## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-3543/2009 od 29. srpnja 2009.

### NN 98/2009 (12.8.2009.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-3543/2009 od 29. srpnja 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

2568

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Snježana Bagić, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Davor Krapac, Ivan Matija, Antun Palarić i Duška Šarin, članovi Vijeća, u postupku koji su ustavnom tužbom pokrenuli M. J., sada u Z. u P., kojeg zastupa P. K., odvjetnik iz S. B. i I. Đ., sada u Z. u P., kojeg zastupa Z. M., odvjetnik iz S. B., na sjednici održanoj 29. srpnja 2009. godine, jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se odbija.

II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Ustavna tužba podnesena je protiv rješenja Vrhovnog suda Republike Hrvatske broj: Kž-428/09-3 (omaškom je naveden broj: Kž-429/09) od 3. srpnja 2009. godine, kojim je odbijena žalba podnositelja (I. i III. optuženika) podnesena protiv rješenja Županijskog suda u Slavonskom Brodu broj: K-9/09-25 (Kv-46/09) od 16. lipnja 2009. godine.

Prvostupanjskim rješenjem podnositeljima je u tijeku postupka nakon podignute optužnice zbog kaznenog djela zlouporabe opojnih droga iz članka 173. stavka 2. Kaznenog zakona (»Narodne novine« broj 110/97., 27/98., 50/00., 129/00., 51/01., 111/03., 190/03., 105/04., 84/05., 71/06. i 110/07.) produljen pritvor na temelju zakonske osnove iz članka 102. stavka 1. točke 4. Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine« broj 110/97., 27/98. – ispravak, 58/99., 112/99., 58/02., 143/02. – ispravak, 63/03. – pročišćeni tekst i 115/06., u daljnjem tekstu: ZKP).

2. Podnositelji smatraju da im je osporenim rješenjima, zbog bitne povrede odredbi kaznenog postupka, povrijeđeno ustavno pravo na nepristrano suđenje zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.

U ustavnoj tužbi navode kako je sudac S. F. bio predsjednik izvanraspravnog vijeća Županijskog suda u Slavonskom Brodu, koje je donijelo osporeno rješenje o produljenju pritvora podnositeljima broj: K-9/09-25 (Kv-46/09) 16. lipnja 2009. godine, a koji je prethodno tijekom istražnog postupka glede podnositelja donio rješenje o privremenom ograničavanju ustavnih prava i sloboda na tajnost telefonskih razgovora (u smislu članka 180. ZKP-a).

Smatraju kako navedena okolnost, sukladno članku 36. stavku 1. ZKP-a, predstavlja razlog za izuzeća suca u konkretnom slučaju, budući da se imenovani sudac nije izuzeo, time je, prema njihovu mišljenju, povrijeđeno njihovo ustavno pravo na pravično i nepristrano suđenje, zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.

Ustavna tužba nije osnovana.

3. Prema članku 62. stavku 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), svatko može podnijeti Ustavnom sudu ustavnu tužbu ako smatra da mu je pojedinačnim aktom tijela državne vlasti, kojim je odlučeno o krivnji ili optužbi za kažnjivo djelo, povrijeđeno ljudsko pravo ili temeljna sloboda zajamčena Ustavom (ustavno pravo).

4. Članak 102. stavak 1. točka 4. ZKP glasi:

(1) Ako postoji osnovana sumnja da je određena osoba počinila kazneno djelo, pritvor se protiv te osobe može odrediti:

4) ako su u pitanju kaznena djela: ubojstva, razbojništva, silovanja, terorizma, otmice, zlouporabe opojnih droga, iznude, zlouporabe ovlasti u gospodarskom poslovanju, zlouporabe položaja ili ovlasti, udruživanja za počinjenje kaznenog djela ili kojeg drugog kaznenog djela za koje je propisana kazna zatvora od dvanaest godina ili teža kazna, ako je to neophodno zbog posebno teških okolnosti djela.

5. Podnositeljima i ostalim optuženicima stavljeno je na teret počinjenje kaznenog djela zlouporabe opojnih droga iz članka 173. stavka 2. KZ-a tako što su – prema navodu iz prvostupanjskog rješenja – neovlašteno radi daljnje prodaje prenosili opojnu drogu marihuanu u dva paketa četvrtasta oblika koja su sadržavala količinu 989,64 g i 984,82 g marihuane, s područja R. B. i H. na područje R. H.. Prijenos te droge putem telefona dogovorili su II. opt. i K. i I. opt. J. koji se zbog toga našao na području R. B. i H. s II. opt. Đ., nakon čega tu je opojnu drogu radi prenošenja V. opt. K. sakrio u vozilo svoje majke IV. opt. D., oboje nastanjenih u B. B., da bi IV. opt. D. dana 9. siječnja 2009. godine bila zatečena na graničnom prijelazu na ulazu u RH, prilikom prijevoza te opojne droge svojim vozilom i lišena slobode zajedno sa V. opt. K., koji je prelazio isti granični prijelaz pješke.

Slijedom navedenog prvostupanjski je sud utvrdio kako je produljenje pritvora protiv podnositelja zbog posebno teških okolnosti djela neophodno i dalje.

U obrazloženju prvostupanjskog rješenja se ističe: Imajući u vidu da predmet počinjenja kaznenog djela predstavlja količina opojne droge marihuana, sveukupne težine 1.974,46 g, sud je bio mišljenja da se u odnosu na sve optuženike i nadalje stječu zakonski uvjeti za produljenje pritvora po čl. 102. st. 1. toč. 4. ZKP, odnosno zbog postojanje posebno teških okolnosti počinjenja terećenog kaznenog djela, jer navedena količina opojne droge sadrži veliki broj pojedinačnih doza koje su se mogle sačiniti od te količine opojne droge i na takav način ugroziti zdravlje velikog broja ljudi, pretežito mladog naraštaja, što prema mišljenju vijeća i nadalje predstavlja one posebno teške okolnosti kaznenog djela, zbog kojih je bilo neophodno i nadalje produljiti pritvor protiv svih optuženika, po zakonskom osnovu u čl. 102. st. 1. toč. 4. ZKP.

6. Vrhovni sud Republike Hrvatske, odlučujući o žalbi podnositelja, osporenim je rješenjem u cijelosti prihvatio stajalište prvostupanjskog suda kako i nadalje postoje razlozi za primjenu mjere pritvora protiv podnositelja iz osnove članka 102. stavka 1. točke 4. ZKP-a, te pritom istakao:

Iz činjeničnog opisa proizlazi podjela uloga među optuženicima, i to na način da je optuženi M. J. dogovarao nabavku opojne droge s nepoznatom osobom iz B. i H., nakon čega je zajedno s optuženim I. Đ., koji je upravljao vozilom, otišao u B. i H. i ondje su nabavili 1.974,46 grama marihuane (...) Prema tome, iz ovih podataka u spisu proizlazi i međusobna organiziranost svih optuženika te međunarodni element kaznenog djela budući da su optuženici državljani dviju država, a opojna droga je prenošena preko granice. Takvo postupanje u sebi sadrži društvenu opasnost koja nadmašuje uobičajene okolnosti počinjenja inkriminiranog djela i stoga predstavljaju okolnosti iz čl. 102. st. 1. toč. 4. Zakona o kaznenom postupku kao razlog za pritvor.

7. Ustavni sud – u odnosu na istaknutu povredu ustavnog prava zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava – navodi kako je sadržaj ustavnog prava na pravično suđenje ograničen na postupovna jamstva pravičnog suđenja pa Sud, ocjenjujući navode ustavne tužbe sa stajališta tog ustavnog prava, ispituje eventualno postojanje postupovnih povreda u postupcima pred sudovima i na temelju toga ocjenjuje je li postupak bio vođen na način koji je podnositelju osigurao pravično suđenje.

Sastavni dio prava na pravično suđenje jest pravo optuženika na suđenje pred zakonom ustanovljenim neovisnim i nepristranim sudom. Ustavni sud podsjeća da u svakom konkretnom slučaju mora postojati dostatna osnova za zaključak da sud odnosno njegov sastav isključuju svaku opravdanu sumnju u njihovu nepristranost. Sudovi upravo time što nastupaju kao nepristrani pridonose povjerenju javnosti koje je nužno u demokratskom društvu, što je utvrđeno stajalište međunarodnog prava o ljudskim pravima (npr. presuda Europskog suda za ljudska prava u predmetu Mežnarić protiv Hrvatske, presuda od 15. srpnja 2005., § 27).

7.1. ZKP odredbom članka 36. stavka 1. propisuje slučajeve isključenja suca od obavljanja sudske dužnosti. Odredbom točke 5. sudac ili sudac porotnik isključen je od obavljanja sudske dužnosti ako je u istom predmetu sudjelovao u donošenju odluke nižeg suda ili ako je u istom sudu sudjelovao u donošenju odluke koja se pobija žalbom ili izvanrednim pravnim lijekom. Odredbom članka 36. stavka 2. ZKP propisana je pak, mogućnost da sudac bude otklonjen od obavljanja sudske dužnosti ako se izvan slučajeva za isključenje navedu i dokažu okolnosti koje izazivaju sumnju u nepristranost.

7.2. U konkretnom slučaju sudac S. F. bio je predsjednik izvanraspravnog vijeća Županijskog suda u Slavonskom Brodu, koje je donijelo osporeno rješenje o produljenju pritvora podnositeljima broj: K-9/09-25 (Kv-46/09) 16. lipnja 2009. godine, a koji je prethodno u predistražnom postupku u smislu članka 180. ZKP-a odredio (privremenu izvidnu) mjeru nadzora i snimanja telefonskih razgovora glede podnositelja ustavne tužbe.

7.3. Polazeći od utvrđenja spomenutih u točki 7.2. ove odluke, tj. da je isti sudac u predistražnom postupku donio jednu od posebnih privremenih izvidnih mjera, da bi kasnije u tijekom postupka nakon podignute optužnice, kao predsjednik izvanraspravnog vijeća sudjelovao u donošenju osporenog rješenja o produljenju pritvora podnositeljima, navedena okolnost ne predstavlja razlog za isključenje (članak 36. stavak 1. ZKP) niti razlog za otklon od obavljanja sudačke dužnosti (članak 36. stavak 2. ZKP). Te zakonske odredbe imaju za svrhu jamčiti sudačku nepristranost pri donošenju odluka kojima se meritorno odlučuje »o sumnji ili optužbi zbog kaznenog djela« (članak 29. stavak 1. Ustava; slično članak 6. stavak 1. Europske konvencije o ljudskim pravima) a ne pri donošenju sukcesivnih postupovnih odluka u sudskom predmetu koje prethode sudskoj odluci za čije donošenje zakon ne traži »vrlo visok stupanj« uvjerenja o krivnji (arg. iz presude Europskog suda za ljudska prava od 24. svibnja 1989., u predmetu Hauschildt protiv Danske, § 27).

Stoga Ustavni sud ocjenjuje da u postupku donošenja osporenog prvostupanjskog rješenja o produljenju pritvora podnositeljima nisu zanemarene odredbe ZKP-a o otklonu suca u kaznenom postupku te da nije dovedena u sumnju objektivna nepristranost suca.

Stoga, imajući u vidu sve navedene okolnosti, uz utvrđenje da su osporena rješenja Vrhovnog suda Republike Hrvatske i Županijskog suda u Slavonskom Brodu donesena nakon što su ti sudovi pažljivo ispitali opravdanost produljivanja pritvora s obzirom na okolnosti konkretnog slučaja, te da obrazloženja tih rješenja sadrže dostatne razloge za produljenje pritvora, Ustavni sud zaključuje kako podnositeljima nije povrijeđeno pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično odluči o njihovim pravima i obvezama, propisano člankom 29. stavkom 1. Ustava.

8. Slijedom navedenog, na temelju članaka 73. i 75. Ustavnog zakona, odlučeno je kao u točki I. izreke odluke.

9. Odluka o objavi iz točke II. izreke ove odluke temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-3543/2009

Zagreb, 29. srpnja 2009.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
Snježana Bagić, v. r.

Odluka, NN 98/2009-2568