## Statut Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu

### NN 40/1999 (27.4.1999.), Statut Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu

# **HRVATSKA KOMORA ARHITEKATA I INŽENJERA U GRADITELJSTVU**

Na temelju članka 9. stavka 1. podstavka 1. i članka 20. stavka 2. Zakona
o hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu ("Narodne novine",
broj 47/98) Skupština hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu
na sjednici održanoj 12. prosinca 1998. godine donijela je

## **STATUT**

### **HRVATSKE KOMORE ARHITEKATA I INŽENJERA U GRADITELJSTVU**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se statutom pobliže uređuje ustrojstvo Hrvatske komore arhitekata
i inženjera u graditeljstvu (dalje u tekstu: Komora), oblici udruživanja
ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera za područje jedne ili više
jedinica lokalne samouprave, postupka upisa u Imenik i Upisnik Komore,
način vođenja Imenika i Upisnika, strukovni zadaci i stručni smjer ovlaštenog
arhitekta i ovlaštenog inženjera, stegovni postupak za utvrđivanje povrede
dužnosti i ugleda ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera, tijela
za pokretanje i vođenje stegovnog postupka, ustrojstvo stručne službe Komore,
te druga pitanja važna za njezine članove, ako nije drukčije određeno Zakonom
o hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu.

Članak 2.

(1) Komora, u skladu s Ustavom, Zakonom o hrvatskoj komori arhitekata
i inženjera u graditeljstvu i drugim propisima te ovim statutom, Kodeksom
strukovne etike i drugim općim aktima Komore unapređuje arhitektonsku i
inženjersku djelatnost u cilju zaštite javnog interesa i zaštite interesa
trećih osoba.

(2) Komora osobito:

1. čuva ugled, čast i prava ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera
te osigurava uvjete za pravilno obavljanje stručnih poslova prostornog
uređenja, poslove projektiranja, stručnog nadzora i kontrole projekata,

2. nadzire ovlaštene arhitekte i ovlaštene inženjere, zajedničke urede,
projektantska društva odnosno druge pravne osobe u kojima ovlašteni arhitekti
i ovlašteni inženjeri obavljaju svoje poslove u skladu sa zakonom,

3. skrbi o trajnom stručnom uzdizanju svojih članova i kandidata za
članove Komore, te s tim u vezi uspostavlja i unapređuje razne oblike stručne
i znanstvene suradnje s Ministarstvom prostornog uređenja, graditeljstva
i stanovanja Republike Hrvatske (dalje u tekstu: Ministarstvo), upravnim
tijelima, fakultetima, udrugama arhitekata i/ili inženjera itd.,

4. razvija strukovnu etiku,

5. prati i proučava odnose i pojmove, uključujući i stanje u graditeljstvu
koje se od interesa za uređenje, položaj i rad te unapređuje arhitektonske
i inženjerske djelatnosti,

6. izvješćuje Hrvatski državni Sabor te predstavnička tijela jedinica
lokalne samouprave i uprave, po vlastitom poticaju ili na njihov zahtjev,
o stanju i problemima te o mjerama koje bi trebalo poduzeti radi unapređenja
graditeljstva te s tim u svezi zaštite okoliša i zaštite i očuvanja kulturne
baštine, zaštite okoliša od razaranja građenjem,

7. promiče materijalne i druge interese ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih
inženjera,

8. brine za položaj i prava umirovljenih ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih
inženjera,

9. uspostavlja i razvija suradnju s drugim komorama arhitekata i/ili
inženjera i međunarodnim organizacijama arhitekata i/ili inženjera, kao
i drugim profesionalnim organizacijama i udrugama.

Članak 3.

U postupcima za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata i Imenika ovlaštenih
inženjera, za obnovu postupka upisa te u drugim slučajevima u kojima odlučuju
o pravima i obvezama ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera i projektantskih
društava, osim ako Zakonom, ovim statutom ili drugim općim aktom Komore
nije drugačije određeno, ovlaštena tijela Komore odlučuju primjenjujući
na odgovarajući način pravila Zakona o općem upravnom postupku.

II. UPIS U IMENIKE I UPISNIKE KOMORE

Članak 4.

(1) Pravo na obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja, poslova
projektiranja, stručnog nadzora i kontrole projekata sukladno posebnim
propisima, a prema stručnom smjeru u svojstvu odgovorne osobe i pravo uporabe
strukovnih naziva "ovlašteni arhitekt" ili "ovlašteni inženjer"
stječe se upisom u Imenik ovlaštenih arhitekata i Imenik ovlaštenih inženjera.

(2) U povodu svakog upisa izdaje se ovlaštenom arhitektu i/ili ovlaštenom
inženjeru rješenje i arhitektonska odnosno inženjerska iskaznica (dalje
u tekstu: iskaznica).

(3) Iskaznica sadržava naziv "Hrvatska komora arhitekata i inženjera
u graditeljstvu", znak Komore, naznaku "arhitektonska iskaznica"
odnosno "inženjerska iskaznica", broj iskaznice koji odgovara
broju upisa u Imenik ovlaštenih arhitekata odnosno Imenicima ovlaštenih
inženjera, naznaku "ovlaštenih arhitekata" odnosno "ovlašteni
inženjer", ime, prezime, datum i mjesto rođenja, akademski stupanj,
stručni smjer i sjedište ureda ovlaštenog arhitekta odnosno ovlaštenog
inženjera, njegovu fotografiju i potpis i datum izdanja. Ako je ovlašteni
arhitekt odnosno ovlašteni inženjer član projektantskog društva ili ako
radi u tom društvu, odnosno ako radi u drugoj pravnoj osobi, iskaznica
treba sadržavati i podatke o društvu, odnosno drugoj pravnoj osobi te statusu
ovlaštenog arhitekta odnosno ovlaštenog inženjera u istoj.

(4) Iskaznica se ovjerovljuje pečatom Komore, otisnutim tako da zahvaća
donji desni dio fotografije ovlaštenog arhitekta odnosno ovlaštenog inženjera,
te potpisom predsjednika Komore.

(5) Promijeni li se bilo koji podatak u iskaznici, ovlašteni arhitekt
odnosno ovlašteni inženjer je dužan bez odgode zatražiti izdavanje nove
iskaznice.

(6) Prestane li za obavljanjem poslova ovlašteni arhitekt odnosno ovlašteni
inženjer je dužan iskaznicu vratiti Komori.

(7) Troškove izdavanja iskaznice snosi ovlašteni arhitekt odnosno ovlašteni
inženjer.

(8) Odluku o veličini i obliku iskaznice donosi Upravni odbor.

Članak 5.

(1) Zahtjev za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata i Imenike ovlaštenih
inženjera podnosi se Komori odnosno Odboru za upis u određeni Imenik.

(2) U zahtjevu arhitekt ili inženjer koji samostalno obavlja poslove,
treba naznačiti mjesto u kojem namjerava otvoriti ured odnosno ured u kojemu
će arhitekt ili inženjer raditi.

(3) Uz zahtjev, pored propisanog člankom 26. stavkom 2. Zakona o Hrvatskoj
komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu, treba priložiti dokaze da
osoba koja traži upis ispunjava propisane uvjete za obavljanje stručnih
poslova prostornog uređenja ili poslove projektiranja, stručnog nadzora
i kontrole projekata. Ako arhitekt ili inženjer namjerava raditi u nekom
projektantskom društvu, zahtjevu valja priložiti dokaz o tome da će arhitekt
odnosno inženjer steći status člana odnosno da će se zaposliti u tom društvu
ako mu se odobri upis u Imenik ovlaštenih arhitekata odnosno u jedan od
Imenika ovlaštenih inženjera.

(4) O zahtjevu odlučuju Odbori za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata
i Komora ovlaštenih inženjera.

(5) Protiv rješenja Odbora iz stavka 4. ovog članka kojim je odbijen
zahtjev za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata odnosno Imenik ovlaštenih
inženjera podnositelj zahtjeva ne može izjaviti žalbu, ali može pokrenuti
upravni spor.

(6) Upravni spor pokreće se u roku 30 dana od dana dostave rješenja
iz stavka 5. ovog članka tužbom pred Upravnim sudom Republike Hrvatske.

Članak 6.

(1) Pri odlučivanju o zahtjevu, za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata
odnosno Imenik ovlaštenih inženjera Komora može zatražiti od podnositelja
zahtjeva da dopuni dokaze o svom pravu na upis u Imenik ovlaštenih arhitekata
odnosno Imenik ovlaštenih inženjera.

Članak 7.

(1) Djelomično školovanje i praksa na jednoj vrsti, strukovnih zadataka
malom broju ili jednostavnim strukovnim zadacima ne može se priznati kao
uvjet za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata ili Imenik ovlaštenih inženjera.

(2) Savladana nastava arhitekata iz predmeta proračuna konstrukcija,
projektiranja instalacija ili geodezije ne kvalificira arhitekta za upis
u Imenik druge struke ili za rad strukovnih zadataka razreda kojeg je član.

(3) Savladana nastava inženjera iz pojedinih predmeta arhitekture, prostornog
uređenja ili druge inženjerske struke, ne kvalificira inženjera za upis
u Imenik druge struke ili za rad izvan strukovnih zadataka razreda kojeg
je član.

(4) Iznimno, arhitekt ili inženjer može biti upisan u Imenik druge struke
ako kvalitetom radova dokaže da je stekao praksu za strukovne zadatke razreda
kojeg želi biti član. Odluku o tome donosi Odbor za upis u određeni Imenik.

(5) Pravo na upis u Imenik ovlaštenih arhitekata za stručni smjer ovlaštenih
krajobraznih arhitekata ima i osoba koja je diplomirala na odgovarajućoj
visokoj školi iz područja biotehničkih znanosti te stekla zvanje diplomiranog
inženjera agronomije - uređenja krajobraza

Članak 8.

Osobi koja ne ispunjava uvjete iz članka 26. stavka 5. Zakona o Hrvatskoj
komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu, može se odobriti upis u
Imenik ovlaštenih arhitekata ili Imenik ovlaštenih inženjera, uz pisanu
preporuku tri ovlaštena arhitekta ili ovlaštena inženjera, ako je najmanje
deset godina radila u struci na strukovnim zadacima određenog stručnog
smjera i ako položi ispit prema posebnom programu koji donosi Skupština
Komore.

Članak 9.

Postupak u povodu zahtjeva za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata odnosno
Imenik ovlaštenih inženjera prekinut će se ako je protiv podnositelja zahtjeva
otvorena istraga zbog kaznenog djela koji bi ga činilo nedostojnim za obavljanje
arhitektonskih ili inženjerskih poslova ili ako je protiv njega iz istog
razloga pokrenut stegovni postupak u tijelu ili pravnoj osobi u kojoj radi
ili koje je član.

Članak 10.

Ako Odbor za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera
ne donese rješenje o urednom zahtjevu u roku od 60 dana od dana podnošenja
zahtjeva, a ne postoje razlozi za odgodu upisa, podnositelj zahtjeva može
pokrenuti upravni spor kao da je zahtjev odbijen. U tom slučaju postupak
pred Upravnim sudom je hitan.

Članak 11.

(1) Ako se poslije odobrenog upisa sazna da podnositelj nije ispunjavao
uvjete propisane za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata ili Imenik ovlaštenih
inženjera, upisni će se postupak obnoviti na poticaj stegovnog tužitelja,
Upravnog odbora ili ministra prostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja.

(2) U postupku obnove primjenjivat će se na odgovarajući način odredbe
koje važe za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata ili Imenik ovlaštenih
inženjera.

(3) Na temelju provedenog postupka odlučit će se rješenjem ostaje li
ranija odluka o upisu na snazi ili se ukida i određuje brisanje arhitekta,
odnosno inženjera iz Imenika ovlaštenih arhitekata ili Imenika ovlaštenih
inženjera.

Članak 12.

Na postupak brisanja iz Imenika na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe ovog statuta o obnovi upisnog postupka.

III. IMENICI I UPISNICI

Članak 13.

(1) Komora vodi ove imenike i upisnike:

1. Imenik ovlaštenih arhitekata

2. Imenik ovlaštenih inženjera građevinarstva

3. Imenik ovlaštenih inženjera geodezije

4. Imenik ovlaštenih inženjera strojarstva

5. Imenik ovlaštenih inženjera elektrotehnike

6. Upisnik zajedničkih ureda

7. Upisnik projektantskih društava.

(2) Imenici i upisnici iz prethodnog stavka ukoričene su knjige, ako
ovim statutom ili drugim općim aktima Komore nije drugačije uređeno. Stranice
tih knjiga označavaju se rednim brojevima, a listovi prošivaju jamstvenikom.
Svaki upisnik i imenik ima rubrike utvrđene ovim statutom ili posebnim
općim aktom Komore.

(3) Svaki imenik i upisnik, ako posebnim općim aktom Komore nije drugačije
određeno, ovjerovljuje predsjednik Komore, naznačujući na gornjem dijelu
posljednje stranice knjige ukupan broj stranica i datum ovjere te potpisujući
ovjeru i stavljajući žig Komore u vosku preko završnih krajeva jamstvenika.

(4) Imenici uz desni rub imaju vidljivo u stupnjevitom poretku naznačena
velika slova abacede, i to tako da se prvo slovo abecede nalazi na gornjem
desnom rubu, a posljednje na donjem rubu knjige. Stranice imenika obilježavaju
se rednim brojevima za svako slovo posebno. Osim slova hrvatske abecede,
imenici sadržavaju i posebna slova drugim europskih latiničnih abeceda
koje se češće javljaju u praksi.

(5) Na početku svake stranice upisnika ili imenika, ako posebnim općim
aktom Komore nije drugačije određeno naznačuje se kalendarska godina. S
upisima u novoj kalendarskoj godini započinje se uvijek na novoj stranici.

(6) Stranice upisnika i imenika, ako posebnim općim aktom Komore nije
drugačije određeno, podijeljene su na okomite stupce s rubrikama za pojedince
upise. Prvi stupac je uvijek stupac upisa rednog broja upisa.

(7) U upisnicima se, ako posebnim općim aktom Komore nije drugačije
određeno, svaki upis vodoravno podcrtava.

(8) Upis u imenik unosi se u prvu slobodnu rubriku slova u imeniku koje
odgovara početnom slovu prezimena arhitekte ili inženjera, odnosno tvrtke
društva. Imenik se smatra ispunjenim kad se ispuni bilo koje slovo u imeniku.

(9) Imenici i upisnici mogu se voditi i na računalu.

(10) Vođenje imenika i upisnika uredit će se posebnom odlukom Upravnog
odbora Komore.

Članak 14.

U Imenik ovlaštenih arhitekata i Imenike ovlaštenih inženjera upisuje
se:

1. ime i prezime arhitekta ili inženjera

2. jedinstveni matični broj građana

3. dan i mjesto rođenja

4. dan upisa

5. broj i datum rješenja o upisu

6. sjedište ureda

7. stručni smjer ovlaštenog arhitekta ili ovlaštenog inženjera

8. status arhitekta ili inženjera u projektantskom društvu odnosno drugoj
pravnoj osobi koja nije osnovna kao projektantsko društvo (član, u radnom
odnosu, položaj)

9. članstvo u zajedničkom uredu

10. promjene nastale tijekom obavljanja arhitektonskih ili inženjerskih
poslova te brojevi i datumi rješenja na osnovi kojih su te promjene uslijedile,

11. dan i razlog brisanja iz Imenika s brojem i datumom rješenja na
temelju kojeg je određeno brisanje iz Imenika,

12. ime preuzimatelja ureda u slučaju iz točke 11. ovog stavka s brojem
i datumom rješenja na temelju kojeg je postavljen preuzimatelj,

13. zabilježba o pokretanju postupka za obnovu upisnog postupka s brojem
i datumom rješenja na temelju kojeg je zabilježba unesena,

14. zabilježba o mirovanju i prestanku članstva u Komori odnosno obavljanju
arhitektonskih ili inženjerskih poslova s brojem i datumom rješenja na
temelju kojeg je zabilježba unesena,

15. zabilježba o pokretanju stegovnog postupka s podacima o aktu na
temelju kojeg je postupak pokrenut i

16. podaci o dužnostima u tijelima Komore te njihovo trajanje.

Članak 15.

Ustroj i vođenje Upisnika zajedničkih ureda uredit će Upravni odbor
posebnom odlukom.

Članak 16.

Ustroj i vođenje Upisnika projektantskih društava uredit će Upravni
odbor posebnom odlukom.

Članak 17.

(1) Osim imenika i upisnika navedenih u članku 13. ovog Statuta, Komora
vodi u posebnom spisu evidenciju osobnih podataka o svakom ovlaštenom arhitektu
i ovlaštenom inženjeru, projektantskom društvu i zajedničkom uredu.

(2) Komora vodi i posebnu evidenciju o stegovnim postupcima i evidenciju
o članovima ispisanim iz Imenika.

(3) Upravni odbor Komore donijet će posebnu odluku o sadržaju i načinu
vođenja evidencije iz stavka 1. i 2. ovog članka.

IV. STRUČNI SMJER I STRUKOVNI ZADACI OVLAŠTENOG ARHITEKTA I
OVLAŠTENOG INŽENJERA

*1. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih arhitekata*

Članak 18.

Ovlašteni arhitekt se upisuje u jedan od stručnih smjerova u Imeniku
ovlaštenih arhitekata:

1. Stručni smjer ovlaštenih arhitekata,

2. Stručni smjer ovlaštenih arhitekata - urbanista,

3. Stručni smjer ovlaštenih arhitekata unutarnje arhitekture,

4. Stručni smjer ovlaštenih krajobraznih arhitekata.

Članak 19.

(1) Stručni smjerovi ovlaštenih arhitekata određeni su prema strukovnim
zadacima:

- Strukovni zadaci ovlaštenog arhitekta su arhitektonsko-oblikovno,
tehničko i gospodarsko projektiranje. Ovlašteni arhitekt može pružati stručne
usluge svih stručnih smjerova arhitekture.

- Strukovni zadaci ovlaštenog arhitekta urbanista su izrada urbanističkih
i prostornih planova, (organizacija njihove provedbe i oblikovanje okoliša).

- Strukovni zadaci ovlaštenog krajobraznog arhitekta su planiranje,
projektiranje, uređenje krajobraznih struktura unutar i izvan naseljenih
područja, zaštita i planski sustavno uzdržavanje krajobraza i ostvarenja
krajobrazne arhitekture, utemeljenih na biotehničkim, umjetničkim, gospodarskim
i ekološkim spoznajama i postupcima.

(2) Strukovni zadaci ovlaštenih arhitekata, ovlaštenih arhitekata -
urbanista, ovlaštenih arhitekata unutarnje arhitekture i ovlaštenih krajobraznih
arhitekata iz stavka 1. ovog članka obuhvaćaju:

1. izradu prostornih i urbanističkih planova, idejnih rješenja, idejnih
projekata i programskih skica, glavnih projekata i izvedbenih projekata,

2. izradu programa za projektiranje i gradnju te praćenje njihove provedbe,

3. savjetovanje i zastupanje investitora i njihovih interesa u pitanjima
koja se odnose na: planiranje, projektiranje, izbor izvoditelja, koordiniranje,
ugovaranje radova, organiziranje i izvođenje projekata,

4. planiranje, koordiniranje i organiziranje gradnje,

5. nadzor nad građenjem, obračunavanje i preuzimanje izvedenih radova,

6. provedbu stručnih mjerenja i ispitivanja,

7. kontroliranje zgrada i pogona u radu,

8. izradu mišljenja, studija, procjena i proračuna, stručna kontrola
dokumentacije,

9. izradu troškovnika s dokaznicom mjera i nadzor nad izvedbom s obračunom
izvedenih radova, prema tim dokumentima.

10. Stručni zadaci ovlaštenog arhitekta i ovlaštenog krajobraznog arhitekta
obuhvaćaju i sudjelovanje u planiranju krajolika, planiranju gradova, regionalnom
planiranju i zaštiti okoliša.

(3) Strukovni zadaci obuhvaćaju poslove prema Pravilniku o cijenama
usluga Hrvatske komore arhitekata i inženjera u graditeljstvu.

(4) Strukovni zadaci odgovaraju definiciji i klasifikacijskim oznakama
Pravilnika o utvrđivanju znanstvenih područja (Narodne novine, broj 29/97)
- za Grane 2.01.01. do 2.01.05., Polja 2.01 Arhitektura i urbanizam, u
okviru Područja tehničkih znanosti. Za krajobrazne arhitekte strukovni
zadaci odgovaraju oznakama za Granu 4.01.05., Polja 4.01. Agronomija u
okviru Područja biotehničkih znanosti.

*2. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
građevinarstva*

Članak 20.

Ovlašteni inženjer građevinarstva se upisuje u jedan od stručnih smjerava
u Imenik ovlaštenih inženjera građevinarstva:

1. Stručni smjer ovlaštenih inženjera građevinarstva - geotehničara

2. Stručni smjer ovlaštenih inženjera građevinarstva - konstruktora

3. Stručni smjer inženjera građevinarstva za organizaciju građenja

4. Stručni smjer inženjera građevinarstva za prometnice

5. Stručni smjer inženjera građevinarstva za vodogradnje

Članak 21.

(1) Strukovni zadaci ovlaštenog inženjera građevinarstva po stručnom
smjeru za svako tehničko područje jesu:

1. Oblikovno, tehničko i gospodarsko projektiranje građevina i konstrukcijskih
dijelova građevine.

2. Izrada programa, studija, planova i projekata.

3. Savjetovanje i zastupanje investitora i njihovih interesa u poslovima
planiranja, projektiranja, izbora izvoditelja, organiziranja i izvođenja
projekata.

4. Planiranje, koordiniranje i organiziranje gradnje.

5. Nadzor nad građenjem.

6. Obračunavanje i preuzimanje izvedenih radova.

7. Provedba stručnih tehničkih ispitivanja i mjerenja.

8. Kontrola ponašanja građevina u uporabi.

9. Stručna kontrola projekata.

10. Izradu troškovnika s dokaznicom mjera i nadzor nad izvedbom s obračunom
izvedenih radova, prema tim dokumentima.

(2) Ovlašteni inženjer građevinarstva može obavljati djelatnosti jednog
ili više stručnih smjerova.

*3. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
geodezije.*

Članak 22.

(1) Ovlašteni inženjer geodezije se upisuje u Imenik ovlaštenih inženjera
geodezije. Imenik ovlaštenih inženjera geodezije ima samo jedan stručni
smjer.

(2) Stručna djelatnost ovlaštenog inženjera geodezije obuhvaća:

1. Određivanje veličine i oblika Zemlje i izmjera svih podataka potrebnih
za definiciju veličine, položaja, oblika i obrisa bilo kojeg dijela Zemlje.

2. Pozicioniranje objekata u prostoru i pozicioniranje i nadgledanja
fizičkih osobina, struktura i građevinskih radova na zemlji, iznad ili
ispod njene površine.

3. Određivanje položaja granica privatnog i javnog zemljišta, uključujući
unutardržavne i međudržavne granice te registracija tih zemljišta u odgovarajućim
registracijama.

4. Oblikovanje, uspostava i upravljanje sustavima zemljišnih i geografskih
podataka, te prikupljanje, pohranjivanje, analiza i rukovanje podacima
u tim sustavima.

5. Geodetsko proučavanje prirodnog i društvenog okoliša, izmjera zemljišnih
i morskih resursa i upotreba tih podataka u planiranju i razvoju gradskih,
seoskih i regionalnih područja.

6. Geodetsko planiranje, razvoj i promjene vlasništva, bilo gradskog
ili seoskog, bilo zemljišta ili građevina.

7. Geodetski poslovi vrednovanja posjeda i upravljanja, bilo gradskim
ili seoskim posjedima bilo zemljištem ili građevinama, odnosno njihovim
dijelovima.

8. Geodetsko planiranje, izmjera i upravljanje geodetskim radovima na
gradilištima, uključujući i procjenu troškova, izradbu troškovnika, organizaciju
i izvođenje geodetskih radova.

9. Izradba planova, karata, datoteka, grafikona i izvještaja.

(3) Stručni zadaci ovlaštenih inženjera geodezije obuhvaćaju:

1. Projektiranje i postavljanje točaka geodetske osnove s određivanjem
njihova položaja i visine terestričkim i satelitskim metodama.

2. Topografska izmjera zemljišta fotogrametrijskim, terestričkim i satelitskim
metodama s izradbom planova i karata za potrebe uređenja prostora, zaštite
okoliša i projektiranja u graditeljstvu.

3. Detaljna izmjera posjedničkih i vlasničkih odnosa na zemljištu za
potrebe katastra i zemljišno-knjižne evidencije, fotogrametrijskim, terestričkim
i satelitskim metodama.

4. Geodetska izmjera s izradbom propisane dokumentacije za provođenje
agrarnih operacija, uređenja i izvlaštenja zemljišta.

5. Prijenos projekata u položajnom smislu na teren, na osnovi izrađene
projektne dokumentacije, te izrada elaborata o iskolčenju.

6. Praćenje i nadzor tijekom izgradnje položajnih karakteristika građevinskih
i drugih objekata prema izrađenoj projektnoj dokumentaciji, odnosno njihovih
dijelova, te izradba elaborata za unos u službene evidencije.

7. Geodetsko snimanje izvedenog stanja nakon izgradnje objekata, odnosno
njihovih dijelova te izradba elaborata za unos u službene evidencije.

8. Geodetsko snimanje podzemnih i nadzemnih instalacija i vodova s izradbom
odgovarajuće tehničke dokumentacije za unos u službene evidencije.

9. Praćenje (u položajnom smislu) utjecaja građevina na prostor i praćenje
promjena njihovih položajnih karakteristika tijekom eksploatacije (deformacije
i pomaci), u cilju održavanja građevine.

10. Izradba općih topografskih i tematskih karata, kao podloga za projektiranje.

11. Izradba tehničke dokumentacije za očuvanje i obnovu objekata kulturnog
i graditeljskog nasljeđa.

12. Sudjelovanje u projektantskim timskim radovima za izradu vodno gospodarskih
osnova i rješenja na problematici ekologije i zaštite voda.

13. Osnivanje i uspostava digitalnih (topografskih i tematskih) baza
podataka.

14. Savjetodavne, projektantske i usluge vještačenja iz geodetskih djelatnosti.

15. Organiziranje tečajeva, seminara te vršenje nadzora nad poslovima
u geodetskom gospodarstvu.

*4. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
strojarstva.*

Članak 23.

(1) Ovlašteni inženjer strojarstva se upisuje u jedan od stručnih smjerova
u Imeniku ovlaštenih inženjera strojarstva:

1. Stručni smjer ovlaštenih inženjera strojarstva za termoenergetska
postrojenja,

2. Stručni smjer ovlaštenih inženjera strojarstva za skladištenje i
prijenos plinovitih i tekućih tvari,

3. Stručni smjer ovlaštenih inženjera strojarstva za grijanje, ventilaciju,
klimatizaciju, rashladnu tehniku, pripremu i obradu vode,

4. Stručni smjer ovlaštenih inženjera strojarstva za procesna i ostala
postrojenja.

(2) Inženjeri brodogradnje, rudarstva i kemijske tehnologije koji stvarno
obavljaju stručne zadatke iz članka 24. mogu se upisati u jedan od stručnih
smjerova u Imeniku ovlaštenih inženjera.

Članak 24.

Strukovni zadaci ovlaštenih inženjera strojarstva prema stručnom smjeru
za svako tehničko područje jesu:

1. tehničko, tehnološko i gospodarsko projektiranje strojarskih sustava
i dijelova sustava građevina,

2. izrada studija, programa i projekata,

3. nadzor nad izvedbom,

4. provedba tehničkih ispitivanja i mjerenja,

5. kontrola sustava u korištenju,

6. stručna kontrola dokumentacije.

*5. Stručni smjer i strukovni zadaci ovlaštenih inženjera
elektrotehnike*

Članak 25.

Ovlašteni inženjer elektrotehnike se upisuje u jedan od stručnih smjerova
u Imeniku ovlaštenih inženjera elektrotehnike:

1. Stručni smjer ovlaštenih inženjera elektrotehnike,

2. Stručni smjer ovlaštenih inženjera elektrotehnike za elektroenergetiku,

3. Stručni smjer ovlaštenih inženjera elektrotehnike za informacijsku
i telekomunikacijsku tehniku.

Članak 26.

Strukovni zadaci ovlaštenih inženjera elektrotehnike prema stručnom
smjeru za svako tehničko područje jesu:

1. tehničko, tehnološko i gospodarsko projektiranje elektrotehničkih,
svjetlotehničkih i zaštitnih sustava u graditeljstvu,

2. savjetovanje i zastupanje investitora i njihovih interesa u pitanjima
koja se odnose na planiranje, projektiranje, izbor opreme i izvoditelja
radova te organizaciju i izvođenje projekata,

3. izrada studija, programa i projekata te izrada mišljenja, procjena
i proračuna,

4. nadzor nad izvedbom, obračunavanje i preuzimanje izvedenih radova,

5. provedba tehničkih ispitivanja i mjerenja,

6. kontrola elektrotehničkih sustava u korištenju,

7. stručna kontrola dokumentacije i nostrifikacija dokumentacije.

V. PRAVA I DUŽNOSTI OVLAŠTENIH ARHITEKATA I OVLAŠTENIH INŽENJERA

Članak 27.

(1) Ovlašteni arhitekt i ovlašteni inženjer ima pravo birati i biti
biran u tijela Komore.

(2) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri koji su izabrani u Skupštinu
Komore dužni su prisustvovati sjednicama Skupštine. Ovlašteni arhitekti
i ovlašteni inženjeri koji su izabrani u druga tijela Komore dužni su prisustvovati
sjednicama tih tijela.

(3) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri su dužni postupati u skladu
sa zaključcima tijela Komore.

Članak 28.

Ovlašteni arhitekt i ovlašteni inženjer je dužan na zahtjev tijela komore
davati bez odgode podatke i obavijesti koje se odnose na njegovo držanje
i rad u obavljanju arhitektonskih ili inženjerskih poslova.

Članak 29.

Ovlašteni arhitekt i ovlašteni inženjer dužni su plaćati Komori članarinu
i ostala davanja koje utvrde tijela Komore i razrede.

Članak 30.

(1) Ovlašteni arhitekt i ovlašteni inžeenjeri dužni su arhitektonske
i inženjerske poslove obavljati stvarno i stalno.

(2) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri dužni su obavljati poslove
savjesno, u skladu sa zakonom, pravilima struke, prihvaćenim dostignućima
znanosti i Kodeksom strukovne etike.

(3) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri dužni su poštivati autorska
prava.

(4) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri ne smiju obavljati poslove
koji su nespojivi s arhitektonskom i inženjerskom djelatnošću.

Članak 31.

(1) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri imaju pravo i dužnost
u okviru zakona i dobivenih ovlasti poduzimati sve potrebne radnje koje
po njihovoj ocjeni mogu koristiti investitoru kojem pružaju stručne usluge.

(2) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri dužni su nastaviti s pružanjem
stručne usluge i nakon što otkažu pružanje stručne usluge, ako je to potrebno
kako bi se investitoru otklonila kakva šteta, ali najviše 30 dana nakon
otkaza pružanja stručne pomoći, odnosno raskida ugovora.

(3) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri dužni su nakon raskida
ugovora ili obavljenog posla predati investitoru, na njegov zahtjev, sve
njegove isprave i svu dokumentaciju.

Članak 32.

(1) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri smiju potpisati i staviti
svoj pečat samo na one projekte i drugu dokumentaciju koju su sami izradili,
odnosno koja je izrađena pod njihovim vodstvom. Ugovor zaključen s investitorom
temeljem kojeg je izrađen taj projekt ili druga dokumentacija mora se prijaviti
Komori.

(2) Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri su dužni na projektu izrađenom
sa suradnicima navesti imena suradnika.

Članak 33.

Državna tijela, pravne i fizičke osobe koje imaju javne ovlasti dužni
su ovlaštenom arhitektu i ovlaštenom inženjeru dati podatke koji su mu
potrebni u obavljanju poslova u konkretnom zadatku po nalogu investitora,
ako to nije u protivnosti s dužnošću čuvanja službene ili profesionalne
tajne.

Članak 34.

Ovlašteni arhitekti i ovlašteni inženjeri ne smiju biti pozvani na kaznenu
odgovornost za stručno mišljenje izraženo u pružanju pomoći u postupku
pred sudom ili drugim tijelima državne vlasti.

Članak 35.

(1) Svaki ovlašteni arhitekt i ovlašteni inženjer mora imati pečat ureda
u kojemu radi. Pečat mora sadržavati oznaku "ovlašteni arhitekt"
ili "ovlašteni inženjer", podatke o imenu i prezimenu, postignutom
akademskom stupnju (dr. sc. ili mr. sc.), stručni smjer, te adresu ureda.
Ako ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjer radi u zajedničkom uredu
ili projektantskom društvu odnosno drugoj pravnoj osobi pečat mora sadržavati
oznaku da je riječ o zajedničkom uredu odnosno druge pravne osobe.

(2) Ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjer čiji je ured na području
na kojem je pored hrvatskog u služenoj uporabi i koji drugi jezik može
u svom pečatu uz oznaku "ovlašteni arhitekt" ili "ovlašteni
inženjer" imati i prijevod te riječi na tom drugom jeziku, u skladu
s posebnim propisom.

Članak 36.

(1) Ploča s nazivom ureda može biti istaknuta samo pored ulaza u zgradu
u kojoj je ured smješten, te pored ulaza u stan ili poslovne prostorije
u zgradi u kojoj se ured nalazi. Ako ovim statutom nije drugačije određeno,
ploča smije sadržavati oznaku "ovlašteni arhitekt" ili "ovlašteni
inženjer" te ime i prezime ovlaštenog arhitekta i/ili ovlaštenog inženjera,
odnosno oznaku da je riječ o zajedničkom uredu ili skraćenu tvrtku projektantskog
društva, i stručni smjer.

(2) Uredi ovlaštenih arhitekata i/ili ovlaštenih inženjera na području
jedinica lokalne smaouprave u kojima je pored hrvatskog u službenoj uporabi
i koji drugi jezik smiju na svojoj ploči imati i prijevod riječi "ovlašteni
arhitekt" odnosno "ovlašteni inženjer" na taj jezik.

(3) Ploča s imenom ureda po svojem izgledu, veličini ili obliku ne smije
imati reklamno obilježje.

Članak 37.

(1) O promjeni mjesta sjedišta ureda dužan je ovlašteni arhitekt i/ili
ovlašteni inženjer dopisom obavijestiti Komoru najkasnije 30 dana prije
namjeravanog preseljenja odnosno otvaranja. Obavijest treba sadržavati
podatke o adresi novog sjedišta ureda.

(2) U istom roku ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjer je dužan
dopisom obavijestiti Komoru i o svakoj drugoj promjeni u imenu ureda.

(3) Ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjer koji je preselio sjedište
svog ureda smije na mjestu prijašnjeg sjedišta ostaviti obavijest o preseljenju
ureda.

*Privremeni zamjenik i preuzimatelj ureda*

Članak 38.

(1) Ako ovlaštenom arhitektu odnosno ovlaštenom inženjeru članstva u
Komori miruje prema Zakonu o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u
graditeljstvu, tijelo koje je donijelo rješenje o mirovanju postavit će
mu na njegov prijedlog privremenog zamjenika iz redova ovlaštenih arhitekata
odnosno ovlaštenih inženjera, ponajprije onih koji imaju ured u istom mjestu.
Ukoliko do dana donošenja rješenja o mirovanju ovlašteni arhitekt odnosno
ovlašteni inženjer ne predloži privremenog zamjenika, njega određuje tijelo
koje donosi rješenje o mirovanju.

(2) O postavljanju privremenog zamjenika odlučuje se rješenjem o mirovanju
članstva u Komori.

(3) Privremeni zamjenik ima sva prava koja je imao ovlašteni arhitekt
odnosno ovlašteni inženjer kojeg zamjenjuje i bez suglasnosti stranaka
(investitora, naručitelja)

(4) Rješenje kojim ovlaštenom arhitektu odnosno ovlaštenom inženjeru
prestaje mirovanje, razriješit će se dužnosti njegov privremeni zamjenik.

(5) Privremeni zamjenik posluje za račun ovlaštenog arhitekta odnosno
ovlaštenog inženjera kojeg zamjenjuje. Privremeni zamjenik ima pravo na
nagradu za svoj radu u skladu s odredbama Pravilnika o cijenama usluga.

Članak 39.

(1) Ako ovlaštenom arhitektu i/ili ovlaštenom inženjeru prestane pravo
na obavljanje poslova, Upravni odbor određuje mu po prijedlogu pojedinog
razreda, preuzimatelja ureda iz redova ovlaštenih arhitekata odnosno ovlaštenih
inženjera istim rješenjem kojim utvrđuju da mu je prestalo pravo uz obavljanje
poslova.

(2) Preuzimatelj je dužan odmah, a najkasnije u roku od 30 dana, obavijestiti
stranke (investitora, naručitelja) da je njihov prijašnji izvršitelj (ovlašteni
arhitekt/inženjer) izgubio pravo obavljanja poslova i staviti im na raspolaganje
sve projekte i drugu dokumentaciju.

(3) Preuzimatelj je ovlašten i dužan pružati strankama stručnu uslugu
bez suglasnosti te savjesno obavljati poslove koji se moraju obaviti, sve
dok stranke ne preuzmu od njega vođenje određenog projektnog zadatka odnosno
stručne usluge ili dok ne nastupe pravne posljedice otkaza pružanja stručne
usluge, odnosno raskida ugovora.

Članak 40.

(1) Kada zbog smrti prestane pravo na obavljanje poslova, supružnik
odnosno, posredno, drugi najbliži srodnici umrlog ovlaštenog arhitekta
i/ili ovlašenog inženjera imaju pravo prednosti predložiti Upravnom odboru
Komore preuzimatelja ureda (pravo prezentacije). Upravni odbor Komore dužan
je taj prijedlog uzeti u obzir pri donošenju odluke o postavljenju preuzimatelja.

(2) Ovlašteni arhitekt i/ili ovlašteni inženjeri su u načelu dužni prihvatiti
imenovanje za zamjenika odnosno preuzimatelja ureda, osim u slučaju iz
stavka 1. ovog članka.

Članak 41.

Preuzimajući rad u svoje ime i za svoj račun. Sve radnje koje obavi
u pružanju stručne usluge preuzete stranke (alt. naručitelja) obračunava
se strankama (alt: naručiteljem) u svoju korist, no pri tome je dužan snositi
razmjeran dio troškova takva poslovanja.

Članak 42.

(1) Nakon dovršene likvidacije poslova ureda bivšeg ovlaštenog arhitekta
i/ili ovlaštenog inženjera preuzimatelj predaje čisti prihod u gotovu novcu
i preostale naplaćene tražbine s ispravama koje se odnose na potraživanje
bivšem ovlaštenom inženjeru odnosno njegovim naseljednicima.

(2) Preuzimatelj ureda ugovara s bivšim ovlaštenim arhitektom i/ili
ovlaštenim inženjerom odnosno s njegovim nasljednicima uvjete likvidacije
ureda. Ako taj ugovor ne bude sklopljen u primjerenom roku, uvjete za izvršenje
likvidacije ureda utvrdit će predsjednik Komore. Protiv rješenja predsjednika
žalba se može podnijeti Upravnom odboru u roku petnaest dana. Žalba protiv
rješenja kojim su utvrđeni uvjeti likvidacije ureda ne odgađa njegovo izvršenje.

(3) Preuzimatelj je dužan nakon završene likvidacije podnijeti izvješće
Komori.

VI. USTROJSTVO KOMORE

*1. Skupština komore*

Članak 43.

(1) Skupštinu Komore čini po petnaest predstavnika svakog strukovnog
razreda izabranih na sjednicama razreda.

(2) Mandat članova Skupštine traje četiri godine, odnosno do izbora
novih članova.

Članak 44.

(1) Skupština se može održati i donositi pravovaljane odluke ako su
na njoj nazočne natpolovične većine predstavnika svakog razreda.

(2) Odluka Skupštine donesena je ako su za nju glasovale natpolovične
većine nazočnih predstavnika svakog razreda.

(3) Član Skupštine kojem je pravomoćnom odlukom izrečena mjera zabrane
obavljanja poslova na određeno vrijeme nema pravo sudjelovati u radu Skupštine.

(4) Ako u slučaju iz stavka 3. ovog članka razred ne izabere do dana
održavanja Skupštine drugog predstavnika i o tome ne obavijesti Komoru,
odredbe ovog Statuta o broju članova Skupštine i o kvorumu prilagođuju
se smanjenom broju članova.

Članak 45.

(1) Redovite sjednice Skupštine održavaju se najmanje jednom godišnje.
U slučaju potrebe može se zakazati izvanredna sjednica Skupštine prema
članku 8. Zakona o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu.

(2) Sjedinice Skupštine održavaju se u Zagrebu, osim ako sama Skupština
na ranijoj sjednici ne odredi da se sjednica održi u kojem drugom mjestu.

Članak 46.

(1) Poziv na sjednicu Skupštine upućuje se članovima Skupštine najkasnije
petnaest dana prije dana održavanja sjednice.

(2) U pozivu za sjednicu Skupštine treba naznačiti prijedlog dnevnog
reda sjednice, mjesto njena održavanja i vrijeme početka rada.

(3) Uz poziv za sjednicu Skupštine članovima se dostavljaju svi materijali
pripremljeni za Skupštinu ako Poslovnikom o radu Skupštine nije drugačije
određeno.

Članak 47.

(1) Skupština pored određenog u Zakonu o Hrvatskoj komori arhitekata
i inženjera u graditeljstvu:

1. donosi Pravilnik o naknadi potrebnih troškova članovima Komore i
drugim osobama

2. donosi Pravilnik o uporabi naplaćenih novčanih kazni i troškove postupka

3. donosi Pravilnik o upisu u Imenik komore osoba koje ne ispunjavaju
uvjete za upis u komoru (čl. 26. stavak 4. Zakona o Hrvatskoj komori arhitekata
i inženjera u graditeljstvu)

4. donosi Pravilnik o počasnim članovima Komore

5. donosi Pravilnik o organizaciji i provođenju natječaja iz područja
arhitekture i urbanizma

6. donosi Pravilnik o radu Stegovnog suda i Višeg stegovnog suda

7. donosi Pravilnik o skrbi

8. donosi Pravilnik o trajnom stručnom i znanstvenom usavršavanju

9. bira i razrješava predsjednika Komore i zamjenike predsjednika Komore

10. bira i razrješava dužnosti predsjednika, zamjenika predsjednika
i najmanje po pet članova Stegovnog suda, Višeg stegovnog suda, te stegovnog
tužitelja i najmanje tri njegova zamjenika

11. bira članove Nadzornog odbora

12. utvrđuje članove Upravnog odbora koje su izabrali strukovni razredi

13. odobrava prihode i rashode komore

14. raspravlja i odlučuje o svim pitanjima koja se tiču obavljanja arhitektonske
i inženjerske djelatnosti i položaja arhitekata i inženjera,

15. razmatra i zauzima stajalište o izvješćima Upravnog odbora o radu
za proteklo razdoblje, te daje razrješenje Upravnom odboru,

16. razmatra izvješće Nadzornog odbora

17. odlučuje i o drugim pitanjima koja su stavljena na dnevni red sjednice

(2) Po potrebi Skupština može donijeti i druge opće akte, te osnivati
i imenovati odgovarajuća povjerenstva, kada je to potrebno radi rješavanja
pojedinih pitanja, u skladu sa zakonom i ovim statutom.

(3) Skupština može razmatrati svako pitanje iz djelokruga drugih tijela
Komore i odlučivati o njemu.

Članak 48.

(1) Skupština ima pravo opozvati članove tijela Komore koje ona bira
i u tom slučaju dužna je odmah izabrati nove.

(2) Kad se isprazni mjesto u tijelu Komore, na prvoj sljedećoj sjednici
Skupština će izabrati novog člana.

Članak 49.

(1) Rad Skupštine se odvija prema Poslovniku o radu Skupštine.

*2. Upravni odbor*

Članak 50.

(1) Upravni odbor čine po tri člana svakoga strukovnog razreda izabranih
na sjednici razreda te predsjednici razreda i njihovi zamjenici.

(2) Predsjednici razreda i njihovi zamjenici članovi su upravnog odbora
po položaju.

(3) Upravnim odborom predsjedava predsjednik Komore koji je po položaju
član Upravnog odbora.

(4) Manat članova Upravnog odbora traje četiri godine, odnosno do izbora
novih članova.

Članak 51.

Upravni odbor, pored određenog Zakonom o Hrvatskoj komori arhitekata
i inženjera u graditeljstvu:

1. donosi opće akte Komore za čije je donošenje ovlašten Zakonom i ovim
statutom,

2. imenuje Odbor za upis u Imenik ovlaštenih arhitekata i Imenik ovlaštenih
inženjera, na prijedlog strukovnog razreda,

3. Izdaje prethodne suglasnosti projektantskim društvima o suglasnosti
ugovora o osnivanju sa zakonom, statutom i drugim općim aktima Komore,

4. donosi rješenje o zabrani rada projektantskog društva sukladno odredbama
Zakona o gradnji,

5. donosi rješenje o mirovanju i prestanku članstva u Komori,

6. izdaje odobrenje za obavljanje poslova projektiranja i stručnog nadzora
arhitektima i inženjerima stranim državljanima sukladno odredbama Zakona
o gradnji,

7. postavlja privremene zamjenike i preuzimatelje ureda kada je to ovim
statutom određeno,

8. izvršava odluke o kažnjavanju zbog težih i lakših povreda dužnosti
i ugleda arhitekta ili inženjera te pravomoćne presude stegovnog suda,

9. razmatra ugovore o osnivanju projektanskih društava i ugovore o osnivanju
zajedničkih ureda,

10. utvrđuje najviši iznos troškova stegovnog postupka,

11. utvrđuje visinu novčanog iznosa kojim može raspolagati predsjednik
Komore,

12. sastavlja godišnje proračuna i završne račune Komore i podnosi ih
na odobrenje Skupštini,

13. upravlja financijskim poslovanjem Komore,

14. odlučuje o učlanjanju Komore u međunarodne udruge i druge organizacije
arhitekata i/ili inženjera, te imenuje predstavnika Komore u tim udrugama
odnosno organizacijama,

15. brine za unapređenje suradnje s komorama u drugim zemljama te s
odgovarajućim stručnim i profesionalnim udrugama u inozemstvu,

16. imenuje uredništvo te glavnog i odgovornog urednika glasila Komore,

17. prima i odobrava izvješća predsjednika Komore,

18. utvrđuje izvješće Ministarstva o radu Komore i o stanju u arhitektonskoj
i inženjerskoj djelatnosti,

19. obavlja poslove općeg značenja za arhitektonsku i inženjersku djelatnost,

20. prati rad ovlaštenih arhitekata, ovlaštenih inženjera i kandidata
za upis u Imenik, te zajedničkih ureda i projektantskih društava i poduzima
mjere za ispravno obavljanje tog rada,

21. utvrđuje program trajnog stručnog usavršavanja arhitekata i inženjera
i kandidata za upis u Komoru i nadzire provedbu tog programa,

22. obavlja ostale poslove određene zakonom, ovim statutom te drugim
općim aktima Komore,

23. obavlja sve ostale poslove koji nisu u djelokrugu ostalih tijela
Komore.

Članak 52.

(1) Upravni odbor sastaje se na poziv predsjednika Komore na redovite
sjednice svakog mjeseca, osim tijekom srpnja i kolovoza. U slučaju potrebe
može se zakazati i izvanredna sjednica (članak 10. stavak 3. Zakona o Hrvatskoj
komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu).

(2) U pozivu za sjednice mora biti naznačeno mjesto i vrijeme održavanja
te dnevni red sjednice.

(3) Upravni odbor može donositi pravovaljane odluke ako su sjednici
nazočna najmanje po tri člana iz svakog razreda. Odluke se donose većinom
glasova nazočnih članova, ako ovim Statutom nije drukčije određeno.

Članak 53.

Iznimno, od odredbe članka 52. stavka 3. ovog Statuta Upravni odbor
natpolovičnom većinom članova iz svakog razreda:

1. utvrđuje prijedloge Statuta, Kodeksa strukovne etike i Pravilnika
o cijenama usluga,

2. odlučuje o učlanjenju Komore u međunarodne udruge i druge organizacije
arhitekata i/ili inženjera, te imenuje predstavnike Komore u tim udrugama
odnosno organizacijama

3. utvrđuje visinu novčanog iznosa kojim može raspolagati predsjednik
Komore

4. donosi opće akte Komore za čije je donošenje ovlašten zakonom i ovim
Statutom

5. utvrđuje izvješće Ministarstvu o radu Komore i o stanju u arhitektonskoj
i inženjerskoj djelatnosti

6. odobrava izvješća predsjednika Komore.

Članak 54.

Prateći rad ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera, zajedničkih
ureda, projektantskih društava i drugih pravnih osoba registriranih za
poslove projektiranja i stručnog nadzora, Upravni odbor je ovlašten:

1. dati potrebne upute i upozorenja te donositi odluke u svezi s tim
radom

2. tražiti od ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera, zajedničkih
ureda, projektantskih društava i drugih pravnih osoba koje nisu osnovane
kao projektantsko društvo neposredno ili posredovanjem strukovnih razreda
obavijesti i podatke koji se odnose na obavljanje njihova rada

3. poduzimati potrebne mjere radi uklanjanja međusobnih nesuglasica
ovlaštenih arhitekata i/ili ovlaštenih inženjera s obzirom na njihov rad.

Članak 55.

(1) Upravni odbor brine se za stalno stručno usavršavanje ovlaštenih
arhitekata, ovlaštenih inženjera i kandidata za upis u Komoru:

1. organiziranjem savjetovanja, seminara, tečajeva, predavanja, tribina,
okruglih stolova i sl.

2. izdavanjem časopisa, knjiga i drugih tiskovina.

(2) Oblik stalnog stručnog usavršavanja iz stavka 1. ovoga članka Upravni
odbor može organizirati i provoditi u suradnji s pojedinim strukovnim razredima,
Ministarstvom prostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja, drugim državnim
tijelima, tijelima lokalne samouprave i uprave, fakultetima i drugim stručnim
i znanstvenim ustanovama, zakladama, strukovnim i profesionalnim udrugama,
trgovačkim društvima itd.

(3) Razne oblike stalnog stručnog usavršavanja Upravni odbor može organizirati
i ostvarivati i u suradnji s inozemnim komorama arhitekata i/ili inženjera
i drugim strukovnim udrugama odnosno organizacijama.

*3. Nadzorni odbor*

Članak 56.

(1) Nadzorni odbor ima predsjednika i dva člana, koje bira Skupština.

(2) U Nadzorni odbor ne mogu biti birani članovi Skupštine i Upravnog
odbora.

(3) Mandat članova Nadzornog odbora traje četiri godine, odnosno do
izbora novih članova.

Članak 57.

(1) Nadzorni odbor dužan je najmanje dva puta godišnje pregledati novčano
poslovanje Komore i završni račun. O svom radu podnosi izvješće svake godine
Skupštini Komore i predlaže davanje razrješnica starom Upravnom odboru
prigodom izbora novog.

(2) Upravni odbor, predsjednik i druga tijela Komore dužni su dati Nadzornom
odboru potrebne podatke u svezi s njihovim poslovanjem.

*4. Predsjednik Komore*

Članak 58.

(1) Predsjednika Komore i četiri zamjenika predsjednika bira Skupština
iz reda članova Skupštine koji su istodobno i članovi Upravnog odbora na
vrijeme od godinu dana.

(2) Predsjednik Komore ne može istovremeno biti i predsjednik ili zamjenik
predsjednika jednog od strukovnih razreda.

Članak 59.

(1) Predsjednik Komore:

1. saziva sjednice Skupštine i Upravnog odbora te im predsjeda

2. predstavlja i zastupa Komoru

3. priprema izvješće Komore Ministarstvu o radu Komore i o stanju u
arhitekturi i inženjerskoj djelatnosti,

4. odobrava isplatu iz blagajne Komore do iznosa kojeg je odredio Upravni
odbor i raspolaže njima

5. svojim potpisom ovjerovljuje imenike i upisnike Komore

6. obavlja druge poslove predviđene zakonom, ovim Statutom ili drugim
općim aktom Komore te poslove koje mu povjeri Upravni odbor,

(2) Za svoj rad predsjednik odgovara Skupštini Komore i Upravnom odboru
Komore.

Članak 60.

Predsjednik je dužan o svom radu između dvije sjednice izvijestiti Upravni
odbor Komore na prvoj sjednici.

Članak 61.

Spriječenog predsjednika zamjenjuje s istim ovlastima jedan od dopredsjednika
kojeg odredi predsjednik.

*5. Strukovni razredi*

Članak 62.

(1) Strukovni razred čine članovi Komore određene struke.

(2) Članstvo u strukovnom razredu određuje se prema upisu arhitekata
i inženjera u imenike koje vodi Komora.

Članak 63.

(1) Strukovni razredi donose svoja pravila, koja stupaju na snagu kad
ih odobri Upravni odbor Komore.

(2) Pravilima iz stavka 1. ovoga članka pobliže se uređuje ustrojstvo
i rad razreda, prava i obveze članova razreda, te druga pitanja od interesa
za rad razreda u skladu s odredbama zakona, ovog Statuta, Kodeksa strukovne
etike i drugim općim aktima Komore.

Članak 64.

(1) Tijela razreda su predsjednik razreda i odbor razreda.

(2) Predsjednik razreda ima zamjenika.

(3) Predsjednika razreda i njegova zamjenika bira razred na svojoj sjednici,
na vrijeme od dvije godine.

(4) Odbor razreda čine dvadesetijedan član razreda, izabrani na sjednici
razreda, na vrijeme od četiri godine. Nadležnost i način rada odbora utvrđuje
se pravilima razreda.

(5) Odborom razreda predsjedava predsjednik razreda.

Članak 65.

(1) Redovita sjednica razreda održava se svake godine, a saziva je i
predsjeda joj predsjednik razreda.

(2) Predsjednik razreda saziva na svoj poticaj ili na zahtjev Odbora
razreda ili najmanje četvrtine ukupnog članstva razreda izvanrednu sjednicu
razreda.

(3) Sjednica razreda se može održati i donositi pravovaljane odluke
ako joj je nazočna većina svih članova.

(4) Na sjednici razreda odluke se donose većinom glasova nazočnih članova.

(5) Na sjednicama razreda odlučuje se o svim pitanjima djelovanja i
organiziranja pojedine struke.

*6. Stegovni sud*

Članak 66.

(1) Stegovni sud nezavisno je tijelo Komore koje odlučuje o težim povredama
dužnosti i ugleda arhitekata ili inženjera što ih počine ovlašteni arhitekti
i ovlašteni inženjeri.

(2) Stegovni sud odlučuje o žalbama protiv odluka Stogovnog vijeća donesenih
u prvom stupnju.

Članak 67.

(1) Predsjednika, njegova zamjenika i suce Stegovnog suda bira i razrješuje
Skupština Komore.

(2) Član Stegovnog suda smatra se razriješenim dužnosti ako za njegovo
razrješenje glasuje natpolovična većina svih članova Skupštine.

(3) Članu Stegovnog suda o čijem se razrješenju odlučuje mora biti omogućeno
da se prije sjednice Skupštine na kojoj će se odlučivati o njegovu razrješenju
pravodobno upozna sa zahtjevom za njegovim razrješenjem, činjenicama na
kojima se taj zahtjev temelji i dokazima kojima se te činjenice potkrepljuju.
Mora mu biti omogućeno da se na sjednici Skupštine izjasni o zahtjevu za
razrješenje.

Članak 68.

(1) U sudovanju stegovni suci su nezavisni i sude po zakonu, Statutu
Komore te Kodeksu strukovne etike.

(2) Ako ovim Statutom nije drukčije određeno, u stegovnom postupku na
odgovarajući se način pirmjenjuju odredbe skraćenog kaznenog postupka,
osim pravila o dovođenju, obećanju okrivljenika da neće napustiti boravište,
jamstvo o pritvoru, pretrazi stana i osoba, pravovremenom preuzimanju predmeta,
postupanju sa sumnjivim stvarnim i imovinsko pravnom zahtjevu.

(3) U postupku pred Stegovnim vijećem javnost je isključena.

Članak 69.

(1) Radom Stegovnog suda rukovodi njegov predsjednik. Ako je on spriječen,
zamjenjuje ga njegov zamjenik.

(2) Stegovni sud sudi u vijećima u sastavu od predsjednika vijeća i
dva člana. Sastav vijeća i redoslijed po kojemu će im se predmeti dodjeljivati
utvrđuje Stegovni sud na početku svake godine svog mandata.

(3) Vijeće odlučuje većinom glasova.

Članak 70.

Stegovni sud:

1. sudi za teže povrede dužnosti i ugleda arhitekta ili inženjera

2. odlučuje o žalbama protiv odluke Stegovnog vijeća o lakšim povredama
dužnosti i ugleda arhitekta ili inženjera

3. odlučuje o prijedlogu stegovnog tužitelja za obustavu disciplinskog
postupka, nakon podignute optužnice

4. obavlja i ostale poslove određene zakonom i ovim Statutom.

Članak 71.

(1) U postupku pred Stegovnim sudom okrivljeni ima pravo uzeti branitelja.

(2) Vijeće može iznimno odrediti obvezatno sudjelovanje branitelja u
postupku kad smatra da je to u interesu okrivljenog, a okrivljeni nije
sam uzeo branitelja.

(3) Predsjednik Stegovnog suda i stegovni tužitelj Komore ne mogu biti
branitelji u stegovnim postupcima pred Stegovnim sudom Komore.

*7. Viši stegovni sud*

Članak 72.

Viši stegovni sud nezavisno je tijelo Komore, koje odlučuje o žalbama
protiv odluka Stegovnog suda Komore donesenih u prvom stupnju, a obavlja
i druge poslove određene zakonom i ovim Statutom.

Članak 73.

(1) Predsjednika, njegove zamjenike i suce Višeg stegovnog suda bira
i razrješava dužnosti Skupština Komore.

(2) Na postupak razrješenja člana Višeg stegovnog suda na odgovarajući
se način primjenjuju odredbe člnaka 67. stavka 2. i 3. ovog Statuta.

Članak 74.

(1) Radom Višeg stegovnog suda rukovodi njegov predsjednik, a u slučaju
njegove spriječenosti zamjenjuje ga njegov zamjenik.

(2) Viši stegovni sud sudi u vijećima, koja se sastoje od predsjednika
vijeća i dva člana. Sastav vijeća i redoslijed po kojem im se dodjeljuju
prednosti utvrđuje Viši stegovni sud na početku svake godine svog mandata.

Članak 75.

Odredbe članka 68. i 71. ovog Statuta primjenjuju se i na postupak pred
Višim stegovnim sudom.

*8. Stegovna vijeća*

Članak 76.

(1) Za lakše povrede dužnosti i ugleda arhitekta ili inženjera ovlašteni
arhitekti i ovlašteni inženjeri odgovaraju pred stegovnim vijećima koja
se sastoje od tri člana. Članove stegovnih vijeća bira Upravni odbor Komore.

(2) O žalbama protiv odluka stegovnih vijeća odlučuje Stegovni sud.

*9. Stegovni tužitelj*

Članak 77.

(1) Stegovnog tužitelja i njegove zamjenike bira i razrješava dužnosti
Skupština Komore.

(2) Stegovni tužitelj vodi poslove osobno ili ih vodi preko zamjenika,
koji su se u svom radu dužni pridržavati njegovih uputa.

(3) Stegovni tužitelj ne smije biti član Upravnog odbora ili Nadzornog
odbora Komore.

*10. Organiziranje arhitekata i inženjera za područje jedinica
lokalne samouprave*

Članak 78.

(1) Strukovni razred radi unapređivanja rada članova koji obavljaju
određene poslove može na području jedinice lokalne samouprave imati područni
odbor.

(2) Područni odbor može se osnovati za područje jedne ili više jedinica
lokalne samouprave.

(3) Odluku o osnivanju područnog odbora donosi razred na svojoj sjednici
uz prethodnu suglasnost Upravnog odbora Komore.

(4) Djelokrug i program rada područnog odbora utvrđuje Odbor razreda.

VI. PROJEKTANTSKA DRUŠTVA I ZAJEDNIČKI UREDI

Članak 79.

(1) Zahtjevu za izdavanje prethodne suglasnosti o sukladnosti ugovora
o osnivanju projektantskog društva prema zakonu, Statutu i drugim općim
aktima Komore treba priložiti primjerak ugovora o osnivanju društva.

(2) O zahtjevu iz stavka 1. ovog članka Upravni odbor dužan je odlučiti
u roku trideset dana.

(3) Troškove postupka za izdavanje suglasnosti snosi podnositelj zahtjeva.

Članak 80.

Radi ispitivanja ugovora o osnivanju projektantskih društava, i ugovora
o osnivanju zajedničkog ureda, te radi nadzora nad provedbom tih ugovora,
Upravni odbor ovlašten je imenovati povjerenstva za pojedine slučajeve
ili za određeno vrijeme. Upravni odbor ovlašten je u istu svrhu pribaviti
i stručna mišljenja istaknutih stručnjaka izvan Komore.

VII. STEGOVNA ODGOVORNOST OVLAŠTENOG ARHITEKTA I OVLAŠTENOG
INŽENJERA

*1. Uvjeti odgovornosti i stegovne mjere*

Članak 81.

(1) Za povredu dužnosti i ugleda arhitekata ili inženjera ovlašteni
arhitekti i ovlašteni inženjeri odgovaraju po odredbama Zakona, ovog Statuta
i Kodeksa strukovne etike.

(2) Za teže povrede dužnosti i ugleda arhitekta i inženjera ovlašteni
arhitekti i ovlašteni inženjeri odgovaraju pred Stegovnim sudom Komore.

(3) Za lakše povrede dužnosti i ugleda arhitekta i inženjera ovlašteni
arhitekti i ovlašteni inženjeri odgovaraju pred Stegovnim vijećem.

Članak 82.

Teža povreda dužnosti i ugleda arhitekata ili inženjera postoji:

1. ako arhitekti ili inženjer unatoč zakonskim smetnjama ishodi upis
u Imenik ovlaštenih arhitekata odnosno ovlaštenih inženjera,

2. ako počini kazneno djelo koje dovodi u pitanje njegovu dostojnost
za daljnje obavljanje arhitektonske i inženjerske djelatnosti,

3. ako za vrijeme mirovanja članstva u komori obavlja arhitektonske
i inženjerske poslove ili ako tu mjeru izigra na bilo koji način,

4. ako protivno zakonu i ovlastima koje ima u pružanju stručne usluge
posreduje kod određenih tijela ili pravnih osoba koje obavljaju javnu službu
ili ako istupa nedostojno i protivno ovlastima,

5. ako nesavjesno obavlja arhitektonske i inženjerske poslove ili nestručno
savjetuje i zastupa investitora,

6. ako obavlja poslove koji su nespojivi s arhitektonskom i inženjerskom
djelatnošću,

7. ako protivno zakonu rabi strukovni naziv ovlašteni arhitekt ili ovlašteni
inženjer u složenici sa strukovnim smjerom,

8. ako obavlja poslove protivno stručnom smjeru,

9. ako nesavjesno obavlja poslove oko preuzimanja ureda,

10. ako sklopi ili izvrši poslove ispod cijene propisane Pravilnikom
o cijenama usluga Hrvatske komore arhitekata i inženjera

11. ako dobivanje poslova uvjetuje pogodnostima, poslovnim ili administrativnim,
osobno ili preko posrednika

12. ako prodaje ranije napravljene projekte ili gotove projekte iz kataloga

13. ako drugim arhitektima propiše način ili uvjete oblikovanja, upotrebu
materijala i stilska obilježja ili na drugi način ograniči stvaralačku
slobodu

14. ako investitoru, na štetu drugog ovlaštenog arhitekta ili ovlaštenog
inženjera, prikazuje greške ili predlaže izmjene u projektu

15. ako protivno odredbama Kodeksa strukovne etike preuzme posao koji
je ugovorio drugi ovlašteni arhitekt ili ovlašteni inženjer

16. ako u slučaju preuzimanja projekta, ne poštuje upute autora i ne
obavijesti ga o promjenama

17. ako konkurira cijenama nižim od propisanih ili kod određivanja cijene
upotrijebi netočne podatke

18. ako naplati manje od svote ugovorene na temelju Pravilnika o cijenama
usluga ili sklopi ugovor s netočnim podacima

19. ako poslove projektiranja ponuđene s građevnim radovima ne iskaže
odvojeno

20. ako primi ili traži proviziju

21. ako sudjeluje na natječaju bez potrebne suglasnosti Komore

22. ako povrijedi anonimnost na natječaju

23. ako kao zaposlenik u pravnoj osobi ne poštuje akte Komore ili o
njihovoj povredi ne obavijesti Komoru

24. ako protivno propisima traži i primi nagradu od investitora za obavljenu
stručnu uslugu,

25. ako traži ili pribavlja poslove na nedostojan način ili ako potpisuje
projekte, stručna mišljenja i sl. izrađene od neovlaštene osobe,

26. ako ne poštuje autorska prava,

27. ako protivno Zakonu o gradnji ima više od jednog ureda,

28. ako ne izvršava materijalne obveze koje proistječu iz članstva u
Komori,

29. ako teže povrijedi svoje dužnosti u tijelima upravljanja ili prema
tijelima Komore,

30. ako preseli ured protivno odredbama ovog Statuta ili ako u roku
ne obavijesti Komoru o promjeni sjedišta ili imena ureda, odnosno ako u
roku ne obavijesti Komoru o promjenama nastalim tijekom obavljanja arhitektonskih
ili inženjerskih poslova,

31. ako teže povrijedi odredbe zakona, ovog Statuta ili Kodeksa strukovne
etike o radu zajedničkog ureda ili projektantskog društva.

Članak 83.

Težom povredom ugleda ovlaštenog arhitekta ili ovlaštenog inženjera
smatra se i ponašanje i rad arhitekta odnosno inženjera u privatnom životu
ako se tim ponašanjem i radom narušava ugled arhitektonske ili inženjerske
djelatnosti.

Članak 84.

(1) Novčane kazne zbog lakših povreda dužnosti arhitekta ili inženjera
može se izreći ovlaštenom arhitektu ili ovlaštenom inženjeru u iznosu od
1.000,00 do 3.000,00 kuna.

(2) Novčana kazna zbog težih povreda dužnosti i ugleda arhitekta ili
inženjera može se izreći ovlaštenom arhitektu ili ovlaštenom inženjeru
u iznosu od 5,000,00 do 15.000,00 kuna.

(3) Ako se izriče jedinstvena kazna za više povreda dužnosti i ugleda
arhitekta i inženjera utvrđeni iznos ukupne jedinstvene novčane kazne ne
smije premašiti za lakše povrede iznos od 3.000,00 kuna, a za teže povrede
iznos od 15.000,00 kuna.

Članak 85.

(1) Stegovni sud može presudom odlučiti da se pravomoćna odluka donesena
u postupku protiv ovlaštenog arhitekta ili ovlaštenog inženjera objavi
u glasilu Komore.

(2) Nakon pravomoćnosti oslobađajuće presude ovlašteni arhitekt ili
ovlašteni inženjer protiv kojeg se vodi stegovni postupak ima pravo tražiti
da se u glasilu Komore objavi presuda kojom je oslobođen.

Članak 86.

Pri određivanju stegovne mjere za težu povredu dužnosti i ugleda arhitekta
ili inženjera Stegovni sud uzima u obzir sve okolnosti o kojima ovisi vrsta
i visina kazne, a osobito štetne posljedice koje su nastale, iz kojih je
pobudio teže povrede izvršenja te prijašnju stegovnu osuđivanost. Pri izricanju
novčane kazne uvažavaju se i imovinske prilike stegovno okrivljenog.

Članak 87.

(1) Ako je za težu povredu izrečena novčana kazna u presudi se određuje
rok plaćanja, koji ne može biti kraći od petnaest dana ni duži od tri mjeseca.

(2) U opravdanim slučajevima Stegovni sud može dopustiti da se novčana
kazna isplati u obrocima. U tom slučaju Sud odobrava način otplaćivanja
i rok isplate koji ne može biti duži od godine dana.

(3) Novčana kazna i troškovi stegovnog postupka naplaćuje se u korist
Komore za unapređenje arhitektonske i inženjerske djelatnosti.

Članak 88.

(1) O presudama Stegovnog suda ovlaštenom arhitektu ili ovlaštenom inženjeru
Komora je dužna obavijestiti Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva
i stanovanja.

(2) Ako je pravomoćnom presudom Stegovnog suda ovlaštenom arhitektu
ili ovlaštenom inženjeru izrečena stegovna kazna gubitka prava na obavljanje
poslova, Komora je dužna, osim Ministarstva, o tome obavijestiti i nadležno
tijelo državne vlasti za poslove prostornog uređenja i graditeljstva na
području kojeg je ovlašteni arhitekt ili ovlašteni inženjer imao sjedište
ureda odnosno na području Republike Hrvatske.

*2. Pokretanje stegovnog postupka*

Članak 89.

Stegovni postupak pokreće stegovni tužitelj kada primi prijavu ili nađe
da postupak treba pokrenuti po službenoj dužnosti.

Članak 90.

(1) Stegovni postupak pokreće se dostavljanjem prijave odnosno prijedloga
prijavljenom s pozivom da se pisano očituje u roku od 15 dana.

(2) Stegovni tužitelj može tijekom cijelog prethodnog postupka saslušati
okrivljenog.

(3) Stegovni tužitelj ovlašten je poduzimati i druge radnje da bi utvrdio
činjenice koje terete okrivljenog ili mu koriste.

(4) Kad se pokaže potreba za dodatnim obrazloženjem prijave ili za očitovanjem
prijavitelja, stegovni tužitelj poziva prijavitelja da prijavu dodatno
obrazloži ili da se očituje u roku ne kraćem od trideset dana te ga u tom
pozivu upozorava da će, ako ne udovolji pozivu, u naznačenom roku prijavu
odbaciti.

Članak 91.

Protiv ovlaštenog arhitekta ili ovlaštenog inženjera kojem je prestalo
pravo na obavljanje poslova jer se odrekao obavljanja poslova ili ga nije
obavljao ili mu članstvo miruje mogu se izreći stegovne mjere ako je postupak
pokrenut prije nego što je doneseno rješenje o prestanku obavljanja poslova,
odnosno o mirovanju.

Članak 92.

(1) Stegovni tužitelj, pošto provede potrebne izviđaje, ako utvrdi da
se radi o težoj povredi, podiže optužnicu.

(2) Slučajeve lakših povreda stegovni tužitelj ustupa na rješavanje
Stegovnom vijeću.

*3. Postupak pred Stegovnim sudom*

Članak 93.

(1) Predsjednik vijeća Stegovnog suda, pošto primi optužnicu, saziva
Stegovno vijeće u sastav u kojeg pored predsjednika ulaze i dva suca.

(2) Stegovno vijeće

1. obustavlja postupak ako utvrdi da djelo koje je predmet optužbe nije
teža povreda ili da postoje okolnosti koje isključuju stegovnu odgovornost
ili da nema dovoljno dokaza da je okrivljenik osnovano sumnjiv da je učinio
povredu koja je predmet optužbe,

2. ustupa predmet stegovnom vijeću Upravnog odbora Komore ako smatra
da se radi o lakšoj povredi ugleda i dužnosti arhitekta ili inženjera,

3. vraća optužnicu stegovnom tužitelju sa zahtjevom da dopuni optužnicu
ako ustanovi da je ta dopuna potrebna,

4. može odlučiti da postupak prekine do pravomoćnog završetka kaznenog
postupka ako je protiv okrivljenika pokrenut kazneni postupak za isto djelo.

(3) U slučajevima iz stavka 2. točke 1., 2., i 4. ovog članka vijeće
dostavlja rješenje okrivljeniku i stegovnom tužitelju. Protiv takva rješenja
iz stavka 2. točke 1. i 4. stegovni tužitelj može izjaviti žalbu Višem
stegovnom sudu Komore.

Članak 94.

(1) Ako vijeće ne donese nijedno od rješenja iz članka 93. ovog Statuta,
predsjednik vijeća zakazuje stegovnu raspravu.

(2) U pozivu na raspravu okrivljeniku se dostavlja optužnica. Ako je
obrana obvezatna, okriviljenik se poziva da izabere branitelja i da o tome
obavijesti sud najkasnije osam dana prije zakazane rasprave. Ako okrivljenik
ne imenuje branitelja do tog roka, postavlja mu ga Sud po službenoj dužnosti.

Članak 95.

Rasprava se može održati u odsutnosti uredno pozvanog okrivljenika koji
svoj izostanak nije opravdao, a saslušan je u prethodnom postupku ili mu
je bilo omogućeno da u prethodnom postupku iznese svoju obranu.

Članak 96.

Stegovne rasprave održavaju se redovito u sjedištu Komore.

Članak 97.

Tijekom rasprave vijeće može donijeti bilo koje rješenje od navedenih
u članku 93. ovog Statuta.

Članak 98.

(1) Nakon provedene rasprave vijeće Stegovnog suda donosi presudu, kojom
se okrivljenik:

1. proglašava krivim ili

2. oslobađa optužbe ako se utvrdi da djelo koje je predmet optužbe nije
teža povreda dužnosti i ugleda arhitekta ili inženjera, ili ako postoje
okolnosti koje isključuju stegovnu odgovornost, ili ako nema dokaza da
je okriviljenik povredu izvršio, ili se utvrdi da djelo nije učinio.

(2) Stegovni sud donosi presudu kojom se optužba odbija ako stegovni
tužitelj odustane od optužnice ili ako utvrdi da je nastupila zastara gonjenja.

Članak 99.

U presudi kojom se okrivljeni proglašava krivim vijeće Stegovnog suda
navodi:

1. djelo za koje se utvrđuje krivim te činjenice i okolnosti koje čine
težu povredu ugleda i dužnosti arhitekta ili inženjera

2. mjeru koja je okrivljeniku izrečena.

Članak 100.

(1) Stegovnom odlukom sud odlučuje i o snošenju troškova postupka.

(2) Stegovni sud može troškove postupka odrediti i u paušalnom iznosu
od 500,00 do 2.000,00 kuna uzimajući u obzir složenost i trajanje postupka.

Članak 101.

Pisani otpravak presude Stegovnog suda dostavlja se okrivljeniku, njegovu
branitelju, stegovnom tužitelju i ministru nadležnom za graditeljstvo,
a pravomoćna presuda Komori i prijavitelju.

Članak 102.

(1) Protiv presude Stegovnog suda dopušten je priziv Višem stegovnom
sudu u roku od 15 dana.

(2) Pravo na priziv ima okrivljenik, njegov branitelj, stegovni tužitelj
i ministar nadležan za graditeljstvo.

(3) Primjerak priziva dostavlja se protivnoj stranci, koja može dati
odgovor u roku od 8 dana.

(4) Viši stegovni sud odlučuje u sjednici vijeća od tri člana.

(5) Viši stegovni sud može potvrditi, preinačiti ili ukinuti presudu
Stegovnog suda.

(6) Odluka Višeg stegovnog suda dostavlja se svim osobama odnosno strankama
navedenim u stavku 2. ovoga članka, te prijavitelju.

*4. Postupak pred Stegovnim vijećem Komore*

Članak 103.

(1) Izviđaje u postupku izricanja mjera zbog lakših povreda, vodi član
Stegovnog vijeća Komore kojeg odredi predsjednik vijeća.

(2) Okrivljeniku se prije donošenja odluke omogućuje da dade svoju obranu.

(3) Protiv rješenja Stegovnog vijeća može se izjaviti žalba ako je okrivljeniku
izrečena stegovna mjera. žalbu može izjaviti samo okrivljenik, i to u roku
od 15 dana.

(4) O žalbi odlučuje Stegovni sud Komore u vijeću od tri člana u nejavnoj
sjednici. Odluka vijeća je konačna.

(5) U postupku pred Stegovnim vijećem Komore na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe ovog Statuta o stegovnom postupku zbog teže povrede
ugleda i dužnosti arhitekata ili inženjera, ako odredbama ovog članka nije
što drugo predviđeno.

*5. Zastara*

Članak 104.

(1) Zastara progona prekida se podnošenjem prijave Komori i odlukom
mjerodavnih tijela Komore o pokretanju postupka.

(2) Zastara progona i zastara ovrhe kazne nastupa u svakom slučaju kad
protekne dvostruki rok predviđen za zastaru progona i za zastaru ovrhe
kazne.

(3) Ako je stegovni okrivljenik istom povredom izvršio i kazneno djelo,
zastara progona prekida se do pravomoćnog završetka kaznenog postupka,
a nakon toga stegovni se postupak nastavlja.

VIII. STRUČNA SLUŽBA

Članak 105.

(1) Za obavljanje stručnih, administrativnih pomoćnih i drugih poslova
Komora ima stručnu službu.

(2) Stručnu službu čini tajnik Komore (administrativni tajnik) i potreban
broj administrativnih djelatnika stalno zaposlenih.

(3) Stručnom službom rukovodi tajnik Komore. Tajnik Komore je osoba
s visokom stručnom spremom.

(4) Tajnika Komore na osnovi natječaja izabire Upravni odbor.

Članak 106.

(1) Stručna služba Komore treba odgovarati potrebama i zahtjevima članova
i omogućavati stručno, kvalitetno, pravovremeno i odgovorno izvršavanje
zadaća. Komora prema Zakonu o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u
graditeljstvu, Zakona o gradnji, Zakona o prostornom uređenju i ovom Statutu.

(2) Rad stručne službe uređuje se pravilnikom koji donosi Upravni odbor.

IX. GLASILO KOMORE

Članak 107.

(1) Komora ima svoje glasilo.

(2) U glasilu se objavljuju stručni i znanstveni radovi iz područja
arhitektonske i inženjerske djelatnosti te službeni akti i obvijesti Komore.

(3) Glasilo primaju svi članovi Komore.

Članak 108.

(1) Članove uredništva, glavnog i odgovornog urednika i urednika glasila
imenuje Upravni odbor na vrijeme od tri godine.

(2) Članovi uredništva, glavni i odgovorni urednik te urednik odgovaraju
za svoj rad Upravnom odboru.

X. FINANCIJSKO POSLOVANJE KOMORE

Članak 109.

(1) Financijsko poslovanje Komore obavlja se na osnovi godišnjeg proračuna
prihoda i rashoda, koji odobrava Skupština.

(2) Proračunski prihodi Komore jesu:

1. upisnina ovlaštenih arhitekata i ovlaštenih inženjera

2. članarina ovlaštenih arhitekata i inženjera

3. ostali prihodi i davanja

(3) Izvanredni prihodi Komore jesu:

1. novčane stegovne kazne

2. različiti izvanredni prihodi.

Članak 110.

(1) Komora koristi svoja sredstva za ostvarivanje zadataka Komore utvrđenih
Zakonom o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu, Zakonom
o gradnji, Zakonom o prostornom uređenju i ovim Statutom.

(2) Upravni odbor može odobriti uporabu sredstava Komore i za druge
opravdane svrhe ili potrebe.

Članak 111.

(1) Financijsko poslovanje Komore registrira se na osnovnom i posebnim
računima.

(2) Na osnovnom računu registrira se financijsko poslovanje Komore.

(3) Na posebnim računima registrira se financijsko poslovanje razreda.

Članak 112.

(1) Prihodi iz članka 109. ovoga Statuta izvorno se registriraju na
posebnim računima razreda.

(2) Dio prihoda za poslovanje Komore kao cjeline prenosi se s posebnih
računa razreda na osnovni račun.

(3) Visinu sredstava iz prethodnog stavka utvrđuje Skupština Komore
godišnjim proračunom.

Članak 113.

Odluku o osobama ovlaštenim za raspolaganje novčanim sredstvima Komore
donose:

- Upravni odbor Komore za novčana sredstva na osnovnom računu Komore,

- Odbori razreda za novčana sredstva na posebnim računima razreda.

XI. GRB, PEČATI I ŽIGOVI KOMORE

Članak 114.

(1) Komora ima svoj grb, koji utvrđuje Skupština.

(2) Pečati i žigovi Komore okruglog su oblika, promjera 38 mm, s natpisom:
Hrvatska komora arhitekata i inženjera u graditeljstvu - Zagreb.

(3) Pečati za tintu mogu se otiskivati u crnoj, tamnoplavoj i ljubičastoj
tinti.

(4) Žig izrađen od kovine otiskuje se u crvenom vosku.

(5) Komora ima i suhi žig.

XII. POHRANA SPISA

Članak 115.

(1) Imenici, upisnici i spisi koji se odnose na pojedine ovlaštene arhitekte,
odnosno ovlaštene inženjere čuvaju se trajno, dok se ostali spisi čuvaju
deset godina.

(2) Upravni odbor može donijeti posebnu odluku o pohrani spisa Komore.

XIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 116.

(1) Predsjednika Komore, Upravni odbor i Nadzorni odbor izabrat će Osnivačka
skupština.

(2) Opće akte iz članka 21. stavak 2. i članka 22. stavak 1. Zakona
o Hrvatskoj komori arhitekata i inženjera u graditeljstvu i članka 47.
ovog Statuta Skupština će donijeti na izvanrednoj sjednici u roku od šest
mjeseci od dana održavanja osnivačke sjednice.

Članak 117.

Tumačenje pojedinih odredaba ovog Statuta daje Skupština Hrvatske komore
arhitekata i inženjera u graditeljstvu.

Članak 118.

Ovaj Statut stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Broj: 002
Zagreb: 16. travnja 1999.

Predsjednik
Hrvatske komore arhitekata i
inženjera u graditeljstvu
**Ivan Franić, dipl. ing. arh.,** v. r.

Statut, NN 40/1999-813