### NN 29/2023 (13.3.2023.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-4249/2022 od 8. veljače 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

505

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko, Davorin Mlakar i Goran Selanec, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Ivanka Vuger iz Zagreba, koju zastupa Marko Horvat, odvjetnik u Zagrebu, na sjednici održanoj 8. veljače 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski građanski sud u Zagrebu dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pred tim sudom pod brojem Ps-203/2022 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavne tužbe Ivanki Vuger iz Zagreba, Koledinečka 1, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 1.765,21 euro.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Ivanka Vuger iz Zagreba (u daljnjem tekstu: podnositeljica), koju zastupa Marko Horvat, odvjetnik u Zagrebu, podnijela je 11. srpnja 2022. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) smatrajući da joj je trajanjem postupka koji se vodi pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem Ps-156/2020, sada broj: Ps-203/2022 (ranije broj: Ps-297/2013) povrijeđeno njezino ustavno pravo na donošenje odluke u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.).

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljen je spis prvostupanjskog suda broj: Ps-203/2022.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Parnični postupak pokrenut je pred Općinskim građanskim sudom u Zagrebu 15. listopada 2013. tužbom pok. Marija Majnarića (supruga podnositeljice) protiv tuženika pok. Josipa Juretića, radi iseljenja i isplate.

Tužba je podnesena radi iseljenja tuženika iz stana u Zagrebu koji je bio u vlasništvu tužitelja (pok. suprug podnositeljice) jer je tuženiku (pok. Josipu Juretiću) isti otkazao ugovor o najmu stana sa zaštićenom najamninom zbog neispunjenja obveza sukladno ugovoru.

Nakon smrti tužitelja i tuženika parnični postupak je nastavljen s podnositeljicom kao tužiteljicom i sinom (prvotno) tuženika Josipom Juretićem.

Prvostupanjski sud 17. listopada 2013. poziva tuženika da podnese odgovor na tužbu i zakazuje pripremno ročište za 5. svibnja 2014. koje je i održano. Tuženik 19. svibnja 2014. daje odgovor na tužbu u kojem se navodi da je protiv njega pokrenut postupak radi lišenja poslovne sposobnosti. Prvostupanjski sud 23. svibnja 2014. donosi rješenje kojim poziva tuženika dostaviti broj predmeta pod kojim se vodi postupak radi lišenja poslovne sposobnosti. Tuženik 9. lipnja 2014. dostavlja podnesak s prijedlogom za lišenje poslovne sposobnosti.

Prvostupanjski sud dopisom od 14. srpnja 2014. poziva nadležni Centar za socijalnu skrb da se očituje je li podnesen zahtjev za lišenje poslovne sposobnosti protiv tuženika.

Tužitelj se podneskom od 31. srpnja 2014. očituje na dotadašnji tijek postupka. Tužitelj podneskom od 5. siječnja 2015. moli prvostupanjski sud za žurnost u postupanju.

Prvostupanjski sud je 22. siječnja 2016. održao ročište na kojem rješenjem poziva punomoćnika tuženika dostaviti dokaze u roku od 15 dana. Tužitelj podneskom od 28. siječnja 2016. dostavlja u spis izvadak iz zemljišne knjige.

Prvostupanjskom sudu je 9. veljače 2016. dostavljeno rješenje Centra za socijalnu skrb od 4. veljače 2016. kojim se kao poseban skrbnik tuženika imenuje zaposlenica Centra za posebno skrbništvo. Poseban skrbnik dopisom od 15. veljače 2016. traži potrebnu dokumentaciju. Podneskom posebnog skrbnika tuženika od 25. travnja 2016. dostavlja se medicinska dokumentacija. Tuženik je rješenjem prvostupanjskog suda od 26. travnja 2016. djelomično lišen poslovne sposobnosti.

Podneskom tužitelja od 14. srpnja 2016. moli se žurnost u postupanju.

Centar za socijalnu skrb Zagreb dostavlja 28. rujna 2016. rješenje kojim je prestalo pravo i dužnost skrbnika tuženika.

Prvostupanjski sud održao je ročište 4. listopada 2016., ali je na prijedlog stranaka određen zastoj od 60 dana radi pokušaja mirnog rješenja spora.

Tužitelj podneskom od 1. prosinca 2016. obavještava prvostupanjski sud da je tuženik Josip Juretić umro.

Prvostupanjski sud rješenjem od 5. prosinca 2016. utvrđuje prekid parničnog postupka.

Tužitelj podneskom od 20. veljače 2017. predlaže nastavak parničnog postupka.

Prvostupanjski sud 10. ožujka 2017. zahtijeva od ostavinskog odjela istog suda obavijest je li vođen ostavinski postupak iza tuženika (pok. Josipa Juretića). Dana 15. ožujka 2017. dostavljena je obavijest ostavinskog odjela da iza tuženika nije vođen ostavinski postupak. Prvostupanjski sud 21. ožujka 2017. od punomoćnika tužitelja zahtijeva smrtovnicu iza pok. tuženika. Tužitelj 5. travnja 2017. obavještava prvostupanjski sud o nemogućnosti pribave smrtovnice i predlaže da sud službenim putem pribavi smrtovnicu od nadležnog ureda Grada Zagreba. Prvostupanjski sud 14. travnja 2017. traži od nadležnog ureda Grada Zagreba izvod iz matice umrlih za pok. tuženika. Matični ured 27. travnja 2017. prvostupanjskom sudu dostavlja izvadak iz matice umrlih.

Tužitelj 19. lipnja 2017. obavještava prvostupanjski sud o promjeni punomoćnika.

Tužitelj 2. veljače 2018. podnosi sudu prijedlog radi osiguranja nenovčane tražbine privremenom mjerom u vezi s predmetom spora. Tuženik 15. ožujka 2018. daje očitovanje na prijedlog radi osiguranja.

Prvostupanjski sud 22. svibnja 2018. donosi rješenje o nastavku predmetnog parničnog postupka. Tuženici 12. lipnja 2018. podnose žalbu protiv rješenja o nastavku parničnog postupka. Tužitelj 3. srpnja 2018. podnosi odgovor na žalbu tuženika. Rješenjem drugostupanjskog suda od 27. kolovoza 2018. odbija se žalba i potvrđuje rješenje prvostupanjskog suda o nastavku predmetnog parničnog postupka.

Prvostupanjski sud 4. listopada 2018. zakazuje pripremno ročište za 6. studenoga 2018.

Punomoćnik tužitelja 29. listopada 2018. obavještava prvostupanjski sud da je tužitelj Marijo Majnarić umro 17. listopada 2018.

Tuženici 29. listopada 2018. podnose protutužbu protiv pok. Marija Majnarića (supruga tužiteljice, ranije tužitelja).

Prvostupanjski sud 2. studenoga 2018. donosi rješenje o prekidu predmetnog parničnog postupka.

Podnositeljica kao nasljednik tužitelja podneskom od 6. veljače 2019. preuzima parnični postupak i traži njegov nastavak.

Prvostupanjski sud 2. travnja 2019. donosi rješenje o nastavku parničnog postupka.

Tuženici 16. travnja 2019. podnose žalbu protiv rješenja o nastavku parničnog postupka. Podnositeljica 3. svibnja 2019. podnosi odgovor na žalbu tuženika. Podnositeljica podneskom od 17. listopada 2019. moli Županijski sud u Osijeku za žurnost u postupanju.

Rješenjem drugostupanjskog suda od 20. prosinca 2019. odbijena je žalba i potvrđeno rješenje prvostupanjskog suda o nastavku parničnog postupka.

Podnositeljica 11. veljače 2020. podnosi zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u parničnom postupku. Prvostupanjski sud rješenjem broj: Su-Gzp I-25/20 od 17. veljače 2020. odlučuje da je osnovan zahtjev podnositeljice za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku i određuje rok od 24 mjeseca u kojem je uredujući sudac dužan donijeti odluku.

Prvostupanjski sud održao je ročište 11. ožujka 2020. na kojem je utvrđeno da je I. tuženica Marija Juretić umrla 27. veljače 2020., pa je u odnosu na istu utvrđen prekid postupka, a sljedeće ročište je zakazano za 12. svibnja 2020.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 12. svibnja 2020. nastavljen je prekinuti postupak u odnosu na I. tuženicu. Tuženik 6. svibnja 2020. podnosi protutužbu protiv podnositeljice. Podnositeljica se podneskom od 11. svibnja 2020. očituje na protutužbu.

Pripremno ročište održano je 12. svibnja 2020. te je određen je zastoj od 15 dana radi pokušaja mirnog rješenja spora. Podnesak podnositeljice od 26. svibnja 2020. kojim predlaže nastavak postupka zakazivanjem ročišta. Rješenjem prvostupanjskog suda od 4. lipnja 2020. nastavljen je parnični postupak u kojem je rješenjem od 12. svibnja 2020. određen zastoj.

Na ročištu od 16. rujna 2020. zaključen je prethodni postupak. Ročište radi saslušanja stranaka zakazano je za 21. listopada 2020.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 6. studenoga 2020. određen je očevid nekretnine za 16. prosinca 2020. Dopisom prvostupanjskog suda od 15. prosinca 2020. stranke su obaviještene o odgodi očevida.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 21. siječnja 2021. određen je očevid za 17. ožujka 2021. Dana 17. ožujka 2021. održan je očevid predmetne nekretnine. Prvostupanjski je sud rješenjem naložio vještaku izraditi i dostaviti nalaz i mišljenje u roku od 30 dana.

Tuženik podneskom od 31. ožujka 2021. dostavlja nove isprave. Podnesak podnositeljice od 19. svibnja 2021. kojim se očituje na dosadašnje navode tuženika.

Podnesak podnositeljice od 8. lipnja 2021. kojim moli za žurnost u postupanju budući da je protekao rok od 30 dana za dostavu nalaza i mišljenja.

Vještak 30. lipnja 2021. dostavlja sudu nalaz i mišljenje.

Prvostupanjski sud 5. srpnja 2021. poziva na davanje očitovanja na nalaz i mišljenje u roku od 15 dana. Tuženik se 19. srpnja 2021. podneskom očituje na nalaz i mišljenje vještaka.

Podnositeljica se podneskom od 23. srpnja 2021. očitovala na nalaz i mišljenje vještaka, dok se podneskom od 6. rujna 2021. očitovala i na prigovore tuženika. Vještak se podneskom od 8. rujna 2021. očitovao na prigovore tuženika i dopunio nalaz i mišljenje. Vještak je podneskom od 28. rujna 2021. dopunio nalaz i mišljenje. Podnositeljica se 12. listopada 2021. očituje na dopune vještaka.

Tuženik dostavlja podnesak od 9. studenoga 2021.

Podnositeljica podneskom od 17. studenoga 2021. moli za žurnost u postupanju.

Tuženik podneskom od 26. studenoga 2021. prigovara nalazu i mišljenju vještaka. Podnositeljica se podneskom od 6. prosinca 2021. očituje na navode tuženika.

Ročište radi objave presude zakazano je za 31. siječnja 2022.

Presudom prvostupanjskog suda broj: Ps-156/20-72 od 31. siječnja 2022. prihvaćen je tužbeni zahtjev podnositeljice te je tuženiku naloženo iseliti iz spornog stana, naknaditi utužene iznose kao i troškove parničnog postupka, dok je istom presudom tuženik-protutužitelj odbijen s protutužbenim zahtjevom.

Podnositeljica 14. veljače 2022. podnosi žalbu protiv presude. Tuženik 14. veljače 2022. podnosi žalbu protiv presude i dopunu žalbe. Podnositeljica 8. ožujka 2022. podnosi odgovor na žalbu tuženika.

Podnositeljica podneskom od 11. travnja 2022. moli prvostupanjski sud za žurnost u postupanju na način da dostavi predmetni spis drugostupanjskom sudu radi odlučivanja o žalbi. Prvostupanjski sud 26. travnja 2022. odbija zahtjev tužiteljice za donošenjem dopunskog rješenja o troškovima parničnog postupka.

Podnositeljica 2. svibnja 2022. podnosi žalbu protiv rješenja prvostupanjskog suda od 26. travnja 2022. Podnositeljica podnescima od 26. svibnja 2022. i 17. lipnja 2022. moli prvostupanjski sud za žurnost u postupanju na način da dostavi predmetni spis drugostupanjskom sudu radi odlučivanja o žalbi.

Županijski sud u Zagrebu presudom i rješenjem broj: Gž-2128/2022-2 od 27. rujna 2022. djelomično je potvrdio prvostupanjsku presudu broj: Ps-156/2020-72 od 31. siječnja 2022. dok je istu ukinuo u točkama I., III. i V. te u tom dijelu predmet vratio prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi parnični postupak nije okončan i ponovno se vodi pred prvostupanjskim sudom pod brojem Ps-203/2022.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. godine do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSuda/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6.1. U konkretnom slučaju podnositeljica je koristila pravno sredstvo koje joj je bilo na raspolaganju na temelju ZoSuda/13. Podnositeljica je 11. veljače 2020. podnijela prvostupanjskom sudu zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku.

Rješenjem predsjednice prvostupanjskog suda broj: Su-Gzp I-25/20 od 17. veljače 2020. usvojen je zahtjev podnositeljice za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku te je naloženo prvostupanjskom sudu dovršiti postupak u roku od dvadeset četiri (24) mjeseca.

7. Budući da je podnositeljica koristila pravno sredstvo koje joj je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

8. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i mjerodavnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositelja/ce od 15. listopada 2013. do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina parničnog postupka

9. Parnični postupak pokrenut je tužbom pok. supruga podnositeljice 15. listopada 2013.

Općinski građanski sud u Zagrebu je 31. siječnja 2022. donio prvostupanjsku presudu kojom je prihvatio tužbeni zahtjev podnositeljice.

Županijski sud u Zagrebu presudom i rješenjem od 27. rujna 2022. djelomično je ukinuo prvostupanjsku presudu te je u tom dijelu predmet vratio prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak se vodi pred prvostupanjskim sudom pod brojem Ps-203/2022.

Ustavni sud utvrđuje da parnični postupak u konkretnom slučaju od dana kada je pok. suprug podnositeljice podnio tužbu (15. listopada 2013.) do dana donošenja ove odluke (8. veljače 2023.) traje ukupno devet (9) godina, tri (3) mjeseca i dvadeset četiri (24) dana.

2) Složenost parničnog postupka

10. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju radi o činjenično složenijem predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

11. Ustavni sud utvrđuje da se postupak vodio pred prvostupanjskim i drugostupanjskim sudom.

Od dana kada je podnositelj/ca podnijela tužbu (15. listopada 2013.) do održavanja pripremnog ročišta (5. svibnja 2014.) prošlo je više od sedam (7) mjeseci.

Od dana kada je održano pripremno ročište (3. veljače 2015.) do dana kada je održano iduće ročište (7. listopada 2015.) prošlo je više od osam (8) mjeseci. Prvostupanjski sud je nakon toga održao ročišta: 22. siječnja 2016. i 4. listopada 2016. kada je na prijedlog stranaka određen zastoj u postupanju u trajanju od 60 dana radi pokušaja mirnog rješenja spora, dok je iduće ročište održano nakon tri (3) godine, pet (5) mjeseci i sedam (7) dana i to 11. ožujka 2020. Nakon toga prvostupanjski sud održao je ročišta 16. rujna 2020. (kada je zaključen prethodni postupak) i 21. listopada 2020. (kada su saslušane stranke te je određen očevid na licu mjesta) koji je nakon odgode održan 17. ožujka 2021., dakle, četiri (4) mjeseca nakon posljednjeg održanog ročišta. Vještak nalaz i mišljenje dostavlja sudu 30. lipnja 2021., dakle, tri (3) mjeseca nakon obavljenog očevida dok je ročište na kojem je zaključena glavna rasprava održano 17. prosinca 2021.

Valja ukazati da je prvostupanjski sud tri puta utvrđivao prekid parničnog postupka radi smrti stranaka i to:

– rješenjem od 5. prosinca 2016. utvrdio je prekid postupka zbog smrti tuženika, a koji postupak je nastavljen rješenjem tog suda od 22. svibnja 2018., dakle, nakon jedne (1) godine, pet (5) mjeseci i sedamnaest (17) dana,

– rješenjem od 2. studenoga 2018. utvrdio je prekid postupka zbog smrti tužitelja, a koji postupak je nastavljen rješenjem tog suda od 2. travnja 2019., dakle, nakon pet (5) mjeseci i

– rješenjem od 11. ožujka 2020. utvrdio je prekid postupka zbog smrti I. tuženice, a koji postupak je nastavljen rješenjem tog suda od 12. svibnja 2020., dakle, nakon dva (2) mjeseca.

Ustavni sud utvrđuje da se razdoblja prekida parničnog postupka od dvije (2) godine ne mogu smatrati neopravdanim zastojem u radu prvostupanjskog suda (vidi točku 3. obrazloženja ove odluke). Prvostupanjska presuda donesena je 31. siječnja 2022., dakle, u roku koji je odredila predsjednica suda u rješenju od 17. veljače 2020., a kojim rješenjem je prihvaćen zahtjev podnositeljice radi povrede prava na suđenje u razumnom roku, dok je drugostupanjska presuda donesena 27. rujna 2022.

Parnični postupak se ponovo vodi pred prvostupanjskim sudom i nije okončan.

4) Ponašanje podnositeljice ustavne tužbe

12. Ustavni sud ocjenjuje da podnositeljica nije pridonijela duljini trajanja parničnog postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

13. Ustavni sud uzeo je u obzir činjenicu da ovaj parnični postupak u svojoj ukupnosti traje duže od devet (9) godina, dakle, nerazumno dugo, da je od osobite važnosti za podnositeljicu (predaja stana u posjed) i da još nije okončan. Ustavni sud stoga, ocjenjuje da je podnositeljici povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njezinim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava. Ustavni sud je razmatrajući ustavnu tužbu podnositeljice uzeo u obzir sljedeće činjenice:

– da parnični postupak u razmatranom razdoblju traje duže od (9) godina,

– da je u razdoblju od dvije (2) godine trajao prekid parničnog postupka zbog smrti stranaka i

– da su postojala razdoblja neaktivnosti prvostupanjskog suda (vidi točke 3. i 11. obrazloženja ove odluke).

Slijedom navedenoga, sukladno kriterijima Ustavnog suda, podnositeljici je zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava određen iznos od 1.765,21 euro na način da je iznos primjerene naknade određen zbog nerazumnog trajanja parničnog postupka od sedam (7) godina, budući da prekid postupka u trajanju od dvije (2) godine ne predstavlja neopravdanu neaktivnost suda.

Izreka odluke i nalog predsjednici nadležnog suda

14. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednica Općinskog građanskog suda u Zagrebu dužna dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

15. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju uzeo je u obzir da postupak još nije okončan.

16. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-4249/2022
 Zagreb, 8. veljače 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.