životinja na kamen  Utjecaj klime na kamen  Tehničko-tehnološka svojstva kamena |
| Eksploatacija i primjena kamena | Ispucalost stijena  Nalazišta i karakteristike prirodnog kamena na području RH  Kamen kao građevni materijal i sirovina za proizvodnju građevnih materijala  Primjena kamena prema genetskoj klasifikaciji  Čišćenje ugrađenog kamena i zaštita kemijskim i tradicionalnim sredstvima |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KLESARSKE KONSTRUKCIJE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. nabrojiti pravila kod zidanja zidova od kamena  2. opisati vrste antičkih stupova  3. nabrojiti vrste lukova od kamena  4. primijeniti geometrijske elemente za izradbu profila klesanca  5. navesti vrste horizontalnih obloga od kamena  6. objasniti razliku između oblaganja zida kamenom mokrim ili suhim postupkom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Zidovi | Pravila kod zidanja zidova  Zidovi od lomljenog kamena  Zidovi od klesanaca  Mješoviti zidovi |
| Stupovi | Antički stupovi  Moderni stupovi  Baza stupa  Kapitel stupa |
| Lukovi | Ravni luk  Segmentni luk  Polukružni luk  Gotički luk  Nadvišeni luk  Ovalni luk  Tudor luk |
| Okviri od kamena | Jednostavni okviri  Profilirani okviri  Klupica |
| Oblaganje kamenom | Horizontalne vanjske obloge  Horizontalne unutarnje obloge  Vezovi kod horizontalnih obloga  Vertikalna obloga – mokri postupak  Vertikalna obloga – suhi postupak  Sidra i potkonstrukcije za suhu oblogu |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KLESARSKE KONSTRUKCIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti pojam i funkciju stubišta  2. odrediti visinu i gazište stube s obzirom na zadanu visinsku razliku  3. objasniti razlike kod ugradnje između monolitnog i obložnog stubišta  4. izraditi nacrt kružnog stubišta  5. objasniti pojam poklopnice  6. izraditi nacrt jednostavne obiteljske grobnice |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Stubišta | Vrste i podjela stubišta  Određivanje gazišta i visine stube  Određivanje radijusa kod kružnog stubišta |
| Monolitno stubište | Jednokrako monolitno stubište  Dvokrako monolitno stubište  Tlocrt i presjek monolitnog stubišta  Radionički nacrt monolitne stube  Dokaznica mjera |
| Obložno stubište | Jednokrako obložno stubište  Dvokrako obložno stubište  Tlocrt i presjek obložnog stubišta  Dokaznica mjera |
| Zavojna stubišta | Usklađivanje ravnog i zavojnog stubišta  Polukružno stubište  Tlocrt i presjek polukružnog stubišta  Kružno stubište  Tlocrt i presjek kružnog stubišta  Radionički nacrt klinaste stube  Dokaznica mjera |
| Poklopnice | Poklopnica na križanju 3 zida  Poklopnica na križanju 4 zida |
| Grobnice | Elementi grobnice  Nacrt grobnice  Detalji grobnice  Dokaznica mjera  Postupci ugradbe elemenata grobnice |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KLESARSKE KONSTRUKCIJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti pojam kamene plastike na fasadama  2. izraditi nacrt profilirane bifore  3. opisati geometrijske konstrukcije ornamenata, profila i pripadajućih šablona  4. izraditi nacrt arkade lukova  5. primijeniti elemente kamene ograde  6. opisati vrste svodova i kupola od kamena |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kamena plastika | Međukatni vijenac (»markapjan«)  Krovni vijenac  Nadvoj (arhitrav)  Bifora  Trifora  Konstrukcija bifore i trifore  Geometrijska konstrukcija ornamenata i profila  Radionički nacrt složenog klesanca |
| Arkade lukova | Stup – polustup (pilastar)  Određivanje dimenzija baze i kapitela  Baza stupa  Polubaza stupa  Kapitel stupa  Polukapitel stupa  Nacrt arkada lukova  Detalji arkada lukova  Dokaznica mjera |
| Kamene ograde | Elementi kamene ograde  Ogradni stupić (koloneta)  Rasteretni stupić (kapitan)  Gornja i donja poklopnica (koportela)  Nacrt balkonske ograde (balustrada)  Dokaznica mjera |
| Svodovi i kupole | Vrste svodova  Vrste kupola |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavnom procesu.  Oblici: usmeno provjeravanje, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: STROJEVI ZA OBRADU KAMENA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati pojam stroja za branje kamena  2. opisati strojeve koji se upotrebljavaju u kamenolomu  3. prezentirati vrste teške mehanizacije koja se upotrebljava u kamenolomu  4. razlikovati pomoćne strojeve i sustav opskrbe i uporabe tehnološke vode  5. primijeniti pravila rada na siguran način za sve navedene strojeve |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod − energija i oblici energije | Općenito o strojevima  Izvori i vrste energije  Mehanička energija  Toplinska energija  Kemijska energija |
| Materijali i elementi strojeva | Općenito o materijalima  Podjela elemenata strojeva  Čvrste nerazdvojive veze: zakovice, zavarivanje, lemljenje, lijepljenje  Čvrste razdvojive veze: klinovi, prstenasti uskočnici (Segerovi prsteni), vijci  Elementi za kružno gibanje i prijenos snage  Osovine i vratila  Trenje i podmazivanje  Ležajevi  Spojke  Tarni prijenos  Prijenos snage zupčanicima  Prijenos snage lancem  Užetni prijenos (čelična sajla) |
| Elementi klipnog mehanizma | Princip rada klipnog mehanizma  Elementi klipnog mehanizma |
| Elementi za protok i regulaciju protoka | Cijevi  Ventili, zasuni, pipci i zaklopci |
| Strojevi u kamenolomu | Strojevi za eksploataciju (branje) kamena  Strojevi za bušenje: pneumatski čekić, hidraulična i električna sonda  Strojevi za odvaljivanje: klinovi za ručni rad, hidraulični klinovi, hidraulični odvaljivač, hidraulični cilindar, pneumatski jastuci, vodeni jastuci  Žične pile: klasična žična pila, dijamantna žična pila  Sjekačica  Monolama i dijafil  Strojevi pomoćnih djelatnosti u kamenolomu: kompresori, dizalice, vitla, teška mehanizacija |
| Posjet kamenolomu i pilani | Upoznavanje sa strojevima za eksploataciju i obradu kamena  Upoznavanje pogona za održavanje dijamantnog alata |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: STROJEVI ZA OBRADU KAMENA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati strojeve koji se upotrebljavaju u primarnoj obradi kamenih blokova  2. razlikovati strojeve po vrstama obrade kamena  3. odabrati strojeve za obradu profiliranog klesanca  4. navesti pomoćne strojeve: sustav opskrbe i uporabe tehnološke vode, unutrašnji i vanjski transport, priprema i transport zraka, opskrba električnom energijom  5. objasniti rad tehnološke linije u proizvodnji kamenih ploča  6. primijeniti pravila rada na siguran način za sve navedene strojeve |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Zahtjevi u suvremenoj obradi arhitektonsko-građevnog kamena  Podjela strojeva za obradu kamena  Tehnološke sheme obrade arhitektonsko-građevnog kamena  Klesarska obrada − ručni alati za izravnavanje i oblikovanje ploča  Prenosivi i stabilni strojevi za završnu udarnu obradu  Termička obrada − termočekić |
| Primarni strojevi – raspilavanje blokova | Gateri  Gateri s krivocrtnim gibanjem radnog okvira i sustav dovođenja abrazivne pulpe – povijesni pregled  Gateri s pravocrtnim gibanjem radnog okvira  Čelične i dijamantne pile − radni organi gatera s pravocrtnim gibanjem radnog okvira  Dijamantni segmenti reznih alata za obradu arhitektonsko-građevnog kamena (granulacija, marka dijamanata)  Uređaji za napinjanje i razdvajanje pila na gaterima  Strojevi s jednom plosnatom pilom – monolama  Strojevi s dijamantnom kružnom pilom  Strojevi s više diskova  Kružna pila – disk (radni organ stroja s dijamantnom kružnom pilom)  Zamjena diska  Strojevi s elastičnim radnim organom  Dijamantna žica – radni organ žične pile  Dijafil |
| Sekundarni strojevi – precizna obrada | Dijamantne kružne pile: portalne, mostne, konzolne  Strojevi za raspilavanje: portalni, mostni, konzolni, »taljabloki»  Uska i široka linija  Linija ze reziniranje i armiranje |
| Strojevi za obradu površine | Polirke  Strojevi za paljenje  Strojevi za pjeskarenja  Strojevi za štokovanje (bućardiranje)  Strojevi za antikiranje  Ostali strojevi za obradu površina |
| Strojevi za dodatnu obradu proizvoda | Obrada rubova  Izradba utora i žljebova  CNC glodalice  Kopirni strojevi – ručni i automatski |
| Pomoćni strojevi i uređaji | Opskrba tehnološkom vodom i oporaba  Priprema i transport zraka  Opskrba električnom energijom  Opskrba plinom  Unutarnji i vanjski transport |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PRIMIJENJENO RAČUNALSTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Primjena AutoCAD-a u obradi kamena – 2D crtanje  Primjena AutoCAD-a u obradi kamena – 3D modeliranje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ izraditi nacrt profilirane bifore i arkade lukova  ■ izraditi nacrt kružnog stubišta uccrtati pomoću računala i programa u dvije dimenzije prikaza potrebnih za obradu i ugradnju kamena  ■ crtati pomoću računala i programa u tri dimenzije prikaza potrebnih za obradu i ugradnju kamena. |
| Opis modula: | Primijenjeno računalstvo je modul koji se temelji na primjeni AutoCAD-a u obradi kamena 2D i 3D.  Sadržaj modula namijenjen polaznicima koji žele primijeniti 2D i 3D modeliranje.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o naredbama za kreiranje i modificiranje punih i mrežnih modela i poligonalnih ploha.  Polaznici su sposobni nacrtati čvorište bifore i arkade lukova, konstruirati jednostavno stubište, kreirati presjeke i 2D crteže iz 3D modela i pripremiti crtež za iscrtavanje na papiru. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Primijenjeno računalstvo (3. razred, 2 sata, 5 bodova)  Primijenjeno računalstvo (4. razred, 2 sata, 5 bodova) |

NASTAVNI PREDMETI PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENO RAČUNALSTVO

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prezentirati pojam i navesti primjere CAD/CAM tehnologije  2. opisati AutoCAD-ovo sučelje i osnovne korisničke prilagodbe  3. upotrijebiti osnovne naredbe za crtanje i modificiranje 2D objekata  4. organizirati poglede u prostoru papira, kotirati i iscrtati na papiru  5. definirati stil kotiranja prema zadanim standardima  6. pripremiti crtež za iscrtavanje na papiru |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove AutoCAD-a | Upoznvanje s pojmom CAD/CAM tehnologije  Upoznavanje izgleda korisničkog sučelja  Otvaranje i pregled gotovih crteža  Upoznavanje s tipovima 2D koordinatnih sustava u AutoCAD-u |
| Crtanje u dvije dimenzije | Crtanje jednostavnih linija i točkastih objekata  Crtanje pravokutnika  Crtanje krivulja (kružnica, luk, elipsa)  Crtanje poligona  Crtanje zraka i konstrukcijskih linija |
| Uređivanje crteža | Načini odabira objekata  Kopiranje, brisanje, pomicanje i rotiranje objekata  Skaliranje, izduživanje i produljivanje objekta  Podrezivanje objekata  Zrcaljenje objekata i korištenje naredbe offset  Kreiranje 2D nizova  Spajanje i prekidanje objekata  Kreiranje skošenja i zaobljenja |
| Organiziranje crteža | Definiranje jedinica, mjerila i granica crteža  Kreiranje slojeva  Rad sa slojevima  Pisanje teksta i kreiranje stila teksta  Kreiranje i upotreba kotnog stila − kotiranje crteža u prostoru modela  Rad s prozorima i kotiranje u prostoru papira  Priprema za iscrtavanje i iscrtavanje na papiru |
| Crtanje složenih objekata | Kreiranje i uređivanje polilinija  Kreiranje regija  Šrafiranje  Kreiranje i uređivanje višestrukih linija  Prostoručno crtanje |
| Rad s podacima o objektima i crtežu | Pribavljanje informacija o crtežu  Računanje udaljenosti, površine i opsega  Kreiranje atributa  Kreiranje blokova i upotreba  Izlistavanje podataka o objektima i izvoz u tablični kalkulator |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENO RAČUNALSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti osnovne naredbe za kreiranje i modificiranje punih i mrežnih modela i poligonalnih ploha  2. nacrtati čvorište bifore  3. nacrtati arkade lukova  4. konstruirati jednostavno stubište  5. kreirati presjeke i 2D crteže iz 3D modela i iscrtati crtež na papiru  6. nacrtati završni ispit prema zadanom zadatku u AutoCAD-u i prezentirati ga |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u 3D modeliranje | Vrste 3D modela  Navigacija i prikaz 3D modela  3D koordinatni sustavi u AutoCAD-u |
| Modeliranje 3D objekata | Kreiranje osnovnih punih modela  Kreiranje punog kvadra i valjka  Kreiranje kugle i polukugle  Kreiranje punog klina, piramide i stošca  Kreiranje punog torusa  Kreiranje osnovnih mrežnih (mesh) modela-ploha  Kreiranje ploha kvadra i valjka  Kreiranje sfere i polusfere  Kreiranje plohe oblika klina, piramide i stošca  Kreiranje plohe oblika torusa  Kreiranje općenitih poligonalnih mreža  Dinamičko mijenjanje koordinatnog sustava  Definiranje točke u 3D pomoću filtera  Kreiranje 3D modela iz 2D profila  Kreiranje modela izvlačenjem  Kreiranje modela rotiranjem  Kreiranje modela iz 2D primjenom naredbi Sweep i Loft  Kreiranje 3D ploha iz 2D profila  Kreiranje izvučene plohe  Kreiranje uramljene plohe  Kreiranje plohe s bridovima |
| Uređivanje modela | Zrcaljenje i rotiranje u 3D  Podrezivanje i izduživanje u 3D  Zaobljavanje i skošavanje u 3D  Rastavljenje 3D modela  Upotreba Boolovih operacija na punim modelima |
| Kreiranje presjeka i tehničkih crteža | Presjek punog modela i dobivanje 2D geometrijskih oblika  Kreiranje crteža od 3D modela  Kreiranje prikaza za iscrtavanje 3D modela i presjeka |
| Vizualizacija | Primjena vizualnih stilova  Primjena materijala  Renderiranje  Navigacija kroz model  Uporaba kamera i pogleda |
| Izradba završnog rada | Samostalna izradba završnog rada  Prezentacija završnog rada korištenjem usvojenih znanja i vještina |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | CRTANJE I LIKOVNA KREATIVNOST |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Prostoručno crtanje |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ demonstrirati crtežom prostornu predodžbu  ■ koristiti dimenzijske odnose  ■ primijeniti pojedine elemente forme  ■ prikazati crtežom geometrijska i druga tijela u prostoru |
| Opis modula: | Crtanje i likovna kreativnost je modul koji je namijenjen polaznicima koji žele savladati crtež i primijeniti ga u prikazivanju geometrijskih i drugih tijela u prostoru.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o vrstama crta, tonu crteža, osnovnim crtačkim perspektivama i kompoziciji crteža.  Polaznici su sposobni crtati: prema živom modelu, figuru, kroki studiju, glavu: detalje, oko, nos i usta, nacrtati linije i geometrijske likove te tonirati plohu, nacrtati kompoziciju obojenih ploha i zadanu kompoziciju te prostoručno nacrtati pojedina geometrijska tijela ravnih, odnosno oblih bridova uz njihovo sjenčenje. |
| Nastavni predmet koji se izvodi u ovom modulu: | Prostoručno crtanje (2. razred, 3 sata, 6 bodova) |

NASTAVNI PREDMETI PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: PROSTORUČNO CRTANJE

Razred: drugi (2.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | 1. crtati prema živom modelu, figuru, kroki studiju, glavu: detalje, oko, nos, usta  2. nacrtati linije i geometrijske likove te tonirati plohu  3. nacrtati kompoziciju obojenih ploha te zadanu kompoziciju  4. nacrtati tijelo frontalno postavljeno u prostoru  5. prostoručno nacrtati pojedina geometrijska tijela ravnih, odnosno oblih bridova uz njihovo sjenčenje  6. nacrtati detalj uha, ruke, noge, torza i glavu |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | | Razrada Nastavne teme |
| Crta | | Vrste i karakter crte  Euklidska i kaligrafska crta  Obrisna i teksturalna crta |
| Ton | | Tonska skala i tonski ključevi  Modelacija tonom |
| Perspektiva | | Pojam i vrste perspektive  Pravila i pojave linearne perspektive |
| Kompozicija | | Oblik i smjer kompozicije  Osnovni kompozicijski odnosi − ritam, sklad, ravnoteža, dominanta |
| Rad po promatranju | | Crtanje i sjenčanje tijela ravnih ploha  Crtanje i sjenčanje zaobljenih tijela  Crtanje i sjenčanje arhitektonskih elemenata (profili, vijenci, kolonete, itd.)  Crtanje i sjenčanje vaze, zdjele  Crtanje i sjenčanje draperije  Mrtva priroda  Arhitektonski i dekorativni elementi stilova (kapitel, ornament, ključni kamen i sl.)  Dijelovi arhitekture i arhitektonske cjeline |
| Figura | | Detalji  Figura po gipsanom modelu  Glava po gipsanom modelu  Figura – kroki – po živom modelu  Figura – kroki – studija  Glava – detalji – po živom modelu  Glava – portret |
| Napomene: | | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmeno provjeravanje, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PRAKTIČNA NASTAVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uvod u ručnu obradu kamena  Ručna obrada kamena kovanim alatima  Ručna obrada kamena pneumatskim i električnim alatima  Ručna obrada kamena po modelima |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ koristiti materijale, alate i strojeve za obradu kamena vodeći brigu o postupnosti u redosljedu izvođenja  ■ primijeniti odgovarajuće mjere zaštite na radu |
| Opis modula: | Praktična nastava je modul koji je namijenjen polaznicima koji žele svladati osnove ručne obrade kamena te koristiti potrebne strojeve i alate.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o osnovama zaštite na radu, pružanju prve pomoći, vrstama i karakteristikama ručnog alata kao i klasificirati kamen po karakteristikama.  Polaznici su sposobni otkriti pravac slojevitosti kamena, izraditi ranu plohu, izraditi šablonu za zadani profil, isklesti jednostavni profilirani klesanac, konstruirati i prenijeti ornament na klesanac, kreirati i isklesati slova i brojke, koristiti punktriku za izradbu figure te isklesati zadani detalj. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Praktična nastava (1. razred, 6 sati, 11 bodova)  Praktična nastava (2. razred, 6 sati, 9 bodova)  Praktična nastava (3. razred, 6 sati, 5,5 bodova)  Praktična nastava (4. razred, 4 sata, 3 boda) |

NASTAVNI PREDMETI PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti osnove zaštite na radu  2. navesti izvore opasnosti i mjere zaštite  3. demonstrirati osnove pružanja prve pomoći  4. opisati vrste i karakteristike ručnih alata  5. klasificirati kamen po karakteristikama te otkriti pravac slojevitosti  6. izraditi ravnu plohu odgovarajućim alatima: piketom, špicom, zubatkom  7. obraditi svih šest ploha ručnim alatima: piketom, špicom, zubatkom, martelinom, bućardom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Zaštita na radu | Uloga i značenje zaštite na radu  Zakonsko uređenje zaštite na radu  Mehanički izvori opasnosti  Opasnost od padova i radovi na visini  Opasnost od električne struje  Osobna zaštitna sredstva |
| Uvod i upoznavanje | Upoznavanje sa svim ručnim alatima i njihovom svrhom  Upoznavanje sa pravilnim korištenjem alata  Dodjela lomljenih kamenih klesanaca svakom polazniku  Zaduživanje ručnih alata koji će se koristiti kroz radni proces te upoznavanje sa zaštitnim sredstvima, njihovom svrhom i pravilnom uporabom |
| Primarna ručna obrada kamena | Početak samostalne obrade površine jednog lica kamenog klesanca ručnim alatima za najgrublju (primarnu) obradu uz stalni stručni nadzor i pomoć nastavnika  Učenje poravnavanja površine kamenog klesanca te izvođenja kontrole ravnosti |
| Sekundarna ručna obrada kamena | Obrada površine jednog lica kamenog klesanca finijim ručnim alatima radi postizanja bolje ravnosti, tj. manje hrapavosti površine kamena  Kontrola ravnosti površine (»intrigvarda») |
| Završna ručna obrada kamena | Obrada površine jednog lica kamenog klesanca najfinijim ručnim alatima radi postizanja što bolje ravnosti površine kamena  Završna kontrola ravnosti površine |
| Cjelovita primjena ručnih alata pri obradi kamena | Učenje i primjena obrubljivanja svih lica kamenog klesanca  Obrada svih lica kamenog klesanca kroz sve faze ručne obrade  Kontrola međusobne paralelnosti i okomitosti svih lica kamenog bloka (»intrigvarda« i »škvadra») |
| Napomene: | Praktična nastava izvodi se:  ručnim udarnim alatima (piket, zubatka, martelina, bućarda, macola s dlijetom, špicom ili gradinom)  ručnim ili pneumatskim alatima (udarnim, brusnim ili reznim).  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 5 do 8 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti osnove zaštite na radu  2. opisati alat za izradbu šablona  3. izraditi šablonu za zadani profil po radioničkim nacrtima  4. isklesati jednostavan profilirani klesanac po zadanoj šabloni  5. ručno izbrusiti i ispolirati klesanac |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Upoznavanje s profilacijom | Učenje, prepoznavanje, razumijevanje i izradba različitih osnovnih profilacija  Učenje izradbe i izradba šablona (lim, papir) koje se primjenjuju za izradbu i kontrolu profilacija |
| Brušenje i profiliranje | Primjena suhog brušenja te brušenja i poliranja pomoću vode  Korištenje brusnog papira i dijamantnih bruseva različite granulacije (veličine zrna) pri završnoj obradi |
| Izradba jednostavne profilirane klesarije | Izradba i priprema šablona za jednostavan zadani profil  Izradba jednostavne profilirane klesarije pomoću ručnih alata |
| Rad na strojevima za pilanje i obradu kamena | Upoznavanje s rukovanjem strojevima za grubo i fino piljenje kamena (dijamantna žica, gater, monolama, mostna i konzolna freza, široka linija, uska linija, stroj za armiranje i reziniranje, obrada rubova...)  Upoznavanje s rukovanjem strojevima za površinsku obradu kamena |
| Napomene: | Praktična nastava izvodi se:  ručnim udarnim alatima (piket, zubatka, martelina, bućarda, macola s dlijetom, špicom ili gradinom)  ručnim ili pneumatskim alatima (udarnim, brusnim ili reznim)  na strojevima za obradu kamena (udarnim, brusnim ili reznim).  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 5 do 8 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti osnove zaštite na radu  2. konstruirati zadani ornament  3. prenijeti zadani ornament na klesanac  4. isklesati ornament na kamenu  5. kreirati te isklesati različita slova i brojke na kamen |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ornamentika | Upoznavanje s tipovima ornamentike  Priprema šablona  Crtanje ornamentike na kamenu  Izradba ornamentike |
| Ručni električni i pneumatski alati za rezanje i obradu kamena | Upoznavanje s rukovanjem ručnim električnim i pneumatskimm alatima za rezanje i obradu kamena  Učenje primjene električnih i pneumatskih alata u klesarstvu |
| Izradba fine klesarije s ornamentikom | Izradba i priprema šablona za zadane složenije profile  Izradba i priprema šablona odnosno modela za zadanu ornamentiku  Izradba složenije klesarije raznih površinskih obrada upotpunjene ornamentikom raznih veličina, uzoraka i složenosti |
| Rad na strojevima za rezanje i obradu kamena | Rukovanje strojevima za rezanje kamena (dijamantna pila, gater, monolama, mostna i konzolna freza…)  Rukovanje strojevima za obradu kamena  Rukovanje CNC strojevima |
| Napomene: | Praktična nastava izvodi se:  ručnim udarnim alatima (piket, zubatka, martelina, bućarda, macola s dlijetom, špicom ili gradinom)  ručnim ili pneumatskim alatima (udarnim, brusnim ili reznim)  na strojevima za obradu kamena (udarnim, brusnim ili reznim).  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 5 do 8 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti osnove zaštite na radu  2. sudjelovati u timskoj obradi složenog klesanca  3. opisati te navesti karakteristike punktirke  4. koristiti punktirku za izradbu figure po zadanom modelu  5. isklesati detalj iz završnog rada |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kamena plastika | Skiciranje i crtanje složenih oblika kamene plastike  Upoznavanje s punktirkom i načinom punktiranja (kopiranja) točaka s modela na klesanac  Primjena tehnike punktiranja na konkretnom zadatku  Izradba elementa kamene plastike pomoću preslikavanja s modela |
| Pneumatski i električni ručni alati za obradu kamena | Primjena pneumatskih ručnih alata pri izradbi najsloženijih primjeraka kamene plastike  Primjena električnih ručnih alata pri izradbi najsloženijih primjeraka kamene plastike |
| Izradba najsloženijih kamenih elemenata | Priprema za izvođenje složenih radova (skice, šablone, modeli…)  Izradba klesarije korištenjem svih usvojenih tehnika, znanja i vještina  Izvedba kamene plastike i ornamentike  Završna obrada kamene plastike i ornamentike |
| Napomene: | Praktična nastava izvodi se:  ručnim udarnim alatima (piket, zubatka, martelina, bućarda, macola s dlijetom, špicom ili gradinom)  ručnim ili pneumatskim alatima (udarnim, brusnim ili reznim)  na strojevima za obradu kamena (udarnim, brusnim ili reznim).  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 5 do 8 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PRIMIJENJENA KEMIJA I FIZIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Primijenjena kemija u kamenarstvu  Primijenjena fizika |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ koristiti znanja o prirodnim kemijskim i fizikalnim zakonitostima te njihovom utjecaju na građu, svojstva te tehnologiju obrade i zaštite arhitektonsko-građevnog kamena |
| Opis modula: | Primijenjena kemija i fizika je modul koji je namijenjen polaznicima koji žele upoznati povezanost kemijskih i fizikalnih zakonitosti s građom, obradom i zaštitom građevnog kamena.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o kemijskim pojavama i zakonitostima, građi atoma, toplinskom širenju tvari, vodičima, poluvodičima i izolatorima, magnetskom polju, istosmjernoj i izmjeničnoj struji, prirodnoj svjetlosti i radioaktivnosti.  Polaznici su sposobni procijeniti posljedice nekontroliranih kemijskih djelovanja na kamen te zaštititi, čistiti i održavati arhitektonsko-građevni kamen. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Primijenjena kemija u kamenarstvu (3. razred, 2 sata, 5 bodova)  Primijenjena fizika (3. razred, 3 sata, 7 bodova) |

NASTAVNI PREDMETI PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENA KEMIJA U KAMENARSTVU

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. nabrojiti osnovne kemijske pojave i zakonitosti  2. diskutirati o povezanost strukture i svojstava tvari  3. primijeniti stečena znanja iz kemije u svladavanju programskih sadržaja stručnih predmeta klesarske škole  4. predvidjeti i procijeniti posljedice nekontroliranih kemijskih djelovanja na kamen  5. primijeniti potrebna znanja o zaštiti, čišćenju i održavanju arhitektonsko-građevnog kamena |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Tvari i njihove promjene | Podjela, izvori i agregatna stanja tvari  Podjela tvari – čiste tvari, smjese tvari  Izvori tvari u prirodi  Agregatna stanja tvari  Smjese tvari i postupci razdvajanja sastojaka  Kemijske formule i jednadžbe reakcije  Valencije i kemijske formule  Kemijske promjene i jednadžbe reakcije |
| Atomi, molekule, kristali | Struktura atoma i periodični sustav elemenata (PSE)  Struktura atoma  Elementarne čestice, maseni i atomski broj  Izotopi  PSE  Kemijski račun  Kemijske veze  Kovalentna veza  Ionska veza i ionski kristali  Metalna veza  Međumolekulske veze – Van der Waalsova i vodikova veza  Unutarnja građa kristala  Kristalna rešetka, kristalni sustavi, polimorfija (samo definicije, prepoznaju vrstu jedinične čelije te njezine osnovne značajke)  Ovisnost fizikalnih svojstava kristala o vrsti kemijske veze − atomski, molekulski i ionski kristali  Kristali (minerali) graditelji stijena (samo općenito jer u petrografiji uče detaljno) |
| Kiseline, baze, soli | Kiseline  Nastajanje i definicija kiselina  Pregled kiselina, poliprotonske kiseline  Jakost kiselina  Stupanj disocijacije kiselina  Indikatori  Baze |
|  | Nastajanje i definicija baza  Jakost baza  Stupanj disocijacije  Indikatori  Soli  Svojstva soli  Reakcije dobivanja soli  Utjecaj soli, kiselina i baza na kamen |
| Voda | Voda u prirodi  Fizikalna i kemijska svojstva vode  Utjecaj vode na kamen |
| Nemetali | Opća svojstva nemetala  Vodik, najrasprostranjeniji element u svemiru  Prirodni kamen kao nemetal |
| Metali | Opća svojstva metala, recikliranje  Tehnički važni metali – aluminij, željezo i bakar  Uporaba metala u graditeljstvu kroz povijest i danas (Cu, bronca, Fe, Pb, nehrđajuće legure) |
| Kemija i okoliš | Pozitivan utjecaj kemije na uvjete života i rada  Zagađivanje i zaštita zraka  »Efekt staklenika«  Kisele kiše  Ozonske rupe  Zagađivanje i zaštita voda  Onečišćenje vode  Otpadne vode  Dobivanje pitke vode  Zagađivanje i zaštita tla  Vrste tla  Zagađivanje tla  Interakcija kamena i okoliša |
| Kemijska sredstva u kamenarstvu | Kemijska sredstva za čišćenje  Kemijska sredstva za reziniranje, ojačavanje i impregnaciju  Kemijska sredstva za zaštitu  Ljepila i ostala vezna sredstva  Kemijska sredstva u restauraciji i konzervaciji |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENA FIZIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati građu atoma  2. objasniti pojavu toplinskog širenja tvari  3. objasniti pojmove vodič, poluvodič i izolator  4. objasniti pojam magnetskog polja  5. usporediti istosmjernu i izmjeničnu struju  6. objasniti prirodu svjetlosti  7. objasniti pojam radioaktivnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Termička svojstva tvari | Građa atoma  Molekulski sastav tvari  Promjena unutrašnje energije sustava  Termičko rastezanje čvrstih tijela i tekućina  Specifični toplinski kapacitet  Latentna toplina isparavanja i taljenja  Prijenos topline  Jednandžba stanja plina |
| Termodinamika | Toplina i rad  Prvi zakon termodinamike  Stupanj korisnosti |
| Elektricitet | Coulombov zakon  Električno polje i električni potencijal točkastog naboja  Električni napon  Električni kapacitet  Rad električnog polja |
| Istosmjerni strujni krugovi | Električna struja  Ohmov zakon  Električni otpor vodiča  Rad i snaga električne struje  Spajanje otpornika i Kirchhoffova pravila |
| Magnetizam i elektromagnet-ska indukcija | Pojava magnetizma  Vrste magnetizma  Lorentzova sila  Apereova sila  Jakost magnetskog polja  Magnetska indukcija  Magnetski tok  Samoindukcija  Primjena elektromagnetske indukcije |
| Izmjenični strujni krugovi | Izmjenična struja  Jakost izmjenične struje  Napon izmjenične struje  Efektivne vrijednosti izmjenične struje i napona  Radni, induktivni i kapacitivni otpor  Impedancija  Ohmov zakon izmjeničnoga strujnog kruga  Snaga u izmjeničnom strujnom krugu  Rezonancija |
| Geometrijska optika | Pravocrtno širenje svjetlosti – osnovni zakoni geometrijske optike  Zakon refleksije – ravno zrcalo  Zakon refleksije – sferno zrcalo  Zakon loma svjetlosti  Planparalelna ploča  Prizma  Leće |
| Fizikalna (valna) optika | Svjetlost kao elektromagnetni val  Lom i disperzija svjetlosti  Interferencija svjetlosti  Ogib ili difrakcija svjetlosti  Optička rešetka  Polarizacija svjetlosti |
| Atomska i nuklearna fizika | Valno-čestična svojstva tvari  Fotoelektrični efekt  Heisenbergova relacija neodređenosti  Atomska jezgra  Energija vezanja i defekt mase  Radioaktivnost  Zakon radioaktivnog raspada  Nuklearna reakcija |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PODUZETNIŠTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Vođenje malog poduzeća |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ objasniti način vođenja malog poduzeća i obrta  ■ povezivati teorijske i praktične aspekte ekonomskih zakonitosti za primjenu u poduzeću ili obrtu. |
| Opis modula: | Poduzetništo je modul koji je namijenjen polaznicima koji žele svladati osnove vođenja malog poduzeća.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o osnovama poduzetništa, pravnim oblicima malog poduzeća ili obrta te karakteristikama menadžmenta i načinu vođenja malog poduzeća, kao i načinu njegova financiranja.  Polaznici su sposobni povezati teoriju s politikom vođenja marketinga, pokazati komunikacijske i prezetacijske vještine te izraditi primjerak poslovnog plana. |
| Nastavni predmet koji se izvodi u ovom modulu: | Vođenje malog poduzeća (4. razred, 2 sata, 6 bodova) |

NASTAVNI PREDMET PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: VOĐENJE MALOG PODUZEĆA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati osnove poduzetništva te pravne oblike malog poduzeća ili obrta  2. opisati karakteristike menadžmenta te načine vođenja  3. povezati teoriju s politikom vođenja marketinga  4. pokazati komunikacijske i prezentacijske vještine  5. opisati način financiranja malog poduzeća te izraditi primjerak poslovnog plana |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Temeljni pojmovi o poduzetništvu | Veza izmedu ekonomije i poduzetništva kroz povijest  Uloga poduzetništva u gospodarstvu  Temeljne odrednice poduzetništva (kapital, vlasništvo, dobit, rizik, stvaralaštvo, inovacije, poslovna prigoda)  Etika u poduzetništvu  Pojedinačna i društvena važnost poduzetništva  Poduzetnička i tržišna sloboda |
| Poduzetništvo na djelu | Poduzetnička ideja (pojam, tehnike prikupljanja, obrada prikupljenih ideja i odabir najbolje)  Poduzetnička inicijativa  Motivi i ciljevi poduzetničkog ponašanja |
| Ustroj poduzetništva | Pojam i čimbenici organizacije  Vrste organizacija |
| Pravni oblici poduzetniekog pothvata | Pojmovno određenje: trgovačko društvo, obrt, zadruga, trgovac pojedinac, obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo (OPG)  Vrste trgovačkog društva  Prestanak trgovačkog društva  Izbor pravno-organizacijskog oblika poduzetništva  Poduzetnička analiza tržišta  Načini pokretanja biznisa |
| Poduzetništvo u malim gospodarskim subjektima | Pojam i karakteristike malog poduzetnika  Menadžment i uspjeh malog poduzetnika  Zamke u životu malog poduzetnika  Inovacijsko poduzetništvo |
| Financiranje poduzetničkog pothvata | Financiranje pothvata vlastitim kapitalom  Financiranje pothvata tuđim kapitalom  lzvori kapitala za male poduzetnike  Gospodarska opravdanost ulaganja u poduzetnički pothvat |
| Državna potpora i poticaj razvoja malog poduzetništva | Institucijska potpora poduzetništvu (poduzetničke zone, poduzetnički inkubatori, slobodne zone, HAMAG, HBOR)  Programi poticanja razvoja malog poduzetništva − program GEM |
| Životni ciklus gospodarskog subjekta | Faze životnog ciklusa poslovne organizacije  Mogućnost rasta i razvoja  Prilagodba poduzetničkog ustroja |
| Poduzetničko okružje | Pojam i vrste poduzetničkog okružja  Odnos poduzetnika i države  Međunarodne gospodarske organizacije  Ekologija i poduzetništvo  Organizacijska kultura |
| Planiranje poslovanja | Pojam i svrha poslovnog planiranja  Razine, subjekti i načela poslovnog planiranja  Proces − etape poslovnog planiranja  Planiranje poslovnih funkcija  Sadržaji poslovnog plana  Planirano izvješće o financijskim tijekovima |
| Upravljanje poduzetničkim pothvatom | Pojam upravljanja (menadžmenta)  Funkcije menadžera  Menadžerski stilovi |
| Upravljanje ljudskim potencijalima | Menadžment i upravljanje ljudskim potencijalima  Planiranje ljudskih potencijala  Osobni razvoj i karijera  Zapošljavanje  lzobrazba i profesionalni razvoj  Motivacija zaposlenika i kompenzacije  Unutarnje komunikacije i odnosi  Krizni i poduzetnički menadžment |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba problemski zadatak, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | LIKOVNA KREATIVNOST |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uvod u kiparsko modeliranje  Stilovi u arhitekturi  Ručna obrada kamena – napredni program |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ praktično primijeniti metode i tehnike ručne obrade kamena, temeljem principa trodimenzionalnog modeliranja i poznavanja stilova u arhitekturi. |
| Opis modula: | Likovna kreativnost je modul koji je namijenjen polaznicima koji žele steći znanje i vještine iz područja arhitekture, kiparstva te steći dodatna znanja i vještine naprednim programom ručne obrade kamena.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o vrstama pribora i materijala za modeliranje, različitim tehnikama modeliranja, vrstama likovnih elemenata, načelima kompozicije arhitektonskih i kiparskih djela, stilovima na građevinama i kiparskim djelima te o najznačajnijim umjetnicima, arhitektonskim i kiparskim djelima koja su vezana uz kamen.  Polaznici su sposobni izraditi model po sjećanju ili po jednostavnijim oblicima u prirodi, izraditi pozitiv i negativ koristeći tehniku modeliranja gipsom, konstruirati ornament, prenijeti ornament na klesanac, isklesati ornament te kreirati i isklesati slova i brojke na kamen. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Uvod u kiparsko modeliranje (3. razred, 3 sata, 7 bodova)  Stilovi u arhitekturi (4. razred, 2 sata, 6 bodova)  Rad u kamenu (3. razred, 2 sata, 5 bodova) |

NASTAVNI PREDMETI PO RAZREDIMA I ISHODIMA UČENJA

Naziv nastavnog predmeta: UVOD U KIPARSKO MODELIRANJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. navesti pribor i materijale za modeliranje  2. razlikovati osnovne pojmove oblikovanja – brid, ploha, volumen kao materijalni likovni elementi  3. opisati tehniku modeliranja papirom  4. koristiti tehniku modeliranja glinom  5. izraditi model po sjećanju  6. izraditi model po oblicima u prirodi od jednostavnih geometrijskih modela do slobodnih i složenijih oblika  7. izraditi pozitiv i negativ – koristiti tehniku modeliranja gipsom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u modeliranje | Upoznati polaznike s pojmom modeliranja  Oblikovati reljef od crteža i skica |
| Likovni elementi | Površina  Volumen  Točka  Crta  Proporcija  Simetrija  Ritam  Kompozicija |
| Papir | Crtanje maske na papiru  Kaširanje maske (novinski papir) |
| Glina | Uporaba gline tijekom povijesti civilizacije  Glina u kiparstvu  Priprema i održavanje gline  Alati za rad s glinom |
| Modeliranje u glini | Crtanje ornamenta  Modeliranje po crtežu |
| Lijevanje negativa u gipsu | Priprema za lijevanje negativa (ornament)  Miješanje gipsa i izradba drvenog okvira |
| Lijevanje pozitiva u gipsu (ornament) | Izoliranje gipsanoga negativa  Miješanje gipsa s vodom i lijevanje u kalup  Otkucavanje negativa |
| Modeliranje životinjskog ornamenta | Izradba skice na papiru  Modeliranje po skici |
| Tekući silikoni i smole | Miješanje dvokomponentne gume (silikon)  Izradba kalupa |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: STILOVI U ARHITEKTURI

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste likovnih umjetnosti, prepoznavati likovne elemente i načela kompozicije u arhitektonskim i kiparskim djelima  2. prepoznavati konstruktivne i dekorativne elemente arhitekture  3. poznavati stilska razdoblja na području Europe i Hrvatske od prapovijesti do modernih vremena (vremenski i po osnovnim obilježjima)  4. prepoznavati elemente stilova na pojedinačnim građevinama i kiparskim djelima  5. poznavati najznačajnije umjetnike te arhitektonska i kiparska djela pojedinih razdoblja (povezana s radom u kamenu) |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Osnovni pojmovi, definiranje stila i arhitekture  Tradicionalna i moderna arhitektura i materijali  Osnovni konstruktivni i dekorativni elementi |
| Tradicionalna arhitektura i kiparstvo | Prapovijest  Egipat  Grčka  Rim  Kasna antika i rano kršćanstvo  Grčki i rimski spomenici u Hrvatskoj  Bizant  Predromanika  Romanika  Romanika u Hrvatskoj  Gotika  Gotika u Hrvatskoj  Renesansa  Renesansa u Hrvatskoj  Barok  Barok u Hrvatskoj  Strujanja u XVIII. i XIX. stoljeću |
| Moderna arhitektura i kiparstvo | Početci moderne arhitekture  Arhitektura prve polovice XX. stoljeća  Arhitektura od Drugoga svjetskog rata naovamo  Arhitektura i kiparstvo XX. stoljeća u Hrvatskoj  Pravci u modernom kiparstvu |
| Klesarski oblici | Karakteristični klesarski oblici  Analize i komparacije oblika kroz povijest:  Grobnica  Ornament  Arhitektonska dekoracija – prozori, portali, stupovi i sl. |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAD U KAMENU

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izraditi ornamentiku složenijih uzoraka  2. primijeniti ručne električne i pneumatske alate za piljenje, brušenje i obradu kamena  3. izraditi finu klesariju s ornamentikom  4. primijeniti rad na strojevima za rezanje i završnu obradu kamena  5. primijeniti rad na strojevima za završnu obradu kamena |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ornamentika | Upoznavanje s tipovima ornamentike  Priprema šablona. Crtanje ornamentike na kamenu  Izradba ornamentike |
| Ručni električni i pneumatski alati za rezanje i obradu kamena | Upoznavanje s rukovanjem ručnim električnim i pneumatskimm alatima za rezanje i obradu kamena  Učenje primjene električnih i pneumatskih alata u klesarstvu |
| Izradba fine klesarije s ornamentikom | Izradba i priprema šablona za zadane složenije profile  Izradba i priprema šablona odnosno modela za zadanu ornamentiku  Izradba složenije klesarije raznih površinskih obrada upotpunjene ornamentikom raznih veličina, uzoraka i složenosti |
| Rad na strojevima za rezanje i obradu kamena | Rukovanje strojevima za rezanje kamena (dijamantna pila, gater, monolama, mostna i konzolna freza…)  Rukovanje strojevima za obradu kamena  Rukovanje CNC strojevima |
| Napomene: | Praktična nastava izvodi se:  ručnim udarnim alatima (piket, zubatka, martelina, bućarda, macola s dlijetom, špicom ili gradinom)  ručnim ili pneumatskim alatima (udarnim, brusnim ili reznim)  na strojevima za obradu kamena (udarnim, brusnim ili reznim).  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 5 do 8 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, sudjelovanje u nastavnom procesu, primjena znanja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.4. Završni rad

Provodi se na temelju Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 –
 isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnik o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanova za strukovno obrazovanje i prostori poslodavaca

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor hrvatskog jezika i književnosti  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  ■ diplomirani kroatolog  ■ profesor hrvatske kulture  ■ diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu)  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti sa smjerom animacija kulture (diplomirao na Pedagoškome fakultetu u Rijeci do 1991. godine, pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  ■ magistar hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar kroatologije  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor engleskog jezika i književnosti  ■ diplomirani anglist  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor njemačkog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Povijest | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani povjesničar  ■ profesor povijesti  ■ magistar edukacije povijesti  ■ magistar povijesti  ■ profesor geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i povijesti |
| Katolički vjeronauk | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani vjeroučitelj teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ profesor vjeronauka  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije |
| Etika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor filozofije  ■ magistar edukacije filozofije  ■ diplomirani filozof  ■ magistar filozofije  ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ profesor hrvatske kulture  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ diplomirani kroatolog  ■ magistar kroatologije  ■ profesor religijske kulture  ■ magistar edukacije religijskih znanosti  ■ diplomirani religiolog  ■ magistar religijskih znanosti |
| Geografija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor geografije  ■ profesor geografije i povijesti  ■ profesor geografije i geologije  ■ diplomirani geograf  ■ profesor geografije i drugog predmeta  ■ magistar edukacije geografije  ■ magistar edukacije geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar kineziologije  ■ profesor kineziologije  ■ profesor tjelesnog odgoja  ■ profesor fizičke kulture  ■ profesor fizičkog odgoja |
| Matematika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije matematike  ■ magistar matematike  ■ magistar edukacije matematike i informatike  ■ magistar računalstva i matematike  ■ magistar edukacije matematike i fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ profesor matematike  ■ diplomirani inženjer matematike  ■ profesor matematike i informatike  ■ diplomirani inženjer računalstva i matematike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike |
| Fizika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije fizike  ■ magistar fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i politehnike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ magistar fizike – geofizike  ■ magistar edukacije fizike i tehnike  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ profesor fizike  ■ diplomirani inženjer fizike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike |
| Računalstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta  ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  ■ magistar inženjer računarstva  ■ magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer automatike i sustava  ■ magistar profesor matematike i informatike  ■ magistar računarstva i matematike  ■ magistar informatike  ■ magistar edukacije informatike  ■ magistar edukacije informatike i tehnike  ■ magistar edukacije informatike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ magistar informacijskih znanosti  ■ stručni specijalist inženjer računarstva  ■ stručni specijalist inženjer elektrotehnike  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ diplomirani inženjer računarstva  ■ profesor matematike i informatike  ■ profesor informatike  ■ diplomirani informatičar  ■ profesor elektrotehnike  ■ stručni specijalist računarstva  ■ stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  ■ stručni prvostupnik informatike  ■ inženjer elektrotehnike  ■ inženjer računarstva  ■ inženjer informatike |
| Politika i gospodarstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ diplomirani pravnik  ■ magistar prava |
| Biologija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor biologije  ■ magistar biologije  ■ profesor biologije i kemije  ■ magistar biologije i kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ diplomirani inženjer biologije – smjer ekologija  ■ diplomirani inženjer biologije – smjer molekularna biologija  ■ magistar molekularne biologije  ■ magistar eksperimentalne biologije  ■ magistar biologije i ekologije mora  ■ magistar ekologije i zaštite prirode  ■ magistar zaštite okoliša |
| Tehničko crtanje s poznavanjem nacrta | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer građevinarstva  ■ magistar inženjer građevinarstva  ■ stručni specijalist inženjer građevinarstva  ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma  ■ profesor fizike i politehnike |
| Građevni materijali | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer građevinarstva  ■ magistar inženjer građevinarstva  ■ stručni specijalist inženjer građevinarstva  ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma |
| Nacrtna geometrija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer građevinarstva  ■ magistar inženjer građevinarstva  ■ stručni specijalist inženjer građevinarstva  ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma  ■ diplomirani inženjer matematike  ■ profesor matematike  ■ diplomirani inženjer strojarstva |
| Građevna mehanika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer građevinarstva  ■ magistar inženjer građevinarstva  ■ stručni specijalist inženjer građevinarstva  ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma |
| Građevne konstrukcije | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer građevinarstva  ■ magistar inženjer građevinarstva  ■ stručni specijalist inženjer građevinarstva  ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma |
| Organizacija i obračun radova | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer građevinarstva  ■ magistar inženjer građevinarstva  ■ stručni specijalist inženjer građevinarstva  ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma |
| Petrografija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer rudarstva  ■ magistar inženjer rudarstva  ■ diplomirani inženjer geologije  ■ magistar inženjer geologije  ■ profesor geografije  ■ magistar geografije  ■ magistar edukacije geografije  ■ magistar inženjer geoinženjerstva  ■ magistar znanosti – geotehnika i prometnice |
| Klesarske konstrukcije | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer građevinarstva  ■ magistar inženjer građevinarstva  ■ stručni specijalist inženjer građevinarstva  ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma |
| Strojevi za obradu kamena | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer elektrotehnike |
| Računalstvo-primjena AutoCAD-a | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer građevinarstva  ■ magistar inženjer građevinarstva  ■ stručni specijalist inženjer građevinarstva  ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma  ■ magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer informacijske i komunikacijske tehnologije  ■ magistar edukacije informatike  ■ magistar edukacije matematike i informatike  ■ magistar računarstva i matematike  ■ magistar edukacije informatike i tehnike  ■ profesor fizike i politehnike |
| Prostoručno crtanje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ akademski kipar  ■ magistar kiparstva  ■ akademski slikar  ■ magistar slikarstva  ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma  ■ profesor likovne kulture  ■ magistar edukacije likovne kulture  ■ magistar edukacije likovne kulture i likovnih umjetnosti |
| Praktična nastava | ■ strukovni učitelj | ■ strukovna kvalifikacija klesar u trogodišnjem trajanju obrazovanja i/ili klesarski tehničar u četverogodišnjem trajanju obrazovanja u Obrazovnome sektoru Graditeljstvo i geodezija s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Primijenjena kemija u kamenarstvu | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer kemijske tehnologije  ■ profesor biologije i kemije  ■ magistar edukacije biologije i kemije  ■ profesor kemije  ■ magistar edukacije kemije |
| Primijenjena fizika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ profesor fizike i politehnike  ■ diplomirani inženjer fizike  ■ profesor fizike  ■ magistar fizike  ■ magistar edukacije fizike  ■ diplomirani inženjer strojarstva  ■ magistar inženjer strojarstva  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer elektrotehnike |
| Vođenje malog poduzeća | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije |
| Uvod u kiparsko modeliranje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ akademski kipar  ■ magistar kipar  ■ profesor likovne kulture  ■ magistar edukacije likovne kulture  ■ magistar edukacije likovne kulture i likovnih umjetnosti |
| Stilovi u arhitekturi | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture  ■ magistar inženjer arhitekture i urbanizma  ■ profesor povijesti umjetnosti  ■ magistar povijesti umjetnosti  ■ magistar edukacije povijesti umjetnosti  ■ magistar edukacije likovne kulture i likovnih umjetnosti  ■ diplomirani restaurator  ■ diplomirani konzervator-restaurator  ■ magistar konzervacije i restauracije  ■ magistar restauriranja i konzerviranja umjetnina |

\*Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta (promjena naziva nastavnog predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novoga akademskog ili stručnog naziva i sl.), suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Katolički vjeronauk | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Etika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, multimedijalne prezentacije, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i GPS uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju, školsko dvorište |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala prema državnome pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…), sukladno državnom pedagoškom standardu |
| Matematika | računalo s pristupom internetu i potrebnom matematičkom programskom potporom, projektor, zaslon, pametna ploča, geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela | standardna učionica, kabinet za matematiku, specijalizirana informatička učionica − korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fizika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za demonstracijske pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Računalstvo | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranoga programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | informatička učionica |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, informatička učionica − korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Biologija | projektor, zaslon, grafoskop, računalo s pristupom internetu, DVD player, televizor, model unutarnjih organa čovjeka (torzo), slike organa čovjeka, stetoskop i tlakomjer | standardna učionica, kabinet za biologiju, specijalizirana učionica − korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Tehničko crtanje s poznavanjem nacrta | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | specijalizirana učionica |
| Građevni materijali | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, uzorci | specijalizirana učionica |
| Nacrtna geometrija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za crtanje | specijalizirana učionica |
| Građevna mehanika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za crtanje | specijalizirana učionica |
| Građevne konstrukcije | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za crtanje | specijalizirana učionica |
| Organizacija i obračun radova | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | specijalizirana učionica |
| Petrografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, uzorci minerala i stijena, pločica za ogreb minerala, lupa | specijalizirana učionica |
| Klesarske konstrukcije | pribor za crtanje, gotovi klesanci | specijalizirana učionica |
| Strojevi za obradu kamena | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, prospekti proizvođača | specijalizirana učionica |
| Računalstvo − primjena AutoCAD-a | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | specijalizirana učionica |
| Prostoručno crtanje | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za crtanje i slikanje, štafelaj, modeli i gipsani odljevi (glava, reljef...) | specijalizirana učionica |
| Praktična nastava | minimalno 10 kompleta ručnih i kovanih alata, minimalno 10 kompleta ručnih električnih alata, minimalno 10 kompleta pneumatičkih ručnih alata s kompresorom, minimalno 10 osnovnih kompleta za obradu kamena, monorama ili žični gater, mostna ili ravna freza, CNC stroj, zglobna polirka, ručni ili elektronski pantograf (strojna radionica treba biti opremljena sustavom za oporabu zraka i vode) | radionica za praktičnu nastavu |
| Primijenjena kemija u kamenarstvu | računalo, projektor, zaslon, priručni laboratorij | specijalizirana učionica |
| Primijenjena fizika | računalo, projektor, zaslon, priručni laboratorij za fiziku | specijalizirana učionica |
| Vođenje malog poduzeća | računalo, projektor, zaslon | specijalizirana učionica |
| Uvod u kiparsko modeliranje | sredstva i alati za rad s glinom i gipsom, modeli reljefa | specijalizirana učionica |
| Stilovi u arhitekturi | računalo, projektor, zaslon | specijalizirana učionica |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-0801/11-01-42/11-01

Naziv obrazovnog sektora: Graditeljstvo i geodezija

Šifra obrazovnog sektora: 08

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnoga kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

I. Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split – voditeljica

Jelena Matković, ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

Dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

Dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO,

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

II. Društveno – humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko, dipl. fonetičar i lingvist, MZO, Zagreb

Katolički vjeronauk

prof. dr. sc. Ana Thea Filipović, Katolički bogoslovni fakultet, Zagreb

Gordana Barudžija, dipl. teolog, AZOO, Zagreb

Dejan Čaplar, dipl. teolog, Gimnazija Beli Manastir, Beli Manastir

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

III. Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

IV. Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

V. Tehničko i informatičko područje:

Računalstvo

Željka Knezović, prof., AZOO, Split – voditeljica

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

Zlatka Markučič, dipl. ing., XV. gimnazija, Zagreb

Predrag Brođanac, prof., V. gimnazija Zagreb

Latinka Križnik, prof., Škola za medicinske sestre Vrapče, Zagreb

Natalija Stjepanek, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Stjepan Šalković, prof., Srednja škola Krapina, Krapina

VI. Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

Katica Andrijašević, ing. građ., Jadrankamen d.o.o., Pučišća

Branko Matić, dipl. ing. građ., Klesarska škola, Pučišća

Ivica Nižetić, klesarski tehn., Kamen Pučišća d.o.o., Pučišća

Gordana Paškvan Budiselić, dipl. ing. arh., ASOO, Zagreb

mr. sc. Tamara Plastić, prof., Klesarska škola, Pučišća

Tonči Štambuk, dipl. ing. arh., Selca

Petar Šuran dipl. ing. građ., Kamen d.d., Pazin

Tonči Vlahović, dipl. inž. mat., Klesarska škola, Pučišća

Stipe Vrandečić, klesarski tehn., Obrada kamena Stipe, Pučišća

prof. dr. sc. Ivica Završki, dipl. ing. građ., Građevinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih