## Zakon o pučkom pravobranitelju

### NN 60/1992 (1.10.1992.), Zakon o pučkom pravobranitelju

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o pučkom pravobranitelju

Proglašavam Zakon o pučkom pravobranitelju, koji je donio Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske na sjednici 25. rujna 1992.

Broj : PA4-70/ 1-92.

Zagreb, 25. rujna 1992.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r**

---

## ZAKON

### o pučkom pravobranitelju

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom se uređuje djelokrug, način rada, uvjeti za izbor i razrješenje
pučkog pravobranitelja i njegovih zamjenika.

Članak 2.

Pučki pravobranitelj je neovisan i samostalan u svom radu. Nitko mu
ne smije davati upute i naloge za njegov rad. Pučki pravobranitelj djeluje
u okviru ustavnih i zakonskih odredbi i međunarodnih pravnih akata o ljudskim
pravima i slobodama koje je prihvatila Republika Hrvatska. Pučki pravobranitelj
je dužan u svom radu držati se načela pravičnosti i morala.

Članak 3.

Pučkog pravobranitelja bira i razrješuje Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske. Pučki pravobranitelj ima tri zamjenika. Zamjenike pučkog pravobranitelja
bira i razrješuje Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske na prijedlog
pučkog pravobranitelja. Pučki pravobranitelj i njegovi zamjenici biraju
se na vrijeme od osam godina i mogu biti ponovno izabrani.

Članak 4.

U obavljanju poslova iz svog djelokruga, pučki pravobranitelj može zatražiti
pomoć znanstvenika i stručnjaka sa sveučilišta, instituta i sličnih ustanova,
a oni su dužni pružiti mu zatraženu pomoć u primjerenom roku. Pučki pravobranitelj
ima stručnu službu.

II. DJELOKRUG I NAČIN RADA

Članak 5.

Pučki pravobranitelj razmatra pojedinačne slučajeve ugroženosti prava
građana koje su im prllikom izvršavanja poslova iz svoje nadležnosti pričinili
organi državne uprave, tijela s javnim ovlastima ili djelatnici u tim organima
ili tijelima. Pučki pravobranitelj razmatra i druga pitanja koja su od
interesa za zaštitu ustavnih i zakonskih prava koja se temelje na drugim
izvorima saznanja (putem sredstava javnog priopćavanja i sl.), a odnose
se na nepravilan rad organa i tijela iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 6.

Pučki pravobranitelj u pravilu ne postupa u stvarima o kojima, je u
tijeku upravni ili drugi postupak.

Članak 7.

Pučki pravobranitelj upozorava, obavještava, predlaže i daje preporuke.
Ako utvrdi da se radi o povredi prava s elementima kaznenog djela, prekršaja
ili povrede radne discipline, pučki pravobranitelj može predložiti pokretanje
kaznenog, prekršajnog ili disciplinskog postupka. Organi državne uprave
i tijela s javnim ovlastima moraju odmah, a najkasnije u roku od 30 dana,
obavijestiti pučkog pravobranitelja o poduzetim mjerama povodom njegovog
upozorenja, prijedloga ili preporuke. Ako organi i tijela iz stavka 3.
ovoga članka ne postupe u propisanom roku u skladu s traženjem pučkog pravobranitelja
ili ne postupe po njegovim preporukama, pučki pravobranitelj će o tome
obavijestiti Sabor Republike Hrvatske i javnost. Pučki pravobranitelj može
svoja upozorenja, obavještenja, prijedloge, preporuke i izvješća objaviti
u sredstvima javnog priopćavanja koja su ih dužna objaviti.

Članak 8.

Pučki pravobranitelj podnosi Saboru Republike Hrvatske godišnje izvješće
o svom radu. U izvješću pučki pravobranitelj objavljuje podatke do kojih
je došao o stupnju poštivanja ustavnih i zakonskih prava građana.

Članak 9.

Kada se radi o ugroženosti većeg stupnja u pitanjima koja su od interesa
za zaštitu ustavnih i zakonskih prava, pučki pravobranitelj može o tim
slučajevima i pored godišnjeg izvješća podnijeti izvješće Saboru Republike
Hrvatske i nadležnom ministarstvu.

Članak 10.

Pučki pravobranitelj može inicirati Saboru Republike Hrvatske donošenje
izmjena zakona koji se odnose na zaštitu ustavnih i zakonskih prava građana.

Članak 11.

Pučkom pravobranitelju su dostupni svi podaci i informacije i on ima
pravo uvida u svu dokumentaciju iz nadležnosti Republike Hrvatske i u sve
akte organa državne uprave i tijela s javnim ovlastima pa i u one u kojima
je odlučivano po pravu diskrecione ocjene, bez obzira na stupanj njihove
tajnosti. Propisi o čuvanju tajne obvezuju pučkog pravobranitelja i njegove
zamjenike i nakon prestanka službe. Organi državne uprave i tijela s javnim
ovlastima dužni su omogućiti pučkom pravobranitelju dostupnost informacijama
i dokumentaciji iz stavka 1. ovoga članka kao i pružiti mu svaku drugu
pomoć koju od njih zatraži pučki pravobranitelj. Djelatnici u organima
državne uprave i tijelima s javnim ovlastima dužni su surađivati s pučkim
pravobraniteljem i na njegov zahtjev podnositi izvješća i odgovarati na
upite.

III. POSTUPOVNE ODREDBE

Članak 12.

Pučki pravobranitelj poduzima radnje ispitivanja pojedinačne povrede
ustavnih i zakonskih prava građana, propusta ili drugih nepravllnosti u
radu organa uprave ili tijela s javnim ovlastima na svoju inicijativu ili
na zahtjev građana. Svatko ima pravo podnošenja pritužbe pučkom pravobranitelju
bez obzira na to da li je zbog povrede ustavnih i zakonskih prava građana
neposredno oštećen, a pučki pravobranitelj slobodno odlučuje da li će pritužbu
uzeti u razmatranje i u kojem opsegu.

Članak 13.

Na pritužbu pučkom pravobranitelju ne plaća se taksa.

Članak 14.

Kada pučki pravobranitelj dovrši postupak pokrenut na zahtjev građana,
o poduzetom obavještava podnositelja pritužbe. Svoja stajališta o povredi
ustavnih i zakonskih prava građana, pučki pravobranitelj dostavlja organima
državne uprave, odnosno tijelima s javnim ovlastima na koje se ta stajališta
odnose s upozorenjem, prijedlogom ili preporukom.

Članak 15.

Pučki pravobranitelj može u svako doba pregledati kazneno-popravne domove
i druge ustanove u kojima se ograničava sloboda kretanja. Pučki pravobranitelj
ima pravo pristupa i pregleda svih prostorija u tim ustanovama. Nakon obavljenog
pregleda, pučki pravobranitelj po potrebi sačinjava izvješće koje dostavlja
organu koji obavlja nadzor nad tim ustanovama. Ukoliko u izvješču ima primjedbi
na rad ustanova, nadzorni organ obavijestit će odmah, a najkasnije u roku
od 30 dana, pučkog pravobranitelja o tome što je učinio u svezi s njegovim
izvješćem.

IV. IZBOR I RAZRJEŠENJE PUČKOG PRAVOBRANITELJA

Članak 16.

Za pučkog pravobranitelja može biti izabran hrvatski državljanin, diplomirani
pravnik, s najmanje 15 godina radnog iskustva u pravnoj struci i koji se
istakao u toj struci, te koji je osobnim zalaganjem javnosti poznat u oblasti
zaštite ljudskih prava.

Članak 17.

Prije stupanja na dužnost, pučki pravobranitelj i njegovi zamjenici
daju prisegu pred Zastupničkim domom Sabora Republike Hrvatske. Prisega
glasi: "Prisežem da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati
pravni poredak Republike Hrvatske i da ću svoju dužnost obavljati pravično,
časno i savjesno."

Članak 18.

Zamjenik pučkog pravobranitelja može biti osoba koja udovoljava uvjetima
iz članka 16. ovoga Zakona.

Članak 19.

Pučki pravobranitelj i njegovi zamjenici bit će razriješeni od dužnosti
prije isteka vremena za koje su izabrani:

1. ostavkom prihvaćenom od Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske;

2. gubitkom hrvatskog državljanstva;

3. ako tako odlući Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 20.

Pučki pravobranitelj donosi poslovnik o svom radu kojim se pobliže uređuje
organizacija I način rada, koji potvrđuje Zastupnički dom Sabora Rebuplike
Hrvatske.

Članak 21.

Sredstva za rad pučkog pravobranitelja, njegovih zamjenika i strčne
službe osigurava se u proračunu Republike Hrvatske.

Članak 22.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa:713-02/92-01/08

Zagreb, 25. rujna 1992.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 60/1992-1581