## Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju

### NN 85/2006 (26.7.2006.), Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju

# HRVATSKI SABOR

**2015**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU

Proglašavam Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju, kojega je Hrvatski sabor
donio na sjednici 13. srpnja 2006. godine.

Klasa: 011-01/06-01/43
Urbroj: 71-05-03/1-06-2
Zagreb, 19. srpnja 2006.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON

### O OBVEZNOM ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

U Republici Hrvatskoj zdravstveno osiguranje je obvezno i dobrovoljno.
Obvezno zdravstveno osiguranje provodi Hrvatski zavod za obvezno zdravstveno
osiguranje (u daljnjem tekstu: Zavod).
Obveznim zdravstvenim osiguranjem osiguravaju se svim osiguranim osobama prava i
obveze iz obveznoga zdravstvenog osiguranja na načelima uzajamnosti i
solidarnosti, na način i pod uvjetima utvrđenim ovim Zakonom.
Opseg prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja, koji se pod jednakim uvjetima
osigurava svim osiguranim osobama utvrđen je odredbama ovoga Zakona i propisima
donesenim na temelju ovoga Zakona.
Dobrovoljno zdravstveno osiguranje provodi se na način i pod uvjetima utvrđenim
posebnim zakonom.

Članak 2.

Ovim se Zakonom uređuje sustav obveznoga zdravstvenog osiguranja u Republici
Hrvatskoj koje provodi Zavod, opseg prava na zdravstvenu zaštitu i druga prava i
obveze osoba osiguranih prema ovom Zakonu, uvjeti i način njihova ostvarivanja i
financiranja kao i prava i obveze nositelja obveznoga zdravstvenog osiguranja,
uključujući i prava i obveze ugovornih subjekata nositelja provedbe zdravstvene
zaštite.

II. OBVEZNO ZDRAVSTVENO OSIGURANJE

Članak 3.

Na obvezno zdravstveno osiguranje prema jednoj od osnova osiguranja utvrđenih
ovim Zakonom obvezne su se osigurati sve osobe s prebivalištem u Republici
Hrvatskoj te stranci s odobrenim stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj, ako
međunarodnim ugovorom o socijalnom osiguranju nije drukčije određeno.
Iznimno, djeca do navršene 18. godine života s prebivalištem, odnosno odobrenim
stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj smatraju se osiguranim osobama kojima se
osiguravaju prava i obveze koje proizlaze iz obveznog zdravstvenog osiguranja.

Osiguranim osobama kojima se osiguravaju prava i obveze koje proizlaze iz
obveznog zdravstvenog osiguranja u smislu ovoga Zakona, smatraju se osiguranici,
članovi obitelji osiguranika i druge osigurane osobe.
Članak 4.
Prava i obveze koje pripadaju osiguranim osobama iz članka 3. stavka 3. ovoga
Zakona i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona ne mogu se prenositi na
druge osobe niti nasljeđivati.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, nasljeđivati se mogu prava na novčana
primanja koja su dospjela za isplatu, a ostala su neisplaćena zbog smrti
osigurane osobe.

III. OSIGURANE OSOBE

1. OSIGURANICI

Članak 5.

Status osiguranika prema ovom Zakonu stječu:
1. osobe u radnom odnosu kod domaćeg ili stranog poslodavca sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj,
2. osobe koje su izabrane ili imenovane na stalne dužnosti u određenim tijelima
državne vlasti, odnosno jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave,
ako za taj rad primaju plaću i ako nisu zdravstveno osigurane po drugoj osnovi,
3. osobe s prebivalištem ili odobrenim stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj
zaposlene u inozemstvu kod stranog poslodavca koje nemaju zdravstveno osiguranje
stranog nositelja zdravstvenog osiguranja, odnosno koje nisu obvezno osigurane
prema inozemnim propisima na način kako je to određeno međunarodnim ugovorom o
socijalnom osiguranju,
4. članovi uprave trgovačkih društava ako nisu zdravstveno osigurani po drugoj
osnovi,
5. osobe koje se nakon završenog obrazovanja stručno osposobljavaju bez
zasnivanja radnog odnosa sukladno Zakonu o radu,
6. osobe koje na području Republike Hrvatske obavljaju gospodarsku djelatnost
obrta i s obrtom izjednačenih djelatnosti, osobe koje samostalno u obliku
slobodnog zanimanja obavljaju profesionalnu djelatnost te osobe koje u Republici
Hrvatskoj obavljaju djelatnost poljoprivrede i šumarstva kao jedino ili glavno
zanimanje, ako su obveznici poreza na dohodak ili poreza na dobit, a nisu
osigurane po osnovi rada,
7. poljoprivrednici koji u Republici Hrvatskoj obavljaju poljoprivrednu
djelatnost kao jedino ili glavno zanimanje ako su vlasnici, posjednici ili
zakupci te ako nisu obveznici poreza na dohodak ili poreza na dobit i nisu
zdravstveno osigurani po osnovi rada,
8. svećenici i drugi vjerski službenici vjerske zajednice, koja je upisana u
evidenciju vjerskih zajednica koju vodi nadležno državno tijelo, ako nisu
osigurani po osnovi rada,
9. korisnici mirovine i korisnici prava na profesionalnu rehabilitaciju po
propisima o mirovinskom osiguranju Republike Hrvatske i korisnici mirovine i
invalidnine koji to pravo ostvaruju isključivo od stranog nositelja mirovinskog
i invalidskog osiguranja, ako međunarodnim ugovorom nije drukčije određeno, ako
imaju prebivalište ili odobren stalni boravak u Republici Hrvatskoj,
10. nezaposlene osobe s prebivalištem, odnosno odobrenim stalnim boravkom u
Republici Hrvatskoj prijavljene u evidenciji nezaposlenih osoba kod Hrvatskog
zavoda za zapošljavanje, koje nisu zdravstveno osigurane po drugoj osnovi, ako
su se prijavile Zavodu u roku od 30 dana:
a) od prestanka radnog odnosa, odnosno obavljanja djelatnosti ili od prestanka
primanja naknade plaće na koju imaju pravo prema ovom Zakonu ili prema propisima
donesenim na temelju ovoga Zakona,
b) od odsluženja vojnog roka ili nakon prestanka nesposobnosti zbog bolesti zbog
koje su otpuštene s te vojne službe,
c) od otpuštanja iz ustanove za izvršenje kaznenih i prekršajnih sankcija, iz
zdravstvene ili druge specijalizirane ustanove, ako je bila primijenjena
sigurnosna mjera obveznoga psihijatrijskog liječenja ili obveznoga liječenja od
ovisnosti u zdravstvenoj ustanovi,
d) od isteka školske godine u kojoj su završile redovito školovanje,
e) od dana navršenih 18 godina života ako nisu zdravstveno osigurane po drugoj
osnovi,
f) od dana prestanka primanja novčane naknade na koju imaju pravo prema ovome
Zakonu ili prema propisima donesenim na temelju ovoga Zakona,
11. učenici srednjih škola i redoviti studenti visokih učilišta koji su
državljani Republike Hrvatske i imaju prebivalište, odnosno boravište u
Republici Hrvatskoj, te stranci s odobrenim stalnim boravkom u Republici
Hrvatskoj, a nisu zdravstveno osigurani kao članovi obitelji osiguranika, s time
da to pravo mogu koristiti najduže do isteka školske godine u kojoj su završili
redovito školovanje,
12. osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj koje su prema propisima o
školovanju izgubile status učenika, odnosno redovitog studenta ako su se
prijavile Zavodu u roku od 30 dana od dana gubitka statusa učenika ili redovitog
studenta i ako pravo na zdravstveno osiguranje ne mogu ostvariti po drugoj
osnovi, s tim da to pravo mogu koristiti najduže dvije godine od dana prijave
Zavodu,
13. supružnik umrlog osiguranika koji nakon smrti supružnika nije stekao pravo
na obiteljsku mirovinu, ako je prijavljen u evidenciji nezaposlenih osoba kod
Hrvatskog zavoda za zapošljavanje i ako se Zavodu prijavio u roku od 30 dana od
smrti supružnika, a pravo na obvezno zdravstveno osiguranje ne može ostvariti po
drugoj osnovi,
14. osobe s prebivalištem te stranci s odobrenim stalnim boravkom u Republici
Hrvatskoj kojima je priznato svojstvo ratnog vojnog ili civilnog invalida rata i
mirnodopskog vojnog invalida, odnosno status korisnika obiteljske invalidnine
sukladno Zakonu o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata, ako pravo na obvezno
zdravstveno osiguranje ne mogu ostvariti po drugoj osnovi,
15. hrvatski branitelji iz Domovinskog rata, ako pravo na obvezno zdravstveno
osiguranje ne mogu ostvariti po drugoj osnovi,
16. osobe koje pružaju njegu i pomoć hrvatskom ratnom vojnom invalidu
Domovinskog rata prema propisima o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog
rata i članova njihovih obitelji, ako nisu zdravstveno osigurane po drugoj
osnovi,
17. osobe s prebivalištem u Republici Hrvatskoj koje su bile korisnici
zdravstvene zaštite po Zakonu o osnovnim pravima vojnih invalida i obitelji
palih boraca (»Narodne novine«, br. 53/91.), Zakonu o invalidskom dodatku i
drugim pravima vojnih invalida (»Narodne novine«, br. 75/85., 55/86. i 57/89.),
Zakonu o zaštiti boraca narodnooslobodilačkog rata (»Narodne novine«, br.
57/85., 55/86. i 57/89.), Zakonu o zaštiti žrtava fašističkog terora i
građanskih žrtava rata (»Narodne novine«, br. 57/85., 55/86., 27/88. i 57/89.),
Zakonu o posebnoj novčanoj naknadi borcima narodnooslobodilačkog rata i
predratnim revolucionarima (»Narodne novine«, br. 52/78., 48/80., 20/86. i
27/88.) i po Uredbi o zaštiti žrtava rata za obranu Republike Hrvatske i
njihovih obitelji (»Narodne novine«, br. 52/91.) ako pravo na obvezno
zdravstveno osiguranje ne mogu ostvariti po drugoj osnovi,
18. osobe na odsluženju vojnog roka (ročnici), obveznici civilne službe (civilni
obveznici) te pričuvnici za vrijeme obavljanja službe u oružanim snagama
Republike Hrvatske, ako nisu osigurane po drugoj osnovi,
19. osobe koje su prekinule rad zbog toga što ih je pravna ili fizička osoba
uputila na obrazovanje ili stručno usavršavanje, dok traje obrazovanje, odnosno
stručno usavršavanje,
20. osobe koje je pravna ili fizička osoba prije stupanja u radni odnos uputila
kao svoje stipendiste na praktičan rad u drugu pravnu osobu ili kod fizičke
osobe radi stručnog osposobljavanja ili usavršavanja, dok traje praktični rad,
21. osobe upućene u inozemstvo u sklopu međunarodne tehničko-prosvjetne i
kulturne suradnje, dok se nalaze u inozemstvu po toj osnovi.
Pod radnim odnosom sukladno stavku 1. točki 1. ovoga članka podrazumijeva se
odnos poslodavca i radnika prema propisima o radu i drugim propisima koji
uređuju pitanja zapošljavanja.
Djelatnosti osoba iz stavka 1. točke 6. ovoga članka su: registrirana djelatnost
obrta, poljoprivrede i šumarstva, slobodnog zanimanja (profesionalna djelatnost)
i ostale samostalne djelatnosti za čije je obavljanje odobrenje izdalo
mjerodavno tijelo za samostalno obavljanje djelatnosti fizičke osobe, upisane u
odgovarajući registar toga tijela te djelatnost s obilježjem samostalnosti,
trajnosti i namjere stvaranja stalnog izvora prihoda poreznog obveznika upisanog
u registar obveznika poreza na dohodak, sukladno propisima o porezu na dohodak
kada se radi o samostalnoj djelatnosti za čije obavljanje nije propisano
izdavanje odobrenja ili obveza registracije te djelatnosti.
Osobe koje su status osiguranika stekle prema stavku 1. točki 10., 13. i 15.
ovoga članka zadržavaju taj status do stjecanja statusa osigurane osobe u
obveznom zdravstvenom osiguranju prema nekoj drugoj osnovi utvrđenoj ovim
Zakonom, odnosno dok se vode u evidenciji nezaposlenih osoba kod Hrvatskog
zavoda za zapošljavanje.
Uvjete i način stjecanja statusa osiguranika sukladno stavku 1. ovoga članka
Zavod će pobliže propisati općim aktom.

Članak 6.

Prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja u opsegu u kojem pripadaju
osiguranicima, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno, imaju i osobe s
prebivalištem u Republici Hrvatskoj kojima je po osnovi primitaka od kojih se,
prema propisima o porezu na dohodak, utvrđuje drugi dohodak, a sukladno
propisima o doprinosima za obvezna osiguranja uplaćen jednokratnom ili
višekratnim uplatama u posljednjih pet godina doprinos za obvezno zdravstveno
osiguranje najmanje u visini doprinosa obračunatog na najnižu osnovicu za
obračun doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje za razdoblje od šest
mjeseci, ako ne ostvaruju pravo na obvezno zdravstveno osiguranje po drugoj
osnovi.
Osobe iz stavka 1. ovog članka imaju status osiguranika Zavoda za sve vrijeme
dok na temelju uplaćenih doprinosa na druge primitke od kojih se, prema
propisima o porezu na dohodak, utvrđuje drugi dohodak, a sukladno propisima o
doprinosima za obvezna osiguranja, imaju mjesečno uplaćen doprinos najmanje na
najnižu osnovicu za obračun doprinosa.

2. ČLANOVI OBITELJI OSIGURANIKA

Članak 7.

Prema ovom Zakonu, status osigurane osobe kao članovi obitelji osiguranika mogu
steći:
1. supružnik (bračni i izvanbračni, sukladno propisima o obiteljskim odnosima),
2. djeca (rođena u braku, izvan braka ili posvojena, pastorčad), te druga djeca
bez roditelja, ako ih osiguranik uzdržava,
3. roditelji (otac, majka, očuh, maćeha i posvojitelj) koji s osiguranikom žive
u zajedničkom kućanstvu ako su nesposobni za samostalan život i rad, ako nemaju
sredstava za uzdržavanje i ako ih osiguranik uzdržava,
4. unuci, braća, sestre, djed i baka koji s osiguranikom žive u zajedničkom
kućanstvu ako su nesposobni za samostalan život i rad, ako nemaju sredstava za
uzdržavanje i ako ih osiguranik uzdržava.
Članovi obitelji osiguranika iz stavka 1. ovoga članka stječu pravo po osnovi
ovoga Zakona pod uvjetom da isto pravo ne mogu ostvariti po nekoj od osnova iz
članka 5. ovoga Zakona te da imaju prebivalište, odnosno odobren stalni boravak
u Republici Hrvatskoj, ako međunarodnim ugovorom nije drukčije određeno.
Zavod će općim aktom utvrditi uvjete pod kojima se smatra da je osoba iz stavka
1. ovoga članka nesposobna za samostalan život i rad i nema vlastitih sredstava
za uzdržavanje, te da živi u zajednič­kom kućanstvu sa osiguranikom.

Članak 8.

Supružnik razvodom braka zadržava status osigurane osobe Zavoda kao član
obitelji supružnika od kojeg se razveo:
1. ako je sudskom odlukom stekao pravo na uzdržavanje, dok traje uzdržavanje,
2. ako je u vrijeme razvoda braka bio potpuno i trajno nesposoban za rad
sukladno propisima o mirovinskom osiguranju,
3. ako su mu sudskom odlukom o razvodu braka djeca povjerena na čuvanje i odgoj,
pod uvjetom da se prijave Zavodu u roku od 30 dana od dana pravomoćnosti sudske
odluke, ako pravo na obvezno zdravstveno osiguranje ne može ostvariti po drugoj
osnovi.
Osobe iz stavka. 1. točke 1. ovoga članka zadržavaju status osigurane osobe kao
članovi obitelji i po prestanku uzdržavanja pod uvjetom da se prijave Zavodu u
roku od 30 dana od dana pravomoćnosti sudske odluke, ako pravo na obvezno
zdravstveno osiguranje ne mogu ostvariti po drugoj osnovi.
Supružnik umrlog osiguranika koji nakon smrti supružnika nije stekao pravo na
obiteljsku mirovinu zadržava status osigurane osobe kao član obitelji ako je u
vrijeme smrti supružnika bio stariji od 50 godina života pod uvjetom da se
prijavi Zavodu u roku od 30 dana od dana smrti osiguranika, ako pravo na obvezno
zdravstveno osiguranje ne može ostvariti po drugoj osnovi.

Članak 9.

Djeca osiguranika iz članka 7. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona zadržavaju status
člana obitelji osiguranika i nakon navršene 18. godine života ako su na
srednjem, odnosno visokom obrazovanju, do kraja redovitog obrazovanja, odnosno
najduže do navršene 26. godine života.
Pod redovitim obrazovanjem smatra se obrazovanje do završetka stručnog studija,
preddiplomskog, odnosno diplomskoga sveučilišnog studija.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka djeci osiguranika koja su zbog bolesti
ili ozljede prekinula redovito obrazovanje, produžava se pravo na obvezno
zdravstveno osiguranje za onoliko vremena koliko je trajala bolest, odnosno
ozljeda.
Djeci osiguranika iz stavka 3. ovoga članka kao i djeci osiguranika koja su zbog
služenja vojnog roka prekinula redovito obrazovanje, produžava se pravo na
obvezno zdravstveno osiguranje za vrijeme nastavka redovitog obrazovanja za
onoliko vremena koliko je trajao prekid redovitog obrazovanja.
Djeca osiguranika koja postanu potpuno i trajno nesposobna za samostalan život i
rad sukladno posebnim propisima prije navršene 18. godine života, odnosno za
vrijeme trajanja redovitog obrazovanja, imaju pravo na obvezno zdravstveno
osiguranje za sve vrijeme trajanja te nesposobnosti.
Pravo na obvezno zdravstveno osiguranje imaju i djeca osiguranika koja su nakon
navršene 18. godine života postala potpuno i trajno nesposobna za samostalan
život i rad sukladno posebnim propisima, ako ih osiguranik uzdržava.
Djeca koja imaju jednog ili oba roditelja, a koje je osiguranik uzeo na
uzdržavanje, imaju pravo na obvezno zdravstveno osiguranje kao članovi obitelji
tog osiguranika, ako se roditelji te djece zbog svojega zdravstvenog stanja ili
drugih razloga ne mogu brinuti o djeci i njihovom uzdržavanju.

3. DRUGE OSIGURANE OSOBE

Članak 10.

Osobe s prebivalištem, odnosno odobrenim stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj,
koje pravo na obvezno zdravstveno osiguranje ne mogu ostvariti prema jednoj od
osnova osiguranja utvrđenih člancima 5. do 9. i člancima 11. i 12. ovoga Zakona
obvezne su se osigurati na obvezno zdravstveno osiguranje kao osigurane osobe.
Osobe iz stavka 1. ovoga članka prava i obveze iz obveznog zdravstvenog
osiguranja stječu pod uvjetom da su prethodno jednokratno uplatile doprinos za
obvezno zdravstveno osiguranje od dana prestanka ranijeg statusa osigurane
osobe.
Ako za osobe iz stavka 1. ovoga članka nije moguće utvrditi datum prestanka
ranijeg statusa osigurane osobe, prava i obveze iz obveznog zdravstvenog
osiguranja stječu pod uvjetom da su prethodno jednokratno uplatile doprinos za
obvezno zdravstveno osiguranje na najnižu osnovicu za obračun doprinosa za
obvezno zdravstveno osiguranje za razdoblje od 12 mjeseci.

Članak 11.

Državljani Republike Hrvatske na radu u inozemstvu kod stranog poslodavca
obvezni su osigurati na obvezno zdravstveno osiguranje i uplaćivati propisani
doprinos za svakog člana svoje obitelji s prebivalištem, odnosno stalnim
boravkom u Republici Hrvatskoj koji nije zdravstveno osiguran kod stranog
nositelja zdravstvenog osiguranja, a bio je prije njegova odlaska na rad u
inozemstvo zdravstveno osiguran u Republici Hrvatskoj kao član njegove obitelji
sukladno članku 7. ovoga Zakona.

Članak 12.

Osobe s prebivalištem, odnosno odobrenim stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj
koje su nesposobne za samostalan život i rad i nemaju sredstava za uzdržavanje
imaju pravo na obvezno zdravstveno osiguranje kao osigurane osobe osnovom
rješenja koje donosi ured državne uprave nadležan za poslove socijalne skrbi,
ako pravo na obvezno zdravstveno osiguranje ne mogu ostvariti po drugoj osnovi.
Mjerila i postupak utvrđivanja nesposobnosti za samostalan život i rad i
nedostatka sredstava za uzdržavanje iz stavka 1. ovoga članka propisat će
ministar nadležan za poslove socijalne skrbi.
Pravo na obvezno zdravstveno osiguranje prema osnovi osiguranja utvrđenoj
odredbom stavka 1. ovoga članka traje za sve vrijeme dok se ne promjene
okolnosti na osnovi kojih je pravo priznato.

IV. PRAVA IZ OBVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

Članak 13.

Prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja prema ovome Zakonu obuhvaćaju:
1. pravo na zdravstvenu zaštitu,
2. prava na novčane naknade.

1. PRAVO NA ZDRAVSTVENU ZAŠTITU

Članak 14.

Pravo na zdravstvenu zaštitu iz obveznog zdravstvenog osiguranja u opsegu
utvrđenom ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona obuhvaća
pravo na:
1. primarnu zdravstvenu zaštitu,
2. specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu,
3. bolničku zdravstvenu zaštitu,
4. pravo na korištenje lijekova koji su utvrđeni osnovnom i dopunskom listom
lijekova Zavoda,
5. pravo na stomatološko-protetsku pomoć i stomatološko-protetske nadomjestke,
6. pravo na ortopedska i druga pomagala,
7. pravo na zdravstvenu zaštitu u inozemstvu.
Pravo osiguranih osoba na zdravstvenu zaštitu iz stavka 1. toč­ke 1. do 6. ovoga
članka osigurava se provedbom mjera zdravstvene zaštite.
Mjere zdravstvene zaštite iz stavka 2. ovoga članka utvrđuju se na temelju plana
i programa mjera zdravstvene zaštite koje donosi ministar nadležan za zdravstvo
na prijedlog Zavoda i Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, uz prethodno
pribavljeno mišljenje nadležnih komora, a sukladno osiguranim financijskim
sredstvima te raspoloživim zdravstvenim kapacitetima.
Osigurane osobe zdravstvenu zaštitu iz stavka 1. točke 1. do 5. ovoga članka na
teret sredstava Zavoda mogu ostvariti u zdravstvenim ustanovama, trgovačkim
društvima koja obavljaju zdravstvenu djelatnost i kod privatnih zdravstvenih
radnika s kojima je Zavod sklopio ugovor o provođenju zdravstvene zaštite (u
daljnjem tekstu: ugovorni subjekti Zavoda) na način i pod uvjetima koji su
utvrđeni ovim zakonom i općim aktima Zavoda.

Članak 15.

Pravo na zdravstvenu zaštitu iz članka 14. ovoga Zakona osigurava se pod
jednakim uvjetima za sve osigurane osobe Zavoda.
Osiguranim osobama Zavoda u ostvarivanju prava na zdravstvenu zaštitu iz
obveznog zdravstvenog osiguranja utvrđenog planom i programom mjera zdravstvene
zaštite iz članka 14. stavka 3. ovoga Zakona Zavod osigurava plaćanje
zdravstvenih usluga:
**1. u cijelosti za:**– preventivnu zdravstvenu zaštitu djece, učenika i studenata na redovitom
obrazovanju te odraslih osoba, osim preventivnih pregleda koje na temelju zakona
i drugih propisa osiguravaju poslodavci ili jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave,
– kurativnu zdravstvenu zaštitu i medicinsku rehabilitaciju djece, učenika i
studenata na redovitom obrazovanju,
– ortopedska i druga pomagala djeci do 18. godine života, sukladno općem aktu
Zavoda,
– preventivnu i kurativnu zdravstvenu zaštitu odraslih osoba na razini primarne
zdravstvene zaštite, a koja nije točkom 2. do 5. ovoga stavka drukčije uređena,
– preventivnu i kurativnu zdravstvenu zaštitu žena u svezi s planiranjem
obitelji, praćenjem trudnoće i poroda te drugim zdravstvenim potrebama žena i
ranim otkrivanjem raka,
– preventivnu i kurativnu stomatološku zdravstvenu zaštitu djece do 18. godine
života i trudnica,
– preventivnu i kurativnu zdravstvenu zaštitu u svezi s HIV infekcijama i
ostalim zaraznim bolestima za koje je zakonom određeno provođenje mjera za
sprečavanje njihova širenja,
– obvezno cijepljenje, imunoprofilaksu i kemoprofilaksu,
– laboratorijsku, radiološku i drugu dijagnostiku na razini primarne zdravstvene
zaštite,
– medicinski neophodnu bolničku zdravstvenu zaštitu, osim troškova smještaja i
prehrane iz točke 3. i 4. ovoga stavka,
– troškove smještaja i prehrane u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti za liječenje
kroničnih psihijatrijskih bolesnika,
– kemoterapiju i radioterapiju, uključujući troškove smještaja i prehrane u
bolničkoj zdravstvenoj zaštiti,
– zdravstvenu zaštitu u svezi s uzimanjem i presađivanjem dijelova ljudskoga
tijela u svrhu liječenja, uključujući troškove smještaja i prehrane u bolničkoj
zdravstvenoj zaštiti,
– hitnu medicinsku pomoć, uključujući troškove smještaja i prehrane u bolničkoj
zdravstvenoj zaštiti tijekom intenzivne skrbi,
– hitnu stomatološku pomoć,
– hitni medicinski prijevoz,
– kućne posjete za akutna stanja,
– kućno liječenje,
– patronažnu zdravstvenu skrb,
– sanitetski prijevoz za posebne kategorije bolesnika sukladno općem aktu koji
donosi ministar nadležan za zdravstvo,
– lijekove s osnovne liste lijekova Zavoda,
– zdravstvenu njegu u kući bolesnika.
**2. 85% cijene za:**– specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu, uključivo i dnevnu bolnicu i
kirurške zahvate u dnevnoj bolnici, osim fizikalne medicine i rehabilitacije,
– specijalističku dijagnostiku koja nije na razini primarne zdravstvene zaštite,
– ortopedska i druga pomagala određena općim aktom Zavoda,
– liječenje u inozemstvu sukladno općem aktu Zavoda,
– fizikalnu medicinu i rehabilitaciju u kući bolesnika,
– specijalističko-konzilijarnu stomatološku zdravstvenu zaštitu odraslih osoba u
parodontologiji,
– specijalističko-konzilijarnu stomatološku zdravstvenu zaštitu odraslih osoba u
oralnoj kirurgiji.
**3. 75% cijene za:**– troškove smještaja i prehrane u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti za liječenje
kroničnih bolesti,
– stomatološku zdravstvenu zaštitu u mobilnoj i fiksnoj protetici za osobe iznad
65 godina starosti.
**4. 70% cijene za:**– specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu u fizikalnoj medicini i
rehabilitaciji;
– troškove smještaja i prehrane u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti za liječenje
akutnih bolesti.
**5. 50% cijene za:**– stomatološku zdravstvenu zaštitu u mobilnoj i fiksnoj protetici odraslih
osoba.
Osiguranim osobama Zavoda – dobrovoljnim davateljima krvi s preko 25 davanja
(muškarci), odnosno s preko 15 davanja (žene) te osiguranim osobama Zavoda –
darivateljima dijela tijela u svrhu liječenja osigurane osobe Zavoda, za
slučajeve iz točke 2. do 5. ovoga članka Zavod osigurava plaćanje zdravstvenih
usluga u postotku za 5% većem od postotaka utvrđenih u stavku 2. ovoga članka.
Osigurane osobe obvezne su sudjelovati u pokriću dijela troškova zdravstvene
zaštite iz stavka 2. točke 2. do 5. ovoga članka u postocima do pune cijene
zdravstvene zaštite neposredno ili putem dopunskoga zdravstvenog osiguranja koje
provodi Zavod i osiguravatelji sukladno Zakonu o dobrovoljnom zdravstvenom
osiguranju.

Članak 16.

Osnovna i dopunska lista lijekova Zavoda iz članka 14. stavka 1. točke 4. ovoga
Zakona sadrži lijekove koji imaju odobrenje za stavljanje u promet u Republici
Hrvatskoj.
Liste lijekova Zavoda iz stavka 1. ovoga članka sadrže lijekove prema šifri
anatomsko-terapijsko-kemijske (ATK) klasifikacije lijekova Svjetske zdravstvene
organizacije, uobičajenom (nezaštićenom) imenu, (zaštićenom) nazivu lijeka,
nazivu proizvođača, obliku lijeka i načinu primjene, cijeni lijeka za definiranu
dnevnu dozu, cijeni pakovanja i jediničnog oblika lijeka, te pravila
propisivanja lijekova koji se mogu primjenjivati u liječenju u okviru
zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja.
Osnovna lista lijekova Zavoda sadrži medikoekonomski najsvrsishodnije lijekove
za liječenje svih bolesti. Referentna cijena lijekova (cijena koju Zavod plaća
iz obveznog zdravstvenog osiguranja na razini najniže cijene koja garantira
opskrbu osiguranih osoba Zavoda) utvrđuje se u postupku javnog nadmetanja prema
posebnim propisima.
Dopunska lista lijekova sadrži lijekove s višom razinom cijene u odnosu na
cijene iz osnovne liste lijekova pri čemu Zavod osigurava pokriće troškova u
visini cijene ekvivalentnog lijeka određenog prema posebnom zakonu, s osnovne
liste lijekova.
Dopunska lista lijekova Zavoda osim pune cijene lijeka obvezno sadrži iznos
doplate koju osigurava osigurana osoba Zavoda neposredno ili putem dopunskoga
zdravstvenog osiguranja koje provode osiguravatelji sukladno Zakonu o
dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju.
Osnovnu i dopunsku listu lijekova, uz prethodno pribavljeno mišljenje Hrvatske
liječničke komore i Hrvatske stomatološke komore, donosi upravno vijeće Zavoda.
Ako komora iz stavka 6. ovoga članka u roku od 30 dana od dana kada je zatraženo
Zavodu ne dostavi mišljenje o osnovnoj, odnosno dopunskoj listi lijekova, smatra
se da je dano pozitivno mišljenje.
Obrasce recepata za lijekove s osnovne i dopunske liste lijekova Zavoda propisat
će općim aktom Zavod.

Članak 17.

Osigurane osobe imaju pravo na ortopedska i druga pomagala te stomatološko-protetsku
pomoć i stomatološko-protetske nadomjestke, ako ispunjavaju uvjet prethodnoga
obveznoga zdravstvenog osiguranja u Zavodu u trajanju od najmanje 12 mjeseci
neprekidno, odnosno 18 mjeseci s prekidima u posljednje dvije godine prije
nastupa osiguranog slučaja.
Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na osigurane osobe mlađe od 18
godina te osigurane osobe sa smetnjama u tjelesnom i duševnom razvoju koje su
nesposobne za samostalan život i rad.
Osigurane osobe zdravstvenu zaštitu iz stavka 1. ovoga članka ostvaruju sukladno
općem aktu Zavoda.

Članak 18.

Pravo na zdravstvenu zaštitu u inozemstvu podrazumijeva pravo na upućivanje na
liječenje u inozemstvo, pravo na korištenje zdravstvene zaštite za vrijeme
boravka u inozemstvu u skladu s međunarodnim ugovorima te drugu zdravstvenu
zaštitu u inozemstvu u skladu s općim aktom Zavoda.
Pravo na upućivanje na liječenje u inozemstvo osigurana osoba može ostvariti
samo ako se radi o potrebi liječenja koje se ne provodi u Republici Hrvatskoj, a
može se uspješno provesti u inozemstvu.
Provedbene propise o pravima, uvjetima i načinu korištenja zdravstvene zaštite u
inozemstvu iz stavka 1. ovoga članka donijet će Zavod uz suglasnost ministra
nadležnog za zdravstvo.

Članak 19.

Standarde i normative zdravstvene zaštite iz obveznoga zdravstvenog osiguranja,
uključujući popis vrsta i broja terapijskih i dijagnostičkih postupaka po
osiguranoj osobi na godišnjoj razini, iznos potrebnih sredstava u skladu s
osiguranim sredstvima, kao i način ostvarivanja prava osiguranih osoba na
zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog osiguranja u pravilu, za svaku
kalendarsku godinu donosi upravno vijeće Zavoda uz suglasnost ministra nadležnog
za zdravstvo, po prethodno pribavljenom mišljenju nadležnih komora.

Članak 20.

Osiguranim osobama Zavoda u okviru zdravstvene zaštite iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja ne osigurava se plaćanje troškova zdravstvenih usluga koje su pružene
na način i po postupku koji nije propisan ovim Zakonom, odnosno podzakonskim
propisima donesenim na temelju ovoga Zakona, kao i za:
– razliku za povećane troškove liječenja koji su posljedica osobne želje
osigurane osobe zbog njenog vjerskog ili drugog uvjerenja, a koje predstavlja
liječenje izvan utvrđenog standarda zdravstvene zaštite u obveznom zdravstvenom
osiguranju koji se osigurava svim osiguranim osobama pod jednakim uvjetima,
– eksperimentalno liječenje, eksperimentalne medicinske proizvode, pomagala i
lijekove koji su u fazi kliničkih ispitivanja, terapijski i dijagnostički
postupci kao i lijekovi na zahtjev pacijenta u okolnostima kada ti postupci i
lijekovi nisu određeni od strane ugovorne zdravstvene ustanove ili ugovornog
liječnika Zavoda u sklopu korištenja prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja
ili po svojoj vrsti i količini nisu pravo iz obveznoga zdravstvenog osiguranja,
– zahvate estetske rekonstruktivne kirurgije, osim za estetsku rekonstrukciju
kongenitalnih anomalija, rekonstrukciju dojke nakon mastektomije, estetsku
rekonstrukciju nakon teških ozljeđivanja,
– liječenje dobrovoljno stečenog steriliteta,
– kirurško liječenje pretilosti,
– liječenje medicinskih komplikacija koje nastaju kao posljedica korištenja
zdravstvene zaštite izvan obveznoga osiguranja,
– zdravstvenu zaštitu koju na temelju zakona i drugih propisa osiguravaju
poslodavci ili jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave,
– zaštitu zdravlja na radu.

Članak 21.

Osigurane osobe obvezne su sudjelovati u pokriću dijela troškova zdravstvene
zaštite iz članka 15. stavka 2. točke 2. do 5. i članka 16. stavka 5. ovoga
Zakona do pune cijene zdravstvene zaštite (u daljnjem tekstu: doplata).
Doplata se naplaćuje neposredno od osigurane osobe prilikom korištenja
zdravstvene zaštite ili putem dopunskog zdravstvenog osiguranja sukladno
posebnome zakonu, a prihod su ugovornih subjekata Zavoda.
Doplatu iz članka 15. stavka 2. točke 2. do 5. ovoga Zakona za osigurane osobe
iz članka 5. točke 10. – 18., članka 12. i 63. ovoga Zakona te za osigurane
osobe kojima je priznat status hrvatskog ratnog vojnog invalida prema Zakonu o
pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji kao
i za osigurane osobe kojima je priznato svojstvo ratnog vojnog invalida,
mirnodopskog vojnog invalida i civilnog invalida rata prema Zakonu o zaštiti
vojnih i civilnih invalida rata osigurava Republika Hrvatska.
Iznimno, prema ovome Zakonu doplate iz članka 15. stavka 2. točke 2. do 5. ovoga
Zakona su oslobođene sljedeće osigurane osobe:
– djeca do 18. godine života,
– osobe s invaliditetom i druge osobe kojima se priznaje pomoć druge osobe u
obavljanju većine ili svih životnih funkcija prema posebnim propisima; osobe
koje imaju najmanje 80% tjelesnog oštećenja prema propisima o mirovinskom
osiguranju, odnosno prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog
rata i članova njihovih obitelji ili prema drugom posebnom zakonu kao i tjelesno
hendikepirane osobe,
– dobrovoljni davatelji krvi s preko 35 davanja (muškarci), odnosno s preko 25
davanja (žene),
– osobe čiji prihod po članu obitelji u pojedinoj kalendarskoj godini ne prelazi
iznos utvrđen člankom 22. ovoga Zakona.

Članak 22.

Osigurane osobe iz članka 21. stavka 4. podstavka 4. ovoga Zakona oslobađaju se
plaćanja doplate ako im ukupan prihod u prethodnoj kalendarskoj godini, iskazan
po članu obitelji, mjesečno nije veći od 45,59% proračunske osnovice (prihodovni
cenzus).
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, osiguranik – umirovljenik samac ima pravo na
oslobađanje od plaćanja doplate ako njegov prihod u prethodnoj kalendarskoj
godini nije veći od 58,31% proračunske osnovice.

Članak 23.

Pod prihodom iz članka 22. ovoga Zakona smatraju se svi primici koje obitelj
ostvari na ime dohotka od nesamostalnog rada, dohotka ili dobiti od samostalne
djelatnosti, primitaka od kojih se utvrđuje drugi dohodak, imovine i imovinskih
prava, kapitala, osiguranja te svi drugi primici ostvareni prema posebnim
propisima.

Članak 24.

Pod dohotkom u smislu ovoga Zakona smatra se:
– plaća i drugi oporezivi primici za rad ostvareni od poslodavca (tuzemnog ili
inozemnog) umanjena za izdatke prema propisima o porezu na dohodak,
– mirovina od tuzemnog ili inozemnog isplatitelja,
– dohodak od samostalne djelatnosti obrta, slobodnog zanimanja ili poljoprivrede
i šumarstva prije svih umanjenja dohotka i bez umanjenja dohotka za gubitak iz
ranijih godina,
– dobit ostvarena od samostalne djelatnosti obrta, slobodnog zanimanja ili
poljoprivrede i šumarstva prije svih umanjenja dobiti i bez umanjenja dobiti za
gubitak iz ranijih godina,
– dohodak s osnove primitaka od kojih se utvrđuje drugi dohodak,
– dohodak od imovine i imovinskih prava,
– dohodak od iznajmljivanja soba i postelja turistima od kojega se plaća porez
na dohodak u paušalnom iznosu,
– dohodak od dividenda i udjela u dobiti,
– dohodak od osiguranja te
– dohodak od povrata doprinosa plaćenih na dio osnovice koji prelazi iznos
najviše godišnje osnovice za obračun doprinosa.

Članak 25.

U prihod iz članka 23. ovoga Zakona uračunava se: naknada za vrijeme privremene
spriječenosti za rad (bolovanje), naknada za rodiljni dopust, novčana naknada za
slučaj nezaposlenosti, pomoć za uzdržavanje, doplatak za pripomoć u kući, pomoć
za podmirenje troškova stanovanja, doplatak za pomoć i njegu, doplatak za djecu,
ortopedski doplatak, osobna invalidnina, opskrbnina i obiteljska invalidnina
ostvareni prema posebnim propisima.
Prihod iz članka 23. ovoga Zakona umanjuje se za iznos koji na temelju propisa o
obitelji član obitelji plaća za uzdržavanje osobe koja nije član te obitelji.

Članak 26.

Pod obitelji u smislu članka 22. stavka 1. ovoga Zakona smatraju se bračni i
izvanbračni drug te ostali članovi obitelji iz članka 7. ovoga Zakona, neovisno
o tome jesu li zdravstveno osigurani kao članovi obitelji, jesu li sposobni za
samostalan život i rad i imaju li sredstva za uzdržavanje.

Članak 27.

Postupak utvrđivanja prava na oslobađanje od plaćanja doplate iz članka 22.
ovoga Zakona provodi se sukladno općem aktu Zavoda.
Osiguranim osobama Zavoda koje ispunjavaju uvjete za priznavanje prava iz stavka
1. ovoga članka Zavod izdaje potvrdu čiji se oblik i sadržaj propisuje općim
aktom Zavoda.

Članak 28.

Osigurane osobe, bez obzira jesu li oslobođene plaćanja doplate, odnosno jesu li
sukladno posebnome zakonu dopunski zdravstveno osigurane za plaćanje te doplate,
obvezne su prilikom korištenja zdravstvene zaštite platiti administrativnu
pristojbu utvrđenu odlukom koju na prijedlog ministra nadležnog za zdravstvo
donosi Vlada Republike Hrvatske, s time da visina administrativne pristojbe ne
može biti utvrđena u iznosu manjem od 0,15% od proračunske osnovice, odnosno u
iznosu manjem od 5,00 kuna.
Ukupan iznos plaćenih administrativnih pristojbi po osiguranoj osobi ne smije
mjesečno prelaziti iznos od 0,91% od proračunske osnovice, odnosno iznos od
30,00 kuna.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, administrativnu pristojbu ne plaćaju djeca do
18 godina života i invalidi s oštećenjem organiz­ma od najmanje 80% prema
posebnim propisima.
Administrativna pristojba ne plaća se za preventivne preglede utvrđene planom i
programom mjera zdravstvene zaštite iz članka 14. stavka 3. ovoga Zakona.
Oblik i sadržaj potvrde o ispunjavanju uvjeta iz stavka 3. ovoga članka propisat
će općim aktom Zavod.
Administrativna pristojba prihod je Zavoda.

2. PRAVO NA NOVČANE NAKNADE

Članak 29.

Osiguranici u okviru prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja imaju pravo na:
– naknadu plaće za vrijeme privremene nesposobnosti, odnosno spriječenosti za
rad zbog korištenja zdravstvene zaštite, odnosno drugih okolnosti iz članka 31.
ovoga Zakona (u daljnjem tekstu: naknada plaće),
– novčanu naknadu zbog nemogućnosti obavljanja poslova na temelju kojih se
ostvaruju drugi primici od kojih se utvrđuju drugi dohoci, sukladno propisima o
doprinosima za obvezna osiguranja,
– naknadu troškova prijevoza u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite iz
obveznoga zdravstvenog osiguranja.
Pravo iz stavka 1. podstavka 3. ovoga članka pripada i drugim osiguranim
osobama.

**PRAVO NA NAKNADU PLAĆE**

Članak 30.

Pravo na naknadu plaće zbog privremene nesposobnosti, odnosno spriječenosti za
rad radi korištenja zdravstvene zaštite, odnosno drugih okolnosti iz članka 31.
ovoga Zakona (u daljnjem tekstu: bolovanje) pripada osiguranicima iz članka 5.
stavka 1. točke 1. – 4., točke 6., točke 8. i točke 16. ovoga Zakona.
Pod bolovanjem za vrijeme kojeg osiguraniku pripada pravo na naknadu plaće u
smislu ovoga Zakona smatra se odsutnost s rada zbog bolesti ili ozljede, odnosno
drugih okolnosti utvrđenih člankom 31. ovoga Zakona radi kojih je osiguranik
spriječen izvršavati svoju obvezu rada u skladu s ugovorom o radu, drugim
ugovorom ili aktom.

Članak 31.

Pravo na naknadu plaće pripada osiguraniku u svezi s korištenjem zdravstvene
zaštite, odnosno drugih okolnosti ako je:
1. privremeno nesposoban za rad zbog bolesti ili ozljede, odnosno radi liječenja
ili medicinskih ispitivanja smješten u zdravstvenu ustanovu,
2. privremeno nesposoban za rad zbog određenog liječenja ili medicinskog
ispitivanja koje se ne može obaviti u mjestu prebivališta, odnosno boravišta,
3. izoliran kao kliconoša ili zbog pojave zaraze u njegovoj okolini, odnosno
privremeno nesposoban za rad zbog transplantacije živog tkiva i organa u korist
druge osigurane osobe Zavoda,
4. određen za pratitelja osigurane osobe upućene na liječenje ili liječnički
pregled ugovornom subjektu Zavoda izvan mjesta prebivališta, odnosno boravišta
osigurane osobe koja se upućuje,
5. određen da njeguje oboljelo dijete ili supružnika uz uvjete propisane ovim
Zakonom,
6. privremeno nesposobna za rad zbog bolesti i komplikacija u svezi s trudnoćom
i porođajem,
7. privremeno spriječen za rad zbog korištenja obveznog rodiljnog dopusta,
8. privremeno spriječen za rad zbog korištenja rodiljnog dopusta do jedne godine
života djeteta, posvojiteljskog dopusta, prava na rad s polovicom punog radnog
vremena do jedne, odnosno tri godine života djeteta iz članka 59. stavka 1.
Zakona o radu te prava na rad s polovicom punog radnog vremena do tri godine
života djeteta iz članka 59. stavka 3. Zakona o radu, uz uvjete propisane ovim
Zakonom,
9. privremeno spriječena za rad zbog korištenja dopusta zbog trudnoće ili
dojenja djeteta u slučaju iz članka 57. Zakona o radu,
10. odsutna s rada zbog korištenja prava na stanku za dojenje djeteta iz članka
60. Zakona o radu,
11. privremeno spriječen za rad zbog korištenja rodiljnoga dopusta do navršene
treće godine djetetova života za blizance, treće i svako sljedeće dijete,
12. privremeno spriječen za rad zbog korištenja rodiljnog dopusta iz članka 58.
stavka 9. Zakona o radu,
13. privremeno nesposoban za rad zbog rane, ozljede ili bolesti koja je
neposredna posljedica sudjelovanja u Domovinskom ratu.

Članak 32.

Naknadu plaće u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite iz članka 31. točke 1. i
2. ovoga Zakona isplaćuje osiguraniku iz svojih sredstava:
1. pravna ili fizička osoba za prvih 42 dana bolovanja kao i za vrijeme dok se
osiguranik nalazi na radu u inozemstvu na koji ga je uputila pravna ili fizička
osoba ili je sam zaposlen u inozemstvu,
2. pravna osoba za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s
invaliditetom, odnosno pravna ili fizička osoba, za osiguranika – invalida rada
za prvih 7 dana bolovanja.

Članak 33.

Naknada plaće za vrijeme bolovanja iz članka 31. točke 3. do 7. ovoga Zakona
isplaćuje se osiguraniku na teret sredstava Zavoda od prvog dana korištenja
prava.
Naknadu plaće iz članka 31. točke 8. do 13. ovoga Zakona Zavod isplaćuje
osiguraniku na teret sredstava državnog proračuna.
Naknadu plaće za vrijeme bolovanja iz članka 32. točke 1. i 2. ovog Zakona od
43. dana, odnosno 8. dana bolovanja, te točke 4., 5. i 6. članka 31. ovoga
Zakona od prvog dana bolovanja obračunava i isplaćuje pravna, odnosno fizička
osoba – poslodavac, s time da je Zavod obvezan vratiti isplaćenu naknadu u roku
od 45 dana od dana primitka zahtjeva za povrat.
Provedbene propise o načinu ostvarivanja prava na naknadu plaće donijet će
Zavod.

Članak 34.

Pravo na naknadu plaće za vrijeme bolovanja radi njege osigurane osobe – člana
uže obitelji (djeteta i supružnika) iz članka 31. točke 5. ovoga Zakona s kojima
osiguranik živi u zajedničkom kućanstvu traje za svaku utvrđenu bolest najviše
do 6 radnih dana, a za djecu do 7 godina starosti do 12 radnih dana.
Iznimno, ako doktor medicine primarne zdravstvene zaštite ocijeni da postoje
opravdani razlozi vezani uz zdravstveno stanje člana obitelji iz stavka 1. ovoga
članka, može produljiti trajanje prava na potrebu njege, ali najviše do 30
radnih dana za njegu djeteta do 7 godina starosti te do 14 radnih dana za njegu
djeteta iznad 7 godina starosti, odnosno supružnika.
Ako je prema ocjeni doktora medicine primarne zdravstvene zaštite zdravstveno
stanje člana obitelji – djeteta do 18. godine života takvo da duljina trajanja
njege roditelja određena u stavku 2. ovoga članka neće biti dostatna, potrebno
trajanje njege određuje liječničko povjerenstvo koje imenuje Zavod.
Pod zajedničkim kućanstvom u smislu stavka 1. ovoga članka smatra se zajednica
života, privređivanja i trošenja ostvarenih prihoda obitelji.

Članak 35.

Naknada plaće za obvezni rodiljni dopust utvrđuje se sukladno članku 45., članku
46. stavku 2. točki 3. i članku 47. ovoga Zakona s time da tako određena naknada
ne može biti za puno radno vrijeme niža od najnižeg iznosa naknade plaće za
vrijeme korištenja rodiljnog dopusta od 6 mjeseci do jedne godine života djeteta
propisanog Zakonom o izvršavanju državnog proračuna niti viša od najvišeg iznosa
naknade plaće koja se isplaćuje na teret sredstava Zavoda iz članka 46. stavka
3. ovoga Zakona.
Naknadu plaće za vrijeme korištenja prava na rodiljni dopust do jedne godine
života djeteta, rodiljnoga dopusta do navršene treće godine djetetova života za
blizance, treće i svako sljedeće dijete, rodiljnog dopusta iz članka 31. točke
12. ovoga Zakona, posvojiteljskog dopusta, prava na rad u skraćenom radnom
vremenu iz članka 31. točke 8. ovoga Zakona, dopusta iz članka 31. točke 9.
ovoga Zakona, stanke za dojenje djeteta iz članka 31. točke 10. ovoga Zakona
Zavod isplaćuje u visini utvrđenoj Zakonom o izvršavanju državnog proračuna.

Članak 36.

U slučaju stečajnog postupka poslodavca naknadu plaće zbog bolovanja iz članka
31. točke 1. i 2., te točke 4., 5. i 6. ovoga Zakona, kada se naknada plaće
isplaćuje na teret sredstava Zavoda, osiguraniku isplaćuje Zavod.

Članak 37.

U slučaju kada osiguraniku pravna, odnosno fizička osoba nije utvrdila naknadu
plaće na način i u visini utvrđenoj ovim Zakonom i provedbenim propisom
donesenim na temelju ovoga Zakona u roku od 60 dana, osiguranik ima pravo
uložiti prigovor Zavodu. Zavod će obračunati naknadu plaće i obračun dostaviti
osiguraniku i pravnoj, odnosno fizičkoj osobi u roku 30 dana.
Pravna, odnosno fizička osoba dužna je osiguraniku isplatiti naknadu plaće u
roku od 30 dana sukladno obračunu koji je dostavio Zavod.

Članak 38.

Naknada plaće za vrijeme bolovanja pripada osiguraniku za sve vrijeme bolovanja,
a najduže u trajanju propisanom ovim Zakonom.
Naknada plaće pripada osiguraniku samo za dane, odnosno sate, za koje bi
osiguranik imao pravo na plaću, odnosno naknadu plaće prema propisima o radu,
ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 39.

Pravo osiguranika na bolovanje utvrđuje izabrani doktor medicine primarne
zdravstvene zaštite u zdravstvenoj ustanovi, odnosno u privatnoj praksi.
Izabrani doktor iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje dužinu trajanja bolovanja
ovisno o vrsti bolesti, a najdulje do roka utvrđenog propisom koji na prijedlog
Hrvatske liječničke komore, odnosno Hrvatske stomatološke komore donosi ministar
nadležan za zdravstvo, po prethodno pribavljenom mišljenju stručnih društava
Hrvatskog liječničkog zbora.
Nakon proteka roka iz stavka 2. ovoga članka pravo na bolovanje i duljinu
trajanja bolovanja osiguranika utvrđuje liječničko povjerenstvo Zavoda.
Izabrani doktor dužan je prekinuti bolovanje osiguranika i prije roka koji je
utvrdilo liječničko povjerenstvo Zavoda ako utvrdi da se zdravstveno stanje
osiguranika poboljšalo tako da može nastupiti na rad.
Nadzor nad korištenjem bolovanja sukladno odredbama ovoga Zakona i propisa
donesenih na temelju ovoga Zakona obavlja Zavod.
Poslodavac osiguranika može zahtijevati od Zavoda kontrolu opravdanosti
bolovanja za sve vrijeme trajanja bolovanja osiguranika.

Članak 40.

Osiguranik ima pravo u roku 8 dana staviti prigovor na ocjenu izabranog doktora
medicine primarne zdravstvene zaštite o pravu na korištenje bolovanja
liječničkom povjerenstvu Zavoda.
Osiguraniku nezadovoljnom ocjenom, nalazom i mišljenjem liječničkog povjerenstva
Zavoda izdat će se rješenje u upravnom postupku.
Žalba protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka ne odgađa izvršenje rješenja.
U drugostupanjskom upravnom postupku ocjenu, nalaz i mišljenje daje više
liječničko povjerenstvo Zavoda.

Članak 41.

Osiguranik ima pravo na naknadu plaće sve dok izabrani dok­tor medicine primarne
zdravstvene zaštite, odnosno liječničko povjerenstvo Zavoda ne utvrde da je
sposoban za rad ili dok nije konačnim rješenjem nadležnog tijela mirovinskog
osiguranja utvrđena invalidnost osiguranika.
Ako bolovanje traje neprekidno 6 mjeseci zbog iste bolesti, izabrani doktor
medicine primarne zdravstvene zaštite obvezan je obraditi osiguranika za
upućivanje na ocjenu radne sposobnosti i invalidnosti, te sa svom propisanom
dokumentacijom uputiti osiguranika nadležnom tijelu mirovinskog osiguranja koji
donosi ocjenu radne sposobnosti i invalidnosti najkasnije u roku od 30 dana od
dana primitka prijedloga izabranog doktora medicine.
Obrada osiguranika za upućivanje na ocjenu radne sposobnosti i invalidnosti
tereti sredstva Zavoda samo u slučajevima kada je izabrani doktor medicine
primarne zdravstvene zaštite uputio osiguranika u skladu sa stavkom 2. ovog
članka, odnosno po prijedlogu liječničkog povjerenstva Zavoda.
Osiguranik ima pravo na naknadu plaće na teret sredstava Zavoda najdulje do
navršenih 12 mjeseci neprekidnog bolovanja, osim ako je bolovanje produljeno
zbog razloga navedenih u stavku 2. ovoga članka.
Nakon proteka roka utvrđenog odredbom stavka 4. ovoga članka osiguranik koji i
dalje nije sposoban za rad prema ocjeni liječničkog povjerenstva ima pravo na
novčanu naknadu sukladno općem aktu Zavoda.

Članak 42.

Osiguraniku kojem je za vrijeme trajanja bolovanja prestao radni odnos, odnosno
obavljanje djelatnosti osobnim radom, pripada naknada plaće, još najviše 30 dana
nakon prestanka radnog odnosa, odnosno obavljanja djelatnosti osobnim radom.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako je osiguranik u vrijeme prestanka radnog
odnosa bio u korištenju bolovanja koje je neposredna posljedica sudjelovanja u
Domovinskom ratu, pripada mu naknada plaće za navedeno bolovanje i nakon
prestanka radnog odnosa, sve dok ponovno ne bude radno sposoban, odnosno dok mu
konačnim rješenjem nadležnog tijela ne bude utvrđena invalidnost.
Za vrijeme bolovanja zbog bolesti i komplikacija u svezi s trudnoćom i
porođajem, korištenja obveznoga rodiljnog dopusta, korištenja rodiljnog dopusta
do jedne godine života djeteta, rodiljnoga dopusta do navršene treće godine
djetetova života za blizance, treće i svako sljedeće dijete, rodiljnog dopusta
iz članka 58. stavka 9. Zakona o radu, posvojiteljskog dopusta, prava na rad s
polovicom punog radnog vremena do jedne, odnosno tri godine života djeteta iz
članka 59. stavka 1. Zakona o radu te prava na rad s polovicom punog radnog
vremena do tri godine života djeteta iz članka 59. stavka 3. Zakona o radu,
dopusta iz članka 57. Zakona o radu, korištenja stanke za dojenje djeteta iz
članka 60. Zakona o radu osiguraniku koji koristi jedno od navedenih prava
pripada pravo na naknadu plaće i po prestanku radnog odnosa do isteka korištenja
istog prava.

Članak 43.

Osiguraniku pripada pravo na naknadu plaće i dok se nalazi u pritvoru, pod
uvjetima i na način propisanim ovim Zakonom i općim aktom Zavoda.

Članak 44.

Osiguranik nema pravo na naknadu plaće ako:
– je svjesno prouzročio privremenu nesposobnost za rad,
– ne izvijesti izabranog doktora medicine primarne zdravstvene zaštite da je
obolio u roku od tri dana nakon početka bolesti, odnosno u roku od tri dana od
dana prestanka razloga koji ga je u tome onemogućio,
– namjerno sprječava ozdravljenje, odnosno osposobljavanje,
– za vrijeme bolovanja radi,
– se bez opravdanog razloga ne odazove na poziv za liječnički pregled izabranog
doktora medicine primarne zdravstvene zaštite, odnosno liječničkog povjerenstva
Zavoda,
– izabrani doktor medicine primarne zdravstvene zaštite, tijelo Zavoda ovlašteno
za kontrolu bolovanja, odnosno liječničko povjerenstvo Zavoda utvrdi da se ne
pridržava uputa za liječenje, odnosno bez suglasnosti izabranog doktora medicine
otputuje iz mjesta prebivališta ili zlorabi pravo na korištenje bolovanja na
neki drugi način.
U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka osiguranik nema pravo na naknadu plaće
od dana nastanka tih slučajeva do dana njihova prestanka, odnosno prestanka
posljedica njima uzrokovanih.

Članak 45.

Naknada plaće određuje se od osnovice za naknadu koju čini prosječni iznos plaće
koja je osiguraniku isplaćena u posljednjih šest mjeseci prije mjeseca u kojem
je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu, neovisno na čiji
se teret isplaćuje, osim u slučaju kada je posebnim zakonom drukčije propisano.
Pod plaćom na osnovi koje se utvrđuje osnovica za naknadu plaće podrazumijeva
se, u smislu ovoga Zakona, redovna mjesečna plaća osiguranika utvrđena u skladu
s odredbama propisa o radu i drugih propisa o određivanju plaće, te naknada
plaće isplaćena za vrijeme odsutnosti s rada (godišnji odmor, plaćeni dopust i
bolovanje) koja se isplaćuje na teret pravne ili fizičke osobe kod koje je
osiguranik zaposlen.
Za osiguranika iz članka 5. stavka 1. točke 3., 4., 6. i 8. ovoga Zakona
osnovica za naknadu plaće jest mjesečna osnovica osiguranja za obračun i uplatu
doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje za posljednjih šest mjeseci prije
mjeseca u kojem je nastupio slučaj na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu
plaće, umanjena za zakonom propisane obvezne doprinose, poreze i prireze.
Iznimno, osiguranicima koji pravo na naknadu plaće za vrijeme bolovanja
ostvaruju na teret sredstava Zavoda ili državnog proračuna, u osnovicu za
naknadu plaće iz stavka 1. ovoga članka uračunavaju se i drugi dohoci ostvareni
prema primicima od kojih se, prema propisima o porezu na dohodak, utvrđuje drugi
dohodak, a sukladno propisima o doprinosima za obvezna osiguranja pod uvjetom da
su isplaćeni u šestomjesečnom razdoblju na temelju kojih se utvrđuje osnovica za
naknadu, te da imaju ostvaren staž osiguranja u Zavodu propisan člankom 47.
stavkom 1. ovoga Zakona.
U slučaju kad se osnovica za naknadu ne može utvrditi prema stavku 1. ovoga
članka, osnovicu za naknadu čini plaća isplaćena do dana nastanka slučaja na
osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu plaće, odnosno plaća pripadajuća prema
ugovoru o radu, drugom ugovoru ili aktu s tim da tako određena osnovica, kada se
naknada isplaćuje na teret sredstava Zavoda, ne može biti veća od najniže
osnovice osiguranja koja služi za obračun doprinosa za obvezno zdravstveno
osiguranje, važeće za mjesec koji prethodi mjesecu u kojem je nastupio osigurani
slučaj.
Kada osiguranik prima naknadu plaće neprekidno dulje od tri mjeseca, osnovica za
utvrđivanje naknade iz stavka 1. ovoga članka povećava se sukladno porastu plaće
zaposlenih u Republici Hrvatskoj, ako je taj porast veći od 5%.
Naknada plaće prema stavku 6. ovoga članka, pripada osiguraniku od prvoga dana
idućeg mjeseca po isteku tri mjeseca neprekidnog korištenja bolovanja, ako je
ispunjen uvjet za povećanje naknade.
Zavod će općim aktom pobliže propisati način utvrđivanja osnovice za naknadu
plaće iz stavka 3. ovoga članka.

Članak 46.

Naknada plaće ne može biti niža od 70% osnovice za naknadu, ako ovim Zakonom
nije drukčije propisano, s time da kao mjesečni iznos za puno radno vrijeme ne
može biti manja od 25% od proračunske osnovice.
Naknada plaće iznosi 100% od osnovice za naknadu:
1. za vrijeme bolovanja zbog rane, ozljede ili bolesti koja je neposredna
posljedica sudjelovanja u Domovinskom ratu,
2. za vrijeme bolovanja zbog bolesti i komplikacija u svezi s trudnoćom i
porođajem,
3. za vrijeme korištenja obveznoga rodiljnog dopusta,
4. za vrijeme njege oboljelog djeteta mlađeg od tri godine života,
5. za vrijeme bolovanja zbog transplantacije živog tkiva i organa u korist druge
osobe,
6. za vrijeme dok je osiguranik izoliran kao kliconoša ili zbog pojave zaraze u
njegovoj okolini.
Visinu naknade plaće koja se isplaćuje na teret sredstava Zavoda utvrđuje Zavod,
s time da najviši mjesečni iznos naknade plaće obračunate prema odredbama ovoga
Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona ne može iznositi više od
proračunske osnovice uvećane za 28%.

Članak 47.

Naknada plaće pripada osiguraniku u visini propisanoj ovim Zakonom, odnosno
propisima i općim aktima donesenim na temelju ovoga Zakona pod uvjetom, da prije
dana nastanka slučaja na osnovi kojeg se stječe pravo na naknadu ima ostvaren
staž osiguranja u Zavodu na temelju radnog odnosa ili obavljanja gospodarske
djelatnosti, odnosno obavljanja profesionalne djelatnosti samostalno u obliku
zanimanja od najmanje 12 mjeseci neprekidno ili 18 mjeseci s prekidima u
posljednje dvije godine (prethodno osiguranje).
Osiguraniku, koji ne ispunjava uvjet prethodnog osiguranja iz stavka 1. ovoga
članka, naknada plaće, za sve vrijeme trajanja bolovanja, pripada u iznosu od
25% od proračunske osnovice, osim u slučaju korištenja prava na obvezni rodiljni
dopust.

**NOVČANA NAKNADA ZBOG NEMOGUĆNOSTI OBAVLJANJA POSLOVA NA TEMELJU KOJIH SE
OSTVARUJU PRIMICI OD KOJIH SE UTVRĐUJE DRUGI DOHODAK SUKLADNOPROPISIMA O
DOPRINOSIMA ZA OBVEZNA OSIGURANJA**

Članak 48.

Novčana naknada zbog nemogućnosti obavljanja poslova na temelju kojih se
ostvaruju primici od kojih se utvrđuje drugi dohodak sukladno propisima o
doprinosima za obvezna osiguranja određuje se od prosječne osnovice za uplatu
doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje.
Pod prosječnom osnovicom iz stavka 1. ovoga članka podrazumijeva se prosjek
osnovica osiguranja na koji je uplaćen doprinos za obvezno zdravstveno
osiguranje u posljednjih šest mjeseci prije mjeseca u kojem je nastupila
nemogućnost osiguranika za obavljanje poslova na temelju kojih se ostvaruju
primici od kojih se utvrđuje drugi dohodak.

Članak 49.

Novčana naknada iz članka 48. stavka 1. ovoga Zakona iznosi 70% od prosječne
osnovice s time da iznos naknade ne može biti viši od najvišeg iznosa naknade
plaće iz članka 46. stavka 3. ovoga Zakona, a isplaćuje se od prvog dana
korištenja prava na teret sredstava Zavoda, u trajanju najdulje šest mjeseci
neprekidno.

Članak 50.

Osiguranik ostvaruje novčanu naknadu iz članka 48. ovoga Zakona pod uvjetom da
je privremeno nesposoban za obavljanje ugovorenih poslova zbog bolesti koju
utvrđuje liječničko povjerenstvo Zavoda.

Članak 51.

Osiguraniku koji ostvaruje novčanu naknadu zbog nemogućnosti obavljanja poslova
na temelju kojih se ostvaruju primici od kojih se utvrđuje drugi dohodak
sukladno propisima o doprinosima za obvezna osiguranja, a kojem je prestao
status osiguranika sukladno članku 6. stavku 2. ovoga Zakona, ostvaruje pravo na
novčanu nak­nadu najviše 30 dana od dana prestanka statusa osiguranika.

Članak 52.

Opći akt o postupku i načinu ostvarivanja prava na novčanu naknadu zbog
nemogućnosti obavljanja poslova na temelju kojih se ostvaruju primici od kojih
se utvrđuje drugi dohodak sukladno propisima o doprinosima za obvezna osiguranja
donijet će Zavod.

**NAKNADA TROŠKOVA PRIJEVOZA U SVEZI SKORIŠTENJEM PRAVA NA ZDRAVSTVENU ZAŠTITU IZ
OBVEZNOGA ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA**

Članak 53.

Osigurana osoba u ostvarivanju prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznoga
zdravstvenog osiguranja ima pravo na naknadu troškova prijevoza ako je radi
korištenja zdravstvene zaštite upućena izvan mjesta prebivališta, odnosno
boravka.
Osigurana osoba iz stavka 1. ovog članka ima pravo na naknadu troškova prijevoza
ako je zdravstvenu zaštitu koristila u ugovornoj zdravstvenoj ustanovi, odnosno
ordinaciji ugovornog doktora privatne prakse u mjestu koje je udaljeno više od
30 kilometara od mjesta njezina prebivališta, odnosno boravka jer potrebnu
zdravstvenu zaštitu nije mogla ostvariti u bližoj ugovornoj zdravstvenoj
ustanovi, odnosno ordinaciji ugovornog doktora privatne prakse s ugovorenom
djelatnošću za tu vrstu zdravstvene zaštite.
Pravo na naknadu troškova prijevoza, neovisno o udaljenosti iz stavka 2. ovoga
članka, ima osigurana osoba do 18. godine života, osigurana osoba upućena na
liječenje u inozemstvo sukladno općem aktu Zavoda, osigurana osoba darivatelj
organa, tkiva ili stanica te osigurana osoba koja hemodijalizu koristi kao
kronični bubrežni bolesnik.
Sukladno odredbi stavka 3. ovoga članka pravo na naknadu troškova prijevoza
ostvaruje i osigurana osoba s prebivalištem, odnosno boravkom na otoku te na
područjima određenim Zakonom o brdsko-planinskim područjima i Zakonom o
područjima posebne državne skrbi.

Članak 54.

Zavod snosi troškove prijevoza umrle osigurane osobe koja je upućena na
liječenje izvan mjesta prebivališta, odnosno boravka u skladu sa člankom 53.
ovoga Zakona.
Zavod snosi troškove prijevoza umrle osigurane osobe koja je upućena izvan
mjesta prebivališta radi eksplantacije organa u svrhu transplantacije, a koja je
umrla tijekom ili nakon eksplantacije organa.

Članak 55.

Pravo na naknadu troškova prijevoza ima i jedna osoba određena za pratitelja
osigurane osobe iz članka 53. ovoga Zakona ako izabrani doktor medicine primarne
zdravstvene zaštite utvrdi potrebu pratnje.
Smatra se da je djeci do 18. godine života kao i osiguranim osobama iz članka 9.
stavka 5. i 6. ovoga Zakona potrebna pratnja.

Članak 56.

Pod troškovima prijevoza iz članka 53. ovoga Zakona podrazumijevaju se troškovi
prijevoza javnim prijevoznim sredstvima po najnižoj cijeni i prema najkraćoj
relaciji prema službenom daljinomjeru javnog prijevoznika.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, osiguranoj se osobi zbog njezinoga
zdravstvenog stanja sukladno općem aktu Zavoda može odobriti korištenje
skupljega javnoga prijevoznog sredstva.

V. FINANCIRANJE OBVEZNOGA ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

*1. Izvori sredstava*

Članak 57.

Prihodi obveznoga zdravstvenog osiguranja su:
1) doprinosi osiguranika,
2) doprinosi poslodavaca,
3) doprinosi drugih obveznika plaćanja doprinosa utvrđenih ovim i drugim
zakonom,
4) posebni doprinos za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu,
5) prihodi iz državnog proračuna,
6) prihodi od doplata,
7) prihodi od administrativnih pristojbi,
8) prihodi od dividendi, kamata i drugi prihodi.

Članak 58.

Izdaci obveznoga zdravstvenog osiguranja obuhvaćaju izdatke za:
1) zdravstvenu zaštitu,
2) naknade plaća zbog bolovanja,
3) novčanu naknadu zbog nemogućnosti obavljanja poslova na temelju kojih se
ostvaruju primici od kojih se utvrđuje drugi dohodak sukladno propisima o
doprinosima za obvezna osiguranja,
4) naknade troškova prijevoza u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite iz
obveznoga zdravstvenog osiguranja,
5) provedbu obveznoga zdravstvenog osiguranja,
6) rad tijela upravljanja Zavodom,
7) ostale izdatke.

Članak 59.

Izdaci obveznoga zdravstvenog osiguranja u jednoj kalendarskoj godini pokrivaju
se prihodima u istoj kalendarskoj godini.

*2. Doprinosi i obveznici doprinosa*

Članak 60.

Osnovice i stope doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje uređuju se posebnim
zakonom, ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 61.

Ako ovim ili posebnim zakonom nije drukčije propisano, osnovice, način obračuna
i plaćanja, visinu, te obveznike obračunavanja i plaćanja doprinosa za obvezno
zdravstveno osiguranje propisat će općim aktom Zavod.

Članak 62.

Sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje članova obitelji osiguranika iz
članka 5. ovoga Zakona, osiguravaju se iz istih izvora sredstava iz kojih se
osiguravaju sredstva za obvezno zdravstveno osiguranje osiguranika, osim ako
ovim Zakonom nije drukčije propisano.

Članak 63.

Poljoprivrednik iz članka 5. točke 7. ovoga Zakona koji je navršio 65 godina
života oslobađa se plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje ako
ispunjava uvjete koje propisom utvrđuje ministar nadležan za poslove socijalne
skrbi.

Članak 64.

Obveznici plaćanja posebnog doprinosa za korištenje zdravstvene zaštite u
inozemstvu utvrđeni prema posebnom zakonu mogu biti oslobođeni plaćanja tog
doprinosa za osiguranika koji nije osiguran kod stranog nositelja zdravstvenog
osiguranja pod uvjetom da djelatnost obavljaju u državi s kojom Republika
Hrvatska nema zaključen ugovor o socijalnom osiguranju ili je međudržavnim
ugovorom drukčije određeno, ako su zdravstvenu zaštitu u inozemstvu osigurali o
svojem trošku.
Na zahtjev obveznika uplate doprinosa iz stavka 1. ovoga članka oslobađanje
plaćanja doprinosa utvrđuje Zavod rješenjem sukladno svom općem aktu.
Posebni doprinos za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu mogu plaćati i
osigurane osobe Zavoda koje po privatnom poslu borave u inozemstvu.
Osnovicu i stopu te način obračuna i uplate posebnog doprinosa iz stavka 3.
ovoga članka, ako posebnim zakonom nije drukčije uređeno, utvrđuje Zavod.
Osigurana osoba iz stavka 3. ovoga članka koja ne uplati poseban doprinos za
korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu nema pravo na teret sredstva Zavoda
ostvariti naknadu troškova te zdravstvene zaštite.

Članak 65.

Radi utvrđivanja točnosti podataka i činjenica o kojima ovisi ostvarivanje prava
iz obveznoga zdravstvenog osiguranja Zavod ima pravo kontrole poslovnih knjiga,
financijske dokumentacije i drugih evidencija obveznika uplate doprinosa.
Porezna uprava, Središnji registar osiguranika i druga nadležna tijela obvezni
su Zavodu dostavljati podatke potrebne za ostvarivanje prava iz obveznoga
zdravstvenog osiguranja.

Članak 66.

Osiguranicima iz članka 5. stavka 1. točke 3., 4., 6., 7. i 8. ovoga Zakona,
korisnicima mirovine i invalidnine koji to pravo ostvaruju isključivo od stranog
nositelja mirovinskog i invalidskog osiguranja iz članka 5. stavka 1. točke 9.
ovoga Zakona te članka 10. ovoga Zakona – obveznicima obračunavanja i plaćanja
doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje, a koji nisu uplatili doprinos za
najmanje 30 dana ograničava se korištenje prava iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja, osim prava na hitnu medicinsku pomoć.
Pod hitnom medicinskom pomoći podrazumijeva se pružanje dijagnostičkih i
terapijskih postupaka koji su nužni u otklanjanju neposredne opasnosti po život
i zdravlje.
Obustavljeno korištenje prava iz stavka 1. ovoga članka uspostavlja se
unaprijed, od dana podmirenja dužnog iznosa doprinosa s pripadajućim kamatama.

*3. Osiguranje sredstava u državnom proračunu*

Članak 67.

Republika Hrvatska osigurava sredstva u državnom proračunu za:
1. sredstva za isplatu naknada plaće:
a) za korištenje rodiljnog dopusta do jedne godine života djeteta, rodiljnoga
dopusta do navršene treće godine djetetova života za blizance, treće i svako
sljedeće dijete, rodiljnog dopusta iz članka 58. stavka 9. Zakona o radu,
posvojiteljskog dopusta, prava na rad u skraćenom radnom vremenu do jedne,
odnosno tri godine života djeteta iz članka 59. stavka 1. Zakona o radu te prava
na rad u skraćenom radnom vremenu do tri godine života djeteta iz članka 59.
stavka 3. Zakona o radu,
b) za korištenje dopusta iz članka 57. Zakona o radu,
c) za korištenje stanke za dojenje djeteta iz članka 60. Zakona o radu,
d) za vrijeme privremene nesposobnosti za rad iz članka 31. točke 12. i 13.
ovoga Zakona.
2. sredstva za troškove zdravstvene zaštite za:
a) provođenje mjera povećane zdravstvene skrbi za osigurane osobe starije od 65
godina života kao i za osigurane osobe djecu do navršene 18. godine života,
b) zdravstveno prosvjećivanje,
c) liječenje po posebnim propisima,
d) hitnu medicinsku pomoć na državnim cestama,
e) razliku u troškovima zdravstvene zaštite izazvane većim odstupanjem u
organiziranju zdravstvene zaštite od propisanih normativa zbog demografskih
karakteristika (otoci, gustoća naseljenosti),
f) osobe čije je prebivalište nepoznato,
g) osiguranike iz članka 5. točke 10. – 18. ovoga Zakona,
h) osigurane osobe iz članka 12. ovoga Zakona,
i) osigurane osobe iz članka 63. ovoga Zakona,
j) međunarodne obveze na području zdravstvenog osiguranja.
3. sredstva za pokriće doplate iz članka 15. stavka 2. točke 2. do 5. ovoga
Zakona za:
a) osigurane osobe iz članka 21. stavka 3. ovoga Zakona,
b) osigurane osobe iz članka 21. stavka 4. podstavka 2. – 4. ovoga Zakona.
4. Financijsko poslovanje Zavoda

Članak 68.

Zavod ima poslovne fondove za:
– prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja
– dopunsko zdravstveno osiguranje sukladno posebnome zakonu.

Članak 69.

Zavod ima pričuvu za provedbu prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja.
Ako se po završnom računu utvrdi višak prihoda, taj se višak unosi u pričuvu
izdvajanjem najmanje 50% viška prihoda.
Nadzor nad korištenjem pričuve obavlja Upravno vijeće Zavoda.

Članak 70.

Pričuva iz članka 69. ovoga Zakona može iznositi najviše jednu dvanaestinu
planiranih rashoda u tekućoj godini za provedbu utvrđenog opsega prava iz
obveznoga zdravstvenog osiguranja.
Tijekom godine pričuva se može koristiti kao obrtna sredstva za podmirivanje
tekućih obveza Zavoda te kao pozajmica uz obvezu vraćanja najkasnije do kraja
iduće godine uz kamatu.
Pričuva služi za pokrivanje viška rashoda nad prihodima i sanaciju gubitaka
Zavoda.

Članak 71.

U svrhu osiguravanja podataka potrebnih za provođenje obveznoga zdravstvenog
osiguranja te nadzor nad ostvarivanjem prava iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja u Zavodu se vode evidencije.
Opće akte o načinu i mjestu vođenja, obliku, sadržaju i rokovima evidencije te
obveznicima vođenja evidencija, donijet će upravno vijeće Zavoda.

VI. ODNOS ZAVODA I ZDRAVSTVENIH USTANOVA ODNOSNO ZDRAVSTVENIH RADNIKA U
PRIVATNOJ PRAKSI

*1. Ugovaranje zdravstvene zaštite*

Članak 72.

Zavod općim aktom uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo, po prethodno
pribavljenom mišljenju nadležnih komora, u skladu s utvrđenim opsegom prava na
zdravstvenu zaštitu iz članka 15. i 16. ovoga Zakona te s utvrđenim standardima
i normativima zdravstvene zaštite iz obveznoga zdravstvenog osiguranja utvrđuje
način provođenja zdravstvene zaštite i druge osnove za sklapanje ugovora sa
zdravstvenim ustanovama i privatnim zdravstvenim radnicima koji su uključeni u
osnovnu mrežu zdravstvene djelatnosti te cijene zdravstvene zaštite u ukupnom
iznosu za punu vrijednost na zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja.

Članak 73.

Sukladno aktu iz članka 72. ovoga Zakona Zavod u skladu s utvrđenim potrebama za
popunu osnovne mreže zdravstvene djelatnosti u pravilu svake treće godine
objavljuje natječaj za sklapanje ugovora sa zdravstvenim ustanovama i privatnim
zdravstvenim radnicima za provođenje zdravstvene zaštite iz obveznoga
zdravstvenog osiguranja u djelatnostima na primarnoj, specijalističko-konzilijarnoj
i bolničkoj zdravstvenoj zaštiti.
Na temelju ponuda zdravstvenih ustanova i privatnih zdravstvenih radnika za
provođenje zdravstvene zaštite prema objavljenom natječaju, Zavod, uz suglasnost
ministra nadležnog za zdravstvo, donosi odluku o izboru najpovoljnijih
ponuditelja.
Zdravstvena ustanova, odnosno privatni zdravstveni radnik koji je podnio ponudu
iz stavka 2. ovoga članka, a koji nije izabran, može zahtijevati da o izboru
odluči arbitraža.
U arbitražu iz stavka 3. ovog članka imenuju se po dva predstavnika Zavoda,
jedan predstavnik nadležne komore, jedan predstavnik podnositelja ponude te
jedan predstavnik ministarstva nadležnog za zdravstvo.

Članak 74.

Sukladno odluci iz članka 73. stavka 2. ovoga Zakona, odnosno odluci arbitraže
iz članka 73. stavka 4. ovoga Zakona Zavod sklapa ugovore sa zdravstvenim
ustanovama i privatnim zdravstvenim radnicima za provođenje utvrđenog opsega
prava na zdravstvenu zaštitu iz članka 72. ovoga Zakona.
U slučaju da izabrani doktor medicine primarne zdravstvene zaštite zlorabi pravo
iz članka 39. ovoga Zakona, Zavod će pokrenuti postupak raskida ugovora iz
stavka 1. ovoga članka i o tome obavijestiti nadležnu komoru.

Članak 75.

Vrsta, opseg, kvaliteta i rokovi za ostvarivanje ugovorene zdravstvene zaštite
iz obveznoga zdravstvenog osiguranja prema standardima i normativima za pojedine
djelatnosti na razini primarne, specijalističko-konzilijarne i bolničke
zdravstvene zaštite te cijene, način obračuna i rokovi plaćanja zdravstvene
zaštite, nadzor nad ostvarivanjem ugovornih obveza, ugovorne kazne zbog
neizvršavanja ugovornih obveza, uvjeti pod kojima dolazi do raskida ugovora kao
i druga međusobna prava i obveze ugovornih strana određuju se ugovorom iz članka
74. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 76.

Ugovori se sklapaju najkasnije u roku 90 dana od dana donošenja odluke iz članka
73. ovoga Zakona.
Ako ugovor nije sklopljen u roku iz stavka 1. ovog članka, rješenje spornoga
pitanja se podnosi arbitraži.
U arbitražu svaka ugovorna strana imenuje po dva pred­stavnika, a predsjednika
arbitraže imenuje ministar nadležan za zdravstvo.
Arbitražna odluka donosi se većinom glasova članova arbitraže najkasnije u roku
30 dana od dana osnivanja arbitraže i ona je konačna i obvezuje sudionike
arbitraže.

Članak 77.

Ugovori se sklapaju unaprijed. Do sklapanja novog ugovora vrijede obveze iz
prethodnoga ugovora.
Ugovor sklopljen na osnovu odluke arbitraže vrijedi unaprijed, ako arbitraža ne
odluči drukčije.

Članak 78.

Do sklapanja novog ugovora iz članka 77. stavka 1. ovoga Zakona Zavod sa
zdravstvenim ustanovama i privatnim zdravstvenim radnicima dodatkom ugovora
utvrđuje promjene u cijeni zdravstvene zaštite, visini najvećeg godišnjeg iznosa
sredstava za provođenje ugovorene bolničke zdravstvene zaštite te druga pitanja
od značaja za provođenje ugovorene zdravstvene zaštite.

Članak 79.

Ugovor o provođenju zdravstvene zaštite za izabrane doktore primarne zdravstvene
zaštite obvezno sadrži odredbe o:
– iznosu cijena zdravstvene zaštite za prava na zdravstvenu zaštitu sukladno
broju opredijeljenih osiguranih osoba Zavoda prema općem aktu iz članka 72.
ovoga Zakona,
– cijeni zdravstvene zaštite koje se priznaju za izvršene preventivne preglede
opredijeljenih osiguranih osoba sukladno općem aktu Zavoda iz članka 72. ovoga
Zakona,
– iznosu sredstava do kojeg izabrani doktor primarne zdravstvene zaštite ima
pravo izdavati uputnice za specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu
opredijeljenim osiguranim osobama sukladno općem aktu Zavoda iz članka 72. ovoga
Zakona,
– iznosu sredstava za lijekove do kojeg izabrani doktor primarne zdravstvene
zaštite može propisivati lijekove na recept za opredijeljene osigurane osobe,
vodeći računa o zdravstvenoj i dobnoj struk­turi osiguranih osoba, sukladno
općem aktu Zavoda iz članka 72. ovoga Zakona, osim za lijekove čija vrijednost
prelazi iznos određen općim aktom Zavoda.
U slučaju nepoštivanja ugovorenih obveza iz stavka 1. podstavka 3. i 4. ovoga
članka ugovor o provođenju zdravstvene zaštite se raskida.

Članak 80.

Ugovor o provođenju bolničke zdravstvene zaštite obvezno sadrži najveći godišnji
iznos sredstava za provođenje ugovorene bolničke zdravstvene zaštite utvrđen
općim aktom koji donosi upravno vijeće Zavoda uz suglasnost ministra nadležnog
za zdravstvo.
Za provođenje bolničke zdravstvene zaštite u okviru ugovorenog iznosa iz stavka
1. ovoga članka odgovoran je ravnatelj bolničke zdravstvene ustanove, a voditelj
ustrojstvene jedinice bolničke zdravstvene ustanove odgovoran je za provođenje
bolničke zdravstvene zaštite u okviru iznosa određenog za poslovanje te
ustrojstvene jedinice.

*2. Nadzor nad izvršavanjem ugovornih obveza ugovornih subjekata Zavoda*

Članak 81.

Tijekom ugovornog razdoblja Zavod provodi nadzor nad izvršavanjem ugovornih
obveza zdravstvenih ustanova, odnosno privatnih zdravstvenih radnika.
Nadzor iz stavka 1. ovoga članka provodi se sukladno odredbama ovoga Zakona i
općih akata Zavoda:
– pregledom i provjerom financijske, medicinske i druge dokumentacije u
zdravstvenoj ustanovi, odnosno kod privatnog zdravstvenog radnika,
– pregledom i provjerom dostavljene dokumentacije u ustrojstvenim jedinicama
Zavoda.
Postupkom nadzora ugovornih obveza zdravstvene ustanove i privatnog zdravstvenog
radnika posebno se nadzire da li izabrani doktor medicine, odnosno stomatologije
ili zdravstveni radnik zaposlenik zdravstvene ustanove ili privatni zdravstveni
radnik:
1. provodi mjere zdravstvene zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja na
svojoj razini zdravstvene djelatnosti utvrđene opsegom prava na zdravstvenu
zaštitu iz članka 15. i 16. ovoga Zakona,
2. primjenjuje pravila struke, a kod propisivanja terapije preporuke glede
farmakoterapije, kliničke smjernice te načela farmakoekonomike vodeći računa o
interakcijama i kontraindikacijama za pojedini slučaj,
3. postupa protivno odredbama ovoga Zakona, Zakona o zdravstvenoj zaštiti,
drugih zakona, posebnih propisa, podzakonskih akata te općih akata Zavoda,
4. zlorabi pravo iz članka 39. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 82.

Radi provedbe nadzora nad izvršavanjem ugovornih obveza, ugovorni subjekti
Zavoda obvezni su dostavljati izvješća o poslovanju sukladno općem aktu Zavoda,
a bolničke zdravstvene ustanove obvezne su mjesečno izvješće o poslovanju
dostavljati Zavodu najkasnije do 10. u mjesecu za prethodni mjesec.

Članak 83.

Način, postupak i sadržaj provođenja nadzora nad izvršavanjem ugovornih obveza
zdravstvenih ustanova i privatnih zdravstvenih radnika Zavod će propisati
posebnim aktom, odnosno utvrditi samim ugovorom.

VII. HRVATSKI ZAVOD ZA OBVEZNO ZDRAVSTVENO OSIGURANJE

Članak 84.

Poslove obveznoga zdravstvenog osiguranja utvrđene ovim Zakonom obavlja Hrvatski
zavod za obvezno zdravstveno osiguranje.
Zavod jest javna ustanova na koju se primjenjuju propisi o ustanovama ako ovim
Zakonom nije drukčije uređeno.
Zavod ima svojstvo pravne osobe s pravima, obvezama te odgovornošću utvrđenom
ovim Zakonom i Statutom.
U rješavanju o pravima i obvezama iz obveznoga zdravstvenog osiguranja Zavod ima
javne ovlasti.
Sjedište Zavoda je u Zagrebu.

Članak 85.

U provedbi obveznoga zdravstvenog osiguranja Zavod obavlja osobito sljedeće
poslove:
– provodi politiku razvoja i unapređivanja zdravstvene zaštite iz obveznoga
zdravstvenog osiguranja,
– obavlja poslove u svezi s ostvarivanjem prava osiguranih osoba, brine se o
zakonitom ostvarivanju tih prava te im pruža potrebnu stručnu pomoć u
ostvarivanju prava i zaštiti njihovih interesa,
– planira novčana sredstva obveznoga zdravstvenog osiguranja te plaća usluge
ugovornim subjektima Zavoda,
– predlaže ministru nadležnom za zdravstvo osnovnu mrežu zdravstvene djelatnosti
sukladno posebnom zakonu,
– predlaže ministru nadležnom za zdravstvo opseg prava na zdravstvenu zaštitu iz
članka 15. ovoga Zakona,
– daje ministru nadležnom za zdravstvo mišljenje o osnivanju zdravstvenih
ustanova i odobrenju rada zdravstvenih radnika u privatnoj praksi radi
uključenja u osnovnu mrežu zdravstvene djelatnosti,
– obavlja poslove ugovaranja s ugovornim subjektima Zavoda,
– utvrđuje cijenu zdravstvene zaštite u ukupnom iznosu za punu vrijednost prava
iz obveznoga zdravstvenog osiguranja, uz suglasnost ministra nadležnog za
zdravstvo,
– utvrđuje način ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu na teret sredstava
Zavoda u slučajevima kada osigurane osobe ne mogu ostvariti zdravstvenu zaštitu
kod ugovornih subjekata Zavoda u roku propisanom općim aktom Zavoda,
– osigurava provedbu međunarodnih ugovora u dijelu koji se odnosi na zdravstveno
osiguranje,
– obavlja nadzor nad ispunjavanjem ugovornih obveza ugovornih subjekata Zavoda
sukladno sklopljenom ugovoru,
– uređuje ostala pitanja vezana uz ostvarivanje prava iz obveznoga zdravstvenog
osiguranja.

*1. Ustrojstvo Hrvatskog zavoda za obvezno zdravstveno osiguranje*

Članak 86.

Zavod obavlja poslove iz svoje djelatnosti u sljedećim ustrojstvenim jedinicama:
– središnjoj ustrojstvenoj jedinici,
– područnim ustrojstvenim jedinicama.
Ustrojstvene jedinice Zavoda obavljaju poslove iz djelatnosti Zavoda pod nazivom
Zavoda i svojim nazivom, pri čemu moraju navesti sjedište Zavoda i svoje
sjedište.

Članak 87.

Središnja ustrojstvena jedinica Zavoda jest Direkcija, sa sjedištem u Zagrebu.
Područne ustrojstvene jedinice Zavoda su područni uredi Zavoda.

Članak 88.

Statutom Zavoda utvrđuje se djelokrug ustrojstvenih jedinica, nazivi unutarnjih
ustrojstvenih jedinica, kao i druga pitanja značajna za obavljanje poslova u
Zavodu.

*2. Tijela Zavoda*

Članak 89.

Zavodom upravlja Skupština.
Skupštinu čine predstavnici jedinica područne (regionalne) samouprave koje
biraju njihova predstavnička tijela tako da se u jedinici područne (regionalne)
samouprave do 100.000 stanovnika bira jedan predstavnik, a u jedinicama područne
(regionalne) samouprave s više od 100.000 stanovnika, na svakih započetih
daljnjih 100.000 stanovnika još jedan predstavnik.
Mandat članova Skupštine traje četiri godine.
Skupština ima predsjednika i zamjenika.
Izbor predsjednika i zamjenika predsjednika Skupštine uređuje se statutom
Zavoda.

Članak 90.

Skupština obavlja sljedeće poslove:
1. donosi statut Zavoda,
2. donosi financijski plan i završni račun Zavoda,
3. imenuje Upravno vijeće,
4. donosi mjere za uravnoteženje prihoda i rashoda kada je u poslovanju Zavoda u
tromjesečnom razdoblju iskazan višak rashoda nad prihodima,
5. obavlja i druge poslove određene ovim Zakonom i statutom Zavoda.
Na statut Zavoda suglasnost daje Vlada Republike Hrvatske.

Članak 91.

Skupština pravovaljano donosi odluke uz nazočnost većine od ukupnog broja
članova.
Statut, financijski plan i završni račun Zavoda Skupština donosi natpolovičnom
većinom od ukupnog broja članova.
O ostalim pitanjima Skupština odlučuje većinom prisutnih članova.

Članak 92.

Statutom Zavoda utvrđuje se naročito: ustrojstvo Zavoda, prava, obveze i
odgovornosti tijela Zavoda, javnost rada Zavoda i njegovih tijela, način
obavljanja administrativno-stručnih i drugih poslova, kao i druga pitanja od
značenja za rad Zavoda.
Statut i drugi opći akti Zavoda kojima se uređuju prava i obveze osiguranih
osoba iz obveznoga zdravstvenog osiguranja objavljuju se u »Narodnim novinama«.

Članak 93.

Izvršno tijelo Skupštine jest Upravno vijeće koje je sastavljeno od devet
članova i čine ga:
– 2 predstavnika osiguranih osoba Zavoda (1 predstavnik aktiv­nih osiguranika, 1
predstavnik umirovljenika),
– 2 predstavnika davatelja zdravstvenih usluga – zdravstvena radnika,
– 3 predstavnika Gospodarsko-socijalnog vijeća,
– 1 predstavnik ministarstva nadležnog za zdravstvo,
– 1 predstavnik radnika Zavoda.

Članak 94.

Članove Upravnog vijeća na temelju javnog poziva imenuje S­nog broja članova.
Upravno vijeće:
– donosi osnovnu i dopunsku listu lijekova,
– donosi odluke i opće akte koji nisu u nadležnosti Skupštine te
– obavlja i druge poslove određene Statutom Zavoda.
Djelokrug, ovlasti i odgovornost Upravnog vijeća utvrđuje se Statutom Zavoda.

Članak 95.

Radom Zavoda rukovodi ravnatelj.
Ravnatelj mora imati završen sveučilišni diplomski studij i najmanje pet godina
radnog iskustva na poslovima upravljanja.
Ravnatelj Zavoda ima zamjenika i pomoćnike.

Članak 96.

Ravnatelj Zavoda imenuje se na temelju javnog natječaja.
Ravnatelja Zavoda imenuje i razrješuje Skupština uz suglasnost Vlade Republike
Hrvatske.
Ravnatelj Zavoda imenuje se na vrijeme od četiri godine.

Članak 97.

Ravnatelj Zavoda odgovoran je za financijsko poslovanje Zavoda.
Ravnatelj Zavoda odgovoran je za uravnoteženost rashoda s prihodima Zavoda te je
obvezan ministru nadležnom za zdravstvo i ministru nadležnom za financije
dostavljati tromjesečno izvješće o financijskom poslovanju Zavoda.

Članak 98.

Ravnatelj Zavoda može biti razriješen i prije isteka vremena na koje je
imenovan.
Prijedlog za razrješenje ravnatelja prije isteka vremena na koje je imenovan
Skupštini može podnijeti najmanje jedna trećina članova Skupštine i ministar
nadležan za zdravstvo.

Članak 99.

Skupština je dužna razriješiti ravnatelja i prije isteka mandata za koji je
izabran ako:
– ravnatelj to osobno zahtijeva,
– nastane neki od razloga koji po posebnim propisima ili propisima kojima se
uređuju radni odnosi dovode do prestanka ugovora o radu,
– je u poslovanju Zavoda u šestomjesečnom razdoblju iskazan višak rashoda nad
prihodima,
– svojim nesavjesnim ili nezakonitim radom prouzroči Zavodu veću štetu,
zanemaruje ili nemarno obavlja svoju dužnost tako da su nastale ili mogu nastati
veće smetnje u obavljanju djelatnosti Zavoda,
– u svojem radu krši propise i opće akte Zavoda ili neopravdano ne izvršava
odluke Skupštine ili Upravnog vijeća, odnosno postupa u protivnosti s njima.
Skupština mora prije donošenja odluke o razrješenju obavijestiti ravnatelja o
razlozima za razrješenje i dati mu mogućnost da se o njima pisano izjasni.

Članak 100.

Zamjenik ravnatelja mora imati završen sveučilišni diplomski studij i najmanje
pet godina radnog iskustva na poslovima uprav­ljanja.
Zamjenik ravnatelja Zavoda imenuje se na temelju javnog natječaja.
Zamjenika ravnatelja Zavoda imenuje i razrješuje Skupština uz suglasnost Vlade
Republike Hrvatske.
Zamjenik ravnatelja Zavoda imenuje se na vrijeme od četiri godine.

Članak 101.

Zamjenik ravnatelja Zavoda može biti razriješen i prije isteka vremena na koje
je imenovan.
Prijedlog za razrješenje zamjenika ravnatelja prije isteka vremena na koje je
imenovan Skupštini može podnijeti najmanje jedna trećina članova Skupštine,
ravnatelj i ministar nadležan za zdravstvo.

Članak 102.

Skupština je dužna razriješiti zamjenika ravnatelja i prije isteka mandata za
koji je izabran zbog razloga iz članka 99. ovoga Zakona.
Skupština mora prije donošenja odluke o razrješenju obavijestiti zamjenika
ravnatelja o razlozima za razrješenje i dati mu mogućnost da se o njima pisano
izjasni.

Članak 103.

Broj pomoćnika ravnatelja i način njihova imenovanja utvrđuje se Statutom
Zavoda.

Članak 104.

Način imenovanja i razrješenja voditelja područnog ureda Zavoda uređuje se
Statutom Zavoda.

Članak 105.

Djelokrug rada, ovlaštenja i odgovornost ravnatelja, zamjenika ravnatelja,
pomoćnika ravnatelja Zavoda i voditelja područnog ureda Zavoda utvrđuje se
Statutom Zavoda.

*3. Nadzor nad radom Zavoda*

Članak 106.

Nadzor nad zakonitošću rada i općih akata Zavoda obavlja ministarstvo nadležno
za zdravstvo.
U provođenju nadzora iz stavka 1. ovoga članka ministarstvo nadležno za
zdravstvo može:
– zahtijevati izvješća, podatke i druge obavijesti o obavljanju poslova,
– predložiti Vladi Republike Hrvatske pokretanje postupka pred Ustavnim sudom za
ocjenu suglasnosti općih akata Zavoda sa zakonom i Ustavom,
– izvršiti uvid u ustrojstvo i način poslovanja te predložiti mjere radi
izvršenja pojedinih poslova,
– poduzeti i druge mjere propisane ovim Zakonom ili drugim propisima.

Članak 107.

Ravnatelj Zavoda obvezan je ministru nadležnom za zdravstvo i Vladi Republike
Hrvatske podnijeti godišnje izvješće o poslovanju Zavoda najkasnije do 1. ožujka
tekuće godine za prethodnu godinu, a mjesečno izvješće o izvršenju ugovornih
obveza ugovornih subjekata Zavoda do 15. u mjesecu za prethodni mjesec.

Članak 108.

Ako Vlada Republike Hrvatske utvrdi da su gubici Zavoda u provođenju obveznoga
zdravstvenog osiguranja nastali zbog objek­tivnih okolnosti, sanacija gubitaka
pokriva se iz državnog proračuna.

VIII. OSTVARIVANJE PRAVA I OBVEZA IZ OBVEZNOGA ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA

Članak 109.

Pravo na obvezno zdravstveno osiguranje utvrđuje se priznavanjem statusa
osigurane osobe u Zavodu.
Osiguranoj osobi prestaje status osigurane osobe prestankom okolnosti na temelju
kojih je stekla taj status.
Status osigurane osobe dokazuje se posebnom ispravom.
Opći akt o sadržaju i obliku isprave iz stavka 3. ovoga članka, kao i načinu
njezina izdavanja, donijet će Zavod.

Članak 110.

Status osigurane osobe utvrđuje Zavod na osnovi prijave na obvezno zdravstveno
osiguranje koju prema odredbama ovoga Zakona podnosi obveznik plaćanja
doprinosa, osigurana osoba kada je ona obveznik plaćanja doprinosa, odnosno
pravna ili fizička osoba za osiguranu osobu.
Prijava na obvezno zdravstveno osiguranje podnosi se u roku od 15 dana od dana
nastanka ili promjene okolnosti na osnovu kojih se stječe status osigurane
osobe.
Osobi za koju obveznik plaćanja doprinosa ne podnese prijavu, odnosno odjavu s
obveznoga zdravstvenog osiguranja Zavod će donijeti rješenje o stjecanju odnosno
prestanku statusa osigurane osobe sukladno općem aktu Zavoda.

Članak 111.

Sve pravne i fizičke osobe obvezne su dostaviti Zavodu sve podatke u svezi s
prijavom i odjavom osiguranih osoba, a radi ostvarivanja prava i obveza iz
obveznog zdravstvenog osiguranja i izdavanja posebne isprave iz članka 109.
stavka 3. ovoga Zakona.
Ako obveznik plaćanja doprinosa iz stavka 1. ovoga članka u roku od 30 dana od
dana nastanka okolnosti za stjecanje statusa osigurane osobe ne podnese prijavu
na obvezno zdravstveno osiguranje Zavod će po službenoj dužnosti donijeti
rješenje o priznavanju statusa osiguranika, odnosno osigurane osobe Zavoda
sukladno općem aktu Zavoda.

Članak 112.

Ako Zavod ne prihvati podnesenu prijavu ili utvrdi status osigurane osobe po
nekoj drugoj osnovi, o tome donosi rješenje koje dostavlja podnositelju prijave
i zainteresiranoj osobi sukladno općem aktu Zavoda.
Opći akt o načinu prijavljivanja i odjavljivanja osigurane osobe iz stavka 1.
ovoga članka, te načinu utvrđivanja i kontrole okolnosti koje su osnova za
stjecanje statusa osigurane osobe donijet će Zavod.

Članak 113.

O pravima iz obveznog zdravstvenog osiguranja odlučuje Zavod u pravilu bez
donošenja rješenja.
Zavod donosi rješenja o pravima iz obveznog zdravstvenog osiguranja kada je to
utvrđeno općim aktom Zavoda ili na zahtjev osigurane osobe.

Članak 114.

Radi zaštite prava iz ovoga Zakona, osiguranim se osobama u Zavodu osigurava
dvostupanjsko rješavanje u postupku koji je pokrenula osigurana osoba.
Drugostupanjsko rješenje Zavoda je konačno i protiv njega se može pokrenuti
upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske.

Članak 115.

O pravima iz obveznog zdravstvenog osiguranja rješava:
1. u prvom stupnju – područni uredi Zavoda nadležni prema mjestu prebivališta,
odnosno boravišta osigurane osobe,
2. u drugom stupnju – Direkcija Zavoda.
U postupku rješavanja o pravima iz obveznog zdravstvenog osiguranja, primjenjuje
se Zakon o općem upravnom postupku, ako ovim Zakonom nije drukčije uređeno.

Članak 116.

Pri ostvarivanju prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznog zdravstvenog
osiguranja prema odredbama ovoga Zakona, osigurana osoba ima pravo na slobodan
izbor doktora medicine i doktora stomatologije primarne zdravstvene zaštite.
Osigurana osoba bira doktora medicine i doktora stomatologije primarne
zdravstvene zaštite za razdoblje od najmanje jedne godine.
Opće akte o načinu ostvarivanja prava na slobodan izbor dok­tora medicine i
doktora stomatologije primarne zdravstvene zaštite donijet će Zavod uz mišljenje
nadležne komore i suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo.

Članak 117.

U postupcima za priznavanje prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja prema ovom
Zakonu sudjeluje liječničko povjerenstvo Zavoda.
Opći akt o sastavu, ovlastima i načinu rada liječničkog povjerenstva Zavoda
donijet će Upravno vijeće Zavoda.

IX. NAKNADA ŠTETE

Članak 118.

Osigurana osoba obvezna je Zavodu naknaditi štetu:
– ako je ostvarila primanje iz sredstava Zavoda na osnovi neistinitih ili
netočnih podataka za koje je znala ili je morala znati da su neistiniti, odnosno
netočni ili je primanje ostvarila na drugi protupravni način, odnosno u većem
opsegu nego što joj pripada,
– ako je ostvarila primanje iz sredstava Zavoda uslijed toga što nije prijavila
promjenu koja utječe na gubitak ili opseg prava, a znala je ili je morala znati
za tu promjenu.

Članak 119.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete od osobe koja je
prouzročila bolest, ozljedu ili smrt osigurane osobe.
Za štetu koju je Zavodu u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka počinio radnik
na radu ili u svezi s radom odgovara pravna ili fizička osoba.
Zavod je obvezan u slučajevima iz stavka 2. ovoga članka zahtijevati naknadu
štete i neposredno od radnika, ako je šteta prouzročena namjerno ili grubom
nepažnjom. Kada Zavod zahtijeva naknadu štete od pravne osobe, fizičke osobe i
od radnika, oni odgovaraju za štetu solidarno.

Članak 120.

Osigurana osoba kojoj je iz sredstava Zavoda isplaćen novčani iznos na koji nije
imala pravo, obvezna je vratiti primljeni iznos uvećan za zakonsku zateznu
kamatu.

Članak 121.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete od prav­ne, odnosno
fizičke osobe:
– ako je šteta nastala zato što nisu dani podaci ili što su dani neistiniti ili
netočni podaci o činjenicama o kojima ovisi stjecanje ili opseg prava,
– ako je isplata izvršena na temelju neistinitih ili netočnih podataka navedenih
u prijavi o stupanju radnika na rad,
– ako je isplata izvršena stoga što nije podnesena prijava o promjenama koje
utječu na gubitak ili na opseg prava radnika, odnosno prijava o istupanju
radnika s rada ili ako je prijava podnesena poslije propisanog roka.
Osigurane osobe koje su obvezne same podnositi prijave ili davati određene
podatke u svezi sa svojim pravima i obvezama, obvezne su u slučajevima iz stavka
1. ovoga članka same Zavodu naknaditi štetu koja je nastala jer prijava nije
podnesena ili su dani neistiniti podaci.
Za štetu u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, pravna i fizička osoba
odgovaraju bez obzira na krivnju, a osigurane osobe u slučajevima iz stavka 2.
ovoga članka odgovaraju za štetu ako su znale ili morale znati da su dani podaci
neistiniti ili netočni, odnosno ako su znale ili morale znati za promjene koje
utječu na gubitak ili opseg prava, a te promjene nisu prijavile.

Članak 122.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete od prav­ne ili fizičke
osobe ako su bolest, povreda ili smrt osigurane osobe nastale zbog toga što nisu
provedene mjere zaštite na radu ili druge mjere za zaštitu građana.
Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete od prav­ne ili fizičke
osobe i kada je šteta nastala jer je radnik stupio na rad bez propisanog
prethodnoga zdravstvenog pregleda, a kasnije se zdravstvenim pregledom utvrdi da
ta osoba prema zdravstvenom stanju nije bila sposobna za rad na određenim
poslovima.

Članak 123.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete u slučajevima iz članka
119. ovoga Zakona i neposredno od osiguravatelja kod koje su ove osobe osigurane
od odgovornosti za štetu uzrokovanu trećim osobama, prema propisima o obveznom
osiguranju ovog rizika.

Članak 124.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu štete u slučajevima iz članka 119. ovoga
Zakona i izravno od društva za osiguranje kod kojeg su vlasnici, odnosno
korisnici motornog vozila osigurani od odgovornosti za štetu.

Članak 125.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu štete prouzročenu uporabom vozila inozemne
registracije na području Republike Hrvatske, koje ima valjanu međunarodnu
ispravu o osiguranju od automobilske odgovornosti izravno od Hrvatskog ureda za
osiguranje.
Zavod je obvezan zahtijevati naknadu štete i kad je šteta nastala u inozemstvu u
skladu s odredbama Zakona o osiguranju i međunarodnih ugovora.

Članak 126.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu štete u slučajevima predviđenim ovim
Zakonom, bez obzira na to što je šteta nastala isplatom davanja koja kao pravo
pripadaju osiguranoj osobi iz sredstava Zavoda.

Članak 127.

Naknada štete koju Zavod ima pravo zahtijevati u slučajevima iz članka 118.,
119., 121. do 126., ovoga Zakona obuhvaća troškove za zdravstvene i druge usluge
te iznose novčanih naknada i drugih davanja koje plaća Zavod.

Članak 128.

Zdravstvena ustanova odnosno privatni zdravstveni radnik odgovoran je Zavodu za
štetu koju je prouzročio pri obavljanju ili u svezi s obavljanjem svoje
djelatnosti u skladu s odredbama Zakona o obveznim odnosima.

Članak 129.

Pri utvrđivanju prava na naknadu štete prouzročene Zavodu primjenjuju se
odgovarajuće odredbe Zakona o obveznim odnosima, kao i posebni propisi o naknadi
štete.

Članak 130.

Tražbine naknade štete, u smislu odredbi ovoga Zakona, zastarijevaju istekom
rokova određenih Zakonom o obveznim odnosima.
Rokovi zastare tražbina naknade štete u smislu odredbi ovoga Zakona, počinju
teći:
– u slučajevima iz članka 118. i članka 121. stavka 1. ovoga Zakona, od dana
pravomoćnosti rješenja kojim je utvrđeno da isplaćeno primanje nije pripadalo
ili je pripadalo u manjem opsegu;
– u slučajevima iz članka 119. i 122. ovoga Zakona od dana kada je postalo
ovršnim rješenje kojim je priznato pravo na primanje iz sredstava Zavoda,
– u ostalim slučajevima kada se zahtijeva naknada za pojedina isplaćena davanja
iz članka 126. ovoga Zakona, od dana izvršene isplate svakog pojedinog davanja.
Iznimno od stavka 2. ovoga članka na pitanja zastare za štete prouzročene
kaznenim djelom primjenjuju se rokovi predviđeni Zakonom o obveznim odnosima.

Članak 131.

Kada se utvrdi da je nastala šteta, Zavod će uz navođenje dokaza pozvati
osiguranu osobu, pravnu ili fizičku osobu, pravnu osobu za osiguranje imovine i
osoba ili drugu osobu koja je dužna naknaditi štetu, da u određenom roku naknadi
štetu.
Ako šteta ne bude naknađena u određenom roku, Zavod tražbinu ostvaruje tužbom
kod nadležnog suda.
Zavod ima pravo na zateznu kamatu po stopi propisanoj Zakonom o zateznim
kamatama, od dana nastale štete.
Zavod nema pravo bez izričitog pristanka osigurane osobe ostvariti naknadu štete
obustavom isplate ili ustezanjem od novčane naknade na koju osigurana osoba ima
pravo u svezi s korištenjem prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja.

X. KAZNENE ODREDBE

Članak 132.

Novčanom kaznom od 100.000,00 do 500.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba – obveznik plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje koja uz
isplatu plaća, a najkasnije do konca mjeseca za prethodni mjesec ne uplati
doprinos za obvezno zdravstveno osiguranje.
Novčanom kaznom od 10.000,00 do 50.000,00 kuna za prekršaj iz stavka 1. ovoga
članka kaznit će se odgovorna osoba u pravnoj osobi te fizička osoba – obveznik
plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje.
Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka pravnoj i fizičkoj osobi može se uz
novčanu kaznu izreći i zaštitna mjera privremene zabrane obavljanja djelatnosti.

Članak 133.

Novčanom kaznom od 70.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba koja Zavodu u propisanom roku ne dostavi prijavu na obvezno zdravstveno
osiguranje (članak 110. stavak 2.).
Novčanom kaznom od 8.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se odgovorna osoba u
pravnoj osobi i fizička osoba za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka.
Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka pravnoj osobi i fizičkoj osobi može se uz
novčanu kaznu izreći i zaštitna mjera privremene zabrane obavljanja djelatnosti.

Članak 134.

Novčanom kaznom u iznosu od 80.000,00 do 150.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna osoba ako osiguraniku ne isplati nak­nadu plaće sukladno
obračunu koji je dostavio Zavod (članak 37. stavak 2.).
Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u iznosu od
8.000,00 do 15.000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi i fizička osoba.
Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka pravnoj i fizičkoj osobi može se uz
novčanu kaznu izreći i zaštitna mjera privremene zabrane obavljanja djelatnosti.

Članak 135.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
pravna, odnosno fizička osoba, koja u propisanom roku ne dostavi Zavodu sve
podatke u svezi s prijavom i odjavom osigurane osobe, radi ostvarivanja prava i
obveza iz obveznog zdravstvenog osiguranja (članak 111.).
Za radnju iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u iznosu od
3.000,00 do 5.000,00 kuna i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 136.

Novčanom kaznom u iznosu od 8.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
osigurana osoba:
– ako je svjesno prouzročila privremenu nesposobnost za rad, ako u roku od tri
dana nakon početka bolesti ne izvijesti izabranog doktora medicine primarne
zdravstvene zaštite da je oboljela, odnosno u roku od tri dana od dana prestanka
razloga koji ju je u tome onemogućio, ako namjerno sprječava ozdravljenje,
odnosno osposobljavanje, ako za vrijeme bolovanja radi, ako se bez opravdanog
razloga ne odazove na poziv za liječnički pregled izabranog doktora medicine
primarne zdravstvene zaštite, odnosno liječničkog povjerenstva Zavoda, ako se ne
pridržava uputa za liječenje, odnosno bez suglasnosti izabranog doktora medicine
primarne zdravstvene zaštite otputuje iz mjesta prebivališta ili ako zlorabi
pravo na korištenje bolovanja na neki drugi način (članak 44.),
– ako je ostvarila pravo na naknadu troškova prijevoza u svezi s korištenjem
prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog osiguranja, a nije imala
pravne osnove (članak 53.),
– ako koristi ispravu kojom se dokazuje status osigurane osobe na način protivan
odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona (članak
109.).

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 137.

U slučajevima kada ga ovlašćuje ovaj Zakon nadležni ministar donijet će
pravilnike u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 138.

Zavod će opće akte na čije donošenje ga ovlašćuje ovaj Zakon donijeti u roku od
šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 139.

Do stupanja na snagu propisa iz članka 137. i 138. ovoga Zakona ostaju na snazi:
1. Pravilnik o pravima, uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz osnovnog
zdravstvenog osiguranja (»Narodne novine«, br. 93/03., 158/03., 198/03., 81/04.,
174/04., 30/05., 62/05. i 112/05),
2. Pravilnik o načinu ostvarivanja prava osiguranih osoba Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje na slobodan izbor doktora medicine i doktora
stomatologije primarne zdravstvene zaštite (»Narodne novine«, br. 106/04.),
3. Pravilnik o uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz obveznog zdravstvenog
osiguranja za bolničko liječenje medicinskom rehabilitacijom i fizikalnom
terapijom u kući (»Narodne novine«, br. 26/96., 79/97., 31/99., 51/99. i
73/99.),
4. Pravilnik o sastavu, ovlastima i načinu rada liječničkih povjerenstava
Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (»Narodne novine«, br. 76/02. i
73/03.),
5. Pravilnik o načinu propisivanja, izdavanja i naplaćivanja lijekova (»Narodne
novine », br. 155/05. i 24/06.),
6. Pravilnik o uvjetima i načinu ostvarivanja prava na ortopedska i druga
pomagala (»Narodne novine«, br. 25/05., 41/05., 88/05., 125/05., 155/05.,
24/06., 36/06. i 46/06.),
7. Pravilnik o standardima i normativima prava na zdravstvenu zaštitu iz
osnovnog zdravstvenog osiguranja za 2006. godinu (»Narodne novine«, br.
155/05.),
8. Pravilnik o pravima, uvjetima i načinu korištenja zdravstvene zaštite u
inozemstvu (»Narodne novine », br. 76/02., 43/03., 198/03., 30/05., 155/05.,
12/06. – pročišćeni tekst i 24/06.),
9. Pravilnik o načinu prijavljivanja i odjavljivanja, te trajanju statusa
osigurane osobe Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iz osnovnog
zdravstvenog osiguranja (»Narodne novine«, br. 28/02., 43/03. i 51/05.),
10. Pravilnik o uvjetima i načinu ostvarivanja prava iz osnov­nog zdravstvenog
osiguranja za provođenje zdravstvene njege u kući (»Narodne novine«, br.
76/02.),
11. Pravilnik o rokovima najduljeg trajanja bolovanja ovisno o vrsti bolesti
(»Narodne novine«, br. 5/03.),
12. Pravilnik o načinu obavljanja kontrole poslovanja ugovornih subjekata i
ustrojstvenih jedinica Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (»Narodne
novine«, br. 32/03.),
13. Odluka o utvrđivanju Liste lijekova Hrvatskog zavoda za zdravstveno
osiguranje (»Narodne novine«, br. 19/06.),
14. Odluka o sadržaju i obliku isprave kojom se dokazuje status osigurane osobe
Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iz osnovnog zdravstvenog osiguranja
(»Narodne novine«, br. 28/02., 11/03., 158/03., 161/04., 51/05. i 155/05.),
15. Odluka o maksimalnom trajanju postupaka zdravstvene njege u kući (»Narodne
novine«, br. 73/99.),
16. Odluka o osnovama za sklapanje ugovora sa zdravstvenim ustanovama i
privatnim zdravstvenim radnicima za 2006. godinu (»Narodne novine«, br. 26/06.),
17. Odluka o posebnim standardima i mjerilima njihove primjene u provođenju
primarne zdravstvene zaštite iz osnovnoga zdravstvenog osiguranja za 2006.
godinu (»Narodne novine«, br. 26/06.),
18. Odluka o utvrđivanju cijene rada i materijala zubotehničara za izradu
stomatološko-protetskih pomagala, ortodontskih uređaja, udlaga, resekcijskih
proteza, epiteza i opturatora za osigurane osobe Hrvatskog zavoda za zdravstveno
osiguranje (»Narodne novine«, br. 26/06.),
19. Odluka o utvrđivanju Popisa dijagnostičkih i terapijskih postupaka u
zdravstvenim djelatnostima – vremenski i kadrovski normativi (»Narodne novine«,
br. 15/92., 29/93., 65/93., 31/95., 73/99., 3/00., 18/00., 118/01., 44/02.,
76/02., 85/02., 92/02., 130/02., 151/02., 11/03., 32/03., 43/03., 203/03.,
30/05. i 88/05.),
20. Pravilnik o mjerilima i postupku za utvrđivanje nesposobnosti za samostalan
život i rad i nedostatak sredstava za uzdržavanje za osobe s prebivalištem u
Republici Hrvatskoj kojima se zdravstvena zaštita ne osigurava po drugoj osnovi
(»Narodne novine«, br. 39/02.).

Članak 140.

Zavod je dužan svoje ustrojstvo uskladiti s odredbama ovoga Zakona u roku od
godine dana od dana njegova stupanja na snagu.

Članak 141.

Predstavnička tijela jedinica područne (regionalne) samouprave obvezne su
izabrati svoje predstavnike za Skupštinu Zavoda u roku od šest mjeseci od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.
Konstituirajuću sjednicu Skupštine Zavoda sazvat će predsjednik Upravnog vijeća
Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje najkasnije u roku od mjesec dana od
isteka roka iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 142.

Sve pravne i fizičke osobe u ostvarivanju prava i obveza iz obveznoga
zdravstvenog osiguranja dužne su svoje poslovanje uskladiti s odredbama ovoga
Zakona u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 143.

Osigurane osobe koje su započele ostvarivati pravo na zdravstvenu zaštitu i
druga prava koja proizlaze iz obveznog zdravstvenog osiguranja prije stupanja na
snagu ovoga Zakona, od dana njegova stupanja na snagu ostvaruju ta prava prema
njegovim odredbama.
Osobe iz stavka 1. ovoga članka koje prema odredbama ovoga Zakona ne ispunjavaju
propisane uvjete za korištenje prava priznatog prema dosadašnjim propisima,
nastavljaju započeto korištenje tim pravom prema odredbama ovoga Zakona kao da
ispunjavaju uvjete propisane ovim Zakonom, odnosno na temelju ovoga Zakona, sve
dok traje bolest i potreba liječenja.

Članak 144.

Žalbe podnesene protiv rješenja donesenih do stupanja na snagu ovoga Zakona,
rješavat će se prema propisima koji su važili do dana njegova stupanja na snagu.

Članak 145.

Osigurane osobe koje su na dan stupanja na snagu ovoga Zakona zatečene u statusu
zdravstveno osigurane osobe utvrđenom prema članku 5. točki 13., 14., 16. i 17.
Zakona o zdravstvenom osiguranju (»Narodne novine«, br. 94/01., 88/02., 149/02.,
117/03., 30/04., 177/04. i 90/05.) zadržavanju taj status u trajanju od najviše
24 mjeseca bez prijave u evidenciju nezaposlenih osoba kod Hrvatskog zavoda za
zapošljavanje.

Članak 146.

Osigurane osobe Zavoda koje su pravo na oslobađanje od pokrića dijela troškova
zdravstvene zaštite ostvarile na temelju Zakona o oslobađanju od plaćanja dijela
troškova zdravstvene zaštite (»Narodne novine«, br. 32/02 i 30/04). zadržavaju
to pravo i nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, a najdulje do isteka važenja
potvrde iz članka 9. toga Zakona.
Od dana stupanja na snagu dopunske liste lijekova Zavoda iz članka 16. stavka 4.
ovoga Zakona osigurana osoba ne može na temelju potvrde iz stavka 1. ovoga
članka ostvariti pravo na oslobađanje od plaćanja doplate za lijekove s dopunske
liste lijekova Zavoda.

Članak 147.

Osigurane osobe Zavoda koje su zaključile ugovor o dopunskom zdravstvenom
osiguranju sukladno odredbi članka 78. Zakona o zdravstvenom osiguranju
(»Narodne novine«, br. 94/01., 88/02., 149/02., 117/03., 30/04. i 177/04.)
nastavljaju koristiti prava na temelju toga ugovora u skladu s odredbama
posebnog zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju.

Članak 148.

Do dana stupanja na snagu posebnog zakona kojim će se urediti pitanje
ostvarivanja prava na pomoć za opremu novorođenog djeteta kao i isplate novčane
naknade za vrijeme rodiljnog dopusta nezaposlenih majki, majki na redovitom
školovanju i nezaposlenih majki korisnica invalidske mirovine zbog profesionalne
nesposobnosti za rad ostaje na snazi Pravilnik o uvjetima i načinu korištenja
prava za pomoć za opremu novorođenog djeteta (»Narodne novine«, br. 58/94.).

Članak 149.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti odred­be Zakona o
zdravstvenom osiguranju (»Narodne novine«, br. 94/01., 88/02., 149/02., 117/03.,
30/04., 177/04. i 90/05.) osim odredaba članka 12. i 13., članka 17. stavka 2.
točke 1. podstavka 22., članka 20., članka 34. stavka 2., članka 38. stavka 2.
točke 1., članka 39. stavka 2., članka 44. točke 4., članka 70., 71. stavka 1. i
2. i članka 73. podstavka 2. te članka 91. stavka 6. podstavka 2. koje se odnose
na ozljede na radu i profesionalne bolesti a taj Zakon prestaje važiti na dan
isteka roka od godinu dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona kao i Zakon o
oslobađanju od plaćanja dijela troškova zdravs­tvene zaštite (»Narodne novine«,
br. 32/02. i 30/04.).

Članak 150.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 500-01/06-01/04
Zagreb, 13. srpnja 2006.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks**, v. r.

Zakon, NN 85/2006-2015
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)