## Zakon o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske

### NN 33/2002 (29.3.2002.), Zakon o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske

HRVATSKI
SABOR
if !supportLineBreakNewLine
endif

710

Na teme­lju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O SLUŽBI U ORUŽANIM SNAGAMA REPUBLIKE HRVATSKE

Proglašavam Zakon o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, koji
je donio Hrvatski sabor na sjednici 19. ožujka 2002.

Broj: 01-081-02-1298/2
Zagreb, 25. ožujka 2002.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stipe Mesić,** v. r.

## ZAKON

### o sluŽbi u oruŽanim snagama

### Republike Hrvatske

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje:
služba u Oružanim snagama Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Oružane
snage), činovi i dodjela činova; promaknuća i ostala statusna pitanja te prava
i obveze pripadnika Oružanih snaga.

Članak 2.

Službom u Oružanim snagama
smatra se obavljanje vojnih i drugih stručnih poslova u postrojbama,
zapovjedništvima i ustanovama Oružanih snaga.

Članak 3.

Pripadnici Oružanih snaga u
smislu odredaba ovoga Zakona su: vojne osobe te državni službenici i
namještenici (u daljnjem tekstu: službenici i namještenici).

Članak 4.

*Vojne osobe su:*

– djelatna vojna osoba,

– ročnik,

– pričuvnik,

– kadet.

*Prema načinu stupanja u
službu u Oružane snage, vojne osobe su:*

– osoba primljena u službu na
temelju ugovora ili rješenja o prijmu – djelatna vojna osoba

– osoba na odsluženju vojnoga
roka – ročnik

– osoba iz pričuvnog sastava
na izvršavanju vojne obveze – pričuvnik

– osoba na školovanju na
vojnoj školi na temelju ugovora o školovanju – kadet.

Članak 5.

*Djelatne vojne osobe su:*

– djelatni vojnik, mornar,

– djelatni dočasnik,

– djelatni časnik.

*Pričuvnici su:*

– pričuvni vojnik, mornar,

– pričuvni dočasnik,

– pričuvni časnik.

*Časnici su:*

– niži časnici,

– viši časnici,

– generali, odnosno admirali.

Članak 6.

Dočasnici i časnici su osobe
koje uz odgovarajuću civilnu izobrazbu imaju potreban stupanj vojnih znanja i
vještina i ovlašteni su za zapovijedanje postrojbama, zapovjedništvima i
ustanovama Oružanih snaga.

Članak 7.

Službenik je osoba visoke,
više ili srednje stručne spreme koja kao redovito zanimanje obavlja poslove iz
djelokruga Oružanih snaga te informatičke, opće i administrativne poslove,
planske i upravno-pravne poslove, materijalno-financijske, računovodstvene i
slične poslove.

Namještenik je osoba srednje
ili niže stručne spreme koja u Oružanim snagama radi na pomoćno-tehničkim i
ostalim poslovima (vozač, grafičar, domar, elektromehaničar, telefonist, kuhar,
portir, čistač radnih prostorija i sl.) koji su potrebni radi pravodobnog i
vrsnog obavljanja poslova iz djelokruga Oružanih snaga.

Članak 8.

Prema odnosima u službi vojne
osobe mogu biti: nadređene i podređene, a prema činovima i dužnostima: starije
i mlađe.

Nadređena je ona osoba koja
na temelju zakona, drugih propisa i ovlasti vodi i zapovijeda zapovjedništvom,
postrojbom ili ustanovom Oružanih snaga, odnosno pojedinim njihovim dijelovima
i osobama u njima.

Starija je ona osoba koja ima
viši čin, a ako su osobe istog čina, starija je ona osoba za čije je ustrojbeno
mjesto utvrđen viši ustrojbeni čin, odnosno ako imaju jednak ustrojbeni čin,
starija je ona osoba koja je prije promaknuta u osobni čin.

Članak 9.

Vojne osobe pri stupanju u
Oružane snage daju svečanu prisegu.

Svečana prisega vojnu osobu
obvezuje dok je na službi u Oružanim snagama.

Djelatne vojne osobe daju
svečanu prisegu u pisanom obliku, što potvrđuju osobnim potpisom u očevidniku.

Ročnici, kadeti i pričuvnici
daju usmeno svečanu prisegu.

Članak 10.

Dan Oružanih snaga je 28.
svibnja.

Dani grana Oružanih snaga su:

– Dan Hrvatske kopnene vojske
– 28. svibnja,

– Dan Hrvatske ratne
mornarice – 18. rujna,

– Dan Hrvatskoga ratnog
zrakoplovstva i protuzračne obrane – 12. prosinca.

Dane rodova, struka, službi i
posebnih dijelova Oružanih snaga propisuje ministar obrane na prijedlog
načelnika Glavnog stožera.

Članak 11.

Pripadnici Oružanih snaga pod
jednakim uvjetima ostvaruju prava iz ovoga Zakona.

Pripadnicima Oružanih snaga u
vojnim objektima i postrojbama Oružanih snaga zabranjena je svaka politička
djelatnost: osnivanje stranaka, održavanje političkih skupova i demonstracija.

Pripadnicima Oružanih snaga
zabranjeno je sudjelovanje na političkim skupovima i demonstracijama te javno
istupanje u svezi sa stanjem i odnosima u Oružanim snagama bez ovlasti ministra
obrane ili osobe koju on ovlasti.

Djelatnim vojnim osobama,
nije dopušteno članstvo u političkim strankama. Djelatnim vojnim osobama,
službenicima i namještenicima nije dozvoljeno kandidiranje u predstavnička
tijela građana, predstavnička tijela jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave i Hrvatski sabor.

Djelatnim vojnim osobama nije
dopušteno sindikalno organiziranje.

Službenicima i namještenicima
dopušteno je sindikalno organiziranje u skladu s općim propisima o radu.

Djelatnim vojnim osobama nije
dopušten štrajk.

Službenicima i namještenicima
nije dopušten štrajk:

– u ratnom stanju ili stanju
neposredne ugroženosti Republike Hrvatske

– koji je u neposrednoj vezi s mjerama pripravnosti civilne i vojne
obrane

– koji je u neposrednoj vezi
s borbenom spremnošću Oružanih snaga

– koji ugrožava vitalne
funkcije Oružanih snaga.

Članak 12.

Akti kojima se odlučuje o prijmu
u službu, raspoređivanju, plaćama, pravima, obvezama i odgovornosti te
prestanku službe upravni su akti.

Članak 13.

Odredbe ovoga Zakona o
djelatnim vojnim osobama primjenjuju se i na djelatne vojne osobe raspoređene
na službu izvan Oružanih snaga.

Članak 14.

O svim pitanjima koja nisu
uređena ovim Zakonom ili propisima donijetima na temelju ovoga Zakona
primjenjuju se propisi o državnim službenicima i namještenicima, opći propisi o
radu, odnosno kolektivni ugovori sklopljeni u skladu s njima.

II. ČINOVI

 Članak 15.

Činovi u Oružanim snagama su:

1. za vojnike, mornare i
kadete:

– pozornik,

– razvodnik,

2. za dočasnike:

– skupnik,

– desetnik,

– narednik,

– nadnarednik,

– stožerni narednik,

– časnički namjesnik,

3. za časnike:

u kopnenoj vojsci i ratnom zrakoplovstvu:
u ratnoj mornarici:

3.1. za niže časnike:

– poručnik,             – poručnik korvete,

– natporučnik,         – poručnik fregate,

– satnik,                  – poručnik bojnog broda,

3.2. za više časnike:

– bojnik,                 – kapetan korvete,

– pukovnik,            – kapetan fregate,

– brigadir,               – kapetan bojnog broda,

3.3. za generale, odnosno
admirale:

– brigadni general,   – komodor,

– general bojnik,     – kontraadmiral,

– general pukovnik, – viceadmiral,

– general zbora,      – admiral,

– stožerni general,   – admiral flote.

Naziv činova za žene
upotrebljava se u ženskom rodu.

Članak 16.

Vrhovni zapovjednik može
iznimno na prijedlog ministra obrane, djelatnim vojnim osobama za vrijeme
obavljanja dužnosti u mirovnim misijama i pri multilateralnim vojnim
organizacijama u inozemstvu dodijeliti privremeni čin najviše za dva čina viši
od osobnog čina dok obavljaju te dužnosti.

 Za vrijeme obavljanja dužnosti iz stavka 1. ovoga članka djelatna
vojna osoba ostvaruje sva prava čina koji joj je privremeno dodijeljen.

Djelatna vojna osoba nakon
prestanka dužnosti u mirovnim misijama i multilateralnim organizacijama u
inozemstvu, ostvaruje prava u skladu s odredbama ovoga Zakona i svojim osobnim
činom.

III. PRISTUP U SLUŽBU

A. OPĆE ODREDBE

Članak 17.

Državljani Republike Hrvatske
pristupaju u službu u Oružane snage na sljedeći način:

– novaci i pričuvnici –
pozivom u službu,

– kadeti – zaključenjem
ugovora o školovanju,

– djelatni vojnici – potpisom
ugovora na određeno vrijeme,

– ostale djelatne vojne
osobe, službenici i namještenici – rješenjem o prijmu u djelatnu službu.

Članak 18.

Novake i pričuvnike poziva se
i upućuje na službu u Oružane snage u skladu s odredbama Zakona o obrani.

Ministar obrane propisuje
način i uvjete školovanja za potrebe Oružanih snaga na vojnim učilištima,
školama u građanstvu i inozemstvu.

B. PRIJAM U DJELATNU SLUŽBU

**1. Uvjeti za prijam u službu**

Članak 19.

U službu u Oružane snage može biti primljena osoba koja osim uvjeta
određenih propisima o državnim službenicima i namještenicima, odnosno općim
propisima o radu ispunjava i sljedeće uvjete:

– da je regulirala obvezu služenja vojnog roka (muškarci),

– da nije pravomoćno osuđena za kaznena djela protiv: Republike
Hrvatske; slobode i prava čovjeka i građanina; vrijednosti zaštićenih
međunarodnim pravom; službene dužnosti; Oružanih snaga; života i tijela; opće
sigurnosti ljudi i imovine; spolne slobode i spolnog ćudoređa; braka, obitelji
i mladeži; imovine i sigurnosti platnog prometa i poslovanja,

– da protiv nje nije otvorena istraga, odnosno da se ne vodi kazneni
postupak za kaznena djela iz podstavka 2. ovoga članka,

– da joj pravomoćnom presudom nije zabranjeno obavljanje određenih
djelatnosti, odnosno dužnosti za vrijeme trajanja takve zabrane,

– da nije prethodno otpuštena iz državne službe ili iz pravne osobe s
javnim ovlastima zbog povrede službene dužnosti,

– za prijam u djelatnu vojnu službu osoba mora imati samo Hrvatsko
državljanstvo.

Članak 20.

U djelatnu vojnu službu može
biti primljena osoba koja osim uvjeta iz članka 19. ovoga Zakona ispunjava i
posebne uvjete:

– da
njeno zdravstveno stanje zadovoljava zdravstvene kriterije propisane za
djelatnu vojnu službu (zdravstvena sposobnost),

– da zadovoljava sigurnosne
kriterije propisane pravilnikom ministra obrane,

– da ispunjava ostale uvjete
utvrđene ustrojem.

Članak 21.

U skladu s potrebama službe
za popunu slobodnoga ustrojbenog mjesta raspisuje se natječaj ili objavljuje
oglas.

Za obavljanje poslova i
zadaća posebno važnih za obranu ministar obrane može iznimno primiti u službu
osobu u status djelatne vojne osobe, odnosno službenika i namještenika i bez
raspisivanja natječaja.

*2. Prijam u djelatnu vojnu službu*

*2.1. Prijam vojnika*

Članak 22.

Osoba može biti primljena u
djelatnu vojnu službu kao djelatni vojnik ako osim općih i posebnih uvjeta iz
članka 19. i 20. ovoga Zakona ispunjava i sljedeće dodatne uvjete:

1. da je uspješno završila
specijalističku obuku tijekom služenja vojnog roka,

2. da ima najmanje osnovnu
školu,

3. da nije starija od 27
godina.

Prednost pri prijmu imaju
osobe osposobljene za profesionalne vojnike u skladu s odredbama Zakona o
obrani.

Osoba iz stavka 1. ovoga
članka potpisuje ugovor na rok od 3 godine i stupa u službu s danom utvrđenim
ugovorom. Ugovorom se utvrđuje plaća, trajanje službe te ostala prava i obveze
u svezi s obavljanjem službe.

Rok iz stavka 3. ovoga članka
može se produljiti za 5 godina.

Nakon isteka roka iz stavka
4. ovoga članka djelatni vojnik može biti primljen u djelatnu vojnu službu na
neodređeno vrijeme rješenjem.

*2.2. Prijam kadeta*

Članak 23.

Kadeti se primaju u djelatnu vojnu službu nakon završetka škole za
djelatne časnike i dočasnike.

Kadetima iz stavka 1. ovoga članka dodjeljuje se prvi čas­nički, odnosno
dočasnički čin te ih se raspoređuje na odgova­rajuće dužnosti.

*2.3. Prijam na dočasničku dužnost*

Članak 24.

Djelatni vojnik može biti
primljen u djelatnu vojnu službu na dužnost djelatnog dočasnika rješenjem o
prijmu.

Pričuvni dočasnik može bit
primljen u djelatnu vojnu službu na dužnost djelatnog dočasnika istog čina
rješenjem o prijmu.

Osobe iz stavka 1. i 2. ovoga
članka, moraju osim općih i posebnih uvjeta iz članka 19. i 20. ovoga Zakona
ispunjavati i dodatne uvjete:

– da imaju najmanje srednju stručnu spremu,

– da nisu starije od 25 godina.

Osobi iz stavka 1. ovoga članka nakon prijma u službu te završetka
odgovarajuće dočasničke izobrazbe dodjeljuje se čin skupnika.

*2.4. Prijam na časničku dužnost*

Članak 25.

Osoba može biti primljena u
djelatnu vojnu službu na dužnost djelatnog časnika ako osim općih i posebnih
uvjeta iz članka 19. i 20. ovoga Zakona ispunjava i dodatne uvjete:

– da ima visoku stručnu
spremu, ili

– da ima višu stručnu spremu,

– da nije starija od 30
godina

Osobi iz stavka 1. ovoga
članka nakon prijma u službu te završetka odgovarajuće časničke izobrazbe
dodjeljuje se čin poručnika.

Pričuvni časnik može biti
primljen u djelatnu vojnu službu kao časnik istoga čina pod uvjetima
propisanima u stavku 1. ovoga članka.

*3. Prevođenje dočasnika u časnika*

Članak 26.

Djelatnog dočasnika koji
ispunjava opće i posebne uvjete iz članka 19. i 20. ovoga Zakona može se na
osobnu zamolbu prevesti u djelatnog časnika dodjelom prvoga časničkog čina pod
uvjetima:

– da je stekao visoku stručnu
spremu, ili

– da ima višu stručnu spremu,

– da nije stariji od 30
godina,

– da je završio odgovarajuću
časničku izobrazbu na koju je bio upućen na prijedlog načelnika Glavnog
stožera,

– da je njegov rad ocijenjen
zadnjom službenom ocjenom »osobito se ističe«,

– da postoji slobodno
časničko ustrojbeno mjesto.

*4. Prijam službenika i namještenika*

Članak 27.

Na službeničko i namješteničko ustrojbeno mjesto može biti primljena
osoba koja osim uvjeta iz članka 19. i 20. podstavka 2. i 3. ovoga Zakona ima i
odgovarajuću zdravstvenu sposobnost.

C. PROMJENA RODA ILI STRUKE

Članak 28.

Vojnoj osobi može biti
promijenjen rod ili struka:

– na osobni zahtjev,

– ako je proglašena
zdravstveno nesposobnom za obavljanje poslova na dosadašnjem ustrojbenom mjestu
ili drugom ustrojbenom mjestu u okviru roda odnosno struke kojoj pripada,

– zbog interesa službe.

Vojnoj osobi mijenja se rod
ili struka na osobni zahtjev ako ima propisanu stručnu spremu i ako postoji
interes za popunom Oružanih snaga.

Vojnoj osobi mijenja se rod ili struka zbog zdravstvene sposobnosti ako
je zdravstvena komisija ocijeni zdravstveno nesposobnom za obavljanje zadaća
dosadašnjega ustrojbenog mjesta.

U interesu popune Oružanih snaga, vojnoj osobi mijenja se rod ili struka
zbog ukidanja ustrojbenog mjesta na koje je bila raspoređena, odnosno imenovana
ili popune slobodnih mjesta u drugom rodu, odnosno struci ako ima propisanu
stručnu spremu.

Za promjenu roda ili struke u interesu popune Oružanih snaga nije
potreban pristanak osobe kojoj se mijenja rod ili struka.

IV. PRAVA I OBVEZE VOJNIH OSOBA, SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

A. POSEBNA PRAVA I OBVEZE U SVEZI SA SLUŽBOM

Članak 29.

Vojne osobe, službenici i
namještenici imaju pravo i obvezu:

– razvijati i snažiti
domoljublje,

– profesionalno obavljati
postavljene zadaće ustrojbenog mjesta,

– unapređivati međuljudske
odnose u zapovjedništvima, postrojbama i ustanovama Oružanih snaga,

– promicati etička načela,

– snažiti vojnu stegu i
provoditi zapovijedi,

– brinuti se za svoje
zdravlje i fizičku spremnost,

– stručno se usavršavati i
pomagati usavršavanju ostalih pripadnika Oružanih snaga,

– čuvati naoružanje i ostala
materijalna sredstva,

– osobnim primjerom hrabrosti
i požrtvovnosti utjecati na ostale pripadnike Oružanih snaga,

– pokazati kreativnost,
poticajnost i samostalnost u djelovanju,

– nositi odoru, propisane
oznake Oružanih snaga i odgo­varajuću vojnu iskaznicu,

– poštovati propise o službi
u Oružanim snagama.

Vojna osoba, službenik i
namještenik kojem je povrijeđeno dostojanstvo po spolu, a osobito ako je
doživio seksualno zlostavljanje ili uznemiravanje, ima pravo obratiti se Odboru
za ravnopravnost spolova u sastavu Kadrovskog savjeta Ministarstva obrane.

Članak 30.

Opća pravila postupanja u
Oružanim snagama sadrže:

– pravilnik o službi u
Oružanim snagama kojim su uređena sva bitna pitanja unutarnje organizacije,
rada, odnosa, prava i obveza te ponašanja pripadnika Oružanih snaga,

– pravilnik o vježbovnim postupcima
u Oružanim snagama kojim se propisuju vježbovni postupci pojedinaca i rasporedi
postrojba,

– pravilnik o obredima u
Oružanim snagama kojim se propisuju vojne svečanosti, vojne proslave, vojne
počasti i druge svečane prigode u Oružanim snagama te vojne žalosti,

– pravilnik o vojnoj stezi
kojim se propisuje postupak za utvrđivanje stegovne odgovornosti pripadnika
Oružanih snaga,

– pravilnik brodske službe,

– pravilnik o vojnopomorskim
i položajnim zastavama.

Opća pravila iz stavka 1. ovoga članka donosi vrhovni zapovjednik na
prijedlog načelnika Glavnog stožera i uz suglasnost ministra obrane.

Članak 31.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku i namješteniku nije dopušteno:

– obavljati samostalnu gospodarsku ili profesionalnu djelatnost,

– raditi kod druge pravne ili fizičke osobe,

– biti članom upravnog, odnosno nadzornog odbora trgovačkog društva.

Osobama iz stavka 1. ovoga članka može iznimno, po posebnom odobrenju
ministra obrane, biti dopušten rad kod druge pravne osobe samo ako se bave
znanstvenonastavnim ili znanstveno-istraživačkim radom i drugim radom od
posebnog interesa za obranu.

Članak 32.

Pripadnik Oružanih snaga obvezan je provoditi naloge i zapovijedi
nadređenih osoba u svezi sa službom u skladu s pravilnikom iz članka 30. stavka
1. podstavka 1. ovoga Zakona.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka pripadnik Oružanih snaga nije
obvezan provoditi naloge i zapovijedi nadređenih osoba ako su nalozi i
zapovijedi upravljeni na izdaju i druga kaznena djela protiv Republike Hrvatske
i Oružanih snaga te ako su nalozi i zapovijedi protivni običajima ratovanja i
pravu oružanih sukoba.

O protupravnim nalozima i zapovijedima iz stavka 2. ovoga članka
pripadnik Oružanih snaga obvezan je odmah izvijestiti osobu nadređenu osobi
koja je izdala protupravni nalog ili zapovijed, odnosno drugu nadležnu osobu.

Pripadnici Oružanih snaga dužni su izvršavati naloge i zapovijedi
starijih i kada nije nazočna nadređena osoba, a kada je nužno poduzeti mjere i
radnje za izvršenje neodgodivih i važnih poslova i zadaća.

Članak 33.

Vojna osoba nosi vatreno naoružanje u skladu s pravilnikom iz članka 30.
stavka 1. podstavka 1. ovoga Zakona i može ga uporabiti dok je u službi koja se
obavlja pod oružjem samo onda ako na drugi način ne može:

– zaštititi živote ljudi i objekte koje osigurava,

– odbiti napad ili otkloniti neposrednu opasnost za ljude i objekte koje
osigurava,

– odbiti napad kojim se ugrožava njegov život.

Članak 34.

Postupak vojne osobe pri osiguranju ljudi i imovine te uvjeti za
dopuštenu uporabu naoružanja u obavljanju službe utvrđuju se pravilnikom iz
članka 30. stavka 1. podstavka 1. ovoga Zakona.

Vojna osoba pri izvršenju bojne zadaće upotrebljava vatreno i drugo
naoružanje u skladu s propisima o bojnim djelovanjima.

Članak 35.

Pripadnik Oružanih snaga u skladu s pravilnikom iz članka 30. stavka 1.
podstavka 1. ovoga Zakona ima pravo nadređenoj osobi podnositi pritužbe i druge
podneske u svezi sa svim pitanjima iz života i rada u zapovjedništvu,
postrojbi, odnosno ustanovi Oružanih snaga te na njih ima pravo dobiti odgovor.

Vojnu osobu koja podnese pritužbu protiv nadređene osobe ne oslobađa se
obveze izvršenja zapovijedi, osim u slučaju iz članka 32. stavka 2. ovoga
Zakona.

Članak 36.

Pripadnici Oružanih snaga
obvezni su čuvati državnu, vojnu, službenu, poslovnu i profesionalnu tajnu i
nakon prestanka službe u Oružanim snagama u razdoblju određenom posebnim
zakonom.

Ministar obrane ili osoba
koju on ovlasti može pripadnika Oružanih snaga osloboditi obveze čuvanja
državne, vojne, službene, poslovne i profesionalne tajne u sudskom ili upravnom
postupku ako je riječ o podacima bez kojih nije moguće utvrditi činjenično
stanje.

Članak 37.

Vojna osoba nosi vojnu odoru
za vrijeme službe, a po osobnom izboru može dolaziti na posao i odlaziti s
posla u civilnoj odjeći.

 Ministar obrane na prijedlog načelnika Glavnog stožera propisuje:
vrstu, kroj i sastav vojne odore; vrijeme, način i prigode u kojima vojnu odoru
i pripadajuće vojne oznake nose vojne osobe, umirovljene djelatne vojne osobe
te djelatne vojne osobe raspoređene na rad izvan Oružanih snaga.

Članak 38.

Pripadnik Oružanih snaga ne
može se udaljiti iz zapovjedništva, postrojbe, odnosno ustanove Oružanih snaga
u tijeku radnog vremena bez dopuštenja nadređene osobe.

U ratnom stanju ili stanju
neposredne ugroženosti, izdane zapovijedi o poduzimanju mjera pripravnosti te o
općoj ili djelomičnoj mobilizaciji, pripadnici Oružanih snaga mogu se udaljiti
iz zapovjedništva, postrojbe, odnosno ustanove Oružanih snaga ili iz mjesta
službe samo po dopuštenju nadležnog zapovjednika bojne, njemu ravne ili više
razine.

Članak 39.

Djelatna vojna osoba,
službenik i namještenik imaju vojnu identifikacijsku iskaznicu kojom dokazuju
pripadnost Oružanim snagama.

Ministar obrane propisat će
oblik i sadržaj vojne identifikacijske iskaznice iz stavka 1. ovoga članka.

Ročnici, kadeti i pričuvnici
imaju vojnu iskaznicu propisanu Zakonom o obrani.

Članak 40.

Djelatni vojnici, ročnici,
kadeti i pričuvni vojnici za vrijeme službe u Oružanim snagama stanuju u
postrojbama, zapovjedništvima i ustanovama Oružanih snaga u skladu s
pravilnikom iz članka 30. stavka 1. podstavka 1. ovoga Zakona.

Putovanje i boravak
pripadnika Oružanih snaga u inozemstvu uređuje se pravilnikom iz članka 30.
stavka 1. podstavka 1. ovoga Zakona.

Ministar obrane propisuje
uvjete pod kojima se djelatnoj vojnoj osobi, službeniku i namješteniku koji
nemaju riješeno stambeno pitanje može dodijeliti stambeni kredit, dati na
korištenje službeni stan ili iznajmiti stan.

B. ZDRAVSTVENA ZAŠTITA, ZDRAVSTVENO OSIGURANJE  I SOCIJALNA SKRB

**1. Zdravstvena zaštita i zdravstveno osiguranje**

Članak 41.

Sredstva za osnovno i dopunsko zdravstveno osiguranje djelatnih vojnih
osoba, službenika i namještenika osiguravaju se u državnom proračunu.

Članak 42.

Ročnici, kadeti i pričuvnici za vrijeme službe u Oružanim snagama
ostvaruju osnovno zdravstveno osiguranje na teret državnog proračuna ako nisu
zdravstveno osigurani po drugoj osnovi.

Članak 43.

Ministar obrane propisuje postupak i ovlasti u postupku ostvarivanja
prava na zdravstvenu zaštitu i prava na zdravstveno osiguranje za pripadnike
Oružanih snaga.

Članak 44.

Ročnici, kadeti i pričuvnici i nakon otpusta iz Oružanih snaga imaju
pravo na zdravstvenu zaštitu na trošak Ministarstva obrane do izlječenja,
odnosno dok nadležno tijelo mirovinskog osiguranja donese ocjenu radne
sposobnosti:

– zbog ozljede ili bolesti koje su zadobili za vrijeme službe u Oružanim
snagama a koje su izravna posljedica obavljanja službe,

– zbog bolesti koja je nastala prije stupanja u Oružane snage, a tijekom
službe je došlo do njezina pogoršanja i zbog koje su otpušteni iz Oružanih
snaga.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka imaju pravo na zdravstvenu zaštitu nakon
otpusta iz Oružanih snaga:

– ako prijave ozljedu ili bolest zdravstvenoj komisiji Ministarstva
obrane (u nastavku teksta: zdravstvena komisija),

– ako zdravstvena komisija utvrdi da je ozljeda ili bolest nastala
tijekom službe u Oružanim snagama kao neposredna posljedica službe u Oružanim
snagama.

Ministar obrane uredit će način, postupak i ovlasti u postupku
ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu osoba iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 45.

Ocjenu zdravstvene sposobnosti za prijam u službu, prestanak službe i
ostala stanja u službi utvrđuju zdravstvene komisije.

 Zdravstvene komisije imaju 5
članova i sastavljene su od doktora medicine ili specijalista određene grane
zdravstvene struke i psihologa te diplomiranih pravnika.

Ministar obrane donosi odluku o osnivanju i djelokrugu rada zdravstvenih
komisija iz stavka 2. ovoga članka.

Kada zdravstvena komisija utvrđuje je li ozljeda ili bolest osoba iz
članka 44. stavka 1. ovoga Zakona nastala za vrijeme službe u Oružanim snagama
ili je neposredna posljedica obavljanja službe, u sastav zdravstvene komisije
osim osoba iz stavka 2. ovoga članka ulaze i doktor medicine i psiholog koje
odredi ministar zdravstva.

Ministar obrane donosi pravilnik o mjerilima za ocjenu zdravstvene
sposobnosti za službu, o zdravstvenim pregledima i psihološkim ispitivanjima
radi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti te o periodičkim zdravstvenim pregledima
i psihološkim ispitivanjima radi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti.
Periodički zdravstveni pregledi i psihološka ispitivanja provodit će se u
razdobljima od 2 do 5 godina.

Zdravstveni pregledi i psihološka ispitivanja potrebna za donošenje
ocjene zdravstvene sposobnosti provode se u Ministarstvu obrane ili u
zdravstvenim ustanovama.

Članak 46.

Ocjena zdravstvene sposobnosti djelatne vojne osobe, službenika i
namještenika donosi se na:

– zahtjev djelatne vojne osobe, službenika i namještenika,

– zahtjev nadređenog zapovjednika samostalne bojne, njemu ravne ili više
razine,

– prijedlog izabranog doktora medicine primarne zdravstvene zaštite.

Zapovjednik na dužnosti zapovjednika samostalne bojne, njemu ravne ili
više razine obvezan je tražiti da se djelatnu vojnu osobu, službenika i
namještenika uputi na ocjenu zdravstvene sposobnosti ako se djelatna vojna
osoba, službenik ili namještenik nalazi na liječenju, odnosno bolovanju
neprekidno 6 mjeseci, odnosno s prekidima 12 mjeseci u posljednje dvije godine.

**2. Socijalna skrb**

Članak 47.

Kadet kojeg se zbog zdravstvene nesposobnosti za djelatnu vojnu službu
zbog ozljede ili bolesti nastale u izravnoj svezi sa školovanjem otpusti sa
školovanja ima pravo na novčanu pomoć za nastavak školovanja u drugoj školi
istog stupnja.

Ministar obrane propisuje postupak ostvarivanja prava na novčanu pomoć i
visinu novčane pomoći iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 48.

Obitelji pripadnika Oružanih snaga koji pogine ili umre pripada naknada
pogrebnih troškova.

Pod troškovima iz stavka 1. ovoga članka smatraju se:

– troškovi lijesa i prijevoza posmrtnih ostataka do mjesta pogreba,

– putni troškovi za dva pratitelja,

– troškovi grobnog mjesta ako ga obitelj nema,

– troškovi kremiranja,

– ostali troškovi uobičajeni u mjestu u kojem se obavlja pogreb.

Članovima obitelji pripadnika Oružanih snaga u smislu odredaba ovoga
Zakona smatraju se: bračni drug, odnosno izvan­bračni drug, djeca, roditelji,
maćeha, očuh, posvojitelj i pos­voj­čad.

Prvenstvo u ostvarivanju prava osoba iz stavka 3. ovoga članka utvrđuje
se prema propisima o nasljeđivanju. Članovi obitelji iz istoga nasljednog reda
ostvaruju pravo prema među­sobnom sporazumu.

Članak 49.

Pravo na jednokratnu novčanu pomoć ostvaruje pripadnik Oružanih snaga
koji u miru u obavljanju službe ili u svezi sa službom bez svoje krivnje
zadobije ranu ili ozljedu.

Ako osoba iz stavka 1. ovoga članka pogine ili umre od zadobivene rane
ili ozljede, jednokratna novčana pomoć pripada njezinoj obitelji.

Ministar obrane utvrđuje iznos, uvjete i postupak za ostvarivanje prava
na jednokratnu novčanu pomoć.

Članak 50.

Djelatne vojne osobe, službenici i namještenici kolektivno se
osiguravaju od posljedica nesretnog slučaja za vrijeme obavljanja službe.

O uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz stavka 1. ovoga članka
ministar obrane donosi poseban propis.

Za pripadnike Oružanih snaga uplaćuje se dodatni doprinos za slučaj
ozljede na radu i profesionalne bolesti u skladu s propisima o zdravstvenom
osiguranju.

Članak 51.

Bračni drug pripadnika Oružanih snaga koji je poginuo ili umro od rane,
ozljede ili bolesti zadobivenih u svezi sa službom, a koji nema uvjeta za
obiteljsku mirovinu, može na osobni zahtjev biti upućen na osposobljavanje radi
stjecanja IV. stupnja stručne spreme ako u trenutku smrti nije imao nikakvu
stručnu spremu niti je bio u radnom odnosu.

Osposobljavanje iz stavka 1. ovoga članka može trajati najdulje 4
godine.

Zahtjev za osposobljavanje iz stavka 1. ovoga članka može se podnijeti u
roku od 2 godine od dana smrti pripadnika Oružanih snaga.

Za vrijeme osposobljavanja bračni drug pripadnika Oružanih snaga iz
stavka 1. ovoga članka ima pravo na mjesečnu novčanu naknadu u iznosu koji
odredi ministar obrane.

Mjesečna novčana naknada isplaćuje se iz državnog proračuna.

Odredbe stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka odgovarajuće se primjenjuju
i na djelatne vojne osobe, službenike i namještenike kod kojih nastupi
invaliditet tijekom obavljanja službe zbog kojeg nisu u mogućnosti obavljati
dotadašnje poslove.

V. ODGOVORNOST VOJNIH OSOBA, SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

A. KAZNENA ODGOVORNOST

Članak 52.

Pripadnici Oružanih snaga odgovaraju za kaznena djela po odredbama
Kaznenog zakona i drugih zakona.

Kaznena odgovornost ne isključuje stegovnu odgovornost ako djelo koje je
predmet kaznenog postupka predstavlja i kršenje vojne stege.

Stegovni postupak vodi se bez obzira na tijek kaznenog postupka.

Članak 53.

Ovlaštene službene osobe Vojne policije provode operativnu i
kriminalističku obradu nad pripadnicima Oružanih snaga za koje postoje osnove
sumnje da su u službi ili u svezi sa službom izvršili kazneno djelo za koje se
goni po službenoj dužnosti.

Pri obavljanju poslova iz stavka 1. ovoga članka ovlaštene službene
osobe Vojne policije u postupanju prema pripadnicima Oružanih snaga imaju
obveze i ovlasti prema Zakonu o kaznenom postupku.

B. PREKRŠAJNA ODGOVORNOST

Članak 54.

Pripadnici Oružanih snaga odgovaraju za prekršaje prema općim propisima
o prekršajima.

C. STEGOVNA ODGOVORNOST

**1. Općenito o stegovnoj odgovornosti**

Članak 55.

Vojna je stega točno, potpuno i pravodobno obavljanje poslova i zadaća u
Oružanim snagama u skladu s ovim Zakonom, pravilnikom iz članka 30. stavka 1.
podstavka 1. ovoga Zakona, drugim propisima, pojedinačnim aktima i zapovijedima
nadređenih osoba, te poštovanje načela ponašanja u vojnoj službi i izvan nje.

Pripadnika Oružanih snaga ne može se smatrati stegovno odgovornim za
djelo koje prije nego što je počinjeno nije propisom bilo određeno kao kršenje
vojne stege niti mu može biti izrečena stegovna sankcija koja prije nego što je
djelo počinjeno nije propisom predviđena kao stegovna mjera, odnosno stegovna
kazna.

**2. Pojam i vrste kršenja vojne stege**

Članak 56.

Kršenjem vojne stege smatra se svako ponašanje suprotno odredbi članka
55. stavka 1. ovoga Zakona.

Kršenje vojne stege može biti lakše i teže.

Teže kršenje vojne stege predstavlja stegovni prijestup. Lakše kršenje
vojne stege predstavlja stegovnu pogrešku. Stegovni prijestupi i stegovne
pogreške utvrđene su u odredbama ovoga Zakona.

2.1. Stegovna pogreška i stegovni prijestup

Članak 57.

Stegovne pogreške su:

– nepravodobno ili nepotpuno
izvršenje zapovijedi, odluka i naloga nadređenoga,

– učestalo kašnjenje u službu
ili na dužnost ili raniji odlasci s dužnosti ili iz službe,

– neopravdani izostanak iz
službe ili s dužnosti u trajanju od jednog dana,

– neobavješćivanje nadređenog
o spriječenosti dolaska u službu ili na dužnost u roku od 24 sata,

– povreda propisa o nošenju
vojne odore, vojničkom izgledu i osobnoj higijeni,

– neuljudan odnos prema
suradnicima, podređenima i nadređenima,

– povreda propisa o
pozdravljanju, obraćanju, predstavljanju i javljanju,

– drugo postupanje suprotno
propisima iz područja obrane kojim se ne nanosi šteta imovini Republike
Hrvatske.

Članak 58.

Stegovni prijestupi su:

– neizvršenje ili odbijanje
izvršenja zapovijedi, odluka ili naloga nadređenoga,

– samovoljno napuštanje
postrojbe ili ustanove,

– samovolja u obavljanju
službe ili dužnosti,

– nesavjesno ili nemarno
obavljanje službe,

– zloporaba položaja ili
prekoračenje službenih ovlasti,

– povreda propisa o
stražarskoj službi,

– nanošenje štete vojnoj
imovini ili drugoj imovini u svezi s obavljanjem službe,

– povreda propisa o čuvanju
tajnih podataka obrane,

– neopravdani izostanak iz
službe ili s dužnosti u trajanju od 2 do 5 dana,

– krivotvorenje izvješća ili
podnošenje lažnih izvješća,

– krivotvorenje, uništenje
ili prikrivanje službenih isprava, službenih knjiga ili predmeta,

– nepoduzimanje propisanih,
zapovjeđenih ili drugih mjera potrebnih za očuvanje života i zdravlja ljudi te
ispravnosti tehnike i objekata,

– neudovoljavanje i
nepostupanje u skladu sa zahtjevom vojnostegovnog tužiteljstva ili
vojnostegovnog suda,

– postupak kojim se vrijeđa
dostojanstvo podređenih, mlađih, po spolu, po vjeri i po naciji, a osobito
seksualno zlostavljanje ili uznemiravanje, odnosno postupak kojim se krše prava
koja im po propisima pripadaju,

– nedolično ponašanje koje
nanosi štetu ugledu Ministarstvu obrane i Oružanih snaga,

– prikrivanje ili
neprijavljivanje počinitelja stegovnih prijestupa i stegovnih pogrešaka,

– obavljanje djelatnosti koja
je u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona ili bez prethodnog odobrenja ministra
obrane,

– povreda propisa o
političkom djelovanju i sindikalnom organiziranju u Oružanim snagama,

– ponavljanje stegovnih
pogrešaka (dvije ili više stegovnih pogrešaka u godini),

– izvršenje kaznenog djela za
koje se pokreće postupak po službenoj dužnosti, odnosno postojanje osnovane
sumnje da je izvršeno takvo djelo,

– drugo postupanje suprotno
propisima iz područja obrane kojim se nanosi šteta imovini Republike Hrvatske.

*3. Osobe koje mogu biti odgovorne za kršenje
vojne stege*

Članak 59.

Za kršenje vojne stege odgovaraju pripadnici Oružanih snaga dok su u
službi u Oružanim snagama.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ako je stegovni postupak pokrenut
za vrijeme trajanja službe, djelatni časnici i dočasnici odgovaraju za stegovne
prijestupe počinjene tijekom službe u Oružanim snagama i nakon prestanka
službe.

Pripadnici Oružanih snaga koji u tijeku obavljanja službe ili izvan nje
prekrše vojnu stegu podliježu stegovnoj odgovornosti ako su prekršili vojnu
stegu s namjerom ili iz nehaja.

*4. Stegovne sankcije*

*4. 1. Općenito o stegovnim sankcijama*

Članak 60.

Za kršenje vojne stege počiniteljima se izriču stegovne sankcije:
stegovne mjere i stegovne kazne.

Za stegovne pogreške izriču se stegovne mjere, a za stegovne prijestupe
stegovne kazne.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, za stegovne prijestupe
ročnika, kadeta i pričuvnih vojnika vojnostegovno vijeće izriče stegovne mjere
propisane odredbama ovoga Zakona.

Za jedno ili više kršenja vojne stege o kojima se istodobno odlučuje
izriče se samo jedna stegovna mjera ili jedna stegovna kazna.

Članak 61.

Pri odabiru vrste i mjerestegovne sankcije uzima se u obzir:
vrsta kršenja vojne stege, posljedice kršenja vojne stege, stupanj krivnje
osobe protiv koje se vodi postupak, pobude iz kojih je prekršena vojna stega,
okolnosti u kojima je prekršena vojna stega, dotadašnji rad i ponašanje osobe
protiv koje se vodi postupak, narav njezina posla, njezin odnos prema
oštećeniku i naknadi štete prouzročene kršenjem vojne stege, te druge olakotne
i otegotne okolnosti.

Članak 62.

Načelnik Glavnog stožera najmanje jednom godišnje predlaže ministru
obrane donošenje obvezujućih uputa za sudove i tužiteljstva poradi utvrđivanja
jedinstvene stegovne politike u provođenju vojnostegovnih postupaka.

Članak 63.

Pri odlučivanju o odgovornosti za kazneno djelo protiv Oružanih snaga o
kojemu se prema odredbama Kaznenog zakona može odlučivati u vojnostegovnom
postupku, vojnostegovni sud može okrivljeniku izreći odgovarajuću stegovnu
sankciju.

*4.2. Stegovne mjere*

Članak 64.

Stegovne mjere su:

– opomena,

– ukor,

– prekoredna služba u
trajanju do tri smjene,

– zabrana izlaska iz vojarne
u trajanju do 10 dana,

– smanjenje plaće od 5% do
20% u trajanju od 1 do 3 mjeseca,

– vojnički pritvor u trajanju
do 15 dana.

Stegovna mjera iz stavka 1.
podstavka 3. ovoga članka može se izreći samo ročnicima, kadetima i
pričuvnicima.

Stegovne mjere iz stavka 1.
podstavka 4. i 6. ovoga članka mogu se izreći samo ročnicima, kadetima,
pričuvnim i djelatnim vojnicima.

Stegovna mjera iz stavka 1.
podstavka 5.ovoga članka ne može se izreći ročnicima, kadetima i
pričuvnicima.

Stegovnu mjeru iz stavka 1.
podstavka 6. ovoga članka može izreći samo vojnostegovno vijeće.

*4.3. Stegovne kazne*

Članak 65.

Stegovne kazne su:

– zaustavljanje u napredovanju u službi i promaknuću u trajanju od 1 do
4 godine,

– smanjenje plaće od 21% do 33% u trajanju od 4 do 12 mjeseci,

– vojnički pritvor u trajanju do 30 dana,

– prevođenje čina u neposredno niži čin,

– oduzimanje čina,

– smjenjivanje s dužnosti uz raspored na ustrojbeno mjesto neposredno
nižeg čina u trajanju od 1 do 3 godine,

– smjenjivanje sa zapovjedne odnosno voditeljske dužnosti uz zabranu
imenovanja na takvu dužnost u trajanju od 1 do 5 godina,

– prestanak djelatne službe.

Članak 66.

Stegovna kazna zaustavljanja u napredovanju u službi i promaknuću može
se izreći samo djelatnim vojnim osobama, pričuvnim časnicima i dočasnicima.

Stegovna kazna smanjenja plaće može se izreći samo djelatnim vojnim
osobama, službenicima i namještenicima.

Stegovna kazna vojničkog pritvora može se izreći samo djelatnim
vojnicima.

Stegovne kazne prevođenja u neposredno niži čin i oduzimanja činamogu
se izreći samo vojnim osobama.

Stegovna kazna smjenjivanja s dužnosti uz raspored na ustrojbeno mjesto
neposredno nižeg čina u trajanju od 1 do 3 godine može se izreći svim
pripadnicima Oružanih snaga. Časnika se ne može rasporediti na ustrojbeno
mjesto dočasnika, a dočasnika na ustrojbeno mjesto vojnika.

Stegovna mjera smjenjivanja sa zapovjedne, odnosno voditeljske dužnosti
uz zabranu imenovanja na takvu dužnost u trajanju od 1 do 5 godina može se
izreći svim pripadnicima Oružanih snaga raspoređenima na zapovjedne odnosno
voditeljske dužnosti.

Stegovna kazna prestanka službe može se izreći djelatnim vojnim osobama,
službenicima i namještenicima.

*5. Zastara*

*5.1. Zastara pokretanja i
vođenja **s**tegovnog postupka*

Članak 67.

Pokretanje stegovnog postupka zbog stegovne pogreške zastarijeva nakon proteka
3 mjeseca od dana kad je nadređena osoba postavljena na dužnost zapovjednika
satnije, njoj ravne ili više razine saznala za izvršenu povredu i počinitelja,
ali najkasnije u roku od 6 mjeseci od dana izvršenja povrede, a postupak se
mora završiti u roku od 6 mjeseci od dana pokretanja.

Pokretanje stegovnog postupka zbog stegovnog prijestupa zastarijeva
nakon proteka 12 mjeseci od dana kad je nadređena osoba postavljena na dužnost
zapovjednika brigade, njoj ravne ili više razine saznala za stegovni prijestup,
ali najkasnije u roku od 2 godine od izvršenog prijestupa, a postupak se mora
završiti u roku od 2 godine od dana pokretanja.

Zastara pokretanja i vođenja
stegovnog postupka zbog stegovnog prijestupa koji ima obilježja kaznenog djela
za koje se postupak vodi po službenoj dužnosti te je u povodu istoga kaznenog
djela u tijeku postupak pred nadležnim državnim odvjetništvom ili sudom ili je
kazneni postupak već okončan pravomoćnom osuđujućom presudom, nastupa istodobno
kad i zastara progona zbog kaznenog djela.

*5.2. Zastara izvršenja stegovne sankcije*

Članak 68.

Zastara izvršenja stegovne
kazne nastupa nakon proteka 3 mjeseca od dana kad je odluka o stegovnoj kazni
postala konačna, a zastara izvršenja stegovne mjere nakon proteka 2 mjeseca od
dana kad je stegovna mjera postala konačna.

 Iznimno od odredbe iz stavka 1. ovoga članka, zastara izvršenja
stegovne kazne prestanka službe nastupa nakon proteka 6 mjeseci od dana kad je
odluka o kazni postala konačna.

Zastara izvršenja stegovne
kazne prekida se svakom radnjom usmjerenom na izvršenje kazne.

Zastara izvršenja stegovne
kazne nastupa u svakome slučaju kada protekne dvaput onoliko vremena koliko je
propisano u stavku 1. i 2. ovoga članka.

*6. Stegovni postupak*

Članak 69.

Stegovni postupak provodi se
u skladu s odredbama ovoga Zakona i pravilnika iz članka 30. stavka 1.
podstavka 4. ovoga Zakona.

 Stegovni postupak zbog stegovne pogreške pokreće se donošenjem
rješenja nadređene osobe na dužnosti zapovjednika satnije, njoj ravne ili više
razine, a zbog stegovnog prijestupa podnošenjem stegovne prijave nadređene
osobe na dužnosti zapovjednika brigade, njoj ravne ili više razine
vojnostegovnom tužiteljstvu.

Stegovnu prijavu za stegovni
prijestup mogu podnijeti i osobe koje nisu navedene u stavku 2. ovoga članka
preko Vojne policije.

Vojnostegovni tužitelj može i
samoinicijativno pokrenuti stegovni postupak.

U slučajevima iz stavka 4.
ovoga članka stegovni postupak smatra se pokrenutim danom podnošenja optužnog
prijedloga.

Članak 70.

O stegovnoj odgovornosti osobe
protiv koje se vodi stegovni postupak odlučuje:

– za stegovne pogreške -
nadređena osoba na dužnosti zapovjednika satnije, načelnika službe ili njima
ravnih ili viših ustrojstvenih cjelina, odnosno vojnostegovno vijeće,

– za stegovne prijestupe
ročnika, kadeta i pričuvnih vojnika dok su u vojnoj službi - vojnostegovno
vijeće,

– za stegovne prijestupe
ostalih vojnih osoba, službenika i namještenika - vojnostegovni sudovi.

U postupku utvrđivanja
stegovne odgovornosti ovlaštena osoba i vojnostegovno vijeće odlučuju
rješenjem, a vojnostegovni sud rješenjem i presudom.

Protiv rješenja iz stavka 2.
ovoga članka dopuštena je žalba u roku od 3 dana od dana primitka, a protiv
presude u roku od 8 dana od dana primitka.

Protiv odluka Višega vojnostegovnog suda može se pokrenuti upravni spor
pred Upravnim sudom Republike Hrvatske.

O žalbama za izrečene mjere
opomene i ukora odlučuje osoba koja je nadređena osobi koja je izrekla stegovnu
mjeru, a o ostalim žalbama nadležni vojnostegovni sud.

Članak 71.

Osoba protiv koje se vodi
postupak pred vojnostegovnim sudom ima pravo braniti se sama ili uz stručnu
pomoć branitelja.

*7. Vojnostegovna vijeća*

Članak 72.

Vojnostegovna vijeća osnivaju
se u Oružanim snagama zbog raspravljanja i odlučivanja o stegovnim pogreškama
vojnih osoba, službenika i namještenika te o stegovnim prijestupima ročnika,
kadeta i pričuvnih vojnika.

Vojnostegovna vijeća sastoje
se od triju članova od kojih je jedan predsjednik vijeća.

Članove vojnostegovnog vijeća
imenuje svojom zapovijedi osoba na ustrojbenom mjestu razine zapovjednika
brigade, njemu ravne ili više razine.

*8. Vojnostegovni sudovi i tužiteljstva*

*8.1. Općenito o vojnostegovnim sudovima*

Članak 73.

Vojnostegovni sudovi su
ustrojstvene cjeline Ministarstva obrane koje samostalno odlučuju o stegovnim
prijestupima pripadnika Oružanih snaga, osim o stegovnim prijestupima ročnika,
kadeta i pričuvnih vojnika.

Vojnostegovni su sudovi za
svoj rad odgovorni ministru obrane, odnosno osobi koju on ovlasti.

Članak 74

U Ministarstvu obrane
osnivaju se prvostupanjski vojnostegovni sudovi i Viši vojnostegovni sud.

Sjedišta vojnostegovnih
sudova određuju se ustrojem Ministarstva obrane.

*8.2. Općenito o vojnostegovnim tužiteljstvima*

Članak 75.

Vojnostegovna tužiteljstva su
ustrojstvene cjeline Ministarstva obrane koje samostalno i na temelju prijave
nadležnih osoba progone počinitelje stegovnih prijestupa, a za svoj su rad
odgovorna ministru obrane, odnosno osobi koju on ovlasti.

U Ministarstvu obrane
osnivaju se prvostupanjska vojnostegovna tužiteljstva i Više vojnostegovno
tužiteljstvo.

Sjedišta vojnostegovnih
tužiteljstava određuju se ustrojem Ministarstva obrane.

*8.3. Stvarna nadležnost vojnostegovnih sudova i tužiteljstava*

Članak 76.

Prvostupanjski vojnostegovni sudovi stvarno su nadležni da:

– sude u prvom stupnju djelatnim vojnim osobama, pričuvnim časnicima i
pričuvnim dočasnicima, te službenicima i namještenicima za počinjene stegovne
prijestupe,

– odlučuju o žalbama protiv rješenja vojnostegovnih vijeća o izricanju
stegovnih mjera,

– odlučuju o žalbama protiv
rješenja o udaljenju iz službe,

– sude u prvom stupnju za
kaznena djela o kojima se prema odredbama Kaznenog zakona može odlučiti u
stegovnom postupku,

– odlučuju o prijedlogu za
obnovu postupka,

– izdaju potvrde o
vojnostegovnoj kažnjavanosti za stegovne prijestupe.

 Viši vojnostegovni sud stvarno je nadležan da:

– odlučuje o žalbama protiv
odluka prvostupanjskih vojnostegovnih sudova,

– odlučuje o prijenosu i
sukobu nadležnosti između vojnostegovnih sudova,

– prati i usklađuje sudsku
praksu,

– daje obvezne naputke i
smjernice za rad prvostupanjskih vojnostegovnih sudova.

Članak 77.

Vojnostegovni tužitelji
stvarno su nadležni da:

– progone počinitelje
stegovnih prijestupa kada za to postoje uvjeti,

– podnose optužne prijedloge,

– zastupaju optužbu pred
vojnostegovnim sudom,

– donose rješenja o odbačaju
vojnostegovnih prijava,

– provode i druge radnje u
postupku u skladu s posebnim propisima.

Viši vojnostegovni tužitelj
stvarno je nadležan da:

– zastupa optužbu pred Višim
vojnostegovnim sudom,

– iz opravdanih razloga
preuzme stegovni progon u pojedinom predmetu od vojnostegovnog tužitelja ili da
stegovni progon povjeri njegovu zamjeniku ili drugom vojnostegovnom tužitelju,

– odlučuje o prijenosu i
sukobu nadležnosti između vojnostegovnih tužiteljstava,

– daje obvezatne naputke i
smjernice za rad vojnostegovnim tužiteljima kada je to potrebno radi
jedinstvene primjene zakona i drugih propisa,

– daje naloge i upute
vojnostegovnim tužiteljima za rješavanje pojedinih predmeta,

– odlučuje o žalbama protiv
rješenja o odbačaju vojnostegovnih prijava prvostupanjskih vojnostegovnih
tužitelja,

– prati i usklađuje praksu
vojnostegovnih tužitelja u postupanju.

*8.4. Mjesna nadležnost vojnostegovnih sudova i tužiteljstava*

Članak 78.

Ministar obrane donosi odluku u kojoj utvrđuje mjesnu nadležnost
vojnostegovnih sudova i tužiteljstava.

*8.5. Sastav i poslovanje vojnostegovnih sudova i tužiteljstava*

Članak 79.

Vojnostegovni sudovi sastoje se od predsjednika suda, određenog broja
sudacaod kojih je jedan i zamjenik predsjednika te sudaca porotnika.

Vojnostegovna tužiteljstva sastoje se od tužitelja i određenog broja
njegovih zamjenika.

Članak 80.

Uredsko poslovanje vojnostegovnih sudova i vojnostegovnih tužiteljstava
uređuje se poslovnikom o radu vojnostegovnih sudo­va i poslovnikom o radu
vojnostegovnih tužiteljstava.

Poslovnike o radu vojnostegovnih sudova i tužiteljstava donijet će
ministar obrane na prijedlog predsjednika Višega vojnostegovnog suda i Višega
vojnostegovnog tužitelja u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

*8.6. Sastav vijeća*

Članak 81.

Prvostupanjski vojnostegovni sudovi sude u vijeću od 3 suca od kojih
jedan profesionalno obnaša dužnost.

Viši Vojnostegovni sud sudi u vijeću od 3 suca koji profesionalno
obnašaju dužnost.

Iznimno od stavka 1. i 2. ovoga članka, kad se sudi generalima, odnosno
admiralima vojnostegovni sud sudi u vijeću od 5 sudaca od kojih 3 suca
profesionalno obnašaju dužnost, a najmanje jedan sudac od 5 sudaca ima osobni
čin generala, odnosno admirala.

U postupcima u povodu žalbe protiv rješenja o izrečenoj stegovnoj mjeri
ižalbe protiv rješenja o udaljenju iz službe odlučuje sudac pojedinac.

*8.7. Imenovanje i
razrješenje vojnostegovnih sudaca i tužitelja, te svečana prisega*

Članak 82.

Predsjednike vojnostegovnih sudova, vojnostegovne suce, vojnostegovne
tužitelje i njihove zamjenike imenuje i razrješuje ministar obrane u skladu s
ovim Zakonom, iz reda časnika pravne struke s položenim pravosudnim ispitom.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka koje nemaju položen pravosudni ispit dužne
su ga položiti u roku od 2 godine od dana imenovanja.

Predsjednici vojnostegovnih sudova, vojnostegovni suci, vojnostegovni
tužitelji i njihovi zamjenici profesionalno obnašaju dužnost.

Članak 83.

Predsjednici vojnostegovnih sudova, vojnostegovni suci i suci porotnici
te vojnostegovni tužitelji i njihovi zamjenici prije stupanja na dužnost daju
svečanu prisegu pred ministrom obrane i načelnikom Glavnog stožera.

Tekst svečane prisege glasi: »Prisežem svojom čašću da ću svoju dužnost
obnašati savjesno i nepristrano pridržavajući se Ustava i zakona Republike
Hrvatske, dajući puni doprinos razvitku Oružanih snaga jačanjem vojne stege«.

*8.8. Nadzor nad poslovanjem vojnostegovnih sudova i tužiteljstava te
njihov ustroj*

Članak 84.

Ministar obrane ili osoba koju on ovlasti nadzire pravodobnost i
urednost obavljanja poslova i rada predsjednika Višega vojnostegovnog suda i
Višega vojnostegovnog tužitelja.

Predsjednik Višega vojnostegovnog suda nadzire pravodobnost i urednost
obavljanja poslova i rada predsjednika prvostupanjskih vojnostegovnih sudova, a
predsjednici prvostupanjskih sudova nadziru pravodobnost i urednost obavljanja
poslova i rada vojnostegovnih sudaca i sudaca porotnika.

Viši vojnostegovni tužitelj nadzire pravodobnost i urednost obavljanja
poslova i rada vojnostegovnih tužitelja, a vojnostegovni tužitelji nadziru
pravodobnost i urednost obavljanja poslova i rada zamjenika vojnostegovnih
tužitelja.

U tijeku obavljanja nadzornih poslova iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka
može se obaviti i neposredan uvid u rad sudaca i tužitelja, ali se pri tome ne
smije utjecati na njihovu neovisnost i slobodu u donošenju odluka.

Članak 85.

Ustroj vojnostegovnih sudova i vojnostegovnih tužiteljstava uređuje se
pravilnikom o unutarnjem redu Ministarstva obrane.

D. MATERIJALNA ODGOVORNOST

Članak 86.

Za štetu koju pripadnik Oružanih snaga u službi i u svezi s obavljanjem
službe počini trećim osobama odgovara Republika Hrvatska.

Republika Hrvatska ima pravo od pripadnika Oružanih snaga tražiti povrat
iznosa isplaćenog trećim osobama u smislu stavka 1. ovoga članka samo ako je
pripadnik Oružanih snaga namjerno ili iz krajnje nepažnje počinio štetu.

Pod uvjetima iz stavka 2.
ovoga članka, Republika Hrvatska ima pravo od pripadnika Oružanih snaga tražiti
i naknadu budućih iznosa koje je ona dužna obročno isplaćivati na temelju
pravomoćne sudske odluke.

Za ostale štete počinjene u
svezi s obavljanjem službe Republika Hrvatska odgovara po općim propisima o
naknadi štete.

Članak 87.

O zahtjevu oštećenika da mu
Republika Hrvatska nadoknadi štetu odlučuje nadležni sud.

Prije nego što protiv
Republike Hrvatske podnese tužbu, oštećenik je obvezan podnijeti odštetni
zahtjev izvan spora Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske.

Ako odštetni zahtjev ne bude
u cijelosti usvojen ili se o njemu ne donese odluka u roku od 3 mjeseca od
njegova podnošenja, oštećenik može podnijeti tužbu nadležnom sudu.

U postupku obeštećenja izvan
spora može se sklopiti izvan sudska nagodba, koja je ovršna isprava.

Članak 88.

Pripadnici Oružanih snaga
dužni su nadoknaditi štetu koju u svezi s obavljanjem službe namjerno ili
krajnjom nepažnjom nanesu Republici Hrvatskoj.

Članak 89.

Postojanje štete, njezin
iznos i okolnosti u kojima je nastala utvrđuju povjerenstva sastavljena od
triju članova koje imenuje ministar obrane, odnosno osobe koje on ovlasti.

Povjerenstvo iz stavka 1.
ovoga članka donosi rješenje kojim utvrđuje postojanje štete, odgovornost
pripadnika Oružanih snaga, iznos naknade i način provedbe obveze naknade štete.

Prije donošenja rješenja povjerenstvo iz stavka 1. ovoga članka obvezno
je saslušati pripadnika Oružanih snaga, odnosno pribaviti od njega pisanu
izjavu.

Žalba protiv rješenja o naknadi štete podnosi se ministru obrane ili
osobi koju on ovlasti u roku od 15 dana od dana primitka rješenja.

Rješenje po žalbi o naknadi štete ovršna je isprava.

Ovrha iz stavka 5. ovoga članka provodi se sudskim putem ili uskratom od
plaće.

Ministar obrane posebnim propisom uređuje postupak utvrđivanja
odgovornosti za štetu i naknadu štete.

Članak 90.

Potraživanje naknade štete utvrđene rješenjem iz članka 89. stavka 5.
ovoga Zakona zastarijeva za deset godina.

Članak 91.

O naknadi štete počinjene kršenjem vojne stege na imovini Republike
Hrvatske dane na upravljanje Ministarstvu obrane odlučuje se u stegovnom postupku.

Ako se iznos štete ne može utvrditi do okončanja stegovnog postupka,
nadležno će tijelo odlučivati samo o stegovnoj odgovornosti, a o naknadi štete
odlučivat će se u postupku za naknadu štete prema odredbama ovoga Zakona.

Članak 92.

Pripadnika Oružanih snaga može se u cijelosti ili dijelom osloboditi
odgovornosti za nastalu ili prouzročenu štetu, odnosno može se obustaviti
postupak za naknadu štete ako je do nje došlo postupanjem po nalogu nadležnog
zapovjednika, pod uvjetom da ga je pripadnik Oružanih snaga prethodno pisanim
putem upozorio da će provedbom naloga nastati ili da bi mogla nastati šteta.

Pripadnika Oružanih snaga koji je odgovoran za štetu počinjenu krajnjom
nepažnjom može se iz opravdanih razloga djelomično ili u cijelosti osloboditi
obveze naknade štete.

Smatrat će se da postoje opravdani razlozi u smislu stavka 2. ovoga
članka ako je šteta nastala obavljanjem službe ili vježbe u Oružanim snagama,
zbog znatnih napora u obavljanju službe, smještaja stvari koji ne odgovara
propisanim uvjetima ili pod okolnostima kada je štetu bilo teško izbjeći.

U provođenju postupka iz stavka 1. i 2. ovoga članka donosi se
odgovarajuće rješenje.

Članak 93.

Visina naknade štete utvrđuje se prema cijeni uništene, oštećene ili
nestale imovine u vrijeme nastanka štete.

Na visinu utvrđene štete u skladu sa stavkom 1. ovoga članka teku
zakonske zatezne kamate od dana donošenja odluke o utvrđivanju odgovornosti za
štetu.

Članak 94.

Ako je štetu počinilo više pripadnika Oružanih snaga, svaki od njih
odgovara za dio štete koju je počinio ili prouzročio.

Ako se ne može utvrditi pojedinačni udio počinitelja štete, smatra ih se
jednako odgovornima i štetu nadoknađuju u jednakim dijelovima.

Ako štetu počini više pripadnika Oružanih snaga kaznenim djelom
počinjenim s namjerom, počinitelji solidarno odgovaraju za prouzročenu štetu.

Članak 95.

Računopolagatelji i rukovatelji sredstvima Oružanih snaga odgovorni su
za štetu na imovini koja im je povjerena na čuvanje, osim ako se dokaže da je
šteta nastala krivnjom treće osobe, ili je šteta nastala slučajem ili zbog više
sile.

Ministar obrane u skladu s propisima kojima se uređuje materijalno i
financijsko poslovanje propisuje koje se osobe u Oružanim snagama smatraju
računopolagateljima te njihova prava i dužnosti.

VI. RADNO VRIJEME, ODMORI I DOPUSTI

***1. Radno vrijeme***

Članak 96.

Raspored tjednog i dnevnoga
radnog vremena djelatnih vojnih osoba, službenika i namještenika uređuje
ministar obrane.

Iznimno od odredbe stavka 1.
ovoga članka, načelnik Glavnog stožera može urediti raspored tjednog i dnevnoga
radnog vremena, djelatnih vojnih osoba, službenika i namještenika u slučaju
prirodnih, tehničko-tehnoloških i ekoloških nesreća te vojnih vježbi.

Djelatnoj vojnoj osobi,
službeniku i namješteniku koji rade na ustrojbenim mjestima na kojima se služba
obavlja pod otegotnim uvjetima ili na poslovima u Oružanim snagama na kojima se
uz primjenu zaštitnih mjera nije moguće u potpunosti zaštiti od štetnih
utjecaja, radno vrijeme se skraćuje razmjerno štetnom utjecaju uvjeta rada na
njihovo zdravlje i sposobnost za službu.

Ministar obrane utvrđuje
ustrojbena mjesta i poslove te trajanje radnog vremena na mjestima i poslovima
na kojima se služba obavlja pod otegotnim uvjetima.

Članak 97.

Rad dulji od punoga radnog
vremena (u daljnjem tekstu: prekovremeni rad) djelatna vojna osoba, službenik i
namještenik obvezan je obavljati:

– kad su zapovjeđene mjere
pripravnosti,

– u slučaju uzbune u vojnoj
postrojbi,

– tijekom vojne vježbe,

– tijekom elementarnih
nepogoda i drugih opasnosti,

– tijekom dežurstva ili
slične dužnosti u zapovjedništvu, postrojbi ili ustanovi.

Na rad iz stavka 1. ovoga
članka ne primjenjuju se vremenska ograničenja propisana općim propisima.

Prekovremeni rad djelatna
vojna osoba, službenik i namještenik obvezni su obavljati i zbog drugih
neodgodivih poslova čije bi prekidanje dovelo do štetnih posljedica.

Rad iz stavka 3. ovoga članka
može trajati najdulje 30 radnih dana tijekom kalendarske godine.

Djelatnoj vojnoj osobi,
službeniku i namješteniku pripada povećana plaća za prekovremeni rad pod
uvjetima i u iznosu koji su uređeni općim propisima.

Pravo na povećanu plaću za
prekovremeni rad ne ostvaruje se ako je moguće organizirati preraspodjelu
radnog vremena te ako je dežurstvo kao poseban uvjet rada vezano za
kontinuirano obavljanje poslova i zadaća.

***2. Odmori i dopusti***

Članak 98.

Odredbe općih propisa o dnevnom i tjednom odmoru ne odnose se na osobu
koja je obvezna prekovremeno raditi u skladu s odredbom članka 97. ovoga
Zakona.

Članak 99.

Djelatna vojna osoba, službenik i namještenik imaju pravo na plaćeni
godišnji odmor.

Ministar obrane, načelnik Glavnog stožera ili osobe koje oni ovlaste
mogu zbog izvanrednih potreba obrane prekinuti ili odgoditi korištenje
godišnjeg odmora djelatnoj vojnoj osobi, službeniku i namješteniku ili im
naložiti da se u određenom vremenu ne udaljavaju iz mjesta boravka ako to
zahtijeva neodgodivo obavljanje određenog posla obrane - dok traju takvi
razlozi.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku ili namješteniku u slučaju prekida
ili odgode godišnjeg odmora pripada pravo na naknadu stvarnih troškova koje su
imali zbog prekida ili odgode godišnjeg odmora. O zahtjevu za naknadu stvaranih
troškova odlučuje osoba iz stavka 2. ovoga članka koja je donijela odluku o
prekidu ili odgodi.

Ministar obrane posebnim propisom uređuje uvjete i načine korištenja
godišnjeg odmora djelatnih vojnih osoba, službenika i namještenika.

Članak 100.

Odredbe općih propisa o dopustima odnose se na djelatne vojne osobe,
službenike i namještenike.

Ministar obrane posebno će propisati uvjete i način korištenja nagradnog
i izvanrednog dopusta ročnika i kadeta.

VII. STANJA U SLUŽBI

Članak 101.

Djelatna vojna osoba, službenik i namještenik može tijekom službe u
Oružanim snagama biti:

– na dužnosti,

– na školovanju,

– na liječenju odnosno
bolovanju - samo djelatna vojna osoba,

– na raspolaganju,

– u aktivnoj pričuvi - samo
djelatna vojna osoba,

– upućen u drugo tijelo
državne vlasti ili pravnu osobu po odluci ministra obrane,

– upućen u inozemstvo zbog
sudjelovanja u mirovnim operacijama i drugim aktivnostima,

– upućen u inozemstvo zbog
sudjelovanja u radu međuna­rodnih organizacija,

– upućen u inozemstvo kao
vojni izaslanik ili na druge vojno diplomatske dužnosti,

– udaljen iz službe.

Osoba iz stavka 1. podstavka
6. ovoga članka može biti na 4 godine upućena na dužnost u drugo tijelo državne
vlasti ili pravnu osobu ali najviše dva puta, s time da između dvaju upućivanja
mora proteći najmanje 2 godine.

Osoba iz stavka 1. podstavka 7. ovoga članka ostvaruje sva prava, osim
prava na plaću, u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Osoba iz stavka 1. podstavka 8. ovoga članka ostvaruje pravo na plaću i
druga prava na temelju ugovora o sudjelovanju u radu međunarodnih organizacija.

Osobe iz stavka 1. podstavka 7. i 8. ovoga članka mogu biti upućene u inozemstvo
najdulje 12 mjeseci. Zbog iznimne potrebe ili na osobni zahtjev rok od 12
mjeseci može se produljiti za 3 mjeseca.

Osoba iz stavka 1. podstvka 9. upućuje se u inozemstvo na vrijeme
određeno u skladu s odlukom o imenovanju na vojno diplomatsku dužnost.

Osobe iz stavka 1. podstavka 7., 8. i 9. ovoga članka mogu se ponovno
uputiti na dužnost u inozemstvo nakon što su najmanje 2 godine obnašale dužnost
u Oružanim snagama.

O stanju u službi djelatne vojne osobe, službenika i namještenika
nadležna osoba donosi odgovarajuće rješenje.

***1. Raspoređivanje na dužnost***

Članak 102.

U skladu s predviđenim
ustrojbenim mjestima djelatne vojne osobe, službenici i namještenici
raspoređuju se u zapovjedništva, postrojbe i ustanove Oružanih snaga te u
Ministarstvo obrane.

Ministar obrane može djelatnu
vojnu osobu iz Oružanih snaga rasporediti na poslove i zadaće u Ministarstvu
obrane uz prethodno pribavljeno mišljenje načelnika Glavnog stožera.

Članak 103.

Djelatnu vojnu osobu
raspoređuje se na odgovarajuće ustrojbeno mjesto:

– prema stručnoj spremi,

– prema činu,

– prema osobnoj vojnostručnoj
specijalnosti,

– prema posebnim
sposobnostima predviđenima za to ustrojbeno mjesto,

– prema postignutim
rezultatima.

Raspored na ustrojbeno mjesto
opće vojnostručne specijalnosti smatra se rasporedom prema osobnoj
vojnostručnoj specijalnosti.

Članak 104.

Određena ustrojbena mjesta
mogu se popunjavati djelatnim vojnim osobama, službenicima i namještenicima na
temelju rezultata internog natječaja. Izbor kandidata obavlja povjerenstvo Ministarstva
obrane koje imenuje čelnik ustrojstvene cjeline za koju je raspisan natječaj.

Ministar obrane na prijedlog
načelnika Glavnog stožera odlučuje o ustrojbenim mjestima koja se mogu
popunjavati preko internog natječaja te o načinu oglašivanja i imenovanja
članova povjerenstva iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 105.

Djelatna vojna osoba može
biti raspoređena na ustrojbeno mjesto u okviru drugog roda, odnosno struke, na
ustrojbeno mjesto druge vojno-stručne specijalnosti ili ustrojbeno mjesto
službenika ili namještenika istog stupnja stručne spreme:

– ako se ukine vojnu
postrojbu ili ustrojbeno mjesto na koje je bila raspoređena,

– ako je proglašena zdravstveno nesposobnom za obnašanje dužnosti na
dosadašnjem ustrojbenom mjestu ili drugom ustrojbenom mjestu u okviru roda,
odnosno struke kojoj pripada, ali postoji preostala sposobnost za službu,

– ako to sama zatraži,

– ako je to u interesu službe, što se u svakom pojedinačnom slučaju mora
posebno obrazložiti.

Osoba iz stavka 1. podstavka 4. ovoga članka zadržava prava prijašnjega
ustrojbenog mjesta ako je to za nju povoljnije, osim prava na dodatak, odnosno
naknadu vezanu za obnašanje prijašnje dužnosti.

Raspored iz stavka 1. ovoga
članka može trajati do 2 godine, odnosno do stjecanja uvjeta za mirovinu, ako
se pravo na mirovinu može ostvariti u roku od najviše 5 godina.

Članak 106.

Djelatna vojna osoba može
biti raspoređena na ustrojbeno mjesto izravno nižeg čina, ako je to u interesu
Oružanih snaga:

– zbog ukidanja ustrojbenog
mjesta,

– zbog premještaja na temelju
osobne zamolbe kada je razriješena dužnosti, a nema mogućnosti postavljenja na
ustrojbeno mjesto svog čina,

– kada se pojedina ustrojbena
mjesta ne mogu popuniti,

– kada je ocjenom zdravstvene
komisije predložena promjena ustrojbenog mjesta.

Interes Oružanih snaga iz
stavka 1. ovoga članka u svakom pojedinačnom slučaju mora se posebno
obrazložiti.

Osoba iz stavka 1. ovoga
članka koja je raspoređena na ustrojbeno mjesto izravno nižeg čina može uz
zadržavanje prava osobnog čina ostati na tom ustrojbenom mjestu najdulje 2
godine.

Članak 107.

Ustrojbeno mjesto čija je
popuna prijeko potrebna, a koje se ne može popuniti odgovarajućom djelatnom
vojnom osobom popunjava se:

– rasporedom djelatne vojne
osobe istog roda-struke nižeg čina,

– privremenim rasporedom
službenika ili namještenika odgovarajuće stručne spreme u trajanju do jedne
godine.

Službenici i namještenici
privremeno raspoređeni na ustrojbena mjesta djelatnih vojnih osoba za vrijeme
obavljanja dužnosti imaju sva prava i obveze kao i djelatne vojne osobe na tim
dužnostima.

Članak 108.

Čelnik ustrojstvene cjeline
ovlaštene za raspored djelatnih vojnih osoba obvezan je na kraju svake
kalendarske godine raščlaniti razloge zbog kojih osobe nisu raspoređene u
skladu sa člankom 103. ovoga Zakona.

Članak 109.

Djelatna vojna osoba može u
interesu Oružanih snaga biti raspoređena za obnašatelja dužnosti na ustrojbenom
mjestu višeg čina najdulje 2 godine.

Članak 110.

Djelatna vojna osoba može
biti određena da pored svoje dužnosti obnaša i dužnost drugoga, nepopunjenoga,
ustrojbenog mjesta ili ustrojbenog mjesta osobe koja je privremeno spriječena
obnašati dužnost zbog školovanja ili bolovanja.

Obnašanje druge dužnosti iz
stavka 1. ovoga članka može trajati najdulje godinu dana.

Ako obnaša drugu dužnost više
od 30 dana osoba iz stavka 1. ovoga članka ostvaruje pravo na novčanu naknadu u
iznosu koji odredi ministar obrane.

Članak 111.

Djelatna vojna osoba može
biti privremeno upućena u drugo zapovjedništvo, postrojbu, odnosno ustanovu
Oružanih snaga u istom ili drugom mjestu službe zbog zamjene odsutnog
zapovjednika ili zbog drugih potreba Oružanih snaga.

Za vrijeme zamjene osoba iz
stavka 1. ovoga članka ostvaruje prava prema ustrojbenom mjestu koje je za nju
povoljnije.

Zamjena iz stavka 1. ovoga
članka može trajati najdulje 12 mjeseci u razdoblju od 2 godine.

*2. Premještaj*

Članak 112.

Premještajem se u smislu
ovoga Zakona smatra raspored na ustrojbeno mjesto u drugom mjestu službe koje
je najmanje 50 km udaljeno od dotadašnjeg mjesta službe.

Premještaj djelatnih vojnih
osoba provodi se:

– zbog popune ustrojbenih
mjesta koja su ostala slobodna nakon upućivanja djelatnih vojnih osoba na
školovanje,

– zbog zdravstvenog stanja
djelatne vojne osobe ili člana njegove obitelji, na temelju nalaza zdravstvene
komisije,

– zbog neodgodivih interesa
službe u svezi s ustrojavanjem novih ili ukidanjem postojećih zapovjedništava,
postrojba i ustanova Oružanih snaga ili njihovih dijelova,

– zbog drugih važnih i
neodgodivih interesa službe.

Članak 113.

Tijekom obavljanja službe djelatna
vojna osoba može biti premještana zbog potreba službe najviše 4 puta, ne
uzimajući u obzir premještaj na temelju osobne zamolbe.

Članak 114.

Djelatnu vojnu osobu ne može
se premještati bez njezina pristanka ako će u roku od 5 godina udovoljiti uvjetima
za starosnu mirovinu ili je navršila 55 godina života, osim ako zbog
premještaja ili ukidanja zapovjedništva, postrojbe ili ustanove Oružanih snaga
nema slobodnoga ustrojbenog mjesta na koje bi mogla biti raspoređena, odnosno
imenovana.

Članak 115.

Djelatnu vojnu osobu može se
na temelju osobne zamolbe premjestiti ako je provela 6 godina u službi i 3
godine u mjestu iz kojeg traži premještaj.

Zamolba djelatne vojne osobe
za premještaj iz stavka 1. ovoga članka ili zbog preseljenja članova njezine
obitelji u drugo mjesto radi boljih mogućnosti liječenja ili klimatskih uvjeta
rješava se neovisno o uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, na temelju nalaza
zdravstvene komisije.

Članak 116.

Djelatnu vojnu osobu,
službenika ili namještenika nakon 4 godine raspoređuje se s ustrojbenog mjesta
na kojem se služba obavljala pod otegotnim uvjetima na drugo ustrojbeno mjesto.

Osobu iz stavka 1. ovoga članka može se rasporediti na drugo ustrojbeno
mjesto u mjestu službe, odnosno premjestiti izvan dotadašnjeg mjesta službe.

Djelatna vojna osoba, službenik ili namještenik na osobni zahtjev može
nakon isteka roka iz stavka 1. ovoga članka, ostati na dosadašnjem ustrojbenom
mjestu.

Članak 117.

Djelatni dočasnik i časnik može obnašati neprekidno zapovjednu dužnost
na istom ustrojbenom mjestu do razine zapovjednika brigade najdulje 4 godine.

 Iznimno, u interesu službe, dužnosti
iz stavka 1. ovoga članka mogu se obnašati i dulje od 4 godine, ali najdulje 6
godina, na prijedlog načelnika Glavnog stožera i uz suglasnost ministra obrane.

Članak 118.

Bračni drug djelatne vojne osobe, službenika i namještenika premještene
u interesu službe ili iz zdravstvenih razloga kojem prestane radni odnos zbog
premještaja bračnog druga, a u mjestu u koje je djelatna vojna osoba, službenika
i namještenika premještena nema mogućnosti zaposliti se na odgovarajućem radnom
mjestu, do stupanja u radni odnos zadržava pravo na mirovinsko osiguranje (u
nastavku teksta: produljeno osiguranje) u trajanju do 2 godine od dana
prestanka radnog odnosa.

Odgovarajućim mjestom u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se radno
mjesto iste vrste i stupnja stručne spreme koje je bračni drug imao prije
prestanka radnog odnosa.

Pravo na produljeno osiguranje bračnom drugu prestaje i prije isteka
roka iz stavka 1. ovoga članka:

– kada se zaposli,

– kada ostvari pravo na mirovinu,

– kada odbije zaposlenje na odgovarajućem radnom mjestu,

– kada bude osuđen(a) na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju duljem od 6
mjeseci.

Članak 119.

Sredstva za produljeno osiguranje iz članka 118. ovoga Zakona
osiguravaju se u državnom proračunu.

Članak 120.

Djelatna vojna osoba po odluci ministra obrane može biti raspoređena u
drugo tijelo državne vlasti ili pravnu osobu.

Osoba iz stavka 1. ovoga članka ima sva prava, obveze i odgovornosti kao
i ostali djelatnici u tim tijelima i pravnim osobama, ako ovim Zakonom nije
drukčije određeno.

Članak 121.

Raspoređivanje pričuvnog časnika i dočasnika na dužnost po ratnom
rasporedu provodi se u skladu s odredbama Zakona o obrani i odredbama članka
103. ovoga Zakona.

*3. Upućivanje na školovanje, odnosno znanstveno i stručno usavršavanje*

Članak 122.

Djelatnu vojnu osobu upućenu na školovanje, odnosno znanstveno i stručno
usavršavanje – specijalizaciju razrješava se dužnosti ako školovanje, odnosno
znanstveno i stručno usavršavanje-specijalizacija traje dulje od 6 mjeseci.

Djelatnu vojnu osobu upućenu na školovanje poradi prekvalifikacije
razrješava se dužnosti bez obzira na trajanje školovanja.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku i namješteniku vrijeme provedeno na
školovanju, odnosno usavršavanju – specijalizaciji računa se u vrijeme
provedeno u službi i oni zadržavaju sva prava osobnog čina koja su imali prije
upućivanja na školovanje, odnosno usavršavanje-specijalizaciju.

*4. Liječenje i bolovanje*

Članak 123.

Djelatnu vojnu osobu koja zbog bolesti ne može obnašati dužnost na svom
ustrojbenom mjestu razriješit će se dužnosti ako bolest traje dulje od 6
mjeseci ili ako liječnička komisija ocijeni da bi mogla trajati dulje od 6
mjeseci.

*5. Stavljanje na raspolaganje*

Članak 124.

Djelatna vojna osoba, službenik
i namještenik stavlja se na raspolaganje:

– ako nakon ukidanja
ustrojbenog mjesta ne može biti raspoređena, odnosno imenovana na drugo
ustrojbeno mjesto,

– ako je proglašena
zdravstveno nesposobnom za obavljanje poslova ustrojbenog mjesta na koje je
raspoređena, a ne može biti raspoređena, odnosno imenovana na drugo
odgovarajuće ustrojbeno mjesto.

 Osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu biti na raspolaganju 6
mjeseci od dana donošenja rješenja o stavljanju na raspolaganje.

Članak 125.

 Djelatna vojna osoba stavljena na raspolaganje zadržava prava
osobnog čina.

Službenik i namještenik
stavljen na raspolaganje zadržava prava svojega položaja i radnog mjesta prije
stavljanja na raspolaganje.

Protiv rješenja o stavljanju
na raspolaganje može se izjaviti žalba u roku od 8 dana od dana primitka
rješenja. O žalbi odlučuje ministar obrane ili osoba koju on ovlasti. Žalba
protiv rješenja o stavljanju na raspolaganje ne zadržava njegovu provedbu.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku
i namješteniku prestaje služba ako ne bude raspoređena, odnosno imenovana na dužnost
u roku od 6 mjeseci od dana donošenja rješenja o stavljanju na raspolaganje.

*6. Stavljanje u aktivnu pričuvu*

Članak 126.

Djelatna vojna osoba koja ne
ostvaruje uvjete za mirovinu, a u svome je radu postigla zadovoljavajuće
rezultate, može biti stavljena u aktivnu pričuvu ako u slučaju preustroja Oružanih
snaga ostane neraspoređena.

Osoba iz stavka 1. ovoga
članka može u stanju aktivne pričuve biti najdulje 5 godina.

Članak 127.

Osoba u aktivnoj pričuvi
ostvaruje pravo na 60% naknade plaće ostvarene u mjesecu koji prethodi mjesecu
u kojem je doneseno rješenje o stavljanju u aktivnu pričuvu te određena prava
iz radnog odnosa ako se ne zaposli.

Osoba u aktivnoj pričuvi mora uvijek biti spremna odazvati se obavljanju
poslova po pozivu nadležnog tijela.

Na žalbu protiv rješenja o stavljanju u aktivnu pričuvu primjenjuju se
odredbe ovoga Zakona o žalbi protiv rješenja o stavljanju na raspolaganje.

Ministar obrane propisat će uvjete pod kojima se djelatnu vojnu osobu može
staviti u aktivnu pričuvu te obveze osobe u aktivnoj pričuvi.

Iznimno, ako se osoba koja je u aktivnoj pričuvi zaposli, prava iz
radnog odnosa joj prestaju, ali Ministarstvom obrane može sklopiti ugovor na određeno
vrijeme do isteka roka iz članka 126. stavka 2. ovoga Zakona.

 Ugovorom iz stavka 5. ovoga
članka posebno se utvrđuje:

– način, vrijeme i mjesto javljanja na poziv nadležnog tijela,

– vremenski period sudjelovanja na vojnim vježbama,

– novčani iznos koji će osoba u aktivnoj pričuvi primati za izvršenje
ugovornih obveza.

*7. Udaljenje iz službe*

Članak 128.

Djelatnu vojnu osobu, službenika
i namještenika udaljuje se iz službe:

– kad je protiv njega
pokrenut istražni postupak i određen pritvor, s danom određivanja pritvora,

– dok se nalazi na izdržavanju
kazne zatvora u trajanju do 6 mjeseci, s danom početka izdržavanja kazne.

Članak 129.

Djelatna vojna osoba, službenik
i namještenik mogu biti udaljeni iz službe kad je pokrenut kazneni ili stegovni
postupak zbog stegovnog prijestupa, a povreda je takve naravi da bi ostanak u
službi dok traje kazneni ili stegovni postupak mogao štetiti interesima službe.

U slučaju da su dovedeni u
opasnost životi i zdravlje ljudi odnosno imovina veće vrijednosti, ministar obrane,
odnosno načelnik Glavnog stožera mogu rješenjem trenutačno udaljiti iz službe
odgovorne osobe u zapovjednom lancu do utvrđivanja konkretne pojedinačne
odgovornosti.

Protiv rješenja o udaljenju
iz službe iz stavka 2. ovoga članka nije dopuštena žalba.

Članak 130.

Rješenje o udaljenju iz službe
donosi nadređena osoba:

– na razini zapovjedništava,
postrojba i ustanova Oružanih snaga – časnik na dužnosti zapovjednika
samostalne bojne, njoj ravne ili više razine,

– na razini Ministarstva
obrane i Glavnog stožera - osoba na dužnosti načelnika službe, odnosno njoj
jednake ustrojstvene cjeline.

Nadređeni časnik obvezan je u
rješenju obrazložiti činjenice i okolnosti na temelju kojih je donio rješenje o
udaljenju iz službe.

Članak 131.

Protiv rješenja o udaljenju
iz službe dopuštena je žalba u roku od tri dana od dana primitka rješenja. O žalbi
odlučuje nad­ležni prvostupanjski vojnostegovni sud.

Žalba protiv rješenja o udaljenju iz službe ne zadržava njegovo
izvršenje.

Vojnostegovni sud dužan je
odlučiti o žalbi najkasnije u roku od 8 dana od dana primitka žalbe.

Odluka vojnostegovnog suda o žalbi
je konačna.

Članak 132.

Udaljenje iz službe djelatne
vojne osobe, službenika i namještenika može trajati samo dok postoje razlozi
zbog kojih je donijeto rješenje o udaljenju iz službe. Nakon prestanka razloga
za udaljenje iz službe djelatne vojne osobe, službenika, odnosno namještenika
nadležna osoba iz članka 130. stavka 1. ovoga Zakona koja je donijela rješenje
obvezna je pokrenuti postupak kojim će se riješiti status te osobe u službi.

Udaljenje iz službe može
trajati do okončanja kaznenog ili stegovnog postupka.

Članak 133.

Smatrat će se da djelatna
vojna osoba, službenik, odnosno namještenik nije ni bio udaljen iz službe:

– ako bude obustavljen
kazneni, odnosno stegovni postupak koji se vodio protiv njega,

– ako konačnom odlukom suda
bude oslobođen optužbe ili optužba bude odbijena ili odbačena,

– ako u postupku po
izvanrednim pravnim lijekovima bude oslobođen optužbe,

– ako mu u stegovnom postupku
pred vojnostegovnim sudom bude izrečena stegovna mjera.

U slučaju iz stavka 1. ovoga
članka, osobi koja se udaljuje iz službe pripadaju sva prava u svezi s
obavljanjem službe kao da je cijelo vrijeme bila na dužnosti.

Članak 134.

Djelatna vojna osoba, službenik,
odnosno namještenik za vrijeme udaljenja iz službe ostvaruje pravo na naknadu
plaće u iznosu od 60%, a ako uzdržava obitelj, u iznosu od 80% osnovne plaće
isplaćene u mjesecu koji je prethodio mjesecu udaljenja iz službe.

Vrijeme udaljenja iz službe
ne računa se u vrijeme za promaknuće u službi, osim ako se u odgovarajućem
postupku utvrdi da nije postojao razlog za udaljenje iz službe.

VIII. SLUŽBENO OCJENJIVANJE I PRIZNANJA

*1. Službeno ocjenjivanje vojnih osoba*

Članak 135.

Djelatne vojne osobe se službeno ocjenjuje za rad tijekom kalendarske
godine.

Rok za donošenje službenih ocjena je 28. veljače tekuće godine za
prethodnu godinu.

Ne ocjenjuje se djelatnu vojnu osobu koja je, bez obzira na razloge, u
razdoblju iz stavka 2. ovoga članka na dužnosti provela manje od 6 mjeseci.

Ministar obrane propisuje uvjete i postupak ocjenjivanja te način
preispitivanja i evidentiranja službenih ocjena.

Ocjenjivanje pričuvnika provodi se nakon svake vojne vježbe, odnosno
obavljene službe.

Ocjenjivanje ročnika provodi se u skladu s propisima o obuci i odgoju
ročnika.

Ocjenjivanje kadeta provodi
se u skladu s propisima koji se odnose na sustav izobrazbe.

Članak 136.

Ocjenjivanje djelatnih vojnih
osoba i pričuvnika provodi se u dvije razine neposredne nadređenosti.

U prvoj razini prvoocjenjivač
ocjenjuje:

– stručnost i usavršavanje,

– sposobnost vođenja,
zapovijedanja odnosno upravljanja, ljudske i vojničke osobine,

– odnos prema dužnosti i
vojnoj stezi,

– psihofizičke sposobnosti i
ukupne mogućnosti osobe.

U drugoj razini drugoocjenjivač
donosi zaključnu ocjenu ocjenjivačkog razdoblja i procjenu mogućnosti osobe.

U drugoj razini ne ocjenjuje
se djelatna vojna osoba kojoj je prvoocjenjivač ministar obrane, odnosno
načelnik Glavnog sto­žera.

Prvoocjenjivač je osoba
neposredno nadređena osobi koju ocjenjuje.

Drugoocjenjivač je osoba
neposredno nadređena prvoocje­njivaču.

Članak 137.

Ocjene su: »ne zadovoljava«,
»zadovoljava«, »dobar«, »isti­če se« i »osobito se ističe«.

Osobi ocijenjenoj ocjenom
»zadovoljava« produljit će se za godinu dana vrijeme za promaknuće koje treba
provesti u činu koji ima.

Osoba ocijenjena ocjenom
»dobar« ili »ističe se« nastavlja službu bez promjena.

Osobi ocijenjenoj ocjenom
»osobito se ističe« skratit će se za godinu dana vrijeme za promaknuće koje
treba provesti u činu koji ima ako za vrijeme provedeno u tome činu nije niti
jednom ocijenjena ocjenom manjom od ocjene »ističe se«.

Članak 138.

Djelatnim vojnim osobama službena
se ocjena uručuje uz potpis primitka.

Osoba nezadovoljna ocjenom može
podnijeti zahtjev za pre­is­pitivanje ocjene osobi nadređenoj drugoocjenjivaču
u roku od 15 dana od dana primitka ocjene.

U slučaju iz stavka 2. ovoga
članka osoba nadređena drugoocjenjivaču obvezna je zahtjev za preispitivanje
službene ocjene riješiti u roku od 30 dana te osnovati povjerenstvo od tri
člana koji imaju najmanje isti stupanj stručne spreme i stručno usmjerenje kao
i osoba iz stavka 1. ovoga članka, sa zadaćom da preispita osporavanu ocjenu.

Ocjena povjerenstva iz stavka
3. ovoga članka je konačna.

 *2. Priznanja*

Članak 139.

Priznanja u smislu odredaba ovoga Zakona su: vojne medalje, pohvale i
nagrade.

Priznanja se mogu dodjeljivati zapovjedništvima, postrojbama i
ustanovama Oružanih snaga, vojnim osobama te službenicima i namještenicima.

Članak 140.

Vrhovni zapovjednik propisuje uvjete i postupak dodjele, te vrste vojnih
medalja koje se mogu dodijeliti pripadnicima Oružanih snaga te ustrojbenim
jedinicama Ministarstva obrane i Oružanih snaga.

Ministar obrane propisuje vrste pohvala i nagrada, uvjete i postupak dodjele.

Članak 141.

Vojnu osobu pisano pohvaljuje i nagrađuje časnik na dužnosti
zapovjednika samostalne bojne, njoj ravne ili više razine.

Zapovjedništva, postrojbe i ustanove Oružanih snaga pisano pohvaljuje i
nagrađuje ministar obrane i načelnik Glavnog stožera, odnosno osobe koje oni
ovlaste.

Zapovjedništva, postrojbe i ustanove Oružanih snaga može pisano
pohvaliti i vrhovni zapovjednik.

Službenike i namještenike pisano pohvaljuje i nagrađuje ministar obrane
i načelnik Glavnog stožera, odnosno osobe koje oni ovlaste.

IX. PROMAKNUĆA, ODUZIMANJE I POVRAT ODUZETOG ČINA

A. PROMAKNUĆA VOJNIH OSOBA

*1. Opći uvjeti za promaknuće*

Članak 142.

Promaknuća u činove obavljaju se u skladu s godišnjim planom promaknuća,
broju i strukturi činova za promaknuće.

Ministar obrane na prijedlog načelnika Glavnog stožera donosi plan iz
stavka 1. ovoga članka na temelju potreba ustroja, mogućnosti proračuna i
drugih važnih okolnosti.

Vrhovni zapovjednik na prijedlog ministra obrane propisuje postupak i
način dodjele činova i promaknuća vojnih osoba u činove.

Članak 143.

Djelatnu vojnu osobu može se promaknuti u viši čin:

– ako je provela propisano vrijeme u određenom činu,

– ako je godinu dana provela na ustrojbenom mjestu višeg čina,

– ako u zadnje dvije godine nije kažnjena za kazneno djelo za koje se
goni po službenoj dužnosti bezuvjetnom kaznom zatvora i ako se protiv nje ne
vodi postupak za kazneno djelo po službenoj dužnosti,

– ako u zadnjoj godini nije kažnjena za stegovni prijestup, odnosno da
se protiv nje ne vodi stegovni postupak zbog stegovnog prijestupa,

– ako u vremenu propisanom za promaknuće nijednom nije ocijenjena
konačnom ocjenom »zadovoljava«,

– ako postoji nepopunjeno ustrojbeno mjesto odgovarajućeg čina.

Osim uvjeta iz stavka 1. ovoga članka, za promaknuće u činove viših
časnika, odnosno generala i admirala, djelatna vojna osoba treba znati najmanje
jedan strani jezik razine trećeg stupnja.

Djelatne vojne osobe koje nisu ocijenjene u skladu s odredbama ovoga
Zakona ne ispunjavanju uvjete za promaknuće.

Članak 144.

Djelatnoj vojnoj osobi koja ima znanstveni stupanj magistra, odnosno
doktora znanosti u okviru roda ili struke područja u kojem obavlja službu,
vrijeme provedeno u činu potrebno za promaknuće skraćuje se za godinu dana.

*2. Redovito promaknuće*

*2.1. Promaknuće dočasnika*

Članak 145.

Djelatni dočasnik može biti promaknut u viši čin kada osim uvjeta iz
članka 143. ovoga Zakona završi odgovarajući stupanj dočasničke izobrazbe,
odnosno ako je u proteklom ocjenjivačkom razdoblju bio ocijenjen službenim
ocjenama »ističe se« i »osobito se ističe« te u činu provede:

– skupnik                            –
3 godine,

– desetnik                           –
4 godine,

– narednik                          –
4 godine,

– nadnarednik                     –
4 godine,

– stožerni narednik  – 4 godine.

Dočasniku koji ima višu ili visoku stručnu spremu vrijeme provedeno u
činu potrebno za promaknuće skraćuje se za godinu dana.

*2.2. Promaknuće nižih časnika*

Članak 146.

Djelatni poručnik, odnosno poručnik korvete može biti promaknut u čin
natporučnika, odnosno poručnika fregate kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga
Zakona, ako ima visoku stručnu spremu i odgovarajuću časničku izobrazbu te u
činu poručnika, odnosno poručnika korvete provede 3 godine.

Djelatna vojna osoba iz
stavka 1. ovoga članka može biti promaknuta u čin natporučnika, odnosno
poručnika fregate kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga Zakona, ako ima višu
stručnu spremu i odgovarajuću časničku izobrazbu te u činu poručnika, odnosno
poručnika korvete provede 5 godina.

Članak 147.

Djelatni natporučnik, odnosno
poručnik fregate može biti promaknut u čin satnika, odnosno poručnika bojnog
broda kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga Zakona, ako ima visoku stručnu
spremu i odgovarajuću časničku izobrazbu te u činu natporučnika, odnosno
poručnika fregate provede 4 godine.

Djelatna vojna osoba iz
stavka 1. ovoga članka može biti promaknuta u čin satnika, odnosno poručnika
bojnog broda kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga Zakona, ako ima višu
stručnu spremu i odgovarajuću časničku izobrazbu te u činu natporučnika,
odnosno poručnika fregate provede 6 godina.

*2.3. Promaknuće viših časnika*

Članak 148.

Djelatni satnik, odnosno poručnik bojnog broda može biti promaknut u čin
bojnika, odnosno kapetana korvete kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga
Zakona, ako ima visoku stručnu spremu i odgovarajuću časničku izobrazbu te u
činu satnika, odnosno poručnika bojnog broda provede 4 godine.

Djelatna vojna osoba iz
stavka 1. ovoga članka može biti promaknuta u čin bojnika, odnosno kapetana
korvete kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga Zakona, ako ima višu stručnu
spremu i odgovarajuću časničku izobrazbu te u činu satnika, odnosno poručnika
bojnog broda provede 6 godina.

Članak 149.

Djelatni bojnik, odnosno
kapetan korvete može biti promaknut u čin pukovnika, odnosno kapetana fregate
kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga Zakona, ako ima visoku stručnu spremu
te u činu bojnika, odnosno kapetana korvete provede 4 godine.

Djelatna vojna osoba iz
stavka 1. ovoga članka može biti promaknuta u čin pukovnika, odnosno kapetana
fregate kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga Zakona, ako ima višu stručnu
spremu te u činu bojnika odnosno kapetana korvete provede 6 godina.

Članak 150.

Djelatni pukovnik, odnosno
kapetan fregate može biti promaknut u čin brigadira, odnosno kapetana bojnog
broda kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga Zakona, ako ima visoku stručnu
spremu te u činu pukovnika, odnosno kapetana fregate provede 4 godine.

Članak 151.

Čin brigadira, odnosno
kapetana bojnog broda i viši čin može steći samo djelatni časnik.

*2.4. Promaknuće u čin generala, odnosno admirala*

Članak 152.

Brigadir, odnosno kapetan
bojnog broda može biti promaknut u čin brigadnoga generala, odnosno komodora
kada osim uvjeta iz članka 143. ovoga Zakona ispunjava i sljedeće uvjete:

– ima visoku stručnu spremu i
odgovarajuću vojnu školu,

– u činu brigadira, odnosno
kapetana bojnog broda provede 4 godine i u tom razdoblju bude ocijenjen
najmanje konačnom ocjenom »ističe se«.

Članak 153.

Brigadni general, odnosno
komodor može biti promaknut u čin general bojnika, odnosno kontraadmirala kada
osim uvjeta iz članka 143. ovoga Zakona ispunjava i sljedeće posebne uvjete:

– ima visoku stručnu spremu,

– ima odgovarajuću vojnu
školu,

– u činu brigadnoga generala,
odnosno komodora provede najmanje 3 godine.

Članak 154.

Promaknuće u čin general
pukovnika, generala zbora i stožernog generala, odnosno viceadmirala, admirala
i admirala flote obavlja se u skladu s uvjetima iz članka 153. ovoga Zakona.

Članak 155.

Vrijeme provedeno na
školovanju, raspolaganju ili rasporedu na ustrojbenom mjestu službenika istog
stupnja stručne spreme uračunava se u vrijeme provedeno u činu u smislu članka
143. stavka 1. podstavka 1. ovoga Zakona.

*3. Izvanredno promaknuće*

Članak 156.

Iznimno djelatni časnik i
djelatni dočasnik može biti izvanredno promaknut na prijedlog nadležne osobe iz
članka 162. ovoga Zakona u izravno viši čin bez obzira na uvjete propisane ovim
Zakonom:

– ako je obavljanjem službe
stekao posebne zasluge za Oružane snage,

– ako je učinio djelo posebne
važnosti za Oružane snage.

Ministar obrane na prijedlog
načelnika Glavnog stožera predlaže izvanredno promaknuće u skladu s odredbom
stavka 1. ovoga članka.

*4. Promaknuće ročnika i pričuvnika*

*4. 1. Promaknuće ročnika, djelatnih i pričuvnih vojnika*

Članak 157.

Ročnik ocijenjen službenom
ocjenom »osobito se ističe« može biti promaknut u čin pozornika.

Ročnik može biti promaknut u
čin razvodnika ako je s uspjehom završio tečaj za razvodnika.

Djelatni i pričuvni vojnik može
biti promaknut u čin pozornika i razvodnika ako je ocijenjen najmanje ocjenom
»ističe se«.

Djelatni i pričuvni vojnik može
biti promaknut u čin razvodnika ako je završio tečaj za razvodnika.

*4.2. Promaknuće pričuvnih dočasnika*

Članak 158.

Pričuvnog dočasnika i
pričuvnog časnika promiče se u viši čin prema potrebi popune Oružanih snaga u
ratu ili drugim potrebama obrane.

Osobu iz stavka 1. ovoga
članka promiče se u viši čin:

– ako je u činu provela
propisano vrijeme,

– ako u posljednje dvije
godine nije kažnjena bezuvjetnom kaznom zatvora za kazneno djelo iz nečasnih
pobuda i ako se protiv nje ne vodi kazneni postupak po službenoj dužnosti,

– ako je ocijenjena zadnjom
službenom ocjenom najmanje »ističe se«,

– ako je u vremenu propisanom
za promaknuće uspješno sudjelovala na vojnim vježbama u skladu s odredbama
Zakona o obrani.

Članak 159.

Pričuvne dočasnike može se
promaknuti u viši čin kada u činu provedu:

– 3 godine – skupnik,

– 4 godine – desetnik,

– 4 godine – narednik,

– 4 godine – nadnarednik,

– 4 godine – stožerni
narednik.

Pričuvne časnike može se
promaknuti u viši čin kada u činu provedu:

– 3 godine –
poručnik, odnosno poručnik korvete,

– 4 godine – natporučnik,
         odnosno    poručnik fregate,

– 4 godine –
satnik,        odnosno poručnik bojnog
broda,

– 4 godine – bojnik,    odnosno
kapetan korvete.

Članak 160.

Pričuvni satnik ili bojnik, odnosno pričuvni poručnik bojnog broda ili
kapetan korvete koji udovoljava uvjetima iz članka 158. i 159. ovoga Zakona može
biti promaknut u čin pričuvnog bojnika ili pričuvnog pukovnika, odnosno
kapetana korvete ili kapetana fregate:

– kad je po ratnom rasporedu Oružanih snaga raspoređen, odnosno imenovan
na ustrojbeno mjesto višeg čina, ili

– ako mu je ratnim rasporedom izvan Oružanih snaga određena odgovarajuća
dužnost i ako ju je obnašao najmanje dvije godine.

Članak 161.

Pričuvni dočasnik ili pričuvni časnik koji je u djelatnoj vojnoj službi
proveo najmanje dvije godine može biti promaknut u izravno viši čin ako
udovoljava ostalim uvjetima iz članka 158. i 159. ovoga Zakona.

Pričuvni dočasnik ili pričuvni časnik koji je po ratnom rasporedu
raspoređen na određenu zapovjednu dužnost za koju ima potrebnu stručnu spremu
može u interesu službe biti izvanredno promaknut bez obzira na uvjete propisane
ovim Zakonom.

*5. Postupak predlaganja i ovlasti za dodjelu čina, odnosno promaknuća*

*5.1. Predlaganje*

Članak 162.

Djelatni vojnici promiču se u činove pozornika i razvodnika na prijedlog
zapovjednika bojne, njemu ravne ili više razine.

Dočasnici u čin skupnika, desetnika i narednika promiču se na prijedlog
zapovjednika brigade, njemu ravne ili više razine.

Dočasnici u čin nadnarednika, stožernog narednika i čas­ničkog
namjesnika promiču se na prijedlog zapovjednika: zbornog područja (u daljnjem
tekstu: ZP), Hrvatskoga vojnog učilišta (u daljnjem tekstu: HVU), Hrvatskoga
ratnog zrakoplovstva i protuzračne obrane (u daljnjem tekstu: HRZ i PZO), Hrvat­ske
ratne mornarice (u daljnjem tekstu: HRM) i Zapovjedništva za obuku (u daljnjem
tekstu: ZzO).

Časnici te generali i
admirali promiču se na prijedlog ministra obrane.

Izuzetno od odredbi ovoga
članka, djelatni vojnici i dočasnici raspoređeni na službu u Ministarstvo
obrane promiču se na prijedlog čelnika ustrojbene jedinice u koju su
raspoređeni. Časnici raspoređeni na službu u Ministarstvo obrane promiču se na
prijedlog ministra obrane.

Članak 163.

Osobe iz članka 162. ovoga
Zakona dužne su pokrenuti postupak promaknuća kada su ispunjeni uvjeti za
promaknuće propisani odredbama ovoga Zakona.

Prijedlog za promaknuće bit
će odbijen ako nisu ispunjeni uvjeti za promaknuće utvrđeni ovim Zakonom.

*5.2. Ovlasti za dodjelu čina i promaknuće*

Članak 164.

Vrhovni zapovjednik na prijedlog ministra obrane dodjeljuje prvi
časnički čin i promiče više časnike te generale i admirale.

Vrhovni zapovjednik može ovlasti iz stavka 1. ovoga članka, osim ovlasti
promicanja generala i admirala, prenijeti na ministra obrane.

Načelnik Glavnog stožera na prijedlog zapovjednika ZP, HVU, HRZ i PZO,
HRM i ZzO promiče u čin nadnarednika, stožernog narednika i časničkog
namjesnika.

Zapovjednik ZP, HVU, HRZ i PZO, HRM i ZzO na prijedlog zapovjednika
brigade, njemu ravne ili više razine dodjeljuje činove skupnika, desetnika i
narednika, te ih promiče.

Zapovjednik brigade, osoba njemu ravne ili više razine, na prijedlog
zapovjednika bojne, njemu ravne ili više razine, dodjeljuje vojničke činove i
promiče vojnike.

O dodjeli čina i promaknuću vojnih osoba donosi se odluka koja nije upravni
akt.

Članak 165.

U čin stožernoga generala, odnosno admirala flote može biti promaknut
general zbora, odnosno admiral, samo za ratne zasluge.

B. ODUZIMANJE ČINA I POVRAT ODUZETOG ČINA

Članak 166.

Vojnoj osobi oduzima se čin:

– ako joj prestane hrvatsko
državljanstvo,

– ako je pravomoćnom presudom
osuđena na bezuvjetnu kaznu zatvora dulju od 3 godine za kazneno djelo
počinjeno s namjerom,

– ako joj je pravomoćnom
presudom vojnostegnovnog suda izrečena stegovna kazna oduzimanja čina.

Osoba kojoj se oduzima čin
gubi i sva prava vezana za čin.

Odluku o oduzimanju čina
donosi osoba nadležna za dodjelu čina i promaknuće u čin u skladu s odredbama
ovoga Zakona.

Članak 167.

Osobi može biti vraćen čin
koji joj je oduzet.

O povratu čina odlučuje osoba
koja je dodijelila čin.

Ako se u postupku vraćanja
čina utvrdi da nisu postojali opravdani razlozi za njegovo oduzimanje, osobi
kojoj je bio oduzet čin vraćaju se i sva prava u svezi s činom od dana
oduzimanja čina.

X. MATERIJALNA PRAVA

**1. Plaće i druga materijalna prava djelatnih vojnih osoba, službenika i
namještenika**

Članak 168.

Djelatne vojne osobe, službenici i namještenici imaju pravo na plaću i
dodatke na plaću te druga materijalna prava prema odredbama zakona.

1.1. Plaće

Članak 169.

Plaća djelatnih vojnih osoba, službenika i namještenika sastoji se od
osnovne plaće i dodataka na plaću.

Osnovnu plaćudjelatne vojne osobe čini umnožak koeficijenta
osobnog čina i osnovice za obračun plaće uvećan za 0,5% za svaku godinu
navršenoga radnog staža.

Osnovica za obračun osnovne
plaće djelatne vojne osobe, službenika i namještenika određuje se na način
propisan za državne službenike i namještenike.

Iznimno od odredbe stavka 2.
ovoga članka, osnovnu plaću djelatne vojne osobe postavljene na ustrojbeno
mjesto za koje je utvrđen ustrojbeni čin viši od osobnog čina koji ta osoba ima
čini aritmetička sredina osnovne plaće utvrđene za taj ustrojbeni čin i osnovne
plaće utvrđene za osobni čin. Djelatna vojna osoba ne može primiti osnovnu
plaću nižu od one predviđene za čin koji je za dva mjesta niži od ustrojbenog.

Osnovnu plaću službenika i
namještenika čini umnožak koeficijenta složenosti poslova ustrojbenog mjesta na
koje je raspoređen i osnovice za izračun plaće uvećan za 0,5% za svaku godinu
navršenoga radnog staža.

Ministar obrane posebnim
propisom odredit će radna mjesta na kojima se zbog posebnih uvjeta rada, težine
i naravi poslova i odgovornosti osnovna plaća za službenike i namještenike u
Oružanim snagama uvećava za 20%.

Vrijednosti koeficijenata
osobnog čina za izračun plaće djelatne vojne osobe utvrđuju se uredbom Vlade
Republike Hrvatske.

Članak 170.

Zbog otegotnih uvjeta rada,
opasnosti i odgovornosti pripadnici Oružanih snaga ostvaruju pravo na dodatke
na plaću.

Dodatak iz stavka 1. ovoga
članka utvrđuje se u postotku od osnovne plaće djelatne vojne osobe, službenika
i namještenika.

Kriterije za utvrđivanje
otegotnih uvjeta rada, opasnosti i odgovornosti utvrđuje Vlada Republike
Hrvatske.

Iznos dodatka na plaću i
način isplate plaće utvrđuje ministar obrane posebnim propisom.

1.2. Ostala pitanja u svezi s ostvarenjem materijalnih prava

Članak 171.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku i namješteniku ne pripada plaća za
sate i dane neopravdane odsutnosti s posla.

Članak 172.

Djelatna vojna osoba upućena u skladu s odlukom ministra obrane u drugo
tijelo državne vlasti ili pravnu osobu ima pravo na plaću i druga materijalna
prava u skladu s odredbama ovoga Zakona.

Tijela ili pravne osobe iz stavka 1. ovoga članka obvezni su
Ministarstvu obrane nadoknaditi isplaćenu plaću, doprinose i druga materijalna
prava za osobu iz stavka 1. ovoga članka upućenu u ta tijela ili pravne osobe.

Članak 173.

Ministar obrane utvrđuje mjerila za određivanje plaće i drugih prava
vojnim izaslanicima, članovima vojnih izaslanstava te članovima njihove uže
obitelji upućenih u inozemstvo zbog obavljanja poslova i zadaća koji proizlaze
iz međunarodnih ugovora.

Djelatnoj vojnoj osobi i službeniku upućenom u inozemstvo zbog
školovanja ili usavršavanja pripada plaća kao da radi i stipendija u iznosu
koji određuje ministar obrane.

Članak 174.

Nakon isteka roka raspolaganja djelatne vojne osobe, službenici i
namještenici ostvaruju pravo na otpremninu u iznosu koji odredi ministar
obrane.

Članak 175.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku i namješteniku za osobito zalaganje,
iznimne uspjehe u radu i djela važna za Oružane snage može biti dodijeljena
novčana nagrada u skladu s propisom ministra obrane.

***2. Novčana primanja pričuvnika, ročnika i kadeta za vrijeme službe u
Oružanim snagama***

Članak 176.

Pričuvniku tijekom službe u Oružanim snagama pripada naknada plaće i
druga materijalna prava u skladu sa Zakonom o obrani.

Članak 177.

Ročnicima i kadetima isplaćuje se novčana naknada za putovanje:

– na služenje i povratak sa služenja vojnog roka,

– na liječenje.

Novčana primanja ročnika i kadeta izuzeta su od sudskih i upravnih
ovrha.

**3. Naknada putnih i ostalih troškova**

Članak 178.

Vojnoj osobi pripada naknada troškova u svezi s obavljanjem službe.

Ministar obrane propisuje uvjete i postupak za ostvarenje naknade troškova
u svezi s obavljanjem službe.

Članak 179.

Djelatna vojna osoba premještena u skladu s ovim Zakonom ima pravo na
naknadu selidbenih troškova.

Djelatna vojna osoba premještena u skladu s ovim Zakonom koja uzdržava
obitelj i s njom živi u zajedničkom kućanstvu ima pravo na naknadu troškova
zbog odvojenog života od obitelji.

Ministar obrane propisuje uvjete i postupak za ostvarenje naknade
selidbenih troškova i naknade troškova zbog odvojenog života od obitelji.

Članak 180.

Ročnici, kadeti i pričuvnici na službi u Oružanim snagama imaju pravo na
besplatnu vojnu odoru, osobnu opremu, prehranu i smještaj.

Osoba koja se prima u djelatnu vojnu službu ima pravo na besplatnu vojnu
odoru.

Ministar obrane propisuje kriterije pripadanja, način osiguranja i održavanja
vojne odore i osobne opreme vojnih osoba.

Članak 181.

Djelatne vojne osobe, službenici i namještenici imaju pravo na besplatan
smještaj kada privremeno borave u zapovjedništvu, postrojbi, odnosno ustanovi
Oružanih snaga, pod uvjetima utvrđenima pravilnikom iz članka 30. stavka 1.
podstavka 1. ovoga Zakona.

Tijekom obavljanja vojne službe djelatne vojne osobe, službenici i
namještenici imaju pravo na besplatan objed ili novčanu naknadu za topli objed
u skladu s posebnim propisom ministra obrane.

Djelatna vojna osoba, službenik i namještenik koji radi dulje od punog
radnog vremena, ali najmanje 4 sata neprekidno, ima pravo na dodatnu prehranu
razmjerno vremenu provedenom na radu.

XI. STRUČNO OSPOSOBLJAVANJE I USAVRŠAVANJE

*1. Školovanje i stipendiranje radi
popune određenih ustrojbenih mjesta*

Članak 182.

Djelatne vojne osobe, službenici
i namještenici radi popune određenih ustrojbenih mjesta mogu biti upućene na
školovanje, odnosno znanstveno i stručno usavršavanje – specijalizaciju u više
i visoke vojne i druge škole te učilišta u zemlji i inozemstvu.

Članak 183.

Ministarstvo obrane, radi
popune ustrojbenih mjesta, može stipendirati studente viših i visokih škola i
fakulteta u zemlji i inozemstvu, učenike strukovnih, odnosno drugih srednjih
škola (u daljnjem tekstu: vojni stipendisti).

Prije sklapanja ugovora o
stipendiranju za stipendistu mora se provjeriti da li stipendista zadovoljava
sve uvjete propisane za ulazak u djelatnu vojnu službu.

Ministarstvo obrane može na
temelju rezultata postignutih na novačenju ponuditi ugovore o stipendiranju
osobama s rezultatima koji ukazuju na nadarenost.

Ministar obrane određuje
način i uvjete sklapanja ugovora o stipendiranju osoba iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 184.

Kadeta, djelatnu vojnu osobu,
službenika i namještenika te vojnog stipendista koji se školovao zbog popune
Oružanih snaga nakon završetka školovanja raspoređuje se na odgovarajuće
ustrojbeno mjesto.

Osoba iz stavka 1. ovoga
članka koja svojom krivnjom ne završi školovanje ili nakon završenog školovanja
ne stupi na službu u Oružane snage dužna je nadoknaditi troškove školovanja i
štetu koja je time počinjena.

Članak 185.

 Ministar obrane na prijedlog načelnika Glavnog stožera propisat će
uvjete za sklapanje ugovora o školovanju, načine i kriterije za odabir kandidata,
troškove školovanja koji se nadoknađuju te druga pitanja stručnog
osposobljavanja i usavršavanja vojnih osoba, službenika i namještenika.

*2. Obveza obavljanja službe nakon završetka školovanja*

Članak 186.

Kadet i vojni stipendist srednje, više i visoke škole obvezni su
obavljati službu u dvostrukom trajanju školovanja, odnosno stipendiranja.

Djelatna vojna osoba, službenik i namještenik upućen na školovanje
obvezni su obavljati službu u dvostrukom trajanju školovanja, ako ugovorom nije
drukčije utvrđeno.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, kadet koji se školovao za
pilota obvezan je obavljati službu najmanje 10 godina nakon završetka
školovanja, ako ugovorom nije drukčije utvrđeno.

Članak 187.

Djelatna vojna osoba, službenik i namještenik upućeni na stručno
usavršavanje - specijalizaciju obvezni su nakon završetka specijalizacije
obavljati službu u dvostrukom trajanju specijalizacije, ako ugovorom nije
drukčije utvrđeno.

Pod specijalizacijom u smislu ovoga Zakona podrazumijeva se i znanstveno
usavršavanje, izobrazba u Zapovjedno-stožernoj i višim vojnim školama, te
školovanje u inozemstvu radi potreba Oružanih snaga.

XII. PRESTANAK SLUŽBE

*1. Prestanak i mirovanje službe djelatnoj vojnoj osobi*

Članak 188.

Djelatnoj vojnoj osobi prestaje služba:

– po sili zakona,

– na temelju osobnog zahtjeva,

– nakon isteka roka na koji je primljena u službu,

– otkazom,

– nakon proteka probnog rada,

– sporazumom.

Ministarstvo obrane provodi program tranzicije i pripreme prelaska
djelatne vojne osobe na rad izvan Oružanih snaga.

Ministar obrane će posebnim propisom odrediti prije kojih prestanaka službe
i na koji način se provodi tranzicija i priprema prelaska djelatne vojne osobe
na rad izvan Oružanih snaga.

Članak 189.

Djelatnoj vojnoj osobi
prestaje djelatna vojna služba po sili zakona:

– smrću,

– kad je osuđena na
bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju duljem od 6 mjeseci,

– danom pravomoćnosti
presude,

– kad ostvari uvjete za
stjecanje prava na starosnu mirovinu po propisima iz mirovinskog osiguranja –
danom konačnosti rješenja o prestanku službe zbog mirovine,

– donošenjem rješenja o općoj
i profesionalnoj nesposobnosti za rad – u roku od 30 dana od dana konačnosti
rješenja,

– donošenjem rješenja
zdravstvene komisije kojim se utvrđuje nesposobnost za djelatnu vojnu službu –
u roku od 30 dana od dana konačnosti rješenja,

– kad se sazna da je u
vrijeme prijma u djelatnu vojnu službu postojala zapreka iz članka 19. stavka
1. ovoga Zakona – danom saznanja,

– kad se steknu okolnosti
koje su zapreka za prijam u djelatnu vojnu službu iz članka 19. stavka 1., osim
okolnosti iz podstavka 3. ovoga Zakona – danom saznanja,

– ako je tijekom službe
ocijenjena konačnom službenom ocjenom »ne zadovoljava« – danom konačnosti akta
o ocjenjivanju,

– ako odbije premještaj – danom konačnosti rješenja o prestanku službe
koji mora biti donijet najkasnije u roku od 3 mjeseca od dana pisanog odbijanja
premještaja,

– donošenjem rješenja, odnosno odluke ministra obrane u skladu sa
Zakonom o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba i ovlaštenih
službenih osoba,

– kad neopravdano izostane s posla pet radnih dana uzastopce – danom
napuštanja službe,

– kad joj je izrečena stegovna kazna prestanka službe - danom konačnosti
presude,

– protekom roka raspolaganja iz članka 125. ovoga Zakona – prvog dana
nakon proteka roka,

– protekom roka na koji je stavljena u aktivnu pričuvu iz članka 126.
stavka 2. ovoga Zakona – prvog dana nakon proteka roka.

Članak 190.

Djelatnoj vojnoj osobi miruje služba u slučaju kad je imenovana na javnu
ili upravnu dužnost izvan Ministarstva obrane ili Oružanih snaga.

Mirovanje službe djelatnoj vojnoj osobi iz stavka 1. ovoga članka traje
do isteka roka na koji je imenovana.

*2. Prestanak službe službeniku i namješteniku*

Članak 191.

Osim razloga određenih propisima o državnim službenicima i
namještenicima, službeniku i namješteniku služba prestaje i u sljedećim
slučajevima:

– kad se sazna da je u vrijeme prijma u službu postojala zapreka za
prijam iz članka 19. stavka 1. ovoga Zakona,

– kad se tijekom službe steknu okolnosti iz članka 19. stavka 1.
podstavka 2., 4. i 5. ovoga Zakona,

– kad mu je izrečena stegovna kazna prestanka službe – danom konačnosti
presude,

– protekom raspolaganja iz članka 125. ovoga Zakona – prvog dana nakon
proteka roka.

*3. Postupak i otpust*

Članak 192.

Časnik na dužnosti zapovjednika samostalne bojne, njemu ravne ili više
razine obvezan je bez odgode izvijestiti nadležnu osobu o nastanku razloga za
prestanak službe djelatne vojne osobe, službenika ili namještenika za kojeg je
nastao neki od razloga za prestanak službe.

Rješenje o prestanku službe donosi se najkasnije 30 dana od dana
primitka izvješća iz stavka 1. ovoga članka.

Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, u slučaju smrti djelatne
vojne osobe, službenika ili namještenika ne donosi se rješenje o prestanku službe.

Članak 193.

Djelatnoj vojnoj osobi u rješenju o prestanku djelatne vojne službe
naznačava se je li dobila »častan otpust« ili »nečastan otpust«.

Nečastan otpust dobivaju osobe koje su:

– izgubile službu na temelju konačne presude vojnostegovnog suda,

– samovoljno napustile službu,

– pravomoćno osuđene na bezuvjetnu kaznu zatvora za kazneno djelo iz
nečasnih pobuda počinjeno s umišljajem.

U svim ostalim slučajevima propisanima odredbama ovoga Zakona osobe
dobivaju častan otpust.

Nečastan otpust ima za posljedicu gubitak svih prava i povlastica koje
bi osoba imala nakon prestanka službe, kao što su:

– pravo na povratak u službu,

– pravo na vojnu mirovinu kada se ispune propisani uvjeti,

– pravo na nošenje vojne odore u svečanim prigodama,

– pravo na oslovljavanje činom u mirovini,

– ostale povlastice i pogodnosti.

*4. Ostale odredbe o prestanku službe*

Članak 194.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku
i namješteniku može se odbiti osobni zahtjev za prestanak službe u vrijeme
ratnog stanja ili stanja neposredne ugroženosti Republike Hrvatske ako su
poslovi na koje su raspoređeni prijeko potrebni za Oružane snage.

Članak 195.

Djelatnoj vojnoj osobi, službeniku
ili namješteniku koji nije ispunio obveze u svezi sa školovanjem,
stipendiranjem ili specijalizacijom služba može prestati na osobni zahtjev i
prije ispunjenja obveza, ako ne postoji poseban interes službe uz obvezu
naknade troškova stipendiranja i specijalizacije razmjerno neispunjenom dijelu
obveze.

Članak 196.

Umirovljeni časnici zadržavaju
pravo na službeni naziv »general u mirovini«, »brigadir u mirovini« itd. te
pravo na nošenje vojne odore u svečanim prigodama u skladu s posebnim
propisima.

XIII. Ovlasti za odluČivanje o odnosima u
sluŽbi

Članak 197.

Vrhovni zapovjednik nadležan
je za odlučivanje:

– o imenovanju i razrješenju
časnika u Oružanim snagama na ustrojbenom mjestu brigadira (kapetana bojnog
broda), generala i admirala na prijedlog načelnika Glavnog stožera i uz
suglasnost ministra obrane,

– o imenovanju i razrješenju
vojnih izaslanika na prijedlog ministra obrane i uz prethodnu konzultaciju s
ministrom vanjskih poslova,

– o imenovanju i razrješenju
časnika Oružanih snaga na dužnosti u Vojnom kabinetu Predsjednika Republike,

– o imenovanju i razrješenju
zapovjednika počasno-zaštitne bojne na prijedlog načelnika Glavnog stožera,

– o imenovanju i razrješenju
vojnih izaslanika na prijedlog ministra obrane uz prethodnu konzultaciju
ministra vanjskih poslova,

– o umirovljenju djelatnih
vojnih osoba koje su osobito zaslužne za unapređenje Oružanih snaga ili iz
drugog važnog razloga, samostalno ili na prijedlog ministra obrane.

Ministar obrane i osobe koje on ovlasti nadležni su rješavati o prijmu,
rasporedu, premještaju, prestanku službe te o ostalima stanjima u službi u
Ministarstvu obrane.

 Sva imenovanja, razrješenja i
druga stanja u službi u Oružanim snagama koja nisu obuhvaćena stavkom 1. ovoga
članka, rješava ministar obrane na prijedlog načelnika Glavnog stožera.

XIV. OVLAST ZA DONOŠENJE PROPISA

Članak 198.

Vrhovni zapovjednik donosi
sljedeće propise:

– Pravilnik o službi u Oružanim
snagama (članak 30. stavak 1. podstavak 1.),

– Pravilnik o vježbovnim
postupcima u Oružanim snagama (članak 30. stavak 1. podstavak 2.),

– Pravilnik o obredima u Oružanim
snagama (članak 30. stavak 1. podstavak 3.),

– Pravilnik o vojnoj stezi
(članak 30. stavak 1. podstavak 4.),

– Pravilnik brodske službe
(članak 30. stavak 1. podstavak 5.),

– Pravilnik o vojnopomorskim
i položajnim zastavama (članak 30. stavak 1. podstavak 6.),

– Odluku o uvjetima i postupku
dodjele vojnih medalja te vrstama vojnih medalja koje se mogu dodijeliti
pripadnicima Oružanih snaga te ustrojbenim jedinicama Ministarstva obrane i Oružanih
snaga (članak 140. stavak 1.),

– Pravilnik o postupku za
dodjelu činova i promaknuću vojnih osoba u činove (članak 142. stavak 3.).

Članak 199.

Vlada Republike Hrvatske
donosi:

– Uredbu o vrijednosti
koeficijenta osobnog čina za izračun plaće djelatne vojne osobe (članak 169.
stavak 7.),

– Uredbu o kriterijima za
utvrđivanje otegotnih uvjeta rada, opasnosti i odgovornosti (članak 170. stavak
3.).

 Članak 200.

Ministar obrane donosi
sljedeće propise:

– Odluku o danima struka, službi
i posebnih dijelova Oružanih snaga (članak 10. stavak 3.),

– Pravilnik o načinu i
uvjetima školovanja za potrebe Oružanih snaga na vojnim učilištima, te školama
u građanstvu i inozemstvu (članak 18. stavak 2.),

– Pravilnik o sigurnosnim
kriterijima za prijam u službu (članak 20. podstavak 2.),

– Pravilnik o vojnim odorama
(članak 37. stavak 2.),

– Pravilnik o obliku i sadržaju
identifikacijske vojne iskaznice (članak 39. stavak 2.),

– Pravilnik o stambenom
zbrinjavanju (članak 40. stavak 3.),

– Pravilnik o postupku i
ovlastima u postupku ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu i prava na
zdravstveno osiguranja pripadnika Oružanih snaga (članak 43.),

– Pravilnik o načinu,
postupku i ovlastima u postupku ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu
ročnika, kadeta i pričuvnika (članak 44. stavak 3.)

– Odluku o osnivanju i djelokrugu rada zdravstvenih komisija (članak 45.
stavak 3.),

– Pravilnik o mjerilima za
ocjenu zdravstvene sposobnosti za službu, te o zdravstvenim pregledima i
psihološkim ispitivanjima radi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti (članak 45.
stavak 4.),

– Odluku o ostvarenju prava
kadeta na novčanu pomoć i visinu novčane pomoći za nastavak školovanja u drugoj
školi (članka 47. stavak 2.),

– Pravilnik o iznosu,
uvjetima i postupku ostvarivanja prava na jednokratnu novčanu pomoć (članak 49.
stavak 3.),

– Pravilnik o uvjetima i
načinu ostvarenja prava djelatnih vojnih osoba, službenika i namještenika na
kolektivno osiguranje od posljedica nesretnog slučaja za vrijeme obavljanja službe
(članak 50. stavak 2.),

– Odluku o iznosu mjesečne
novčane naknade za osposobljavanje bračnog druga vojne osobe, službenika i
namještenika koja je poginula ili umrla od zadobivene rane, ozljede ili bolesti
a nema uvjeta za obiteljsku mirovinu (članak 51. stavak 4.),

– Odluku o mjesnoj nadležnosti
vojnostegovnih sudova i tužiteljstava (članak 78.),

– Poslovnik o radu
vojnostegovnih sudova i Poslovnik o radu vojnostegovnih tužiteljstava (članak
80. stavak 2.),

– Pravilnik o postupku
utvrđivanja odgovornosti za štetu i naknadi štete (članak 89. stavak 7.),

– Odluku o rasporedu tjednog
i dnevnog radnog vremena djelatnih vojnih osoba, službenika i namještenika
(članak 96. stavak 1.),

– Odluku o poslovima i
ustrojbenim mjestima na kojima se služba obavlja pod otegotnim uvjetima te
trajanju radnog vremena na takvim poslovima i mjestima (članak 96. stavak 3.),

– Pravilnik o uvjetima i
načinu korištenja godišnjeg odmora djelatnih vojnih osoba, službenika i
namještenika (članak 99. stavak 4.),

– Odluku o uvjetima i načinu
korištenja nagradnog i izvanrednog dopusta ročnika i kadeta (članak 100. stavak
2.),

– Odluku o novčanoj naknadi
za obnašanje druge dužnosti pored svoje dužnosti (članak 110. stavak 3.),

– Pravilnik o uvjetima za
stavljanje djelatne vojne osobe u aktivnu pričuvu te njezinim pravima i
obvezama (članak 127. stavak 4.),

– Pravilnik o uvjetima i
postupku ocjenjivanja djelatnih vojnih osoba, te načinu preispitivanja i
evidentiranja službenih ocjena (članak 135. stavak 5.),

– Pravilnik o vrstama pohvala
i nagrada, uvjetima i postupku njihove dodjele (članak 140. stavak 2.),

– Odluku o radnim mjestima na
kojima se zbog posebnih uvjeta rada, težine i naravi poslova i odgovornosti
uvećava osnovna plaća službenika i namještenika (članak 169. stavak 6.),

– Pravilnik o dodatku na
plaću i načinu isplate plaće (članak 170. stavak 4.),

– Pravilnik o mjerilima za
određivanje plaće i drugih prava vojnim izaslanicima, članovima vojnih
izaslanstava te članovima njihove uže obitelji (članak 173. stavak 1.),

– Odluka o utvrđivanju iznosa
otpremnine djelatnih vojnih osoba, službenika i namještenika (članak 174.),

– Pravilnik o dodjeli novčane nagrade djelatnoj vojnoj osobi, službeniku
i namješteniku za osobito zalaganje, iznimne uspjehe u radu i djela važna za
Oružane snage (članak 175.),

– Pravilnik o naknadama
troškova u svezi s obavljanjem službe, selidbenih troškova i troškova zbog
odvojenog života od obitelji (članak 178. stavak 2. i članak 179. stavak 3.),

– Pravilnik o kriterijima
pripadanja, načinu osiguranja i održavanju vojne odore i osobne opreme vojnih
osoba (članak 180. stavak 3.),

– Pravilnik o objedu ili
novčanoj naknadi za topli objed (članak 181. stavak 2.),

– Odluku o načinu i uvjetima
sklapanja ugovora o školovanju vojnih stipendista (članak 183. stavak 2.),

– Pravilnik o uvjetima za
sklapanje ugovora o školovanju, načinu i kriterijima odabira kandidata,
troškovima školovanja te drugim pitanjima stručnog osposobljavanja vojnih
osoba, službenika i namještenika (članak 185.),

– Pravilnik o tranziciji i
pripremi prelaska djelatne vojne osobe na rad izvan Oružanih snaga (članak 188.
stavak 3.).

XV. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 201.

Osobe ovlaštene za donošenje
propisa za provedbu ovoga Zakona donijet će te propise u roku od 6 mjeseci od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Provedbeni propisi donijeti u
skladu s odredbama Zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, br. 23/95., 33/95., 105/99. i 128/99.) ostaju na snazi do
donošenja propisa iz članka 198. - 200. ovoga Zakona u dijelovima koji su u
skladu s odredbama ovoga Zakona.

Članak 202.

Stegovni postupci započeti
prije stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se prema odredbama Zakona o službi
u oružanim snagama Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 23/95., 33/95.,
105/99. i 128/99.).

Članak 203.

Plaće i druga materijalna
prava vojnih osoba, službenika i namještenika do donošenja novoga podzakonskog
propisa kojim se uređuje pitanje materijalnih prava određivat će se u skladu s
dosadašnjim propisima kojima se uređuje ovo područje.

O mogućnosti, odnosno
nemogućnosti daljnjega profesionalnog razvoja prijedlog donose povjerenstva za
ocjenu sposobnosti za djelatnu vojnu službu u sklopu postupka u kojem se
provode periodički pregledi djelatnih vojnih osoba.

Članak 204.

Djelatne vojne osobe koje su
u skladu s odredbama Zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, br. 23/95., 33/95., 105/99. i 128/99.) bile promaknute u čin
stožernog brigadira izjednačuju se s brigadirima u pravima i obvezama iz članka
152. ovoga Zakona glede promaknuća u čin brigadnoga generala.

Osobe iz stavka 1. ovoga
članka zadržavaju pravo na plaću, naziv i oznaku čina stožernog brigadira do 1.
siječnja 2004.

Osobe iz stavka 2. ovoga članka koje do navedenog nadnevka ne budu
promaknute u čin brigadnoga generala prevest će se po sili ovoga Zakona u čin
brigadira.

Članak 205.

Časnicima zatečenim u službi u Oružanim snagama na dan stupanja na snagu
ovoga Zakona, koji nemaju odgovarajuću stručnu spremu potrebnu za promicanje i
za koje se u odgovarajućem postupku utvrdi mogućnost daljnjega profesionalnog
razvoja, ponudit će se sklapanje ugovora o školovanju za stjecanje potrebne
stručne spreme.

Časnicima zatečenim u službi u Oružanim snagama na dan stupanja na snagu
ovoga Zakona, koji nemaju odgovarajuću stručnu spremu potrebnu za promicanje i
za koje se u odgovarajućem postupku utvrdi nemogućnost daljnjega profesionalnog
razvoja koji odbiju školovanje iz stavka 1. ovoga članka ili koji ne završe
školovanje u ugovorenom roku, ostaju u djelatnoj vojnoj službi do navršenih 20
godina staža osiguranja.

Časnici iz stavka 2. ovoga članka mogu se jednom izvanredno promaknuti u
neposredno viši čin pod sljedećim uvjetima:

1. djelatni poručnik, odnosno poručnik korvete može biti promaknut u čin
natporučnika, odnosno poručnika fregate kada ispuni uvjete iz članka 143. ovoga
Zakona, te u činu poručnika, odnosno poručnika korvete provede 6 godina, ako
ima srednju stručnu spremu i odgovarajuću časničku izobrazbu,

2. djelatni natporučnik, odnosno poručnik fregate može biti promaknut u
čin satnika, odnosno poručnika bojnog broda kada ispuni uvjete iz članka 143.
ovoga Zakona, te u činu natporučnika, odnosno poručnika fregate provede 8
godina, ako ima srednju stručnu spremu i odgovarajuću časničku izobrazbu.

Djelatni pukovnik, brigadir i stožerni brigadiri, odnosno kapetan
fregate, kapetan bojnog broda i komodor koji ne ispunjava uvjete za promicanje
propisane odredbama ovoga Zakona, ne promiče se.

Članak 206.

Djelatna vojna osoba koja nakon preustroja Oružanih snaga neće biti
raspoređena na vojno ustrojbeno mjesto rasporedit će se u skladu s odredbom
članka 105. ovoga Zakona na ustrojbeno mjesto istog stupnja stručne spreme službenika
ili namještenika.

Ako djelatna vojna osoba u roku iz članka 105. stavka 3. ovoga Zakona ne
bude raspoređena na odgovarajuće vojno ustrojbeno mjesto, prevodi se u pričuvu
i postavlja u zvanje odnosno imenuje na položaj u skladu s propisima o državnim
službenicima i namještenicima.

Članak 207.

Odredbe članka 11. stavka 3. i 4. ovoga Zakona ne primjenjuju se na
pripadnika Oružanih snaga - zastupnika u Hrvatskom saboru u mandatu koji je
počeo nakon izbora 2000. godine.

Članak 208.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o službi u
oružanim snagama Republike Hrvatske (»Narodne novine«, br. 23/95., 33/95.,
105/99. i 128/99.).

Članak 209.

Iznimno od odredbe članka 206. ovoga Zakona osobama kojima je na temelju
odredbe članka 106. Zakona o službi u oružanim snagama Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, br. 23/95., 33/95., 105/99. i 128/99.) dodijeljen počasni
čin Oružanih snaga, ostaje pravo na oznake i odgovarajuće vojne počasti bez
prava na zapovijedanje i vođenje.

Članak 210.

Ovaj Zakon stupa na snagu
osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 800-03/02-01/01

Zagreb, 19. ožujka 2002.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskog sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 33/2002-710