## Pravilnik o načinu i rokovima provedbe neposrednog nadzora nad izvorima ionizirajućih zračenja, načinu mjerenja ozračenja djelatnika i bolesnika koji su izloženi ionizirajućim zračenjima, vođenju i sadržaju evidencija i registra te načinu izvješćivanja u vezi s tim zračenjima

### NN 63/2000 (30.6.2000.), Pravilnik o načinu i rokovima provedbe neposrednog nadzora nad izvorima ionizirajućih zračenja, načinu mjerenja ozračenja djelatnika i bolesnika koji su izloženi ionizirajućim zračenjima, vođenju i sadržaju evidencija i registra te načinu izvješćivanja u vezi s tim zračenjima

# MINISTARSTVO ZDRAVSTVA

**1395**

Na temelju članka 27. stavka 2. Zakona o zaštiti od ionizirajućih zračenja
(»Narodne novine«, broj 27/99) ministar zdravstva donosi

## PRAVILNIK

### O NAČINU I ROKOVIMA PROVEDBE NEPOSREDNOG NADZORA NAD IZVORIMA IONIZIRAJUĆIH ZRAČENJA, NAČINU MJERENJA OZRAČENJA DJELATNIKA I BOLESNIKA KOJI SU IZLOŽENI IONIZIRAJUĆIM ZRAČENJIMA, VOĐENJU I SADRŽAJU EVIDENCIJA I REGISTARA TE NAČINU IZVJEŠĆIVANJA U VEZI S TIM ZRAČENJIMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuju se način i rokovi provedbe neposrednog nadzora
nad izvorima ionizirajućih zračenja, način mjerenja osobnog ozračenja djelatnika
i bolesnika koji su izloženi ionizirajućim zračenjima, obvezatan sadržaj
izvješća o nadzoru i mjerenjima, način vođenja i rokovi čuvanja potrebitih
evidencija, te postupak izvješćivanja nadležnih tijela.

Članak 2.

U ovom Pravilniku u uporabi su pojmovi sa sljedećim značenjem:

1. Ispitivanje jest tehnička radnja koja se sastoji u određivanju jedne
ili više značajki određenog izvora ionizirajućih zračenja, prostora u kojem
je smješten, procesa, usluge ili postupka s izvorom ionizirajućih zračenja
sukladno propisanom postupku.

2. Prvo ispitivanje jest ispitivanje novog izvora ionizirajućih zračenja,
prostora, procesa, postupka ili usluge.

3. Periodično ispitivanje jest redovito ponovljeno ispitivanje izvora
ionizirajućih zračenja, smještaja, procesa, usluge ili postupka u određenim
vremenskim razdobljima.

4. Poredbeno ispitivanje jest organizacija, provedba i ocjena ispitivanja
istih ili sličnih elemenata ili tvari u dvije ili više pravnih osoba prema
unaprijed utvrđenim uvjetima.

5. Izvješće o ispitivanju jest isprava o rezultatima ispitivanja i drugim
podacima važnim za to ispitivanje.

6. Ovlaštena pravna osoba jest pravna osoba ovlaštena za obavljanje
stručnih poslova zaštite od ionizirajućih zračenja sukladno članku 31.
stavku 1. Zakona o zaštiti od ionizirajućih zračenja.

II. ISPITIVANJE IZVORA IONIZIRAJUĆIH ZRAČENJA

***II.1. Opće odredbe***

Članak 3.

(1) Za ispitivanje izvora ionizirajućih zračenja i dobivanje vjerodostojnih
podataka o njihovoj ispravnosti moraju se koristiti odgovarajuća mjerila,
osim ako se ti podaci mogu dobiti očevidom i samom provjerom rada uređaja
ili postrojenja s izvorom ionizirajućeg zračenja.

(2) Mjerila iz stavka 1. ovoga članka moraju imati važeće ovjernice
sukladno propisima koji uređuju područje mjeriteljstva.

Članak 4.

(1) Ako posebnim propisima nisu određeni drugačiji rokovi, izvori ionizirajućih
zračenja moraju se ispitati:

1. prije njihovog stavljanja u uporabu;

2. svakih dvanaest mjeseci tijekom uporabe;

3. poslije popravka ili rekonstrukcije, a prije ponovnog početka uporabe;

4. prije početka uporabe na novom mjestu uporabe, ako su izvori ionizirajućih
zračenja premiješteni s jednog mjesta na drugo.

(2) Ispitivanje iz točke 1., 3. i 4. stavka 1. ovoga članka smatra se
prvim ispitivanjem, a ispitivanje iz točke 2. stavka 1. ovog članka periodičkim
ispitivanjem.

(3) Odredba točke 4. stavka 1. ovog članka ne primjenjuje se na izvore
ionizirajućih zračenja koji su po svojim značajkama i namjeni prenosivi
izvori ionizirajućih zračenja.

Članak 5.

(1) Prvo ispitivanje izvora ionizirajućih zračenja mogu obavljati samo
ovlaštene pravne osobe koje nisu proizvele ili ugradile izvor ionizirajućih
zračenja, odnosno nisu vlasnici niti korisnici tih izvora ionizirajućih
zračenja.

(2) Periodično ispitivanje izvora ionizirajućih zračenja mogu obavljati
ovlaštene pravne osobe.

(3) Iznimno, prvo ispitivanje izvora ionizirajućih zračenja može obavljati
i pravna osoba koja je vlasnik odnosno korisnik ili ga je proizvela ili
ugradila, ako je za svako takvo pojedinačno ispitivanje ishodila posebno
odobrenje ministra zdravstva.

Članak 6.

Ako se tijekom ispitivanja izvora ionizirajućih zračenja utvrde nedostaci
na dijelu uređaja u koji je ugrađen, ne smiju se nastaviti ispitivanja
na ostalim dijelovima, koji su u funkcijskoj vezi s neispravnim dijelom,
sve dok se utvrđeni nedostaci ne otklone.

Članak 7.

Izvori ionizirajućih zračenja ispituju se na mjestu uporabe i u normalnim
uvjetima njihove uporabe, a prenosivi izvori ionizirajućih zračenja mogu
se ispitivati i na drugom mjestu, ako je tako moguće utvrditi činjenice
potrebne za ocjenu mjera zaštite od ionizirajućih zračenja i sigurnosti
izvora zračenja.

Članak 8.

(1) Pravna ili fizička osoba podnositelj zahtjeva za ispitivanje izvora
ionizirajućih zračenja može u roku od osam dana od dana primitka izvješća
ovlaštene pravne osobe zatražiti ponovno ispitivanje, ako smatra da je
ispitivanje provedeno neispravno. Zahtjev za ponovno ispitivanje podnosi
se ministru zdravstva koji određuje istu ili drugu ovlaštenu pravu osobu
za provedbu ponovnog ispitivanja.

(2) Ako je za provedbu ponovljenog ispitivanja određena druga ovlaštena
pravna osoba, predstavnik pravne osobe čije je ispitivanje osporeno ima
pravo nazočiti provedbi ponovljenog ispitivanja.

***II.2. Način ispitivanja određenih izvora ionizirajućih
zračenja***

*II.2.1. Rendgenski uređaji i akceleratori za dijagnostiku
i terapiju u medicini i stomatologiji*

Članak 9.

Ispitivanje rendgenskih uređaja za dijagnostiku i terapiju u medicini
i stomatologiji, te akceleratora za terapiju sastoji se od:

- pregleda dokumentacije u svezi s rendgenskim uređajem ili akceleratorom
i njihovim smještajem,

- provjere podataka o rendgenskom uređaju ili akceleratoru,

- provjere neposrednim očevidom smještaja rendgenskog uređaja ili akceleratora,
a posebice da li se isti s obzirom na smještaj mogu koristiti na siguran
način,

- provjere neposrednim očevidom da li je uz rendgenski uređaj ili akcelerator
osiguran dovoljan broj ispravnih zaštitnih sredstava i opreme propisane
kakvoće sukladno namjeni i mjestu korištenja,

- provjere funkcionalne ispravnosti sigurnosnih uređaja rendgenskog
uređaja ili akceleratora naročito za uključivanje i isključivanje rada,
signalnih uređaja i uređaja za daljinsko upravljanje, te mogu li se uređaji
koristiti sukladno proizvođačkim specifikacijama,

- mjerenja doza zračenja u okolišu rendgenskog uređaja ili akceleratora,
na radnim mjestima djelatnika, te u susjednim prostorijama ovisno o mjestu
uporabe i vrsti rendgenskog uređaja odnosno akceleratora,

- ispitivanje određenih bitnih značajki rendgenskog uređaja ili akceleratora
u cilju provjere udovoljavanja temeljnim zahtjevima, te da li je osigurana
propisana razina kakvoće dijagnostičke informacije ili terapijskog učinka
s najmanjim mogućim ozračenjem bolesnika u datim uvjetima.

*II. 2.2. Rendgenski uređaji i akceleratori u gospodarstvu,
istraživanjima i javnoj uporabi*

Članak 10.

Ispitivanje rendgenskih uređaja i akceleratora koji se koriste u gospodarstvu
za ispitivanje bez razaranja (radiografija), ispitivanje građe tvari, te
u znanstvenim i drugim istraživanjima i javnoj uporabi, sastoji se od:

- pregleda dokumentacije u svezi s rendgenskim uređajem ili akceleratorom
i njihovim smještajem,

- provjere neposrednim očevidom smještaja rendgenskog uređaja ili akceleratora,
a posebice može li se obzirom na smještaj rendgenski uređaj ili akcelerator
koristiti na siguran način,

- provjere neposrednim očevidom podataka o rendgenskom uređaju,

- provjere neposrednim očevidom da li su uz rendgenski uređaj ili akcelerator
osigurana zaštitna sredstva i oprema propisane kakvoće sukladno namjeni
i mjestu uporabe,

- provjere funkcionalne ispravnosti sigurnosnih uređaja rendgenskog
uređaja ili akceleratora posebice za uključivanje i isključivanje rada,
signalnih uređaja i uređaja za daljinsko upravljanje, te da li se ti uređaji
mogu koristiti sukladno proizvođačkim specifikacijama,

- mjerenja doza zračenja u okolišu rendgenskog uređaja i akceleratora,
na radnim mjestima djelatnika, te u susjednim prostorijama zavisno o mjestu
uporabe i vrsti rendgenskog uređaja odnosno akceleratora.

*II. 2.3. Zatvoreni radioaktivni izvori za terapiju u medicini*

Članak 11.

Ispitivanje zatvorenih radioaktivnih izvora za terapiju u medicini sastoji
se od:

- pregleda dokumentacije u svezi sa zatvorenim radioaktivnim izvorom
i njegovim smještajem,

- provjere neposrednim očevidom da li je zatvoreni radioaktivni izvor
i uređaj sa zatvorenim radioaktivnim izvorom smješten tako da se može koristiti
na siguran način,

- provjere podataka o zatvorenom radioaktivnom izvoru i uređaju u koji
je ugrađen,

- provjere neposrednim očevidom da li je mjesto uporabe zatvorenog radioaktivnog
izvora opskrbljeno potrebitim zaštitnim sredstvima i opremom propisane
kakvoće sukladno namjeni i mjestu uporabe,

- provjere funkcionalne ispravnosti uređaja za uključivanje i isključivanje
uređaja sa zatvorenim radioaktivnim izvorom, pouzdanosti signalnih uređaja
i uređaja za upravljanje, te da li se ostvaruju gibanja dijelova uređaja
sa zatvorenim radioaktivnim izvorom sukladno proizvođačkim specifikacijama,

- mjerenja doza zračenja u okolišu zatvorenog radioaktivnog izvora,
na radnim mjestima djelatnika, te u susjednim prostorijama ovisno o mjestu,
uvjetima i načinu uporabe zatvorenog izvora,

- ispitivanja određenih bitnih značajki zatvorenog radioaktivnog izvora
i uređaja u koji je ugrađen u cilju provjere da li je osigurano udovoljavanje
temeljnim zahtjevima kakvoće propisanih za određenu vrstu i namjenu zatvorenog
radioaktivnog izvora.

*II. 2.4. Zatvoreni radioaktivni izvori u gospodarstvu, istraživanjima
i javnoj uporabi*

Članak 12.

Ispitivanje zatvorenih radioaktivnih izvora koji se koriste u gospodarstvu,
istraživanjima ili javnoj uporabi sastoji se od:

- pregleda dokumentacije u svezi sa zatvorenim radioaktivnim izvorom
i njegovim smještajem,

- provjere podataka o zatvorenom radioaktivnom izvoru i uređaju u koji
je ugrađen,

- provjere neposrednim očevidom da li je smještajem zatvorenog radioaktivnog
izvora i uređaja sa zatvorenim radioaktivnim izvorom osigurana njihova
uporaba na siguran način,

- provjere neposrednim očevidom da li je mjesto uporabe zatvorenog radioaktivnog
izvora opskrbljeno potrebitim zaštitnim sredstvima i opremom propisane
kakvoće sukladno namjeni i mjestu uporabe;

- provjere funkcionalne ispravnosti uređaja za uključivanje i isključivanje
uređaja sa zatvorenim radioaktivnim izvorom, pouzdanosti signalnih uređaja
i uređaja za upravljanje, te da li se ostvaruju gibanja pokretnih dijelova
uređaja sa zatvorenim radioaktivnim izvorom sukladno proizvođačkim specifikacijama,

- mjerenja doza zračenja u okolišu zatvorenog radioaktivnog izvora,
na radnim mjestima djelatnika, te u susjednim prostorijama ovisno o mjestu,
uvjetima i načinu korištenja zatvorenog radioaktivnog izvora.

*II. 2.5. Otvoreni radioaktivni izvori*

Članak 13.

Ispitivanje otvorenih radioaktivnih izvora koji se koriste u medicini
za dijagnostiku ili terapiju, te u gospodarstvu i istraživanjima sastoji
se od:

- pregleda dokumentacije u svezi s otvorenim radioaktivnim izvorima
i mjestom njihove uporabe, smještaja, skladištenja ili ispuštanja,

- provjere neposrednim očevidom na mjestu uporabe, skladištenja ili
ispuštanja otvorenih radioaktivnih izvora da li se s obzirom na smještaj
otvoreni radioaktivni izvori mogu koristiti, skladištiti ili ispuštati
u okoliš na siguran način,

- provjere neposrednim očevidom da li je mjesto uporabe otvorenih radioaktivnih
izvora opskrbljeno potrebitim zaštitnim sredstvima, opremom i napravama
propisane kakvoće sukladno namjeni, mjestu uporabe, vrsti i aktivnosti
otvorenih radioaktivnih izvora,

- provjere radioaktivnog onečišćenja osoba, predmeta, površina, zraka,
podova i zidova radionuklidima koji su se raspršili tijekom uporabe otvorenih
izvora i koji mogu predstavljati opasnost po zdravlje osoba koje rade u
tim prostorijama,

- mjerenja doza zračenja u okolišu otvorenih radioaktivnih izvora, na
radnim mjestima djelatnika, te u susjednim prostorijama ovisno o mjestu,
uvjetima i načinu uporabe otvorenih izvora zračenja.

Članak 14.

Stupanj radioaktivnog onečišćenja u radnom okolišu u kojem se koriste
otvoreni radioaktivni izvori provjerava se mjerenjem:

1. koncentracije pojedinih radionuklida u zraku radne prostorije i na
ispusnim mjestima sustava odvodnje zraka ili provjetravanja,

2. koncentracije pojedinih radionuklida na radnim površinama, opremi
prostorije, zaštitnim sredstvima, zidovima, stropovima, radnoj odjeći i
obući djelatnika.

Članak 15.

Stupanj vanjskog radioaktivnog onečišćenja kože djelatnika koji rade
s otvorenim radioaktivnim izvorima provjerava se neposrednim mjerenjem
na koži.

***II. 3. Ispitivanje ionizirajućih zračenja i radionuklida
u radnim prostorijama i otvorenim prostorima***

Članak 16.

Ispitivanjem okoliša u blizini izvora ionizirajućih zračenja utvrđuje
se da li su osigurani i održavani radni uvjeti propisani Zakonom o zaštiti
od ionizirajućih zračenja i propisima donesenim na temelju toga Zakona.

Članak 17.

Ispitivanje se obavlja u radnim prostorijama i otvorenim prostorima:

1. u kojima tijekom rada nastaju ionizirajuća zračenja ili postoji mogućnost
radioaktivnog onečišćenja iznad granica koje je odredio ministar zdravstva
posebnim propisom,

2. u kojima su stalno ili privremeno postavljeni izvori ionizirajućih
zračenja.

Članak 18.

Ispitivanja iz članka 17. ovoga Pravilnika obavljaju se:

1. prije početka redovite uporabe izvora ionizirajućih zračenja;

2. nakon što se počne s provedbom radnog procesa i nastanu uvjeti zbog
kojih je ispitivanje obvezno;

3. nakon svake promjene u tijeku uporabe izvora ionizirajućeg zračenja
koja ima utjecaja na stanje utvrđeno prethodnim ispitivanjem;

4. svakih dvanaest mjeseci.

Članak 19.

(1) Ispitivanje okoliša u kojem tijekom rada nastaju ionizirajuća zračenja
ili se oslobađaju radioaktivne tvari obavlja se kad su u funkciji svi izvori
ionizirajućih zračenja pri čijem radu nastaju ionizirajuća zračenja ili
se u okoliš oslobađaju radioaktivne tvari.

(2) Mjerenja brzine doza i doza ionizirajućih zračenja ili koncentracije
aktivnosti radioaktivnih tvari obavlja se na mjestima na kojima se djelatnici
zbog prirode posla moraju zadržavati dok su izvori ionizirajućih zračenja
u uporabi.

***II. 4. Mjerenje ozračenja bolesnika tijekom dijagnostike
i terapije***

Članak 20.

(1) Utvrđivanje ozračenja bolesnika osigurava se umjeravanjem rendgenskih
uređaja, akceleratora, zatvorenih radioaktivnih izvora i otvorenih radioakativnih
izvora koji se koriste u medicini, proračunima, modelima, podacima iz tablica
i drugim zabilježenim podacima koji na temelju izmjerenih vrijednosti određenih
značajki određenog uređaja ili postupka bitnih za ozračenje bolesnika omogućuju
procjenu doze koju je primio bolesnik.

(2) Metodologiju procjene doze koju je primio bolesnik mora osigurati
korisnik izvora ionizirajućih zračenja ovisno o vrsti i namjeni izvora
ionizirajućih zračenja.

***II. 5. Sadržaj i oblik izvješća o ispitivanju izvora ionizirajućih
zračenja i radnog okoliša***

Članak 21.

(1) O obavljenom ispitivanju izvora ionizirajućih zračenja sastavlja
se zapisnik koji sadrži:

1. naziv i sjedište ovlaštene pravne osobe koja obavlja ispitivanje
izvora ionizirajućih zračenja,

2. osnova provedbe ispitivanja,

3. naziv i sjedište vlasnika ili korisnika izvora ionizirajućih zračenja,

4. podatke kojima se pobliže određuje izvor ionizirajućih zračenja ili
pobliže određuje radna prostorija ili prostor u kojem se izvor nalazi i
koristi,

5. ime i prezime, stručna sprema djelatnika koji obavljaju ispitivanje,

6. ime i prezime, stručna sprema djelatnika nazočnih u ime vlasnika
ili korisnika tijekom ispitivanja,

7. nadnevak početka i završetka ispitivanja,

(2) Naknadno, a najkasnije osam dana po završetku ispitivanja, ovlaštena
pravna osoba koja je obavila ispitivanje mora vlasniku ili korisniku izvora
ionizirajućih zračenja dostaviti izvješće koje uz podatke iz stavka 1.
ovoga članka mora sadržavati i slpjedeće podatke:

1. podatke o mjestu na kojem je obavljeno ispitivanje,

2. opis ispitnih radnji po redoslijedu obavljanja i mjerila koja su
korištena tijekom ispitivanja,

3. uvjete pod kojima je obavljeno ispitivanje,

4. rezultate ispitivanja prikazane tablicama, opisno ili dijagramima,

5. usporedne podatke o izmjerenim i dopuštenim vrijednostima za pojedine
ispitane veličine.

(3) Ako je u ispitivanju sudjelovalo više osoba svaka se od njih potpisuje
iza podataka o ispitnoj radnji koju je obavila.

(4) Zapisnik potpisuju sve osobe koje su obavile ispitivanje, a izvješće
potpisuje odgovorna osoba ovlaštene pravne osobe čiji djelatnici su obavili
ispitivanje.

Članak 22.

(1) Ako se ispitivanjem utvrdi da izvor ionizirajućih zračenja ili radne
prostorije i otvoreni prostori udovoljavaju propisanim uvjetima, u izvješću
iz stavka 2. članka 21. ovoga Pravilnika, utvrđuje se da izvor ionizirajućih
zračenja udovoljava propisanim uvjetima zaštite od ionizirajućih zračenja.

(2) Ako se ispitivanjem utvrdi da izvor ionizirajućih zračenja ili radne
prostorije i otvoreni prostor ne udovoljava propisanim uvjetima zaštite
od ionizirajućih zračenja u izvješću se utvrđuju nepravilnosti i nedostaci
s uputama za daljnji postupak.

Članak 23.

Ako je ispitivanje iz članka 21. ovoga Pravilnika prvo ispitivanje novog,
popravljenog ili promijenjenog izvora ionizirajućih zračenja ili radnih
prostorija, odnosno, otvorenog prostora, daje se mišljenje koje sadrži:

1. Naziv i sjedište ovlaštene pravne osobe koja je dala mišljenje,

2. Naziv i sjedište vlasnika ili korisnika izvora ionizirajućih zračenja
kod kojeg je ispitivanje obavljeno,

3. Podatke kojima se pobliže određuje izvor ionizirajućih zračenja ili
pobliže određuje radna prostorija ili prostor u kojem se izvor nalazi i
koristi,

4. Izjavu da izvor ionizirajućih zračenja, radne prostorije ili otvoreni
prostor udovoljavaju ili ne udovoljavaju zahtjevima utvrđenim važećim propisima,

5. Mjesto i nadnevak davanja mišljenja,

6. Ime i prezime, stručna sprema, te potpis odgovorne osobe ovlaštene
pravne osobe.

III. OSOBNA DOZIMETRIJA ZRAČENJA

Članak 24.

(1) Stupanj ozračenja djelatnika koji rade s izvorima ionizirajućih
zračenja mjeri se osobnim dozimetrima za mjerenje ionizirajućih zračenja,
te provjerom razine zračenja na radnim mjestima i stupnja radioaktivnog
onečišćenja osoba ili radnog okoliša i drugim ispitivanjima prema ovom
Pravilniku u svrhu procjene ozračenja djelatnika i drugih ljudi.

(2) Za mjerenje osobnog ozračenja djelatnici se prijavljuju Hrvatskom
zavodu za zaštitu od zračenja na obrascu u Prilogu I. ovoga Pravilnika
koji je njegov sastavni dio.

Članak 25.

(1) Osobni dozimetrijski nadzor provodi se mjerenjem vanjskog ozračenja
djelatnika koji rade s izvorima ionizirajućih zračenja.

(2) Mjerenje ili procjena unutarnjeg ozračenja provodi se utvrđivanjem
sadržaja i aktivnosti radionuklida, po potrebi za djelatnike koji rade
s otvorenim izvorima ionizirajućih zračenja, ako postoji utemeljena sumnja
da su u tijelo unijeli takvu aktivnost radionuklida koja daje značajan
doprinos ukupnoj efektivnoj dozi djelatnika.

Članak 26.

Stupanj izloženosti vanjskom ozračenju osoba koje rade u području nadzora
obvezno se mjeri osobnim dozimetrima u dvanaest mjernih razdoblja godišnje.

Članak 27.

(1) Stupanj izloženosti vanjskom ozračenju djelatnika iz članka 26.
ovoga Pravilnika mjeri se obvezno filmdozimetrima ili termoluminiscentnim
dozimetrima (TLD), a po potrebi i drugim dodatnim osobnim dozimetrima uz
izravno ili odgođeno očitanje primljene doze.

(2) Obvezno mjerenje osobnih doza provode isključivo pravne osobe ovlaštene
od ministra zdravstva.

(3) Ako djelatnik kod istog poslodavca radi na više radnih mjesta s
različitim izvorima ionizirajućih zračenja na svim radnim mjestima obvezan
je nositi isti osobni dozimetar.

(4) Ako djelatnik radi s izvorima ionizirajućih zračenja kod više poslodavaca,
pravnih ili fizičkih osoba koje imaju odobrenje ministra zdravstva za obavljanje
djelatnosti s izvorima ionizirajućih zračenja svaki poslodavac mora mu
osigurati posebni osobni dozimetar za rad s izvorom ionizirajućih zračenja.
Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja u svojoj evidenciji osigurava zbrajanje
primljenih doza za tog djelatnika za određeno vremensko razdoblje.

(5) Odgovorna osoba za zaštitu od ionizirajućih zračenja koju je sukladno
Zakonu o zaštiti od ionizirajućih zračenja imenovao poslodavac mora najkasnije
petnaest dana poslije isteka prethodnog mjernog razdoblja dostaviti osobne
dozimetre djelatnika ovlaštenoj pravnoj osobi koja provodi osobnu dozimetriju.

Članak 28.

(1) Osobni dozimetar za utvrđivanje efektivne doze za cijelo tijelo
bez obzira na vrstu obvezno se nosi na lijevoj strani prsiju ispod zaštitne
odjeće za zaštitu od ionizirajućih zračenja.

(2) Na temelju rezultata mjerenja dobivenih osobnim dozimetrom iz stavka
1. ovoga članka procjenjuje se efektivna doza za cijelo tijelo i upisuje
se u osobni dozimetrijski karton za svakog djelatnika koji se vodi u Hrvatskom
zavodu za zaštitu od zračenja.

(3) Ako djelatnik uz obvezatne osobne dozimetre nosi i dodatne dozimetre
zbog naravi posla koji obavlja: iznad zaštitne odjeće, sa stražnje strane
tijela, na ruci, blizu očiju i slično, podaci o primljenim dozama na tim
mjestima mjerenja, unose se u osobni karton primljenih doza uz napomenu
na kojem mjestu su nošeni.

(4) Ako djelatnik izgubi ili ošteti osobni dozimetar ili se i nakon
tri mjeseca od isteka roka za povrat dozimetar ne vrati ovlaštenoj pravnoj
osobi za osobnu dozimetriju, za predmetno razdoblje mjerenja u osobni karton
primljenih doza upisat će se djelatniku prosječna efektivna doza iz posljednja
tri uzastopna mjerna razdoblja.

Članak 29.

(1) Osobni dozimetri za mjerenje vanjskog zračenja moraju biti umjereni
tako da je rezultat mjerenja primljenih doza djelatnika osobni dozni ekvivalent:

- na dubini u tkivu od 10 mm Hp (10)
za prodorno zračenje,
odnosno

- na dubini 0,07 mm u tkivu Hp(0,07) za slabo prodorno zračenje,

koji služe za procjenu efektivne doze cijelog tijela, odnosno ekvivalentne
doze kože.

(2) Rezultati
mjerenja moraju se u izvješću unijeti kao efektivna doza za cijelo tijelo
procijenjena temeljem Hp(10) u mikrosivertima.

Članak 30.

(1) Dozimetrijski sustav za mjerenje osobnih doza u području nadzora
mora osigurati razinu povjerenja od 95% s faktorom nesigurnosti koji nije
veći od 1,5, a ako su efektivne doze niže od 4 mSv faktor nesigurnosti
mora biti manji od 2.

(2) Sukladno kriteriju iz stavka 1. ovog članka interval točnosti mjernih
rezultata mora biti u području:

gornja granica: Hgg = 1,5 (1 + H0 / (2 H0
+ Ht)),

donja granica: Hdg
= 0 za Ht <
H0

Hdg = (1/1,5) (1 - 2 H0
/ (H0 + Ht))
za Ht ł
H0

gdje su: Ht - stvarna
doza,

Ho - najmanja doza koju sustav mora pouzdano izmjeriti;

0,17 mSv za Hp(10)
odnosno 4,2 mSv za Hp (0,07).

(3) Nesigurnosti uključuju pogreške mjerenja zbog promjenjive osjetljivosti
dozimetra o energiji zračenja i smjerom upada, te pogreškama u umjeravanju
dozimetra.

Članak 31.

(1) Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja najmanje jedanput godišnje
organizira poredbena ispitivanja među ovlaštenim pravnim osobama za osobnu
dozimetriju u cilju osiguranja potrebne točnosti rezultata mjerenja i provjere
neprekidnog udovoljavanja zahtjevima za provedbu osobne dozimetrije propisanih
ovim Pravilnikom.

(2) Ovlaštena pravna osoba koja provodi osobnu dozimetriju mora surađivati
s Hrvatskim zavodom za zaštitu od zračenja i njegovim predstavnicima i
sudjelovati u provedbi programa poredbenih ispitivanja koje organizira
Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja.

(3) Ako ovlaštena pravna osoba koja provodi osobnu dozimetriju ne surađuje
s Hrvatskim zavodom za zaštitu od zračenja i njegovim predstavnicima i
odbije sudjelovati u provedbi poredbenih ispitivanja na prijedlog ravnatelja
Hrvatskog zavoda za zaštitu od zračenja ministar zdravstva može joj oduzeti
ovlaštenje za provedbu osobne dozimetrije.

Članak 32.

U izvješće o primljenim dozama djelatnika koji rade u području nadzora
oko izvora ionizirajućih zračenja obvezno se upisuju doze iznad 0,17 milisiverta.

Članak 33.

Ako efektivna ili ekvivalentna doza u jednom razdoblju mjerenja premaši
3/10 propisane gornje granice efektivne ili ekvivalentne doze potrebno
je provesti posebnu provjeru radnog mjesta na kojem je takva doza primljena.
Po provedenom ispitivanju sastavlja se izvješće koje je potrebno dostaviti
Hrvatskom zavodu za zaštitu od zračenja i Ministarstvu zdravstva.

Članak 34.

Stupanj izloženosti unutarnjem ozračenju, kod djelatnika koji rade s
otvorenim izvorima ionizirajućih zračenja, određuje se izravnim mjerenjem
radioaktivnosti u cijelom tijelu ili u kritičnim organima, neizravnom procjenom
temeljem mjerenja koncentracije radionuklida u biološkim uzorcima ili proračunom
očekivane efektivne doze od unošenja radionuklida u organizam iz radnog
okoliša u kojem je mjerenjem utvrđena koncentracija radionuklida i na drugi
način kojim se mogu osigurati vjerodostojni rezultati.

Članak 35.

(1) Stupanj izloženosti unutarnjem ozračenju od unešenih radionuklida
u tijelo djelatnika koji rade s otvorenim izvorima zračenja određuje se
jedanput godišnje.

(2) Stupanj izloženosti unutarnjem ozračenju određuje se proračunom
efektivne doze i upisuje u osobni karton primljenih doza djelatnika koji
radi s otvorenim izvorima uz napomenu da se radi o unutarnjem ozračenju
i načinu na koji je doza procijenjena.

Članak 36.

(1) Izvješće za određeno vremensko razdoblje osobne dozimetrije sadrži:

1. Naziv ovlaštene pravne osobe koja provodi osobnu dozimetriju,

2. Naziv pravne ili fizičke osobe koja je obvezna svojim djelatnicima
koji rade s izvorima ionizirajućih zračenja osigurati mjerenje osobnog
ozračenja sukladno članku 27. stavku 1. Zakona o zaštiti od ionizirajućih
zračenja,

3. Mjerno razdoblje,

4. Ime i prezime djelatnika i njegov JMBG,

5. Broj osobnog dozimetra djelatnika za mjerno razdoblje,

6. Efektivna doza za cijelo tijelo u mjernom razdoblju na koje se izvješće
odnosi,

7. Ukupna efektivna doza za cijelo tijelo djelatnika primljena od 1.
siječnja 2000.,

8. Ukupna efektivna doza za petogodišnja razdoblja od kojih prvo započinje
s 1. siječnja 2000. godine,

(2) Petogodišnje razdoblje iz stavka 1. ovoga članka odnosi se na kalendarsko
petogodišnje razdoblje koje počinje s 1. siječnja određene godine i završava
sa 31. prosinca pete kalendarske godine iza određene početne godine.

IV. EVIDENCIJE I REGISTRI

Članak 37.

(1) Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja obvezan je voditi evidencije
o ovlaštenim pravnim osobama, o pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju
djelatnosti s izvorima ionizirajućih zračenja, izvorima ionizirajućih zračenja,
o djelatnicima i njihovom ozračenju tijekom rada s izvorima ionizirajućih
zračenja i drugim podacima u svezi s ionizirajućim zračenjima.

(2) Evidencije iz stavka 1. ovoga članka vode se na obrascima čiji oblik
i sadržaj utvrđuje ravnatelj Hrvatskog zavoda za zaštitu od zračenja, a
mogu se voditi i elektroničkim putem.

(3) Podaci upisani u evidenciju koja se vodi na elektroničkom računalu
upisuju se na odgovarajući medij kao sigurnosna kopija nakon upisa ili
nakon upisa promjene.

(4) Pravne ili fizičke osobe koje obvezuje ovaj Pravilnik obvezne su
prijaviti Hrvatskom zavodu za zaštitu od zračenja sve promjene nastale
u uvjetima propisanim ovim Pravilnikom i priložiti dokaze o tome.

Članak 38.

(1) Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja vodi evidencije o pravnim
ili fizičkim osobama koje obavljaju djelatnosti s izvorima ionizirajućih
zračenja koje sadrže ove podatke:

1. Naziv tvrtke odnosno ime fizičke osobe koja obavlja djelatnost s
izvorom ionizirajućih zračenja,

2. Adresa,

3. Telefon, telefaks, e-pošta,

4. Odgovorna osoba za zaštitu od ionizirajućih zračenja,

5. Matični broj pravne ili fizičke osobe,

6. Djelatnost s izvorom ionizirajućih zračenja,

7. Broj i nadnevak odobrenja ministra zdravstva za obavljanje djelatnosti
s izvorima ionizirajućih zračenja.

(2) Pravne i fizičke osobe prijavljuju se u evidenciju Hrvatskog zavoda
za zaštitu od zračenja na obrascu tiskanom u Prilogu I. ovoga Pravilnika
koji je njegov sastavni dio.

Članak 39.

Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja vodi evidenciju rendgenskih uređaja,
akceleratora i drugih uređaja i postrojenja koji proizvode ionizirajuće
zračenje, a koriste se u medicini i stomatologiji, te gospodarstvu, istraživanjima
i javnim djelatnostima, koja sadrži ove podatke.

A. PODACI O UREĐAJU

1. Proizvođač

2. Model

3. Serijski ili tvornički broj

4. Maksimalni napon

5. Maksimalna struja

6. Godina proizvodnje

7. Godina postavljanja

8. Namjena rendgenskog uređaja ili akceleratora

9. Urudžbeni broj i nadnevak o ispitivanju izvora ionizirajućih zračenja

10. Klasa, urudžbeni broj i nadnevak izdavanja uporabne dozvole ministra
zdravstva.

B. PODACI O KUĆIŠTU I RENDGENSKOJ CIJEVI (ne primjenjuje se na akceleratore)

I. Kućište rendgenske cijevi:

1. Proizvođač

2. Model

3. Serijski broj kućišta

4. Filtracija

5. Certifikat.

II. Rendgenska cijev:

6. Proizvođač

7. Model

8. Serijski broj

9. Veličina malog i velikog žarišta

10. Certifikat.

C. PODACI O SMJEŠTAJU

Podaci iz stavka 1. ovoga članka povezani su s podacima o pravnoj ili
fizičkoj osobi iz članka 38. ovoga Pravilnika koja obavlja djelatnost s
rendgenskim uređajem, akceleratorom ili drugim uređajem koji proizvodi
ionizirajuća zračenja, a prijavljuju se u evidenciju Hrvatskog zavoda za
zaštitu od zračenja na propisanom obrascu.

Članak 40.

Ako prestane koristiti rendgenski uređaj, akcelerator ili drugi uređaj
koji proizvodi ionizirajuća zračenja pravna ili fizička osoba koja je imala
odobrenje za njihovu uporabu obvezna je u pisanom obliku izvijestiti Ministarstvo
zdravstva i Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja koji u evidenciju unosi
nadnevak prestanka uporabe.

Članak 41.

(1) Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja vodi evidenciju zatvorenih
radioaktivnih izvora i uređaja sa zatvorenim radioaktivnim izvorima koji
se rabe u medicini i stomatologiji, te gospodarstvu, istraživanjima i javnoj
uporabi, koja sadrži ove podatke:

1. Radionuklid;

2. Aktivnost radionuklida u trenutku proizvodnje, isporuke ili početka
uporabe i odgovarajući nadnevak;

3. Proizvođač ili isporučitelj radionuklida;

4. Serijski ili tvornički broj;

5. Certifikat zatvorenog izvora;

6. Uređaj ili spremnik u kojem se zatvoreni uređaj rabi, čuva ili prenosi
(poseban naziv ako postoji);

7. Model i serijski broj uređaja ili spremnika;

8. Najveća aktivnost za koju je uređaj ili spremnik predviđen;

9. Certifikat uređaja ili spremnika;

10. Namjena zatvorenog izvora, uređaja ili spremnika;

11. Podaci o smještaju;

12. Urudžbeni broj i nadnevak o ispitivanju izvora ionizirajućih zračenja;

13. Klasa, urudžbeni broj i nadnevak izdavanja uporabne dozvole ministra
zdravstva.

(2) Poslije prestanka uporabe zatvorenog radioaktivnog izvora Hrvatski
zavod za zaštitu od zračenja prenosi podatke o zatvorenom izvoru iz stavka
1. ovoga članka u evidenciju o istrošenim zatvorenim izvorima zračenja
s nadnevkom prestanka njegove uporabe, te mjestom gdje je uskladišten,
odložen ili otpremljen. O prestanku daljnje uporabe zatvorenog radioaktivnog
izvora pravna ili fizička osoba koja je imala uporabnu dozvolu za njegovu
uporabu u pisanom obliku mora izvijestiti Ministarstvo zdravstva i Hrvatski
zavod za zaštitu od zračenja.

Članak 42.

(1) Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja vodi evidenciju otvorenih
radioaktivnih izvora koji se koriste u medicini, gospodarstvu i istraživanjima
koja sadrži ove podatke:

1. Radionuklid ili radiofarmaceutski pripravak ili kemijski spoj s radionuklidom;

2. Aktivnost radionuklida u trenutku proizvodnje, isporuke ili početka
uporabe i odgovarajući nadnevak;

3. Proizvođač ili isporučitelj radionuklida;

4. Utrošak radionuklida u jednoj kalendarskoj godini;

5. Namjena otvorenog izvora;

6. Uporabna i nabavna dozvola za pojedine radionuklide Ministarstva
zdravstva: klasa, urudžbeni broj i nadnevak.

(2) Pravna ili fizička osoba koja nabavlja i rabi otvorene izvore zračenja
mora osigurati evidencije o utrošku otvorenih radioaktivnih izvora, učestalosti
utroška s nadnevcima i utrošenim aktivnostima, te o ispuštanju radioaktivnih
tvari u okoliš kao i načinu ispuštanja.

Članak 43.

(1) Pravna ili fizička osoba koja je proizvela radioaktivnu tvar po
isporuci obvezna je izvijestiti Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja o
danu njegove isporuke, njegovoj vrsti, aktivnosti, naručitelju, transportnom
indeksu, prijevozniku, sredstvu prijevoza, smjeru prijevoza i odredištu.

(2) Ako je radioaktivna tvar proizvedena izvan Republike Hrvatske, granična
sanitarna inspekcija Ministarstva zdravstva dostavlja Hrvatskom zavodu
za zaštitu od zračenja rješenje kojim se odobrava međunarodni prijevoz
odnosno provoz izvora ionizirajućih zračenja preko granice odnosno područja
Republike Hrvatske, kao i podatke iz stavka 1. ovog članka.

Članak 44.

(1) Evidencije o djelatnicima koji rade u području nadzora s izvorom
ionizirajućih zračenja vodi Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja. U evidenciji
za svakog djelatnika bilježe se sljedeći podaci:

1. Ime i prezime;

2. Jedinstveni matični broj;

3. Spol;

4. Poslodavac (moguće u obliku šifre);

5. Nadnevak početka rada s izvorima ionizirajućih zračenja kod trenutnog
poslodavca;

6. Nadnevak prestanka rada s izvorima ionizirajućih zračenja kod poslodavca;

7. Zanimanje ili vrsta posla djelatnika;

8. Efektivna doza, odnosno Hp (10)
(za svako mjerno razdoblje);

9. Ekvivalentna kožna doza, odnosno Hp
(0,07) (ako se takvo mjerenje provodi);

10. Očekivana efektivna doza E50 (te podaci
o unesenim radionuklidima u tijelo);

11. Zbroj efektivnih doza u petogodišnjem razdoblju od kojih prvo započinje
1. siječnja 2000. godine;

12. Zbroj efektivnih doza za cijeli radni vijek;

13. Ovlaštena pravna osoba koja je provodila mjerenje osobnih doza.

(2) Pravne ili fizičke osobe prijavljuju, te odjavljuju svoje djelatnike
za rad s izvorima ionizirajućih zračenja u evidenciju Hrvatskog zavoda
za zaštitu od zračenja na obrascu tiskanom u Prilogu I. ovoga Pravilnika
koji je njegov sastavni dio.

V. NAČIN IZVJEŠĆIVANJA

Članak 45.

(1) Ovlaštene pravne osobe koje obavljaju poslove zaštite od ionizirajućih
zračenja obvezne su dostaviti izvješće, odnosno mišljenje, naručitelju
ispitivanja izvora ionizirajućih zračenja ili radnih prostorija u roku
osam dana, a u roku od petnaest dana po obavljenom ispitivanju dostaviti
svoje izvješće i zapisnik, odnosno mišljenje Ministarstvu zdravstva i Hrvatskom
zavodu za zaštitu od zračenja.

(2) Pravna ili fizička osoba koja ima odobrenje ministra zdravstva za
obavljanje djelatnosti s izvorima ionizirajućih zračenja mora čuvati uporabne
dozvole, izvješća i druge nalaze u svezi s izvorima ionizirajućih zračenja
najmanje dvije godine od nadnevka njihova izdavanja, a odobrenje za obavljanje
djelatnosti s izvorima ionizirajućih zračenja sve do prestanka obavljanja
odobrene djelatnosti.

(3) Izvješća ovlaštene pravne osobe o prvom i periodičkom ispitivanju
moraju sadržavati sve podatke o izvoru ionizirajućih zračenja koji se vode
u evidenciji Hrvatskog zavoda za zaštitu od zračenja sukladno ovom Pravilniku
i druge podatke o provedbi mjera zaštite od ionizirajućih zračenja sukladno
članku 22., članku 23., članku 24. i članku 25. ovoga Pravilnika.

(4) Za izradbu izvješća o izvorima ionizirajućih zračenja ovlaštena
pravna osoba mora koristiti podatke upisane u evidenciji Hrvatskog zavoda
za zaštitu od zračenja. Način razmjene i pristup tim podacima određuje
ravnatelj Zavoda.

Članak 46.

(1) Ovlaštene pravne osobe za provedbu osobne dozimetrije obvezne su
najkasnije 30 dana po završetku mjernog razdoblja za osobnu dozimetriju
djelatnika dostaviti naručitelju rezultate očitanja doza za njegove djelatnike.
Izvješće se u istom roku obvezno dostavlja i Hrvatskom zavodu za zaštitu
od zračenja.

(2) Za izradbu izvješća o osobnoj dozimetriji ovlaštena pravna osoba
mora koristiti podatke upisane u evidenciji Hrvatskog zavoda za zaštitu
od zračenja. Način razmjene i pristup tim podacima određuje ravnatelj Zavoda.

(3) Naručitelj mora čuvati izvješća o osobnim dozama svojih djelatnika
30 godina.

(4) Za svakog djelatnika koji je tijekom godine u bilo kojem mjernom
razdoblju primio dozu veću od 3/10 bilo koje propisane gornje granice izlaganja,
poslodavac mora u suradnji s ovlaštenom pravnom osobom koja provodi osobnu
dozimetriju provesti istraživanje uzroka prekomjernog ozračenja i o tome
dostaviti posebno izvješće Ministarstvu zdravstva i Hrvatskom zavodu za
zaštitu od zračenja.

Članak 47.

Zdravstvene ustanove i ordinacije koje primjenjuju izvore ionizirajućih
zračenja za dijagnostiku i terapiju dostavljaju Hrvatskom zavodu za zaštitu
od zračenja najkasnije do kraja ožujka sljedeće godine podatke o broju
i vrsti postupaka obavljenih tijekom prethodne kalendarske godine prema
upitniku koji im dostavlja Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja.

Članak 48.

Najmanje jedanput tijekom godine Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja
objavljuje u posebnom godišnjem izvješću obrađene podatke iz područja zaštite
od ionizirajućih zračenja koji se odnose na prethodnu godinu.

Članak 49.

Za korištenje podataka koji se vode u evidenciji Hrvatskog zavoda za
zaštitu od zračenja, pravne osobe koje imaju odobrenje Ministarstva zdravstva
za obavljanje stručnih poslova zaštite od zračenja kao i druge pravne ili
fizičke osobe, plaćaju naknadu Hrvatskom zavodu za zaštitu od zračenja
prema cjeniku koji donosi Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za zaštitu od
zračenja, uz prethodnu suglasnost ministra zdravstva.

VI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 50.

Hrvatski zavod za zaštitu od zračenja mora ustrojiti i započeti vođenje
evidencija i registara sukladno ovom Pravilniku u roku od tri mjeseca od
dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika.

Članak 51.

Pravna ili fizička osoba koja koristi izvore ionizirajućih zračenja
obvezna je u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika
dostaviti Hrvatskom zavodu za zaštitu od zračenja podatke o izvorima ionizirajućih
zračenja na propisanim prijavnim listovima te akt o imenovanju odgovorne
osobe za zaštitu od ionizirajućih zračenja.

Članak 52.

Stupanjem na snagu ovog Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o načinu
vođenja evidencije o izvorima ionizirajućih zračenja, te o ozračenju stanovništva
i osoba koje su pri radu izložene djelovanju ionizirajućih zračenja (»Narodne
novine« broj 53/91), te Pravilnik o granicama iznad kojih stanovništvo
i osobe koje rade s izvorima ionizirajućih zračenja ne smiju biti izloženi
ozračenju, o mjerenjima stupnja izloženosti ionizirajućim zračenjima osoba
koje rade s tim zračenjima i provjeri kontaminacije radne okoline (»Narodne
novine«, broj 53/91).

Članak 53.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-01/00-01/0075
Urbroj: 534-04-11-00-1
Zagreb, 16. lipnja 2000.

Ministar
**prof. dr. sc. Ana Stavljenić-Rukavina,** v. r.

![](dodatni/374297.gif)

Pravilnik, NN 63/2000-1395