### NN 2/2015 (7.1.2015.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-III-1286/2012 od 11. prosinca 2014.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

55

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Snježana Bagić, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Davor Krapac, Ivan Matija, Duška Šarin i Miroslav Šeparović, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenula Branka Tomić iz Vukovara, na sjednici održanoj 11. prosinca 2014. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se odbija.

II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Pravodobnu i dopuštenu ustavnu tužbu podnijela je Branka Tomić iz Vukovara, Županijska 90/41 (u daljnjem tekstu: podnositeljica).

Ustavna tužba podnesena je protiv presude Upravnog suda Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Upravni sud) broj: Zpa-38/2010-7 od 7. rujna 2011., kojom je odbijen zahtjev podnositeljice za zaštitu Ustavom zajamčenog prava i slobode čovjeka i građanina protiv odluke Državnoodvjetničkog vijeća Republike Hrvatske broj: DOVO-57/10 od 9. studenoga 2010. radi imenovanja zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Županijskom državnom odvjetništvu u Vukovaru.

Navedenom odlukom Državnoodvjetničkog vijeća za zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Županijskom državnom odvjetništvu u Vukovaru imenovan je Miroslav Šarić, općinski državni odvjetnik u Vinkovcima.

2. Podnositeljica smatra kako su joj presudom Upravnog suda povrijeđena ljudska prava i temeljne slobode zajamčene člancima 15., 26. i 44. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.). Iz sadržaja ustavne tužbe proizlazi da podnositeljica smatra povrijeđenim i članak 14. Ustava.

II. ČINJENICE I OKOLNOSTI SLUČAJA

3. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljen je spis Državnoodvjetničkog vijeća broj: DOVO-57/10.

4. Uvidom u spis utvrđeno je sljedeće:

– Državno odvjetništvo Republike Hrvatske objavilo je oglas za jedno slobodno mjesto zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Vukovaru u Kaznenom odjelu u »Narodnim novinama« broj: 89 od 19. srpnja 2010.;

– na taj oglas javili su se kandidati Miroslav Šarić, općinski državni odvjetnik u Vinkovcima, podnositeljica, zamjenica općinske državne odvjetnice u ODO-u u Vukovaru, Suzana Čučković, zamjenica općinske državne odvjetnice u ODO-u u Vukovaru, Ilija Gregić, zamjenik općinskog državnog odvjetnika u ODO-u u Vinkovcima i Natalija Matanović-Milić, zamjenica općinskog državnog odvjetnika u ODO-u u Vinkovcima;

– u svojem mišljenju od 1. listopada 2010. Županijsko državno odvjetništvo u Vukovaru navodi da je kandidat Miroslav Šarić radeći najprije kao v. d. općinskog državnog odvjetnika, a potom i kao općinski državni odvjetnik pokazao sposobnost u rukovođenju tim državnim odvjetništvom, marljivost u radu i odanost državnoodvjetničkoj organizaciji zbog čega smatra da je navedeni kandidat ispunio uvjete za zamjenika županijskog državnog odvjetnika;

– u svojem mišljenju o svim prijavljenim kandidatima broj: P-226/10 od 7. listopada 2010. Državno odvjetništvo Republike Hrvatske navelo je da je nakon uvida u prijave i životopise prijavljenih kandidata, a uvažavajući mišljenja kolegija Županijskog državnog odvjetništva u Vukovaru i mišljenje županijskog državnog odvjetnika u Vukovaru, utvrdilo da svi kandidati ispunjavaju uvjete za imenovanje na dužnost županijskog državnog odvjetnika u Vukovaru, ali se u izboru kandidata s obzirom na pokazanu stručnost i znanje, marljivost u radu, radno iskustvo i postignute rezultate rada u dosadašnjem obnašanju državnoodvjetničke dužnosti priklanja mišljenju Županijskog državnog odvjetnika u Županijskom državnom odvjetništvu u Vukovaru.

– Državnoodvjetničko vijeće jednoglasno je donijelo odluku kojom se za zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Županijskom državnom odvjetništvu u Vukovaru imenuje Miroslav Šarić, općinski državni odvjetnik u Vinkovcima. U obrazloženju svoje odluke Državnoodvjetničko vijeće navelo je sljedeće:

»Županijski državni odvjetnik u svom mišljenju navodi da svi kandidati ispunjavaju uvjete za imenovanje, da su u svom dosadašnjem radu iskazali savjesnost, stručnost i ažurnost, te su se stručno usavršavali. Predložio je da se na dužnost zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Vukovaru imenuje kandidat Miroslav Šarić koji je pokazao sposobnost rukovođenja državnim odvjetništvom, marljivost u radu, odanost državnoodvjetničkoj organizaciji, a s obzirom na relevantne pokazatelje mišljenja je da će ovu dužnost obnašati uspješno i savjesno.

Kolegij Županijskog državnog odvjetništva u Vukovaru utvrdio je da se radi o kvalitetnim kandidatima koji su svi ostvarili dobre rezultate rada i predložio da se kandidat Miroslav Šarić imenuje za zamjenika županijskog državnog odvjetnika u županijskom državnom odvjetništvu u Vukovaru uvažavajući pritom njegov dosadašnji rad, te uspješnost u organizaciji rada i rukovođenju Općinskim državnim odvjetništvom u Vinkovcima koje ostvaruje dobre rezultate rada.

Glavni državni odvjetnik, nakon uvida u prijave i dostavljenu dokumentaciju, kao i dana mišljenja, suglasio se sa mišljenjem županijskog državnog odvjetnika u Vukovaru da se kandidat Miroslav Šarić imenuje na dužnost zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Vukovaru s obzirom na iskazanu stručnost, marljivost u radu, radno iskustvo i postignute rezultate rada u dosadašnjem obnašanju državnoodvjetničke dužnosti.

(...)

Vijeće je uzelo u obzir da su se kandidatkinje Suzana Čučković i Branka Tomić pozvale na odredbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina (NN 155/02).

Sukladno članku 9. Poslovnika Državnoodvjetničkog vijeća provedeno je glasovanje putem pisanih listića, te je Miroslav Šarić jednoglasno imenovan za zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Županijskom državnom odvjetništvu u Vukovaru.

(...)«

– Upravni sud Republike Hrvatske odbio je zahtjev podnositeljice uz sljedeće obrazloženje:

»Prema podacima iz spisa predmeta proizlazi da je na temelju članka 95. stavak 2. Zakona o državnom odvjetništvu (»Narodne novine« broj 76/09. i 153/09.) i članka 103. stavak 1. i 3. Zakona o državnom odvjetništvu (»Narodne novine« broj 51/01., 16/07., 20/07. i 146/08.) u svezi s člankom 194. Zakona o državnom odvjetništvu (»Narodne novine« broj 76/09. i 153/09.), Državno odvjetništvo Republike Hrvatske u Narodnim novinama, broj 89/10 od 19. srpnja 2010. objavilo oglas za slobodno mjesto zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Županijskom državnom odvjetništvu u Vukovaru – Kazneni odjel, te da su u otvorenom roku prijave za oglas dostavili slijedeći kandidati: Miroslav Šarić, općinski državni odvjetnik u Vinkovcima, Branka Tomić, zamjenica općinske državne odvjetnice u Općinskom državnom odvjetništvu u Vukovaru, Suzana Čučković, zamjenica općinske državne odvjetnice u Općinskom državnom odvjetništvu u Vukovaru, Ilija Gregić, zamjenik općinskog državnog odvjetnika u Općinskom državnom odvjetništvu u Vinkovcima i Natalija Matanović-Milić, zamjenica općinskog državnog odvjetnika u Općinskom državnom odvjetništvu u Vinkovcima, koji svi ispunjavaju opće uvjete iz članka 62. stavka 2. Zakona o državnom odvjetništvu (51/01., 16/07., 20/07. i 146/08.), u svezi s člankom 194. Zakona o državnom odvjetništvu (»Narodne novine«, broj 76/09. i 153/09.), te posebno uvjete iz članka 63. stavka 2. Zakona o državnom odvjetništvu, za imenovanje na navedenu dužnost.

(...) Spisu predmeta priložen je zapisnik sa sjednice Državnoodvjetničkog vijeća održane dana 9. studenog 2010. iz kojega proizlazi da je Državnoodvjetničko vijeće glasovanjem putem glasačkih listića jednoglasnom odlukom na predmetno mjesto imenovalo Miroslava Šarića. U navedenom mišljenju se obrazlaže da je odabrani kandidat položio pravosudni ispit 6. srpnja 1999., da je obavljao poslove zamjenika općinskog državnog odvjetnika u Općinskom državnom odvjetništvu u Vinkovcima – Kaznenom odjelu od stupanja na dužnost od 21. lipnja 2000. do 31. listopada 2008., te da je od 1. studenog 2008. obavljao dužnost općinskog državnog odvjetnika. Također se navodi da je odabrani kandidat pokazao stručnost i znanje, marljivost u radu, te uspješnost u organizaciji rada i rukovođenju Općinskim državnim odvjetništvom u Vinkovcima, koje ostvaruje dobre rezultate.«

III. PRIGOVORI PODNOSITELJICE

5. Podnositeljica u ustavnoj tužbi ističe sljedeće:

»Dakle evidentno je da sam se pri javljanju na oglas za izbor za zamjenika pozvala na Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina iz čl. 22. i 4. kao i na tadašnji članak 110. st. 5. Zakona o državnom odvjetništvu, koji navodi da se pripadnici nacionalnih manjina pri podnošenju prijave na objavljeno slobodno mjesto mogu pozvati na ostvarivanja prava koja im pripadaju, a narečeni Ustavni zakon u gornjim člancima navodi da pri popunjavanju radnih mjesta pod istim uvjetima pripadnici nacionalnih manjina imaju prednost, a evidentno je da DOVO RH je potpuno ignoriralo činjenicu da sam se pozvala na gore narečene odredbe koje su dio stečenih prava i koje se u praksi ne poštuju od onih koje treba da štite ustavnost i zakonitost, tako da je pobijanom odlukom došlo do diskriminacije jer Ustav i Ustavni zakon nisu poštovani, (...)

(...)

Ponavljam, odluka DOVA RH je nezakonita i iz razloga što ne sadrži obrazloženje i pokazatelja temeljem kojih je DOVO RH utvrdilo da je prijavljeni kandidat uspješniji u svom radu od ostalih, jer sukladno Zakonu o državnom odvjetništvu za imenovanje u više državno odvjetništvo, zamjenik osim što mora biti hrvatski državljanin koji ima završen pravni fakultet i položen pravosudni ispit, na zadnjem ocjenjivanju mora biti ocijenjen najmanjom ocjenom iz čl. 132. st. 1. t. 3., odnosno da dužnost obnaša savjesno, stručno i uredno, što sve u Odluci DOVA nije razvidno, a činjenica da je izabrani zamjenik bio na dužnosti Općinskog državnog odvjetnika, ne treba da je odlučna za izbor i taj kriterij u Zakonu o državnom odvjetništvu nije postavljen, već se ocjenjuje samo ako je kandidat bio raspoređen na takvu dužnost. U konkretnom slučaju kandidat je bio općinski državni odvjetnik, obavljao poslove uprave koje sam i sama obavljala jer sam niz godina bila prvi zamjenik, a zaključno, kao uvjet za prijem kandidata, niti jedan zakon, niti Zakon o državnom odvjetništvu, ne postavljaju da je kandidat općinski državni odvjetnik, već gore narečeni uvjeti koje i sama ispunjavam, a uspješnost, stručnost, rad i kvalitete u odluci nisu obrazlagani, niti potkrijepljeni vidljivim argumentima i pokazateljima izraženih kroz ocjenu kandidata, slijedom čega je počinjena i povreda Zakona o državnom odvjetništvu iz čl. 110. st. 5. i čl. 111. st. 1.«

Podnositeljica predlaže ukidanje osporene presude Upravnog suda i odluke Državnoodvjetničkog vijeća.

IV. MJERODAVNO PRAVO

6. Članak 22. stavci 2. i 4. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina (»Narodne novine« broj 155/02., u daljnjem tekstu: UZPNM) glase:

»Članak 22.

(...)

(2) Pripadnicima nacionalnih manjina osigurava se zastupljenost u tijelima državne uprave i pravosudnim tijelima sukladno odredbama posebnog zakona, vodeći računa o sudjelovanju pripadnika nacionalnih manjina u ukupnom stanovništvu na razini na kojoj je ustrojeno tijelo državne uprave ili pravosudno tijelo i stečenim pravima.

(...)

(4) U popunjavanju mjesta iz stavka 2. i 3. ovoga članka, prednost pod istim uvjetima imaju predstavnici nacionalnih manjina.«

Članci 105. stavak 1. i 110. stavak 5. Zakona o državnom odvjetništvu (»Narodne novine« broj 150/05., 16/07., 113/08. i 153/09.) glase:

»Članak 105.

(1) Kod imenovanja zamjenika državnog odvjetnika Vijeće cijeni kriterije iz članka 65. ovoga Zakona uzimajući u obzir mišljenje državnog odvjetnika i nadležnog kolegija, te ocjenu obnašanja dužnosti.

(...)

Članak 110.

(...)

(5) Kada pripadnici nacionalnih manjina podnose prijavu na objavljeno slobodno mjesto zamjenika državnog odvjetnika, mogu se pozvati na ostvarivanje prava koja im pripadaju sukladno odredbama Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina.«

V. OCJENA USTAVNOG SUDA

7. Polazeći od navoda ustavne tužbe, Ustavni sud ocjenjivao je osnovanost ustavne tužbe s aspekta članka 29. stavka 1. Ustava, koji glasi:

»Članak 29.

(1) Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično i u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, ili o sumnji ili optužbi zbog kažnjivog djela.

(...)«

7.1. Ustavni sud ističe da je sadržaj ustavnog prava zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava ograničen na jamstva pravičnog suđenja. Sukladno tome, ocjenjujući navode ustavne tužbe sa stajališta tog ustavnog prava, Ustavni sud ispituje eventualno postojanje povreda u postupcima pred sudovima i na temelju toga ocjenjuje je li postupak – razmatran kao jedinstvena cjelina – bio vođen na način koji je podnositeljici osigurao pravično suđenje.

Kad je riječ o tumačenju i primjeni prava na konkretne slučajeve, Ustavni sud u načelu ne smije zamijeniti pravna stajališta nadležnih sudova svojima, sve dok sudske odluke ne otkrivaju bilo kakvu arbitrarnost, a dostatno su obrazložene i, po potrebi, upućuju na relevantnu sudsku praksu. Ustavni sud podsjeća da nije njegova zadaća preuzeti ulogu sudova koji su prvi pozvani interpretirati zakone. Zadaća Ustavnog suda ograničena je na ispitivanje jesu li učinci takve interpretacije sudova suglasni s Ustavom s aspekta zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda.

7.2. Ustavni sud ističe da članak 22. stavak 4. UZPNM-a, kojim je propisana prednost pri zapošljavanju predstavnika nacionalnih manjina, predstavlja posebnu pozitivnu mjeru zakonodavca kojoj je cilj osiguranje ravnomjerne zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina i u pravosudnim tijelima te se na taj način osigurava njihov ravnopravan položaj s ostalim građanima Republike Hrvatske. Međutim, navedena prednost pri zapošljavanju nije automatska i bezuvjetna, već je za njezinu primjenu potrebno da su prethodno ispunjeni tim zakonima propisani uvjeti.

U svojoj odluci broj: U-III-3862/2010 od 23. svibnja 2012. Ustavni je sud naveo sljedeće načelno stajalište u pogledu zastupljenosti nacionalnih manjina u tijelima državne uprave i pravosudnim tijelima:

»U konkretnom slučaju i prema ocjeni Ustavnog suda prihvatljivo je pravno stajalište DSV-a i Upravnog suda kako odredba članka 22. UZPNM-a ne predstavlja privilegij, već predstavlja osiguranje razmjerne zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina i davanje prednosti pripadnicima nacionalnih manjina isključivo »pod istim uvjetima«. Navedeno znači da ti uvjeti svakako nisu samo uvjeti propisani člankom 74. stavcima 1. i 2. Zakona o sudovima, jer oni predstavljaju opće uvjete bez kojih se niti ne može steći svojstvo kandidata, već su to i dodatni (posebni) uvjeti (kao što su duljina radnog staža, iskustvo u pravosuđu, objavljeni stručni ili znanstveni radovi i sl.). Stoga i prema ocjeni Ustavnog suda kod utvrđivanja »istih uvjeta« potrebno je uzeti u obzir kako opće tako i posebne uvjete koje ispunjavaju određeni kandidati. Slijedom navedenog pravna stajališta izražena u odluci DSV-a i presudi Upravnog suda prema ocjeni Ustavnog suda zasnivaju se na ustavnopravno prihvatljivom tumačenju i primjeni mjerodavnog materijalnog prava.«

7.3. Ustavni sud utvrđuje da je u postupku koji je prethodio ovom ustavnosudskom postupku kao nesporno utvrđeno da se podnositeljica ustavne tužbe prilikom kandidature pozvala na odredbe UZPNM-a, kao i na Zakon o državnom odvjetništvu, u kojima je propisana prednost pri zapošljavanju pripadnika nacionalnih manjina smatrajući da ona, kao pripadnik nacionalne manjine, ispunjava navedene zakonske pretpostavke, odnosno da treba ostvariti prednost pri imenovanju.

Državnoodvjetničko vijeće je na temelju podataka o predloženim kandidatima za imenovanje zamjenika županijskog državnog odvjetnika u Vukovaru (njih pet, uključujući i podnositeljicu ustavne tužbe), zaključilo da svi kandidati ispunjavaju uvjete za imenovanje, međutim, nakon uvida u prijave, dostavljenu dokumentaciju i dana mišljenja suglasilo se s mišljenjem županijskog državnog odvjetnika u Vukovaru koji je predložio da se na dužnost zamjenika županijskog državnog odvjetnika imenuje kandidat Milan Šarić.

U odnosu na pozivanje podnositeljice na odredbe UZPNM-a i Zakona o državnom odvjetništvu, Državnoodvjetničko vijeće je u obrazloženju svoje odluke navelo sljedeće:

»Vijeće je uzelo u obzir da su se kandidatkinje Suzana Čučković i Branka Tomić pozvale na odredbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina (NN 155/02).«

7.4. Podnositeljica je protiv odluke Državnoodvjetničkog vijeća podnijela Upravnom sudu zahtjev za zaštitu Ustavom zajamčenog prava i slobode čovjeka i građanina navodeći da je sporna odluka nezakonita jer ne sadrži obrazloženje i pokazatelje temeljem kojih je Državnoodvjetničko vijeće utvrdilo da je prijavljeni kandidat uspješniji u svom radu od ostalih prijavljenih kandidata.

Uvidom u spis predmeta i obrazloženje osporene presude Upravnog suda utvrđeno je da je Državnoodvjetničko vijeće u odgovoru na zahtjev podnositeljice za zaštitu Ustavom zajamčenog prava i slobode čovjeka i građanina, između ostalog, navelo sljedeće:

»Tuženo tijelo u odgovoru na zahtjev navodi da je na sjednici Državnoodvjetničkog vijeća razmotrena sva dokumentacija, a posebno dostavljena mišljenja, ocjene o radu kandidata, te zapisnici o pregledu rada kandidata, nakon čega je Vijeće zauzelo stav da je Miroslav Šarić najbolji kandidat jer su mu radni rezultati podjednaki ostalim kandidatima, a uz to obavlja i poslove državnoodvjetničke uprave, pa da stoga nisu ostvareni uvjeti za primjenu članka 22. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina na koje se poziva podnositeljica u svom zahtjevu.«

Upravni sud ispravio je propust Državnoodvjetničkog vijeća pozivajući se u obrazloženju svoje presude na navedeni odgovor Državnoodvjetničkog vijeća. Prema tomu proizlazi da je Državnoodvjetničko vijeće tek u odgovoru Upravnom sudu na zahtjev podnositelja podrobnije obrazložilo razloge zbog kojih smatra da u konkretnom slučaju nisu ispunjeni uveti za primjenu članka 22. UZPNM-a.

7.5. U odgovoru na to pitanje, u obrazloženju presude Upravni sud naveo je sljedeće:

»Državnoodvjetničko vijeće je utvrdilo da svi prijavljeni kandidati ispunjavaju uvjete za imenovanje na dužnost županijskog državnog odvjetnika, a imajući na umu i da je razmatralo da se podnositeljica zahtjeva kao pripadnica nacionalne manjine u prijavi na oglas pozvala na članak 22. stavak 2. i 4. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina (»Narodne novine«, broj 155/02. i 80/10.), Sud nalazi da osporenom odlukom nije povrijeđeno pravo podnositeljice zahtjeva kao pripadnice nacionalne manjine jer prema podacima spisa predmeta proizlazi da je Državno odvjetničko vijeće obrazložilo na temelju čega je zaključilo da bi Miroslav Šarić uspješno obavljao poslove zamjenika županijskog državnog odvjetnika, odnosno radi čega je imenovan na navedenu dužnost, te izborom Miroslava Šarića nije stavljena u neravnopravan položaj. Prema tome Sud nalazi da je tuženo tijelo postupilo u granicama dane ovlasti, propisane Zakonom, u skladu sa svrhom u kojoj je ovlast dana, te stoga u ovom slučaju nema nepravilne primjene Zakona.«

Slijedom navedenog proizlazi da je postupajući po zahtjevu podnositeljice, Upravni sud otklonio propust Državnoodvjetničkog vijeća te se taj sud, kao sud nadležan za sudsko preispitivanje odluka Državnoodvjetničkog vijeća očitovao o razlozima zbog kojih smatra da u konkretnom slučaju nije došlo do povrede članka 22. UZPNM-a.

Polazeći od okolnosti konkretnog slučaja, ocjena je Ustavnog suda da u odnosu na podnositeljicu ustavne tužbe nema nejednakog postupanja od strane nadležnog tijela te da, stoga, podnositeljica u provedenom postupku nije bila diskriminirana u ostvarenju nekog svog ustavnog prava.

Slijedom navedenog, ocjena je Ustavnog suda da u konkretnom slučaju nije riječ o odluci koja bi se mogla smatrati arbitrarnom te stoga podnositeljici nije povrijeđeno ustavno pravo na pravično suđenje zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

8. Na temelju članaka 73. i 75. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst) odlučeno je kao u točki I. izreke ove odluke.

Objava odluke (točka II. izreke) temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.

Broj: U-III-1286/2012

Zagreb, 11. prosinca 2014.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća

Snježana Bagić, v. r.