## Kolektivni ugovor za radnike u Odašiljačima i vezama

### NN 1/2006 (2.1.2006.), Kolektivni ugovor za radnike u Odašiljačima i vezama

# KOLEKTIVNI UGOVORI

**8**

Uprava trgovačkog društva Odašiljači i veze
d.o.o. koje zastupa predsjednik Uprave Nikola Perčin, dipl.
ing. (u daljnjem tekstu: Poslodavac)

i

Sindikat radnika Odašiljača i veza kojeg zastupa
predsjednik Đuro Pajić (u daljnjem tekstu: Sindikat)

zaključili su dana 24. studenoga 2005. godine
ovaj

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA RADNIKE U ODAŠILJAČIMA I VEZAMA

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (dalje: Ugovor)
uređuju se prava i obveze radnika iz rada i na temelju rada, zaposlenih u
Odašiljačima i vezama kao i prava i obveze Poslodavca sukladno zakonu i drugim
propisima.

Ovaj ugovor vrijedi za radnike u Odašiljačima i
vezama ako se radi o radnom odnosu uređenom Zakonom o radu.

Ovaj Ugovor ne vrijedi za osobe – vanjske
suradnike koje su se obvezale Odašiljačima i vezama obaviti određeno djelo
(ugovor o djelu) sukladno Zakonu o obveznim odnosima.

Članak 2.

Odrednice ovog ugovora primjenjivat će se na
razini Odašiljača i veza kao Poslodavca i na sve radnike i sindikate.

Prava i obveze radnika i Poslodavca proizlaze iz
odredaba Zakona o radu, ovog Ugovora, propisa o zaštiti radnika i drugih
propisa.

Osim toga, radnik treba na poslu i izvan posla,
kako iziskuje njegov položaj, štititi ugled Odašiljača i veza i kloniti se
svega što može štetiti ugledu i povjerenju Odašiljača i veza.

Poglavito, radnici ne smiju u javnim istupima u
medijima, u povodu svog djelovanja u Odašiljačima i vezama, iznositi planove
rada, davati ocjene o radu i organizaciji rada u Odašiljačima i vezama koje
štete ugledu Odašiljača i veza.

Radnik je obvezan obavljati službene zadaće.
Zabranjeno je obavljanje i traženje privatnih poslova za vrijeme radnog
vremena.

II. SKLAPANJE UGOVORA O
RADU

Članak 3.

Ugovorom o radu zasniva se radni odnos.

Poslodavac sa svakim radnikom sklapa ugovor o
radu u pisanom obliku, koji u ime Poslodavca potpisuje ovlaštena osoba
Poslodavca.

Ugovor o radu mora sadržavati uglavke o:

1. strankama te njihovu prebivalištu, odnosno
sjedištu,

2. mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili
glavno mjesto rada, onda napomenu da se rad obavlja na različitim mjestima,

3. nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se
radnik zapošljava ili kratak popis ili opis poslova,

4. odredbu o zabrani obavljanja poslova iz
djelatnosti Odašiljača i veza u slobodno vrijeme radnika za svoj ili tuđi račun

5. danu otpočinjanja rada,

6. očekivanom trajanju ugovora, u slučaju
ugovora o radu na određeno vrijeme,

7. trajanju plaćenoga godišnjeg odmora na koji
radnik ima pravo, a ako se takav podatak ne može dati u vrijeme sklapanja
ugovora, odnosno izdavanja potvrde, načinu određivanja trajanja toga odmora,

8. otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati
radnik, odnosno Poslodavac, a ako se takav podatak ne može dati u vrijeme
sklapanja ugovora, odnosno izdavanja potvrde, načinu određivanja otkaznih
rokova,

9. osnovnoj plaći, dodacima na plaću te
razdobljima isplate primanja na koja radnik ima pravo,

10. trajanje redovitoga radnog dana ili tjedna.

Umjesto uglavaka iz točke
7., 8., 9. i 10. gornjeg stavka ovoga članka može se u ugovoru, odnosno
potvrdi, uputiti na odgovarajuće zakone, druge propise, kolektivne ugovore ili
pravilnike o radu koji uređuju ta pitanja.

Članak 4.

Radni odnos zasniva se na vrijeme čije trajanje nije
unaprijed određeno (radni odnos na neodređeno vrijeme).

Iznimno, radni odnos može se zasnovati i na
određeno vrijeme u slučajevima i uvjetima utvrđenim zakonom i Ugovorom.

Radni odnos zasniva se na određeno vrijeme
poglavito u slučajevima:

– povećanja poslova zbog neodgodivih poslovnih
razloga uvjetovanih poslovnim razlozima;

– pripreme i uvođenja novih tehnologija;

– zamjene odsutnog radnika.

U slučajevima 1. i 2. ovog članka ugovor o radu
na određeno vrijeme može trajati do 3 godine.

Na radnika koji u vrijeme zaključenja ugovora o
radu nema završen probni rok, probni se rok nastavlja do roka utvrđenog
prijašnjim ugovorom o radu.

Članak 5.

Poslodavac može zasnovati radni odnos na
neodređeno vrijeme s osobom koja je završila traženi stupanj naobrazbe radi
njezina osposobljavanja za samostalno obavljanje poslova na radnim mjestima u
struci, odnosno na radnim mjestima iz zanimanja za koje se školovala (u
nastavku teksta: pripravnik).

Iznimno, pripravnik se može primiti u radni
odnos i na određeno vrijeme radi obavljanja pripravničkog staža, a radni odnos
prestaje istekom pripravničkog staža, odnosno roka utvrđenog u ugovoru o radu.

Članak 6.

Pripravnički staž, s obzirom na stupanj stručne
spreme traje do:

• godinu dana za pripravnike VII. stupnja
stručne spreme;

• devet mjeseci za pripravnike V. i VI. stupnja
stručne spreme;

• šest mjeseci za pripravnike IV. stupnja
stručne spreme.

Ugovorom o radu ili odlukom Poslodavca utvrđuje
se program stručnog osposobljavanja i način polaganja ispita za svakog
pripravnika.

Članak 7.

Prilikom sklapanja ugovora o radu ugovara se
probni rad.

Probni rad može trajati najduže šest mjeseci,
ovisno o stupnju stručne spreme potrebne za obavljanje poslova radnog mjesta.

Probni rad može trajati:

• za radna mjesta I. i II. stupnja stručne
spreme najviše mjesec dana;

• za radna mjesta III. i IV. stupnja stručne
spreme najviše dva mjeseca;

• za radna mjesta V. i VI. stupnja stručne
spreme najviše tri mjeseca;

• za radna mjesta VII. stupnja stručne spreme najviše
šest mjeseci.

Članak 8.

Provjeru stručnih i drugih radnih sposobnosti
radnika tijekom probnog rada provodi stručna komisija koju imenuje Poslodavac.

Provjera stručnih i drugih radnih sposobnosti
radnika tijekom probnog rada provodi se nadzorom nad njegovim radom, uvidom u
rezultate njegovog rada, praćenjem njegove radne discipline i odnosa prema
drugim radnicima, te na druge načine pogodne za stjecanje uvida u stručne i
radne sposobnosti radnika.

Ocjena probnog rada mora se priopćiti radniku
prije isteka probnog rada.

Ako do isteka roka iz stavka 3. ovog članka
radniku nije priopćena negativna ocjena njegova rada, smatra se da je
zadovoljio na probnom radu.

Negativna ocjena probnog rada može se donijeti i
prije isteka propisanog ili ugovorenog trajanja probnog rada.

U slučaju iz stavka 5. ovog članka ugovor o radu
otkazuje se s otkaznim rokom od 7 dana.

Članak 9.

Prije zasnivanja radnog odnosa mogu se
provjeriti stručne i druge radne sposobnosti radnika. Provjera se provodi za
poslove određene odlukom Poslodavca. Provjeru provodi stručna komisija
imenovana od Poslodavca.

III. IZMJENE UGOVORA O
RADU

Članak 10.

Ugovor o radu može se izmijeniti bez prethodnog
otkaza ugovora o radu osobito u slučajevima:

• potrebe procesa i organizacije rada, uz
prethodno mišljenje Sindikata,

• na zahtjev radnika iz obiteljskih ili drugih
opravdanih razloga,

• kada se tijekom radnog vijeka radnika smanjuje
njegova radna sposobnost zbog godina starosti, ozljede na radu, radne i ratne
invalidnosti, profesionalnih i ostalih bolesti te drugih razloga koji se
utvrđuju posebnim propisima ili općim aktom.

U slučajevima iz alineje 3. ovog članka
Poslodavac je obvezan osigurati povoljnije uvjete rada za tog radnika kao što
su, primjerice, lakši posao, povoljnija norma, rad sa smanjenim fondom sati,
rad na jednostavnijim poslovima, drugi poslovi za koje je on sposoban i slično
bez smanjenja njegove plaće koju je ostvarivao u vremenu prije nego su
nastupile spomenute okolnosti.

Radniku koji u slučajevima iz stavka 2. ovog
članka ne radi puno radno vrijeme može se osigurati rad na nekim drugim
poslovima, najduže do punog radnog vremena.

Članak 11.

Promjena ugovora o radu je moguća i kada se
radnik raspoređuje iz jednog mjesta rada u drugo mjesto.

Drugim mjestom rada u smislu ovog ugovora smatra
se mjesto rada udaljeno više od 55 km od dotadašnjeg mjesta rada radnika.

Članak 12.

Prije stupanja na rad odsjek Pravnih i
kadrovskih poslova mora omogućiti radniku da se upozna s općim aktima
Poslodavca kojima se uređuju prava, obveze i odgovornosti iz radnog odnosa i s
Ugovorom.

Članak 13.

Ako radnik ne ostvaruje predviđene rezultate na
radnom mjestu, na inicijativu neposrednog rukovoditelja može se pokrenuti
postupak za premještaj radnika na drugo radno mjesto, odnosno otkaz s ponudom
izmijenjenog ugovora, uz prethodnu konzultaciju sa Sindikatom.

IV. NAOBRAZBA RADNIKA

Članak 14.

Pravo na naobrazbu radnika uredit će se posebnim
Pravilnikom o naobrazbi i stručnom usavršavanju.

Naobrazba za potrebe Poslodavca je radna obveza
radnika te mu za to vrijeme pripadaju sva prava kao da je radio.

Međusobna prava i obveze između Poslodavca i
radnika kojeg je na naobrazbu uputio Poslodavac uređuju se posebnim ugovorom.

Prilikom naobrazbe radnici imaju pravo na
plaćeni dopust u sljedećim slučajevima:

• za svaki ispit              5 dana

• za diplomski
rad        8 dana.

V. RADNO VRIJEME I
RASPORED RADNOG VREMENA

Članak 15.

Puno radno vrijeme kod Poslodavca je 40 sati na
tjedan.

Skraćivanje radnog vremena iz stavka 1. ovog
članka, sukladno zakonu odnosno općim aktima Poslodavca ne može biti osnova za
smanjenje plaće i ostalih materijalnih prava radnika i smatra se punim radnim
vremenom.

Puno radno vrijeme može biti jednokratno,
petodnevno, određeno prema zadaćama i u smjenama.

Uz suglasnost Radničkog vijeća, za poslove
prodaje i pružanja usluga korisnicima putem telefona kao i poslove domara,
tjedno radno vrijeme može se rasporediti na 6 (šest) radnih dana, ako uvjeti
poslovanja to zahtijevaju.

Početak i završetak radnog vremena,
preraspodjelu radnog vremena, vrijeme korištenja stanke, način izmjena smjena,
trajanje smjena te poslove koji zbog svoje prirode zahtijevaju različit
raspored radnog vremena tijekom godine, određuje Poslodavac uz obvezu
savjetovanja s Radničkim vijećem.

Poslodavac je dužan donijeti odluku o radnom
vremenu.

O rasporedu i promjeni radnog vremena
rukovoditelj mora u pisanom obliku obavijestiti radnika osam dana prije
promjene.

Kod Poslodavca je svaki dan u tjednu radni dan
uz osiguranje radniku prava na korištenje tjednog odmora.

Za vrijeme službenog putovanja radno vrijeme se
obračunava na sljedeći način:

– za radnike koji rade u smjenama vrijeme
putovanja se ne uračunava u radno vrijeme;

– za radnike koji ne rade u smjenama i ne voze
službeno vozilo obračun radnog vremena je:

a/ ako na dan puta radnik ne radi odnosno samo
putuje vrijeme puta se obračunava do 8 sati rada.

b/ vrijeme puta i rada u jednom kalendarskom
danu obračunava se do 10 sati rada;

– za radnike koji ne rade u smjenama i voze
službeno vozilo vrijeme puta i rada obračunava se kao efektivan rad.

Članak 16.

Rad radnika u vremenu između 22 (dvadeset dva)
sata i 6 (šest) sati idućeg dana smatra se noćnim radom.

Ako je rad organiziran u smjenama, mora se
osigurati izmjena smjena tako da pojedini radnik radi noću uzastopno najviše
jedan tjedan.

Radno vrijeme noću poseban je uvjet rada pri
utvrđivanju prava radnika iz radnog odnosa.

Članak 17.

U pojedinoj organizacijskoj jedinici može se
preraspodijeliti radno vrijeme ako to zahtijeva priroda djelatnosti, odnosno
posla, organizacija rada, bolje korištenje sredstava rada, racionalnije
korištenje radnog vremena ili obavljanje određenih poslova i zadaća.

Preraspodjela radnog vremena utvrđuje se tako da
ukupno radno vrijeme radnika, u prosjeku, ne bude duže od punog radnog vremena
u radnom tjednu tijekom godine.

Kod preraspodjele radnog vremena rad duži od
punog radnog vremena u tjednu ne smatra se prekovremenim radom, odnosno
posebnim uvjetom rada.

Odluku o preraspodjeli radnog vremena, sukladno
odredbama Zakona o radu, donosi Poslodavac uz prethodno pribavljeno mišljenje
Radničkog vijeća, do 52 sata tjedno, a preko 52 sata tjedno Poslodavac uz
suglasnost Radničkog vijeća.

Odluka o preraspodjeli radnog vremena uručuje se
radniku najmanje osam dana prije preraspodjele.

Radniku na kojeg se odnosi preraspodjela radnog
vremena pripadaju prava utvrđena zakonom, a akontacija plaće u razdoblju u
kojem neće raditi isplaćivat će mu se prema odredbama Pravilnika o plaćama.

Članak 18.

Odluku o prekovremenom radu donosi Poslodavac s
tim da se radniku može narediti prekovremeni rad samo u slučajevima i pod
uvjetima propisanim zakonom.

Radnik mora dobiti pisani nalog za prekovremeni
rad prije početka prekovremenog rada. Kao pisani nalog smatrat će se i faks,
e-pošta, sms.

Potvrda o broju sati obavljenog prekovremenog
rada mora biti pisana i dostavljena radniku najkasnije drugi radni dan u
mjesecu koji slijedi mjesec u kojem je prekovremeni rad obavljan.

Trudnica, majka s djetetom do dobi od 3 (tri)
godine, samohrani roditelj s djetetom do dobi od 6 (šest) godina može raditi
prekovremeno samo ako da pisani pristanak.

Članak 19.

Pripravnost poziva kući (pasivno dežurstvo) je
mjera kojom se otklanja rizik predvidive štete za Poslodavca.

Za vrijeme pasivnog dežurstva radnik ne mora
biti prisutan u prostorima Poslodavca, ali mora biti dostupan i po pozivu doći
za točno određeno vrijeme radi obavljanja hitnih poslova.

Pasivno dežurstvo na dane tjednog odmora i
blagdana ne može trajati manje od 24 sata.

Poslodavac mora obavijestiti radnika o rasporedu
ili promjeni pasivnog dežurstva najmanje osam dana unaprijed, osim u slučaju
hitne potrebe za zamjenom drugog radnika.

Članak 20.

Odluku o pozivanju radnika na izvanredni rad u
slobodno vrijeme (hitna intervencija) donosi ovlaštena osoba Poslodavca samo u
slučajevima kad se raspoloživim radnicima ne može osigurati nesmetan radni
proces.

Odredba stavka 1. ovog članka ne odnosi se na
radnike na pasivnom dežurstvu.

VI. PRAVA RADNIKA NA
ODMOR I DOPUST

Članak 21.

Radnik ima pravo na stanku u tijeku dnevnog rada
u trajanju od 30 (trideset) minuta.

Na poslovima na kojima je narav posla takva da
ne omogućuje prekid rada radi korištenja stanke radnicima koji rade na tim
poslovima, korištenje stanke uredit će se Pravilnikom o radu.

Radnici koji rade dulje od 10 sati na dan, imaju
pravo na stanku u tijeku rada u trajanju od 60 minuta.

Radnici koji rade u smjenama na objektima u
slučaju kvara na uređajima dužni su intervenirati i u vrijeme stanke.

Članak 22.

Radnik ima pravo na odmor između 2 (dva)
uzastopna radna dana u trajanju od najmanje 12 (dvanaest) sati neprekidno.

Za vrijeme rada na sezonskim poslovima radnik
ima pravo na odmor iz prethodnog stavka u trajanju od najmanje 10 (deset) sati
neprekidno, a radnik mlađi od 18 (osamnaest) godina u trajanju od najmanje 12
(dvanaest) sati neprekidno.

Članak 23.

Radnik ima pravo na tjedni odmor u trajanju od
najmanje 24 (dvadeset četiri) sata neprekidno.

Članak 24.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na
plaćeni godišnji odmor u trajanju od najmanje 18 radnih dana.

Godišnji odmor od 18 (osamnaest) radnih dana
povećava se prema pojedinačno određenim mjerilima:

*1. Opća mjerila*

A) s obzirom na uvjete
rada

• rad na poslovima s
otežanim ili posebnimuvjetima
rada                    3 dana

• rad u smjenama ili
redovit rad subotom,nedjeljom,

   blagdanima i neradnim danima

   određenim
zakonom                                                                      2
dana

• obavljanje poslova
prodaje satelitskih

   kartica – šalterski rad                                                                    2
dana

• pružanja usluga preko
telefona i telefonska

   prodaja                                                                                         2
dana

B) s obzirom na
složenost poslova

• NKV
                                                                                             1
dan

• PKV,
NSS                                                                                    2
dana

• KV,
SSS                                                                                       3
dana

• VKV, VŠS                                                                                    4
dana

• VSS                                                                                              5
dana

C) s obzirom na dužinu
radnog staža

• do 5 godina radnog
staža                                                               2
dana

• od 5 do 10 godina
radnog staža                                                     4 dana

• od 10 do 15 godina
radnog staža                                                   6
dana

• od 15 do 20 godina
radnog staža                                                   8
dana

• više od 20 godina
radnog staža

                                10 dana

2. Posebna mjerila na
temelju posebnih socijalnih uvjeta

• majci s djetetom do 12
(dvanaest) godina                                         1
dan

• samohranom
roditelju                                                                     2
dana

• radniku s tjelesnim
oštećenjem 60% i više od 60%                          2
dana

• radniku
invalidu                                                                             2
dana.

Na temelju mjerila pod točkom 1. ovog članka
godišnji odmor ne može biti dulji od 30 radnih dana.

Godišnji odmor može biti dulji od 30 radnih dana
primjenom kriterija pod točkom 2. ovog članka.

U dane godišnjeg odmora ne ubrajaju se subote,
blagdani, neradni dani i nedjelja.

Radnik koji se prvi put zapošljava ili koji ima prekid
rada između dva radna odnosa duži od 8 (osam) dana stječe pravo na godišnji
odmor nakon 6 (šest) mjeseci neprekidnog rada.

Ako je radnik zasnovao radni odnos u tijeku
kalendarske godine, a nema šest mjeseci radnog staža neprekidno, ostvaruje
pravo na godišnji odmor u toj godini, razmjerno vremenu provedenom na radu u
toj godini, ali ne manje od 2 dana za svaki mjesec proveden na radu.

Članak 25.

Radnik može koristiti godišnji odmor u dva
dijela, s tim da se jedan dio mora koristiti bez prekida u trajanju ne manjem
od 12 (dvanaest) dana neprekidno.

Drugi dio godišnjeg odmora radnik mora koristiti
najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Po jedan dan godišnjeg odmora radnik ima pravo
koristiti jedanput na godinu na dan koji želi, a još jedan dan ako postoji
mogućnost, ali uz obvezu da o tome najmanje 2 (dva) dana ranije obavijesti
neposrednog rukovoditelja.

Članak 26.

Do kraja travnja tekuće godine Poslodavac,
vodeći računa o osobnim potrebama radnika, donosi plan godišnjih odmora.

Članak 27.

Rješenje o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora
sukladno odredbama ovog ugovora treba sadržavati sve kriterije po kojima je
radniku utvrđena dužina godišnjeg odmora i vrijeme u koje će radnik koristiti
godišnji odmor.

Prigodom utvrđivanja dužine godišnjeg odmora pojedinom
radniku uzimaju se u obzir svi kriteriji koje radnik ispunjava 30 (trideset)
dana prije nastupa godišnjeg odmora.

Iznimno, kod kriterija radnog iskustva uzimaju
se u obzir pune godine radnog iskustva koje će radnik ispuniti na kraju
kalendarske godine za koju se godišnji odmor utvrđuje.

Odluka o rasporedu i trajanju godišnjeg odmora
mora se uručiti radniku, a najkasnije 15 (petnaest) dana prije nastupa
korištenja godišnjeg odmora.

Članak 28.

Ništav je sporazum o odricanju prava na godišnji
odmor, odnosno o isplati naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 29.

Radnik koji je počeo korištenje odmora, koji je
prekinut ili nije iskorišten zbog bolesti ili porodnog dopusta, ima ga pravo
iskoristiti u skladu s člankom 25. ovog Ugovora.

Članak 30.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust do 7 (sedam)
radnih dana na godinu, s tim da u pojedinačnim slučajevima ostvaruje sljedeća
prava:

– sklapanje
braka                                                           5 dana

– sklapanje braka
djeteta                                                3 dana

– rođenje
djeteta                                                            5
dana

– smrt roditelja,
supružnika, djeteta i unuka                     7 dana

– smrt roditelja
supružnika                                              3
dana

– smrt brata i
sestre                                                        4
dana

– smrt djeda i
bake                                                         3
dana

–
selidba                                                                        3
dana

– elementarna
nepogoda                                                 5 dana

– teška bolest člana uže
obitelji                                       4 dana

– sudjelovanje na
kulturnim, športskim i drugim

   priredbama                                                             do
5 dana

– preventivno-aktivni
odmor po nalogu

   poslodavca                                                            do
7 dana

– svečana prisega u HV
člana uže obitelji                        3 dana

– i u ostalim
slučajevima                                            do
3 dana.

Dobrovoljni davatelji krvi za svako davanje krvi
koriste 2 (dva) dana nenazočnosti s rada, zasebno i neovisno o broju dana
godišnjeg odmora tijekom godine.

Ako u slučajevima iz ovog članka radnik treba
putovati više od 200 km izvan mjesta rada, odobrava mu se jedan dan plaćenog
dopusta za putovanje.

Za svaki smrtni slučaj iz ovog članka u tekućoj
godini, radnik ima pravo na plaćeni dopust bez obzira na ograničenja iz stavka
1. ovog članka.

Članak 31.

U posebnim slučajevima radniku se može, na
njegov zahtjev, odobriti neplaćeni dopust tijekom kalendarske godine u pravilu
do 30 (trideset) dana, i to za:

• njegu člana obitelji koja je medicinski
indicirana,

• izgradnju ili popravak kuće i popravak stana,

• liječenje na vlastiti trošak,

• naobrazbu, osposobljavanje, usavršavanje ili
specijalizaciju na vlastiti trošak i za zanimanja koja nisu temeljna djelatnost
Poslodavca,

• posjet članovima uže obitelji koji žive u
zemlji i inozemstvu.

Kada to okolnosti dopuštaju, neplaćeni dopust u
slučajevima iz stavka 1. ovog članka može se odobriti radniku u trajanju i više
od 30 (trideset) dana.

VII. ZAŠTITA NA RADU

Članak 32.

Poslodavac je dužan donijeti pravilnik o zaštiti
na radu.

Poslodavac je obvezan primjenjivati propise s
područja zaštite na radu i stalno unaprjeđivati zaštitu na radu.

Poslodavac je obvezan poduzimati mjere nužne za
sigurnost i zdravlje radnika, uključujući mjere za sprječavanje rizika na radu,
pružanje informacija i osposobljavanje radnika za rad na siguran način, te
brigu za potrebnu organizaciju i sredstva.

Radi prilagođavanja tehničkom napretku,
Poslodavac je obvezan planirati tehnološki razvoj proizvodnog ili radnog
procesa zamjenjujući ih neopasnim ili manje opasnim.

Poslodavac je obvezan kod uvođenja novih
tehnologija informirati radnike odnosno njihove sindikalne predstavnike o
tehnološkim karakteristikama i mogućim utjecajima tih tehnologija na zdravlje i
sigurnost radnika.

Članak 33.

Poslodavac preuzima obvezu da, radi osiguranja
zaštite radnika tijekom njihova rada, osigura provedbu sljedećih mjera:

• osiguranje potrebnih uvjeta za nesmetano
obavljanje poslova,

• osiguranje uvjeta da se rad u svim radnim i
pomoćnim prostorijama može nesmetano obavljati,

• osiguranje mjera zdravstvene zaštite putem obvezatnih
zdravstvenih pregleda radnika u posebnim zdravstvenim institucijama i to za
radnike koji rade na radnim mjestima s osobito otežanim i posebnim uvjetima
rada,

• osiguranje sve potrebne zaštitne opreme,

• osiguranje uvjeta, odnosno mjera za ostvarivanje
boljih uvjeta rada radnika kod kojih postoji povećana opasnost od
profesionalnih bolesti ili nastupa invalidnosti,

• osiguravanje ispravnosti sredstava za rad
sukladno propisima o zaštiti na radu i kontrolu u određenim razdobljima,

• informiranje i osposobljavanje radnika za rad
na siguran način,

• osiguravanje radnicima, koji zbog zdravstvenog
stanja ne mogu obavljati posao za koji su zasnovali radni odnos, mogućnost da
se, prema preostaloj radnoj sposobnosti, mogu premjestiti na drugo radno
mjesto.

Poslodavac će sindikalnim predstavnicima
osigurati pravo uvida u provedbu mjera iz prethodnog stavka ovog članka.

Članak 34.

U odnosu na provedbu mjera zaštite na radu
sindikalni predstavnici imaju prava i obveze:

• sudjelovati u planiranju i unaprjeđivanju
uvjeta rada, uvođenja nove tehnologije, uvođenja novih supstancija u radni i
proizvodni proces,

• biti obaviješten o svim promjenama koje utječu
na sigurnost i zdravlje radnika,

• primati primjedbe radnika na primjenu propisa
i provedbu mjera zaštite na radu,

• prisustvovati inspekcijskim pregledima i
informirati inspektora o svojim zapažanjima i zapažanjima radnika čiji je
predstavnik,

• pozivati inspektora kada ocijeni da su
ugroženi život i zdravlje radnika, a Poslodavac to propušta ili odbija učiniti,

• staviti prigovor na inspekcijski nalaz i
mišljenje,

• svojom aktivnošću poticati ostale radnike na
rad na siguran način,

• pristupu mjestima rada radi utvrđivanja uvjeta
rada.

Članak 35.

Otežani uvjeti rada koji se ne mogu ukloniti primjenom
propisa i mjera zaštite na radu utvrđuju se prema sljedećim kriterijima:

• utjecaj okoline – mikroklimatski uvjeti,
zračenje, buka, vibracije, kemijske i biološke štetnosti, rad u povećanoj
vlazi,

• opterećenja – fizički napor, prisilni položaj
tijela pri radu, psihofizički napor, opterećenje osjetila, znatniji poremećaj
prirodnoga biološkog ritma (rad u smjenama), rad uz obvezatno korištenje
osobnih zaštitnih sredstava, koja povećavaju napor ili otežavaju obavljanje
poslova,

• povećani rizik od nastanka ozljeda na radu,
profesionalnih bolesti i drugih bolesti u svezi s radom, kao i tehnoloških
akcidenata,

• rad s onečišćivačima i prljavim tvarima.

Radna mjesta s otežanim uvjetima rada utvrđuju
se općim aktom Poslodavca.

Poslodavac ne može ugovoriti i isplatiti novčanu
naknadu radnicima koji rade u štetnim i opasnim radnim uvjetima, kao
nadomjestak za propuštenu primjenu propisa zaštite na radu.

VIII. POSEBNA ZAŠTITA
ŽENA, MLADEŽI, INVALIDNIH OSOBA, HENDIKEPIRANIH OSOBA I RADNIKA PRED MIROVINOM

Članak 36.

Žene na osobito teškim fizičkim poslovima,
trudnice, rodilje i dojilje uživaju posebnu zaštitu utvrđenu zakonom.

Mladež do 18 (osamnaest) godina uživa posebnu
zaštitu utvrđenu zakonom.

Članak 37.

Naknada plaće radniku invalidu pripada od dana nastanka
invalidnosti do dana ponude drugih poslova i ne može se isplatiti u iznosu
nižem od osnovne plaće radnog mjesta na koje je do tada bio raspoređen.

Članak 38.

Poslodavac je obvezan radniku koji radi skraćeno
radno vrijeme, zbog smanjene radne sposobnosti nastale povredom na radu bez
krivnje radnika ili profesionalne bolesti, isplatiti plaću za skraćeno radno
vrijeme i naknadu u visini razlike između naknade koju ostvaruje po propisima
invalidsko-mirovinskog osiguranja i plaće radnog mjesta na koje je raspoređen.

Članak 39.

U slučaju otkaza ugovora o radu s ponudom
izmijenjenog ugovora (premještaj na drugo radno mjesto) radnik koji je navršio
60 godina života, tj. radnica s navršenih 55 godina
života, ima pravo zadržati koeficijent radnog mjesta (plaće) koji je povoljniji
za radnika.

IX. PLAĆE

Članak 40.

Plaća radnika je tajan podatak.

Odavanje podataka o iznosu plaće je povreda
obveza iz radnog odnosa zbog koje se može otkazati ugovor o radu.

Ova zabrana ne odnosi se za zhtjeve
sudskih, upravnih i drugih ovlaštenih tijela.

Članak 41.

Plaća radnika sastoji se od:

– osnovne plaće – plaće za obavljeni rad,

– stimulativnog dijela plaće,

– dodataka na plaću za radni staž,

– dodataka na plaću za rad u posebnim
okolnostima.

Članak 42.

Ugovorne strane su sporazumne da se od 1.
siječnja 2006. godine, sukladno odredbama zakona, za obračun plaće primjenjuje
osnovica od najmanje 1.850,00 kn bruto za koeficijent 1.00, a od 1. listopada
2006. godine najmanje 1.900,00 kn bruto.

Ugovorne strane su suglasne da će najkasnije
godinu dana od početka primjene ovog Ugovora suradno
razmotriti mogućnosti izmjene iznosa osnovice.

Radnik, kao nadomjestak troškova prehrane, ima
pravo na trajni dodatak na plaću od 500,00 kn bruto.

Plaća i naknada plaće isplaćuje se do 15. u
mjesecu.

*a) Osnovna plaća*

Članak 43.

Za svako radno mjesto utvrđuje se relativna
vrijednost poslova za puno radno vrijeme i očekivani normalni učinak.

Relativna vrijednost radnog mjesta utvrđuje se s
osnova složenosti poslova radnog mjesta, koja se izražava stupnjem složenosti u
koji se uključuju uvjeti rada normalni za pojedina radna mjesta (stalni uvjeti,
napor) te odgovornost u odnosu na grupu najjednostavnijih poslova, sukladno
odredbama Pravilnika o radu.

Stupanj složenosti radnog mjesta izražava se
koeficijentom s tim da najjednostavnije radno mjesto (radno mjesto najniže
složenosti) ima koeficijent 1.00.

Članak 44.

Za obračun plaće za obavljeni rad primjenjuju se
odredbe Pravilnika o plaćama.

Za vrijeme trajanja ovog Ugovora smanjivanje
koeficijenata u Pravilniku o plaćama može se vršiti samo uz suglasnost
Radničkog vijeća.

Članak 45.

U svrhu motiviranja i nagrađivanja radnika za
doprinos u uspješnom poslovanju Društva Poslodavac će jednom godišnje isplatiti
radnicima godišnju nagradu.

Poslodavac se obvezuje kvartalno izvijestiti
radnika o ocjeni osobnog učinka.

S obzirom na osobni učinak nagrada će se
isplatiti na sljedeći način:

• za najmanje 5% radnika iznos 1 neto prosječne
plaće Društva koja je isplaćena prethodne godine po radniku na osnovi redovnog
rada.

• za najmanje 20% radnika iznos 0,75 neto
prosječne plaće Društva koja je isplaćena prethodne godine po radniku na osnovi
redovnog rada.

• za najmanje 35% radnika iznos 0,5 neto
prosječne plaće Društva koja je isplaćena prethodne godine po radniku na osnovi
redovnog rada.

Listu procjene učinkovitosti radnika uprava je
dužna, uz savjetovanje s Radničkim vijećem donijeti do 31. ožujka za prošlu
godinu.

*b) Stimulativni dio plaće*

Članak 46.

Stimulativni (varijabilni) dio plaće ovisi o
postignutim rezultatima rada radnika sukladno odredbama Pravilnika o plaćama.

*c) Dodatak na plaću za radni staž*

Članak 47.

Osnovna plaća povećava se za svaku navršenu
godinu radnog staža za 0,5%.

Brojem navršenih godina radnog staža smatra se
cijeli broj godina radnog staža koje će radnik navršiti do kraja tekuće
kalendarske godine.

*d) Dodaci na plaću za rad u posebnim okolnostima*

Članak 48.

S osnova posebnih uvjeta rada radnik ima pravo
na dodatke.

Osnovna plaća povećava se dodacima po satu
stvarnog rada:

– za noćni rad                                                      40%

– za prekovremeni rad                                         50%

– za rad
nedjeljom                                               35%

– za rad
subotom                                                 25%

– za smjenski rad (2.
smjena)                               10%

– za rad na dane
blagdana ineradne dane              50%

– za rad na Uskrs i Božić
                            70%

– za slučaj izvanrednog
rada                                 100%

– za rad na terenu pod
posebno

otežanim meteorološkim
uvjetima uz                     15%
dnevnice

poseban
nalog                                                     u
RH

– za pješačenje pod
posebno otežanim                 10%
dnevnice

meteorološkim uvjetima
                                      u
RH

Ako radnik ostvari pravo po više temelja iz
stavka 1. ovog članka osim na temelju prekovremenog rada i rada noću,
primijenit će se postotak koji je najpovoljniji za radnika.

Članak 49.

Za rad na visini radniku pripada dodatak za
otežane uvjete rada u iznosu od neto 10% dnevnice u RH, po satu rada.

Rad na visini je rad:

– na otvorenom dijelu antenskog stupa na visini
većoj od 60 m;

– na nezaštićenoj platformi na visini većoj od
60 m;

– na krovu bliže od 5 m od ruba krova bez
ograde;

– na alpinističkom užetu iznad 3 m visine.

X. NAKNADE

Članak 50.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kao da radi i
onda kada ne radi zbog:

• plaćenog dopusta,

• blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

• rada u upravljačkim, sindikalnim i
predstavničkim tijelima,

• stručne naobrazbe i prekvalifikacije sukladno
odredbama Poslodavca,

• zastoja u poslu do kojeg je došlo bez krivnje
radnika,

• sudjelovanja u športskim susretima radnika,
ako je dobio odobrenje neposrednog rukovoditelja

• pripravnost poziva kući.

Članak 51.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog
bolovanja do uključivo 5 radnih dana, radniku pripada naknada plaće u visini
70% od njegove plaće ostvarene u šest mjeseci prije nego je počeo s bolovanjem.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog
bolovanja dužeg od 5 radnih dana, radniku pripada naknada plaće od prvog dana
bolovanja do završetka bolovanja odnosno do 42. dana, u visini 95% od njegove
plaće ostvarene u šest mjeseci prije nego je počeo s bolovanjem.

U slučaju odsutnosti radnika s posla zbog bolovanja
dužeg od 42 radna dana, radniku pripada naknada plaće u visini razlike iznosa
isplaćenog od HZZO do 95% od njegove plaće ostvarene u šest mjeseci prije nego
je počeo s bolovanjem, u skladu s mogućnostima Poslodavca.

Članak 52.

Radnik ima pravo na regres za korištenje
godišnjeg odmora.

Regres za korištenje godišnjeg odmora utvrđuje
se u visini od 7.000,00 kuna bruto.

Regres se isplaćuje u najviše 3 (tri) obroka, u
skladu s mogućnostima Poslodavca, u pravilu 30 dana prije početka korištenja
godišnjih odmora, a najkasnije do kraja tekuće godine.

Radnicima koji se zaposle nakon isplate regresa
za tekuću godinu, regres se isplaćuje u prosincu nakon isplate plaće.

Radnicima koji su kod prethodnog poslodavca
iskoristili prvi dio godišnjeg odmora, a nije im isplaćen regres za tekuću
godinu, isplaćuje se razmjeran dio regresa.

Članak 53.

Radniku se nadoknađuju troškovi prijevoza na rad
i s rada u visini mjesečne karte od mjesta boravišta do mjesta rada
najjeftinijim međumjesnim i mjesnim sredstvima javnog prijevoza.

Radniku se priznaju troškovi prijevoza u punom
iznosu za tekući mjesec ako je izbivanje s posla prouzročeno višom silom.

Članak 54.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u
zemlji, pripada mu naknada prijevoznih troškova, punog iznosa hotelskog računa
za noćenje i dnevnice u iznosu utvrđenom općim propisima.

Naknada troškova i dnevnice za službeno
putovanje u inozemstvo uređuju se kako je to propisima određeno za javne
službenike i namještenike.

Članak 55.

Kad radnik radi na terenu izvan mjesta svojeg
prebivališta ili uobičajenog boravišta, odnosno izvan mjesta rada i mjesta
sjedišta Poslodavca, isplaćuje mu se terenski dodatak u maksimalnom
neoporezivom iznosu sukladno propisima važećim u trenutku svake pojedine
isplate na ime troškova prehrane i drugih troškova na terenu, osim troškova
smještaja koji se podmiruju na teret Poslodavca.

U slučaju kad Poslodavac osigurava prehranu
radniku pripada pravo na 20% terenskog dodatka, a ako Poslodavac osigurava
jedan obrok, radniku pripada pravo na 50% iznosa terenskog dodatka.

Pravo na terenski dodatak ima radnik koji na
terenu provede duže od jednog dana.

Članak 56.

Naknada troškova za uporabu vlastitog vozila u
službene potrebe utvrdit će se sukladno važećim propisima.

Uporabu vlastitog vozila u službene svrhe
odobrava ovlaštena osoba Poslodavca.

Članak 57.

Radniku koji je raspoređen po potrebi službe na
rad u drugo mjesto rada, priznaju se selidbeni troškovi, i to:

• prijevoz stvari, radnika i članova obitelji;

• dnevnica za vrijeme putovanja od mjesta
prebivališta do mjesta preseljenja (do tri dnevnice).

Članak 58.

Radniku za pripravnost na poziv kući pripada
naknada u visini 20% sata rada po satu pripravnosti.

U obračun naknade za pripravnost na poziv kući
ne ulaze dodaci iz članka 48.

Članak 59.

Poslodavac će radniku isplatiti prigodnu isplatu
za Uskrs u visini neoporezivog iznosa poklon-bona u skladu s poreznim
propisima, a najmanje u iznosu od 400,00 kn neto.

Poslodavac će radniku isplatiti prigodnu isplatu
za Božić u visini neoporezivog iznosa prigodnih nagrada u skladu s poreznim
propisima, a najmanje u visini od 2.000,00 kn neto.

Članak 60.

Kada radnik odlazi u mirovinu, pripada mu pravo
na isplatu otpremnine u visini od šest prosječnih mjesečnih plaća isplaćenih po
radniku kod Poslodavca u prethodna tri mjeseca.

Članak 61.

Radnik kojem Poslodavac nakon dvije godina
neprekidnog rada u Društvu otkazuje ugovor o radu, osim kada je otkaz uvjetovan
skrivljenim ponašanjem radnika, ima pravo na novčani iznos koji se sastoji od
naknade temeljem prava ostvarenih do isteka otkaznog roka.

Ukoliko radnik iz stavka 1. ovog članka ima
minimalno pet godina radnog staža, ostvaruje pravo i na bruto iznos dodatne
otpremnine koja se određuje obzirom na godine života radnika kako slijedi:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Godine života | Bruto iznos  otpremnine |  | Godine života | Bruto iznos  otpremnine |
| 24 | 180.000,00 kn |  | 46 | 215.000,00 kn |
| 25 | 180.000,00 kn |  | 47 | 218.000,00 kn |
| 26 | 180.000,00 kn |  | 48 | 221.000,00 kn |
| 27 | 180.000,00 kn |  | 49 | 224.000,00 kn |
| 28 | 180.000,00 kn |  | 50 | 227.000,00 kn |
| 29 | 180.000,00 kn |  | 51 | 250.000,00 kn |
| 30 | 180.000,00 kn |  | 52 | 254.000,00 kn |
| 31 | 200.000,00 kn |  | 53 | 258.000,00 kn |
| 32 | 200.000,00 kn |  | 54 | 260.000,00 kn |
| 33 | 200.000,00 kn |  | 55 | 260.000,00 kn |
| 34 | 200.000,00 kn |  | 56 | 260.000,00 kn |
| 35 | 200.000,00 kn |  | 57 | 260.000,00 kn |
| 36 | 200.000,00 kn |  | 58 | 260.000,00 kn |
| 37 | 200.000,00 kn |  | 59 | 260.000,00 kn |
| 38 | 200.000,00 kn |  | 60 | 260.000,00 kn |
| 39 | 200.000,00 kn |  | 61 | 260.000,00 kn |
| 40 | 200.000,00 kn |  | 62 | 260.000,00 kn |
| 41 | 200.000,00 kn |  | 63 | 260.000,00 kn |
| 42 | 203.000,00 kn |  | 64 | 260.000,00 kn |
| 43 | 206.000,00 kn |  | 65 | 260.000,00 kn |
| 44 | 209.000,00 kn |  |  |  |
| 45 | 212.000,00 kn |  |  |  |

Naknada na temelju prava ostvarenih do isteka
otkaznog roka nisu dio novčanog iznosa iz stavka 1. ovog članka, ukoliko su
prethodno isplaćene radniku za godinu u kojoj mu se otkazuje ugovor o radu.

Novčani iznosi obuhvaćeni ovim člankom
isplaćivat će se radnicima kojima se otkazuje ugovor o radu u razdoblju važenja
ovog Kolektivnog ugovora.

Poslodavac utvrđuje radnike kojima će otkazati
ugovor o radu na temelju sljedećeg:

• Prestanak potrebe za obavljanjem određenog
posla zbog gospodarskih, tehnnoloških ili
organizacijskih razloga;

• Nemogućnosti radnika da uredno izvršava svoje
obveze iz radnog odnosa zbog određenih trajnih osobina ili sposobnosti.

Članak 62.

Za dugogodišnji rad kod Poslodavca radniku
pripada pravo na isplatu nagrada, i to:

– za 10 godina                            75%

– za 15 godina                          100%

– za 20 godina
                         150%

– za 25 godina                          200%

– za 30 godina                          250%

– za 35 godina                          300%

– za 40 godina i
više                 300%

od iznosa jedne prosječne plaće po radniku kod
Poslodavca u prethodnom mjesecu.

Za rad kod Poslodavca priznaje se i prethodni
radu u HRT-u.

Jubilarna nagrada isplaćuje se za navršene
godine radnog staža u tekućoj godini.

Članak 63.

Radniku ili njegovoj obitelji isplatit će se
pomoć u visini prosječne plaće isplaćene kod Poslodavca u prethodnom mjesecu
zbog:

1.
Smrti radnika, za slučajeve koji nisu pokriveni policom
osiguranja         4 (četiri) plaće

2.
Smrti člana uže obitelji radnika(supružnici, djeca i
roditelji)                    2
(dvije) plaće

3.
Nastanka teške invalidnosti radnika –
jednokratno                                2 (dvije) plaće

4.
Nastanka lakše invalidnosti radnika                                                     1
(jedna) plaća

5.
Uklanjanje posljedice elementarne nepogode                                       prema procjeni

                                                                                                                            Poslodavca

6.
Rodilji nakon porođaja za svako dijete                                                 2
(dvije) plaće

7.
Nabave medicinskih pomagala i lijekova                                              prema
procjeni

            koje ne refundira nadležni
fond                                                                 Poslodavca

Pod točkom 2. gornjeg članka pripadaju i
roditelji supružnika ako žive u istom domaćinstvu.

Članak 64.

Sredstva za prigodne darove djeci radnika
isplatit će se po djetetu do najvišeg neoporezivog iznosa.

Darove mogu dobiti djeca radnika Poslodavca do
dobi od 15 godina.

Članak 65.

Novčana pomoć za školovanje djece umrlih radnika
isplaćuje se djeci koja se redovito školuju neovisno o stupnju školovanja, u
visini od jedne prosječno isplaćene plaće kod Poslodavca u prethodnom
tromjesečju, a isplaćuje se u dva puta i to početkom polugodišta/semestra.

Članak 66.

Novčanu naknadu zbog rasporeda na druge poslove
i radne zadatke, zbog smanjene radne sposobnosti nastale kao posljedica nesreće
na radu, radnik ostvaruje po propisima mirovinskog i invalidskog osiguranja.

Eventualnu razliku do plaće koju bi radnik
ostvario da nije bilo promjene radnog mjesta zbog smanjenja radne sposobnosti
isplaćuje Poslodavac.

Članak 67.

Poslodavac je dužan u smislu Zakona o
zdravstveno osiguranju osigurati radnika za slučaj ozljede na radu i oboljenja
od profesionalnih bolesti.

Poslodavac će za slučaj smrti radnika kao
posljedice nesretnog slučaja na radu isplatiti neto iznos od 75.000,00 kn i
četiri osnovne plaće radnika, a za slučaj smrti radnika kao posljedice nesretnog
slučaja izvan rada iznos od 30.000,00 kn i četiri osnovne plaće, korisnicima
naknade u smislu općeg akta Poslodavca.

Primjenom stavka 2. ovog članka isključuje se
pravo na isplatu pomoći iz članka 63. stavka 1 ovog Ugovora.

Poslodavac će isplaćivati naknadu za trajno
oštećenje organizma nastalo kao posljedica nesretnog slučaja koji se dogodio na
radu, 160.000,00 kn za posljedicu nesretnog slučaja na radu i 80.000,00 kuna za
posljedicu nesretnog slučaja izvan rada.

U slučaju nastanka posljedice nesretnog slučaja
u uvjetu čl. 15. stavka 9. isplaćuje se 160.000,00
kn.

Poslodavac će isplaćivati naknadu za posljedice
nesretnog slučaja koje su se dogodile izvan rada, prema općem aktu važećem na
dan sklapanja ovog Ugovora, ako stupanj invalidnosti prelazi 5%.

Radnicima pripada pravo na osiguranje od
posljedica nesretnog slučaja za vrijeme upravljanja i vožnje motornim vozilom
(vozači, putnici, radnici u vozilima).

Članak 68.

Poslodavac ima obvezu ponuditi svim radnicima
sistematske zdravstvene preglede, sukladno medicinskom standardu, jednom
godišnje, počevši od 1. siječnja 2006. godine.

Sistematski zdravstveni pregledi iz stavka 1.
ovog članka ne odnose se na sistematske zdravstvene preglede koji se moraju
provesti na temelju važećih propisa.

XI. PLAĆA NA TEMELJU
INOVACIJE –NAKNADE ZA AUTORSKA DJELA AUTORAIZ RADNOG ODNOSA

Članak 69.

Radniku, autoru inovacija koja se primjenjuje
kod Poslodavca pripada naknada za upotrebu inovacije sukladno Pravilniku o
inovacijama, koji je Poslodavac dužan donijeti u roku od 3 mjeseca od dana
stupanja na snagu ovog ugovora.

Radniku, autoru inovacije koji je prodao pravo
korištenja izuma ne pripada naknada iz prethodnog stavka.

Članak 70.

Ako korisnost inovacije odnosno ostvarenu dobit
nije moguće utvrditi egzaktnom metodom, jer nema mjerljivih pokazatelja (npr. poboljšanje uvjeta rada, sigurnost na radu, zaštita
okoliša, izum koji nije zaštićen patentom Poslodavca, ali se ne primjenjuje te
korisni prijedlozi čiji se učinci ne mogu mjeriti), naknada se utvrđuje u
jednokratnom iznosu.

Odluku o visini naknade iz prethodnog stavka
donosi Poslodavac.

XII. OTKAZNI ROKOVI KOD
OTKAZA UGOVORAO RADU

Članak 71.

Kad Poslodavac otkazuje ugovor o radu, radnik
ima pravo i obvezu ostati na radu dok traje otkazni rok, a najdulje 6 mjeseci.

Dužina otkaznog roka utvrđuje se prema dužini
radnog staža, i to:

– manje od godinu dana
                          2 tjedna

– neprekidno godinu
dana                      1
mjesec

– neprekidno 2 godine                          2 mjeseca

– neprekidno 5 godina                          3 mjeseca

– neprekidno 10
godina                        4 mjeseca

– neprekidno 15
godina                         5 mjeseci

– neprekidno 20
godina                        6 mjeseci.

Otkazni rok iz stavka 1. ovog članka radniku
koji je proveo u radnom odnosu neprekidno dvadeset godina povećava se za dva
tjedna ako je radnik navršio 50 godina života, a za mjesec dana ako je navršio
55 godina života.

Kada radnik otkazuje ugovor o radu iz osobito
važnog razloga, otkazni rok traje najmanje 15 dana, a najduže 1 mjesec.

U otkaznom roku radnik ima pravo na izostanak s
rada radi traženja zaposlenja 4 (četiri) dana na mjesec, odnosno 8 (osam) sati
na tjedan.

Članak 72.

Radniku se otkaz ugovora o radu kod Poslodavca s
obrazloženim razlozima za donošenje tog akta mora dostaviti u pisanom obliku s
poukom o pravnom lijeku.

XIII. ZBRINJAVANJE VIŠKA
RADNIKA

Članak 73.

Ako nastupe okolnosti zbrinjavanja viška
radnika, Poslodavac će suradno s Radničkim vijećem
zaključiti poseban sporazum o postupku i načinu te kriterijima za izradu
programa zbrinjavanja viška radnika.

Članak 74.

Kada prestane potreba za radom radnika,
Poslodavac je obvezan, suradno s Radničkim vijećem,
sastaviti Program osiguranja prava radnicima za čijim je radom prestala potreba
te poduzeti ostale odgovarajuće mjere sukladno Zakonu o radu.

Program iz stavka 1. ovog članka treba
sadržavati:

• popis radnih mjesta s brojem izvršitelja za
čijim je radom prestala potreba,

• razlog nastanka viška,

• potrebna sredstva za osiguranje tog prava,

• izvore sredstava za te namjene,

• mogućnost zaposlenja na drugome radnom mjestu.

Poslodavac je obvezan pravodobno, a najmanje 15
dana prije realizacije Programa iz stavka 1. ovog članka, obavijestiti radnika
i nadležnu službu zapošljavanja da je za njegovim radom prestala potreba.

Poslodavac je obvezan zatražiti mišljenje
sindikata o Programu osiguranja prava radnicima za čijim je radom prestala
potreba.

Članak 75.

Kada prestane potreba za radom radnika zbog
ekonomskih teškoća u koje je došao Poslodavac, posebna radna grupa sastavljena
od istog broja članova sindikata i poslovodstva dužna je ocijeniti je li do
toga došlo zbog loše organizacije rada ili ekonomski nesvrhovitog i
neodgovornog korištenja sredstava Poslodavca te utvrditi je li za to odgovorno
poslovodno tijelo.

Ako se utvrdi odgovornost poslovodnog tijela,
pokrenut će se postupak za njegovo razrješenje, odnosno drugi odgovarajući
postup­ci sukladni zakonu.

Članak 76.

Kada prestane potreba za radom određenog broja
radnika, a dio radnika iste stručne spreme određene vrste zanimanja, znanja i
sposobnosti može se zadržati na radu, Poslodavac je obvezan dati prednost u
zaposlenju:

• hranitelju obitelji,

• radnici za vrijeme trudnoće i radnici s
djetetom do dvije godine,

• samohranom roditelju, odnosno posvojitelju s djetetom do dobi od 15 (petnaest) godina,

• sudioniku Domovinskog rata sa statusom
branitelja,

• roditelju hendikepiranog djeteta,

• sindikalnom predstavniku i radniku u
upravljačkim tijelima,

• radniku koji je inovacijom, racionalizacijom
ili drugim oblikom stvaralaštva pridonio tehničkom i drugom unaprjeđenju,

• radniku kojemu do pune mirovine nedostaje 5
(pet) godina radnog staža.

Prestanak potrebe za radom radnika iz stavka 1.
ovog članka može se iznimno utvrditi na temelju prethodno pribavljene
suglasnosti sindikata/Radničkog vijeća.

Radniku invalidu ne može prestati radni odnos po
ovoj osnovi dok ne ostvari pravo na mirovinu ili uz njegovu suglasnost.

XIV. ZAŠTITA PRAVA
RADNIKA

Članak 77.

U ostvarivanju prava radnika iz radnog odnosa
radnik ima pravo zahtijevati zaštitu prema odredbama zakona i Pravilnika o
radu.

Radnik ima pravo podnositi zahtjeve (prigovor)
za zaštitu prava iz radnog odnosa Poslodavcu.

Prigovor se podnosi u roku od 15 dana,
računajući od dana kad je uručena odluka kojom je povrijeđeno njegovo pravo.

Članak 78.

Poslodavac je dužan radniku osigurati zaštitu od
izravne i neizravne diskriminacije na temelju rase, boje kože, spola, spolnog
opredjeljenja, bračnog stanja, porodičnih obveza, dobi, jezika, vjere,
političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla,
imovinskog stanja, rođenja, društvenog položaja, članstva ili nečlanstva u političkoj stranci, članstva ili nečlanstva u sindikatu te tjelesnih ili duševnih
nedostataka ili poteškoća.

Članak 79.

Poslodavac je dužan za vrijeme obavljanja
poslova štititi dostojanstvo radnika tako da mu osigura uvjete rada u kojima
neće biti izložen uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju od nadređenih,
suradnika i osoba s kojima dolazi redovito u doticaj u obavljanju svojih
poslova. Ova zaštita uključuje poduzimanje mjera i postupaka kao što su zabrana
rada radnicima koji su pod utjecajem alkohola i drugih sredstava ovisnosti,
propagiranje pristojnog ponašanja, sprječavanje svakog izazovnog ponašanja,
upozorenja radnicima koji uznemiravaju ili spolno uznemiravaju druge radnike.

Članak 80.

Poslodavac je dužan radniku osigurati zaštitu od
specifičnog oblika ponašanja jedne ili skupine osoba kojim se radnika sustav­no
psihički zlostavlja i ponižava, s ciljem ugrožavanja ugleda, časti, ljudskog
dostojanstva i integriteta (mobing).

Članak 81.

Radnik ima pravo ovlaštenoj osobi Poslodavca
uputiti pritužbu u svezi sa svim oblicima diskriminacije i povrede
dostojanstva.

Ovlaštena osoba Poslodavca dužna je rješavati
pritužbe u svezi sa svim oblicima diskriminacije i povrede dostojanstva
radnika.

Ovlaštena osoba Poslodavca dužna se je očitovati
najkasnije osam dana po primitku pritužbe.

XV. ODGOVORNOST RADNIKA

Članak 82.

O odgovornosti radnika u svezi sa savjesnim i
stručnim obavljanjem poslova uz upute Poslodavca i odgovornosti radnika za
štetu Poslodavcu odlučuje se sukladno zakonu i Pravilniku o radu.

XVI. UGOVORNA ZABRANA
TRŽIŠNOG NATJECANJA

Članak 83.

Potpisnici ovog ugovora su suglasni da ugovorom
o radu mogu ugovoriti zabranu tržišnog natjecanja, kojom bi se obvezao radnik
da se nakon prestanka ugovora o radu ne smije zaposliti kod druge osobe koja je
u tržišnom natjecanju s Poslodavcem te da ne smije za svoj račun ili račun
treće osobe sklapati poslove kojima se natječe s Poslodavcem.

Zabrana iz stavka 1. ovog članka ne može trajati
više od jedne godine dana, a za to vrijeme Poslodavac mu je dužan isplaćivati
plaću u visini prosjeka njegovih plaća isplaćenih zadnja tri mjeseca.

XVII. PRAVO RADNIKA NA
ŠTRAJK

Članak 84.

Radnik ima pravo na štrajk.

Članak 85.

Sindikati se suzdržavaju od štrajka ako se sve
odrednice iz ovog Ugovora uredno ispunjavaju prema svim radnicima na koje se
Ugovor odnosi, kao i u svim pitanjima koja su Ugovorom uređena.

Za sva pitanja koja Ugovorom nisu uređena ili se
trebaju urediti posebnim propisima ili aktima Sindikat se ne odriče prava na
štrajk.

Članak 86.

Pri organizaciji i provedbi štrajka Sindikat
odnosno sindikati se moraju pridržavati odredaba Zakona o radu.

Štrajk se mora najaviti drugoj ugovornoj strani
najkasnije trideset dana prije početka štrajka.

Članak 87.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor sastavljen od
predstavnika organizatora štrajka, koji je dužan na pogodan način očitovati se
strani protiv koje je štrajk organiziran, kako bi se nastavili pregovori u
svrhu mirnog rješenja spora.

Članovi štrajkaškog odbora ne mogu biti
raspoređeni na rad za vrijeme štrajka.

Sudioniku štrajka plaća i dodaci na plaću, osim
doplatka na djecu, mogu se smanjiti razmjerno vremenu sudjelovanja u štrajku.

Članak 88.

Organiziranje štrajka ili sudjelovanje u štrajku
sukladno uglavcima ovog Ugovora nisu povreda radne
dužnosti odnosno ugovora o radu.

Radnik ne smije biti stavljen u nepovoljniji
položaj u odnosu na druge radnike zbog organiziranja ili sudjelovanja u štrajku
organiziranom sukladno uglavcima ovog Ugovora, a niti
smije biti ni na koji način prisiljen sudjelovati u štrajku ako to ne želi.

XVIII. UVJETI ZA RAD
SINDIKATA

Članak 89.

Poslodavac se obvezuje da će osigurati provedbu
svih prava iz područja sindikalnog djelovanja sukladno zakonskim propisima i
odredbama ovog Ugovora.

Aktivnost sindikalnih predstavnika ne smije biti
spriječena niti ometana ako djeluju sukladno odredbama zakona, drugih propisa i
ovog Ugovora.

Sindikat ima pravo na zaštićenog povjerenika na
svakih započetih 75 radnika Poslodavca.

Sindikalni povjerenici moraju biti iz različitih
organizacijskih jedinica (radnih jedinica i samostalnih odjela).

Sindikat je dužan upoznati Poslodavca o imenima
zaštićenih povjerenika i trajanju njihovih mandata te o povjereniku ovlaštenom
za neposredne kontakte s Poslodavcem.

Svi zaštićeni povjerenici imaju pravo na 8 sati
tjedno aktivnosti zajedno u radnom vremenu s naknadom plaće.

Svaki sindikalni povjerenik će svaki mjesec
najkasnije do 25. dana u tekućem mjesecu dostaviti rukovoditelju svoje RJ ili
SO evidenciju utrošenog radnog vremena radi obračuna naknade, ovjeren od strane
predsjednika Sindikata.

Članak 90.

Poslodavac je dužan upoznati sindikat, odnosno
sindikalne predstavnike s prijedlozima odluka, a koje su važne za ekonomski ili
socijalni položaj radnika sukladno odredbama Zakona o radu i ovog Ugovora.

Članak 91.

Poslodavac je dužan sindikatu osigurati potrošni
materijal, sitni inventar i uvid u zakone, pravilnike, Narodne novine i sl. putem Interneta.

Članak 92.

Poslodavac je dužan primiti i saslušati
sindikalnog predstavnika i dati mu sve tražene informacije utvrđene ovim
ugovorom, uz najavu najmanje sedam dana ranije.

Sindikalni predstavnik zbog sindikalne
aktivnosti ne može biti pozvan na odgovornost niti doveden u nepovoljniji
položaj.

Sindikalnom predstavniku Poslodavac ne može
otkazati ugovor o radu, uvrstiti ga u višak radnika za vrijeme obnašanja
dužnosti u sindikatu i jednu godinu nakon njezina isteka, bez izričite
suglasnosti sindikata.

Poslodavac je obvezan sindikalnim povjerenicima
omogućiti izostanak s rada s naknadom plaće prigodom prisustvovanja sindikalnim
sastancima i seminarima, tečajevima, osposobljavanju, kongresima i
konferencijama u zemlji i inozemstvu do sedam radnih dana tijekom godine, ako
se iste najavi sedam dana ranije.

XIX. RJEŠAVANJE SPOROVA

Članak 93.

Za rješavanje sporova između potpisnika Ugovora,
koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, pokreće se postupak
mirenja.

Postupak mirenja pokreće se na poticaj jednog od
potpisnika Ugovora.

Postupak mirenja ne može se provesti ako jedan
od potpisnika Ugovora nije prihvatio prijedlog za provedbu mirenja.

Članak 94.

Mirovno vijeće ima predsjednika i dva člana.

Svaki potpisnik Ugovora imenuje po jednog člana
mirovnog vijeća.

Članovi mirovnog vijeća sporazumno imenuju
predsjednika vijeća s liste koju utvrđuje Gospodarsko socijalno vijeće.

Članak 95.

Postupak mirenja provodi se sukladno odredbama
Zakona o radu te Pravilnika Gospodarsko-socijalnog vijeća o načinu izbora
miritelja i provođenju postupka mirenja.

Članak 96.

Mirenje je uspjelo ako obje strane prihvate
pisani prijedlog nagodbe.

Nagodba u smislu odredbe stavka 1. ovog članka
ima snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

XX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Članak 97.

Smatra se da je Ugovor sklopljen kad ga potpišu obje
ugovorne strane.

Članak 98.

Svaka ugovorna strana ima pravo predložiti
promjenu ili dopunu Ugovora, i to u pisanom obliku.

Druga je strana obavezna očitovati se o
predloženim izmjenama ili dopunama u roku od 15 (petnaest) dana.

Ako druga strana ne prihvati prijedlog izmjene
ili dopune u roku od 15 (petnaest) dana, pokreće se postupak mirenja.

Članak 99.

Jedna potpisnica Ugovora može otkazati Ugovor,
ali je dužna prethodno najaviti svoje odstupanje pisano, najmanje šest mjeseci
prije otkazivanja Ugovora.

Do sklapanja novog ugovora primjenjuju se
odredbe Ugovora.

Članak 100.

Ugovor se zaključuje na određeno vrijeme do 31.
12. 2007. godine, uz mogućnost produženja.

Postupak zaključivanja novog ugovora počet će
najkasnije tri mjeseca prije isteka roka valjanosti Ugovora.

Članak 101.

Poslodavac je dužan uskladiti opće akte s
odrednicama Ugovora odmah, a najkasnije u roku od 90 dana nakon potpisivanja
Ugovora, ako zakonom nije propisan kraći rok.

Članak 102.

Poslodavac i sindikat imenuju povjerenstvo za
tumačenje odrednica Ugovora i praćenje njihove primjene.

Zajedničko povjerenstvo ima šest članova od
kojih po tri člana imenuje svaka ugovorna strana.

Članak 103.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja
Ugovora snose ugovorne strane svaka u svom dijelu, a troškove pripremanja i
rada mirovne komisije i komisije za tumačenje Ugovora snosi Poslodavac.

Članak 104.

Odredbe ovog ugovora mogu se nadopunjavati
odnosno mijenjati pisanim dodacima ovom ugovoru ako ih prihvate obje ugovorne
strane.

Članak 105.

Poslodavac dostavlja Ugovor Ministarstvu
gospodarstva, rada i poduzetništva.

Članak 106.

Ugovor stupa na snagu i primjenjuje se od 1.
siječnja 2006. godine.

Za Sindikat                              Za Poslodavca

**Đuro Pajić**, v.
r.                      **Nikola
Perčin**, v. r.

Kolektivni ugovor, NN 1/2006-8