## RjeĹˇenje kojim se utvrÄ‘uje niĹˇtavost odredba ÄŤlanka 8. stavka 2. Ugovora o isplati plaÄ‡a i ostalih primanja zaposlenicima putem tekuÄ‡ih raÄŤuna sklopljenog 12. studenoga 1999. izmeÄ‘u ZagrebaÄŤke banke d

### NN 61/2005 (16.5.2005.), RjeĹˇenje kojim se utvrÄ‘uje niĹˇtavost odredba ÄŤlanka 8. stavka 2. Ugovora o isplati plaÄ‡a i ostalih primanja zaposlenicima putem tekuÄ‡ih raÄŤuna sklopljenog 12. studenoga 1999. izmeÄ‘u ZagrebaÄŤke banke d

# HRVATSKA NARODNA BANKA

**1185**

Na temelju ÄŤlanka 39. stavka 2. pod i) Zakona o
Hrvatskoj narodnoj banci (Â»Narodne novineÂ«, br.
36/2001.), a u vezi s ÄŤlankom 40. Zakona o bankama (Â»Narodne novineÂ«, br. 84/2002.) i toÄŤkom 2. Odluke o zaĹˇtiti trĹľiĹˇnog natjecanja
unutar bankarskog sektora (Â»Narodne novineÂ«, br.
48/2003.), u upravnom postupku ocjene Ugovora o isplati plaÄ‡a i ostalih
primanja zaposlenicima putem tekuÄ‡ih raÄŤuna sklopljenog 12. studenoga 1999.
izmeÄ‘u ZagrebaÄŤke banke d.d., Zagreb, i TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu, guverner
Hrvatske narodne banke donosi

## RJEĹ ENJE

1. UtvrÄ‘uje se niĹˇtavom odredba ÄŤlanka 8. stavka
2. Ugovora o isplati plaÄ‡a i ostalih primanja zaposlenicima putem tekuÄ‡ih
raÄŤuna sklopljenog 12. studenoga 1999. izmeÄ‘u ZagrebaÄŤke banke d.d., Zagreb i
TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu.

2. Ugovor o isplati plaÄ‡a i ostalih primanja
zaposlenicima naveden u toÄŤki 1. ovog rjeĹˇenja ostaje na snazi, osim odredbe
ÄŤlanka 8. stavka 2., koja je utvrÄ‘ena niĹˇtavom.

3. NalaĹľe se ZagrebaÄŤkoj banci d.d., Zagreb, da
odredbu Ugovora o isplati plaÄ‡a i ostalih primanja zaposlenicima putem tekuÄ‡ih
raÄŤuna koja je utvrÄ‘ena niĹˇtavom u toÄŤki 1. ovog rjeĹˇenja briĹˇe i da u roku od
trideset (30) dana od dana dostave ovog rjeĹˇenja dostavi Hrvatskoj narodnoj
banci dokaz o izvrĹˇenju ovog naloga.

4. ZagrebaÄŤka banka d.d., Zagreb, duĹľna je
dostaviti Hrvatskoj narodnoj banci sve naknadne izmjene i dopune ugovora iz
toÄŤke 1. ovog rjeĹˇenja u roku od petnaest (15) od dana sklapanja.

5. Ovo je rjeĹˇenje konaÄŤno u upravnom postupku.

6. Ovo Ä‡e rjeĹˇenje biti objavljeno u Â»Narodnim
novinamaÂ«.

```
ObrazloĹľenje
```

```

```

Dana 16. srpnja 2004. Hrvatska narodna banka (u
nastavku teksta: HNB) zaprimila je dopis Agencije za zaĹˇtitu trĹľiĹˇnog
natjecanja, klasa: 031-02/2004-01/99, urbroj:
580-02-04-25-02, od 13. srpnja 2004., kojim je HNB-u na nadleĹľno postupanje
dostavljen prigovor Sindikata drĹľavnih i lokalnih sluĹľbenika i namjeĹˇtenika
Republike Hrvatske (u nastavku teksta: Sindikat) od 21. travnja 2004., u kojem
se navodi kako se zaposlenicima TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu onemoguÄ‡ava primanje
plaÄ‡e na raÄŤun banke s kojom TrgovaÄŤki sud u Zagrebu nema zakljuÄŤen ugovor, a
takav je ugovor, prema navodima Sindikata, TrgovaÄŤki sud u Zagrebu sklopio samo
sa ZagrebaÄŤkom bankom d.d., Zagreb (u nastavku teksta: ZABA).

U skladu s toÄŤkom 2.5. Odluke o zaĹˇtiti trĹľiĹˇnog
natjecanja unutar bankarskog sektora (Â»Narodne novineÂ«, br.
48/2003.) HNB je pokrenuo ispitni postupak ocjene predmetnog ugovora.

Dana 20. listopada 2004. HNB je zatraĹľio od
TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu i od ZABE oÄŤitovanje na navedeni prigovor Sindikata
te dostavu predmetnog ugovora zakljuÄŤenog izmeÄ‘u TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu i
ZABE. Dana 28. listopada 2004. u HNB-u je zaprimljeno oÄŤitovanje TrgovaÄŤkog
suda u Zagrebu, broj: 10-Su-1550/04 od 26. listopada 2004. i preslik Ugovora o isplati plaÄ‡a i ostalih primanja
zaposlenicima putem tekuÄ‡ih raÄŤuna sklopljenog 12. studenoga 1999. izmeÄ‘u
ZagrebaÄŤke banke d.d., Zagreb, i TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu (u nastavku teksta:
Ugovor).

TrgovaÄŤki sud u Zagrebu u spomenutom dopisu navodi
da sa ZABOM suraÄ‘uje od 1978. godine, a kako TrgovaÄŤki sud u Zagrebu ima 250
zaposlenika, plaÄ‡e i druga primanja dostavlja ZABI putem magnetnog medija, za
Ĺˇto mu ZABA ne obraÄŤunava naknadu. Kako je TrgovaÄŤki sud u Zagrebu korisnik
DrĹľavnog proraÄŤuna, sredstva za bankarske usluge nisu mu bila dostatna za
redovno poslovanje jer poslovne banke za unos pojedinaÄŤnih virmana obraÄŤunavaju
naknade. TakoÄ‘er, navodi se dalje u dopisu, zbog postojeÄ‡e informatiÄŤke opreme
i zastarjelih raÄŤunovodstvenih programa TrgovaÄŤki sud u Zagrebu nije imao
moguÄ‡nost isplatiti plaÄ‡e zaposlenicima preko viĹˇe financijskih institucija na
magnetnom mediju kao ni na papirnatom mediju. Zbog uÄŤestalih upita zaposlenika
o otvaranju tekuÄ‡ih raÄŤuna za isplatu plaÄ‡a kod drugih poslovnih banaka od
Ministarstva pravosuÄ‘a zatraĹľena su dodatna sredstva za bankarske usluge i novu
informatiÄŤku opremu. Ministarstvo je ta sredstva odobrilo i time je
zaposlenicima TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu pruĹľena moguÄ‡nost otvaranja tekuÄ‡ih
raÄŤuna kod drugih poslovnih banaka. TrgovaÄŤki je sud u prilogu oÄŤitovanja od
26. listopada 2004. dostavio i popis naknada ZABE za usluge poslovnim
subjektima u domaÄ‡em platnom prometu te posebno tarifu naknada za isplatu plaÄ‡a
putem tekuÄ‡ih raÄŤuna, koje u skladu s Ugovorom TrgovaÄŤki sud u Zagrebu nije bio
obvezan plaÄ‡ati.

Dana 8. studenoga 2004. zaprimljeno je
oÄŤitovanje ZABE od 5. studenoga 2004. s preslikom Ugovora, u kojem ZABA navodi
da je iz priloĹľenog Ugovora vidljivo da su ugovorena standardna i uobiÄŤajena
pravila postupanja s ciljem da isplata plaÄ‡a i ostalih primanja radnicima bude
u svemu uredna i pravodobna. Tako je iz ÄŤlanka 8. stavka 2. jasno vidljivo da
radnici mogu zahtijevati drugi naÄŤin isplate plaÄ‡a, osim na tekuÄ‡i raÄŤun
otvoren kod ZABE. Prema navodima ZABE Ugovor nije zasnovao nikakva prava ni
obveze u korist ili na Ĺˇtetu treÄ‡ih osoba odnosno radnika, nego prava i obveze
proizvodi iskljuÄŤivo izmeÄ‘u ugovornih strana koje su ga savjesno sklopile, pa
bi tako poslodavac, ako bi radnik zahtijevao da mu se plaÄ‡a ubuduÄ‡e isplaÄ‡uje
na neki drugi naÄŤin, takvom zahtjevu bio duĹľan udovoljiti na naÄŤin i pod
uvjetima svoga radnopravnog angaĹľmana s dotiÄŤnim
radnikom. U redovitom sluÄŤaju ZABA nema nikakvih ovlasti uskraÄ‡ivati suglasnost
na promjenu naÄŤina isplate plaÄ‡a. Jedini sluÄŤaj kad bi ZABA po tom Ugovoru,
prema njezinim navodima u dopisu, bila ovlaĹˇtena uskratiti takvu suglasnost
jest sluÄŤaj kad radnik kao vlasnik tekuÄ‡eg raÄŤuna zahtijeva da se njegova plaÄ‡a
isplaÄ‡uje na drugi naÄŤin, a u relevantnom je trenutku neuredan u svom
poslovanju po tekuÄ‡em raÄŤunu, odnosno ima evidentirano negativno stanje, dakle
novÄŤani dug banci po tom tekuÄ‡em raÄŤunu. ZABA drĹľi da je takva ugovorna odredba
ureÄ‘ena opet iskljuÄŤivo na naÄŤin da prava i obveze proizvodi iskljuÄŤivo izmeÄ‘u
ugovornih strana i u krajnjem sluÄŤaju, kad bi poslodavac i bez suglasnosti ZABE
zapoÄŤeo isplaÄ‡ivati plaÄ‡u na drugi naÄŤin, ugovorena pravna posljedica bila bi
jedino obveza samog poslodavca na naknadu Ĺˇtete pod opÄ‡im pravnim
pretpostavkama odgovornosti za naknadu Ĺˇtete. Prema navodima u dopisu, ovlast
ZABE da poslodavcu uskrati suglasnost ima svoju pravnu osnovu i dopuĹˇtenu
savjesnu pravnu svrhu jedino i iskljuÄŤivo u tome da se osigura savjesnost u
ostvarivanju ugovorno preuzetih prava i obveza i da se sprijeÄŤi zloupotreba
prava, Ĺˇto je opÄ‡a zakonska obveza svih sudionika u pravnom prometu u skladu s
ÄŤlankom 12. i 13. Zakona o obveznim odnosima. Tako bi uskrata suglasnosti bila
moguÄ‡a iskljuÄŤivo kad bi radnik koji je upravo i jedino u svom poslovanju po
tom tekuÄ‡em raÄŤunu na koji prima plaÄ‡u neuredan prema ZABI, u namjeri da
izbjegne podmirenje toga duga, instruirao svog poslodavca, a ovaj to prihvatio,
da u isplati plaÄ‡a i drugih primanja prestane doznaÄŤivati novÄŤana sredstva na
taj tekuÄ‡i raÄŤun. Takvo postupanje i Ĺˇteta koja bi iz toga mogla proizaÄ‡i bili
bi suprotni svrsi tog Ugovora, a jednako tako i savjesnom ostvarivanju prava i
obveza iz ugovora na temelju kojeg je radnik otvorio tekuÄ‡i raÄŤun kod ZABE. U
prilog ZABE kao banke s reputacijom govori ÄŤinjenica da je Ugovor sklopljen bez
naknade. Kako otvaranjem tekuÄ‡eg raÄŤuna banke ulaze u financijske rizike prema
vlasnicima raÄŤuna, bitno je pouzdanje u redovitost priljeva u korist tekuÄ‡ih
raÄŤuna koji su u pravilu priljevi s osnove plaÄ‡e. Naime, nadzor rizika opÄ‡a je
zakonska obveza banaka. U zakljuÄŤku dopisa navodi se da bi radnja kojom bi se
bitno oteĹľalo ili ÄŤak onemoguÄ‡ilo podmirenje ugovorom preuzete novÄŤane obveze
zasigurno bila pravno kvalificirana kao postupak kojim se drugome moĹľe
uzrokovati Ĺˇteta. Stoga ZABA smatra da su priloĹľeni Ugovor ugovorne strane u
svemu savjesno sklopile i da on ni u kojem pogledu nije sklopljen na Ĺˇtetu bilo
koje treÄ‡e osobe. Po primitku oÄŤitovanja TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu i ZABE, HNB
je 3. prosinca 2004. i ponovno 19. sijeÄŤnja 2005. zatraĹľio oÄŤitovanje Sindikata
na navode TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu i ZABE, koje je dostavljeno podneskom
Sindikata od 7. veljaÄŤe 2005. U navedenom oÄŤitovanju Sindikat je izvijestio HNB
da je ubrzo nakon obraÄ‡anja Sindikata Agenciji za zaĹˇtitu trĹľiĹˇnog natjecanja
TrgovaÄŤki sud u Zagrebu omoguÄ‡io zaposlenicima primanje plaÄ‡a preko tekuÄ‡eg
raÄŤuna otvorenog u banci po izboru zaposlenika.

Postupak ocjene predmetnog Ugovora proveden je
da bi se utvrdilo je li u konkretnom sluÄŤaju rijeÄŤ o per
se zabranjenim odredbama iz toÄŤke 2.2. alineje 3. Odluke o zaĹˇtiti trĹľiĹˇnog
natjecanja unutar bankarskog sektora (Â»Narodne novineÂ«, br.
48/2003.; u nastavku teksta: Odluka). Naime, toÄŤka 2.2. alineja 3. Odluke
odreÄ‘uje, izmeÄ‘u ostalog, da se zabrana iz toÄŤke 2.1. Odluke osobito primjenjuje
na sporazume kojima se korisnika bankovnih usluga, u ovom sluÄŤaju zaposlenike
TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu, ograniÄŤava ili sprjeÄŤava u izboru pri kupnji ili
nabavi odreÄ‘enih vrsta usluga, odnosno u konkretnom sluÄŤaju u otvaranju tekuÄ‡eg
raÄŤuna u banci po vlastitom izboru.

U ispitnom postupku ocjene predmetnog Ugovora, u
kojem je provedena pravna i ekonomska analiza toga Ugovora, ograniÄŤavajuÄ‡im su
ocijenjene odredbe ÄŤlanka 2. i ÄŤlanka 8. stavka 2. Ugovora.

U ÄŤlanku 2. Ugovora ugovoreno je sljedeÄ‡e: Â»Korisnik
usluge se obvezuje obavljati isplatu plaÄ‡a i ostalih primanja zaposlenicima
putem tekuÄ‡ih raÄŤuna zaposlenika otvorenih u BanciÂ«, pri ÄŤemu se u skladu s
preambulom Ugovora korisnikom banke smatra TrgovaÄŤki sud u Zagrebu, a Bankom
ZABA.

U ÄŤlanku 8. stavku 2. ugovoreno je sljedeÄ‡e:
Â»Korisnik usluge je duĹľan odmah obavijestiti Banku o zahtjevu zaposlenika da se
isplata plaÄ‡e i ostalih primanja ubuduÄ‡e ne obavlja putem Banke. Korisnik
usluge ne moĹľe udovoljiti zahtjevu zaposlenika da se isplata plaÄ‡e i ostalih
primanja ubuduÄ‡e ne obavlja putem Banke ukoliko se Banka prethodno ne suglasi.
Banka je ovlaĹˇtena uskratiti suglasnost iskljuÄŤivo u sluÄŤaju kada prema
zaposleniku ima, s osnova otvaranja tekuÄ‡eg raÄŤuna, potraĹľivanje.Â«

U ÄŤlanku 8. stavku 3. Ugovora ugovoreno je
sljedeÄ‡e: Â»Korisnik odgovara Banci za prouzroÄŤenu Ĺˇtetu ukoliko plaÄ‡u i ostala
primanja zapoÄŤne isplaÄ‡ivati zaposleniku suprotno uvjetima odreÄ‘enim prethodnim
stavkom.Â«

Navedenim se odredbama Ugovora TrgovaÄŤki sud u
Zagrebu obvezao da Ä‡e isplaÄ‡ivati plaÄ‡e i ostala primanja zaposlenika putem
tekuÄ‡ih raÄŤuna zaposlenika otvorenih u ZABI, i to sve dok ZABA ne dopusti
obustavu te isplate. Pritom Ugovor predviÄ‘a i odgovornost TrgovaÄŤkog suda za
Ĺˇtetu koju ZABA pretrpi ako bez njezine suglasnosti obustavi isplatu plaÄ‡e
preko tekuÄ‡eg raÄŤuna otvorenog u ZABI. Iz navedenog proizlazi da su zaposlenici
TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu veÄ‡ samim ÄŤinom zaposlenja u tom sudu ograniÄŤeni u
izboru banke u kojoj Ä‡e otvoriti tekuÄ‡i raÄŤun i primati plaÄ‡u. Stoga nisu
opravdani navodi ZABE da Â»Ugovor nije zasnovao nikakva prava ni obveze u korist
ili na Ĺˇtetu treÄ‡ih osoba â€“ radnika, nego prava i obveze proizvodi iskljuÄŤivo
izmeÄ‘u ugovornih strana koje su ga savjesno sklopile, pa tako u tom smislu ako
bi radnik zahtijevao da mu se plaÄ‡a ubuduÄ‡e isplaÄ‡uje na neki drugi naÄŤin,
poslodavac bi takvom zahtjevu bio duĹľan udovoljiti na naÄŤin i pod uvjetima
svoga radno pravnog angaĹľmana s odnosnim radnikomÂ«.

S druge strane, opravdanje za ovakvo ograniÄŤenje
TrgovaÄŤki sud u Zagrebu nalazi u odredbi ÄŤlanka 4. stavka 1. istog Ugovora,
kojom je ugovoreno da Ä‡e TrgovaÄŤki sud u Zagrebu dostavljati ZABI podatke o
plaÄ‡ama i ostalim primanjima zaposlenika na disketi, te da Ä‡e podaci sadrĹľavati
ime i prezime zaposlenika, broj tekuÄ‡eg raÄŤuna, iznos plaÄ‡e i ostalih primanja
i druge informacije potrebne za urednu isplatu plaÄ‡a i ostalih primanja, a
naknadu ZABA neÄ‡e zaraÄŤunavati (ÄŤlanak 6. stavak 1.). MeÄ‘utim, iz dopisa
TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu od 26. listopada 2004. proizlazi da su TrgovaÄŤkom
sudu u Zagrebu odobrena dodatna sredstva za bankarske usluge i novu
informatiÄŤku opremu, ÄŤime je zaposlenicima pruĹľena moguÄ‡nost otvaranja tekuÄ‡ih
raÄŤuna kod drugih poslovnih banaka.

U ispitnom postupku provedena je ekonomska
analiza, kojom je utvrÄ‘eno da je tekuÄ‡i raÄŤun kunski prometni raÄŤun koji banka
otvara klijentu radi primanja uplata i obavljanja isplata u granicama
raspoloĹľivih sredstava na raÄŤunu te dopuĹˇtenog prekoraÄŤenja po tom raÄŤunu.
MoguÄ‡nost otvaranja tekuÄ‡eg raÄŤuna u banci imaju domaÄ‡e i strane fiziÄŤke osobe
koje ostvaruju redovite ili povremene prihode.

Sklapanjem ugovora o tekuÄ‡em raÄŤunu banka otvara
klijentu tekuÄ‡i raÄŤun i izdaje mu karticu tekuÄ‡eg raÄŤuna, koja je obvezni
instrument za raspolaganje sredstvima na tekuÄ‡em raÄŤunu. Ugovor o tekuÄ‡em raÄŤunu
zakljuÄŤuje se na neodreÄ‘eno vrijeme. Sredstva na tekuÄ‡em raÄŤunu tretiraju se
kao novÄŤani depozit po viÄ‘enju.

Banka odreÄ‘uje i nudi klijentu mjesta za
raspolaganje sredstvima na tekuÄ‡em raÄŤunu, a to mogu biti poslovnice banke,
bankomatska mreĹľa, trgovaÄŤko-usluĹľna mreĹľa, poslovnice poĹˇta i banaka te
poslovne jedinice drugih pravnih osoba koje obavljaju poslove platnog prometa.
Banka odreÄ‘uje i nudi klijentu oblike raspolaganja sredstvima na tekuÄ‡em raÄŤunu
Ĺˇto mogu biti pisani i usmeni nalozi, nalozi putem telefaksa, nalozi putem
interneta itd.

Klijent raspolaĹľe sredstvima na raÄŤunu pomoÄ‡u
svih instrumenata raspolaganja (osobito pomoÄ‡u kartice, ÄŤeka, jednokratnog
naloga banci, trajnog naloga i dr.).

Klijentima koji na tekuÄ‡em raÄŤunu ostvaruju
redovite priljeve banka moĹľe odobriti dopuĹˇteno prekoraÄŤenje po tekuÄ‡em raÄŤunu,
koje je zapravo kredit. Klijenti kojima je banka odobrila koriĹˇtenje dopuĹˇtenog
prekoraÄŤenja po tekuÄ‡em raÄŤunu, mogu raspolagati sredstvima u visini vlastitih
sredstava na tekuÄ‡em raÄŤunu uveÄ‡anima za iznos dopuĹˇtenog prekoraÄŤenja, odnosno
kredita.

Uz tekuÄ‡i se raÄŤun obiÄŤno veĹľu i drugi bankarski
proizvodi i usluge. Tako na osnovi otvorenoga tekuÄ‡eg raÄŤuna banke nude
klijentima razne kredite uz povoljnije uvjete prilikom odobravanja ili otplate
kredita.

Slijedom iznesenoga utvrÄ‘eno je da je tekuÄ‡i
raÄŤun bitan bankarski proizvod, da meÄ‘u bankama postoje razlike s obzirom na
visinu dopuĹˇtenog prekoraÄŤenja po tekuÄ‡em raÄŤunu, da postoje razlike s obzirom
na visinu kamatne stope koja se obraÄŤunava za koriĹˇtenje dopuĹˇtenog
prekoraÄŤenja, te da se uz tekuÄ‡i raÄŤun veĹľu i drugi bankarski proizvodi i
usluge, pa je to bitnije da klijenti imaju moguÄ‡nost
slobodnog izbora banke u kojoj Ä‡e otvoriti svoj tekuÄ‡i raÄŤun, odnosno moguÄ‡nost
da slobodno, nakon Ĺˇto podmire postojeÄ‡e obveze, zatvore tekuÄ‡i raÄŤun u jednoj
banci i otvore novi u drugoj, koju drĹľe povoljnijom ili prihvatljivijom.

ImajuÄ‡i na umu da su predmetnim Ugovorom
zaposlenici TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu Ĺˇto se tiÄŤe tekuÄ‡ih raÄŤuna vezani uz
ZABU, bilo je bitno analizirati i trĹľiĹˇni poloĹľaj ZABE na mjerodavnom trĹľiĹˇtu.
Mjerodavno se trĹľiĹˇte odreÄ‘uje u proizvodnoj i zemljopisnoj dimenziji. U
proizvodnoj dimenziji u ovom ispitnom postupku mjerodavno je trĹľiĹˇte odreÄ‘eno
kao trĹľiĹˇte depozita tekuÄ‡ih raÄŤuna. U zemljopisnoj dimenziji mjerodavno je
trĹľiĹˇte odreÄ‘eno kao podruÄŤje Grada Zagreba i ZagrebaÄŤke Ĺľupanije.

Analizom je utvrÄ‘eno da je trĹľiĹˇni udio ZABE u
depozitima ĹľiroraÄŤuna i tekuÄ‡ih raÄŤuna na podruÄŤju Grada Zagreba i ZagrebaÄŤke
Ĺľupanije na dan 30. lipnja 2004. iznosio 45,63%. Zbog nedostatnih podataka nije
bilo moguÄ‡e utvrditi trĹľiĹˇni udio ZABE na mjerodavnom trĹľiĹˇtu, odnosno trĹľiĹˇni
udio ZABE u depozitima tekuÄ‡ih raÄŤuna na podruÄŤju Grada Zagreba i ZagrebaÄŤke
Ĺľupanije.

Ĺ to se tiÄŤe ĹľiroraÄŤuna, banka taj raÄŤun otvara
domaÄ‡im i stranim fiziÄŤkim osobama kada, u skladu s propisima, trajno ili
povremeno ostvaruju prihod od obrta, slobodnog zanimanja, poljoprivrede i
Ĺˇumarstva te drugih samostalnih djelatnosti. Banka otvara i vodi ĹľiroraÄŤun na
temelju ugovora o ĹľiroraÄŤunu. Sredstva na ĹľiroraÄŤunu formiraju se
bezgotovinskim uplatama.

Nadalje, analizom je utvrÄ‘eno da su prvi i drugi
konkurent ZABI s obzirom na trĹľiĹˇni udio u depozitima ĹľiroraÄŤuna i tekuÄ‡ih
raÄŤuna na podruÄŤju Grada Zagreba i ZagrebaÄŤke Ĺľupanije na dan 30. lipnja 2004.
imali znatno manje trĹľiĹˇne udjele.

Iz raspoloĹľivih podataka i rezultata analize
proizlazi da ZABA na mjerodavnom trĹľiĹˇtu ima znaÄŤajan trĹľiĹˇni udio, odnosno
takav trĹľiĹˇni udio na temelju kojeg svojim ponaĹˇanjem koje je protivno pravilima
iz podruÄŤja zaĹˇtite trĹľiĹˇnog natjecanja, moĹľe prouzroÄŤiti sprjeÄŤavanje,
ograniÄŤavanje ili naruĹˇavanje trĹľiĹˇnog natjecanja na mjerodavnom trĹľiĹˇtu.

S obzirom na karakteristike ĹľiroraÄŤuna i tekuÄ‡ih
raÄŤuna i praksu poslovanja s njima, te na utvrÄ‘enu trĹľiĹˇnu strukturu prema
kojoj su prvi i drugi konkurent ZABI prema istom kriteriju imali znaÄŤajno manje
trĹľiĹˇne udjele u odnosu na ZABU kao banku s vodeÄ‡im trĹľiĹˇnim udjelom, te
imajuÄ‡i na umu da je Herfindahl-Hirschmanov
indeks, kao jedno od najpoznatijih i najÄŤeĹˇÄ‡ih mjerila trĹľiĹˇne koncentracije,
za ovo trĹľiĹˇte iznosio 2824,55, iz ÄŤega se zakljuÄŤuje da ono ima obiljeĹľja
visoko koncentriranog trĹľiĹˇta, proizlazi da je ZABA imala trĹľiĹˇni udio takve
veliÄŤine na temelju kojeg je imala odgovarajuÄ‡u trĹľiĹˇnu snagu primjenom koje je
mogla svojim antikonkurentskim ponaĹˇanjem uzrokovati
sprjeÄŤavanje, ograniÄŤavanje ili naruĹˇavanje slobodnog trĹľiĹˇnog natjecanja na
mjerodavnom trĹľiĹˇtu. Herfindahl-Hirschmanov
indeks raÄŤuna se kao zbroj kvadrata trĹľiĹˇnih udjela svih poduzetnika koji
djeluju na nekom trĹľiĹˇtu. NajÄŤeĹˇÄ‡e se izraĹľava u rasponu od 1.000 do 10.000 (za
trĹľiĹˇte na kojem postoji monopol Herfindahl-Hirschmanov indeks, HHI, iznosit Ä‡e 10.000). OpÄ‡enito se
drĹľi da je trĹľiĹˇte na kojem HHI iznosi manje od 1.000 slabo koncentrirano, ono
trĹľiĹˇte na kojem HHI iznosi izmeÄ‘u 1.000 i 1.800 umjereno je koncentrirano
trĹľiĹˇte, a ono na kojem HHI prelazi 1.800 visoko je koncentrirano trĹľiĹˇte.

HNB je prije donoĹˇenja konaÄŤne odluke u upravnom
postupku ocjene predmetnog ugovora dopisom od 29. oĹľujka 2005. upoznao ZABU s
rezultatima provedenog postupka i ÄŤinjenicama utvrÄ‘enima u ispitnom postupku,
te je pozvao ZABU da u roku od osam (8) dana od dana primitka tog dopisa
dostavi pisano oÄŤitovanje.

U oÄŤitovanju dostavljenom 8. travnja 2005. ZABA
navodi da nije primila sva pisana oÄŤitovanja drugih strana, a osobito ne
oÄŤitovanje TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu, odnosno da iz dopisa Sindikata drĹľavnih i
lokalnih sluĹľbenika i namjeĹˇtenika i Agencije za zaĹˇtitu trĹľiĹˇnog natjecanja od
21. travnja 2004. nije mogla razaznati koji je konkretno dogaÄ‘aj bio povod
dopisu. MeÄ‘utim, HNB je dopisom od 20. listopada 2004. zatraĹľio oÄŤitovanje ZABE
u kojem je detaljno iznesen prigovor Sindikata drĹľavnih i lokalnih sluĹľbenika i
namjeĹˇtenika, te je istog dana zatraĹľeno oÄŤitovanje i od TrgovaÄŤkog suda u
Zagrebu. TakoÄ‘er, prije donoĹˇenja konaÄŤne odluke, kao Ĺˇto je navedeno, HNB je
obavijestio ZABU o rezultatima provedenog postupka i ÄŤinjenicama utvrÄ‘enima u
ispitnom postupku. Stoga ne stoji prigovor ZABE da nije mogla razaznati o kojem
je konkretnom dogaÄ‘aju rijeÄŤ, posebice ako se uzme u obzir njezino oÄŤitovanje
na predmetni prigovor Sindikata od 5. studenoga 2004., iz kojeg je jasno
vidljivo da je ZABA upuÄ‡ena u predmetni dogaÄ‘aj i da se vrlo detaljno oÄŤitovala
na navode Sindikata.

U oÄŤitovanju od 8. travnja 2004. ZABA takoÄ‘er
navodi da radnici zaposleni kod poslodavca nisu ugovorna strana dotiÄŤnog obveznopravnog odnosa i on za njih po prirodi stvari ne
moĹľe proizvoditi ni prava ni obveze. Naime, zaposlenici TrgovaÄŤkog suda u
Zagrebu slobodni su ureÄ‘ivati svoja prava i obveze prema poslodavcu. Ĺ to se
tiÄŤe odgovornosti za Ĺˇtetu, ZABA u svom oÄŤitovanju navodi da je rijeÄŤ o
odgovornosti za Ĺˇtetu od strane TrgovaÄŤkog suda, a ne njegovih zaposlenika, te
da bi se ta odgovornost mogla zahtijevati samo ako ZABA pretrpi Ĺˇtetu, uz
ispunjenje svih pretpostavki odgovornosti za Ĺˇtetu. ZABA napominje da joj
zapravo nije poznat sluÄŤaj aktiviranja te ugovorne odredbe i pokretanja
postupka utvrÄ‘ivanja odgovornosti za Ĺˇtetu na osnovi Ugovora.

MeÄ‘utim, kao Ĺˇto je veÄ‡ obrazloĹľeno, iz odredbe
ÄŤlanka 8. stavka 2., a u vezi s ÄŤlankom 2. Ugovora, proizlazi da je TrgovaÄŤki
sud obvezan isplaÄ‡ivati plaÄ‡u svojim zaposlenicima putem tekuÄ‡ih raÄŤuna
otvorenih u ZABI sve dok mu ZABA ne dopusti obustavu te isplate, zbog ÄŤega su
zaposlenici TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu veÄ‡ samim ÄŤinom zaposlenja u tom sudu
bili ograniÄŤeni u izboru banke kod koje Ä‡e otvoriti tekuÄ‡i raÄŤun putem kojeg Ä‡e
primati plaÄ‡u. To znaÄŤi da on ima uÄŤinak na zaposlenike TrgovaÄŤkog suda u
Zagrebu iako oni nisu ugovorna strana predmetnog Ugovora jer su obvezni
otvoriti tekuÄ‡i raÄŤun u ZABI i putem njega primati plaÄ‡u, a otvaranje tekuÄ‡eg
raÄŤuna u drugoj banci putem kojeg bi primali plaÄ‡u moguÄ‡e je, u skladu s
ÄŤlankom 8. stavkom 2. Ugovora, ukoliko se ZABA prethodno suglasi. Ne moĹľe se
prihvatiti tvrdnja ZABE da zaposlenici TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu mogu slobodno
ureÄ‘ivati svoja prava i obveze prema poslodavcu neovisno o ovom Ugovoru. Naime,
iz podneska Sindikata od 21. travnja 2004. i iz oÄŤitovanja TrgovaÄŤkog suda u
Zagrebu od 26. listopada 2004. proizlazi da je TrgovaÄŤki sud u Zagrebu do
podnoĹˇenja navedenog podneska Sindikata odbijao isplatu plaÄ‡a i drugih primanja
svojim zaposlenicima preko drugih banaka. Razlog tome je bio u ÄŤinjenici da je
na temelju ÄŤlanka 6. stavka 1. Ugovora ZABA obavljala poslove vezane uz isplatu
plaÄ‡a bez naknade, dok su druge banke naplaÄ‡ivale naknadu za te poslove, a
TrgovaÄŤki sud nije imao dostatna sredstava za plaÄ‡anje tih naknada. Nadalje,
kad su jednom otvorili tekuÄ‡i raÄŤun u ZABI i preko njega poÄŤeli primati plaÄ‡u,
zaposlenici TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu nisu mogli primati plaÄ‡u na tekuÄ‡i raÄŤun
otvoren kod neke druge banke, sve dok TrgovaÄŤki sud u Zagrebu nije dobio
suglasnost ZABE, jer je TrgovaÄŤki sud u Zagrebu preuzeo obvezu naknade Ĺˇtete
koju bi ZABA mogla pretrpjeti ako bez njezine suglasnosti obustavi isplatu
plaÄ‡a svojim zaposlenicima putem tekuÄ‡eg raÄŤuna otvorenog kod ZABE. LogiÄŤno je
pretpostaviti da zbog te obveze TrgovaÄŤki sud u Zagrebu nije postupio po nalogu
zaposlenika i preusmjerio isplatu plaÄ‡e na tekuÄ‡i raÄŤun otvoren kod neke druge
banke bez suglasnosti ZABE. U prilog ovom zakljuÄŤku govori i tvrdnja ZABE da
nikada nije ni pokretala postupak za naknadu Ĺˇtete po ovom Ugovoru, jer
vjerojatno TrgovaÄŤki sud u Zagrebu nije nikada ni preusmjerio isplatu plaÄ‡a
svojim zaposlenicima dok nije dobio suglasnost ZABE (Ĺˇto se moĹľe zakljuÄŤiti i
iz podneska Sindikata koji je i bio povod za pokretanje postupka ocjene
dopuĹˇtenosti, odnosno valjanosti Ugovora).

HNB je prihvatio oÄŤitovanje ZABE u dijelu koji
se odnosi na ÄŤlanak 2. Ugovora. Naime, odredba ÄŤlanka 2. Ugovora sama za sebe
ne sprjeÄŤava zaposlenike TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu da primaju plaÄ‡u putem
tekuÄ‡eg raÄŤuna otvorenog u drugoj banci, veÄ‡ samo obvezuje TrgovaÄŤki sud u
Zagrebu da zaposlenicima koji imaju otvoren tekuÄ‡i raÄŤun u ZABI isplaÄ‡uje plaÄ‡u
i ostala primanja putem tog raÄŤuna.

MeÄ‘utim, iako sama odredba ÄŤlanka 2. Ugovora
nije zabranjena, promatra li se u ukupnosti djelovanja s odredbama ÄŤlanka 6.
stavka 1. i ÄŤlanka 8. stavka 2. Ugovora, oÄŤito je da je njihova zajedniÄŤka
primjena onemoguÄ‡ila zaposlenicima TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu da izaberu banku
preko koje Ä‡e primati plaÄ‡u i ostala primanja s osnova radnog odnosa, Ĺˇto
predstavlja ograniÄŤavanje, sprjeÄŤavanje i naruĹˇavanje trĹľiĹˇnog natjecanja.
Naime, ako iz sadrĹľaja Ugovora proizlazi da bi mogao ograniÄŤiti trĹľiĹˇnu
utakmicu, neovisno o tome jesu li potvrÄ‘eni ili dokazani stvarni uÄŤinci
ograniÄŤenja, dovoljno je ispitati pojedine ugovorne odredbe i moguÄ‡i uÄŤinak
ugovora kao cjeline. Iz oÄŤitovanja TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu proizlazi da je
upravo ÄŤinjenica da ZABA nije naplaÄ‡ivala naknadu, bila razlog za odbijanje
zahtjeva zaposlenika da im se plaÄ‡a isplaÄ‡uje preko neke druge banke. Iako ni
odredba ÄŤlanka 6. stavka 1. Ugovora takoÄ‘er sama po sebi nije zabranjena,
zajedno s odredbom ÄŤlanka 2. i ÄŤlanka 8. stavka 2. proizvodi antikonkurentski uÄŤinak.

Pritom je ocijenjeno da je kljuÄŤna odredba
ÄŤlanka 8. stavka 2. Ugovora jer izriÄŤito zabranjuje TrgovaÄŤkom sudu u Zagrebu
preusmjeravanje isplate plaÄ‡a zaposlenicima preko drugih banaka sve dok ne
dobije suglasnost ZABE, pod prijetnjom naknade Ĺˇtete. Stoga nije prihvaÄ‡ena
tvrdnja ZABE iz oÄŤitovanja od 5. studenoga 2004. i od 8. travnja 2005. da je
unatoÄŤ odredbi ÄŤlanka 8. stavka 2. TrgovaÄŤki sud u Zagrebu bio duĹľan udovoljiti
zahtjevu zaposlenika za preusmjeravanje isplate plaÄ‡e na tekuÄ‡i raÄŤun otvoren u
nekoj drugoj banci. TrgovaÄŤki sud u Zagrebu upravo je zbog odredbe ÄŤlanka 8.
stavka 2. Ugovora ograniÄŤen u udovoljavanju takvom zahtjevu zaposlenika, jer se
izlaĹľe opasnosti da Ä‡e odgovarati za Ĺˇtetu koju bi ZABA time mogla pretrpjeti.
Na taj naÄŤin odredba ÄŤlanka 8. stavka 2. Ugovora ima neposredan uÄŤinak na
zaposlenike TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu, iako oni nisu ugovorna strana ovog Ugovora.

Ako se i prihvati tvrdnja ZABE da je smisao
odredbe ÄŤlanka 8. stavka 2. Ugovora Â»specifiÄŤna pravna aplikacija naÄŤela
savjesnosti i poĹˇtenjaÂ«, njezin je uÄŤinak onemoguÄ‡avanje zaposlenika da
preusmjere isplatu plaÄ‡e preko tekuÄ‡eg raÄŤuna otvorenog u drugoj banci po
vlastitom izboru. Kao Ĺˇto je veÄ‡ navedeno, negativni saldo na tekuÄ‡em raÄŤunu
zapravo je kredit banke vlasniku tekuÄ‡eg raÄŤuna, za koji banka naplaÄ‡uje kamate
po stopi koja je veÄ‡a od one koju naplaÄ‡uje za druge kredite. ZABA u svom
oÄŤitovanju i tumaÄŤenju Ugovora polazi od pretpostavke da preusmjeravanje
isplate plaÄ‡e na raÄŤun otvoren kod druge banke u sluÄŤaju kada postoji dug po
tekuÄ‡em raÄŤunu automatski predstavlja zloupotrebu prava. Sama ÄŤinjenica da je
netko preusmjerio isplatu plaÄ‡e na tekuÄ‡i raÄŤun otvoren kod druge banke, ne
mora znaÄŤiti da je to uÄŤinio u namjeri da izbjegne podmirenje svog duga prema
ZABI. Naime, neke banke dopuĹˇtaju prekoraÄŤenje, odnosno kredit po tekuÄ‡em
raÄŤunu od dana otvaranja raÄŤuna, pa zaposlenik TrgovaÄŤkog suda koji je
preusmjerio, odnosno koji bi Ĺľelio preusmjeriti isplatu plaÄ‡e na tekuÄ‡i raÄŤun
otvoren kod druge banke, a koji ima negativni saldo na raÄŤunu kod ZABE, moĹľe
podmiriti dug prema ZABI iz plaÄ‡e i kredita po tekuÄ‡em raÄŤunu kod druge banke.
ToÄŤna je tvrdnja ZABE da je nadzor rizika zakonska obveza banaka, ali to ne
znaÄŤi da banka u upravljanju rizicima moĹľe postupati protivno drugim propisima,
odnosno u konkretnom sluÄŤaju protivno propisima o zaĹˇtiti trĹľiĹˇnog natjecanja.
ZABU niĹˇta ne prijeÄŤi da prilikom otvaranja tekuÄ‡eg raÄŤuna zatraĹľi od vlasnika
raÄŤuna jedno ili viĹˇe sredstava osiguranja za sluÄŤaj nepodmirenja duga s osnove
kredita po tekuÄ‡em raÄŤunu ili da u ugovor unese neku drugu odredbu kojom Ä‡e
osigurati naplatu duga, a takoÄ‘er joj uvijek ostaje moguÄ‡nost naplate putem
suda. MeÄ‘utim, kako dopuĹˇteno prekoraÄŤenje, odnosno kredit po tekuÄ‡em raÄŤunu, u
pravilu prelazi visinu plaÄ‡e, uvjetovanje prestanka isplate plaÄ‡e prethodnom
suglasnoĹˇÄ‡u ZABE moĹľe zapravo potpuno onemoguÄ‡iti preusmjeravanje plaÄ‡e na
tekuÄ‡i raÄŤun otvoren kod druge banke po izboru zaposlenika. Sve dok vlasnik
raÄŤuna ne vrati kredit po tekuÄ‡em raÄŤunu, ZABA neÄ‡e dati suglasnost TrgovaÄŤkom
sudu u Zagrebu da preusmjeri isplatu plaÄ‡e na tekuÄ‡i raÄŤun otvoren u drugoj
banci po izboru zaposlenika, zbog ÄŤega Ä‡e vlasnik raÄŤuna vjerojatno odustati od
promjene banke. BuduÄ‡i da su zaposlenici TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu do
podnoĹˇenja prigovora Sindikata mogli primati plaÄ‡e iskljuÄŤivo preko ZABE,
primjenom odredbe ÄŤlanka 8. stavka 2. Ugovora onemoguÄ‡ava se ili bar odgaÄ‘a
preusmjeravanje isplate plaÄ‡e na tekuÄ‡i raÄŤun otvoren kod druge banke po izboru
zaposlenika i tako se zadrĹľava stanje iz vremena kada zaposlenici nisu ni mogli
birati banku preko koje Ä‡e primati plaÄ‡u.

Iz navedenoga proizlazi da odredba ÄŤlanka 8.
stavka 2. Ugovora ima za uÄŤinak ograniÄŤavanje i sprjeÄŤavanje slobodnog izbora
banke kod koje Ä‡e zaposlenici TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu otvoriti tekuÄ‡i raÄŤun i
primati plaÄ‡e i druga primanja od poslodavca, ÄŤime se zaposlenike TrgovaÄŤkog
suda kao korisnike bankovnih usluga ograniÄŤava i sprjeÄŤava u izboru pri kupnji
ili nabavi odreÄ‘enih vrsta usluga.

DopuĹˇtenost, odnosno valjanost Ugovora
ocjenjivana je s obzirom na Odluku koja je na snazi, odnosno koja je bila na
snazi i u vrijeme pokretanja postupka, ali nije bila na snazi u vrijeme
sklapanja Ugovora, jer je Ugovor joĹˇ uvijek na snazi i proizvodi uÄŤinak. U
vrijeme kada je Ugovor sklopljen, na snazi je bio Zakon o zaĹˇtiti trĹľiĹˇnog
natjecanja (Â»Narodne novineÂ«, br. 48/1995., 52/1997.
i 89/1998.), koji je u ÄŤlanku 7. stavku 1. toÄŤki 4. propisivao da su zabranjeni
sporazumi kojima je cilj, posljedica ili moguÄ‡i uÄŤinak ograniÄŤavanje ili
spreÄŤavanje slobodnog trĹľiĹˇnog natjecanja, a osobito sporazumi kojima se
ograniÄŤava ili nadzire obujam proizvodnje, prodaje ili kupnje robe i pruĹľanje
ili koriĹˇtenje usluga, iz ÄŤega proizlazi da je i u vrijeme sklapanja Ugovora
odredba ÄŤlanka 8. stavka 2. bila zabranjena.

Zabranjeni sporazumi regulirani su toÄŤkom 2.
Odluke, koja u podtoÄŤki 2.1. propisuje da su
zabranjeni ugovori, pojedine odredbe ugovora, izriÄŤiti ili preĹˇutni dogovori,
usklaÄ‘eno djelovanje i odluke udruĹľenja banaka (u nastavku teksta: sporazumi)
koji kao cilj ili posljedicu imaju sprjeÄŤavanje, ograniÄŤavanje ili naruĹˇavanje
trĹľiĹˇnog natjecanja unutar bankarskog sektora Republike Hrvatske, te je u toÄŤki
2.2. navedeno da se zabranjenim sporazumima smatraju osobito oni kojima se

â€“ izravno ili neizravno utvrÄ‘uju kamatne stope,
naknade, teÄŤajevi stranih sredstava plaÄ‡anja, odnosno drugi poslovni uvjeti

â€“ ograniÄŤava ili nadzire obujam pruĹľanja usluga,
trĹľiĹˇte, tehnoloĹˇki razvoj ili ulaganje

â€“ dijele izvori sredstava ili se poduzetnika
banku ili potroĹˇaÄŤa korisnika bankovnih usluga ograniÄŤava ili sprjeÄŤava u
izboru pri kupnji ili nabavi odreÄ‘enih vrsta usluga

â€“ dijele trĹľiĹˇta sprjeÄŤavanjem ili
ograniÄŤavanjem poduzetnika banaka u prodaji usluga ili kojima se poduzetnika
banke ograniÄŤava u izboru trĹľiĹˇta i uvjeta poslovanja

â€“ primjenjuju nejednaki uvjeti na istovrsne
poslove s drugim poduzetnicima bankama, ÄŤime ih se dovodi u nejednak poloĹľaj na
trĹľiĹˇtu

â€“ uvjetuje sklapanje ugovora prihvaÄ‡anjem od
drugih ugovornih stranaka dodatnih obveza, koje po svojoj prirodi ili
trgovaÄŤkim obiÄŤajima nisu u svezi s predmetom ugovora.

ToÄŤka 2.3. Odluke propisuje da su sporazumi
zabranjeni na temelju odredaba toÄŤke 2.1. i 2.2. niĹˇtavi.

BuduÄ‡i da se odredbom ÄŤlanka 8. stavka 2.
Ugovora zaposlenike TrgovaÄŤkog suda u Zagrebu kao korisnike bankovnih usluga
ograniÄŤava i sprjeÄŤava u izboru pri otvaranju tekuÄ‡eg raÄŤuna preko kojeg Ä‡e
primati plaÄ‡u i ostala primanja na osnovi radnog odnosa, u skladu s odredbama
toÄŤke 2.3. Odluke ova se ugovorna odredba smatra niĹˇtavom.

Kako je u konkretnom sluÄŤaju rijeÄŤ o djelomiÄŤnoj
niĹˇtavosti predmetnog Ugovora odnosno odredbe ÄŤlanka 8. stavka 2., niĹˇtavost navedene
odredbe ne povlaÄŤi niĹˇtavost i samog Ugovora, pa tako predmetni Ugovor u svom
ostatku moĹľe opstati.

Slijedom iznesenoga valjalo je primjenom ÄŤlanka
40. Zakona o bankama i toÄŤke 2. Odluke o zaĹˇtiti trĹľiĹˇnog natjecanja unutar
bankarskog sektora odluÄŤiti kao u izreci rjeĹˇenja.

POUKA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo je rjeĹˇenje konaÄŤno u upravnom postupku i
protiv njega nije dopuĹˇtena Ĺľalba, veÄ‡ se moĹľe pokrenuti upravni spor tuĹľbom
neposredno kod Upravnog suda Republike Hrvatske u roku od 30 dana od dana
dostave ovog rjeĹˇenja.

Urbroj: 188-020/05-05/Ĺ˝R

Zagreb, 2. svibnja 2005.

Guverner

Hrvatske narodne banke

**dr****. sc. Ĺ˝eljko Rohatinski**, v. r.

RjeĹˇenje, NN 61/2005-1185

ViĹˇe


OpÄ‡i uvjeti koriĹˇtenjaZaĹˇtita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

Â©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)

## OpÄ‡i uvjeti koriĹˇtenja

**Odgovornost za objavljene sadrĹľaje**
Narodne novine d.d. Ä‡e poduzeti razumne i odgovarajuÄ‡e napore kako bi informacije na ovim internetskim stranicama bile potpune i toÄŤne, ali ne odgovara u sluÄŤaju njihove netoÄŤnosti ili nepotpunosti. Narodne novine d.d. ne odgovaraju za Ĺˇtetu ili povredu koja moĹľe biti rezultat koriĹˇtenja ili nemoguÄ‡nosti koriĹˇtenja bilo kojeg dijela ove web-lokacije ili neÄŤeg Ĺˇto je na njoj objavljeno.
Ove internetske stranice sadrĹľe i informacije treÄ‡ih osoba i poveznice na druge internetske sadrĹľaje. Narodne novine d.d. ne odgovaraju za sadrĹľaje na vanjskim izvorima podataka do kojih mogu voditi poveznice s naĹˇih internetskih stranica, niti odgovara, niti upuÄ‡uje na naÄŤin i uvjete koriĹˇtenja tih sadrĹľaja.
Narodne novine d.d. ne odgovaraju za sadrĹľaje koje na ove internetske stranice stave treÄ‡e osobe.

**ZaĹˇtita autorskog prava**

Svi sadrĹľaji objavljeni na ovim internetskim stranicama zaĹˇtiÄ‡eni su autorskim pravom i mogu se koristiti samo pod uvjetima propisanim Zakonom.

**Promjene**

Narodne novine d.d. zadrĹľavaju pravo izmjene, dopune ili uklanjanja bilo kojeg dijela ovih internetskih stranica u bilo kojem trenutku. Promjene stupaju na snagu objavljivanjem na ovim internetskim stranicama ili kada su korisnici o njima obavijeĹˇteni.

## ZaĹˇtita privatnosti