## Pravilnik o sirovinskom sastavu, nazivima i označavanju tekstila

### NN 40/2008 (7.4.2008.), Pravilnik o sirovinskom sastavu, nazivima i označavanju tekstila

# MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA

**1353**

Na temelju članka 5. Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i ocjeni
sukladnosti (»Narodne novine«, br.158/03 i 79/07) ministar gospodarstva, rada i
poduzetništva donosi

## PRAVILNIK

### O SIROVINSKOM SASTAVU, NAZIVIMA I OZNAČAVANJU TEKSTILA

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Tekstilni proizvodi mogu se stavljati na tržište prije ili za vrijeme njihove
industrijske prerade ili tijekom bilo kojeg stupnja distribucije samo ako
zadovoljavaju odredbe ovoga Pravilnika.

Članak 2.

(1) Za potrebe ovoga Pravilnika »tekstilni proizvod« je svaka sirovina,
poluproizvod ili gotovi proizvod, djelomično ili u cijelosti ručno izrađen
proizvod, te djelomično ili potpuno izrađen konfekcijski proizvod koji se
sastoji isključivo od tekstilnih vlakana, bez obzira na primijenjeni postupak
miješanja ili sastavljanja.
(2) Za potrebe ovoga Pravilnika »tekstilno vlakno« je:
– jedinica tvari koja ima svojstvo savitljivosti, finoće i visokog odnosa dužine
prema najvećoj poprečnoj dimenziji, što ga čini prikladnim za primjenu u
tekstilijama,
– savitljive trake ili cijevi, čija primjetna širina ne prelazi 5 mm,
uključujući i vrpčasta vlakna rezana od širih traka ili folija, proizvedene od
sirovina koje se koriste u proizvodnji vlakana navedenih u točkama 19. do 46.
Dodatka I koji je sastavni dio ovoga Pravilnika, i prikladne za primjenu u
tekstilijama; primjetna širina je širina trake ili cijevi kada je namotana,
izravnana, stiješnjena ili uvijena, ili prosječna vrijednost u slučaju kada
širina nije jednolična.
(3) Sljedeći proizvodi smatraju se tekstilnim proizvodima i podložni su
odredbama ovoga Pravilnika:
– proizvodi koji sadrže najmanje 80% masenog udjela tekstilnih vlakana
– tekstilije za namještaj, kišobrani, suncobrani i sjenila koja sadrže najmanje
80% masenog udjela tekstilnih vlakana
– kao i tekstilni dijelovi višeslojnih podnih obloga, madraca i opreme za
kampiranje, te tople podstave obuće, rukavica i rukavice bez prstiju, pod
uvjetom da ti dijelovi ili podstave čine najmanje 80% mase čitavog proizvoda
– tekstilije sadržane u drugim proizvodima čiji su nedjeljivi dio ukoliko je
naveden njihov sastav.

UPORABA NAZIVA TEKSTILA

Članak 3.

(1) Nazivi i opisi vlakana iz članka 2. ovoga Pravilnika navedeni su u Dodatku
I, koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.
(2) Nazivi navedeni u Dodatku I ovoga Pravilnika smiju se upotrebljavati samo za
vlakna čija je vrsta opisana pod istim rednim brojem.
(3) Ni jedan od naziva iz Dodatka I ovoga Pravilnika ne smije se upotrebljavati
za bilo koju drugu vrstu vlakana, ni kao zaseban naziv, ni u korijenu rIječi,
niti kao pridjev, ni na kojem jeziku.
(4) Riječ »svila« ne smije se upotrebljavati kao oznaka oblika ili određenog
izgleda tekstilnog vlakna kao filamentne pređe.

NAVOĐENJE SIROVINSKOG SASTAVA TEKSTILA

Članak 4.

(1) Tekstilni proizvodi smiju se opisivati sa »100%«, »čisto« ili »u cijelosti«
ako se sastoje samo od jedne vrste vlakna. Ne smiju se upotrebljavati slični
nazivi.
(2) Tekstilni proizvod može sadržavati do 2% masenog udjela drugih vrsta
vlakana, pod uvjetom da se ta količina temelji na tehničkim razlozima i nije
rezultat rutinskog dodavanja. Vrijednost dozvoljenog odstupanja može se povećati
do 5% kada su tekstilni proizvodi dobiveni postupkom grebenanja.

Članak 5.

(1) Vuneni proizvod opisuje se kao »runska vuna« samo ako se sastoji isključivo
od vunenih vlakana koja prethodno nisu bila sastavni dio nekog drugog gotovog
proizvoda i koja nisu bila podvrgnuta drugim postupcima predenja i/ili valjanja
(pustenja), osim onih koje zahtijeva proizvodnja samoga proizvoda i koji nisu
oštećeni u preradi ili uporabi.
(2) Iznimno od odredbi stavka 1. ovoga članka, gore navedeni naziv može se
upotrebljavati u opisima vune koja je sastavni dio mješavine vlakana kada:
a) vuna koju sadrži takva mješavina zadovoljava zahtjeve navedene u stavku 1.
ovoga članka
b) vuna koja čini najmanje 25% ukupne mase mješavine
c) osim vune, u mješavini češljanih vlakana se nalazi još samo jedna vrsta
drugog češljanog vlakna
U navedenim slučajevima mora se prikazivati puni sastav u postotcima.
(3) Dozvoljeno odstupanje koje se temelji na tehničkim razlozima vezanim uz
proizvodnju ograničava se na 0,3% vlaknastih nečistoća kada su proizvodi koji se
navode u stavcima 1. i 2. ovoga članka, uključujući vunene proizvode, dobiveni
postupkom grebenanja.

Članak 6.

(1) Tekstilni proizvod sastavljen od dvije ili više vrsta vlakana, od kojih
jedna čini najmanje 85% ukupne mase, označava se:
– nazivom te vrste vlakna i postotkom njegova masenog udjela, ili
– nazivom te vrste vlakna i riječima »najmanje 85%«, ili
– punim sastavom proizvoda u postotcima.
(2) Tekstilni proizvod sastavljen od dvije ili više vrsta vlakana, od kojih ni
jedna ne čini 85% ukupne mase, označava se nazivom i postotkom masenih udjela
najmanje dvije glavne vrste vlakana i nazivima drugih vrsta sadržanih vlakana,
silaznim redoslijedom prema masenim udjelima, sa ili bez navođenja postotaka
njihovih masenih udjela.
Pri tome vrijedi:
a) vlakna koja zasebno čine manje od 10% ukupne mase proizvoda mogu se
zajednički označiti nazivom »ostala vlakna« i ukupnim postotkom masenog udjela;
b) kada se navodi naziv vlakna koje čini manje od 10% ukupne mase proizvoda mora
se navesti potpuni sastav proizvoda u postotcima.
(3) Proizvodi čija je osnova iz čistog pamuka i potka iz čistog lana i kod kojih
lan čini najmanje 40% ukupne mase neškrobljene tkanine mogu se nazivati
»pamučno-lanena tkanina« pri čemu se dodaje opis sastava »čista pamučna osnova –
čista lanena potka«.
(4) Ako su tekstilni proizvodi namijenjeni krajnjem potrošaču, u postotnim se
sastavima navedenim u stavcima 1., 2., 3. i 5. ovoga članka:
a) dozvoljava količina stranih vlakana do 2% ukupne mase tekstilnog proizvoda
pod uvjetom da se ta količina temelji na tehničkim razlozima i nije dodana kao
dio rutinskog postupka; ovo se dozvoljeno odstupanje povećava na 5% kada su
proizvodi dobiveni postupkom grebenanja, ne dovodeći u pitanje dozvoljeno
odstupanje navedeno u članku 5., stavku 3. ovoga Pravilnika;
b) dozvoljava odstupanje koje zahtijeva proizvodni proces u visini od 3% između
izraženih postotaka vlakana i postotaka dobivenih analizama, u odnosu na ukupnu
masu vlakana prikazanih na etiketi; takvo se dozvoljeno odstupanje također
primjenjuje na vlakna koja su, u skladu sa stavkom 2. ovoga članka, navedena
silaznim redoslijedom po masi, bez podataka o njihovom postotnom udjelu. Ovo se
odstupanje također primjenjuje na članak 5., stavak 2., točku b) ovoga
Pravilnika.
Dozvoljena se odstupanja u analizama izračunavaju odvojeno; ukupna masa koju
treba uzeti u obzir prilikom izračunavanja odstupanja navedenog pod točkom b) je
masa vlakana gotovog proizvoda koja se umanjuje za masu stranih vlakana
utvrđenih primjenom odstupanja navedenih pod točkom a).
Ukupno dozvoljena odstupanja navedena pod točkama a) i b) dopuštena su samo ako
se bilo koja strana vlakna pronađena analizama, prilikom primjene odstupanja
navedenih pod točkom a), pokažu jednakog kemijskog sastava kao jedna ili više
vrsta vlakana navedenih na etiketi.
Iznimno, za proizvode za koje proizvodni proces zahtijeva dozvoljena odstupanja
veća od onih koja se navode pod točkama a) i b), ista se mogu odobriti samo u
posebnim slučajevima ako je sukladnost proizvoda provjerena prema odredbama
članka 13. stavka 1. ovoga Pravilnika i kada proizvođač za to odstupanje da
odgovarajuće obrazloženje.
(5) Naziv »mješavina vlakana« ili »neodređeni tekstilni sastav« može se
upotrebljavati za bilo koji proizvod čiji se sastav ne može jednostavno utvrditi
u vrijeme proizvodnje.

Članak 7.

Uz dozvoljena odstupanja navedena u članku 4. stavku 2., članku 5. stavku 3. te
članku 6. stavku 4. ovoga Pravilnika, u sastavu vlakana navedenom u člancima 4.
i 6. ovoga Pravilnika, ne treba navoditi uočljiva, samostalna vlakna koja su u
potpunosti ukrasne prirode i ne prelaze 7% mase gotovog proizvoda; isto se
odnosi na vlakna (primjerice metalna vlakna) koja se dodaju s namjerom
postizanja anti statičkog efekta i koja ne prelaze više od 2% mase gotovog
proizvoda. Za proizvode navedene u članku 6. stavku 3. ovoga Pravilnika postotci
se ne izračunavaju u odnosu na ukupnu masu tkanine, nego posebno u odnosu na
masu osnove i u odnosu na masu potke.

OZNAČAVANJE I OBILJEŽAVANJE TEKSTILNIH PROIZVODA

Članak 8.

(1)Tekstilni proizvodi iz članka 2. ovoga Pravilnika moraju se označiti uvijek
kada se stavljaju na tržište, bilo u proizvodne ili komercijalne svrhe.
Kada ti proizvodi nisu namijenjeni prodaji krajnjem potrošaču ili kada se
isporučuju prema narudžbi države ili neke druge javno pravne osobe, označavanje
se može zamijeniti ili nadopuniti pratećim komercijalnim ispravama.
(2) a) Nazivi, opisi i pojedinosti o sastavu tekstilnih vlakana, na koje se
odnose članci 3. do 6. i Dodatak I ovoga Pravilnika, moraju se jasno navesti u
komercijalnim ispravama. Ne smiju se upotrebljavati kratice u prodajnim
ugovorima, mjenicama i računima.
»Mehanizirani procesni kod« može se upotrebljavati ako se u istom dokumentu
navede i objašnjenje.
b) Nazivi, opisi i pojedinosti o sastavu tekstilnih vlakana, na koje se odnose
članci 3. do 6. i Dodatak I ovoga Pravilnika, moraju biti jasni, čitljivi i u
jedinstvenom natpisu, kada se stavljaju na tržište ili prodaju potrošaču, te u
katalozima i prodajnoj literaturi, na pakiranjima, etiketama i oznakama.
Pojedinosti i podaci koji nisu propisani ovim Pravilnikom moraju se zasebno
navoditi. Ova se odredba ne odnosi na robne marke ili ime poduzeća koji mogu
stajati neposredno ispred ili iza podataka danih skladno ovom Pravilniku.
Kada se tekstilni proizvod stavlja na tržište ili prodaje potrošaču, kako je to
navedeno u točci 1. ovoga članka, robna marka ili ime poduzeća koje se navodi,
sadrži u cijelosti ili kao pridjev ili u korijenu riječi neki od naziva
navedenih u Dodatku I ovoga Pravilnika ili naziv koji se lako može s nekim od
njih zamijeniti, tada robnoj marki ili imenu poduzeća moraju u obliku jasnog i
čitljivog natpisa neposredno prethoditi ili za njim slijediti nazivi, opisi i
pojedinosti o sastavu tekstilnih vlakana navedeni u člancima 3. do 6. i u
Dodatku I ovoga Pravilnika.
c) Kada se tekstilni proizvodi stavljaju na tržište ili se prodaju krajnjem
potrošaču na području Republike Hrvatske označavanje i obilježavanje mora biti i
na hrvatskom jeziku.
Za sve vrste namotaka, vitica, klubaka ili neke druge male količine konca za
šivanje, krpanje ili vezenje, a na koje se ne odnosi točka 18. Dodatka I, na
skupnom pakiranju ili izlošku označavanje i obilježavanje mora biti također i na
hrvatskom jeziku.
d) Kod opisa ili pojedinosti propisanih u člancima 3., 4. i 5. ovoga Pravilnika
koji se odnose na značajke proizvoda, smiju se upotrijebiti i drugi opisi i
pojedinosti ako su u skladu s praksom dobrih poslovnih običaja.

Članak 9.

(1) Svaki tekstilni proizvod načinjen od dva ili više sastavnih dijelova, koji
imaju različite sadržaje vlakana, mora nositi oznaku s navedenim sastavom
vlakana svakog dijela posebno. Takvo označavanje nije obavezno za one sastavne
dijelove koji čine manje od 30% ukupne mase proizvoda, s izuzetkom glavnih
podstava.
(2) Kada dva ili više tekstilnih proizvoda ima isti sastav vlakana i čine
jedinstveni artikl, tada je potrebna samo jedna oznaka.
(3) Iznimno od odredaba članka 12. ovoga Pravilnika:
a) sirovinski sastav sljedećih artikala rublja označuje se navođenjem sastava
cijelog proizvoda ili pojedinačnih dijelova dolje navedenih, bilo skupno ili
pojedinačno:
– za grudnjake: vanjska i unutarnja tkanina košarica i stražnjeg dijela,
– za steznike: prednja, stražnja i bočna stranica,
– za steznike s grudnjakom: vanjska i unutarnja tkanina košarica, prednja,
stražnja i bočna stranica.
Sirovinski sastav za artikle rublja koji nisu navedeni u prvoj točci, označuje
se navođenjem sastava cijelog proizvoda ili skupno ili pojedinačno, sastava
različitih dijelova. Takvo označivanje nije obavezno za sastavne dijelove koji
čine manje od 10% ukupne mase proizvoda.
Zasebno označivanje različitih dijelova navedenih artikala rublja mora biti
takvo da krajnji potrošač s lakoćom shvati na koji se dio proizvoda odnose
pojedinosti navedene na etiketi;
b) sirovinski sastav tekstilnih proizvoda tiskanih postupkom jetkanja navodi se
za proizvod u cjelini ili zasebnim navođenjem sastava osnovne tkanine i jetkanih
dijelova, pri čemu se, pri navođenju sirovinskog sastava navodi na koji se
sastavni dio proizvoda sirovinski sastav odnosi;
c) sirovinski sastav vezenih tekstilnih proizvoda navodi se za proizvod u
cjelini ili zasebnim navođenjem sastava osnovne tkanine i pređe za vezenje, pri
čemu se pri navođenju sirovinskog sastava navodi na koji se sastavni dio
(osnovna tkanina ili pređa) proizvoda sirovinski sastav odnosi; ako količina
vezenih udjela iznosi manje od 10% površine proizvoda, potrebno je navesti samo
sastav osnovne tkanine;
d) sirovinski sastav pređa koje se sastoje od jezgre i omotača načinjenih od
različitih vrsta vlakana, koji se kao takvi stavljaju na tržište, navodi se za
proizvod u cjelini ili zasebnim jasnim navođenjem sastava jezgre i omotača;
e) sirovinski sastav baršunastih i plišanih tekstilnih i sličnih proizvoda
navodi se za proizvod u cjelini ili pojedinačno, kada proizvod ima jasno
odvojenu poleđinu i uporabnu stranu, sastavljene od različitih vrsta vlakana,
pri čemu se kod označivanja sirovinskog sastava navodi na koji dio se sastav
odnosi;
f) sirovinski sastav podnih obloga i sagova, kod kojih su poleđina i uporabna
strana sastavljene od različitih vrsta vlakana, može se navesti samo za uporabnu
stranu, pri čemu se navodi da se sirovinski sastav odnosi samo na tu površinu.

Članak 10.

(1) Iznimno od odredaba članaka 8. i 9. ovoga Pravilnika:
a) ne zahtijeva se označivanje naziva ili sirovinskog sastava ako su tekstilni
proizvodi navedeni u Dodatku III ovoga Pravilnika, u jednom od stupnjeva obrade
navedeni u članku 2. stavak 1. ovoga Pravilnika. Odredbe članaka 8. i 9.
primjenjuju se kad takvi proizvodi nose etiketu ili oznaku s nazivom ili
sastavom, ili robnu marku ili ime poduzeća koje sadrži u cijelosti ili kao
pridjev ili u korijenu riječi neki od naziva navedenih u Dodatku I ovoga
Pravilnika, ili naziv koji se lako može s nekim od njih zamijeniti;
b) kad su tekstilni proizvodi navedeni u Dodatku IV ovoga Pravilnika iste vrste
i sastava, mogu se stavljati na tržište zajedno pod jednom skupnom etiketom,
navodeći pojedinosti o sastavu određene ovim Pravilnikom;
c) sirovinski sastav tekstilnih proizvoda koji se prodaju na metre navodi se
samo na komadu tkanine ili roli koja se prodaje.
(2) Proizvodi navedeni pod točkama b) i c) stavka 1. ovoga članka stavljaju se
na tržište na način da se krajnji potrošač može u potpunosti upoznati sa
sirovinskim sastavom tih proizvoda.

Članak 11.

Kod stavljanja tekstilnih proizvoda na tržište, zabranjeno je stavljati na
proizvode nazive i podatke koji bi se mogli zamijeniti sa nazivima i
pojedinostima propisanim ovim Pravilnikom.

Članak 12.

Odredbe o postotcima vlakana navedenih u člancima 4., 5. i 6. ovoga Pravilnika
ne odnose se na sljedeće proizvode:
(1) za sve tekstilne proizvode:
netekstilni dijelovi, porubi, etikete i značke, rubne i završne trake koje ne
čine nedjeljivi dio proizvoda, gumbi i kopče presvučeni tekstilnim materijalom,
pomoćni dodaci, ukrasi, neelastične vrpce, elastični konci i trake dodani na
određenim i ograničenim dijelovima proizvoda, te u skladu sa zahtjevima
navedenim u članku 7. ovoga Pravilnika, uočljiva samostalna isključivo ukrasna
vlakna i antistatička vlakna;
(2) a. podne obloge i sagovi: svi dijelovi osim uporabne površine;
b. tkanine za tapeciranje: osnove i potke materijala za povezivanje i punila
koje
nisu dio uporabne površine; zastori i zavjese; osnove i potke materijala za
povezivanje i punila koje nisu dio prave strane tkanine;
c. ostali tekstilni proizvodi: tkanine koje se koriste kao osnovni materijal ili
kao podloga, učvršćenja i ojačanja, među slojevi i platnene poleđine, konci za
šivanje i povezivanje, osim ako zamjenjuju osnovu i/ili potku tkanine, punila
koja nemaju izolacijsku ulogu i podstave prema članku 10. stavak 1. ovoga
Pravilnika.
Za potrebe ove odredbe:
– osnovni materijal ili podloga tekstilnih proizvoda koji služe kao poleđina za
uporabnu površinu, posebno u dekama i dvostrukim tkaninama, kao i poleđine
baršunastih ili plišanih materijala i srodnih proizvoda, ne uzimaju se kao
poleđine koje se skidaju.
– »učvršćenja i ojačanja« su pređe ili materijali dodani na određenim i
ograničenim dijelovima tekstilnih proizvoda da bi ih ojačali ili im dali krutost
ili debljinu.
(3) Masne tvari, vezivna sredstva, sredstva za otežavanje, škrobna i zaštitna
apreturna sredstva, proizvodi za impregniranje, pomoćna sredstva za bojanje i
tiskanje i ostali proizvodi koji se upotrebljavaju za preradu tekstila ne smiju
biti prisutni u količinama koje bi mogle obmanuti potrošača.

OCJENA SUKLADNOSTI I STAVLJANJE PROIZVODA NA TRŽIŠTE

Članak 13.

(1) Provjere sukladnosti sirovinskog sastava tekstilnih proizvoda s odredbama
ovoga Pravilnika provode se metodama propisanim u posebnom propisu o metodama
kvantitativne analize dvokomponentnih mješavina tekstilnih vlakana i propisu o
metodama kvantitativne analize trokomponentnih mješavina tekstilnih vlakana.
Sastavi u postotcima sukladno članku 4., 5. i 6. ovoga Pravilnika određuju se uz
primjenu odgovarajuće dozvoljene vrijednosti propisane u Dodatku II ovoga
Pravilnika na suhu masu svakog vlakna, nakon uklanjanja dijelova navedenih u
članku 12. stavak 1., 2. i 3. ovoga Pravilnika.
(2) Metode određivanje uzoraka i analiza koje će se primijeniti kod određivanja
sirovinskog sastava proizvoda na koje se primjenjuje ovaj Pravilnik, propisane
su u propisima navedenim u stavku 1. ovoga članka.

Članak 14.

(1) Ne smije se zabraniti ili spriječiti stavljanje na tržište tekstilnih
proizvoda koji zadovoljavaju odredbe ovoga Pravilnika.
(2) Odredbe ovoga Pravilnika ne utječu na primjenu drugih važećih propisa koji
se odnose na zaštitu industrijskog i komercijalnog vlasništva, na određivanje i
oznaku podrijetla, te na sprječavanje nelojalnog tržišnog natjecanja.

Članak 15.

Odredbe ovoga Pravilnika ne primjenjuju se na tekstilne proizvode koji:
(1) su namijenjeni izvozu u treće zemlje;
(2) ulaze u državu pod carinskim nadzorom radi provoza
(3) su uvezeni iz trećih zemalja na doradu;
(4) su dani ugovorom u rad osobama koje rade u vlastitim kućanstvima ili
samostalnim tvrtkama koje rade iz materijala dostavljenih bez prijenosa prava
vlasništva.

Članak 16.

(1) Proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik registrirani u Republici
Hrvatskoj odgovorni su da su tekstilni proizvodi iz članka 2. ovoga Pravilnika,
koji se stavljaju na tržište, sukladni sa odredbama ovoga Pravilnika i odgovorni
su za točnost navedenih podataka. Kada proizvođač ili njegov ovlašteni
predstavnik nisu registrirani u Republici Hrvatskoj, za stavljanje tekstilnih
proizvoda iz članka 2. ovoga Pravilnik na tržište i za točnost navedenih
podataka odgovoran je uvoznik, odnosno osoba koja stavlja proizvod na tržište.
(2) Trgovac na malo odgovoran je da tekstilni proizvodi koje prodaje imaju
propisane nazive, opise i pojedinosti o sastavu tekstilnih vlakana, sukladno
odredbama ovoga Pravilnika.

Članak 17.

(1) Kada nadležno inspekcijsko tijelo utvrdi da tekstilni proizvodi iz članka 2.
ovoga Pravilnika ne zadovoljavaju odredbama ovoga Pravilnika, proizvođač ili
njegov ovlašteni predstavnik registrirani u Republici Hrvatskoj, odnosno uvoznik
ili osoba koja stavlja proizvod na tržište, odnosno trgovac na malo, dužni su
uskladiti proizvod s odredbama ovoga Pravilnika.
(2) Kada proizvođač ili njegov ovlašteni predstavnik registrirani u Republici
Hrvatskoj, odnosno uvoznik ili osoba koja stavlja proizvod na tržište, odnosno
trgovac na malo ne postupi na način kako je to propisano u stavku 1. ovoga
članka, nadležno inspekcijsko tijelo mora poduzeti sve odgovarajuće mjere da
spriječi stavljanje na tržište takvog proizvoda ili mora osigurati da se taj
proizvod povuče s tržišta.

Članak 18.

Inspekcijski nadzor nad provođenjem ovoga Pravilnika u nadležnosti je
inspekcijskih tijela, sukladno članku 142. Zakona o zaštiti potrošača (»Narodne
novine« br. 79/07) i članku 14. Zakona o tehničkim zahtjevima za proizvode i
ocjeni sukladnosti (»Narodne novine« br, 158/03 i 79/07), u skladu s njihovim
djelokrugom.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 19.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaju važiti Pravilnik o primjeni
hrvatskih normi pri obilježavanju, označivanju i pakiranju tekstilnih proizvoda
te pri označavanju, deklariranju i pakiranju gotove kože, krzna i proizvoda od
prirodne i umjetne kože (»Narodne novine« br. 31/97.) i Pravilnik o sirovinskom
sastavu i nazivima tekstila (»Narodne novine« br. 135/05).

Članak 20.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-01/08-01/65
Urbroj: 526-03-01/1-08-1
Zagreb, 31. ožujka 2008.

Potpredsjednik Vlade
Republike Hrvatske i ministar gospodarstva, rada i poduzetništva
**Damir Polančec, dipl. ing**, v. r.

DODATAK I

PREGLED TEKSTILNIH VLAKANA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Br. | Naziv | Opis vlakna |
| 1 | Vuna1 | Vlakno od ovčje ili janjeće vune (Ovis aries) |
| 2 | Alpaka, ljama, deva, kašmir, moher, angora, vikunja, jak, guanako, kašgora, dabar, vidra, popraćeno ili ne u nazivu riječju »vuna« ili »dlaka«1 | Dlaka sljedećih vrsta životinja: alpake, ljame, deve, kašmirske koze, angorske koze, angorskog kunića, vikunje, jaka, guanaka, kašgora koze, dabra, vidre |
| 3 | Životinjska ili konjska dlaka, sa ili bez naznake vrste životinje (npr. kravlja dlaka, obična kozja dlaka, konjska dlaka) | Dlaka raznih vrsta životinja koje nisu navedene pod 1 ili 2 |
| 4 | Svila | Vlakno dobiveno isključivo od kukaca koji izlučuju svilu |
| 5 | Pamuk | Vlakno dobiveno od sjemenskih čahura biljke pamuka (Gossypium) |
| 6 | Kapok | Vlakno dobiveno od unutrašnjosti ploda biljke kapok (Ceiba pentandra) |
| 7 | Lan | Vlakno dobiveno od lika biljke lana (Linum usitatissimum) |
| 8 | Kudelja | Vlakno dobiveno od lika biljke konoplje (Cannabis sativa) |
| 9 | Juta | Vlakno dobiveno od lika biljke Corchorus olitorius i Corchorus capsularis*.*Za potrebe ovog Pravilnika jutom se smatra likovo vlakno dobiveno od sljedećih vrsta biljaka: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |
| 10 | Abaka (Manila) | Vlakno dobiveno od lišća biljke Musa textilis |
| 11 | Alfa | Vlakno dobiveno od lišća biljke Stipa tenacissima |
| 12 | Kokos | Vlakno dobiveno od ploda biljke Cocos nucifera |
| 13 | Žuka (Brnistra) | Vlakno dobiveno od lika biljke Cytisus scoparius i/ili Spartium Junceum |
| 14 | Ramija | Vlakno dobiveno od lika biljke Boehmeria nivea i Boehmeria tenacissima |
| 15 | Sisal | Vlakno dobiveno od lišća biljke Agave sisalana |
| 16 | Bengalska ili bombajska konoplja (»Sunn« vlakno) | Vlakno dobiveno od lika biljke Crotalaria juncea |
| 17 | Heneken | Vlakno dobiveno od lika biljke Agave Fourcroydes |
| 18 | Maguey | Vlakno dobiveno od lika biljke Agave Cantala |
| 19 | Acetatno vlakno | clulozno acetatno vlakno u kojemu je acetilirano manje od 92%, ali najmanje 74% hidroksilnih skupina |
| 20 | Alginatno vlakno | Vlakno dobiveno iz metalnih soli alginske kiseline |
| 21 | Bakarno vlakno | Regenerirano celulozno vlakno dobiveno bakro-amonijakalnim postupkom |
| 22 | Modalno vlakno | Regenerirano celulozno vlakno dobiveno po modificiranom viskoznom postupku sa visokom prekidnom silom i visokim mokrim modulom. Prekidna sila (Bc) u kondicioniranom stanju i sila (Bm) potrebna za 5%-tno istezanje u mokrom stanju je:  (Bc) (CN) ≥ 1,3 √T + 2T  (BM) (CN) ≥ 0,5 √T  gdje je T prosječna linearna gustoća u deciteksima (dtex) |
| 23 | Umjetno proteinsko vlakno | Vlakno dobiveno iz prirodnih proteinskih tvari regeneriranih i stabiliziranih djelovanjem kemijskih agensa |
| 24 | Triacetatno vlakno | Celulozno acetatno vlakno u kojemu je acetilirano najmanje 92% hidroksilnih skupina |
| 25 | Viskozno vlakno | Regenerirano celulozno vlakno dobiveno viskoznim postupkom |
| 26 | Akrilno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u lancu sadrže najmanje 85% (po masi) akrilonitrilnih jedinica koje se ponavljaju |
| 27 | Klorno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže više od 50% (po masi) vinilkloridnih ili vinilidenkloridnih monomernih jedinica |
| 28 | Fluorno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula sastavljenih od alifatskih fluoriranih ugljikovodikovih monomera |
| 29 | Modakrilno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže više od 50% i manje od 85% (po masi) akrilonitrilnih jedinica koje se ponavljaju |
| 30 | Poliamidno vlakno ili Nylon | Vlakna sastavljena od sintetskih linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže ponavljajuće amidne veze od kojih je najmanje 85% vezano na alifatske ili cikloalifatske jedinice |
| 31 | Aramidno vlakno | Vlakno sastavljeno od sintetskih linearnih makromolekula koje su sastavljene od aromatskih skupina povezanih amidnim ili imidnim vezama od kojih je najmanje 85% neposredno vezano na dva aromatska prstena. Ako su prisutne i imidne veze njihov broj ne prelazi broj amidnih veza |
| 32 | Poliimidno vlakno | Vlakno sastavljeno od sintetskih linearnih makromolekula koje u lancu sadrže ponavljajuće imidne jedinice |
| 33 | Liocelno vlakno 2 | regenerirano celulozno vlakno dobiveno otapanjem i predenjem u organskom otapalu bez stvaranja derivata – etilamin postupak |
| 33a | Polilaktidno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže najmanje 85% (po masi) jedinica estera mliječne kiseline koja potječe iz prirodnog šećera I čije je talište kod najmanje 135oC |
| 34 | Poliestersko vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u svom lancu sadrže najmanje 85% (po masi) estera diola i tereftalne kiseline |
| 35 | Polietilensko vlakno | Vlakno sastavljeno od nesupstituiranih alifatskih zasićenih linearnih makromolekula ugljikovodika |
| 36 | Polipropilensko vlakno | Vlakno sastavljeno od alifatskih zasićenih linearnih makromolekula ugljikovodika, gdje svaki drugi ugljikov atom nisi metilnu skupinu u izotaktičnoj konfiguraciji |
| 37 | Polikarbamidno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u lancu sadrže ponavljajuću ureilensku (NH-CO-NH) funkcionalnu skupinu |
| 38 | Poliuretansko vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula koje u lancu sadrže ponavljajuću uretansku(NH-CO-O) funkcionalnu skupinu |
| 39 | Vinilalno vlakno | Vlakno sastavljeno od linearnih makromolekula čiji se lanac sastoji od polivinil alkohola s različitim stupnjevima acetiliranja |
| 40 | Trivinilno vlakno | Vlakno sastavljeno od trojnog polimera, poliakrilonitrila, kloriranog vinil monomera i trećeg vinil monomera, od kojih ni jedan ne predstavlja više do 50% ukupne mase |
| 41 | Elastodiensko vlakno | Elastomerno vlakno sastavljeno od prirodnog ili sintetskog poliizoprena, ili sastavljeno od jednog ili više diena polimeriziranih s jednim ili više vinil monomera, ili bez njih, koje se, rastegnuto na trostruku duljinu od svoje izvorne, nakon otpuštanja ubrzano i u velikoj mjeri vraća na svoju početnu duljinu |
| 42 | Elastansko vlakno | Elastomerno vlakno sastavljeno od najmanje 85% (po masi) segmentiranog poliuretana koje se, rastegnuto na trostruku duljinu od svoje izvorne, nakon otpuštanja ubrzano i u velikoj mjeri vraća na svoju početnu duljinu |
| 43 | Stakleno vlakno | Vlakno oblikovano od stakla |
| 44 | Odgovarajući naziv prema materijalu od kojeg su sastavljena vlakna npr. metal (metalno, metalizirano), azbest, papir, popraćeno ili ne riječju »pređa« ili »vlakno« | Vlakna dobivena od miješanih ili novih materijala koja nisu gore navedena |
| 45 | Elastomultiestersko vlakno | Vlakno koje nastaje interakciojom dviju ili više kemijski različitih linearnih makromolekula u dvije ili više odvojenih faza(od kojih ni jedna ne prelazi 85% ukupne mase), koje sadrži esterske grupe kao dominantne funkcionalne grupe (najmanje 85%) i koje se nakon rastezanja na jednu i pol duljinu od svoje prvobitne duljine, nakon otpuštanja brzo i skoro potpuno vraća na početnu duljinu |
| 46 | Elastolefinsko vlakno | Vlakno sastavljeno od djelomično umreženih makromolekula sastavljenih iz etilena i bar još jednog drugog olefina i koje se nakon rastezanja na jednu i pol duljinu od svoje prvobitne duljine, nakon otpuštanja brzo i skoro potpuno vraća na svoju početnu duljinu |

1 Naziv »vuna« u točki 1 ovog Dodatka može se također upotrebljavati za
obilježavanje mješavine vlakana od ovčje ili janjeće vune i dlaka navedenih u
trećem stupcu tablice pod točkom 2.
Ova se odredba primjenjuje na tekstilne proizvode navedene u člancima 4. i 5.,
kao i na one na koje se odnosi članak 6. pod uvjetom da su djelomično
sastavljeni od vlakana navedenih pod točkama 1 i 2.
2 Pod organskim otapalom u osnovi se podrazumijeva mješavina organskih
kemikalija i vode

**DODATAK II**
DOZVOLJENE VRIJEDNOSTI KOJE SE UPOTREBLJAVAJU ZA IZRAČUNAVANJE MASE VLAKANA
SADRŽANE U TEKSTILNOM PROIZVODU

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vlakno br. | Vlakna | Postotci |
| 1-2        3                4    5        6    7    8    9    10 | Vuna i životinjska dlaka:  češljana vlakna  grebenana vlakna    Životinjska dlaka:  češljana vlakna  grebenana vlakna    Konjska dlaka:  češljana vlakna  grebenana vlakna    Svila    Pamuk:  nemercerizirana vlakna  mercerizirana vlakna    Kapok    Lan    Kudelja    Juta    Abaka (Manila) | 18,25   17,00      18,25   17,001      16,00  15,00    11,00       8,50  10,50    10,90    12,00    12,00    17,00    14,00 |
| 11    12    13    14    15    16      17    18    19    20 | Alfa    Kokos    Žuka (Brnistra)    Ramija (izbijeljena vlakna)    Sisal    Bengalska ili bombajska konoplja (»Sunn« vlakna)    Heneken    Maguey    Acetatno vlakno    Alginatno vlakno | 14,00    13,00    14,00     8,50    14,00    12,00      14,00    14,00    19,00    20,00 |
| 21    22    23    24    25    26    27    28 | Bakarno vlakno    Modalno vlakno    Umjetno proteinsko vlakno    Triacetatno vlakno    Viskozno vlakno    Akrilno vlakno    Klorno vlakno    Fluorno vlakno | 13,00    13,00    17,00     7,00    13,00     2,00     2,00     0,00 |
| 29    30        31    32    33    33 a    34        35    36    37    38      39    40    41    42    43        44                45    46 | Modakrilno vlakno    Polamidno vlakno ili Nylon      vlasasta vlakna      filamentna vlakna    Aramidno vlakno    Poliimidno vlakno    Liocelno vlakno    Polilaktidno vlakno    Poliestersko vlakno      vlasasta vlakna      filamentna vlakna    Polietilensko vlakno    Polipropilensko vlakno    Polikarbamidno vlakno    Poliuretansko vlakno      vlasasta vlakna      filamentna vlakna  Vinilalno vlakno    Trivinilno vlakno    Elastodiensko vlakno    Elastansko vlakno    Stakleno vlakno:  prosječnog promjera većeg od 5μm  prosječnog promjera od 5μm ili manjeg    Metalno vlakno    Metalizirano vlakno    Azbestno vlakno    Papirna pređa    Elastomultiestersko vlakno    Elastolefinsko vlakno | 2,00       6,25   5,75     8,00     3,50    13,00     1,50       1,50   1,50     1,50     2,00     2,00       3,50   3,00   5,00     3,00     1,00     1,50       2,00   3,00     2,00     2,00     2,00    13,75     1,50     1,50 |

1 Dozvoljena vrijednost od 17% također se upotrebljava kada je nemoguće sa
sigurnošću utvrditi da li je proizvod koji sadrži vunu i/ili životinjsku dlaku
grebenan ili češljan.

**DODATAK III.**
PROIZVODI KOJI NE PODLIJEŽU OBAVEZNOM OBILJEŽAVANJU ILI OZNAČAVANJU
(Članak 10., stavak 1., točka a)

1. Manžete
2. Remenčići od tekstilnih materijala za ručne satove
3. Etikete i značke (našitci)
4. Podstavljeni držači posuđa od tekstilnih materijala
5. Prekrivači (grijači) posuda za kavu
6. Prekrivači (grijači) čajnika
7. Zaštitne navlake za rukave
8. Muf-štitnici za ruke osim onih od plišanih materijala
9. Umjetno cvijeće
10. Jastučići za igle
11. Oslikana platna
12. Tekstilni proizvodi za osnovne tkanine, podloge i ojačanja
13. Pust
14. Stari prepravljeni tekstilni proizvodi, kada je to izričito navedeno
15. Dokoljenice
16. Materijal za pakiranje, koji nije nov i kao takav se prodaje
17. Šeširi od pusta
18. Mekane kutije bez tvrdog dna i sedlarski pribor od tekstilnih materijala
19. Oprema za putovanja od tekstilnih materijala
20. Ručno vezene tapiserije, dovršene ili nedovršene i materijali za njihovu
izradu, uključujući pređu za vez koja se prodaje odvojeno od platna i posebno je
namijenjena upotrebi u takvim tapiserijama
21. Patentni zatvarači
22. Gumbi i kopče presvučeni tekstilnim materijalom
23. Korice (omoti) za knjige od tekstilnih materijala
24. Igračke
25. Tekstilni dijelovi obuće, osim toplih podstava
26. Stolnjaci od više sastavnih dijelova i površine od najviše 500 cm
27. Rukavice i hvataljke za hvatanje vrućeg posuđa
28. Grijači jaja
29. Torbice za šminku
30. Vrećice za duhan od tekstilnih materijala
31. Futrole za naočale, cigarete ili cigare, upaljače i češljeve od tekstilnih
materijala
32. Zaštitna sportska oprema s izuzetkom rukavica
33. Toaletne torbice
34. Torbe za pribor za čišćenje cipela
35. Pogrebni predmeti
36. Proizvodi za jednokratnu upotrebu s izuzetkom vate
Tekstilni proizvodi namijenjeni samo za jednokratnu upotrebu ili s ograničenim
vremenom upotrebe i oni čija uobičajena upotreba onemogućava bilo kakav postupak
obnavljanja radi daljnje upotrebe s istom ili sličnom namjenom, smatraju se,
sukladno ovom Pravilniku proizvodima za jednokratnu upotrebu.
37. Tekstilni proizvodi koji podliježu propisima o Farmakopei i obuhvaćeni su
pozivanjem na te propise, zavoji za medicinsku i ortopedsku upotrebu koji nisu
za jednokratnu upotrebu te ortopedski tekstilni proizvodi općenito
38. Tekstilni proizvodi uključujući užad, konopce i strune iz točke 12. Dodatka
IV koji se uobičajeno upotrebljavaju:
a) kao dijelovi opreme u proizvodnji i preradi roba
b) za ugradnju u strojeve, instalacije (npr. za grijanje, klimatizacija ili
rasvjeta), kućanske i drugi aparate, vozila i druga transportna sredstva, ili za
njihov rad i održavanje, te ostala oprema izuzev nepromočivih prekrivača i
tekstilne opreme za motorna vozila koja se prodaje odvojeno od vozila
39. Tekstilni proizvodi za zaštitne i sigurnosne svrhe kao što su sigurnosni
pojasevi, padobrani, prsluci za spašavanje, tobogani-sustavi za evakuaciju u
nuždi, vatrogasna oprema, neprobojni prsluci i specijalna zaštitna odjeća (npr.
za zaštitu od vatre, kemikalija i ostalih opasnosti)
40. Zrakom podržavane konstrukcije (npr. sportske dvorane, izložbeni štandovi
ili skladišni prostori) pod uvjetom da se dostave pojedinosti o radu i tehnički
podaci tih proizvoda
41. Jedra
42. Odjeća za životinje
43. Zastave i stjegovi.

**DODATAK IV.**
PROIZVODI ZA KOJE JE OBAVEZNO SAMO SKUPNO OBILJEŽAVANJE ILI OZNAČAVANJE
(članak 10., stavak 1., točka b)

1. Krpe za pod
2. Krpe za čišćenje
3. Rubne i završne trake
4. Pozamanterija
5. Pojasevi
6. Naramenice
7. Podvezice i držači za nogavice
8. Vezice za cipele i čizme
9. Trake
10. Elastike
11. Novi materijal za pakiranje (ambalaža) koji se kao takav prodaje
12. Vrpce za pakiranje i poljoprivredu; uzice, užad i konopci izuzev onih iz
točke 38. Dodatka III1
13. Stolnjaci
14. Rupčići
15. Mrežice za kosu
16. Kravate i leptir mašne, također i za djecu
17. Podbradci; rukavice za umivanje i ubrusi za lice
18. Konci (pređa) za šivanje, krpanje i vezenje za maloprodaju u malim
količinama čija je neto masa 1 gram ili manja
19. Traka za zavjese, zastore i zamračivaće

\_\_\_\_\_
1 Za proizvode koji spadaju pod
ovu točku i prodaju se rezani na određene oblike ili veličine, skupno
obilježavanje je ono na kalemu. Užad i konopci koji spadaju pod ovu točku
uključuju i one koji se upotrebljavaju u planinarenju i sportovima na vodi.

Pravilnik, NN 40/2008-1353
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)