### NN 84/2024 (17.7.2024.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-2773/2022 od 29. svibnja 2024.

Ustavni sud Republike Hrvatske

1472

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo Zlatan Lukežić iz Rijeke, na sjednici održanoj 29. svibnja 2024. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Zlatanu Lukežiću iz Rijeke, Fužinska 13, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 6.900,00 eura.

III. Naknada iz točke II. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa, uprave i digitalne transformacije za njezinu isplatu.

IV. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Zlatan Lukežić iz Rijeke (u daljnjem tekstu: podnositelj) podnio je 4. svibnja 2022. Ustavnom sudu ustavnu tužbu u povodu rješenja predsjednice Općinskog suda u Rijeci broj: Su-Gzp I-32/2021-6 od 21. lipnja 2021., kojim je uredujućem sucu tog suda naloženo da u roku od devet (9) mjeseci donese odluku u predmetu broj: Ovr-12/2021.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljen je predmet Općinskog suda u Rijeci broj: Ovr-12/2021.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Radi namirenja novčane tražbine prema Zvonku Mihaloviću podnositelj je, na temelju ovršne javnobilježničke isprave, Ugovora o zajmu sa sporazumom radi osiguranja novčane tražbine u iznosu 35.000,00 DEM, pred Općinskim sudom u Rijeci prijedlogom od 24. travnja 2010. predložio ovrhu na nekretninama ovršenika. Ovrha je određena pravomoćnim i ovršnim rješenjem Općinskog suda u Rijeci broj: Ovr-2619/00 od 6. prosinca 2000.

U nastavku, Ustavni sud će iznijeti kronološki prikaz radnji iz ovršnog postupka, mjerodavnih za ocjenu povrede prava podnositelja na suđenje u razumnom roku.

3.1. U ovršnom postupku poduzete su sljedeće radnje:

Općinski sud u Rijeci donio je rješenje broj: Ovr-2619/2000 od 6. prosinca 2000. radi namirenja novčane tražbine u iznosu 35.000,00 DEM prema Zvonku Mihaloviću na temelju prijedloga podnositelja kao ovrhovoditelja temeljenog na ovršnoj javnobilježničkoj ispravi.

Općinski sud u Rijeci 20. veljače 2001. održao je raspravu i donio rješenje kojim se nalaže podnositelju kao ovrhovoditelju da se u roku od 8 (osam) dana očituje na navode ovršenika.

Općinski sud u Rijeci rješenjem broj: Ovr-2619/2000 od 20. veljače 2001. odbacio je žalbu ovršenika i odbio prijedlog za odgodu ovrhe.

Županijski sud u Rijeci rješenjem broj: Gž-1197/2001 od 20. lipnja 2001. odbio je žalbu ovršenika i potvrdio prvostupanjsko rješenje.

Općinski sud u Rijeci 15. studenoga 2001. održao je raspravu i rješenjem zatražio potrebne podatke od zemljišnoknjižnog odjela.

Podnositelj kao ovrhovoditelj podneskom od 8. siječnja 2002. predložio je sudu ovrhu na novčanim sredstvima i poslovnim udjelima ovršenika.

Općinski sud u Rijeci donio je rješenje broj: Ovr-2619/2000 od 18. travnja 2002. kojim je nastavljena ovrha određena pravomoćnim rješenjem broj: Ovr-2619/2000 od 6. prosinca 2000.

Općinski sud u Rijeci donio je zaključak broj: Ovr-2619/2000 od 12. lipnja 2002. o dostavi žalbe na odgovor podnositelju kao ovrhovoditelju.

Općinski sud u Rijeci donio je rješenje broj: Ovr-2619/2000 od 22. listopada 2002. kojim je odbačena žalba ovršenika kao nedopuštena.

Županijski sud u Rijeci donio je rješenje broj: Gž-2896/2002 od 19. veljače 2003. kojim je odbijena žalba ovršenika i potvrđeno je prvostupanjsko rješenje broj: Ovr-2619/2000 od 22. listopada 2002.

Općinski sud u Rijeci 10. travnja 2003. održao je raspravu i donio rješenje kojim je naložio ovrhovoditelju da u roku od 15 dana dostavi očitovanje o načinu procjene poslovnog udjela.

Općinski sud u Rijeci rješenjem broj: Ovr-2619/2000 od 4. studenoga 2003. nastavio je ovrhu određena pravomoćnim rješenjem broj: Ovr-2619/2000 od 6. prosinca 2000.

Općinski sud u Rijeci rješenjem broj: Ovr-2619/2000 od 22. prosinca 2003. odbacio je žalbu ovršenika od 17. studenoga 2003. i dopunu žalbe od 21. studenoga 2003. kao nedopuštenu, odbio je prijedlog za odgodu ovrhe kao neosnovan te obustavio postupke ovrhe na nekretnini i poslovnim udjelima zbog nemogućnosti provedbe.

Podnositelj je u više navrata požurivao sud na postupanje i upozorio sud na sumnju da ovršenik poduzima radnje s ciljem skrivanja imovine radi onemogućavanja provođenja ovrhe.

Ovrhovoditelj je Općinskom sudu u Rijeci podnio prijedlog za nastavak ovrhe – prijedlogom za određivanjem ovrhe na nekretninama ovršenika 24. travnja 2010. te je predmetu dodijeljen novi broj: Ovr-1660/2010.

Općinski sud u Rijeci donio je rješenje o ovrsi broj: Ovr-1660/2010 od 1. prosinca 2011.

Općinski sud u Rijeci rješenjem broj: Ovr-1660/2010 od 17. ožujka 2014. odbacio je žalbu ovršenika te odbio prijedlog za odgodu ovrhe i donio odluku o nastavku ovrhe.

Općinski sud u Rijeci zaključkom broj: Ovr-1660/2010 od 2. veljače 2015. odredio je očevid nekretnine.

Općinski sud u Rijeci zaključkom broj: Ovr-1660/2010 od 23. ožujka 2015. odgodio je navedeno ročište na prijedlog ovršenika.

Općinski sud u Rijeci 2. lipnja 2015. održao je raspravu i donio rješenje kojim se nalaže vještačenje vrijednosti nekretnine.

Općinski sud u Rijeci zaključkom broj: Ovr-1660/2010 od 30. studenoga 2015. pozvao je stranke na očitovanje o izvršenom vještačkom nalazu vrijednosti nekretnine.

Općinski sud u Rijeci 12. svibnja 2016. odgodio je raspravu zbog nedolaska ovršenika.

Općinski sud u Rijeci 10. listopada 2016. donio je zaključak o prodaji nekretnine.

Općinski sud u Rijeci 12. svibnja 2016. na raspravi je naložio dopunsko vještačenje.

Općinski sud u Rijeci 30. studenoga 2016. donio je rješenja o obustavi ovršnog postupka i odbačaju ovršnog prijedloga.

Županijski sud u Zagrebu rješenjem broj: Gž Ovr-565/2017 od 27. kolovoza 2018. ukinuo je oba prvostupanjska rješenja.

Predmetu je dodijeljen novi broj: Ovr-4595/2018.

Podnositelj kao ovrhovoditelj 27. veljače 2019. predsjednici suda dostavio je zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Općinski sud u Rijeci 20. ožujka 2019. izvan ročišta donio je rješenja o obustavi ovršnog postupka i odbijanju ovršnog prijedloga podnositelja kao ovrhovoditelja.

Predsjednica Općinskog suda u Rijeci je 16. travnja 2019. rješenjem odbila je zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Županijski sud u Zagrebu rješenjem broj: Gž Ovr-1676/2019 od 20. studenoga 2020. ukinuo je rješenje prvostupanjskog suda i vratio na odlučivanje pred drugog suca tog suda.

Predmetu je dodijeljen novi broj: Ovr-12/2021.

Općinski sud u Rijeci 14. siječnja 2021. uputio je ovršenika u parnicu.

Podnositelj kao ovrhovoditelj 20. travnja 2021. predsjednici suda dostavio je zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Predsjednica Općinskog suda u Rijeci 21. lipnja 2021. rješenjem je prihvatila zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku i odredila rok od 9 mjeseci.

Općinski sud u Rijeci 20. svibnja 2021. donio je zaključak i naložio ovrhovoditelju preciziranje glavnice i tijek zatezne kamate.

Županijski sud u Rijeci rješenjem broj: Gž-355/2021 od 12. svibnja 2021. odbio je žalbu ovršenika.

Ovršenik je 15. veljače 2022. podnio žalbu i prijedlog za odgodu ovrhe.

Općinski sud u Rijeci rješenjem broj: Ovr-12/2021 17. ožujka 2022. usvojio je prijedlog ovršenika za odgodu ovrhe.

Žalba ovrhovoditelja dostavljena je na rješavanje Županijskom sudu u Karlovcu (broj: Gž Ovr- 136/2022).

Županijski sud u Karlovcu rješenjem broj: Gž Ovr-136/2022-2 od 13. svibnja 2022. odbio je žalbu podnositelja i potvrdio rješenje Općinskog suda u Rijeci broj: Ovr-12/2021 od 17. ožujka 2022.

Podnositelj je 13. lipnja 2022. protiv navedenog rješenja podnio prijedlog za dopuštenje revizije.

Vrhovni sud rješenjem broj: Revd-4575/2022 od 7. prosinca 2022. odbacio je prijedlog za dopuštenje revizije.

Rješenje Vrhovnog suda otpremljeno je Općinskom sud u Rijeci 24. travnja 2023. i još nije dostavljeno podnositelju.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016., u točkama 4. – 11. (»Narodne novine« broj 50/16.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.) sve do 14. ožujka 2013., kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 82/16. – Uredba, 67/18. i 126/19. – rješenje USRH broj: U-I-4658/2019 i dr.; u daljnjem tekstu: ZoSud: 28/13-126/19).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

5. U skladu sa stajalištem Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.), jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da su podnositelji prethodno koristili dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6. U konkretnom slučaju podnositelj je koristio pravna sredstva koja su mu bila na raspolaganju na temelju ZoSud-a:28/13-126/19 te je rješenjem predsjednice Općinskog suda u Rijeci broj: Su-Gzp I-32/2021-6 od 21. lipnja 2021. utvrđen osnovanim podnositeljev zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 20. travnja 2021., a sucu zaduženom za spis broj: Ovr-12/2021 naloženo je da u roku od devet (9) mjeseci donese odluku u tom predmetu.

7. Budući da je podnositelj prije podnošenja ustavne tužbe koristio dopuštena pravna sredstva u svrhu ubrzanja sudskog postupka, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

8. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

1) Duljina sudskog postupka

9. Sudski postupak pokrenut je 7. studenoga 2000. kada je podnositelj podnio prijedlog za ovrhu na temelju ovršne isprave određivanjem ovrhe na nekretnini, pokretninama i poslovnim udjelima ovršenika radi naplate novčane tražbine. Detaljni tijek postupka opisan je u točkama 3.1. i 3.2. obrazloženja ove odluke. Taj postupak do donošenja odluke Ustavnog suda je dovršen, no rješenje Vrhovnog suda nije dostavljeno podnositelju.

10. Ustavni sud utvrđuje da je postupak u razmatranom razdoblju od 7. studenoga 2000. (dana podnošenja prijedloga za ovrhu) do 29. svibnja 2024. (dan donošenja odluke Ustavnog suda), trajao ukupno dvadeset i tri (23) godine, šest (6) mjeseci i dvadeset i dva (22) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

11. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju radi o relativno složenom predmetu, imajući u vidu nemogućnost provođenja ovršnih postupaka nad raznovrsnom imovinom ovršenika (nekretnine, pokretnine, poslovni udjeli i novčana sredstva ovršenika).

3) Postupanje nadležnih sudova

12. Kako to proizlazi iz točke 3. obrazloženja ove odluke, postupak ovrhe u povodu prijedloga podnositelja najprije se vodio pred Općinskim sudom u Rijeci, a na rješenja o ovrsi te procesna rješenja i ovršenik i podnositelj kao ovrhovoditelj su dostavljali podneske, izjavljivali žalbe i pokazali aktivitet u postupku pred sudom.

Postupak se u drugom stupnju vodio pred Županijskim sudom u Rijeci te Županijskim sudom u Zagrebu, podnositelj je izjavio prijedlog za dopuštenje revizije na drugostupanjsko rješenje kojim je odgođena ovrha.

U ovršnom postupku koji je započinjao iznova tri puta održano je niz ročišta, provedeno je specijalističko vještačenje vrijednosti nekretnine, te su pribavljani potrebni podaci u svrhu okončanja ovršnog postupka, a u dva je navrata odlučivano o zahtjevu podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenje Vrhovnog suda kojim je odbačen prijedlog za dopuštenje revizije Općinski sud u Rijeci zaprimio je u travnju 2023. i još nije dostavljen podnositelju.

13. Imajući u vidu navedeno, Ustavni sud utvrđuje da iako u navedenom ovršnom postupku nije bilo razdoblja dulje neaktivnosti sudova, ovršni postupak trajao je više od dvadeset i tri godine, u trenutku izrade ove odluke ovršni postupak je okončan, no rješenje Vrhovnog suda još uvijek nije dostavljeno podnositelju.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

14. Ustavni sud ocjenjuje da podnositelj ustavne tužbe nije doprinio duljini trajanja postupka. Naprotiv, u više navrata požurivao je rad suda.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

15. Ustavni sud utvrđuje da se ovršni postupak u razmatranom razdoblju vodi dulje od dvadeset i tri godine, te da u trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositelja postupak nije okončan.

Stoga, Ustavni sud ocjenjuje da je trajanjem ovršnog postupka u gore navedenom mjerodavnom razdoblju podnositelju povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

16. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. – IV. izreke.

17. U skladu s člankom 63. stavkom 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točki III. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

18. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka IV. izreke).

Broj: U-IIIA-2773/2022
 Zagreb, 29. svibnja 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.