## Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o postupku homologacije motora s kompresijskim paljenjem i motora na plin namijenjenih za uporabu u vozilima, te vozila opremljenih takvim motorima s obzirom na smanjenje emisije plinovitih onečišćivača i onečišćujućih čestica iz motora TPV 141 (Izdanje 01)

### NN 58/2011 (27.5.2011.), Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o postupku homologacije motora s kompresijskim paljenjem i motora na plin namijenjenih za uporabu u vozilima, te vozila opremljenih takvim motorima s obzirom na smanjenje emisije plinovitih onečišćivača i onečišćujućih čestica iz motora TPV 141 (Izdanje 01)

DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

1277

Na temelju članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne novine« broj 67/08) ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

PRAVILNIK

O IZMJENAMA I DOPUNAMA PRAVILNIKA O POSTUPKU HOMOLOGACIJE MOTORA S KOMPRESIJSKIM PALJENJEM I MOTORA NA PLIN NAMIJENJENIH ZA UPORABU U VOZILIMA, TE VOZILA OPREMLJENIH TAKVIM MOTORIMA S OBZIROM NA SMANJENJE EMISIJE PLINOVITIH ONEČIŠĆIVAČA I ONEČIŠĆUJUĆIH ČESTICA IZ MOTORA TPV 141 (IZDANJE 01)(\*)[[1]](#footnote-29081-1)

Članak 1.

U Pravilniku o postupku homologacije motora s kompresijskim paljenjem i motora na plin namijenjenih za uporabu u vozilima, te vozila opremljenih takvim motorima s obzirom na smanjenje emisije plinovitih onečišćivača i onečišćujućih čestica iz motora TPV 141 (izdanje 01) (»Narodne novine« br. 18/10) iza članka 9. dodaje se članak 9. a koji glasi:

»Pozivanje u ovom Pravilniku na ‘homologaciju’ smatrat će se od dana pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije pozivanjem na ‘EU homologaciju«.

Članak 2.

U Prilogu I. točki 2.1 podtočka 8. »poremećajna strategija« mijenja se i glasi:

‘»poremećajna strategija« označava:

– AECS (pomoćnu strategiju kontrole emisije) koja smanjuje učinkovitost kontrole emisije s obzirom na BECS (osnovnu strategiju kontrole emisije) u uvjetima koji se realno mogu očekivati tijekom uobičajenog rada i uporabe vozila;

ili

– BECS (osnovnu strategiju kontrole emisije) čije se djelovanje razlikuje tijekom standardiziranog homologacijskog ispitivanja od drugih djelovanja te osigurava manju razinu kontrole emisije u uvjetima koja nisu bila bitno uključena kod primijenjenih homologacijskih ispitivanja, ili

– OBD ili strategija »nadzora kontrole emisije« koja pravi razliku između normirane homologacije i drugih postupaka i koja daje nižu razinu sposobnosti nadzora (vremenski i po točnosti) u uvjetima koji u biti nisu uključeni u primjenjive postupke homologacijskog ispitivanja;’

U podtočki 44. »stanje neispravnog sustava kontrole emisije« riječi »stanje neispravnog sustava kontrole emisije« zamjenjuju se riječima »zadanim načinom emisije«;

Iza podtočke 57. »faktor pomaka λ (Sλ)« dodaje se podtočka 58. koja glasi:

‘»sustav nadzora kontrole emisije« označava sustav koji osigurava ispravno djelovanje mjera za kontrolu NOx koji je primijenjen u motoru u skladu sa zahtjevima točke 6.5 Priloga I.’;

U točki 6.1.5.6 u drugoj alineji riječi »stanje neispravnog sustava kontrole emisije« zamjenjuju se riječima »zadanim načinom emisije«;

Točka 6.5 mijenja se i glasi:

‘6.5. Zahtjevi za osiguranje ispravnog djelovanja mjera za kontrolu NOx

6.5.1. Općenito

6.5.1.1. Ova se točka odnosi na sve sustave motora bez obzira na tehnologiju korištenu radi pridržavanja graničnih vrijednosti emisije navedenih u tablicama iz točke 6.2.1. ovog Priloga.

6.5.1.2. Datumi primjene

Zahtjevi točaka 6.5.3., 6.5.4. i 6.5.5. primjenjuju se od dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika za nove homologacije i od 1. listopada 2011. za sve registracije novih vozila.

6.5.1.3. Svaki sustav motora obuhvaćen ovom točkom konstruira se, izrađuje i ugrađuje kako bi bio u mogućnosti udovoljiti ovim zahtjevima tijekom vijeka korištenja motora.

6.5.1.4. Podatke koji u potpunosti opisuju funkcionalna svojstva sustava motora obuhvaćenog ovom točkom daje proizvođač, kako je navedeno u Prilogu II. ovoga Pravilniku.

6.5.1.5. U svojem zahtjevu za homologaciju, ako sustav motora zahtijeva reagens, proizvođač navodi karakteristike svakog (svih) reagensa koji (koje) troši sustav naknadne obrade ispušnih plinova, npr. vrstu i koncentracije, uvjete radne temperature, pozivanje na međunarodne norme, itd.

6.5.1.6. Pozivajući se na točku 6.1., svaki sustav motora treba zadržati svoju funkciju kontrolu emisije tijekom svih uvjeta koji se mogu javiti na području Europske unije, naročito pri niskim temperaturama okoline.

6.5.1.7. U svrhu homologacije, proizvođač treba dokazati tehničkoj službi da za sustave motora koji zahtijevaju reagens, niti jednom emisija amonijaka ne prelazi, tijekom primjenjivog ciklusa ispitivanja emisija, srednju vrijednost od 25 ppm.

6.5.1.8. Za sustave motora koji zahtijevaju reagens, svaki zasebni spremnik reagensa ugrađen u vozilo uključuje sredstvo uzimanja uzoraka neke tekućine unutar spremnika. Mjesto uzimanja uzoraka treba biti lako dostupna bez uporabe nekog posebnog alata ili uređaja.

6.5.2. Zahtjevi održavanja

6.5.2.1. Proizvođač treba opskrbiti ili osigurati pribavljanje svim vlasnicima novih teških vozila ili novih teških motora, pisane upute u kojima se navodi da će, ukoliko sustav kontrole emisije vozila ne radi ispravno, vozača o problemu obavijestiti pokazatelj neispravnosti (MI), a da će motor zbog toga raditi sa smanjenom učinkovitošću.

6.5.2.2. U uputama trebaju biti navedeni zahtjevi za primjerenu uporabu i održavanje vozila, uključujući, gdje je to primjereno i uporabu potrošnih reagensa.

6.5.2.3. Upute trebaju biti pisane jasnim i laičkim načinom i to na jeziku zemlje u kojoj je to novo teško vozilo ili teški motor prodan ili registriran.

6.5.2.4. U uputama treba navesti treba li korisnik vozila dopunjavati potrošne reagense između uobičajenih razdoblja održavanja i treba navesti vjerojatnu potrošnju reagensa s obzirom na tip tog novog teškog vozila.

6.5.2.5. U uputama treba navesti da je primjena i ponovno punjenje propisanog reagensa obavezna da bi vozilo odgovaralo potvrdi o sukladnosti izdanoj za taj tip vozila ili motora.

6.5.2.6. U uputama se mora navesti da je uporaba vozila koji ne troši reagens potreban radi smanjenja emisija onečišćivača može smatrati kaznenim prekršajem i da kao posljedica toga, svi povoljni uvjeti za kupnju ili uporabu vozila dobiveni u zemlji registracije ili drugoj zemlji u kojoj se vozilo koristi, mogu postati nevažeći.

6.5.3. Kontrola sustava motora za smanjivanje emisije NOx

6.5.3.1. Neispravan rad sustava motora s obzirom na kontrolu emisija NOx (na primjer uslijed nedostatka potrebnog reagensa, neispravnog protoka EGR-a ili deaktivacije EGR-a) utvrđuje se kroz praćenje razine NOx osjetilima postavljenih u struji ispušnih plinova.

6.5.3.2. Svako odstupanje u razini NOx za više od 1,5 g/kWh iznad primjenjive granične vrijednosti navedene u Tablici 1. točke 6.2.1. Priloga I. ovoga Pravilnika, imaju za posljedicu obavještavanje vozača aktiviranjem MI-a (vidi točku 3.6.5. Priloga IV. Provedbenog dodatka ovoga Pravilnika).

6.5.3.3. Pored toga, neizbrisivi kod greške kojim se utvrđuje razlog zašto NOx premašuje razine navedene u gornjoj točki, pohranjuje se sukladno točki 3.9.2. Priloga IV. Provedbenog dodatka na najmanje 400 dana ili 9 600 sati rada motora.

Uzroci previsokih razina NOx, moraju se, najmanje i ovisno o slučaju, utvrditi u slučajevima praznog spremnika reagensa, prekida u aktivnosti doziranja reagensa, nedostatne kvalitete reagensa, suviše niske potrošnje reagensa, neispravnog protoka EGR-a ili deaktivacija EGR-a. U svim drugim slučajevima dopušteno je da se proizvođač pozove na neizbrisivi kod greške »visok NOx – izvorni uzrok nepoznat«.

6.5.3.4. Ako razina NOx premašuje OBD granične vrijednosti navedene u tablici u članku 5. stavku 4. ovoga Pravilnika, uređaj za ograničavanje zakretnog momenta smanjuje učinkovitost motora sukladno zahtjevima točke 6.5.5. na način da to vozač vozila jasno uoči. Kada se uređaj za ograničavanje zakretnog momenta aktivira, vozač se i dalje upozorava sukladno zahtjevima točke 6.5.3.2.

6.5.3.5. U slučaju sustava motora koji se oslanjaju na uporabu EGR-a i na niti jedan drugi sustav naknadne obrade za kontrolu emisije NOx, proizvođač može koristiti alternativnu metodu u pogledu zahtjeva točke 6.5.3.1. za utvrđivanje razine NOx. Prilikom homologacije, proizvođač treba dokazati da je ta alternativna metoda glede zahtjeva pravovremenog i točnog utvrđivanja razine NOx jednaka onoj iz točke 6.5.3.1. i da povlači za sobom iste posljedice poput onih navedenih u točkama 6.5.3.2., 6.5.3.3. i 6.5.3.4.

6.5.4. Kontrola reagensa

6.5.4.1. Kad je riječ o vozilima koja zahtijevaju primjenu reagensa kako bi se zadovoljili zahtjevi iz ove točke, vozač treba biti obaviješten o razini reagensa u spremniku u vozilu putem posebne mehaničkog ili elektroničkog indikatora na upravljačkoj ploči vozila. To uključuje upozorenje kada je razina reagensa:

– ispod 10% od spremnika ili je taj postotak prema izboru proizvođača viši,

ili

– ispod razine koja odgovara udaljenosti koju je moguće prijeći s rezervom goriva koju odredi proizvođač.

Pokazatelj razine reagensa smješta se u neposrednoj blizini pokazatelja razine goriva.

6.5.4.2. Vozač se obavještava, sukladno zahtjevima točke 3.6.5. Priloga IV. Provedbenog dodatka, ako se spremnik reagensa isprazni.

6.5.4.3. Čim se spremnik reagensa isprazni, uz zahtjeve točke 6.5.5. primjenjuju se i zahtjevi točke 6.5.4.2.

6.5.4.4. Proizvođač može odabrati zahtjeve iz točke 6.5.4.5. do 6.5.4.13. kao alternativu zahtjevima iz točke 6.5.3.

6.5.4.5. Sustavi motora moraju imati način utvrđivanja da li tekućina prisutna u vozilu odgovara značajkama reagensa koje traži proizvođač i koje su navedene u Prilogu II. ovoga Pravilniku.

6.5.4.6. Ako tekućina u spremniku reagensa ne odgovora najmanjim zahtjevima koje traži proizvođač, a koji su navedeni u Prilogu II. ovoga Pravilniku, primjenjuju se dodatni zahtjevi iz točke 6.5.4.12.

6.5.4.7. Sustavi motora uključuju sredstvo utvrđivanja potrošnje reagensa i osiguravanja pristupa podacima o potrošnji napravom koja se nalazi izvan vozila.

6.5.4.8. Prosječna potrošnja reagensa i prosječna zahtijevana potrošnja reagensa sustava motora bilo tijekom proteklog cjelokupnog 48-satnog razdoblja rada motora ili razdoblja potrebnog za zahtijevanu potrošnju reagensa od najmanje 15 litara, ovisno o tome koje je dulje, treba biti dostupna putem serijskog ulaza standardnog dijagnostičkog priključka (vidi točku 6.8.3. Priloga IV. Provedbenog dodatka).

6.5.4.9. U cilju praćenja potrošnje reagensa, u okviru sustava motora trebaju se pratiti barem sljedeći parametri:

– razina reagensa u spremniku,

– protok reagensa ili količina ubrizganog reagensa što je tehnički moguće bliže mjestu ubrizgavanja u sustav naknadne obrade ispušnih plinova.

6.5.4.10. Svako odstupanje preko 50% u prosječnoj potrošnji reagensa i prosječnoj zahtijevanoj potrošnji reagensa sustava motora tijekom razdoblja navedenog u točki 6.5.4.8., za posljedicu treba imati primjenu mjera predviđenih točkom 6.5.4.12.

6.5.4.11. U slučaju prekida u aktivnosti doziranja reagensa, primjenjuju se mjere predviđene točkom 6.5.4.12. To nije potrebno ako takav prekid zahtijeva ECU (elektronička upravljačka jedinica) motora jer su trenutačni radni uvjeti motora takvi da učinak motora glede emisije ne iziskuje doziranje reagensa, pod uvjetom da je proizvođač jasno izvijestio tijelo za homologaciju o trenutku primjene takvih radnih uvjeta.

6.5.4.12. Bilo kakav kvar otkriven u vezi s točkama 6.5.4.6., 6.5.4.10. ili 6.5.4.11. pokrenut će iste posljedice, istim redoslijedom, kao one navedene u točkama 6.5.3.2., 6.5.3.3. ili 6.5.3.4.

6.5.5. Mjere onemogućavanja neovlaštene uporabe sustava naknadne obrade ispušnih plinova

6.5.5.1. Svaki sustav motora obuhvaćen ovom točkom uključuje uređaj za ograničavanje zakretnog momenta koji će upozoriti vozača na neispravan rad sustava motora ili na neispravan način upravljanja vozilom i time potaknuti brzo uklanjanje bilo koje greške (grešaka).

6.5.5.2. Uređaj za ograničavanje zakretnog momenta aktivira se kada je vozilo u mirovanju po prvi puta nakon nastupanja uvjeta bilo iz točke 6.5.3.4., 6.5.4.3., 6.5.4.3., 6.5.4.10., ili 6.5.4.11.

6.5.5.3. Kada uređaj za ograničavanje zakretnog momenta proradi, zakretni moment motora ni u kojem slučaju ne smije premašiti konstantnu vrijednost od:

– 60% od zakretnog momenta punog opterećenja, neovisno o brzini vrtnje motora, za vozila kategorije N3 > 16 tona, M3 razreda III i M3 razreda B > 7,5 tona,

– 75% zakretnog momenta punog opterećenja, neovisno o brzini vrtnje motora, za vozila kategorije N1, N2, N3 < 16 tona, M2, M3 razreda I, M3 razreda II, M3 razreda A i M3 razreda B < 7,5 tona.

6.5.5.4. Shema ograničenja zakretnog momenta navedena je u točkama 6.5.5.5. do 6.5.5.8.

6.5.5.5. Detaljni pisani podaci koji u cijelosti opisuju funkcionalne radne karakteristike uređaja za ograničavanje zakretnog momenta, utvrđuju se sukladno zahtjevima glede dokumentacije iz točke 6.1.7.1. (b). ovog Priloga. Proizvođač će posebice dostaviti podatke o algoritmima koje koristi ECU za izvještavanje o koncentracijama NOx naspram specifičnim emisijama NOx (u g/kWh) u ETC-u, a u skladu s točkom 6.5.6.5.

6.5.5.6. Uređaj za ograničavanje zakretnog momenta isključuje se kada je brzina vrtnje motora u praznom hodu ako su uvjeti za njegovo aktiviranje prestali postojati. Uređaj za ograničavanje zakretnog momenta se ne smije automatski isključiti ukoliko razlog za njegovo aktiviranje nije uklonjen.

6.5.5.7. Deaktivacija uređaja za ograničavanje zakretnog momenta ne smije biti moguća putem sklopke ili alatom za održavanje.

6.5.5.8. Uređaj za ograničavanje zakretnog momenta neće se primjenjivati na motore ili vozila koja se upotrebljavaju u vojsci, spasilačkim službama, vatrogasnim postrojbama i vozilima medicinske pomoći. Trajna deaktivacija moguća je samo od strane proizvođača motora ili vozila te će se unutar skupine motora odrediti specijalan tip motora za pravu identifikaciju.

6.5.6. Uvjeti rada sustava nadzora kontrole emisija

6.5.6.1. Sustav nadzora kontrole emisije radit će,

– pri svim vanjskim temperaturama između 266 K i 308 K (-7°C i 35°C)

– na svim visinama ispod 1600 m

– pri temperaturama hlađenja motora iznad 343 K(70° C).

Odredbe ovog točke ne primjenjuju se u slučaju nadzora razine reagensa u spremniku kada se nadzor vrši pod svim uvjetima rada.

6.5.6.2. Sustav nadzora kontrole emisije može se deaktivirati kada je uključena strategija polaganog kretanja, a koja rezultira većim smanjenjem zakretnog momenta od razina navedenih u točki 6.5.5.3. za pojedinu kategoriju vozila.

6.5.6.3. Ako je aktivan sustav pomanjkanja emisija, sustav nadzora kontrole emisija ostat će aktivan i uskladit će se s odredbama točke 6.5.

6.5.6.4. Neispravno funkcioniranje mjera za kontrolu NOx otkrit će se u četiri ciklusa ispitivanja OBD-a, kao što je navedeno u definiciji iz točke 6.1. Dodatka 1. Priloga IV. Provedbenog dodatka.

6.5.6.5. Algoritmi ECU-a za izvještavanje o stvarnim koncentracijama NOx naspram specifičnim emisijama NOx (u g/kWh) u ETC-u, ne smatraju se negativnom strategijom.

6.5.6.6. Ako AECS koji je odobren od strane tijela za homologaciju, u skladu s točkom 6.1.5., postane aktivan, bilo koje povećanje NOx zbog rada AECS-a može se primijeniti odgovarajućoj razini NOx iz točke 6.5.3.2. U svim takvim slučajevima, utjecaj AECS-a na prag NOx bit će opisan u skladu s točkom 6.5.5.5.

6.5.7. Kvar sustava nadzora kontrole emisija

6.5.7.1. Sustav nadzora kontrole emisija nadzirat će električne kvarove i za uklanjanje ili deaktivaciju osjetila koji ga mogu sprečavati u dijagnosticiranju povećanja emisija, kao što je navedeno u točkama 6.5.3.2. i 6.5.3.4.

Primjeri osjetila koji utječu na dijagnostičku sposobnost jesu oni koji izravno mjere koncentracije NOx, osjetila za kvalitetu uree te osjetila za nadzor doziranja reagensa, razine reagensa, potrošnje reagensa i stope ERG-a.

6.5.7.2. Ako se potvrdi kvar sustav nadzora kontrole emisija, vozač će odmah biti obaviješten aktiviranjem signala za upozorenje prema odredbama točke 3.6.5. Priloga IV. Provedbenog dodatka.

6.5.7.3. Uređaj za ograničavanje zakretnog momenta aktivirat će se u skladu s točkom 6.5.5. ako se kvar ne otkloni unutar 50 sati rada motora.

Razdoblje izneseno u prvom podstavku bit će smanjeno na 36 sati od datuma navedenih u članku 8. stavku (2) točkama c) i d).

6.5.7.4. Kada sustav nadzora kontrole emisija utvrdi da kvar više ne postoji, kôd kvara povezan s tim kvarom može biti izbrisan iz memorije sustava, osim u slučajevima navedenim u točki 6.5.7.5., a uređaj za ograničavanje zakretnog momenta, ako je primjenjivo, bit će deaktiviran prema odredbama točke 6.5.5.6.

Ne smije biti moguće, niti jednim alatom za skeniranje, izbrisati iz memorije sustava kodove kvara povezane s kvarom sustava nadzora kontrole emisija.

6.5.7.5. U slučaju micanja ili deaktiviranja elemenata sustava nadzora kontrole emisija, u skladu s točkom 6.5.7.1., neizbrisiv kôd greške bit će pohranjen u skladu s točkom 3.9.2. Priloga IV. Provedbenog dodatka najmanje 400 dana ili 9600 sati rada motora.

6.5.8. Prikaz sustava nadzora kontrole emisija

6.5.8.1. Kao dio prijave za homologaciju iz točke 3., proizvođač će prikazati usklađenost odredaba ovog točke ispitivanjima na dinamometru motora u skladu s točkom 6.5.8.2. i 6.5.8.7.

6.5.8.2. Usklađenost porodice motora ili OBD porodice motora s uvjetima ove točke može se prikazati ispitujući sustav nadzora kontrole emisija jednog od članova porodice (osnovni motor), uz uvjet da proizvođač dokaže nadležnom tijelu da su sustavi za nadzor kontrole emisija slični unutar skupine.

Ovaj prikaz može se provesti prezentirajući nadležnom tijelu elemente poput algoritama, funkcionalnih analiza itd.

Glavni motor odabire proizvođač u dogovoru s tijelom zaduženim za homologaciju

6.5.8.3. Ispitivanje nadzornog sustava za kontrolu emisija sastoji se od sljedeće tri faze:

Odabir:

Neispravno funkcioniranje mjera za kontrolu NOx ili kvar sustava nadzora kontrole emisija odabiru se od strane nadležnog tijela iz popisa neispravnih radnji koji dostavlja proizvođač.

Kvalifikacija:

Utjecaj neispravnog funkcioniranja dokazuje se mjerenjem razine NOx kroz ETC na ispitivanju motora.

Prikaz:

Reakcija sustava (smanjenje zakretnog momenta, znak upozorenja itd.) prikazuje se prolaskom motora kroz četiri ciklusa OBD ispitivanja.

6.5.8.3.1. Glede faze odabira, proizvođač će dostaviti nadležnom tijelu opis strategije nadzora upotrijebljene za određivanje potencijalnog neispravnog funkcioniranja bilo kojih mjera za kontrolu NOx i potencijalnih grešaka u sustavu nadzora kontrole emisija koji bi doveli do aktivacije ograničivača zakretnog momenta ili samo aktivacije znaka upozorenja.

Tipični primjeri neispravnog funkcioniranja ovoga popisa su prazan spremnik reagensa, neispravno funkcioniranje koje vodi do prekida doziranja reagensa, nedostatna kvaliteta reagensa, neispravno funkcioniranje koje vodi do niske uporabe reagensa, neispravan protok EGR-a ili deaktivacija EGR-a.

Najmanje dva i najviše tri neispravna funkcioniranja NOx sustava nadzora ili kvarova sustava za nadzor emisija bit će odabrani s ovog popisa od strane nadležnog tijela.

6.5.8.3.2. Glede faze kvalifikacije, emisije NOx mjerit će se tijekom ciklusa ispitivanja ETC-a, a prema odredbama Dodatka 2. Priloga III. Rezultati ETC ispitivanja upotrijebit će se za određivanje načina na koji se očekuje da sustav nadzora kontrole NOx reagira tijekom prikaza postupka (smanjenje zakretnog momenta i/ili znak upozorenja). Kvar će biti simuliran na način da razina NOx ne prijeđe za više od 1 g/kWh bilo koji prag naveden u točkama 6.5.3.2. ili 6.5.3.4.

Kvalifikacije emisija nisu potrebne u slučaju praznog spremnika reagensa ili za prikazivanje kvara sustava za nadzor emisija.

Ograničavač zakretnog momenta treba se deaktivirati za vrijeme faze kvalificiranja.

6.5.8.3.3. Za fazu demonstracije, motor će proći najviše četiri ciklusa OBD ispitivanja.

Neće biti prisutni kvarovi osim onih koji se razmatraju u svrhu prikaza.

6.5.8.3.4. Prije početka niza ispitivanja iz točke 6.5.8.3.3., sustav nadzora kontrole emisija bit će namješten na status ‘bez greške’.

6.5.8.3.5. Ovisno o odabranoj razini NOx, sustav će aktivirati znak upozorenja i, ako je primjenjivo, uređaj za ograničavanje zakretnog momenta u bilo koje vrijeme prije kraja sekvence otkrivanja. Sekvenca može biti zaustavljena kada sustav nadzora kontrole NOx ispravno reagira.

6.5.8.4. U slučaju nadzornog sustava za kontrolu emisija koji je uglavnom baziran na nadzoru razine NOx putem osjetila postavljenih na tok ispuha, proizvođač može odabrati izravno nadziranje neke funkcije sustava (npr. prekid doziranja, zatvoren ventil EGR-a) za utvrđivanje usklađenosti. U tom slučaju, odabrana funkcija sustava bit će prikazana.

6.5.8.5. Razina smanjenja zakretnog momenta, prema zahtjevima točke 6.5.5.3. putem uređaja za ograničavanje zakretnog momenta, bit će odobrena zajedno s općom homologacijom rada motora u skladu s Pravilnikom TPV 140. Za postupak prikaza, proizvođač će prikazati nadležnom tijelu za homologaciju uključenost ispravnog ograničivača zakretnog momenta unutar ECU motora. Zasebna mjerenja zakretnog momenta nisu potrebna.

6.5.8.6. Kao alternativa točkama 6.5.8.3.3. i 6.5.8.3.5., prikazi sustava za nadzor emisija i ograničivač zakretnog momenta mogu se provesti ispitivanjem vozila. Vozilo će se voziti cestom ili ispitnom stazom s odabranim neispravnim funkcijama ili kvarovima sustava za nadzor emisija kako bi se prikazalo da će znak upozorenja i aktivacija ograničivača zakretnog momenta raditi u skladu s uvjetima iz točke 6.5., a posebice onih iz točaka 6.5.5.2. i 6.5.5.3.

6.5.8.7. Ako je pohranjivanje neizbrisivog koda greške u računalnu memoriju potrebno za usklađenost s uvjetima točke 6.5., sljedeća tri uvjeta moraju se zadovoljiti do kraja sekvence prikazivanja:

– da je moguće potvrditi putem OBD naprave za skeniranje prisutnost u OBD računalnoj memoriji odgovarajućih neizbrisivih kodova greške opisanih u točki 6.5.3.3., te da se na zadovoljavajući način može dokazati nadležnom tijelu da ga naprava za skeniranje ne može izbrisati, i

– da je moguće potvrditi vrijeme provedeno u sekvenci otkrivanja sa znakom upozorenja aktiviranim čitanjem neizbrisivog brojača navedenog u točki 3.9.2. Priloga IV. Provedbenog dodatka te da se na zadovoljavajući način može dokazati nadležnom tijelu da ga naprava za skeniranje ne može izbrisati, i

– da je tijelo za homologaciju odobrilo konstrukcijske elemente koji pokazuju da su te neizbrisive informacije pohranjene u skladu s točkom 3.9.2. Priloga IV. Provedbenog dodatka i to najmanje 400 dana ili 9600 sati rada motora’.

Članak 3.

U Provedbenom dodatku u Prilogu IV. točci 3.6.4 riječi »stalnim zadanim načinom emisije« zamjenjuju se riječima »zadanim načinom emisije«.

U točki 3.7 riječi »stalnim zadanim načinom emisije« zamjenjuju se riječima »zadanim načinom emisije«;

Točka 3.8.3 mijenja se i glasi:

‘3.8.3. U slučaju uključivanja MI-a zbog neispravnog djelovanja sustava motora s obzirom na mjere za kontrolu NOx, ili neispravne potrošnje reagensa i doziranja, MI se može vratiti nazad na prethodno stanje uključenosti ako se uvjeti navedeni u točki 6.5.4. Priloga I. ovoga Pravilnika više ne primjenjuju.’;

Točka 3.9.2 mijenja se i glasi:

3.9.2. Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika za nove homologacije tipova i od 1. listopada 2011. za sve registracije, u slučaju nastanka neizbrisivog koda greške u skladu s točkama 6.5.3. ili 6.5.4. Priloga I. ovoga Pravilnika, OBD sustav zadržava zapis o kodu greške i satima rada motora tijekom uključivanja MI-a u trajanju od najmanje 400 dana ili 9 600 sati rada motora.

Svaki takav kod greške i odgovarajući sati rada motora tijekom uključivanja MI-a ne smiju se brisati kroz primjenu nekog vanjskog dijagnostičkog ili drugog alata iz točke 6.8.3. ovog Priloga.’.

Članak 4.

U Provedbenom dodatku u Prilogu V. točka 2. mijenja se i glasi:

‘2. Primjer primjene zahtjeva Direktive 2005/78/EZ i Direktive 2005/55/EZ za treću homologaciju (do sada bez izmjene i dopune) što odgovara datumu početka primjene B1 s OBD Stupanj I., a koju je dodijelila Ujedinjena Kraljevina:

e11\*2005/55\*2005/78B\*0003\*00’;

Točka 3. mijenja se i glasi:

‘3. Primjer primjene zahtjeva Direktive 2005/55/EZ i izmjena i dopuna Direktivom 2006/51/EZ za drugu izmjenu i dopunu četvrte homologacije što odgovara datumu početka primjene B2, s OBD Stupanj II., a koju je dodijelila Njemačka:

e1\*2005/55\*2006/51F\*0004\*02’;

Iza točke 3. dodaje se točka 4. koja glasi:

‘4. Tablica koja prikazuje slovne oznake koje se upotrebljavaju u skladu s različitim datumima primjene propisanim u ovom Pravilniku.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slovna oznaka | Stupanj zahtjeva (\*) | OBD stupanj I. (\*\*) | OBD stupanj II. | Potvrda trajnosti (\*\*\*\*) | Kontrola NOX  (\*\*\*) |
| A | A | - | - | - | - |
| B | B1(2005) | DA | - | DA | - |
| C | B1(2005) | DA | - | DA | DA |
| D | B2(2008) | DA | - | DA | - |
| E | B2(2008) | DA | - | DA | DA |
| F | B2(2008) | - | DA | DA | - |
| G | B2(2008) | - | DA | DA | DA |
| H | C | DA | - | DA | - |
| I | C | DA | - | DA | DA |
| J | C | - | DA | DA | - |
| K | C | - | DA | DA | DA |
| (\*) U skladu s Tablicom 1., točke 6.2.1. Priloga I  (\*\*) U skladu s člankom 5. ovoga Pravilnika plinski motori su isključeni iz OBD stupnja I.  (\*\*\*) U skladu sa točkom 6.5 Priloga I.  (\*\*\*\*) U skladu s člankom 4. ovoga Pravilnika.’ | | | | | |

Članak 5.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/10-02/12

Urbroj: 558-04-02-02/1-11-7

Zagreb, 16. svibnja 2011.

Ravnatelj
dr. sc. Krešimir Buntak, v. r.

[[1](#footnote-29081-1-backlink)](\*) Pravilnik preuzima sadržaj Direktive Komisije 2006/51EZ od 6. lipnja 2006. kojom se radi prilagođavanja tehničkom napretku mijenja Prilog I. Direktiva 2005/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i prilozi IV. i V. Direktive 2005/78/EZ s obzirom na sustav nadzora kontrole emisije za uporabu u vozilima i na iznimke za motore na plin.

Pravilnik, NN 58/2011-1277