## Pravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada

### NN 117/2007 (14.11.2007.), Pravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada

# MINISTARSTVO ZAŠTITE OKOLIŠA, PROSTORNOG UREĐENJA I GRADITELJSTVA

**3418**

Na temelju članka 104. stavak 1. točka 5. Zakona o otpadu (»Narodne novine«,
broj 178/04, 111/06) ministrica zaštite okoliša, prostornog uređenja i
graditeljstva donijela je

## PRAVILNIK

### O NAČINIMA I UVJETIMA ODLAGANJA OTPADA, KATEGORIJAMA I UVJETIMA RADA ZA ODLAGALIŠTA OTPADA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovim Pravilnikom se propisuju kategorije odlagališta otpada, postupci i
drugi uvjeti za odlaganje otpada, granične vrijednosti emisija u okoliš kod
odlaganja otpada, uvjeti i mjere u svezi s planiranjem, gradnjom, radom i
zatvaranjem odlagališta i postupanjem nakon njihova zatvaranja.
(2) Ciljevi ovog Pravilnika su da se u čitavom razdoblju trajanja odlagališta
smanje štetni utjecaji na okoliš, osobito onečišćenje površinskih voda,
podzemnih voda, tla i zraka, uključujući efekt staklenič­kih plinova i smanjenje
rizika za ljudsko zdravlje do kojeg bi moglo doći uslijed odlaganja otpada i
vijeka trajanja odlagališta.
(3) Ovim Pravilnikom se propisuju postupci i drugi uvjeti za prihvat otpada u
podzemna odlagališta otpada.

Članak 2.

Pojmovi upotrebljeni u ovom Pravilniku imaju sljedeće značenje:
1. *»biorazgradivi otpad«* je svaki otpad ili dio otpada koji podliježe anaerobnoj
ili aerobnoj razgradnji
2. *»elaborat procjene rizika«* je prethodna procjena opasnosti za podzemno
odlagalište otpada radi utvrđivanja utjecaja odloženog otpada na ukupnu biosferu
3. *»eluat«* je proizvod i/ili rezultat laboratorijske simulacije procjeđivanja
voda
4. *»naselje«* se odnosi na naselje koje nema više od 500 stanovnika u okviru
općine ili samog naselja i ne više od pet stanovnika po kvadratnom kilometru, i
u slučaju kojega udaljenost do najbliže urbane aglomeracije s najmanje 250
stanovnika po kvadratnom kilometru nije manja od 50 km ili je otežan cestovni
pristup do najbližih urbanih aglomeracija zbog nepogodnih vremenskih uvjeta
tijekom većeg dijela godine
5. *»odlagalište otpada«* je građevina namijenjena odlaganju otpada na površinu
ili pod zemlju (podzemno odlagalište), uključujući:
– interno odlagalište otpada na kojem proizvođač odlaže svoj otpad na samom
mjestu proizvodnje
– stalno odlagalište otpada, ili njegov dio, koje se može koristiti za
privremeno skladištenje otpada (npr. za razdoblje dulje od jedne godine)
– iskorištene površinske kopove ili njihove dijelove nastale rudarskom
eksploatacijom i/ili istraživanjem pogodne za odlaganje otpada
U odlagalište otpada se ne ubraja:
– građevina ili skladište gdje se otpad istovaruje radi omogućavanja njegove
pripreme za daljnji prijevoz do mjesta oporabe i/ili zbrinjavanja na drugim
lokacijama
– mjesto skladištenja otpada prije oporabe i/ili zbrinjavanja istoga u razdoblju
do tri godine, ili
– mjesto skladištenja otpada prije konačnog odlaganja u razdoblju do godine dana
6. *»odlagališni plin«* se odnosi na sve plinove koje stvara/proizvodi odloženi
otpad na odlagalištu
7. *»odlagatelj«* je pravna ili fizička osoba (u daljnjem tekstu: osoba) koja
upravlja odlagalištem, ovlaštena je za to i odgovorna je za rad odlagališta
8. *»podzemno odlagalište«* je mjesto za stalno odlaganje otpada pod zemlju u
pogodnu geološku šupljinu i/ili bušotinu nastalu rudarskom eksploatacijom i/ili
istraživanjem
9. *»procjedna voda«* se odnosi na svaku tekućinu koja prolazi kroz odloženi
otpad, u njemu nastaje ili je u njemu sadržana
10. *»tekući otpad«* se odnosi na svaki otpad u tekućem stanju uključujući otpadne
vode, ali isključujući mulj.

Članak 3.

(1) Ovaj Pravilnik primjenjuje se na sva odlagališta, bez obzira na vrstu otpada
koji se na njih odlaže.
(2) Odredbe ovog Pravilnika ne primjenjuju se na sljedeće slučajeve odlaganja:
– prekrivanje tla muljem, uključujući mulj od obrade otpadnih voda, kao i mulj
koji je nastao jaružanjem te slični materijali na tlu, u svrhu gnojidbe tla
prema posebnom propisu koji regulira unos opasnih tvari i biljnih hranjivih
tvari u ili na tla
– korištenje inertnog otpada na odlagalištima koji je pogodan za radove na
obnovi/rekonstrukciji, za nasipanje terena ili za potrebe u graditeljstvu prema
posebnom propisu koji regulira opterećenje tla otpadnim materijalima
– odlaganje neopasnih i inertnih materijala koji nastaju kod iskapanja
tla/zemlje prilikom građevinskih radova, ako se obavlja prema posebnom propisu
koji regulira opterećenje tla otpadnim materijalima
– odlaganje mulja na obali vodotoka, ako je bio uzet iz njegova vodnog terena i
ima svojstva otpada koji se prema uvjetima iz ovog pravilnika može odlagati na
odlagalištu za neopasni otpad, prilikom čega se poštuju samo anorganski
parametri onečišćenja i eluata
– odlaganje neonečišćene zemlje ili neopasnog inertnog otpada koji je nastao
traženjem rude, vađenjem preradom i skladištenjem mineralnih sirovina, te radom
kamenoloma prema posebnim propisima koji reguliraju rudarstvo.

II. KATEGORIJE ODLAGALIŠTA

Članak 4.

(1) Odlagališta otpada se dijele na sljedeće kategorije:
– odlagalište za opasni otpad,
– odlagalište za neopasni otpad,
– odlagalište za inertan otpad.
(2) Otpad je dozvoljeno odlagati samo na odlagališta iz stavka 1. ovog članka
koja ispunjavaju uvjete iz ovog Pravilnika.
(3) Opći uvjeti koje moraju zadovoljiti odlagališta iz stavka 1. ovog članka,
utvrđeni su u Dodatku 1. ovog Pravilnika.

III. OTPAD NEPRIHVATLJIV ZA ODLAGANJE

Članak 5.

(1) Na odlagališta otpada zabranjen je prihvat:
– tekućeg otpada,
– otpada koji je u uvjetima odlagališta eksplozivan, korozivan, oksidirajući,
lako zapaljiv ili zapaljiv prema odredbama posebnih propisa,
– komunalnog otpada ukoliko mu masa biorazgradive komponente premašuje 35% od
ukupne mase,
– bolničkog i drugog kliničkog otpada koji nastaje u medicinskim i/ili
veterinarskim ustanovama i ima svojstva opasnog, infektivnog i potencijalno
infektivnog otpada prema posebnim propisima,
– otpadnih guma,
– animalnog i klaoničkog otpada, životinjskih trupla i životinjskih prerađevina
ukoliko nisu termički obrađeni prema posebnim propisima,
– otpadnih industrijskih i automobilskih baterija i akumulatora,
– otpadnih motornih vozila i njihovih neobrađenih sastavnih dijelova, koji
nastaju u postupku obrade i oporabe otpadnih vozila,
– otpadnih električnih i elektroničkih uređaja i opreme,
– sve druge vrste otpada koji ne ispunjavaju kriterije za prihvat otpada na
odlagališta prema Dodatku 3. ovog Pravilnika.
(2) U podzemno odlagalište dozvoljeno je odlaganje inertnog, opasnog i neopasnog
otpada, osim posebnih vrsta otpada koji bi tijekom odlaganja mogao doživjeti
fizikalne, kemijske ili biološke promjene koje bi mogle ugroziti tijelo
podzemnog odlagališta ili dodatno ugroziti okoliš kao što su:
– otpad u sanducima ili bez njih, koji bi u uvjetima podzemnog odlagališta mogao
reagirati s vodom ili matičnim stijenama,
– otpad koji može reagirati međusobno, osim ako je prilikom skladištenja u
podzemnom odlagalištu razvrstan u grupe po spojivosti, a nespojive grupe su
međusobno fizički odvojene,
– biološko razgradivi otpad,
– otpad nadražujućeg mirisa,
– otpad koji može izazvati stvaranje toksičnih plinova ili plinova koji sa
zrakom stvaraju eksplozivne smjese,
– otpad koji nije stabilan u geomehaničkim uvjetima podzemnog odlagališta,
– samozapaljivi otpad ili otpad koji se u skladišnim uvjetima može spontano
zapaliti,
– plinovi i hlapive tekućine s naponom para koji u uvjetima podzemnog skladišta
mogu dovesti do zapaljenja,
– otpad nepoznatog sastava.
(3) Otpad se može prihvatiti u podzemno odlagalište ukoliko elaborat o »procjeni
rizika« iz Dodatka 1 ovoga Pravilnika pokazuje da je razina izolacije i utjecaja
lokacije podzemnog odlagališta otpada prihvatljiva za biosferu.

IV. OTPAD PRIHVATLJIV ZA ODLAGANJE

Članak 6.

(1) Na odlagališta otpada dozvoljeno je odlaganje samo prethodno obrađenog
otpada.
(2) Bez prethodne obrade može se odobriti samo odlaganje inertnog otpada kada
njegova obrada nije tehnički izvediva i drugog neopasnog otpada ako njegova
obrada ne smanjuje količinu ili svojstva otpada koji uzrokuju štetne utjecaje na
okoliš ili ljudsko zdravlje ili se ne doprinosi ispunjenju ciljeva iz članka 1.
ovoga Pravilnika.
(3) Odobrenje za odlaganje otpada iz prethodnog stavka nad­ležno tijelo utvrđuje
u dozvoli za obavljanje djelatnosti odlaganja otpada.
(4) Kriteriji koje otpad mora ispunjavati za odlaganje na određene kategorije
odlagališta utvrđeni su u Dodatku 3 ovoga Pravilnika.
(5) Na odlagalište za inertni otpad smije se odlagati samo inertni otpad.
(6) Na odlagalište za neopasni otpad dozvoljeno je odlaganje:
– komunalnog otpada prema kriterijima za prihvat u Dodatku 3 ovoga Pravilnika
– neopasnog otpada bilo kojeg podrijetla koji ispunjava kriterije za prihvat
otpada na odlagališta za neopasni otpad prema Dodatku 3 ovog Pravilnika
– stabilnog i nereaktivnog, predhodno obrađenog opasnog otpada ukoliko granične
vrijednosti onečišćenja u otpadu i eluatu ne prelaze granične vrijednosti za
prihvat neopasnog otpada na odlagališta iz Dodatka 3 ovog Pravilnika.
(7) Iznimno od odredbe članka 5., stavka 1, alineja 3. ovog Pravilnika
dozvoljeno je odlaganje komunalnog otpada s visokim sadržajem biorazgradivih
tvari u posebnom odjeljku odlagališta koji se posebnim postupcima koristi samo u
svrhu proizvodnje energije iz odloženog otpada
(8) Na odlagalište za opasni otpad dozvoljeno je odlaganje samo opasnog otpada
koji ispunjava kriterije za prihvat opasnog otpada na odlagališta koji su
propisani u Dodatku 3 ovog Pravilnika.
(9) Zabranjeno je miješanje otpada s drugim tvarima ili drugim otpadom u svrhu
smanjivanja sadržaja opasnih tvari u otpadu i zadovoljavanja propisanih
kriterija za prihvat otpada na odlagališta otpada.
(10) Iznimno u izvanrednim slučajevima može se dozvoliti odlaganje otpada kojem
su parametri onečišćenja veći do najviše tri puta od graničnih vrijednosti iz
Dodatka 3, osim za sljedeće parametre onečišćenja:
– otopljeni organski ugljik – DOC, BTEX, PCB i mineralna ulja ako se radi o
inertnom otpadu,
– otopljeni organski ugljik – DOC i pH, ako se radi o stabilnom i nereaktivnom
otpadu koji se može odlagati na odlagalištu za neopasni otpad,
– gubitak žarenjem ili ukupni organski ugljik – TOC, ako se radi o opasnom
otpadu i
– ukupni organski ugljik – TOC, ako se radi o inertnom otpadu za koji TOC smije
prijelaziti granične vrijednosti iz Dodatka 3 ovog pravilnika do najviše dva
puta.
(11) Odlaganje otpada iz stavka 10. ovoga članka može se odobriti samo za
unaprijed određenu količinu otpada koja se namjeravaja odlagati na rok najviše
od 12 mjeseci, uz izradu prethodnog elaborata koji pokazuje da prekoračenje
graničnih vrijednosti iz Dodatka 3 ovoga pravilnika neće štetno utjecati na
okoliš.

V. PRETHODNI POSTUPCI ZA PRIHVAT OTPADA NA ODLAGALIŠTA

Članak 7.

(1) Odlaganje otpada na odlagalište uključujući i podzemna odlagališta
dozvoljeno je ako je prethodno provedena izrada osnov­ne karakterizacije otpada
za odlaganje.
(2) Postupak izrade osnovne karakterizacije otpada detaljno je utvrđen i opisan
u Dodatku 2 ovoga Pravilnika.
(3) Izradu osnovne karakterizacije otpada mora osigurati proizvođač i/ili
posjednik otpada koji otpad predaje na odlaganje.
(4) Osnovnu karakterizaciju otpada može izraditi osoba koja ima suglasnost
nadležnog tijela prema posebnom propisu za obav­ljanje stručnih poslova u
zaštiti okoliša.
(5) Osoba iz stavka 4. ovog članka mora posjedovati akreditaciju nacionalne
akreditacijske službe za izvođenje analize otpada za najmanje jednog od
organskih i jednog od anorganskih parametara onečišćenja utvrđenih u kriterijima
za prihvat otpada na odlagališta iz Dodatka 3 ovoga Pravilnika.
(6) Za ispitivanje svojstava otpada koriste se normirani postup­ci i metode
prema važećim normama u Republici Hrvatskoj.
(7) Metode za uzorkovanje otpada utvrđene su u Dodatku 5 ovoga Pravilnika.
(8) U postupcima ispitivanja svojstava otpada mogu se koristiti i druge
ispitivačke metode, ako su rezultati tih metoda jednako vrijedni rezultatima
postupaka i metoda iz stavka 6. ovoga članka.

Članak 8.

(1) Ukoliko rezultati osnovne karakterizacije otpada pokazuju da se otpad može
primiti na određenu vrstu odlagališta, otpad treba podvrgnuti provjeri
sukladnosti kako bi se utvrdilo da li taj otpad odgovara vrijednostima navedenim
u osnovnoj karakterizaciji i zadovoljava kriterije prihvata na odlagališta iz
Dodatka 3 ovoga Pravilnika.
(2) Parametri za provjeru sukladnosti i dinamika provođenja provjere sukladnosti
moraju biti navedeni u osnovnoj karakterizaciji otpada, a odlagatelj otpada mora
voditi računa da se provjera sukladnosti provodi prema opsegu i dinamikom
utvrđenom u osnovnoj karakterizcaiji otpada.
(3) Cilj provjere sukladnosti je periodična provjera otpada koji se redovito
dostavlja na odlaganje.
(4) Provjera sukladnosti otpada provodi se prema metodma uzorkovanja i
ispitivanja za izradu osnovne karakterizacije otpada iz članka 7. ovoga
Pravilnika.
(5) Rezultate dobivene provjerom sukladnosti odlagatelj mora čuvati najmanje 3
godine.

Članak 9.

(1) Osnovna karakterizacija otpada ne izrađuje se za:
1. otpad istog posjednika, ako njegova ukupna odložena količina u razdoblju od
četiri mjeseca uzastopno ne prelazi 200 kg i na temelju raspoloživih podataka o
otpadu i njegovog vizualnog pregleda, moguće je isključiti njegovo onečišćenje
opasnim tvarima
2. otpad istog posjednika:
– ako njegova ukupna odložena količina u jednoj godini ne prelazi 15 tona
– ako posjednik prije početka dostave otpada pismeno potvrdi da navedena količna
u dozvoljenom razdoblju neće biti prekoračena, te da otpad nije onečišćen
opasnim tvarima, a udio biološki razgradi­vih sastojaka je manji od 5% mase suhe
tvari, pri čemu vrsta, izvor i mjesto nastanka svake pošiljke otpada moraju biti
u potpunosti poznati
3. komunalni otpad koji se razvrstava u ključne brojeve 200202 i 200303 iz
Uredbe o kategorijama, vrstama i klasifikaciji otpada s katalogom otpada i
listom opasnog otpada (»Narodne novine« 50/2005).
(2) Posjednik otpada iz stavka 1. ovog članka koji šalje otpad na odlaganje mora
uz propisani prateći list, priložiti i izjavu iz koje je vidljivo da otpad nije
onečišćen opasnim tvarima i da nema opasnih svojstava.
(3) Upravitelj odlagališta mora utvrditi da masa otpada iz stavka 1. točke 1. i
2. ovog članka ne prelazi 0,5% mase ukupnog otpada odloženog na odlagalištu.

Članak 10.

(1) Prije odlaganja otpada na odlagalište odlagatelj mora osigurati provjeru
cjelokupne dokumentacije o otpadu.
(2) Provjera dokumentacije sastoji se od utvrđivanja njezine potpunosti i
ispravnosti prema uvjetima iz ovoga Pravilnika, a osobito provjere rezultata
karakterizacije otpada i provjere sukladnosti.
(3) Odlagatelj može samo prihvatiti otpad na odlaganje za kojeg je obavljena
provjera iz stavka 1. i 2. ovoga članka i za kojeg je dostavljen popunjeni
prateći list prema posebnom propisu.
(4) Otpad kojeg odlagatelj prihvaća na odlagalište mora se prethodno izvagati i
vizualno pregledati prije i nakon istovara u odlagalištu. Vaganje se može
osigurati na vagi na odlagalištu, izvan odlagališta ili na vagama na vozilima za
prijevoz otpada.
(5) Za otpad kojeg je odlagatelj preuzeo na odlaganje dužan je voditi očevidnik
o ukupnoj količini, vrstama otpada i podrijetlu njegova nastanka prema posebnom
propisu.

Članak 11.

(1) Ukoliko posjednik otpada na isto odlagalište dulje vremena redovito
dostavlja pošiljke istovrsnog otpada, karakterizacija otpada mora biti izrađena
prije dostave prve dopremljene pošiljke, a za sljedeće pošiljke istovrsnog
otpada najmanje jednom svakih 12 mjeseci.
(2) Posjednik istovrsnog otpada također mora osigurati da se u karkterizaciji
otpada nalaze podaci o procesu i načinu nastanka otpada te o ulaznim
materijalima u proces u kojem otpad nastaje, a osobito o njegovim promjenama.

Članak 12.

(1) Odlagatelj će odbiti preuzimanje otpada na odlaganje u slučajevima, kada:
– odlaganje takvog otpada na odlagalište nije dozvoljeno, a posebno ako to
proizlazi iz rezultata izrade karakterizacije otpada za odlaganje,
– osnovna karakterizacija otpada nije izrađena,
– međusobni utjecaj s već odloženim otpadom na odlagalištu značajno povećava
mogućnosti opterećenja okoliša,
– je sadržaj karakterizacije otpada nepotpun, nedostatan ili rezultati nisu
dovoljno jasni,
– je karakterizaciji otpada istekao propisani rok valjanosti,
– dvoji o identičnosti otpada ili sadržaju opasnih tvari u njemu,
– geotehničke osobine otpada i uvjeti njegova odlaganja u tijelo odlagališta ne
jamče potrebnu stabilnost tijela odlagališta.
(2) U slučajevima kada odlagatelj odbije preuzimanje dostavljenog otpada, prema
stavku 1. ovoga članka, posjedniku otpada može dozvoliti njegovo privremeno
skladištenje na lokaciji odlagališta najviše četiri mjeseca, u kojem roku
posjednik mora dopuniti ili ponovo izraditi osnovnu karakterizaciju otpada za
odlaganje.
(3) Dan početka skladištenja otpada iz stavka 2. ovog članka mora biti upisan u
radni dnevnik odlagališta.
(4) U slučajevima kada odlagatelj utvrdi da dostavljeni otpad ne odgovara
podacima u priloženoj karakterizaciji otpada ili ako temeljem utvrđenih
slučajeva iz stavka 1. ovoga članka odbije preuzimanje otpada o tome je dužan
pismeno izvijestiti inspektora nadležnog za zaštitu okoliša.
(5) Izvještaj iz stavka 4. ovog članka, pored podataka o posjedniku otpada,
mora sadržavati i podatke o osobi koja je izradila osnovnu karakterizaciju
otpada.

Članak 13.

(1) Za vrijeme redovnog odlaganja otpada u tijelo odlagališta mora biti
osigurano da:
1. metoda odlaganja otpada u tijelo odlagališta mora jamčiti sigurnost osoblja
odlagališta i ne smije ugrožavati sistem brtvljenja odlagališnog dna, stabilnost
tijela odlagališta ili drugih tehničkih objekata odlagališta
2. najboljim dostupnim tehnikama odlaganja otpada u tijelo odlagališta,
prekrivanjem odloženog otpada i drugim preventivnim mjerama treba sprječavati
raznošenje lakih frakcija otpada vjetrom i smanjivati emisiju prašine i mirisa u
zrak kod odlaganja te okupljanje gamadi, ptica ili glodavaca.

Članak 14.

Odlagatelju koji je istovremeno i jedini posjednik otpada koji se odlaže na
određenom odlagalištu, može se na njegov zahtjev odobriti pojednostavljenje
postupaka provjere prihvata otpada na odlaganje iz članka 10. ovog Pravilnika i
to:
– provjera i ispunjavanje popunjenog pratećeg lista od strane posjednika otpada,
– vizualni pregled otpada prije samog odlaganja, i vaganje otpada prilikom
utovara i istovara na odlagalištu,
– provjera cjelokupne dokumentacije o otpadu prije odlaganja otpada.

VI. ODOBRENJE ZA RAD ODLAGALIŠTA OTPADA

Članak 15.

Djelatnost odlaganja otpada na odlagalištima odlagatelj smije obavljati samo
ukoliko posjeduje dozvolu prema Zakonu o otpadu i uvjetima iz ovog pravilnika.

Članak 16.

Zahtjevu za izdavanje dozvole za obavljanje djelatnosti odlaganja otpada,
potrebno je priložiti sljedeće:
– podatke o identitetu (naziv/ime i prezime, adresa, matični broj) podnositelja
zahtjeva,
– opis vrsta otpada i količine otpada koja će se odlagati na odlagalištu i
njegov ukupni kapacitet,
– plan gospodarenja s otpadom na odlagalištu, mjere sprječavanja i smanjenja
onečišćenja okoliša, izvedbu monitoringa i nadzora rada odlagališta,
– plan zatvaranja odlagališta i mjera za sprečavanje štetnih utjecaja na okoliš
nakon njegova zatvaranja,
– potrebne podatke o utjecaju na okoliš iz propisanih dokumenata o procjeni
utjecaja na okoliš, uključujući opis mjesta odlaganja,
– oblik financijskog jamstva potreban za osiguranje obavljanja mjera zaštite
okoliša nakon zatvaranja odlagališta, kojega osigurava podnositelj zahtjeva,
– elaborat o »procjeni rizika« trajnog skladištenja otpada u podzemnom
odlagalištu prema Dodatku 1 ovoga Pravilnika,
– dokumentaciju kojom se dokazuje da je odlagalište otpada zakonito izgrađeno
prema svim općim uvjetima iz ovog Pravilnika.

Članak 17.

U dozvoli za obavljanje djelatnosti odlaganja otpada detaljno se određuje:
– kategorija odlagališta, prema članku 4. ovog Pravilnika;
– vrste otpada i količine koje se mogu odložiti na odlagalište
– količina biološki razgradivih sastojaka otpada koji se mogu odložiti u
pojedinačnoj kalendarskoj godini
– način preuzimanja otpada i provjere njegove sukladnosti te drugi uvjeti rada
– izvođenje kontrole, radnog monitoringa i drugih oblika nadzora nad
onečišćenjem okoliša iz članka 19. ovog Pravilnika, osim za podzemna odlagališta
otpada
– način redovnog pregleda tijela odlagališta i tehničkih objekata odlagališta
– dozvoljene promjene indikativnih parametara podzemne vode
– zahtjevi povezani s izvještavanjem o vrstama, mjestu nastanka i količinama
odloženog otpada
– zahtjevi povezani sa zatvaranjem odlagališta i mjere za sprečavanje štetnih
utjecaja na okoliš nakon njegova zatvaranja
– vremensko razdoblje u kojem odlagatelj nakon zatvaranja odlagališta mora
osiguravati izvođenje propisanih obveza iz članka 20. ovog Pravilnika
– godišnja količina i prostor za odlaganje ostataka oporabe građevinskog otpada
i građevinskog otpada koji sadrži čvrsto vezani azbest ukoliko je podnositelj
zahtjeva zatražio odlaganje.

VII. TROŠKOVI ODLAGANJA OTPADA

Članak 18.

Troškovi odlaganja otpada sukladno načelu »onečišćivač plaća« uključuju troškove
projektiranja, izgradnje odlagališta, operativne troškove rada odlagališta i
procjenjene troškove zatvaranja odlagališta, održavanja i nadzora tijekom 30
godina nakon zatvaranja.

VIII. KONTROLA ZA VRIJEME AKTIVNOG KORIŠTENJA ODLAGALIŠTA

Članak 19.

(1) Odlagatelj koji upravlja odlagalištima opasnog i neopasnog otpada mora
osigurati kontrolu za vrijeme rada odlagališta..
(2) Kontrola uključuje:
– mjerenja meteoroloških parametara,
– mjerenja emisija odlagališnog plina;
– mjerenja emisija procjedne vode i oborinske vode s površine odlagališta,
– mjerenje parametara onečišćenja podzemne vode opasnim tvarima, ako se nalazi u
području utjecaja odlagališta,
– kontrolu stabilnosti tijela odlagališta.
(3) Kontrola se izvodi u opsegu i na način koji je utvrđen u Dodatku 4. ovog
Pravilnika.
(4) Potrebna ispitivanja i analize moraju obavljati ovlašteni laboratoriji prema
posebnim propisima.
(5) Odlagatelj je dužan obavijestiti nadležno tijelo o svim štetnim utjecajima
na okoliš koji se otkriju postupcima kontrole i o poduzetim korektivnim mjerama
na vlastiti trošak.
(6) Odlagatelj je dužan izraditi jednom godišnje izvještaj o svim rezultatima
kontrole.

IX. ZATVARANJE ODLAGALIŠTA, ODRŽAVANJE I NADZOR NAKON ZATVARANJA ODLAGALIŠTA

Članak 20.

(1) Odlagalište ili dio odlagališta može se zatvoriti i/ili prestati s radom
kada su se ostvarili uvjeti za zatvaranje propisani u dozvoli iz članka 15. ovog
Pravilnika i nakon odobrenja nadležnog tijela.
(2) Odlagalište ili dio odlaglišta smatra se zatvorenim kada nadležno tijelo
nakon obavljenog pregleda, utvrdi da su ispunjeni svi zahtjevi i uvjeti povezani
sa zatvaranjem propisani u dozvoli i donese Odluku o zatvaranju.
(3) Nakon zatvaranja odlagališta odlagatelj je odgovoran za održavanje
odlagališta, provedbu propisanih mjera za sprečavanje štetnih utjecaja na okoliš
te kontrolu nakon zatvaranja, određenim u dozvoli iz članka 15. ovoga
Pravilnika.
(5) Odlukom o zatvaranju odlagališta nadležno tijelo, ako procijeni da mjere
propisane u dozvoli nisu dostatne, može propisati i dodatne mjere za sprečavanje
štetnih utjecaja na okoliš, kao i dodatne mjere kontrole.
(6) U slučaju uočenih neočekivanih štetnih utjecaja na okoliš odlagatelj
zatvorenog odlagališta dužan je obavijestiti nadležno tijelo kako bi se na
vrijeme poduzele korektivne mjere.
(7) Odlagatelj zatvorenog odlagališta dužan je u vremenskom razdoblju utvrđenom
u dozvoli iz članka 15. ovoga članka ili Odluci o zatvaranju osigurati:
– održavanje i zaštitu zatvorenog odlagališta
– redovite preglede stanja tijela odlagališta
– obavljanje kontrole i nadzora odlagališta
– izradu godišnjeg izvješća o stanju odlagališta i provedbi propisanih mjera

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 21.

(1) Za postojeća odlagališta koja zadovoljavaju uvjete koji su utvrđeni ovim
Pravilnikom, odlagatelj je dužan nadležnom tijelu u roku od jedne godine od dana
stupanja na snagu ovog Pravilnika podnijeti zahtjev za dobivanje dozvole prema
uvjetima iz ovoga Pravilnika.
(2) Za postojeća odlagališta koja ne zadovoljavaju uvjete utvrđene ovim
Pravilnikom, odlagatelj je dužan u roku od jedne godine od stupanja na snagu
ovog Pravilnika izraditi plan sanacije i/ili zatvaranja odlagališta prema
uvjetima iz ovoga Pravilnika i dostaviti ga nadležnom tijelu na suglasnost.
(3) Temeljem odobrenih planova sanacije i/ili zatvaranja i uvjeta utvrđenih ovim
Pravilnikom, postojeća odlagališta iz stavka 2. ovog članka moraju biti sanirana
i/ili zatvorena najkasnije do 31. prosinca 2011. godine.

Članak 22.

(1) Odredba iz članka 5. stavka 1., alineja 3. ovog Pravilnika primjenjuje se na
sva odlagališta od 31. prosinca 2016. godine
(2) Odreba iz članka 6. stavka 1. ovog Pravilnika ne primjenjuje se na postojeća
odlagališta koja se prema odobrenim planovima sanacije i/ili zatvaranja koriste
za odlaganje otpada do puštanja u rad centara za gospodarenje otpadom.
(3) Odredba iz članka 5. stavka 1, alineja 3. i članka 6. stavak 1. ovog
Pravilnika primjenjuje se na sva odlagališta unutar centara za gospodarenje
otpadom koji su pušteni u rad nakon stupanja na snagu ovog pravilnika.
(4) Odredba iz članka 5. stavka 1, alineja 3. ovog Pravilnika ne primjenjuje se
na postojeća odlagališta otpada koja se prema odobrenim planovima sanacije i/ili
zatvaranja koriste za odlaganje do puštanja u rad centara za gospodarenje
otpadom.
(5) Podaci koji određuju postupno smanjenje sadržaja biorazgradivih sastojaka u
ukupnoj masi komunalnog otpada koji se može odlagati na odlagališta neopasnog
otpada od dana stupanja na snagu ovoga pravilnika, a u cilju ispunjenja uvjeta
iz članka 5. stavka 1. alineja 3. ovog Pravilnika utvrđeni su u Planu
gospodarenja otpadom Repubilke Hrvatske.

Članak 23.

Dodaci 1, 2, 3, 4, 5 s odgovarajućim sadržajem tiskani su uz ovaj Pravilnik i
čine njegov sastavni dio.

Članak 24.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od objave u »Narod­nim novinama«.

Klasa: 351-01/06-04/54
Urbroj: 531-08-1-07-3
Zagreb, 8. studenoga 2007.

Ministrica
**Marina Matulović Dropulić, dipl. ing. arh**. v. r.

DODATAK 1

OPĆI UVJETI ZA SVE KATEGORIJE ODLAGALIŠTA

**1. Lokacija odlagališta**1.1. Lokacija odlagališta otpada mora biti udaljena najmanje 500 m od naseljenog
područja gdje stalno borave ljudi.
1.2. Lokacija odlagališta nije dozvoljena na:
– vodozaštićenom području, određenom prema propisima koji reguliraju zaštitu
voda,
– zaštićenom području izvora termalno-mineralne vode, određenom prema propisima
koji reguliraju zaštitu voda
– poplavnom području, određenom prema propisima koji reguliraju zaštitu voda,
– području ugroženom od klizišta, urušavanja, usjeda ili drugih gibanja zemljine
mase, ukoliko te opasnosti nije moguće spriječiti tehničkim mjerama,
– području s nejednakim geotehničkim svojstvima na površini i ispod površine,
koji ugrožavaju odlagalište, ukoliko takove opasnosti nije moguće spriječiti
tehničkim mjerama,
– terenu izvan poplavnog područja iz alineje 3., ako je u području poplavnih
voda vrijeme povrata od 500 godina i ako osiguranje od poplavnih voda nije
moguće osigurati tehnič­kim mjerama,
– terenu sa slobodnom tekućom podzemnom vodom, ako je razina najviše očekivane
površine podzemne vode, kod uzimanja u obzir mogućeg usjeda, manja od jednog
metra ispod temeljnog tla odlagališta i tu udaljenost nije moguće ustanoviti
odgovarajućim tehničkim mjerama.

**2. Zaštita voda**2.1 Dno odlagališta otpada mora biti najmanje 1 m iznad najviše razine podzemne
vode.
2.2 Podzemni dio tla odlagališta, najmanje na području tijela odlagališta, mora
biti geološki i hidrogeološki jedinstven i takvog geološkog sastava da osigurava
zaštitu tla te onečišćenje podzemne i površinske vode.
2.3 Prosječna vodonepropusnost tla na području temeljnog tla i bočnih strana
tijela odlagališta mora biti manja od:
– za odlagalište za opasni otpad: k= 1x10-9 m/s u debljini tla najmanje od pet
metara,
– za odlagalište za neopasni otpad: k= 1x10-9 m/s u debljini tla od najmanje
jednog metra,
– za odlagalište za inertni otpad: k= 1x10-7 m/s u debljini tla od najmanje
jednog metra.
Ispunjenje ovih uvjeta može se osigurati i nanošenjem umjetnih brtvenih slojeva
na područje temeljnog tla i bočnih strana tijela odlagališta kako bi se dobilo
jednakovrijedno svojstvo tla s obzirom na vodonepropusnost i zadržavanje vode.
Umjetni brtveni sloj ne smije biti manji od pola metra.
2.4 Za tijelo odlagališta potrebno je urediti temeljno tlo i bočne strane tijela
odlagališta na način koji osigurava stabilnost odlagališta i izvedbu brtvenih i
drenažnih slojeva.
2.5 Na temeljno tlo i bočne strane odlagališta mora se postaviti brtveni sloj.
2.6 Na odlagalištu za opasni i neopasni otpad mora se osigurati odvođenje
procjednih voda kroz drenažni sloj i njihovo sakupljanje izvan tijela
odlagališta.
2.7 Drenažni sloj mora biti debljine veće od 0,5 m.
2.8 Sakupljene procjedne vode moraju se obraditi prije ispusta u prijemnik prema
propisima o zaštiti voda.
2.9 Prodiranje otpada u drenažni sloj se mora spriječiti odgovarajućim
prihvatljivim tehničkim rješenjima.
Uvjeti iz točke 2.2 i 2.3. ne moraju se primijeniti za odlagalište inertnog
otpada ukoliko se propisanim postupcima procjene utjecaja na okoliš utvrdi da
nema štetnih utjecaja na kvalitetu tla, podzemne i površinske vode.

**3. Prekrivanje odlagališta**3.1 Površine ispunjenih dijelova tijela odlagališta za neopasni i opasni otpad
treba prekrivati i osigurati potrebno površinsko brtvljenje s ugrađenim sustavom
površinske odvodnje oborinske vode i sustavom otplinjavanja.
3.2 Oborinske vode ne smiju doći u dodir s ispunjenim tijelom odlagališta i
moraju se sakupljati odvojeno od procjednih voda.
3.3. Preporuke za površinsko brtvljenje dane su u sljedećoj tablici:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vrsta odlagališta | Odlagalište za neopasni otpad | Odlagalište za opasni otpad |
| Sloj za otplinjavanje | zahtijeva se | ne zahtijeva se |
| Nepropusni umjetni brtveni sloj | ne zahtijeva se | zahtijeva se |
| Nepropusni mineralni sloj | zahtijeva se | zahtijeva se |
| Drenažni sloj > 0,5 m | zahtijeva se | zahtijeva se |
| Rekultivacijski sloj > 1 m | zahtijeva se | zahtijeva se |

**4. Odlagališni plin**4.1 Ukoliko na odlagalištu nastaje odlagališni plin potrebno je osigurati sustav
sakupljanja odlagališnog plina koji se mora obraditi i koristiti.
4.2 Ako se sakupljeni odlagališni plinovi ne mogu upotrijebiti za dobivanje
energije, treba ih spaliti na području odlagališta ili spriječiti njihovu
emisiju u zrak.

**5. Osnovna opremljenost odlagališta**– Na ulazu u odlagalište mora biti postavljen natpis s navedenim imenom
odlagatelja, vrste odlagališta i radnim vremenom odlagališta.
– Na uočljivom mjestu na odlagalištu mora biti istaknut plan postupaka za slučaj
izvanrednog događaja.
– Odlagalište mora biti ograđeno najmanje dva metra visokom ogradom.
– Stalnim nadzorom treba spriječiti nenadzirani unosa otpada na odlagalište.
– Na području odlagališta moraju se nalaziti dovoljno velike površine za
izvođenje postupaka preuzimanja i provjere predanog otpada te za parkiranje i
okretanje dostavnih vozila.
– Odlagalište mora biti opremljeno uređajima za sprječavanje prenošenja prašine
i nečistoća s transportnih vozila s odlagališta na kolnike javnih cesta.
– Na području odlagališta mora biti uređen dovoljan skladišni prostor za
privremeno skladištenje otpada prije odlaganja.
– Odlagalište mora imati priključak na javnu cestu.
– Vozilo kojim se dovozi otpad do odlagališta otpada mora biti tako opremljeno
da se spriječi rasipanje otpada, širenje prašine, buke i mirisa.
– Oko ograde odlagališta otpada mora biti uređen protupožarni pojas širine 4-6
m.
– Na odlagalištu otpada iza protupožarnog pojasa mora se urediti vizuelno
dovoljan visoki zeleni pojas.

**6. Sadržaj Elaborata »procjene rizika« za podzemna odlagališta otpada**1. GEOLOŠKA PROCJENA
Geološka procjena uključuje ispitivanja i analize vrsta stijena, tla i
topografije. Pocjena mora dokazati prikladnost mjesta za podzemno odlaganje. U
ispitivanja je potrebno uključiti položaj, učestalost i strukturu svih lomova
ili pukotina u okolnim geološkim slojevima i mogući utjecaj potresne aktivnosti
na te strukture.
2. GEOMEHANIČKA PROCJENA
Geomehaničkom procjenom dokazuje se stabilnost podzemnih prostora prikladnim
ispitivanjima i prognozama. U procjeni mora biti obuhvaćen i predviđeni otpad za
odlaganje.
Geomehaničkom procjenom potrebno je dokazati:
1. da u vrijeme nastanka podzemnih prostora i nakon njihova nastanka ne treba
očekivati nikakve značajne deformacije u samom prostoru ili na zemljinoj
površini, koje bi oslabile izvedivost podzemnog odlagališta ili omogućile prolaz
do biosfere;
2. da je nosivost podzemnog prostora dovoljna da se prilikom rada odlagalište ne
uruši;
3. da odloženi materijal ima potrebnu stabilnost, sukladno geomehaničkim
svojstvima matične stijene.
3. HIDROGEOLOŠKA PROCJENA
Hidrogeološka procjena obuhvaća detaljno ispitivanje vodenih svojstava, sa
ciljem da se na temelju podataka o hidrauličkoj provodnosti masa stijena,
pukotina i vodnih gradijenata, ocijeni uzorak tokova podzemne vode u susjednim
slojevima.
4. GEOKEMIJSKA PROCJENA
Geokemijska procjena obuhvaća detaljno ispitivanje stijena i sastava podzemne
vode, kako bi se utvrdio trenutni sastav podzemne vode i njegov mogući vremenski
razvoj, vrsta i učestalost mineralnih sirovina koje ispunjavaju lomove, kao i
kvantitativni mineraloški opis matične stijene. Procjenom treba ocijeniti
utjecaj promjenljivosti za geokemijski sistem.
5. PROCJENA UTJECAJA NA BIOSFERU
Procjena utjecaja na biosferu je ispitivanje biosfere na koju može utjecati
podzemno odlaganje. Potrebno je izvršiti studiju polaznog stanja, kako bi se
odredila lokalna razina odgovarajućih tvari u prirodnom okolišu.
6. PROCJENA FAZE RADA
Procjena faze rada mora dokazati:
1. stabilnost podzemnih prostora za vrijeme rada podzemng odlagališta;
2. da nema neprihvatljivih rizika da otpad pronađe put do biosfere;
3. da nema neprihvatljivih rizika koji bi utjecali na djelovanje objekata
podzemnog odlagališta.
Kod dokazivanja sigurnosti rada podzemnog odlagališta, potrebno je, na temelju
posebnih podataka o popisu otpada, upravljanju objek­tom i planu rada, napraviti
sistematičnu analizu rada objekata. Procjena faze rada treba pokazati da otpad
neće reagirati sa stijenama na niti jedan kemijski i/ili fizikalni način koji bi
oslabio čvrstoću i gustoću stijene i ugrozio samo odlaganje.
Treba prepoznati specifične nezgode koje bi u fazi rada podzemnog odlagališta
mogle dovesti do nastanka kontakta između otpada i biosfere. Različite vrste
mogućih kolebanja prilikom rada, treba pridružiti različitim razredima opasnosti
i vrednovati njihove moguće učinke. S procjenom faze rada treba pokazati da nema
niti jednog neprihvatljivog rizika ako prilikom rada dođe do razaranja
brtvljenja. Treba predvidjeti i preventivne mjere.
7. PROCJENA DUGOROČNOG UTJECAJA
Kako bi ispunili ciljeve trajnog odlaganja otpada, procjena rizika mora
obuhvatiti i dugoročne utjecaje. Procjena dugoročnog rizika treba garantirati da
u podzemnom odlagalištu, zbog odloženog otpada, ni nakon zatvaranja neće doći do
nikakvih kontakata između onečišćivaća i biosfere.
U duljem razdoblju treba količinski ocijeniti pregrade podzemnog odlagališta (npr.:
kvalitetu otpada, izgrađene strukture, zasipavanje i zatvaranje okana i
bušotina), djelovanje matične stijene, okolnog sloja i preopterećenja te ih
vrednovati na temelju lokalnih podataka ili dovoljno predostrožnih pretpostavki.
U obzir treba uzeti geokemijske i geohidrološke uvjete, kao što su: protok
podzemne vode, učinkovitost pregrada, prirodno trošenje i cijeđenje odloženog
otpada.
Dugoročnu sigurnost podzemnog odlaganja otpada potrebno je dokazati ocjenom
sigurnosti, koja sadrži opis početnog stanja u datom vremenu (npr.: kod
zatvaranja), a u nastavku, scenarijem važnih promjena koje treba očekivati u
geološkom vremenu. Potrebno je također ocijeniti posljedice oslobađanja
odgovarajućih tvari iz podzemnog odlagališta različitim scenarijima koji
odražavaju mogući dugoročni razvoj promjena biosfere, geosfere i podzemnog
odlagališta.
Zbog ograničenog životnog vijeka sanduka i oplata podzemnih prostora, kod
procjene dugoročnog rizika za odloženi otpad, iste ne bi trebalo uzimati u
obzir.
8. PROCJENA UTJECAJA POVRŠINSKIH PRIHVATNIH OBJEKATA
Prihvatni objekti na površini za otpad predviđen za podzemno odlaganje moraju
biti formirani i rukovođeni na način da se spriječi šteta za lokalni okoliš i
ljudsko zdravlje. Objekti moraju ispunjavati sve zahtjeve kao bilo koji drugi
objekt za prihvat i privremeno skladištenje otpada prema posebnim propisima o
gospodarenju otpadom.
9. PROCJENA DRUGIH RIZIKA
Zbog zaštite djelatnika, otpad treba odlagati samo u podzemno odlagalište, koje
mora biti pouzdano odvojeno od rudarskih aktivnosti. Otpad ne smije biti
prihvaćen ako sadrži ili može sadržavati opasne tvari koje bi mogle ugroziti
ljudsko zdravlje (npr.: patogene klice zaraznih bolesti i sl.).
Na temelju cjelokupne procjene rizika treba izvesti mjere za nadzor i zaštitu
otpada u podzemnom odlagalištu i razviti osnove za prihvat otpada u podzemno
odlagalište.

DODATAK 2

OSNOVNA KARAKTERIZACIJA OTPADA

Osnovnom karakterizacijom otpada utvrđuju se karakteristike otpada na osnovi
svih podataka neophodnih za njegovo konačno odlaganje na siguran način.
Osnovna karakterizacija otpada sadržava:
– ključni broj iz klasifikacijskog popisa otpada, vrstu otpada, izgled, opis
otpada i njegovih značajnih svojstava
– mjesto nastanka i porijeklo otpada
– informacije o proizvodnom procesu u kojem nastaje otpad (opis i svojstva
sirovina i proizvoda)
– opis prethodne obrade otpada prema članku 6. Pravilnika ili izjavu zašto se
prethodna obrada ne smatra potrebnom
– podaci o sastavu otpada i ponašanju pri eluiranju (ukoliko je to značajno),
– kategoriju odlagališta na koju se otpad može odložiti prema kriterijima za
prihvat iz Dodatka 3 ovoga Pravilnika
– podatke o relevantnim opasnim svojstvima za opasni otpad prema posebnom
propisu
– dokaz da otpad nije obuhvaćen isključenjima navedenim u čl. 5. ovog Pravilnika
– procjenu očekivanih posljedica odlaganja otpada obzirom na njegova svojstva i
ako je potrebno, posebne zahtjeve i mjere koje se trebaju poduzeti pri odlaganju
– određene ključne parametre otpada za utvrđivanje provjere sukladnosti za
prihvat na odlagalište i dinamiku provođenja utvrđivanja provjere sukladnosti,
– rok valjanosti karakterizacije otpada
– raspon sastava i raspon i promjenjivost karakterističnih svojstava otpada iz
istog proizvodnog procesa
Osnovni načini i metode izrade karakterizacije otpada:
1. Osnovna karakterizacija otpada mora biti izrađena u elektronskom i pisanom
obliku
2. Osnovna karakterizacija otpada mora biti izrađena na temelju uzorkovanja i
rezultata ispitivanja otpada.
3. Ispitivanje otpada i eluata obuhvaća sve ključne parametre onečišćenja otpada
i parametre eluata za odlaganje na određenu vrstu odlagališta koji su navedeni u
Dodatku 3. ovog Pravilnika.
4. Uzorci koji se dostavljaju za karakterizaciju i ispitivanje otpada moraju
biti reprezentativni
5. U ispitivanje otpada potrebno je uključiti sve parametre onečišćenja otpada
koji su važni za reaktivne procese na odlagalištu.
6. Ako je otpad zbog podrijetla ili mjesta nastanka netipično onečišćen opasnim
tvarima, to je u karakterizaciji otpada potrebno posebno navesti.
7. Kada uzimanje reprezentativnog uzorka, zbog nehomogenosti otpada nije moguće,
osnovna karakterizacija otpada mora se temeljiti na teoretskim podacima te
empirijskim vrijednostima i obrazloženjima.
8. Ako otpad čini otpadna ambalaža onečišćena kemikalijama ili ostacima
kemikalija, odnosno neupotrijebljene kemikalije za koje je u skladu s propisima
koji reguliraju kemikalije izrađen sigurnosni list, za karakterizaciju otpada,
umjesto rezultata kemijske analize, mogu se upotrijebiti podaci o sirovinskom
sastavu iz sigurnosnog lista.
9. Za izradu karakterizacije otpada moraju biti poznati svi potrebni podaci i
pruženi svi potrebni dokazi
Karakterizaciji treba priložiti sljedeće podatke koji su bili temelj za njenu
izradu:
– opis uzorkovanja otpada,
– predviđenu količinu i dinamiku nastanka otpada
– izvještaj o istraživanjima opasnih svojstava otpada
– izvještaj o istraživaju utjecaja odlaganja otpada na stabilnost tijela
odlagališta
– utemeljenje napuštanja prethodne obrade otpada prije odlaganja
– izvještaj o drugim dopunskim istraživanjima
– popis korištene literature

DODATAK 3

OSNOVNI KRITERIJI KOJE OTPAD MORA ISPUNJAVATI ZA ODLAGANJE NA ODLAGALIŠTE

1. KRITERIJI ZA ODLAGANJE OTPADA NA ODLAGALIŠTE INERTNOG OTPADA

*1.1. Granične vrijednosti parametara eluata otpada*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Izražen kao | Jedinica | Granična vrijednost parametra eluata  \*\*\*\*T/K = 10 l/kg |
| Arsen | As | mg/kg suhe tvari | 0,5 |
| Barij | Ba | mg/kg suhe tvari | 20 |
| Kadmij | Cd | mg/kg suhe tvari | 0,04 |
| Ukupni krom | Cr | mg/kg suhe tvari | 0,5 |
| Bakar | Cu | mg/kg suhe tvari | 2 |
| Živa | Hg | mg/kg suhe tvari | 0,01 |
| Molibden | Mo | mg/kg suhe tvari | 0,5 |
| Nikal | Ni | mg/kg suhe tvari | 0,4 |
| Olovo | Pb | mg/kg suhe tvari | 0,5 |
| Antimon | Sb | mg/kg suhe tvari | 0,06 |
| Selen | Se | mg/kg suhe tvari | 0,1 |
| Cink | Zn | mg/kg suhe tvari | 4 |
| Kloridi | Cl | mg/kg suhe tvari | 800 |
| Fluoridi | F | mg/kg suhe tvari | 10 |
| Sulfati | SO3 | mg/kg suhe tvari | 1000\* |
| Fenolni indeks |  | mg/kg suhe tvari | 1 |
| Otopljeni organski ugljik – DOC\*\* | C | mg/kg suhe tvari | 500 |
| Ukupne rastopljene tvari \*\*\* | - | mg/kg suhe tvari | 4000 |

\*Otpad odgovara zahtjevima za inertni otpad, ako izmjerena
vrijednost sulfata u eluatu ne prelazi 6.000 mg/kg suhe tvari
\*\*Ako izmjerena vrijednost parametra eluata prelazi graničnu vrijednost
parametra eluata iz tablice kod vlastite pH vrijednosti eluata, može se provesti
analiza kod pH vrijednosti između 7,5 i 8,0
\*\*\*Prisutnost ukupnih rastopljenih tvari može se koristiti umjesto prisutnosti
sulfata i klorida
\*\*\*\*T/K=tekuće/kruto

*1.2 Dodatne granične vrijednosti parametara onečišćenja otpada:*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Izražen kao | Jedinica | Granična vrijednost parametra onečišćenja mg/kg |
| Ukupni organski ugljik – TOC | C | % mase s.t. | 30.000\* |
| BTX (benzen, toluen, etilbenzen i ksileni) | – | mg/kg suhe tvari | 6 |
| PCB – poliklorirani bifenili |  | mg/kg suhe tvari | 1 |
| Mineralna ulja |  | mg/kg suhe tvari | 500 |
| PAH – policiklični aromatski ugljikovodici |  | mg/kg suhe tvari | 10 |

Kod tla i zemlje, izmjerena vrijednost parametra onečišćenja
može prelaziti graničnu vrijednost, ako DOC ne prelazi graničnu vrijednost
parametra eluata iz prethodne točke.

\* Nadležno tijelo može dopustiti i višu granična vrijednost pod uvjetom da je
postignuta vrijednost za otopljeni organski ugljik od 500 mg/kg kod T/K = 10
l/kg bilo kod stvarne pH vrijednosti ili pH vrijednosti između 7,5 i 8,0.

*1.3 Na odlagalište inertnog otpada može se odlagati sljedeći inertni otpad iz
tablice bez prethodne analize eluata i organskih parametara onečišćenja:*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ključni broj | vrsta | Ograničenja |
| 10 11 03 | Otpadni vlaknasti materijali na bazi stakla | Sami bez organskih veziva |
| 15 01 07 | Staklena ambalaža |  |
| 17 01 01 | Beton | Samo odabrani građevinski otpad i otpad od rušenja\* |
| 17 01 02 | Opeka | Samo odabrani građevinski otpad i otpad od rušenja\* |
| 17 01 03 | Crijep/pločice i keramika | Samo odabrani građevinski otpad i otpad od rušenja\* |
| 17 01 07 | Mješavine betona, opeke, crijepa/pločica i keramike | Samo odabrani građevinski otpad i otpad od rušenja\* |
| 17 02 02 | Staklo |  |
| 17 05 04 | Zemlja i kamenje | Isključujući površinski sloj tla, treset; isključujući zemlju i kamenje s kontaminiranih lokacija |
| 19 12 05 | Staklo |  |
| 20 01 02 | Staklo | Samo odvojeno skupljeno staklo |
| 20 02 02 | Zemlja i kamenje | Samo otpad iz vrtova i parkova; isključujući površinski sloj tla, treset |

\*Odabrani građevinski otpad i otpad od rušenja s niskim
sadržajem drugih vrsta materijala (kao što su metali, plastika, zemlja, organski
materijali, drvo, guma itd.) i bez građevinskog otpada i otpada od rušenja koji
je onečišćen anorganskim ili organskim opasnim tvarima, npr. zbog proizvodnih
postupaka kod građenja, onečišćenja tla, skladištenja i uporabe pesticida ili
drugih opasnih tvari itd., osim ako se dokaže da srušena građevina nije bila
značajno onečišćena i bez građevinskog otpada i otpada od rušenja koji je
obrađen, prekriven ili obojen materijalima koji sadrže značajne količine opasnih
tvari.
Podrijetlo otpada mora biti poznato.
Ako je otpad iz tablice onečišćen odnosno sadrži druge materijale ili tvari, kao
što su metali, azbest, plastika, kemikalije itd., u količini kojom se toliko
povećava rizik od otpada da je opravdano njegov odlaganje na odlagališta drugih
kategorija, on se ne smije prihvatiti na odlagalište inertnog otpada.

2. KRITERIJI ZA ODLAGANJE OTPADA NA ODLAGALIŠTE NEOPASNOG OTPADA

*2.1 Granične vrijednosti parametara eluata otpada za stabilizirani nereaktivni
opasni otpad i ostali neopasan otpad:*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Izražen kao | Jedinica | Granična vrijednost parametra eluata \*\*\*T/K = 10 l/kg |
| Arsen | As | mg/kg suhe tvari | 2 |
| Barij | Ba | mg/kg suhe tvari | 100 |
| Kadmij | Cd | mg/kg suhe tvari | 1 |
| Ukupni krom | Cr | mg/kg suhe tvari | 10 |
| Bakar | Cu | mg/kg suhe tvari | 50 |
| Živa | Hg | mg/kg suhe tvari | 0,2 |
| Molibden | Mo | mg/kg suhe tvari | 10 |
| Nikal | Ni | mg/kg suhe tvari | 10 |
| Olovo | Pb | mg/kg suhe tvari | 10 |
| Antimon | Sb | mg/kg suhe tvari | 0,7 |
| Selen | Se | mg/kg suhe tvari | 0,5 |
| Cink | Zn | mg/kg suhe tvari | 50 |
| Kloridi | Cl | mg/kg suhe tvari | 15.000 |
| Fluoridi | F | mg/kg suhe tvari | 150 |
| Sulfati | SO4 | mg/kg suhe tvari | 20.000 |
| Otopljeni organski ugljik – DOC\* | C | mg/kg suhe tvari | 800 |
| Ukupne rastopljene tvari \*\* | - | mg/kg suhe tvari | 60.000 |

\*Ako izmjerena vrijednost parametra eluata prelazi graničnu
vrijednost iz tablice kod vlastite pH vrijednosti eluata, analiza se može
provesti kod pH vrijednosti između 7,5 i 8,0
\*\*Prisutnost ukupnih rastopljenih tvari u eluatu može se koristiti umjesto
prisutnosti sulfata i klorida u eluatu
\*\*\*T/K=tekuće/kruto

*2.2. Dodatne granične vrijednosti parametara onečišćenja otpada za stabilizirani
nereaktivni opasni otpad:*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Izražen kao | Jedinica | Granična vrijednost parametra onečišćenja |
| Ukupni organski ugljik – TOC | C | % mase suhe tvari | 5%\* |
| pH | - | - | najmanje 6 |

\*Ako se ne postigne ova vrijednost, nadležno tijelo može
dopustiti višu graničnu vrijednost, pod uvjetom da je postignuta vrijednost za
DOC od 800 mg/kg kod T/K = 10 l/kg bilo kod stvarne pH vrijednosti materijala
ili kod pH vrijednosti između 7,5 i 8,0.

2.3. Neopasan komunalni otpad i odvojeno prikupljene neopasne frakcije otpada iz
kućanstva te istovrsan neopasan otpad iz drugog izvora i mjesta nastanka
definirani prema posebnom propisu, mogu se prihvatiti na odlagalište neopasnog
otpada bez prethodne analize eluata i organskih parametara onečišćenja.
2.4. Stabilizirani nereaktivan opasan otpad ne smije se odlagati u odjeljak s
obrađenim komunalnim otpadom ili prikupljenim frakcijama neopasnog komunalnog
otpada.
2.5. Neopasni materijali/otpad na bazi gipsa koji se odlažu na odlagališta
neopasnog otpada smiju se odložiti isključivo u odjeljke odlagališta gdje se ne
odlaže biorazgradivi otpad.
Granične vrijednosti za TOC – ukupni organski ugljik i DOC – otopljeni organski
ugljik iz točke 2.1.2.2 vrijede i za otpad koji se odlaže zajedno s materijalima
na bazi gipsa.
2.6. Otpad koji sadrži azbest
Građevinski otpad koji sadrži azbest i čvrsto vezani azbestni otpad može se
odložiti na odlagalište neopasnog otpada bez prethodne analize eluata i
organskih parametara onečišćenja ako je zadovoljeno sljedeće:
– otpad ne smije sadržavati druge opasne tvari osim čvrsto vezanog azbesta
– odlagati se može samo građevinski otpad koji sadrži čvrsto vezani azbest i
ostali čvrsto vezani azbestni otpad
– otpad se može odlagati samo u posebnim odlagališnim poljima, odvojeno od
ostalog otpada na odlagalištu,
– područje s odloženim otpadom mora se dnevno prekrivati na način da se spriječi
tijekom pekrivanja oslobađanje azbestnih vlakana u okoliš
– otpad koji nije pakiran mora se prije odlaganja prskati vodom
– površinsko brtvljenje tijela odlagališnog polja s otpadom koji sadrži azbest
mora sprječavati oslobađanje azbestnih vlakana u okoliš
– na odlagališnom polju s otpadom koji sadrži azbest ne smiju se izvoditi
nikakve aktivnosti koje mogu uzrokovati oslobađanje azbestnih vlakana u okoliš,
– nakon zatvaranja odlagališta s odlagališnim poljem s otpadom koji sadrži
azbest, mora biti spriječena svaka daljnja upotreba površina odlagališta.

3. KRITERIJI ZA ODLAGANJE OTPADA NA ODLAGALIŠTE OPASNOG OTPADA

*3.1 Granične vrijednosti parametara eluata otpada:*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Izražen kao | Jedinica | Granična  vrijednost parametra eluata \*\*\*T/K= 10 l/kg |
| Arsen | As | mg/kg suhe tvari | 25 |
| Barij | Ba | mg/kg suhe tvari | 300 |
| Kadmij | Cd | mg/kg suhe tvari | 5 |
| Ukupni krom | Cr | mg/kg suhe tvari | 70 |
| Bakar | Cu | mg/kg suhe tvari | 100 |
| Živa | Hg | mg/kg suhe tvari | 2 |
| Molibden | Mo | mg/kg suhe tvari | 30 |
| Nikal | Ni | mg/kg suhe tvari | 40 |
| Olovo | Pb | mg/kg suhe tvari | 50 |
| Antimon | Sb | mg/kg suhe tvari | 5 |
| Selen | Se | mg/kg suhe tvari | 7 |
| Cink | Zn | mg/kg suhe tvari | 200 |
| Kloridi | Cl | mg/kg suhe tvari | 25.000 |
| Fluoridi | F | mg/kg suhe tvari | 500 |
| Sulfati | SO4 | mg/kg suhe tvari | 50.000 |
| Otopljeni organski ugljik – DOC \* | C | mg/kg suhe tvari | 1.000 |
| Ukupne rastopljene tvari \*\* | - | mg/kg suhe tvari | 100.000 |

\*Ako izmjerena vrijednost parametra eluata prelazi graničnu
vrijednost iz tablice kod vlastite pH vrijednosti eluata, analiza se može
provesti kod pH vrijednosti između 7,5 i 8,0
\*\*Prisutnost ukupnih rastopljenih tvari u eluatu može se koristiti umjesto
prisutnosti sulfata i klorida u eluatu
\*\*\*T/K=tekuće/kruto

*3.2 Dodatne granične vrijednosti parametara onečišćenja otpada:*

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Izražen kao | Jedinica | Granična vrijednost parametra onečišćenja |
| Gubitak žarenjem \* |  | % mase suhe tvari | 10 % |
| Ukupni organski ugljik – TOC \* | C | % mase suhe tvari | 6 % \*\* |

\*Koristi se gubitak zagrijavanja ili ukupni organski ugljik
stabiiliziranog i nereaktivnog opasnog otpada.
\*\* Ako se ova vrijednost ne postigne, nadležna tijelo može dopustiti višu
graničnu vrijednost, pod uvjetom da je postignuta vrijednost za DOC od 1000
mg/kg kod T/K = 10 l/kg bilo kod stvarne pH vrijednosti materijala ili kod pH
vrijednosti između 7,5 i 8,0.

DODATAK 4

1. KONTROLA METEOROLOŠKIH PARAMETARA NA ODLAGALIŠTU

1.1 Mjerenja meteoroloških parametara obuhvaćaju dnevno mjerenja količine
oborina, temperature zraka, brzine i smjera vjetra, vlage zraka i isparavanja.
1.2 Nakon zatvaranja odlagališta mjerenja se provode jednom mjesečno u idućih 5
godina.
1.3 Meteorološki parametri mogu se prikupljati s najbliže meteorološke stanice
državne meteorloške mreže.
2. KONTROLA EMISIJA TVARI U ZRAK IZ ODLAGALIŠTA
2.1 Mjerenja koncentracije odlagališnih plinova u zrak obuhvaćaju:
Mjesečna mjerenja koncentracije CH4, CO2 i O2 u odlagališnom plinu za vrijeme
rada odlagališta, a nakon zatvaranja svakih 6 mjeseci.
Mjerenje ostalih odlagališnih plinova (H2S i H2) provodi se ovisno o sastvu
odloženog otpada ili ako je to propisano u dozvoli za obavljanje jdelatnosti
odlaganja otpada.
2.2 Mjerenje se mora provesti na reprezentativnom broju uzoraka.
2.3 Učinkovitost sustava za skupljanje odlagališnog plina mora se redovito
provjeravati.
2.4 Ako se rezultati mjerenja sastava i koncentracije odlagališnog plina
ponavljaju, vrijeme između dvaju uzastopnih mjerenja može se produžiti, ali ne
smije biti duže od šest mjeseci.
2.5 Mjerenje koncentracije odlagališnih plinova se mjeri svakih šest mjeseci
nakon zatvaranja odlagališta.
3. KONTROLA EMISIJA TVARI U PROCJEDNE I OBORINSKE VODE NA ODLAGALIŠTU
3.1 Mjerenje parametara procjedne vode provodi se svaka tri mjeseca i obuhvaća
količinu i sastav procjedne vode za vrijeme rada odlagališta, a nakon zatvaranja
svakih šest mjeseci.
3.2 Opseg mjerenja parametara procjedne vode određuje se vodopravnom dozvolom
prema posebnom propisu o zaštiti voda i/ili u postupku procjene utjecaja na
okoliš.
3.3 U sklopu mjerenja sastava procjedne vode mora se mjeriti i vodljivost.
3.4 Parametri za koje se provodi mjerenje moraju odražavati svojstva procjedne
vode.
3.5 Mjerenje se mora provesti na reprezentativnom broju uzoraka.
3.6 Opseg mjerenja parametara oborinske vode iz nadstrešnice, manipulativnih
površina ili prekrivenih površina odlagališta određuje se vodopravnom dozvolom
prema posebnom propisu o zaštiti voda.
4. KONTROLA PODEMNE VODE NA ODLAGALIŠTU
4.1 Opseg mjerenja parametara podzemne vode određuje se u vodopravnoj dozvoli
prema posebnom propisu o zaštiti voda i/ili u propisanom postupku procjene
utjecaja na okoliš.
4.2 Mjerenja parametara podzemne vode obuhvaćaju mjerenja visine razine podzemne
vode i parametara onečišćenja podzemne vode prema posebnom propisu
4.3 U prvoj godini rada odlagališta mjerenja treba provoditi jednom mjesečno.
Ako se vrijednosti mjerenih parametara ne promijene, u nastavku rada odlagališta
mjerenja tih parametara mogu su izvoditi jednom u 3 mjeseca, a nakon zatvaranja
odlagališta svakih 6 mjeseci.
4.4 Parametri onečišćenja podzemne vode moraju se mjeriti na jednom mjernom
mjestu uzvodno i na najmanje 2 mjerna mjesta nizvodno od područja utjecaja
odlagališta.

DODATAK 5

METODE UZORKOVANJA OTPADA ZA ODLAGANJE

Za svaku pošiljku otpada za odlaganje priređuje se jedan reprezentativni uzorak,
a ako pošiljka sadrži više šarži, reprezentativni uzorak se priređuje za svaku
šaržu posebno. Količina otpadne tvari u reprezentativnom uzorku iznosi najmanje
1 kg.
Kod uzimanja pojedinačnih uzoraka i pripremi reprezentativnog uzroka, treba
osigurati da sastav reprezentativnog uzorka odgovara prosječnom sastavu otpada u
pošiljci, odnosno prosječnom sastavu onečišćene zemlje.
Broj pojedinačnih uzoraka iz kojih se priređuje reprezentativni uzorak određuje
se prema veličini pošiljke, odnsno broju posuda ili spremnika kako je određeno u
Tablici:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Broj posuda ili spremnika | Najmanji broj posuda ili spremnika od jedne šarže ili pošiljke iz kojih se uzima pojedinačni uzorak |
| 1. | 1 do 3 | sve |
| 2. | 4 do 64 | 4 |
| 3. | 65 do 125 | 5 |
| 4. | 126 do 216 | 6 |
| 5. | 217 do 343 | 7 |
| 6. | 344 do 512 | 8 |
| 7. | 513 do 729 | 9 |
| 8. | 730 do 1000 | 10 |
| 9. | 1001 do 1300 | 11 |
| 10. | više od 1301 | na svakih 300 posuda ili spremnika po jedan dopunski uzorak |

Za homogeni kruti otpad pojedinačni uzorak predstavlja jedan
nasumce uzeti uzorak iz jedne posude ili spremnika
Za nehomogeni kruti otpad pojedinačni uzorak se priređuje iz šest zahvata i to:
po jedan zahvat sa dna, trećine visine i dvije trećine visine i po jedan zahvat
s vanjskog donjeg, srednjeg i gornjeg dijela hrpe u spremniku.
Ako je spremnik tako napunjen da nasipana tvar nema oblik hrpe u spremniku, onda
se prva tri zahvata uzimaju po istim visinama iz sredine spremnika, a druga tri
također po istim visinama uz jednu stijenku spremnika.
Iz ovih šest zahvata priređuje se miješanjem i četvrtanjem pojedinačni uzorak od
najmanje 1 kg, a daljnjim miješanjem pojedinačnih i četvrtanjem, reprezentativni
uzorak kao i za homogeni otpad.
Posude ili spremnici iz jedne pošiljke ili šarže iz kojih se uzima pojedinačni
uzorak određuje se slučajnim izborom.

Pravilnik, NN 117/2007-3418
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)