## Zakon o poljoprivrednom zemljištu

### NN 34/1991 (16.7.1991.), Zakon o poljoprivrednom zemljištu

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, a u svezi s člancima
6. i 7. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o poljoprivrednom zemljištu

Proglašavam Zakon o poljoprivrednom zemljištu kojeg je Sabor Republike
Hrvatske donio na sjednicama Vijeća udruženog rada 26. lipnja 1991, Vijeća
općina 26. lipnja 1991. i Društveno-političkog vijeća 26. lipnja 1991.
godine

Klasa: 011-01/91-01/53

Urbroj: 71-91-1

Zagreb, 28. lipnja 1991.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o poljoprivrednom zemljištu

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Poljoprivredno zemljište dobro je od interesa za Republiku i ima njezinu
osobitu zaštitu.

Poljoprivredno zemljište koristi se i zaštićuje na način određen ovim
zakonom.

Članak 2.

Poljoprivrednim zemljištem u smislu ovoga zakona, smatraju se oranice,
vrtovi, voćnjaci, vinogradi, livade, pašnjaci, ribnjaci, trstici i močvare
koje nisu posebno vrijedni biotopi, kao i drugo zemljište koje se koristi
ili ne koristi, a može se privesti poljoprivrednoj proizvodnji.

Poljoprivrednim zemljištem u smislu ovoga zakona smatra se i neizgrađeno
građevinsko zemljište osim uređenog građevinskog zemljišta užih dijelova
starih gradskih jezgri koje će utvrditi skupština općine.

Obradivim poljoprivrednim zemljištem u smislu ovoga zakona, smatraju
se oranice, vrtovi, voćnjaci, vinogradi i livade.

Kultura poljoprivrednog zemljišta utvrđuje se prema podacima iz katastra
zemljišta, dok se ne dokaže suprotno.

Za poljoprivredno zemljište upisano u katastru kao građevinsko, a koje
još nije izgrađeno, uzima se kao katastarska kultura ona koja je u katastru
bila upisana prije promjene u građevinsko zemljište.

Članak 3.

Na poljoprivrednom zemljištu u društvenom vlasništvu na teritoriju Republike
postaje nositelj vlasničkih prava Republika Hrvatska.

Poljoprivredno zemljište koje je ranijim vlasnicima oduzeto nakon 15.
svibnja 1945. ostaje u vlasništvu Republike Hrvatske do donošenja propisa
o denacionalizaciji i vraćanju poljoprivrednog zemljišta prijašnjim vlasnicima.

Na poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu Republike, osim poljoprivrednog
zemljišta iz stavka 2. ovoga članka, može se dati dozvola za korištenje
(koncesija) stranoj i domaćoj pravnoj ili fizičkoj osobi pod uvjetima utvrđenim
posebnim zakonom.

Članak 4.

Poslove u svezi s provođenjem ovoga zakona na području općine obavlja
općinski organ uprave nadležan za poljoprivredu.

Članak 5.

Svi podnesci i radnje u upravnom postupku i upravnom sporu po odredbama
ovoga zakona oslobođeni su plaćanja takse.

II. ZAŠTITA POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA

Članak 6.

Zaštita poljoprivrednog zemljišta od onečišćavanja provodi se radi omogućavanja
proizvodnje zdrave hrane, radi zaštite zdravlja ljudi, životinjskog i biljnog
svijeta, nesmetanog korištenja i zaštite životnog okoliša.

Zaštita poljoprivrednog zemljišta od onečišćavanja provodi se zabranom,
ograničavanjem i sprečavanjem od direktnog unošenja, te unošenja vodom
i zrakom štetnih tvari i poduzimanjem drugih mjera za očuvanje i poboljšanje
njegove plodnosi.

Štetnim tvarima u poljoprivrednom zemljištu smatraju se tvari koje mogu
prouzročiti promjene kemijskih, fizikalnih i bioloških osobina zemljišta,
uslijed čega se umanjuje njegova proizvodna sposobnost, odnosno onemogućava
njegovo korištenje za poljoprivrednu proizvodnju.

Ministar poljoprivrede i šumarstva će propisati koje se tvari smatraju
štetnim te stupanj dozvoljene količine štetnih tvari u poljoprivrednom
zemljištu.

Članak 7.

Pravne ili fizičke osobe koje onečiste poljoprivredno zemljište štetnim
tvarima, tako da je poljoprivredna proizvodnja na tom zemljištu znatno
umanjena, dužni su platiti naknadu štete vlasnicima ili ovlaštenicima zemljišta
u iznosu koji utvrde sporazumno. Ako se ne postigne sporazum, visinu naknade
određuje sud.

Ako je zemljište onečišćeno štetnim tvarima tako da vlasnik ili ovlaštenik
na tom zemljištu mora napustiti proizvodnju, štetnik je dužan vlasniku
ili ovlašteniku zemljišta platiti naknadu štete u visini prometne vrijednosti
zemljišta, a Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva naknadu za promjenu
namjene poljoprivrednog zemljišta koje je uništeno.

Članak 8.

Promjena namjene poljoprivrednog zemljišta u nepoljoprivredne svrhe
određena prostornim planovima i drugim propisima utvrđuje se uvjetima uređenja
prostora.

U izradi prostornih planova i postupku o utvrđivanju uvjeta uređenja
prostora sudjeluje općinski organ uprave nadležan za poljoprivredu.

Prostorni plan općine i regionalni prostorni plan ne može se donijeti
ako prethodno nije pribavljena suglasnost Ministarstva poljoprivrede i
šumarstva da je taj plan usklađen sa Zakonom o poljoprivrednom zemljištu.

Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva utvrđuje posebne uvjete uređenja
prostora i daje prethodnu suglasnost za izradu tehničke dokumentacije za
izgradnju objekata za koje je obvezna izrada studije o utjecaju na okolinu
a prema propisima o zaštiti okoliša i uređenja prostora.

Članak 9.

Zabranjeno je korištenje poljoprivrednog zemljišta od I. do V. bonitetne
klase u nepoljoprivredne svrhe.

Članak 10.

Izuzetno od članka 9. ovoga zakona, poljoprivredno zemljište od I. do
V. bonitetne klase može se koristiti u nepoljoprivredne svrhe samo kad
nema zemljišta nižih bonitetnih klasa, kad je to u skladu s Prostornim
planom Republike Hrvatske odnosno općine, i kada je utvrđen interes za
izgradnju objekata koji se prema posebnim propisima grade izvan građevinskog
područja odnosno kad se grade gospodarski objekti koji neposredno služe
primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji.

Članak 11.

Na poljoprivrednom zemljištu može se paliti suha trava, spaljivati korov
i biljni otpad te ložiti otvorena vatra samo na mjestima i uz poduzimanje
odgovarajućih mjera opreznosti, u skladu s propisima o zaštiti od požara.

U mediteranskom i submediteranskom području zabranjeno je paliti suhu
travu, spaljivati korov i biljni otpad u razdoblju od 1. lipnja do 31.
listopada.

Pod biljnim otpadom iz stavka 1. ovoga članka ne smatraju se ostaci
biljaka nakon žetve odnosno berbe.

III. KORIŠTENJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA

Članak 12.

Vlasnici i ovlaštenici poljoprivrednog zemljišta dužni su obradivo poljoprivredno
zemljište održavati sposobnim za poljoprivrednu proizvodnju.

Pod održavanjem obradivog poljoprivrednog zemljišta iz stavka 1. ovog
članka smatra se sprečavanje njegove zakorovljenosti i obrastanje višegodišnjim
raslinjem.

Članak 13.

Skupština općine propisuje potrebne agrotehničke mjere u slučajevima
u kojima bi propuštanje tih mjera nanijelo štetu, onemogućilo ili smanjilo
poljoprivrednu proizvodnju.

Pod agrotehničkim mjerama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se: sprečavanje
erozije, sprečavanje zakorovljenosti, čišćenje kanala, zabrana odnosno
obveza uzgoja pojedinih vrsta bilja na odredenom području, suzbijanje biljnih
bolesti i štetnika, korištenje i uništavanje biljnih otpadaka i dr.

Članak 14.

Agrotehničkim mjerama u svrhu zaštite poljoprivrednog zemljišta od erozije
razumijeva se:

- ograničenje ili potpuna zabrana sječe voćaka, osim sječe iz agrotehničkih
razloga;

- ograničavanje iskorištavanja pašnjaka propisivanjem vrsta i broja
stoke, te vremena i načina ispaše;

- zabrane preoravanja livada, pašnjaka i neobrađenih površina na strmim
zemljištima i njihovo pretvaranje u oranice s jednogodišnjim kulturama;

- zabrana skidanja humusnog odnosno oraničnog sloja poljoprivrednog
zemljišta;

- određivanje obveznog zatravljivanja strmoga zemljišta;

- zabrana proizvodnje jednogodišnjih kultura odnosno obveza sadnje višegodišnjih
kultura.

Ovlaštenici i vlasnici poljoprivrednog zemljišta, dužni su održavati
dugogodišnje nasade i višegodišnje kulture podignute radi zaštite od erozije
na tom zemljištu.

Članak 15.

Skupština općine propisuje mjere za uređivanje i održavanje poljoprivrednih
rudina, a osobito: uređivanje živica i među, održavanje poljskih puteva,
uređivanje i održavanje kanala, sprečavanje zasjenjivanja susjednih čestica
te sadnju i održavanje vjetrobranih pojasa.

Članak 16.

Na poljoprivrednom zemljištu koje je obuhvaćeno hidromelioracionim sustavom
mogu se u svrhu dovođenja i odvođenja voda ustanovljavati služnosti.

O ustanovljenju služnosti iz stavka 1. ovoga članka rješava skupština
općine.

Za ustanovljenu služnost naknadu plaćaju osobe u čiju je korist služnost
ustanovljena.

U pogledu utvrđivanja visine naknade za ustanovljenu služnost, kao i
u pogledu pravnih sredstava protiv odluka o naknadi primjenjuju se odredbe
propisa o eksproprijaciji.

Članak 17.

U pripremi vodoprivredne osnove koja je sastavni dio prostornog plana
općine sudjeluje općinski organ uprave nadležan za poljoprivredu, a u pripremi
vodoprivredne osnove koja je sastavni dio Prostornog plana Republike sudjeluje
Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva.

Članak 18.

Nadležni općinski organ uprave je dužan voditi evidenciju o poljoprivrednom
zemljištu i to osobito o promjeni površine, katastarske kulture, vrijednosnim
(bonitetnim) klasama, komasiranim i melioriranim površinama, te posjedovnoj
strukturi vlasnika i ovlaštenika.

Ministar poljoprivrede i šumarstva propisat će način vodenja evidencije
iz stavka 1. ovoga članka.

IV. PROMJENA NAMJENE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA I NAKNADA

Članak 19.

Pravna ili fizička osoba koja namjerava promijeniti namjenu poljoprivrednog
zemljišta, dužna je to prijaviti opčinskom organu uprave nadležnom za poljoprivredu.

Clanak 20.

Kad pravna ili fizička osoba s pravnim osnovom mijenja namjenu poljoprivrednog
zemljišta tako da se ono više ne iskorištava za poljoprivrednu proizvodnju,
plaća jednokratnu naknadu zbog umanjenja vrijednosti i površine poljoprivrednog
zemljišta kao dobra od interesa za Republiku (u daljem tekstu: naknada).

Poljoprivredno zemljište iz članka 2. stavka 2. u smislu ovoga zakona
privodi se namjeni utvrđenoj uvjetima uređenja prostora, izdavanjem građevinske
dozvole odnosno drugim odobrenjem za građenje.

Promjenom namjene poljoprivrednog zemljišta smatra se i eksploatacija
pijeska, šljunka, kamena, ciglarske i lončarske gline, površinski kopovi
te stvaranje odlagališta krutog i tekućeg otpada i drugih mineralnih sirovina
u smislu posebnog zakona.

Članak 21.

Oslobođene su plaćanja naknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta
pravne ili fizičke osobe:

- kod izgradnje objekata koji služe za obranu od poplava, za odvodnjavanje
i navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta, za uređenje bujica te za zaštitu
vode od zagađivanja;

- kod izgradnje gospodarskih objekata koji služe primarnoj poljoprivrednoj
proizvodnji i pratećih stambenih objekata;

- kod izgradnje i proširenja groblja;

- kod pošumljavanja marginalnog poljoprivrednog zemljišta, zemljišta
pod nagibom i zemljišta male proizvodne sposobnosti, kad je obavezu pošumljavanja
tih površina propisala svojom odlukom općinska skupština, odnosno kad pošumljavanje
takvog zemljišta zatraži vlasnik ili ovlaštenik.

Rješenje o oslobađanju od plaćanja naknade donosi općinski organ uprave
nadležan za poljoprivredu.

Članak 22.

Naknada se plaća prema površini građevinske parcele stambenog ili drugog
objekta utvrđenog uvjetima uređenja prostora.

Na katastarskoj čestici većoj od 300 m2 ne može se uvjetima uređenja
prostora utvrditi površina građevinske parcele manja od 300 m2.

Za katastarsku česticu manju od 300 m2 nadoknada se plaća za cijelu
površinu.

Članak 23.

Visina naknade određuje se na osnovi broja bodova, vrijednosti boda
i površine zemljišta koje mijenja namjenu.

Broj bodova za m2 sadržan je u Tablici za bodovanje poljoprivrednog
zemljišta koja se objavljuje uz ovaj zakon i njegov je sastavni dio.

Vrijednost boda utvrđuje Vlada Republike Hrvatske. Visinu naknade u
svakom određenom slučaju rješenjem određuje općinski organ uprave nadležan
za poljoprivredu.

Primjerak rješenja o visini naknade dostavlja se Ministarstvu poljoprivrede
i šumarstva.

Naknada se uplaćuje na posebni račun Ministarstva poljoprivrede i šumarstva
u roku petnaest dana od dana dostave rješenja stranci.

Izuzetno od stavka 6. ovoga članka "Hrvatske ceste" Poduzeće
za održavanje, zaštitu, rekonstrukciju i izgradnju cesta u Hrvatskoj može
naknadu platiti kroz cijelo vrijeme izgradnje dionice javne ceste za koju
je izdana građevinska dozvola i utvrđena visina naknade.

Na iznos naknade koji nije plaćen u roku plaća se kamata u visini eskontne
stope uvećane za 20%.

Bez dokaza o plaćenoj naknadi ne smije se izdati građevinska dozvola
ili drugo odobrenje za izgradnju niti se smije započeti s korištenjem poljoprivrednog
zemljišta u novoj namjeni.

Izuzetno od stavka 9. ovoga članka "Hrvatskim cestama" Poduzeću
za održavanje, zaštitu, rekonstrukciju i izgradnju cesta u Hrvatskoj može
se izdati građevinska dozvola za izgradnju dionice javne ceste bez dokaza
o plaćenoj naknadi, ali se ne smije izdati uporabna dozvola.

Naknada se plaća i kod izdavanja građevinske dozvole za objekte bespravno
izgrađene poslije 1. siječnja 1985. godine,

Članak 24.

Sredstva naknade koristit će se za programe i mjere osposobljavanja
neplodnog zemljišta i povečanja proizvodne sposobnosti ostalog poljoprivrednog
zemljišta.

Pod mjerama iz stavka 1. ovoga članka smatraju se hidromelioracija,
agromelioracija te komasacija poljoprivrednog zemljišta.

Ministar poljoprivrede i šumarstva propisat će uvjete i način korištenja
sredstava naknade.

V. NADZOR

Članak 25.

Nadzor nad primjenom ovoga zakona i propisa donesenih na osnovi njega
obavlja Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva (u daljem tekstu: Republička
poljoprivredna inspekcija) i općinski organ uprave nadležan za poslove
poljoprivredne inspekcije (u daljem tekstu: općinska poljoprivredna inspekcija).

Poslove inspekcije iz stavka 1. ovoga članka obavljaju poljoprivredni
inspektori.

Članak 26.

Općinska poljoprivredna inspekcija nadzire osobito:

1. održavanje sposobnim obradivog poljoprivrednog zemljišta za poljoprivrednu
proizvodnju;

2. zaštitu zemljišta od onećišćavanja štetnim tvarima;

3. korištenje poljoprivrednog zemljišta u nepoljoprivredne svrhe, ako
takvo iskorištavanje nije dozvoljeno po ovom zakonu ili propisu izdanom
na osnovu njega;

4. kako se provode mjere osiguranja zaštite od požara;

5. održavanje dugogodišnjih nasada i višegodišnjih kultura podignutih
radi zaštite od erozije;

6. vođenje evidencije o poljoprivrednom zemljištu, koju vodi nadležni
općinski organ uprave;

7. provođenje odredaba o promjeni namjene poljoprivrednog zemljišta;

8. korištenje sredstava odobrenih za provođenje mjera osposobljavanja
i uređenja poljoprivrednog zemljišta.

Općinska poljoprivredna inspekcija nadzire primjenu odredaba ovoga zakona,
drugih propisa donesenih na osnovi njega i odluka općinskih skupština.

Članak 27.

Republička poljoprivredna inspekcija usklađuje rad općinskih poljoprivrednih
inspekcija, utvrđuje smjernice za njihov rad i za provođenje određenih
propisa i mjera, daje upute, organizira i potiče stručno usavršavanje i
poduzima druge mjere za unapređenje njihove organizacije i rada.

Republička poljoprivredna inspekcija može u skladu sa zakonom obavljati
neposredni nadzor iz nadležnosti općinskih poljoprivrednih inspekcija.

Republička poljoprivredna inspekcija rješava o žalbama protiv rješenja
općinske poljoprivredne inspekcije.

Članak 28.

Ako poljoprivredni inspektor ustanovi da je povredom propisa učinjen
prekršaj ili privredni prijestup, dužan je bez odlaganja podnijeti zahtjev
odnosno prijavu za pokretanje prekršajnog postupka, odnosno postupka zbog
privrednog prijestupa.

Organ kome je podnesen zahtjev odnosno prijava iz stavka 1. ovoga članka,
dužan je o ishodu postupka izvijestiti organ čiji je poljoprivredni inspektor
podnio zahtjev za pokretanje postupka.

Protiv rješenja o prekršaju žalbu može izjaviti i organ čiji je poljoprivredni
inspektor podnio zahtjev za pokretanje postupka.

Članak 29.

Ako utvrdi da je povrijeđen ovaj zakon ili propis donesen na osnovi
njega, poljoprivredni inspektor će pismeno konstatirati nepravilnosti i
nedostatke i rješenjem odrediti mjere i rok za njihovo otklanjanje.

Članak 30.

Kad je u javnom interesu potrebno poduzeti hitne mjere odnosno spriječiti
štetu koja bi mogla nastati, rješenjem poljoprivrednog inspektora može
se odrediti da žalba ne zadržava izvršenje.

Članak 31.

Poljoprivredni inspektor mora imati stručnu spremu sedmog (VII/1) stupnja
poljoprivrednog smjera, položen stručni ispit za poljoprivrednog inspektora
i najmanje pet godina radnog iskustva na poslovima u oblasti poljoprivrede.

Poljoprivredni inspektor dužan je pri obavljanju svoje dužnosti imati
legitimaciju kojom se dokazuje njegovo svojstvo poljoprivrednog inspektora.

VI. KAZNENE ODREDBE

Članak 32.

Novčanom kaznom od 50.000 do 250.000 dinara kaznit će se za privredni
prijestup pravna osoba koja onečisti poljoprivredno zemljište štetnim tvarima
tako da se na tom zemljištu mora napustiti poljoprivredna proizvodnja (članak
7. stavak 2).

Za privredni prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom
kaznom od 5.000 do 25.000 dinara i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 33.

Novčanom kaznom od 10.000 do 150.000 dinara kaznit će se za privredni
prijestup pravna osoba koja onečisti poljoprivredno zemljište štetnim tvarima
tako da je poljoprivredna proizvodnja na tom zemljištu znatno umanjena
(članak 7. stavak 1).

Za privredni prijestup iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom
kaznom od 2.000 do 15.000 dinara i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 34.

Novčanom kaznom od 10.000 do 100.000 dinara kaznit će se za prekršaj
pravna osoba koja na poljoprivrednom zemljištu pali suhu travu, spaljuje
korov i biljni otpad ili loži otvorenu vatru protivno odredbi članka 11.
ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
5.000 do 25.000 dinara i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 35.

Novčanom kaznom od 10.000 do 100.000 dinara ili kaznom zatvora do 60
dana kaznit će se za prekršaj građanin koji na poljoprivrednom zemljištu
pali suhu travu, spaljuje korov i biljni otpad ili loži otvorenu vatru
protivno odredbi članka 11. ovoga zakona.

Članak 36.

Novčanom kaznom od 5.000 do 25.000 dinara kaznit će se za prekršaj pravna
ili fizička osoba:

1. koja koristi poljoprivredno zemljište od I. do V. bonitetne klase
za nepoljoprivredne svrhe (članak 9);

2. koje dobivena sredstva ne utroši za provođenje programa i mjera osposobljavanja
neplodnog zemljišta i povećanje proizvodne sposobnosti ostalog poljoprivrednog
zemljišta (članak 24).

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
1.000 do 5.000 dinara i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 37.

Novčanom kaznom od 1.000 do 15.000 dinara kaznit će se za prekršaj pravna
ili fizička osoba:

1. koja izradi tehničku dokumentaciju za izgradnju objekata za koje
je obvezna izrada studije o utjecaju na okolinu, prema propisima o zaštiti
okoliša i uređivanju prostora, bez prethodno pribavljene suglasnosti Ministarstva
poljoprivrede i šumarstva (članak 8. stavak 4);

2. koja ne održava sposobnim obradivo poljoprivredno zemljište za poljoprivrednu
proizvodnju (članak 12);

3. koja obavi promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta bez dokaza
o oslobađanju od plaćanja naknade odnosno dokaza o plaćenoj naknadi (članak
21. stavak 2 i članak 23. stavak 6).

Za prekršaj iz stavka 1 ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od
500 do 10.000 dinara i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 38.

Novčanom kaznom od 1.000 do 15.000 dinara kaznit će se za prekršaj fizička
osoba za povrede iz članka 6. stavka 1. ovoga zakona.

VII. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 39.

Ministar poljoprivrede i šumarstva donijet će propise iz članka 6. stavak
4, članka 18. stavak 2. i članka 24. stavak 3. ovoga zakona u roku od šest
mjeseci od dana njegovog stupanja na snagu.

Članak 40.

Nadležni općinski organ uprave osnovat će evidencije o poljoprivrednom
zemljištu iz članka 18. stavak 1. ovoga zakona u roku od šest mjeseci od
stupanja na snagu propisa iz članka 18. stavak 2. ovoga zakona.

Članak 41.

Općinska skupština donijet će propis iz članka 13. i 15. ovoga zakona
u roku od šest mjeseci od dana njegovog stupanja na snagu.

Članak 42.

Društvene pravne osobe koje na dan stupanja na snagu ovoga zakona koriste
poljoprivredno zemljište iz članka 3. ovoga zakona, nastavljaju koristiti
ovo zemljište do njihove pretvorbe u poduzeća kojima je poznat vlasnik.

Članak 43.

Sredstva naknade zatečena na posebnom računu općina, na dan stupanja
na snagu ovoga zakona, općine su dužne u roku 8 dana od dana stupanja na
snagu ovoga zakona prenijeti na poseban račun Ministarstva poljoprivrede
i šumarstva.

Sredstva naknade koja su općine privremeno dale na korištenje, općine
su dužne u roku od 8 dana po isteku roka za korištenje, prenijeti na poseban
račun Ministarstva poljoprivrede i šumarstva, s pripadajućim kamatama.

Članak 44.

Vlada Republike Hrvatske donijet će odluku o vrijednosti boda iz članka
23. stavak 3. ovoga zakona u roku 30 dana od dana njegovog stupanja na
snagu.

Do donošenja propisa iz stavka 1. ovoga članka, visina naknade utvrđivat
će se prema vrijednosti boda u iznosu od 1,10 dinara za m2.

Članak 45.

Na dan stupanja na snagu ovoga zakona prestaju važiti:

1. Zakon o poljoprivrednom zemljištu ("Naroclne novine", br.
52/90 - pročišćeni tekst i 9/91);

2. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o površini i vrijednosti poljoprivrednog
zemljišta ("Narodne novine", br. 43/85);

3. Pravilnik o mjerilu za utvrđivanje vrijednosti neiskorištenog poljoprivrednog
zemljišta kojim upravlja općina ili mjesna zajednica ("Narodne novine",
br. 43/85);

4. Pravilnik o načinu naplate nadoknade koja se plaća zbog mijenjanja
namjene poljoprivrednog zemljišta ("Narodne novine", br. 17/87);

5. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o sredstvima dobivenim otuđenjem
odnosno davanje čestica poljoprivrednog zemljišta u zakup građanima i građanskim
pravnim osobama ("Narodne novine", br. 17/87);

6. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o sredstvima ostvarenim od
pašarine ("Narodne novine", br. 17/87);

7. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o naknadi ostvarenoj prenošenjem
poljoprivrednog zemljišta na upravljanje drugoj poljoprivrednoj organizaciji
("Narodne novine", br. 17/87);

8. Pravilnik o načinu vođenja evidencije o naknadi za iskorištavanje
plandišta ("Narodne novine", br. 17/87).

Članak 46.

Ovaj zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 320-02/91-01/01

Zagreb, 26. lipnja 1991.

SABOR REPUBLIKE HRVA'TSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Luka Bebić, v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Ivan Vekić, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

---

```
TABLICA ZA BODOVANJE POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA KOJEM SE MIJENJA NAMJENA
______________________________________________________________________
                        Katastarske kulture                     Broj bodova za
                                                                m2 prema grupa-
                                                                ma katastarskih
        Oranice.        Livade          Paš-    Trstik          kotareva
        Vrtovi,                         njaci   (ribnjak,
        Voćnjaci,                               močvara,
        Vinogradi                               neplodno)       I       II      III
______________________________________________________________________
                1                                               100     80      60
KLASE   2                                               90      75      55
POLJOP- 3                                               80      65      50
RIVRED- 4       1                                       70      55      40
NOGZE-  5       2                                       60      40      30
MIJIŠTA 6       3                                       40      30      20
                7       4               1                       30      20      15
                8       5               2                       20      10      10
                        6               3                       10      5       5
                        7               4                       5       3       3
                        8               5                       3       2       2
                        6-8             1-4                     0       0       0
______________________________________________________________________

```

GRUPE KATASTARSKIH KOTAREVA:

I. Zagreb, Velika Gorica, Zaprešić, Samobor, Sisak, Karlovac, Bjelovar,
Varaždin, Koprivnica, Čakovec, Osijek, Vinkovci, Vukovar, Sl. Brod, Rijeka,
Pula, Poreč, Zadar-kopno, Šibenik-kopno, Split-Primorje, Makarska, Metković,
Dubrovnik-Primorje

II. Beli Manastir, Darda, Đakovo, Našice, Nova Gradiška, Podravska Slatina,
Slavonska Požega, Valpovo, Đurđevac, Garešnica, Grubišno Polje, Križevci,
Jastrebarsko, Krapinske Toplice, Pakrac, Kutina, Križ, Virovitica, Delnice,
Pazin, Zadar-otoci, Šibenik-otoci, Split-Zagora, Knin, Benkovac, Drniš,
Sinj, Imotski, Vrgorac, Krk-Lošinj, Rab-Pag, Brač, Hvar, Korčula, Vis,
Dubrovnik-Zagora

III. M. Središče, Štrigova, Zlatar, Ogulin, Volosko, Žumberak, Ozalj,
Lekenik, Kostajnica, Glina, Vojnič, Titova Korenica, Otočac, Gračac, Gospić,
Slunj, Skradin, Bukovica, Promina, Šestanovac.

Zakon, NN 34/1991-945
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)