## Plan praćenja kvalitete mora i školjkaša na područjima uzgoja, izlova i ponovnog polaganja za 2007. godinu

### NN 49/2007 (16.5.2007.), Plan praćenja kvalitete mora i školjkaša na područjima uzgoja, izlova i ponovnog polaganja za 2007. godinu

# MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE, ŠUMARSTVA I VODNOGA GOSPODARSTVA

**1666**

Na temelju članka 25. stavka 2. Pravilnika o veterinarsko zdravstvenim uvjetima
za izlov, uzgoj, pročišćavanje i stavljanje u promet živih školjkaša (»Narodne
novine«, br. 117/04), ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva
donosi

## PLAN

### PRAĆENJA KVALITETE MORA I ŠKOLJKAŠA NA PODRUČJIMA UZGOJA, IZLOVA I PONOVNOG POLAGANJA ZA 2007. GODINU

1. SVRHA PLANA

Svrha provedbe Plana praćenja kvalitete mora i školjkaša na područjima uzgoja,
izlova i ponovnog polaganja (u daljnjem tekstu: Plan) je:
a) provjera mikrobiološke kvalitete živih školjkaša na područjima uzgoja, izlova
i polaganja;
b) provjera moguće prisutnosti toksičnog planktona i potencijalno toksičnog
planktona u vodama na područjima uzgoja, izlova i polaganja te biotoksina u
živim školjkašima;
c) provjera moguće prisutnosti kemijskih zagađivača u živim školjkašima;
d) izbjegavanje zlouporaba u odnosu na podrijetlo i destinaciju živih
školjkaša.
e) obavljanje preliminarnih analiza novih proizvodnih područja.

2. PLAN PRAĆENJA KVALITETE PROIZVODNIH PODRUČJA ŠKOLJKAŠA

Plan se odnosi na proizvodna područja za uzgoj, sakupljanje i izlovljavanje
školjkaša.
2.1. Proizvodna područja u kojima se uzgajaju školjkaši:
a) Savudrijska vala
b) Vabriga
c) Limski zaljev
d) Medulinski zaljev
e) Raški zaljev
f) Pirovački zaljev
g) Ušće rijeke Krke
h) Malostonski zaljev
2.2. Proizvodna područja u kojima se izlovljavaju školjkaši:
a) Zapadna obala Istre
b) Malostonski zaljev
2.3. Preliminarna proizvodna područja u kojima se uzgajaju školjkaši:
a) Uvala Budava
b) Uvala Dinjiška na Pagu
c) Rovanjska
d) Novigradsko more
e) Marinski zaljev
f) Uvala Sobra na Mljetu
2.4. Preliminarna proizvodna područja u kojima se izlovljavaju školjkaši:
a) Pašmanski kanal
b) Kanal sv. Ante u Šibeniku.

2.1.a. SAVUDRIJSKA VALA

*A. Opis područja*

Savudrijska vala je akvatorij smješten između kopna i crte Rt Madona – Rt Gornja
Savudrija. Dug je oko 3.5 NM i na ulazu širok 2.8 NM. Najveća dubina mu je 19 m.
Klimatske osobine Piranskog zaljeva odražavaju osobine sjevernojadranske klime
koja se odlikuje više kontinentalnim karak­teristikama s vrlo promjenljivom
prostornom razdiobom oborina. Po oborinskoj karti Hrvatske (DHMZ) područje
Piranskog zaljeva godišnje primi 900 – 1000 mm oborina.
Srednje mjesečne temperature površinskog sloja morske vode mijenjaju se od
zimskog minimuma u siječnju (9 °C) do ljetnog maksimuma u kolovozu (25°).
Izotermija traje od rujna do početka proljeća.
Površinski salinitet je dosta varijabilan, s izraženim proljetno-ljetnim i
jesenskim minimumom. Na salinitet dodatno utječe i dotok slatke vode iz
Dragonje. Zbog razmjerno male dubine i dotoka s kopna područje je dosta
produktivno.
U proizvodnom području nalaze se tri uzgajališta unutar sljedećih zemljopisnih
koordinata:

A     Ф 45º29,066’ N
λ 13º34,633’ E
B     Ф 45º29,050’ N
λ 13º34,666 E
C     Ф 45º29,050’ N
λ 13º34,716’ E
D     Ф 45º29,033’ N
λ 13º34,233’ E

U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice.
Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne koordinate su:

Savudrijska vala     M1     Ф
45º29,080’N         λ 13º34,468’E
Savudrijska vala     M2     Ф
45º29,241’N         λ 13º34,076’E

Na točki M1 uzorkovat će se i dagnje i kamenice.
Na točki M2 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Savudrijska vala     B1     Ф 45º
29,127’N         λ 13º34,318’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 1.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
|  |  |
| fitoplanktonski sastav | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnae­stodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (III, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (III, XI) |
| E. Coli | mjesečno (svakog prvog ponedjeljka u mjesecu) |
|  |  |
| PSP, DSP, ASP, YTX | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.1.b. VABRIGA

*A. Opis područja uzgoja*

Uzgojno područje Vabriga nalazi se 4 – 5 km južno od ušća rijeke Mirne između
rta Saltarel i rta Maistro, te sa sjeverne strane omeđen pličinama Čivran i Mezo.
Prosječna dubina u uzgojnom području 4 – 15 metara.
Na tom području nema slatke vode, a područje se smatra čistim jer u blizini nema
otpadnih voda.
Prema postojećem prostornom planu to je područje namijenjeno za uzgoj školjkaša.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje podijeljeno je u 2 zone: Čivran i Solina-Solaris.

Zona Čivran omeđena je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A     Φ 45º16,530’N
λ 13º33,870’E
B     Φ 45º15,840’N
λ 13º34,190’E
C     Φ 45º16,030’N
λ 13º 34,450’E
D     Φ 45º16,750’N
λ 13º34,850’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njezine zemljopisne koordinate su:

Čivran     M1     Φ 45º16,320’N
λ 13º34,720’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Čivran     B1     Φ 45º16,320’N
λ 13º34,720’E

Zona Solina-Solaris omeđena je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A     Φ 45º16,750’N
λ 13º34,850’E
B     Φ 45º16,613’N
λ 13º35,270’E
C     Φ 45º16,942’N
λ 13º35,707’E
D     Φ 45º16,613’N
λ 13º35,270’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne koordinate su:

Solina-Solaris     M1     Φ 45º16,933’N
λ 13º35,690’E
Solina-Solaris     M2     Φ 45º16,666’N
λ 13º35,205’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava i
njezine zemljopisne koordinate su:

Solina-Solaris     B1     Φ 45º16,320’N
λ 13º34,720’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 2.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
|  |  |
| fitoplanktonski sastav | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (III, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (III, XI) |
| E. Coli | mjesečno (svakog prvog ponedjeljka  u mjesecu) |
|  |  |
| PSP, DSP, ASP, YTX | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.1.c. LIMSKI ZALJEV

*A. Opis područja uzgoja*

Limski zaljev nalazi se na zapadnoj obali poluotoka Istre (karta 1 i 1a). To je
uski (600 m) i duboko u kopno usječeni zaljev duljine oko 11 km. Najveća dubina
zaljeva je na ulazu i iznosi 33 m, dok je unutarnji dio znatno plići. Plići dio
je pod snažnim utjecajem podzemnih voda bogatih organskom tvari, što ovaj dio
zaljeva čini biološki najproduktivnijim. U ovom dijelu razvijen je intenzivan
uzgoj kamenica i dagnji, dok je uzgoj riba organiziran u dubljem dijelu zaljeva.
Ovisno o intenzitetu dotoka slatke vode slanost se mijenja između 9 i 38 psu,
dok temperatura varira između 9 i 25°C. Limski zaljev je zbog svoje visoke
produktivnosti i specifičnosti biocenoza zaštićen od 1979. godine kao poseban
rezervat u moru.
Po Koppenovoj klasifikaciji područje Limskog kanala pripada tipu C klime (topla
i umjereno kišna) u kojem je količina oborina jednoliko razdijeljena kroz cijelu
godinu, ali najsušniji dio godine pada u toplo godišnje doba. Kišno razdoblje
široko je podijeljeno na proljetni (travanj – lipanj) i jesensko-zimski (rujan –
studeni, a donekle i prosinac) maksimum. Srednja godišnja količina oborina
iznosi 873 mm.
Iako su najučestaliji vjetrovi šireg područja vjetrovi I. i II. kvadranta,
odnosno sjeveroistočni i jugoistočni vjetrovi, područje Limskog kanala izloženo
je i djelovanju zapadnih vjetrova. Srednja jačina ovih vjetrova kreće se od 1.8
Beauforta za vjetar iz NE smjera do 2.8 Beauforta za jugoistočni vjetar.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice.
Proizvodno područje omeđeno je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A     Φ 45º 08,200’N
λ 13º 42,723’E
B     Φ 45º 08,025’N
λ 13º 42,609’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne kordinate su:

Limski zaljev     M1
Φ 45º 08,015’N         λ 13º 43,444’E
Limski zaljev     M2       Φ 45º 08,212’N         λ 13º 42,778’E
Limski zaljev     M3       Φ 45º 07,835’N         λ 13º 44,164’E

Na točki M2 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M3 uzorkovat će se i dagnje i kamenice.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Limski zaljev     B1       Φ 45º 08,015’N         λ 13º 43,444’E

Raspored točaka uzorkovanja prikazan je na karti 3.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
|  |  |
| fitoplanktonski sastav | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnae­stodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (III, IX) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (III, IX) |
| E. Coli | mjesečno (svakog drugog ponedjeljka u mjesecu) |
|  |  |
| PSP, DSP, ASP, YTX | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnae­stodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.1.d. MEDULINSKI ZALJEV

*A. Opis područja uzgoja*

Medulinski zaljev je razgranat zaljev na južnom dijelu poluotoka Istre, oko 7 km
jugoistočno od Pule. Zaljev se sastoji od dva dijela, vanjskog, otvorenog u
kojem se jugoistočna granica pruža od rta Kamenjak do rta Grkove, i unutrašnjeg,
manjeg, na sjeverozapadu. Oba su dijela međusobno spojena oko 400 m širokim
tjesnacem. U središnjem dijelu vanjskog zaljeva dubine dopiru do 21 m, a prema
pučini se smanjuju. Ulaz u unutrašnji dio zaljeva dubok je do 9 m. U unutrašnjem
dijelu dubine iznose do 12 m. U vanjskom dijelu zaljeva nalazi se 7 otočića, a u
unutrašnjem 2.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice.
Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A     Ф 44º49,400’N
λ 13º54,336’E
B     Ф 44º49,433’N
λ 13º54,900’E
C     Ф 44º49,350’N
λ 13º54,866’E
D     Ф 44º49,120’N
λ 13º54,933’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njezine zemljopisne koordinate su:

Medulinski zaljev M1     Ф 44º49,407’N
λ 13º54,955’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Medulinski zaljev B1     Ф 44º49,384N
λ 13º54, 914’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 4.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
|  |  |
| fitoplanktonski sastav | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnae­stodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (III, IX) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (III, IX) |
| E. Coli | mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu) |
|  |  |
| PSP, DSP, ASP, YTX | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.1.e. RAŠKI ZALJEV

*A. Opis područja*

Zaljev je dug 6.5 i širok najviše 1.5 NM (prosjek 1 km). Dubina mu je od 46 m na
ulazu do 5 m kod mjesta Bršica. Sjeverno se nastavlja plićina do 3 m. Obale su
mu vrlo strme, građene uglavnom od vapnenca i obrasle oskudnom vegetacijom. U
dnu zaljeva utječe rijeka Raša, koja donosi velike količine hranjivih tvari i
materijala koji se vremenom taloži i zatrpava zaljev. To je izraženije na
zapadnoj obali zbog strujanja koja su usmjerena ka njoj.
Klimatske osobine također odražavaju osobine sjevernojadranske klime. Maksimum
oborina nastupa tijekom jeseni.
Područje karakterizira složeno strujanje zraka. Prevladavajući vjetrovi su NE i
S – SE smjera. Zimi bura u zaljevu zna biti dosta žestoka s vrtlozima. Ljeti
često puše kratkotrajan i vrlo jak vjetar SW smjera koji se pojavljuje u vezi s
olujama i prolaskom hladne fronte. Srednje mjesečne temperature se tijekom
godine kreću od 4,8°C zimi (siječanj) do 23.1°C ljeti (srpanj) uz znatna
odstupanja u dnevnoj skali, osobito zimi kada nagli prodori hladnog zraka
praćeni jakom burom znatno snižavaju temperaturu. Osim toga, temperaturu zimi
snižavaju dugotrajne magle.
Termohaline osobine zaljeva odražavaju različitu strukturu, kao posljedica
dotoka slatke vode iz Raše. Unutar zaljeva, osobito u plitkim (ispod 5 m)
sjevernim dijelovima salinitet može poprimiti dosta niske vrijednosti te je
čitav vodeni stupac tijekom cijele godine homogen i niskog saliniteta. Srednje
mjesečne temperature površinskog sloja morske vode tijekom godine kreću se od
najnižih tijekom veljače (9°C) do najviših tijekom kolovoza (24°C).
Amplituda morskih mijena zna doseći 1,8 m.
Unutarnji dio zaljeva je dosta produktivan, što je posljedica donosa rijeke
Raše. Dublji dijelovi zaljeva su znatno niže produktiv­nosti, te ih se najčešće
može okarakterizirati kao oligotrofne.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A     Ф 45º00,180’N
λ 14º03,291’E
B     Ф 44º59,833’N
λ 14º04,850’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne koordinate su:

Raški zaljev     M1     Ф 44º59,699’N
λ 14º04,606’E
Raški zaljev     M2     Ф 45º00,030’N
λ 14º03,544’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Raški zaljev     B1      Ф
44º59,699’N         λ 14º04,606’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 5.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
|  |  |
| fitoplanktonski sastav | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnae­stodnevno |
|  | Od 1. 12.2007 – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1.2008 – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (III, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (III, XI) |
| E. Coli | mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu) |
|  |  |
| PSP, DSP, ASP, YTX | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.1.e. PIROVAČKI ZALJEV

*A. Opis područja*

Zaljev je smješten između obale i otoka Murtera te otočića SZ od njega. Dug je 7
a širok najviše 2 NM. Dubina mu je do 24 m. Obalno područje je uglavnom nisko.
Ima dosta uvala pogodnih za uzgoj školjkaša, osobito na istočnoj strani.
Klima ovog područja karakterizirana je prosječnom temperaturom zraka najtoplijeg
mjeseca iznad 22 °C te izrazitim maksimumom oborina zimi i sušnim ljetom.
Godišnja količina oborina je 800 – 900 mm. Bura u zaljevu je umjerena, a S i NW
vjetar razvijaju jake valove. Srednje temperature površinskog sloja morske vode
kreću se od 12,4 °C zimi do 22 °C ljeti.
U zaljev utječe slatka voda iz Vranskog jezera i izvora i vrulja na sjevernoj
obali što utječe na njegova termohalina svojstva. Dotok slat­ke vode je
intenzivniji zimi (osobito kanalom Prosika kojim je za­ljev povezan s Vranskim
jezerom), pa je i salinitet morske vode u tom razdoblju niži. Zbog obilja
organskih tvari, povoljne temperatu­re i slanosti, zaljev ima dobre uvjete za
uzgoj školjkaša. Zaljev je i pri­rodno stanište nekih školjkaša. Trenutačno je
zakonom zaštićen od izlova.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je zamišljenim točkama sljedećih zemljopisnih
koordinata:

A     Ф 43°50,389’N
λ 15°37,673’E
B     Ф 43°50,396’N
λ 15°37,558’E
C     Ф 43°50,111’N
λ 15°37,860’E
D     Ф 43°50,133’N
λ 15°37,905’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne koordinate su:

Pirovac     M1     Ф 43º50,372’N
λ 15º 37,572’E
Pirovac     M2     Ф 43º50,148’N
λ 15º 37,803’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina,
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Pirovac     B1     Ф 43º 50,372’N
λ 15º 37,572’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 6.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
|  |  |
| fitoplanktonski sastav | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 31. 3. 2008. mjesečno |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog prvog ponedjeljka u mjesecu) |
|  |  |
| PSP, DSP, ASP, YTX | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 30. 3. 2008. mjesečno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.1.f. UŠĆE RIJEKE KRKE

*A. Opis područja uzgoja*

Ušće rijeke Krke predstavlja duboki kanjon visine (oko 40 m) širine od 200 m do
1.8 km i dužine od oko 12 km koji uzvodno završava Prokljanskim jezerom, a na
drugom kraju sa Šibenskim kanalom. Uzvodno od ovoga područja nalazi se
nacionalni park Krka. U površinskom sloju cijeloga područja se nalazi slatka
voda. Ušće je jedno od najproduktivnijih područja na istočnom dijelu Jadrana.
Donji dio ušća, nizvodno od grada Šibenika, je značajno zagađen, na što ukazuju
i visoke koncentracije određenih teških metala u sedimentu.
Uzgajališta školjkaša su, međutim, smještena u području koje se može smatrati
čistim (bez utjecaja urbanih otpadnih voda). Postoji opasnost onečišćenja
tvarima koje dolaze iz izvora smještenih u gornjem dijelu rijeke, koji su
trenutno izvan djelovanja.
Značajka oborinskog režima ovoga područja je donekle izraženi godišnji hod s
maksimumom oborina u razdoblju jesen – zima i minimumom ljeti. Godišnja količina
oborina je 851 mm.
Razdioba smjera vjetra na godišnjoj skali ukazuje da su najučestaliji vjetrovi
iz N i NE te SE smjera. Srednja jačina vjetra iz N i NE smjera prelazi 4.0
Beauforta, dok jugo puše srednjom jačinom od 3.5 Beauforta.
Prema postojećem prostornom planu područje ušća rijeke Krke je namijenjeno za
uzgoj školjkaša.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Neovisno o dubini vodenog stupca na mjestu uzgoja, uzgojne konstrukcije moraju
biti postavljene tako da se uzgoj školjkaša konzumnih veličina obavlja
isključivo na dubinama ne manjim od 2 m. Prihvat mlađi može se obavljati i u
površinskom sloju vodenog stupca.
Proizvodno područje podijeljeno je na 3 zone i to: Šibenik, Zaton i Strmica.
Zona Šibenik omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A     Φ 43º 44,812’N
λ 15º 52,518’E
B     Φ 43º 44,319’N
λ 15º 52,583’E
C     Φ 43º 45,741’N
λ 15º 51,035’E
D     Φ 43º 46,752’N
λ 15º 50,869’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne koordinate su:
Šibenik         M1
Φ 43º 44,808’N         λ 15º52,512’E
Šibenik         M2
Φ 43º 45,215’N         λ 15º51,853’E
Šibenik         M3
Φ 43º 45,189’N         λ 15º51,582’E
Šibenik         M4
Φ 43º 44,370’N         λ 15º52,541’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina,
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:
Šibenik         B1
Φ 43º 45,215’N         λ 15º 51,853’E
Šibenik         B2
Φ 43º 44,910’N         λ 15º52,541E

Zona Zaton omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:
C     Φ 43º 45,741’N
λ 15º 51,035’E
D     Φ 43º 46,752’N
λ 15º 50,869’E
E     Φ 43º 46,433’N
λ 15º 50,569’E
F     Φ 43º 46,353’N
λ 15º 50,388’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njezine zemljopisne koordinate su:
Zaton         M1
Φ 43º 46,386’N         λ 15º50,623’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale, klorirani ugljikovodike
i PCB.
Zona Strmica omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:
E     Φ 43º 46,433’N
λ 15º 50,569’E
G     Φ 43º 46,827’N
λ 15º 50,868’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njezine zemljopisne koordinate su:

Strmica     M1
Φ 43º 46,590’N         λ 15º 50,887’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: d­no, sredina,
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Strmica     B1
Φ 43º45,664’N         λ 15º 51,162’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 7.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| fitoplanktonski sastav | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 30. 3. 2008. mjesečno |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog prvog ponedjeljka u mjesecu) |
|  |  |
| PSP, DSP, ASP, YTX | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 30. 3. 2008. mjesečno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.1.g. MALOSTONSKI ZALJEV

*B. Opis područja uzgoja i izlova*

Malostonski zaljev se nalazi na završetku Neretvanskog kanala u koji utječe
rijeka Neretva, dugačak je 28 km, a na najširem dijelu je 6.1 km (karta 3 i
3a.). Zbog velike razvedenosti vanjskog i unutrašnjeg dijela zaljeva ukupna
dužina obalne linije iznosi oko 100 km. Najveća dubina zaljeva je 29 m, međutim
na više od 80% zaljeva dubina je između 20 i 29 m. Ekološke prilike u zaljevu
najviše ovise o utjecajima s kopna, a manjim dijelom s otvorenog mora. Vanjski i
srednji dio zaljeva povremeno je pod jačim, a njegov unutarnji dio pod slabijim
utjecajem slatke vode rijeke Neretve, osobito za vrijeme većeg riječnog
vodostaja i jačih zapadnih vjetrova. Na hidrofizičke i ekološke odnose u zaljevu
najviše utječu snažni podvodni izvodi slatke vode koji se nalaze u unutarnjem
dijelu zaljeva. Prema koncentraciji hranjivih soli i količini fitoplanktona
zaljev se može kvalificirati kao prirodno umjereno eutrofiziran sustav. Za
ekološke i produkcijske odnose od velikog je značaja donos organske tvari s
kopna (oborinske vode a osobite vrulje).
Zbog povoljne primarne produkcije i hidrografskih osobina u zaljevu se od
antičkih vremena uzgajaju školjke. Danas je to najznačajnije mjesto za uzgoj
školjkaša u Hrvatskoj. Uslijed veoma slabe naseljenosti u okolnom području,
zaljev nije bio izložen snažnijoj antropogenoj eutrofikaciji. Radi svoje
relativno velike produktivnosti i značaja za uzgoj školjkaša Malostonski zaljev
je 1983. godine proglašen rezervatom prirode u moru.
Klima ovog područja obilježena je blagom zimom i suhim ljetom s barem tri puta
toliko oborine u najkišnijem mjesecu zime kao u najsušnijem mjesecu ljeta.
Količina oborina u najsušnijem mjesecu manja je od 40 mm. Ukupna godišnja
količina oborina je 1316 mm.
Najučestaliji vjetar je iz N, SE i NW smjera.
Prema postojećem prostornom planu područje Malostonskog kanala namijenjeno je za
uzgoj školjkaša.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje i kamenice, te sakupljaju prnjavice (Venus
verrucosa), kunjke (Arca Noe) i kućice (Ruditapes decussatus).
Proizvodno područje podijeljeno je na 7 zona i to: Kuta, Mali Ston, Usko,
Bistrina Bjejevica, Brijesta i Sutvid.
Zona Kuta omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A     Φ 42º50,734’N
λ 17º 43,376’E
B     Φ 42º50,450’N
λ 17º 43,193’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne koordinate su:

Kuta     M1
Φ 42º50,062’N         λ 17º 44,542’E
Kuta     M2       Φ 42º50,073’N         λ 17º 43,943’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina,
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Kuta     B1
Φ 42º 50,117’N         λ 17º 44,069’E

Zona Mali Ston omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

A     Φ 42º 50,734’N
λ 17º 43,376’E
B     Φ 42º 50,450’N
λ 17º 43,193’E
C     Φ 42º 51,097’N
λ 17º 42,330’E
D     Φ 42º 51,204’N
λ 17º 42,433’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne koordinate su:

Mali Ston     M1       Φ 42º 50,691’N         λ 17º 42,692’E
Mali Ston     M2       Φ 42º 50,877’N         λ 17º 42,387’E

Na točki M1 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Mali Ston     B1       Φ 42º 50,819’N         λ 17º 42,626’E

Zona Usko omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

C     Φ 42º51,097’N
λ 17º 42,330’E
D     Φ 42º51,204’N
λ 17º 42,433’E
E     Φ 42º52,179’N
λ 17º 40,838’E
F     Φ 42º52,327’N
λ 17º 40,908’E
G     Φ 42º52,103’N
λ 17º41,870’E
H     Φ 42º52,010’N
λ 17º 42,113’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Usko     M1
Φ 42º51,509’N         λ 17º 41,507’E
Usko     M2
Φ 42º52,161’N         λ 17º 40,984’E
Usko     M3
Φ 42º51,698’N         λ 17º 41,860’E
Usko     M4
Φ 42º52,033’N         λ 17º 41,842’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava i
njezine zemljopisne koordinate su:

Usko     B1       Φ
42º51,951’N         λ 17º41,448’E

Zona Bistrina omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

G       Φ 42º52,103’N
λ 17º41,870’E
H       Φ 42º52,010’N
λ 17º 42,113’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Bistrina     M1       Φ
42º52,679’N         λ 17º42,741’E
Bistrina     M2       Φ
42º52,387’N         λ 17º 42,176’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M2 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava i
njezine zemljopisne koordinate su:

Bistrina     B1       Φ
42º52,387’N         λ 17º 42,176’E

Zona Bjejevica omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

G       Φ 42º52,848’N
λ 17º 38,955’E
H       Φ 42º53,291’N
λ 17º38,950’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Bjejevica     M1       Φ
42º52,421’N         λ 17º 38,851’E
Bjejevica     M2       Φ
42º52,945’N         λ 17º38,270’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzrokovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava i
njezine zemljopisne koordinate su:

Bjejevica     B1       Φ
42º52,945’N         λ 17º38,270’E

Zona Sutvid omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

I       Φ 42º 55, 237’N
λ 17º 28,164’E
J       Φ 42º 55,238’N
λ 17º 28,618’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne koordinate su:

Sutvid         M1
Φ 42º54,993’N         λ 17º28,575’E
Sutvid         M2
Φ 42º54,989’N         λ 17º28,211’E
Sutvid         M3
Φ 42º55,238’N         λ 17º28, 208’E

Na točki M2 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Sutvid         B1
Φ 42º 54,985’N         λ 17º 28,322’E

Zona Brijesta omeđena je kopnom i zamišljenim spojnicama točaka sljedećih
zemljopisnih koordinata:

J        Φ 42º 55,238’N
λ 17º 28,618’E
K       Φ 42º 55,466’N
λ 17º31,290’E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njihove zemljopisne koordinate su:

Brijesta     M1       Φ
42º54,322’N         λ 17º31,827’E
Brijesta     M2       Φ
42º54,354’N         λ 17º31,012’E
Brijesta     M3       Φ
42º54,709’N         λ 17º30,944’E
Brijesta     M4       Φ 42º
54,614’N         λ 17º29,470’E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Na točki M2 uzorkovat će se dagnje i kamenice.
Na točki M4 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Brijesta     B1       Φ
42º54,439’N         λ 17º31,570’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete izlovljenih
školjkaša te njezine zemljopisne koordinate su:

Malostonski zaljev     M1
Φ 42º51,698’N         λ 17º41,860’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njezine zemljopisne koordinate su:

Malostonski zaljev     B1
Φ 42º51,698’N         λ 17º41,860’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 8.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| fitoplanktonski sastav | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 31. 3. 2008. mjesečno |
| **b) meso školjkaša** | **učestalost** |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X,) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (IV, X,) |
| E. Coli | mjesečno (svakog drugog utorka u mjesecu) |
|  |  |
| PSP, DSP, ASP, YTX | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. petnaestodnevno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 31. 3. 2008. mjesečno |

Uzorke dagnji i kamenica uzima ovlašteni veterinar ili
stručna osoba laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.
Uzorke prnjavica, kunjki i kućica sakupljaju ronioci. Uzorke izronjenih
školjkaša uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba laboratorija uz prisutnost
ovlaštenog veterinara.

**IZLOVNA PODRUČJA**
2.2.a. ZAPADNA OBALA ISTRE

*A. Opis područja izlova*

Proizvodno područje prostire se od Rta Savudrija u kursu 280 od granice
teritorijalnog mora RH do Rta Barbariga u kursu 270 do granice teritorijalnog
mora RH.
U navedenom području ribari pretežno love s pridnenim kočama i ramponima, i to:
jakovljeve kapice (Pecten jacobeus), prnjavice (Venus verrucosa) i kunjke (Arca
noae), a ostale se školjke bacaju natrag u more i to: glatka jakovljeva kapica
(Flexopecten glaber), rumenka (Callista chione), bodljikavi volak (Bolinus
brandaris) i velike količine »morskih jaja« (Micrososmus sulcatus).
Na prirast školjkaša zasigurno utječu jake morske struje, te blizina (6 – 7 km)
ušća rijeke Mirne.
Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

ZOI     M1       Φ 45º31,500’
N          λ 13º 27,300’ E
ZOI     M2       Φ 45º13,255’
N          λ 13º30,000’ E
ZOI     M3       Φ 45º 03,100’
N         λ 13º32, 400’ E

Na svim točkama uzorkovat će se za pretrage na teške metale, klorirane
ugljikovodike i PCB.
Stalne točke uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava te
njihove zemljopisne koordinate su:

B1       Φ 45º 31,500’N
λ 13º 27,300’E
B2       Φ 45º13,255’N
λ 13º 30,000’E
B3       Φ 45º03,100’N
λ 13 32,400’E

Raspored stalnih točaka uzorkovanja prikazan je na karti 9.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| fitoplanktonski sastav |  |
|  | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnae­stodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (III, IX) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (III, IX) |
| E. Coli | mjesečno (svakog drugog ponedjeljka u mjesecu) |
|  |  |
| PSP, DSP, ASP, YTX | Od 1. 4. 2007. – 31. 10. 2007. tjedno |
|  | Od 1. 11. 2007. – 30. 11. 2007. petnae­stodnevno |
|  | Od 1. 12. 2007. – 31. 12. 2007. mjesečno |
|  | Od 1. 1. 2008. – 28. 2. 2008. mjesečno |
|  | Od 1. 3. 2008. – 31. 3. 2008. petnaestodnevno |

Uzorci se love ribolovnim alatima uobičajenim za sakupljanje
školjkaša na tom području (pridnenim kočama i ramponima).
Uzorke izlovljenih školjkaša uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.2.b. MALOSTONSKI ZALJEV

Proizvodno područje izlova, stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke
kvalitete školjkaša, njezine zemljopisne koordinate, stalna točka uzorkovanja za
praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava, njezine zemljopisne koordinate,
te plan uzorkovanja opisani su pod 2.1.g.

**PRELIMINARNA PODRUČJA – UZGOJNA PODRUČJA**

2.3.a. UVALA BUDAVA

*A. Opis područja uzgoja*

Proizvodno područje nalazi se u uvali Budava na jugoistoku Istarskog poluotoka.
Klima je mediteranska, veoma ugodna, s najvišom prosječnom temperaturom zraka od
24°C u kolovozu i najnižom prosječnom temperaturom od 5°C u siječnju. Ljeta su
suha i topla s više od 10 sati sunca dnevno. Temperature iznad 10°C su prisutne
više od 240 dana u godini. Ekstremne vrućine (više od 30°C) traju najviše tri
tjedna.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A       Φ 44°53,245 N
λ 13°59,072 E
B       Φ 44°53,854 N
λ 13°59,128 E
C       Φ 44°53,784 N
λ 13°59,193 E
D       Φ 44°53,805 N
λ 13°59,230 E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njezine zemljopisne koordinate su:

Budava     M1       Φ
44°53,797’ N         λ 13°59,198’ E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: d­no, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 10.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| pH | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| boja | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| suspendirana tvar | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| naftni ugljikovodici | kvartalno (II, V, VIII, VI) |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| fekalni koliformi | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu) |
| Saxitoxin | mjesečno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.3.b. PAG – UVALA DINJIŠKA

*A. Opis područja uzgoja*

Uvala Dinjiška na otoku Pagu ima mediteransku klimu koja je posebno ugodna
tijekom proljetnih i jesenskih mjeseci. Tijekom zime temperatura zraka se vrlo
rijetko spušta ispod ništice, a snježne padaline su rijetkost. Ljeta su vruća i
uglavnom suha. Jedno od obilježja paških zima je bura, snažan vjetar
sjeveroistočnog smjera koji donosi suh planinski zrak s Velebita. Nakon bure
(koja puše dva do pet, rijetko više dana za redom) nastupa razdoblje mirnih i
sunčanih dana.
Uvala Dinjiška nalazi se na južnom dijelu otoka Paga.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje obilježeno je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A       Φ 44°19’583’ N
λ 15°14’916’ E
B       Φ 44°19’550’ N
λ 15°14’966’ E
C       Φ 44°19’516’ N
λ 15°14’933’ E
D       Φ 44°19’566’ N
λ 15°14’883’ E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njezine zemljopisne koordinate su:

Dinjiška     M1       Φ
44°19,512’ N         λ 15°14,951’ E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 11.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| pH | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| boja | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| suspendirana tvar | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| naftni ugljikovodici | kvartalno (II, V, VIII, VI) |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| fekalni koliformi | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu,Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu) |
| Saxitoxin | mjesečno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.3.c. ROVANJSKA

*A. Opis područja uzgoja*

Proizvodno područje nalazi se na samom kraju Velebitskog kanala.
Područje je pod snažnim utjecajem kraških površinskih i podzemnih voda, a duž
obala izviru brojne vrulje.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je sljedećim zemljopisnim koordinatama:

A       Φ 44°15’732’ N
λ 15°31’873’ E
B       Φ 44°15’820’ N
λ 15°31’781’ E
C       Φ 44°15’743’ N
λ 15°31’872’ E
D       Φ 44°15’820’ N
λ 15°31’799’ E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njezine zemljopisne koordinate su:

Rovanjska     M1       Φ
44°15’813’ N         λ 15°31’786’ E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 12.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| pH | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| boja | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| suspendirana tvar | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| naftni ugljikovodici | kvartalno (II, V, VIII, VI) |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| fekalni koliformi | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu,Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu) |
| Saxitoxin | mjesečno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.3.d. NOVIGRADSKO MORE
 *A. Opis područja uzgoja*

Novigradsko more je zaljev usječen duboko u kopno. Predstav­lja izolirani,
izrazito razveden i složen hidrogeomorfoški sustav. U središnjem dijelu
sjeveroistočnog ruba Novigradskog mora je zaljev ušća rijeke Zrmanje. Navedeni
akvatorij po svojim značajkama predstavlja estaurij, vrlo dinamičan sustav nešto
nižeg biodiverziteta u usporedbi s drugim graničnim morskim i slatkovodnim
sustavima. Za njih su značajna izrazita prostorna i vremenska kolebanja
hidrografskih čimbenika.
Nastala su u postpleistocenu, prodiradnjem mora u ove kotline s neogenskim
naslagama.
Novigradsko je more s prosječnom dubinom u središnjem dijelu od 28 m, svojoj
površinom od 28,65 km2 (dužina 11 km, širina 5 km) i vodenom masom od 0,5 km3,
veće od Karinskog mora, koje obasiže površinu od 5,4 km2 (dužina 3,8 km, širina
2,4 km) i volumen od 0,04 km3. Najveća mu je dubina 11 m, a izobata od 10 m se
nalazi vrlo blizu ruba kopna. Oba su akvatorija povezana tjesnacem Karinsko
tisno. Tjesnac je širok 110 – 250 m, dug je 2,5 km, dubina mu iznosi 12 m. S
druge strane Novigradsko more spojeno je s Novskim ždrilom, kanjonom strmih
obala, koje se obrušavaju ispod morske površine do dubine od 40 m. Dno je oba
tjesnaca (Novsko ždrilo i Karinsko tisno) ravno i pjeskovito, uslijed snažnog
protoka morske vode. Dno Novigradskog i Karinskog mora je pokriveno muljem.
Značajna je činjenica da mulj s ušća Karinšćice ima ljekovita svojstva.
Područje je pod snažnim utjecajem kraških površinskih i podzemih voda, a duž
obala izviru brojne vrulje. Raspon je godišnjeg protoka Zrmanje od 65 do 125 m3.
Posebitost zemljopisnog položaja, prirodna zatvorenost i izoliranost te znatan
priliv slatkovodnih dotoka rijekama Zrmanjom i Karinšćicom, potokom Slapača,
vrelom Nozreti, jarugom Baščica i brojnim vruljama, utječe na bitno nižu slanost
i temperaturu ovoga područja u svim sezonama osim ljeti.
U proizvodnom području uzgajaju se dagnje.
Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A       Φ 44º11’466’N
λ 15º 36’166’E
B       Φ 44º11’483’N
λ 15º 36’333’E
C       Φ 44º11’450’N
λ 15º 36’100’E
D       Φ 44º11’416’N
λ 15º 36’066’E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša i njezine
zemljopisne koordinate su:

Novigradsko more     M1
Φ 44º11,666’N         λ 15º 35,608’E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 13.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| pH | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| boja | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| suspendirana tvar | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| naftni ugljikovodici | kvartalno (II, V, VIII, VI) |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| fekalni koliformi | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu) |
| Saxitoxin | mjesečno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.3.d. MARINA – UVALA STIPAN JAZ

*A. Opis područja*

Uzgojno područje Stipan Jaz nalazi se u Marinskom zaljevu, smješteno je 1.8 NM
istočno od mjesta Marina. Najveća dubina mu iznosi 33 m, dok mu je prosječna
iznosi 23 m. Veličina mu je 200×300 m. Područje je pod stalnim cjelogodišnjim
dotokom slatke vode iz velikog broja vrulja. U proizvodnom području uzgajaju se
dagnje. Prema postojećem prostornom planu to je područje namijenjeno za
marikulturu.
Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećim zemljopisnih koordinata:

A       Φ 43°30’916’ N
λ 16°09’483’ E
B       Φ 43°30’933’ N
λ 16°09’683’ E
C       Φ 43°30’800’ N
λ 16°09’783’ E
D       Φ 43°30’800’ N
λ 16°09’633’ E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Stipan Jaz     M1       Φ
43°30,792’ N         λ 16°09,345’ E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 14.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| pH | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| boja | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| suspendirana tvar | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| naftni ugljikovodici | kvartalno (II, V, VIII, VI) |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| fekalni koliformi | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog četvrtog ponedjeljka u mjesecu) |
| Saxitoxin | mjesečno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

2.3.e. MLJET – UVALA SOBRA

*A. Opis područja uzgoja*

Uvala Sobra na otoku Mljetu pripada mediteranskom klimatskom području sa suhim,
vedrim i vrlo toplim ljetom, te kišovitim, ali blagim zimama, s najviše oborina
potkraj jeseni i početkom zime. U ljetnim mjesecima najčešće puše burin, noću i
ujutro, a popodne prelazi u osvježavajući maestral. Kiše u tom razdoblju rijetko
padaju, osim povremenih kratkotrajnih nevera s vjetrom s pučine. Tijekom kasno
jesenskih i zimskih mjeseci zapuše jaka bura i tada je vrlo svježe. No, ta
razdoblja nisu duga jer ih smjenjuju toplija razdoblja s južnim vjetrovima. Tada
temperatura zraka brzo raste i doseže i više od 15 C.
Uvala je zaklonjena od NW vjetra u uvalici Klačna luka (W krak uvale). Od juga
je zaklonjeno u uvalici Zaglav (E krak uvale).
Proizvodno područje omeđeno je spojnicama sljedećih zemljopisnih koordinata:

A       Φ 42°44’683’ N
λ 17°36’166’ E
B       Φ 42°44’683’ N
λ 17°36’316’ E
C       Φ 42°44’616’ N
λ 17°36’116’ E
D       Φ 42°44’616’ N
λ 17°36’316’ E

Stalna točka uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša te
njezine zemljopisne koordinate su:

Sobra     M1       Φ 42°44,
726’ N         λ 17°36, 801’ E

Na točki M1 uzorkovanje će se obavljati na tri uzgojne razine: dno, sredina i
površina.
Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba laboratorija uz prisutnost
ovlaštenog veterinara.
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 15.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| pH | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| boja | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| suspendirana tvar | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| naftni ugljikovodici | kvartalno (II, V, VIII, VI) |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| fekalni koliformi | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog prvog utorka u mjesecu) |
| Saxitoxin | mjesečno |

Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba
laboratorija uz prisutnost ovlaštenog veterinara.

**PRELIMINARNA PODRUČJA – IZLOVNA PODRUČJA**

2.4.a. PAŠMANSKI KANAL

*A. Opis područja*

To je morski prolaz između otoka Pašmana i dijela kopnene obale. Na sjeveru ga
razgraničuje spojnica Rt Artina (na Pašmanu) – Rt Podvara (pokraj Sukošana), a
na jugu spojnica Rt Borovnjak (na Pašmanu) – Pakoštane. Duljina mu je oko 7 NM a
dubina do 30 m. Najuži dio mu je Pašmanski tjesnac, kroz koji vrijedi poseban
plovidbeni režim.
Srednje mjesečne temperature zraka variraju od 6.7 °C (siječanj) do 23.6 °C
(srpanj). Ukupna godišnja količina oborina u prosjeku je 800 – 1000 mm. Oborina
je više u hladnom, a manje u ljetnom razdoblju. Ljeti padne samo 16% oborina a u
jesen kao najkišovitijoj sezoni dvostruko više. Ovaj klimatski element vrlo je
varijabilan i znatno se razlikuje iz godine u godinu.
Termohaline osobine ovoga područja pod znatnim su utjecajem slatkovodnih dotoka
s kopna. Srednje mjesečne temperature površine mora kreću se od oko 11°
(siječanj – veljača) do 23 °C (kolovoz). Izotermija nastupa početkom jeseni.
Unutar cijelog kanala salinitet se može kretati od minimalnih 35‰ do razmjerno
visokih 38‰, a u dubljim slojevima otvorenog dijela kanala i više. Površinski
salinitet ima dva minimuma, proljetnji u svibnju i jesenski tijekom listopada,
što može varirati ovisno o lokalnim dužobalnim utjecajima.
Iako je najveći dio Pašmanskog kanala oligotrofan i razmjerno niske
produktivnosti, srednji je dio kanala zbog velikog broja otoka, otočića i hridi,
odnosno zbog povećanog utjecaja kopna nešto produktivniji od ostalog dijela.
U proizvodnom području izlovljavaju se prnjavice (Venus Verrucosa) i kunjke
(Arco Noe).
Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Pašmanski kanal     M1       Φ
43°57’ 166’ N         λ 15°25’800’ E
Pašmanski kanal     M2       Φ
43°55’ 000’ N         λ 15°28’500’ E.

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 16.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| pH | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| boja | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| suspendirana tvar | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| naftni ugljikovodici | kvartalno (II, V, VIII, VI) |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| fekalni koliformi | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog trećeg ponedjeljka u mjesecu) |
| Saxitoxin | mjesečno |

Uzorci se sakupljaju na način uobičajen za sakupljanje
školjkaša na tom području (ronjenjem).
Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba laboratorija uz prisutnost
ovlaštenog veterinara.

2.4.b. KANAL SVETOG ANTE U ŠIBENIKU

*A. Opis područja uzgoja*

Kanal Sv. Ante predstavlja duboki kanjon (po sredini do 44 m) najmanje širine od
140. Na ulazu je širok 220 m. Dug je oko 1.4 NM i prirodna je veza između
Šibenskog kanala i Šibenske luke. Kanal je također i plovni put s posebno
reguliranim režimom plovidbe.
Klima ovog područja također je karakterizirana prosječnom temperaturom zraka
najtoplijeg mjeseca iznad 22 °C te izrazitim maksimumom oborina zimi i sušnim
ljetom. Godišnja količina oborina je 800 – 900 mm. Najučestaliji vjetrovi su N,
NE i SE smjera Zbog stalnog dotoka slatke vode iz rijeke Krke, vertikalna i
horizontalna razdioba termohalinih svojstava ovog područja je dosta kompleksna.
Srednja temperatura vodenog stupca kreće se od 12 °C zimi do 20 °C ljeti. Morska
voda je u površinskom sloju dosta zaslađena, osobito u zimskom razdoblju kad je
povećan dotok slatke vode iz rijeke Krke i Prokljanskog jezera, no znatno manje
nego područje uzvodno. Minimalna zabilježena vrijednost saliniteta ovog područja
je 5,3 ‰ a maksimalna 38,6 ‰.
Morske struje su SW smjera (prema izlazu), a brzina im ovisi o vodostaju rijeke
Krke i snazi bure (oko 0,7 čv ljeti i do 2,7 čv zimi). Zbog nepostojanja sustava
za pročišćavanje urbanih i industrij­skih voda grada Šibenika i zbog gore
spomenutog dotoka slatke vode, kao i zbog direktnog utjecaja luke i otpadnih
voda, područje je visoko eutrofizirano, podložno ljetnim monospecifičnim i »red
tide« cvatnjama, zbog čega postoji stalna opasnost od iznenadnog onečišćenja.
Kanal je prirodno stanište velikih količina prirodnih populacija školjkaša
(osobito dagnji).
Proizvodno područje je omeđeno kopnom i spojnicama zamišljenih točaka s
zemljopisnim koordinatama

A       Φ 43°43,747’ N
λ 15°52’ 816’ E
B       Φ 43°43,702’ N
λ 15°52’ 830’ E
C       Φ 43°43,469’ N
λ 15°51’ 329’ E
D       Φ 43°43,464’ N
λ 15°51’ 495’ E

Stalne točke uzorkovanja za praćenje mikrobiološke kvalitete školjkaša i njihove
zemljopisne koordinate su:

Sv. Ante     M1       Φ
43°43,764’ N         λ 15°52’ 340’ E
Sv. Ante     M2       Φ
43°43,602’ N         λ 15°51’ 726’ E

Na točki M1 uzorkovat će se za pretrage na teške metale i klorirane
ugljikovodike.
Stalna točka uzorkovanja za praćenje biotoksina i fitoplanktonskog sastava i
njezine zemljopisne koordinate su:
Stalna točka uzorkovanja prikazana je na karti 17.

*B. Parametri i plan uzorkovanja*

|  |  |
| --- | --- |
| **a) morska voda** | **učestalost** |
| pH | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| temperatura morske vode | mjesečno |
| boja | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| suspendirana tvar | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| salinitet | mjesečno |
| otopljeni kisik | mjesečno |
| naftni ugljikovodici | kvartalno (II, V, VIII, VI) |
| **b) meso školjkaša** |  |
| klorirani ugljikovodici | polugodišnje (IV, X) |
| fekalni koliformi | kvartalno (II, V, VIII, XI) |
| metali (Ag, Cr, Cd, Hg, Pb, Zn, As, Cu, Ni) | polugodišnje (IV, X) |
| E. Coli | mjesečno (svakog prvog ponedjeljka u mjesecu) |
| Saxitoxin | mjesečno |

Uzorci se sakupljaju na način uobičajen za sakupljanje
školjkaša na tom području (ronjenjem).
Uzorke uzima ovlašteni veterinar ili stručna osoba laboratorija uz prisutnost
ovlaštenog veterinara.

3. UZORKOVANJE

*3.1. Uzorkovanje morske vode za određivanje kvalitativno-kvan-
titativnog sastava fitoplanktonske zajednice*

Uzorkovanje fitoplanktona za određivanje kvalitativnog sastava fitoplanktonske
zajednice obavljat će se mrežom (promjera oka 20 mikrona) povlačenjem vertikalno
od dna do površine vodenog stupca. Količina profiltrirane vode izračunat će se
uzimajući u obzir veličinu otvora mreže i visine stupca vode kroz koji je mreža
provučena. U slučaju kada je dubina mora manja od 1 m uzorkovat će se 1 litra
morske vode na pola dubine. Pored toga, na svakoj postaji crijevom za
uzorkovanje (sampling tube) uzimat će se i uzorak vode za određivanja
kvantitativnog sastava fitoplanktonske zajednice.
Kvalitativno-kvantitativni sastav fitoplanktonske zajednice i utvrđivanje
prisutnosti potencijalno toksičnih i toksičnih fitoplanktonskih vrsta obavljat
će se UtermFhl metodom (1958) na inverznom mikroskopu.

*3.2. Uzorkovanje školjkaša za određivanje biotoksina*

Uzorkovanje školjkaša obavit će se na način uobičajen za komercijalno
izlovljavanje. Školjkaši uzgojeni na vertikalnim linijama (pergolarima) i
košarama, prvenstveno dagnje i kamenice, uzorkovat će se na tri razine (vrh,
sredina i dno). Uzorci će se pomiješati kako bi se dobio jedan reprezentativan
uzorak od 4 kg.
Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju
specifičnim ribolovnim alatima smještenim na ribarskim brodovima (ramponi,
mušulari, dredže) obavit će se horizontalnim povlačenjem alata po izlovnom
području. Povlačenje se mora obaviti na način da kontrolna točka bude u sredini
površine obuhvaćene povlačenjem.
Od ukupnog ulova školjkaša za uzorak će se uzeti 4 kg. U slučaju izlova
različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzet će se
uzorak svih vrsta.
Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlovljavaju ronjenjem,
obavit će se ronjenjem i skupljanjem po morskom dnu u radijusu do 50 m od
kontrolne točke. Uzorak se mora sastojati od 4 kg školjkaša. U slučaju izlova
različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzet će se
uzorak svih vrsta.
Školjkaši će se upakirati u mrežice sitnog oka, a potom u plastične vrećice.
Način pakiranja mora biti takav da osigura uzorak od izvanjske kontaminacije i
spriječi ispuštanje međuljušturne tekućine u okolinu kako ne bi došlo do
međukontaminacije. Uzorak treba označiti jednoznačnom oznakom (nebrisivim
flomasterom ili na­ljep­nicom), smjestiti u prijenosni hladnjak i u najkraćem
mogućem roku dopremiti do laboratorija.
Kamenice i Jakovljeve kapice trebaju se upakirati na način da im je konkavna
strana okrenuta prema gore, kako bi se spriječilo ispuštanje međuljušturne
tekućine.
Prisutnost biotoksina u školjkama utvrdit će se sljedećim standardnim referentim
matodama:

Biotoksin Referentna metoda \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
PSP Test na miševima – Mouse bioassay, AOAC (1990)
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
DSP Test na miševima – Mouse bioassay, Yasumoto et.al
         (1985)-2001
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
ASP HPLC, Quilliam et.al. (1995). \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Ukoliko referentni laboratorij utvrdi jasnu tendenciju
povećanja koncentracije toksičnog fitoplanktona, uzorkuje se svakih 72 sata.

*3.3. Uzorkovanje morske vode za određivanje
fizikalno-kemijskih parametara*

Morska voda za određivanje suspendirane tvari i sadržaja otopljenog kisika
uzorkovat će se minimalno na 2 –3 razine.
Mjerenje temperature, saliniteta i pH morske vode obavljat će se na mjestu
uzorkovanja, minimalno na 2-3 razine.
Broj razina na kojima će se obavljati uzorkovanje i in situ mjerenje ovisit će o
prirodi područja, dubini na mjestu uzorkovanja i načinu uzgoja školjkaša.

*3.4. Uzorkovanje školjkaša za određivanje mikrobiološke
kvalitete živih školjkaša*

Uzorkovanje školjkaša obavit će se na način uobičajen za komercijalno
izlovljavanje. Školjkaši uzgojeni na vertikalnim linijama (pergolarima) i
košarama, prvenstveno dagnje i kamenice, uzorkovat će se na tri razine (vrh,
sredina i dno), a uzorci će se pomiješati kako bi se dobio jedan reprezentativan
uzorak od 2 kg, osim na točkama uzorkovanja na kojima je određeno posebno
uzorkovanje na način da se uzorci uzimaju na tri razine (vrh, sredina i dno) i
ne miješaju već se posebno pakiraju (na način opisan u daljnjem tekstu) i
označavaju tako da je razvidno s koje su razine uzorci.
U mjesecima kada se uzorkuje za pretragu na teške metale i klorirane
ugljikovodike potrebno je uzorkovati još 2 kg školjkaša na tri razine (vrh,
sredina i dno), a uzorci će se pomiješati kako bi se dobio jedan reprezentativan
uzorak.
Za sve uzorke uzimaju se školjkaši komercijalne veličine.
Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlov­ljavaju
specifičnim ribolovnim alatima smještenim na ribarskim brodovima (ramponi,
mušulari, dredže) obavit će se horizontalnim povlačenjem alata po izlovnom
području. Povlačenje se mora obaviti na način da kontrolna točka bude u sredini
površine obuhvaćene povlačenjem.
Od ukupnog ulova školjkaša za uzorak će se uzeti 2 kg. U slučaju izlova
različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta, uzet će se
uzorak od svih vrsta u količini od 2 kg.
Uzorkovanje školjkaša koji žive na morskom dnu i koji se izlov­ljavaju
ronjenjem, obavit će se ronjenjem i skupljanjem po morskom dnu u radijusu
najdalje 50 m od kontrolne točke. Uzorak se mora sastojati od 2 kg školjkaša. U
slučaju izlova različitih vrsta školjkaša, ako nije odabrana indikatorska vrsta,
uzet će se uzorak od svake vrste u količini od 2 kg.
Školjkaši će se upakirati u mrežice sitnog oka, a potom u plastične vrećice.
Način pakiranja mora biti takav da osigura uzorak od vanjske kontaminacije i
spriječi ispuštanje međuljušturne tekućine u okolinu kako ne bi došlo do
međukontaminacije. Uzorak treba označiti jednoznačnom oznakom (vodootpornim
flomasterom ili naljepnicom), smjestiti u prijenosni hladnjak s rashladnim
ulošcima i u najkraćem mogućem roku dopremiti do laboratorija. Temperatura
unutar prenosivog hladnjaka s uzorkom mora se sniziti na manje od 10°C u roku od
4 sata. Najduže dopušteno vrijeme između uzorkovanja i dostave uzorka u
laboratorij je 24 sata. Uprava za veterinarstvo može na osnovi svoje procjene
produljiti najduže vrijeme dostave na 48 sati u slučajevima kada se pokaže da je
zbog zemljopisne lokacije i organizacije prijevoza otežano obaviti dostavu
uzoraka u roku od 24 sata, uz dokaz da nije pronađena značajnija razlika u
koncentraciji E. Coli u uzorcima dostavljenima pod istim uvjetima tijekom 24 i
48 sati. Uzorak se ne smije smrznuti.
Kamenice i Jakovljeve kape moraju se upakirati na način da im je konkavna strana
okrenuta na gore, kako bi se spriječilo ispuštanje međuljušturne tekućine. U
slučaju vremenskih nepogoda i drugih nepredviđenih okolnosti uzorkovanje se mora
obaviti u roku od 3 dana od predviđenog dana uzorkovanja uz obavijest
laboratoriju i nadležnom državnom veterinarskom inspektoru.
Broj E. Coli određivat će se MPN metodom ISO TS 16649-3.

*3.5. Dostava uzoraka u laboratorije*

Uzorci školjkaša za određivanje broja E. Coli iz proizvodnih područja
Savudrijske vale, Vabrige, Medulinskog zaljeva, Limskog zaljeva, Uvale Budava,
Raškog zaljeva te Zapadne obale Istre dostavljaju se na analizu u Veterinarski
zavod Rijeka.
Uzorci školjkaša za određivanje broja E. Coli iz proizvodnih područja Pag –
uvala Dinjiška, Rovanjske, Novigradskog mora, Pašmanskog kanala, Pirovačkog
zaljeva, Ušća rijeke Krke, kanala sv. Ante, Marinskog zaljeva, Malostonskog
zaljeva, te Mljeta – uvale Sobra dostavljaju se u Veterinarski zavod Split.
Uzorci školjkaša i morske vode za određivanje biotoksina i fitoplanktonskog
sastava iz svih proizvodnih područja dostavljaju se u Institut za oceanografiju
i ribarstvo u Splitu.
Pretrage morske vode za određivanje PH, boje, saliniteta, temperature,
suspendirane tvari, otopljenog kisika, naftnih ugljikovodika obavlja Institut za
oceanografiju i ribarstvo u Splitu.
Pretrage školjkaša za određivanje kloriranih ugljikovodika, fekalnih koliforma,
metala i saxitoxina obavlja Institut za oceanografiju i ribarstvo u Splitu.

4. OBJAVA PLANA

Karte proizvodnih područja nalaze se u Prilogu ovoga Plana i čine njegov
sastavni dio.
Ovaj Plan objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 322-01/07-01/30
Urbroj: 525-1-07-1
Zagreb, 4. svibnja 2007.

Ministar
**Petar Čobanković**, v. r.

PRILOG

KARTE PROIZVODNIH PODRUČJA
*1. Savudrijska vala*

![](dodatni/351385.gif)

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351386.gif)

*2. Vabriga
![](dodatni/351387.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351388.gif)

*3. Limski kanal
![](dodatni/351389.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351390.gif)

*4. Medulinski zaljev
![](dodatni/351391.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351392.gif)

*5. Raški zaljev
![](dodatni/351393.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351394.gif)

*6. Pirovački zaljev
![](dodatni/351395.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351396.gif)

*7. Ušće rijeke Krke
![](dodatni/351397.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351398.gif)

*8. Malostonski zaljev
![](dodatni/351399.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351400.gif)

*9. Uvala Budava
![](dodatni/351401.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351402.gif)

*10. Rovanjska
![](dodatni/351403.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351404.gif)

*10. Uvala Dinjiška – otok Pag
![](dodatni/351405.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351406.gif)

*11. Novigradsko more
![](dodatni/351407.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351408.gif)

*12. Marina – uvala Stipan jaz
![](dodatni/351409.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351410.gif)

*13. Mljet – uvala Sobra
![](dodatni/351411.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351412.gif) *14. Zapadna obala Istre
![](dodatni/351413.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351414.gif)

*15. Pašmanski kanal
![](dodatni/351415.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351416.gif)

*16. Kanal sv. Ante
![](dodatni/351417.gif)*

[Kliknite za povećanje slike](dodatni/351418.gif)

Ostalo, NN 49/2007-1666
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)