## Kolektivni ugovor za graditeljstvo

### NN 56/2002 (17.5.2002.), Kolektivni ugovor za graditeljstvo

# KOLEKTIVNI UGOVORI

1056

SINDIKAT GRADITELJSTVA HRVATSKE, Zagreb, Trg k. P.
Krešimira IV br. 2,

NEZAVISNI
SINDIKAT GRAĐEVINARA HRVATSKE, Zagreb, Vodovodna 11, i

UDRUGA
POSLODAVACA GRADITELJSTVA HRVATSKE, Zagreb, Božidarevićeva 13 sklopili su u Zagrebu,
7. prosinca 2001.

## KOLEKTIVNI UGOVOR ZA GRADITELJSTVO

I. OPĆE ODREDBE

1. Teritorijalno važe­nje

Članak 1.

Ovaj kolektivni ugovor (u da­lj­njem tekstu: ugovor) važeći je na
cijelom teritoriju Republike Hrvatske.

Na inozemnim gradilištima ugovor se primje­njuje kad to nije u
suprotnosti s propisima ili kolektivnim ugovorom zem­lje rada.

2. Važe­nje ugovora u djelatnostima

Članak 2.

Ugovor se primje­njuje na sve
fizičke ili pravne osobe (u ­da­lj­­njem tekstu: poslodavac) koje obav­ljaju
djelatnosti visoko­grad­nje, niskograd­nje i hidrograd­nje, montažerskih
radova, instalacijskih i završnih radova u građevinarstvu, projektira­nja i
srodnih tehničkih usluga koje su klasificirane u područja, pod­po­dručja, odje­ljke,
skupine, razrede i podrazrede gospodarskih djelatnosti sukladno Odluci o
nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti, i na radnike svih struka kod tih pravnih
osoba (poslodavaca) kada ih ugovor obostrano obvezuje.

3. Osobe koje obvezuje ugovor

Članak 3.

Ugovor obvezuje ugovorne
strane, te sve osobe koje su u vrijeme sklapa­nja ugovora bile ili su naknadno
postale članovi stranaka ugovora, i osobe koje naknadno pristupe ugovoru, te
sve osobe koje su naknadno postale članovi udruge koja je pristupila ovom
ugovoru.

Ugovor, po punomoći Hrvatske
udruge sindikata za zastupa­nje u kolektivnom pre­govara­nju obvezuje i radnike
– članove podružnica HUS-a zaposlene u djelatnostima iz članka 2. kod
poslodavaca koje obavezuje ovaj Ugovor.

Pravna pravila sadržana u ugovoru primje­njuju se neposredno i obvezno
na sve osobe na koje se ovaj ugovor primje­njuje.

Članak 4.

Ugovor se primje­njuje na sve radnike, neovisno o tome jesu li ugovorom
o radu zasnovali radni odnos na određeno ili neodređeno vrijeme, s punim ili
nepunim radnim vremenom.

Članak 5.

Ugovor se ne odnosi na radnike s posebnim ovlastima čija se prava i
obveze uređuju posebnim ugovorom.

II. SKLAPANJE UGOVORA O RADU

1. Ugovor o radu

Članak 6.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu.

Ugovor o radu mora sadržavati sve uglavke propisane zakonom.

Osim bitnih uglavaka propisanih zakonom, ugovor o radu mo­ra sadržavati:

– naznaku grupe složenosti poslova odnosno tarifne skupine u koju su
razvrstani poslovi koje će obav­ljati radnik,

– naznaku poslovne banke kod koje je otvoren račun na koji treba doznačiti
plaću radnika.

2. Posebni uvjeti za sklapa­nje ugovora o radu

Članak 7.

Poslodavac samostalno utvrđuje svoj organizacijski ustroj,
organizacijske i radne dijelove, strukturu i broj radnika i uvjete koje radnici
moraju ispu­njavati za obav­lja­nje pojedinih poslova ako to zakonom ili drugim
propisom nije propisano.

Kad smatra da je za sklapa­nje ugovora o radu na pojedinim poslovima
potrebno da radnik ispu­njava posebne uvjete, te će uvjete poslodavac utvrditi
Pravilnikom o radu i popisom poslova – radnih mjesta (katalog) u zavisnosti od
vrste posla koje pojedini radnici trebaju obav­ljati za poslodavca.

III. ZAŠTITA ŽIVOTA I ZDRAVLJA

Članak 8.

Poslodavac je dužan pribaviti i održavati postroje­nja, uređaje, opremu,
alate, mjesto rada i pristup mjestu rada, te organizirati rad na način koji
osigurava zaštitu života i zdrav­lja radnika.

Članak 9.

U organizaciji rada
poslodavac će se pridržavati načela prevencije:

– u procje­njiva­nju i izbje­gava­nju
opasnosti koje se mogu izbjeći,

– u prilagođava­nju rada
pojedinih radnika u pogledu oblikova­nja rada, izbora opreme i načina rada
potrebi otkla­nja­nja štetnih utjecaja,

– u prilagođava­nju
tehnologije i organizacije rada potrebi zaštite radnika i zaštite radne
okoline,

– u dava­nju prednosti
kolektivnim mjerama zaštite nad individualnim, i

– u dava­nju odgovarajućih uputa radnicima za izbje­gava­nje opasnosti.

Prilikom planira­nja i uvođe­nja
novih tehnologija poslodavac će se savjetovati sa radničkim vijećem i
povjerenikom radnika za zaštitu na radu u svezi s izborom opreme, uvjetima rada
i radne okoline koje utječu na sigurnost i zdrav­lje radnika.

Članak 10.

Poslodavac će imenovati
jednog ili više radnika za obav­lja­nje poslova zaštite i sprečava­nja
opasnosti na radu, a u slučaju nedostatka dovo­ljno osposob­ljenog osob­lja za
ustrojstvo zaštitnih mjera i obav­lja­nje poslova na njihovom provođe­nju,
koristit će se uslugama izva­njskih službi ili osoba.

Radnici, službe ili osobe
koje će obav­ljati poslove iz stavka 1. ovog članka moraju imati potrebne sposobnosti
i moraju im se staviti na raspolaga­nje potrebna sredstva za provođe­nje
zaštite.

Poslodavac će organizirati
provedbu mjera zaštite od požara, pruža­nja prve pomoći i osigura­nje mjera
pomoći za evakuaciju u slučajevima ozbi­ljne i moguće opasnosti.

Radnik koji u slučaju ozbi­ljne
i neizbježne opasnosti napusti svoje radno mjesto ili opasno područje, osim u
slučaju kada je po pravilima struke dužan izložiti se opasnosti, ne smije biti u
nepovo­ljnijem položaju zbog svoje­g postupka i mora biti zaštićen od bilo
kakvih neopravdanih pos­ljedica.

Članak 11.

Obveze su poslodavca:

– da procijeni rizike za
sigurnost i zdrav­lje radnika na radu, uk­ljučujući i one kojima su izvrgnute
skupine radnika,

– da odluči o zaštitnim
mjerama koje će se primijeniti i, ako je potrebno, o zaštitnoj opremi koja će
se upotrijebiti,

– da vodi popis radnika o
nesrećama na radu koje su uzrokovale nesposobnost za rad u traja­nju du­ljem od
tri radna dana,

– da za odgovorna tijela
sastav­lja izvješća o nesrećama na radu.

Poslodavac će primijeniti
odgovarajuće mjere da radnici i ­njihovi predstavnici (radničko vijeće i
povjerenik radnika za zaštitu na radu) budu obaviješteni o opasnostima za
sigurnost zdrav­lja, o zaštitnim mjerama općenito i na radnom mjestu i o
mjerama koje poslodavac poduzima da bi radnici bili pravodobno obaviješteni o
ozbi­ljnim i neizbježivim opasnostima i potrebi hitnog napušta­nja radnog
mjesta u takvim slučajevima.

Članak 12.

Poslodavac će se savjetovati
s predstavnicima radnika (rad­nička vijeća i povjerenik radnika za zaštitu na
radu) o mjerama koje ne­gativno utječu na sigurnost i zdrav­lje radnika, o
imenova­nju odgovornih radnika za poslove zaštite i prevencije, o pita­njima u
svezi s obvezom obavješćiva­nja predstavnika radnika, o radu odgovornih radnika
za zaštitu i prevenciju i o planira­nju i organizira­nju izobrazbe iz područja
zaštite.

Predstavnici radnika imaju
pravo tražiti od poslodavca primjenu odgovarajućih mjera kao i predlagati mu
takve mjere koje će ublažiti opasnosti za radnike i ukloniti izvor opasnosti.

Članak 13.

Poslodavac ima obvezu
osigurati svakom radniku odgova­ra­juće osposob­ljava­nje za zaštitu zdrav­lja
i sigurnosti na radu, posebno u obliku obavijesti i naputaka koji se odnose na ­nje­govo
radno mjesto i posao i to:

– kad radnika prima na posao,

– ako radnika premješta na drugi posao,

– ako se uvodi nova radna oprema ili mije­nja postojeća, te

– ako se uvodi nova tehnologija.

Osposob­ljava­nje se obav­lja na teret poslodavca i u pravilu u radno
vrijeme.

Članak 14.

Radnik je obvezan:

– raditi s nužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava život ili
zdrav­lje svoje i drugih radnika, te sigurnost opreme i uređaja,

– na radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se
propisanih i priznatih mjera zaštite na radu i uputa proizvođača sredstava
rada,

– održavati i upotreb­ljavati u ispravnom sta­nju sigurnosne uređaje i
osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukova­nje,

– upozoriti neposrednog rukovodite­lja na sve kvarove i nedostatke na
uređajima, opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i
neredovite pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu oštetiti, uništiti
određenu opremu ili ugroziti život i zdrav­lje radnika.

– upoznati poslodavca ili nadležnog ­liječnika kod zasniva­nja radnog
odnosa i u tijeku rada, na tjelesne nedostatke ili bolesti koje mogu kod obav­lja­nja
određenih poslova uzrokovati pos­ljedice po život ili zdrav­lje radnika ili ­nje­gov
okoliš,

– ovladati zna­njima iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na
siguran način,

– podvrgnuti se provjeri  da li
je pod utjecajem alkohola, drugih sredstava ovisnosti ili bolestan,

– pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pre­gledima na koje je
uk­ljučen.

Članak 15.

Kod poslodavca koji zapoš­ljava 20 ili više radnika radnici biraju
onoliko povjerenika za zaštitu na radu koliko prema kriterijima zastup­ljenosti
imaju pravo izabrati članova radničkog vijeća.

Ako radnici iz prethodnog stavka ne izaberu povjerenike rad­nika za
zaštitu na radu, te će zadatke obav­ljati sindikalni povjerenici za zaštitu na
radu imenovani od sindikata pod uvjetom da kod poslodavca djeluje jedan
sindikat.

O povjerenicima zaštite na radu imenovanim od strane sindikata, sindikat
je dužan obavijestiti poslodavca.

Članak 16.

Povjerenik radnika iz članka 15. djeluje u interesu radnika na području
zaštite na radu te prati primjenu propisa i naređenih mjera  zaštite na radu u radnoj sredini u kojoj je
izabran s pravima i dužnostima utvrđenim Zakonom o zaštiti na radu.

O svom radu povjerenik je dužan najma­nje svaka tri mjeseca izvijestiti
radničko vijeće.

Članak 17.

Poslodavac je dužan osigurati povjereniku radnika za zaštitu na radu
uvjete za nesmetano obnaša­nje dužnosti, davati mu sve potrebne obavijesti i
omogućiti uvid u sve propise i isprave.

Povjerenik koji postupa sukladno svojim ovlastima zaštićen je od
postupaka poslodavca utvrđenih Zakonom o zaštiti na radu.

Članak 18.

Povjerenik radnika za zaštitu na radu ima pravo na tri sata tjedno za
obnaša­nje dužnosti iz zaštite na radu uz naknadu plaće kao da je radio.

Ako povjerenik na zahtjev poslodavca (sudjelova­nje u plani­ra­­nju
unapređe­nja uvjeta rada i sl.), ili inspektora rada (prisus­tvova­nje
inspekcijskim nadzorima) radi obnaša­nja svojih dužnosti izostane s rada više
od vremena utvrđenog stavkom 1. ovog članka ima i za to vrijeme pravo na
naknadu plaće kao da je radio.

Povjerenik ima pravo na odsustvova­nje s rada radi osposob­ljava­nja za
zaštitu na radu (tečajevi, seminari, sastanci i sl.) sedam dana tijekom
kalendarske godine.

Poslodavac je dužan omogućiti povjereniku pristup svim radnim mjestima i
podacima koji su od značaja za ostvariva­nje zaštite na radu.

IV. PROBNI RAD

Članak 19.

Probni rad za radnike do treće­g stup­nja stručne spreme ne može se
ugovorom o radu utvrditi u traja­nju dužem od 2 mjeseca, a za ostale radnike do
šest mjeseci.

Ako je ugovoren probni rad otkazni rok je 7 dana.

V. OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak 20.

Poslodavac će omogućiti radniku, u skladu s mogućnostima i potrebama
rada, školova­nje, obrazova­nje, osposob­ljava­nje i usavršava­nje.

Radnik je dužan u skladu sa svojim sposobnostima i potrebama rada
školovati se, obrazovati, osposob­ljavati i usavršavati za rad.

Tijekom obrazova­nja za potrebe poslodavca radniku pripadaju sva prava
kao da je radio.

Međusobna prava i obveze između radnika koji je upućen na obrazova­nje i
poslodavca uređuju se posebnim ugovorom u skladu s ovim ugovorom, pravilnikom o
radu i ugovorom o radu.

Članak 21.

Poslodavac može osobu koja se
prvi put zapoš­ljava u zani­ma­nju za koje se školovala zaposliti kao
pripravnika.

Radnik iz stavka 1. ovog članka
polaže ispit po posebnom programu nakon provedenog pripravničkog staža kod
poslodavca.

Pripravnički staž je različit
u odnosu na stupa­nj stručnog obrazova­nja i traje:

– za poslove do zak­ljučno V.
stup­nja obrazova­nja najviše šest mjeseci,

– za poslove VI. stup­nja
stručnog obrazova­nja najviše devet mjeseci,

– za poslove VII. stup­nja
stručnog obrazova­nja najviše dvanaest mjeseci.

Pripravništvo se obav­lja po
programu koji poslodavac donosi u skladu sa specifičnostima pojedinih struka i
radnih mjesta.

Program iz stavka 3. ovog članka obuhvaća osnove koje pripravnik treba
upoznati tijekom pripravničkog staža, traja­nje pripravničkog staža, stručnu
obuku na tim poslovima u pojedinim odjelima, način stručnog osposob­ljava­nja i
slično.

Članak 22.

Pripravnički staž može se na
prijedlog mentora skratiti najviše za polovinu vremena predviđenog traja­nja.

Traja­nje pripravničkog staža
produžuje se za vrijeme opravdane odsutnosti s posla (bolesti, služe­nje vojne
službe i sl.) ako je ukupna odsutnost trajala duže od 30 dana.

Članak 23.

Stručni ispit pripravnika
sastoji se od opće­g i posebnog dijela.

Općim dijelom stručnog ispita
provjerava se poznava­nje materije koja proizlazi iz struke pripravnika, a
posebnim dijelom zna­nje potrebno za samostalno i uspješno obav­lja­nje poslova
za koje se pripravnik osposob­ljavao.

Članak 24.

Stručni ispit polaže se pred
stručnom komisijom koju imenuje poslodavac.

Ispitna komisija pred kojom
pripravnik polaže stručni ispit sastoji se od predsjednika i dva člana. Članovi
ispitne komisije u pravilu su i ispitivači iz pojedinih stručnih predmeta. U
slučaju potrebe u ispitnu se komisiju mogu imenovati i ispitivači koji nisu
članovi ispitne komisije.

Predsjednik, članovi komisije
i ispitivači ne mogu imati niži stupa­nj stručne spreme od pripravnika koji
pred ­njima polaže stručni ispit.

Članak 25.

Pripravnici u strukama i
zanima­njima za koje je zakonom ili drugim propisom utvrđeno traja­nje
pripravničkog staža i način polaga­nja stručnog ispita, polažu stručni ispit
sukladno tim propisima.

VI. RADNO VRIJEME

1. Raspored dnevnog i tjednog radnog vremena

Članak 26.

Puno radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

Početak i završetak dnevnog radnog vremena uk­ljučujući i vrijeme odmora
tijekom rada (stanke) određuje poslodavac pisanom odlukom ili sporazumom sa
radničkim vijećem.

Dnevni i tjedni raspored radnog vremena i ­nje­govo traja­nje u
granicama punog radnog vremena određuje poslodavac pisanom odlukom ili
sporazumom sa radničkim vijećem.

2. Preraspodjela radnog vremena

Članak 27.

Radno vrijeme može se rasporediti tako da se u pojedinim vremenskim
razdob­ljima radi duže od punog radnog vremena a u drugim vremenskim razdob­ljima
kraće s tim da ukupno radno vrijeme ne pređe puno radno vrijeme za to razdob­lje.

Preraspodjela radnog vremena može se izvršiti za razdob­lje do šest
mjeseci i za kalendarsku godinu.

O preraspodjeli radnog
vremena za razdob­lje do šest mjeseci poslodavac je obvezan obavijestiti
radnike 15 dana prije početka rada po preraspodjeli radnog vremena.
Preraspodjelom se mora odrediti početak radnog vremena, traja­nje  dnevnog i tjednog rad­nog vremena u
pojedinim vremenskim razdob­ljima i dane u koje se zbog izvršene preraspodjele
neće raditi.

Preraspodjela radnog vremena
za razdob­lje kalendarske godine mora sadržavati traja­nje dnevnog i tjednog
radnog vremena za svaki pojedini mjesec te vrijeme traja­nja neradnog perioda
ako je on uveden preraspodjelom.

Preraspoređeno radno vrijeme
ne može biti duže od 52 sata tjedno.

3. Nepuno radno vrijeme

Članak 28.

Ako potrebe poslodavca to zahtijevaju ugovor o radu može se sa radnikom
sklopiti i za nepuno radno vrijeme.

4. Skraćeno radno vrijeme

Članak 29.

Poslove, na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na radu nije moguće
zaštititi radnika i traja­nje radnog vremena na takvim poslovima, poslodavci će
odrediti Pravilnikom o radu.

VII. ODMORI I DOPUSTI

1. Stanka

Članak 30.

Radnik koji radi u punom radnom vremenu ima svakog radnog dana pravo na
odmor (stanku) od 30 minuta.

Ugovorom o radu uredit će se način ostvariva­nja prava na odmor tijekom
rada – stanku, radnika koji radi na poslovima čija posebna narav ne omogućuje
prekid rada radi korište­nja tog odmora.

Ugovorom o radu može se urediti da se stanka iz stavka 1. ovog članka
koristi na kraju dnevnog radnog vremena ili da se traja­nje dnevnog radnog
vremena pos­ljed­nje­g radnog dana u tjednu skrati za vrijeme neiskorištenih
stanki tijekom radnog tjedna.

2. Tjedni odmor

Članak 31.

Tjedni odmor radnik će koristiti nedje­ljom, a kad je prijeko potrebno
da radnik radi nedje­ljom, dan neiskorištenog tjednog odmora mora mu se
omogućiti u razdob­lju od dva tjedna.

3. Godiš­nji odmor

Članak 32.

Najkraće traja­nje plaćenog godiš­nje­g odmora na koje­g radnik ima
pravo svake kalendarske godine je 18 radnih dana.

Malodobnik ima pravo za svaku kalendarsku godinu na godiš­nji odmor u
traja­nju od najma­nje 24 radna dana.

Radnik koji radi na poslovima na kojima ni uz primjenu mjera zaštite na
radu nije moguće zaštititi ga od štetnog utjecaja ima pravo na plaćeni godiš­nji
odmor u traja­nju od najma­nje 30 radnih dana.

Traja­nje godiš­nje­g odmora utvrđenog stavkom 1. i 2. ovog članka
povećava se:

– za svake navršene dvije godine radnog staža za jedan radni dan;

– radniku invalidu rada i invalidu Domovinskog rata s više od 50%
invaliditeta za 5 radnih dana;

– radnici majci s dvoje ili više djece do 7 godina života za 3 radna
dana;

Ukupno traja­nje godiš­nje­g odmora radnika iz stavka 1, 2 i 4 ovog
članka ne može iznositi više od 30 radnih dana.

Poveća­nje traja­nja godiš­nje­g odmora radnika iz stavka 3. ovog članka
poslodavci će urediti Pravilnikom o radu.

Članak 33.

Poslodavac će vrijeme korište­nja godiš­njih odmora za sve radnike
utvrditi planom korište­nja godiš­njih odmora koje­g će obznaniti do 31. svib­nja
tekuće godine. Do toga roka poslodavac će, kad to organizacija rada dopušta,
odobravati godiš­nje odmore na pojedinačni zahtjev radnika.

Do 31. ožujka tekuće godine radnici koji se žele koristiti svojim pravom
da godiš­nji odmor koriste u dva dijela, obvezni su o tome obavijestiti
poslodavca. U obavijesti mogu predložiti i vrijeme u koje žele koristiti godiš­nji
odmor, o čemu će poslodavac, ako to organizacija rada omogućava, voditi računa.

Radnici koji žele
koristiti jedan dan godiš­nje­g odmora po vlastitoj že­lji dužni su o tome
obavijestiti poslodavca prije do­noše­nja plana godiš­njih odmora, a o točnom
datumu korište­nja tog odmora poslodavca obavijestiti dva dana prije početka
korište­nja.

4. Plaćeni dopust

Članak 34.

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na oslobođe­nje od obveze
rada uz naknadu plaće (plaćeni dopust) do ukupno najviše sedam radnih dana za
važne osobne potrebe, a osobito:

     – sklapa­nje
braka                                          3 radna dana

     – rođe­nje
djeteta                                           2 radna dana

     – smrti bračnog supružnika,

      djeteta ili rodite­lja                                          4 radna dana

     – smrti rodite­lja bračnog
supružnika,

      djedova i baka, braće i sestara                         1
radni dan

     – selidbe u drugo mjesto
uda­ljeno

      više od 50 km                                               3
radna dana

     – selidbe u istome mjestu
ili u drugo

      mjesto do 50 km uda­ljenosti                          2
radna dana

     – ukla­nja­nje štetnih pos­ljedica

      elementarnih nesreća na stambenim

      i gospodarskim objektima                             4
radna dana

     – teške boelsti člana uže
obite­lji

      (rodite­lji, djeca) izvan mjesta

      stanova­nja                                                    2
radna dana

     – radi smještaja prognanih
ili

      izbje­glih osoba                                                 1
radni dan

     – radi traže­nja članova
obite­lji-djece,

      supružnika, rodite­lja, braće i sestara

      nestalih u ratu ili obav­lja­nja poslova

      radi pomoći članovima obite­lji

      zarob­ljenih
od strane neprijate­lja                   5 radnih dana

     – u
slučaju dobrovo­ljnog dariva­nja krvi            1
radni dan.

Ukoliko navedene okolnosti nastupe kada se
radnik nalazi izvan procesa rada zbog korište­nja godiš­nje­g odmora, bolova­nja,
neplaćenog dopusta ili drugih opravdanih razloga, prava iz stavka 1. ne mogu se
prenositi.

Članak 35.

Za vrijeme stručnog ili opće­g školova­nja uz rad, osposob­ljava­nja ili
usavršava­nja na koje je radnik upućen od poslodavca ili uz ­nje­govu
suglasnost, te za vrijeme obrazova­nja za potrebe radničkog vijeća, radnik ima
pravo:

– na plaćeni dopust radi priprema­nja i polaga­nja ispita u sred­njoj
školi u traja­nju od 5 radnih dana za svaki razred,

– na plaćeni dopust radi priprema­nja i polaga­nja ispita na višoj,
visokoj školi i fakultetu u traja­nju od 7 radnih dana za svaku godinu studija,

– na plaćeni dopust do 3 radna dana za obrazova­nje za potrebe radničkog
vijeća prema programu osposob­ljava­nja usvojenom na radničkom vijeću za svaku
kalendarsku godinu,

– na plaćeni dopust za vrijeme traja­nja osposob­ljava­nja ili usavršava­nja
na koje je upućen od poslodavca.

5. Neplaćeni dopust

Članak 36.

Radniku se može odobriti neplaćeni dopust do 30 dana u slučajevima:

– ­nje­ge člana obite­lji,

– grad­nje ili popravka kuće ili stana,

– liječe­nja na vlastiti trošak,

– obrazova­nja, osposob­ljava­nja, usavršava­nja ili specijalizacije na
vlastiti trošak, te u drugim opravdanim slučajevima.

Kada to okolnosti zahtijevaju i dopuštaju neplaćeni dopust u slučajevima
iz stavka 1. ovog članka može se odobriti u traja­nju dužem od 30 dana.

VIII. PLAĆA

Članak 37.

Poslodavac je dužan radniku za ­nje­gov rad isplatiti plaću, koja se
sastoji od:

– osnovne plaće utvrđene po osnovi složenosti poslova radnog mjesta na
koje je radnik raspoređen i normalnih uvjeta rada na tom radnom mjestu,

– stimulativnog dijela plaće po osnovi ostvarenih rezultata rada
radnika,

– dodataka na plaću po osnovi radnog staža,

– dodatka za otežane uvjete rada.

Članak 38.

Plaća se isplaćuje za razdob­lje od mjesec dana, a može se isplaćivati i
za razdob­lje od 15 dana.

Plaću je poslodavac dužan isplatiti najkasnije 15 dana nakon obav­ljenog
rada za razdob­lje za koje se plaća isplaćuje.

1. Osnovna plaća

Članak 39.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrđena
na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalne uvjete rada na tom radnom
mjestu, a u skladu s odredbama ovog ugovora predstav­lja najniži iznos koje­ga
je poslodavac dužan isplatiti radniku.

Normalnim učinkom smatra se
puno izvrše­nje utvrđene norme, odnosno ostvareni planirani doprinos u radu
utvrđen aktom poslodavca ili uobičajenim za obav­lja­nje pojedinih poslova.

Složenost poslova radnog
mjesta u smislu odredbi ovog ugovora sadrži: značaj radnog mjesta u poslova­nju,
potreban stupa­nj obrazova­nja za obav­lja­nje poslova radnog mjesta, stupa­nj
odgovornosti radnog mjesta, potrebno radno iskustvo, zahtijevani stupa­nj
kreativnosti i inicijativnosti, kao i ostale psihofizičke osobine potrebne za
rad na određenom radnom mjestu.

Normalni uvjeti rada na
pojedinom radnom mjestu su uvjeti koji su u pravilu prisutni tijekom cijelog
radnog vremena, koje određuje tehnološki proces i ­njemu odgovarajuća
organizacija rada, odnosno koji su uobičajeni za to radno mjesto.

Članak 40.

Najniža osnovna plaća za
najjednostavnije poslove utvrđuje se u mjesečnom iznosu od 1.700,00 kuna.

Svaka ugovorna strana može
podnijeti prijedlog za korekciju najniže osnovne plaće u slučaju porasta
troškova života ili inflacije veće od 5% i u drugim opravdanim razlozima, koji
je druga ugovorna strana dužna razmotriti i ocijeniti ­nje­govu opravdanost.
Postupak pre­govara­nja mora biti okončan u roku od 30 dana od dana podnijetog
prijedloga.

Članak 41.

U tarifnom dijelu ovog
ugovora izvršeno je razvrstava­nje i vrednova­nje pojedinih poslova odnosno
radnih mjesta na osnovi složenosti i normalnih uvjeta rada na tim radnim
mjestima, a svi poslovi odnosno radna mjesta razvrstana su u 10 grupa
složenosti (prilog 1).

Poslodavac Pravilnikom o radu
ili sporazumom sa radničkim vijećem može utvrditi veće osnovne plaće od onih
utvrđenih tarifnim dijelom ovog ugovora.

Za sve poslove i radna mjesta
koja nisu obuhvaćena tarifnim dijelom ugovora (prilog 1) poslodavac će, u
dogovoru sa sindikatom, utvrditi tarife poslova poštujući pri tome utvrđene
odnose složenosti poslova.

2. Stimulativni dio plaće

Članak 42.

Pravilnikom o radu ili
sporazumom sa radničkim vijećem, odlukom poslodavca i ugovorom o radu utvrđuju se
mjerila za vrednova­nje ostvarenih rezultata rada i stimulacija radnika za
ostvare­nje većih rezultata rada. Za vrednova­nje rezultata rada mogu se
primijeniti uobičajeni normativi, a stimulativni elementi mogu se odrediti i
radnim nalogom za obav­lja­nje posla.

Radnik mora biti unaprijed
upoznat s kriterijima i mjerilima za vrednova­nje rezultata rada.

Na zahtjev radnika,
poslodavca ili sindikata može se izvršiti stručna arbitraža normi ili drugih
mjerila, a do završetka arbitražnog postupka radnik ostvaruje stimulativni dio
plaće po do tada važećim mjerilima.

3. Dodatak za radni staž

Članak 43.

Osnovna plaća radnika povećava se za svaku navršenu godinu radnog staža
0,5 posto.

Pravo na poveća­nje osnovne plaće prema stavku 1. ovog članka pripada
radniku za radni staž koji je upisan u radnu k­nji­žicu, uvećan za tekući radni
staž kod poslodavca.

4. Dodatak za otežane uvjete rada

Članak 44.

Osnovna plaća radnika povećat će se za sate rada kada radnik povremeno
radi u uvjetima rada težim od normalnih uvjeta rada radnog mjesta na koje je
stalno raspoređen i za koje mu je utvrđena osnovna plaća.

Elementi težih uvjeta rada
koji se uzimaju u obzir kod uređiva­nja ovih pita­nja u Pravilnicima o radu
orijentacijski mogu biti s­ljedeći i ­njima slični:

I – UTJECAJ OKOLINE – dodatak
na osnovnu plaću najma­nje 5%

– rad na
temperaturi ispod –5°C ili iznad 35°C,

– rad u uvjetima
nagle i učestale promjene okolne temperature,

– rad uz buku veću od dozvo­ljene
i kada su propisana zaštitna sredstva,

– rad na strojevima sa jačom
vibracijom  u radu,

– rad sa sredstvima ili u
okolini s pojačanim zrače­njem, a gdje su propisana zaštitna sredstva,

– rad u okolini zasićenoj
štetnim parama, plinovima, prašinom, a gdje su propisana osobna zaštitna
sredstva.

II – FIZIČKA i PSIHIČKA
OPTEREĆENJA

– dodatak na osnovnu plaću najma­nje               10%

– rad vozača teških motornih vozila u

   javnom prometu,                                            10%

– rad na teškim građevinskim strojevima,           10%

– rad na visini iznad 25 m,                                 15%

– rad na dubini u uskim kanalima i rovovima

   dub­ljim od 3 m,                                              10%

– rad na visećim skelama,                                  25%

– rad na izbija­nju i pograđiva­nju tunela gdje

   je pograđa potrebna,                                      40%

– radovi u tunelu kada je postav­ljena

   pograđa ili ona nije potrebna,                         30%

– pu­nje­nje i pa­lje­nje mina,                                 25%

– kesonski i ronilački radovi.                             50%

U slučaju rada u
uvjetima koji se po više osnova smatraju težim od normalnih za dotično radno
mjesto, osnovna plaća radnika povećat će se za najveći utvrđeni dodatak.

5. Prekovremeni rad

Članak 45.

Prekovremenim radom smatra se rad duži od punog radnog vremena, a može
se narediti pod uvjetima utvrđenim zakonom.

Za prekovremeni
rad cijena sata rada radnika povećava se za 50 posto.

6. Noćni rad

Članak 46.

Noćnim radom smatra se rad između 22 sata uvečer i 06 sati ujutro iduće­g
dana.

Ako je rad organiziran u smjenama mora se osigurati izmjena smjena tako
da radnik radi noću uzastopce najviše jedan tjedan.

Za noćni rad
cijena sata rada radnika povećava se za 30 posto.

7. Rad nedje­ljom i blagdanom

Članak 47.

Rad nedje­ljom i blagdanom je onaj rad koji je u te dane obav­ljen
između 00 i 24 sata.

Za rad nedje­ljom cijena sata rada radnika povećava se za 35 posto, a za
dan Uskrsa za 50 posto.

Za rad na dane blagdana i u neradne dane utvrđene zakonom cijena sata
rada radnika povećava se za 50 posto i nadoknađuje za taj dan.

8. Smjenski rad

Članak 48.

Smjenskim radom se smatra rad u najma­nje dvije smjene s punim dnevnim
radnim vremenom.

Za rad u drugoj smjeni cijena sata rada radnika povećava se za 10 posto.

9. Jednokratni dodatak plaći

Članak 49.

Radnik ima pravo na jednokratni dodatak na plaću u iznosu od 1.000,00
kuna godiš­nje.

Jednokratni dodatak na plaću iz prethodnog stavka isplaćuje se s plaćom
za mjesec u kojem se koristi godiš­nji odmor, ali ne prije 30. lip­nja za
tekuću godinu.

10. Sudjelova­nje u dobiti

Članak 50.

Ugovorom o radu mogu se ugovoriti uvjeti za sudjelova­nje radnika u
dobiti poslodavca.

IX. NAKNADA PLAĆE

Članak 51.

Radnik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme korište­nja godiš­nje­g
odmora u visini ­nje­gove prosječne plaće isplaćene za rad u tuzemstvu u
prethodna tri mjeseca ili za prethodni mjesec ako je to za ­nje­ga povo­ljnije.
Naknada se isplaćuje sa plaćom za mjesec u kojem se koristi godiš­nji odmor.

Radnik ima pravo na naknadu plaće u visini ­nje­gove prosječne plaće
isplaćene za rad u tuzemstvu u prethodna tri mjeseca ili za prethodni mjesec,
ako je to za ­nje­ga povo­ljnije, za vrijeme kad ne radi zbog:

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom,

– drugih slučajeva utvrđenih zakonom, sporazumom sa radničkim vijećem i
ovim Ugovorom, kada ­njime za pojedine slučajeve nije određena visina naknade u
drugom iznosu.

Članak 52.

Za rad u radničkom vijeću predstavnik radnika ima pravo na naknadu plaće
za broj sati utvrđen zakonom ili sporazumom poslodavca i radničkog vijeća u
visini prosječne satnice ostvarene za sate rada u mjesecu za koji mu pripada
naknada.

Članak 53.

Radnik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme kada ne radi zbog:

– obrazova­nja, prekvalifikacije i stručnog osposob­ljava­nja u skladu s
potrebama poslodavca najma­nje u visini ­nje­gove osnovne plaće,

– prekida rada do koje­g je došlo kriv­njom poslodavca ili uslijed
drugih okolnosti za koje radnik nije odgovoran kao npr. u slučaju nedostatka
sirovina, pogonske energije i slično, u visini osnovne plaće.

Članak 54.

U slučaju odsutnosti s posla zbog bolova­nja do 42 dana radniku pripada
naknada plaće u visini utvrđenoj propisima o zdravstvenom osigura­nju.

Naknada u 100 postotnom iznosu od osnovice iz stavka 1. ovoga članka
radniku pripada za slučaj bolova­nja zbog profesionalne bolesti ili oz­ljede na
radu i drugih slučajeva određenih zakonom.

X. MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

1. Dnevnice i troškovi prijevoza

Članak 55.

Radnik koji je upućen na
službeno putova­nje u zem­lji ima pravo na dnevnicu i na naknadu putnih
troškova. Puni iznos dnevnice je 150,00 – 170,00 kuna.

Radniku na službenom putova­nju
u zem­lji pripada dnevnica u punom iznosu za svaka 24 sata provedena na
službenom putova­nju i za ostatak vremena preko 24 sata a duže od 12 sati. Pola
dnevnice priznaje se ako je službeno putova­nje trajalo 8 do 12 sati.

Radniku se priznaju putni
troškovi u iznosu ostvarenog prijevoza sredstvima javnog prometa od mjesta stanova­nja
odnosno sjedišta poslodavca do mjesta u koje je upućen na službeno putova­nje.

Radnik na službenom putova­nju
ima pravo i na naknadu punog iznosa hotelskog računa za spava­nje do visine
cijene noće­nja u hotelu s tri zvjezdice (\*\*\* kate­gorije) u istom mjestu.
Poslodavac svojom odlukom može odobriti smještaj i u hotelu više kate­gorije.

Troškovi i dnevnice za
službena putova­nja u inozemstvu obračunavaju se na način kako je to re­gulirano
za tijela državne uprave.

2. Terenski dodatak

Članak 56.

Za vrijeme rada i boravka izvan sjedišta poslodavca ili sjedišta
izdvojene poslovne jedinice poslodavca i izvan mjesta radnikovog prebivališta
ili uobičajenog boravišta, radnik ima pravo na terenski dodatak u visini koja
mu pokriva povećane troškove prehrane i ostalih troškova na terenu.

Terenski dodatak iznosi od 80,00 – 170,00 kuna dnevno.

Poslodavac utvrđuje pripadajući iznos terenskog dodatka srazmjerno
troškovima prehrane koje imaju radnici na pojedinim gradilištima.

Akontacija za terenski dodatak isplaćuje se radniku najkasnije pos­ljed­nji
radni dan u mjesecu za slijedeći mjesec, odnosno prilikom upućiva­nja na
terenski rad. Ako su radniku od strane poslodavca osigurani smještaj i prehrana
uz odgodu plaća­nja do isplate terenskog dodatka, terenski se dodatak može
obračunati i isplatiti zajedno sa isplatom plaće za mjesec u kojem su usluge
smještaja i prehrane korištene.

Dnevnice i terenski dodatak međusobno se isk­ljučuju.

3. Odvojeni život

Članak 57.

Pravilnikom o radu ili ugovorom o radu utvrdit će se slučajevi kad
radniku koji radi u sjedištu poslodavca pripada pravo na naknadu za odvojeni
život od obite­lji.

Naknada za odvojeni život od obite­lji isplaćuje se zbog pokrića
povećanih troškova života ili djelomičnog pokrića tih troškova, a može se odobriti
u visini od 400,00 do 1.500,00 kuna mjesečno.

Iznos naknade određuje poslodavac u zavisnosti od visine troškova koje
ima radnik.

Naknada za odvojeni život i terenski dodatak međusobno se isk­ljučuju.

4. Troškovi prijevoza na posao

Članak 58.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u
visini stvarnih troškova prijevoza javnim prometom prema cijeni mjesečne
odnosno pojedinačne karte.

U slučajevima kada postoji mogućnost korište­nja više alternativnih
sredstava javnog prometa različite cijene, radnik ima pravo na nadoknadu
troškova prijevoza s posla i na posao u visini cijene one vrste javnog prometa
koja je najpogodnija za poslo­dav­ca.

5. Upotreba privatnog automobila u službene svrhe

Članak 59.

Ukoliko radnik ima pravo na korište­nje privatnog automobila u službene
svrhe nadoknadit će mu se troškovi u visini 30 posto cijene litre benzina
(eurosuper 95) po prijeđenom kilometru.

6. Nagrada učenicima i studentima

Članak 60.

Učenicima i studentima na obveznoj praksi pripada za vrijeme prakse
nagrada u visini od 600,00 – 1.250,00 kuna mjesečno odnosno srazmjerno vremenu
provedeno na praksi.

7. Otpremnina za umirov­lje­nje

Članak 61.

Kad radnik stekne uvjete i ostvari pravo na mirovinu pripada mu pravo na
otpremninu u visini od 7.000,00 – 8.000,00 kuna.

8. Solidarne pomoći

Članak 62.

Radnik ili ­nje­gova obite­lj ima pravo na solidarnu pomoć u sljedećim
slučajevima:

1. smrti radnika u visini

    od najma­nje                                             7.500,00 kuna

2. smrti člana uže obite­lji u

    visini od najma­nje                                    3.000,00
kuna.

Poslodavac može,
ako se za to steknu svi uvjeti, isplatiti solidarnu pomoć u slučajevima:

1. nastanka invalidnosti

    radnika orijentaciono do             2.500,00
kuna godiš­nje

2. bolova­nja radnika duže­g
od

    90 dana radi nabavke

    medicinskih pomagala i

    pokrića participacije pri kup­nji

    lijekova orijentaciono do             2.500,00
kuna godiš­nje

3. otkla­nja­nja
štetnih pos­ljedica

    nastalih elementarnim

    nepogodama na objektima za

    stanova­nje radnika

    orijentaciono do                         2.500,00
kuna godiš­nje

9. Jubilarne nagrade

Članak 63.

Radnik ima pravo na jubilarnu
nagradu za neprekidni radni staž navršen kod istog poslodavca za navršenih:

– 10 godina radnog staža        od najma­nje 1.500,00 kuna

– 15 godina radnog staža        od najma­nje 2.000,00 kuna

– 20 godina radnog staža        od najma­nje 2.500,00 kuna

– 25 godina radnog staža        od najma­nje 3.000,00 kuna

– 30 godina radnog staža        od najma­nje 3.500,00 kuna

– 35 godina radnog staža        od najma­nje 4.000,00 kuna

– 40 godina radnog staža
 od najma­nje 5.000,00 kuna.

10. Poklon djeci

Članak 64.

Poslodavac može jednom godiš­nje,
radnikovom djetetu do 15 godina starosti, osigurati poklon orijentaciono do
visine 400,00 kuna.

XI. IZUMI I TEHNIČKA UNAPREĐENJA

Članak 65.

Izum je novoostvareno rješe­nje
nekog tehničkog problema koje poslodavac može upotrijebiti u svom poslova­nju i
koje ispu­njava zakonske uvjete za dobiva­nje patenta.

Tehničko unapređe­nje je
tehničko rješe­nje kojim se proiz­vod­ni postupak unapređuje svrsishodnijom
upotrebom poznatih tehničkih sredstava i tehnoloških postupaka i time postiže
veća učinkovitost, bo­lja kakvoća proizvoda, ušteda materijala i energije, bo­lje
korište­nje strojeva i uređaja, bo­lji nadzor proizvoda i veća sigurnost na
radu ili dobiva­nje novog proizvoda koji nije predmet patenta.

Članak 66.

Radnik je dužan o izumu
ostvarenom na radu i u svezi s radom obavijestiti poslodavca. Izum pripada
poslodavcu.

Radnik može predložiti
poslodavcu prihvaća­nje tehničkog unapređe­nja.

Članak 67.

Za izume i unapređe­nje iz članka
66. ovog ugovora radnik ima pravo na nadoknadu u visini koju će utvrditi
komisija poslodavca prema prosudbi korisnosti izuma odnosno tehničkog una­pređe­nja
uzimajući u obzir:

– tehnički i gospodarski
značaj izuma odnosno tehničkog unapređe­nja,

– gospodarska korist koja će
se ostvariti upotrebom

– vrijednost sredstava koje
je poslodavac uložio ili će uložiti u ostvare­nje izuma odnosno tehničkog
unapređe­nja,

– druge okolnosti od znače­nja
za određiva­nje nadoknade.

Na osnovu prosudbe rezultata
koji će se ostvariti primjenom izuma odnosno tehničkog unapređe­nja i
vrijednosti sredstava koje je poslodavac uložio ili mora uložiti u primjenu
izuma odnosno teh­ničkog unapređe­nja komisija će prosuditi koju gospodarsku
korist može poslodavac očekivati primjenom izuma odnosno tehničkog unaprijeđe­nja
u narednih 5 godina.

Članak 68.

Na osnovu procjene korisnosti
iz članka 67. ovog ugovora izumite­lju odnosno predlagate­lju tehničkog
unapređe­nja utvrdit će se postotak od procije­njene korisnosti izuma odnosno teh­ničkog
unapređe­nja i posebnim ugovorom utvrditi iznos koji pripada izumite­lju
odnosno predlagate­lju tehničkog unapređe­nja.

Novčani iznos nadoknade iz
stavka 1 ovog članka isplatit će se izumite­lju u visini jedne trećine tog
iznosa tri mjeseca nakon podnoše­nja patenta Državnom zavodu za patente, a
preostali iznos nadoknade u pet jednakih godiš­njih dijelova koji dospijevaju
za isplatu u mjesecu ve­ljači tekuće godine za prethodnu godinu.

Predlagate­lju tehničkog
unapređe­nja nadoknada se isplaćuje u pet jednakih godiš­njih iznosa koji
dospijevaju za isplatu u mjesecu ve­ljači za prethodnu godinu.

Članak 69.

Ugovorom o radu može se
ugovoriti drugačiji način utvrđi­va­nja nadoknade za izume ostvarene na radu
ili u svezi s radom i za tehnička unapređe­nja.

Članak 70.

Ako nadoknada za izume
ostvarene na radu ili u svezi s radom i za tehnička unapređe­nja nije ugovorena
ugovorom o radu ili posebnim ugovorom, radnik može od nadležnog suda za­htijevati
da odredi pravičnu nadoknadu, može od nadležnog suda zahtijevati da sud utvrdi
iznos nadoknade.

Članak 71.

O izumu koji nije ostvaren na
radu ili u svezi s radom, ali je u svezi s djelatnošću poslodavca radnik je
dužan obavijestiti poslodavca, te mu pismeno ponuditi ustupa­nje prava u svezi
s tim izumom.

Poslodavac je dužan u roku od
mjesec dana očitovati se o ponudi radnika iz stavka 1. ovog članka.

XII. OTKAZ UGOVORA O RADU

Članak 72.

Ugovorom o radu može se ugovoriti otkazni rok (redoviti otkaz) u
slučajevima kada taj ugovor otkazuje poslodavac.

Ako ugovorom o radu nije ugovoren otkazni rok poslodavac otkazuje ugovor
o radu u rokovima utvrđenim zakonom.

Neovisno od vremena provedenog u radnom odnosu kod poslodavca radniku sa
navršenih pet godina ukupnog staža otkazni rok ne može biti kraći od mjesec
dana, a radniku s navršenih deset godina ukupnog staža otkazni rok ne može biti
kraći od dva mjeseca.

U slučaju redovitog otkaza od
strane radnika otkazni rokovi utvrđeni zakonom sma­njuju se za polovicu, a ako
radnik za to ima osobito važan razlog otkazni rok ne može biti duži od mjesec
dana.

XIII. ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

1. Zaštita prava

Članak 73.

Radnik koji smatra da mu je
poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u roku od 15 dana od
dostave odluke kojom je povrijeđeno ­nje­govo pravo odnosno od dana sazna­nja
za povredu prava zahtijevati od poslodavca ostvare­nje tog prava.

Pisane odluke o ostvariva­nju
prava i obveza radnika neposredno se uručuju radniku ili dostav­ljaju
preporučenom poštom na pos­ljed­nju adresu koju je radnik prijavio poslodavcu.

2. Pritužbe na odnos prema radniku

Članak 74.

Neovisno od postupka za
zaštitu prava iz članka 73. ovog ugovora radnik koji smatra da je prema ­njemu
nepravedno postup­ljeno od strane nadređenog djelatnika, suradnika ili uprave
društva, može se na postupa­nje prema ­njemu žaliti nadležnom djelatniku ili
upravi društva, a može se obratiti za posredova­nje i radničkom vijeću.

3. Zaštita starijih radnika

Članak 75.

Radnik kojem do stjeca­nja
prava na starosnu mirovinu nedostaje pet godina staža ili godina života,
zadržava do odlaska u mirovinu plaću koju je ostvario ili bi pod normalnim
radnim uvjetima ostvario u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem su se stekle
spomenute okolnosti.

Plaća iz stavka 1 ovog članka
uvećava se u razmjeru s rastom prosječnih plaća kod poslodavca.

XIV. UVJETI ZA RAD SINDIKATA

Članak 76.

Sindikat kod poslodavca
djeluje u skladu sa sindikalnim pravilima.

Sindikat je dužan odluku o
izboru odnosno imenova­nju sindikalnog povjerenika dostaviti poslodavcu.

Sindikalnom povjereniku za
vrijeme obav­lja­nja ­nje­gove funkcije i 6 mjeseci nakon prestanka ­njenog
obav­lja­nja ne može se bez prethodne suglasnosti sindikata otkazati ugovor o
radu, rasporediti na drugo radno mjesto, niti ga na bilo koji način dovesti u
ma­nje povo­ljan ili podređen položaj.

Poslodavac će omogućiti
jednom sindikalnom povjereniku izostanak s rada uz naknadu plaće kao da radi,
radi prisustvova­nja sindikalnim sastancima, tečajevima osposob­ljava­nja,
seminarima, kongresima, skupštinama ili konferencijama, sjednicama radnič­kog
vijeća te za ostale potrebe sindikalnog rada, i to tako da za svakog člana
sindikata ima pravo na jedan sat aktivnosti godiš­nje, ali ne ma­nje od 56
sati, niti više od 750 sati.

Članak 77.

Poslodavac će primiti i
saslušati sindikalnog povjerenika odnosno predstavnika sindikata kada on to
traži ili po dogovoru.

Poslodavac će sindikalnom
povjereniku omogućiti rad radi ostvariva­nja prava na zaštitu i promica­nje
prava i interesa članova sindikata.

Stavove i prijedloge
sindikata poslodavac će razmotriti i o ­njima se izjasniti.

Članak 78.

Poslodavac će za potrebe
sindikata osigurati:

– odgovarajući prostor za rad
i održava­nje sastanaka sindikata,

– stručne, tehničke i administrativne
usluge za rad sindikata u mjeri u kojoj je to nužno za ostvariva­nje sindikalne
funkcije,

– obračun i naplatu
sindikalne članarine putem isplatnih lista, uz prethodnu suglasnost radnika –
člana sindikata, koji isti daje vlastoručnim potpisiva­njem pristupnice
sindikata.

XV. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

1. Ponaša­nje ugovornih strana

Članak 79.

Ugovorne strane dužne su
zalagati se za poštiva­nje odredaba ovog ugovora i za ­nje­govu pravilnu
provedbu.

Ugovorne strane dužne su se
suzdržati od svakog djelova­nja koje bi bilo u suprotnosti s odredbama ugovora,
spriječavalo ili otežavalo ­nje­govu provedbu.

2. Socijalni mir

Članak 80.

Za vrijeme važe­nja ovog
ugovora stranke će se suzdržati od industrijskih akcija (štrajka, lock outa i
dr.).

Obveza čuva­nja socijalnog
mira ne odnosi se na pita­nja o kojima je pokrenut zahtjev za otpočima­nje
kolektivnih pre­govora radi ­njihovog uređe­nja niti na postupa­nje stranaka
ugovora u slučaju neuspjelog pokušaja mirnog rješava­nja kolektivnih sporova iz
ovog ugovora.

3. Zak­ljučiva­nje, izmjene i dopune ugovora

Članak 81.

Postupak za zak­ljučiva­nje novog ugovora pokreće se na zahtjev bilo
koje ugovorne strane.

Ugovorne strane mogu u bilo koje vrijeme predložiti izmjene odnosno
dopune ovog ugovora.

U zak­ljučiva­nju, izmjenama i dopunama ugovora sindikati nastupaju kao
jedna strana na strani radnika.

Svaki sindikat može uz suglasnost drugog sindikata samostalno
zahtijevati izmjenu ili dopunu ugovora.

Članak 82.

Ugovorna strana koja želi izmjenu odnosno dopunu ugovora predlaže drugoj
strani svoj obrazloženi zahtjev u pisanom obliku.

Druga strana dužna se je o prijedlogu opredije­ljeno izjasniti u roku od
30 dana od prijema zahtjeva iz prethodnog stavka.

U slučaju da ugovorna strana ne prihvati prijedlog za izmje­nu ili
dopunu ugovora, odnosno da se o prijedlogu ne izjasni u roku od 30 dana, strana
predlagate­ljica pokreće postupak pred Mirovnim vijećem.

Odredbe stavka 1. do 3. ovog
članka primje­njuju se i na postupak zak­ljučiva­nja novog ugovora.

4. Rješava­nje kolektivnih sporova

Članak 83.

Za rješava­nje
sporova među stranama ugovora koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pre­govara­njem
ustanov­ljuje se u roku od pet dana Mirovno vijeće.

Smatra se da je među
stranama došlo do spora ako se one ne sporazumiju o sklapa­nju, izmjeni ili
obnovi ugovora, odnosno o drugim prijedlozima za rješava­nje spornih situacija.

Članak 84.

Mirovno vijeće ima
tri člana.

Svaka strana
imenuje po jednog člana u Mirovno vijeće. Stranke u sporu sporazumno imenuju
treće­g člana iz redova ug­led­nih strukovnih ili znanstvenih javnih radnika sa
liste članova mirovnog vijeća koju utvrđuje Gospodarsko-socijalno vijeće.

Članak 85.

Postupak mire­nja
pokreće se na zahtjev bilo koje strane, a mora se završiti u roku pet dana od
pokrenutog postupka.

Izbor članova
mirovnog vijeća i postupak pred tim vijećem obav­lja se po Pravilniku
Gospodarsko-socijalnog vijeća.

Članak 86.

Stranke mogu
prihvatiti ili odbiti prijedlog mirovnog vijeća.

Mire­nje je
bezuspješno ako bilo koja strana pisano izjavi da mire­nje smatra neuspješnim
kao i kad koja od strana ne imenuje člana mirovnog vijeća, odnosno ako strane
ne imenuju treće­g člana vijeća.

Svaki sporazum
koji strane postignu mora biti u pisanom obliku. Sporazum je sastavni dio
ugovora i dopu­njuje ga, odnosno mije­nja (ima pravnu snagu i učinke
kolektivnog ugovora).

Članak 87.

Ako je mire­nje
neuspješno, stranke spora mogu rješava­nje kolektivnog radnog spora sporazumno
povjeriti arbitraži.

Arbitraža ima pet
članova i isto toliko zamjenika. Svaka strana imenuje dva člana i ­njihove
zamjenike. Predsjednika i ­nje­govog zamjenika obje strane određuju sporazumno.

U slučaju da se
strane ne sporazumiju o imenova­nju pred­sjednika i ­nje­govog zamjenika, ­njihovo
imenova­nje povjerava se Gospodarsko-socijalnom vijeću.

Postupak pred
arbitražom stranke mogu urediti posebnim pravilnikom.

Ako stranke
postupak pred arbitražom ne urede posebnim pravilnikom, postupak će se urediti
sporazumom stranaka sklop­ljenim nakon nastanka spora. U sporazumu o iznoše­nju
spora pred arbitražu stranke će odrediti pita­nja koja iznose pred arbitražu.

Arbitraža može
odlučiti samo o pita­njima koja su pred ­nju iznijele stranke spora.

Članak 88.

Ako se radi o sporu o tumače­nju
ili primjeni zakona, drugoga propisa ili kolektivnog ugovora, arbitraža će teme­ljiti
svoju odluku na zakonu, drugom propisu ili kolektivnom ugovoru.

Ako se radi o sporu o sklapa­nju,
izmjeni ili obnovi kolektivnog ugovora, arbitraža će teme­ljiti svoju odluku na
pravičnosti.

Ako stranke spora u kolektivnom ugovoru ili sporazumu o iznoše­nju spora
pred arbitražu ne odrede drugačije, arbitražna odluka mora biti obrazložena.

Protiv arbitražne odluke nije
dopuštena žalba.

Ako se radi o sporu o sklapa­nju,
izmjeni ili obnovi kolektivnog ugovora, arbitražna odluka ima pravnu snagu i
učinke kolektivnog ugovora.

5. Organ za tumače­nje ugovora

Članak 89.

Ugovorne strane imenuju
zajednički organ za tumače­nje odredbi ovog ugovora i praće­nje ­nje­gove
primjene.

Zajednički organ ima šest
članova od kojih svaka strana imenuje trojicu.

6. Otkaz ugovora

Članak 90.

U slučaju da jedna od strana
krši obveze koje je preuzela ovim ugovorom, druga strana može ugovor otkazati.

Otkaz je potrebno drugoj
strani prethodno najaviti u roku koji ne može biti kraći od 3 mjeseca.

Po otkaziva­nju ugovora,
svaka strana može tražiti zak­ljučiva­nje novog ugovora.

XVI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 91.

Dok Gospodarsko-socijalno
vijeće ne utvrdi listu članova mirovnog vijeća i ne donese pravilnik o ­njihovom
izboru, stranke će treće­g člana mirovnog vijeća iz članka 84. ovog ugovora
sporazumno odrediti neovisno od liste Gospodarsko-socijalnog vije­ća.

Članak 92.

Odredbe ovog ugovora primje­njuju
se neposredno, osim ako za primjenu pojedinih odredbi nije potrebna
odgovarajuća razrada u Pravilniku o radu ili drugom aktu poslodavca.

Ako bi Pravilnikom o radu ili
drugim aktom poslodavca neko pravo bilo utvrđeno u ma­njem opse­gu od prava
koja proizlaze iz ovog ugovora primje­njuju se odredbe ovog ugovora.

Članak 93.

Stranke se obvezuju jednom
tromjesečno razmotriti izvješće organa iz članka 89. ovog ugovora, utvrditi
postoje li sporne odredbe u primjeni ugovora i ocijeniti da li postoje razlozi
zbog kojih bi trebalo inicirati izmjene i dopune ugovora.

Svaka stranka ovlaštena je
inicirati sastanak za razmatra­nje pita­nja iz prethodnog stavka.

Članak 94.

Troškove priprema­nja, praće­nja
i ostvariva­nja ovog ugovora snose potpisnici, svaki u svom dijelu, a troškove
priprema­nja i rada Mirovnog vijeća, arbitraže i komisije za tumače­nje,
potpisnici dijele na principu da Udruga poslodavaca gradite­ljstva Hrvatske
snosi jednu polovinu, a sindikati potpisnici ugovora na jednake dijelove drugu
polovinu.

Članak 95.

Ovaj ugovor sklapa se na
neodređeno vrijeme.

Za svaku poslovnu godinu
provest će se ­nje­gova novacija i prilagođava­nje uvjetima gospodare­nja u toj
poslovnoj godini.

Članak 96.

Smatra se da je Ugovor
sklop­ljen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici potpisnika, kojim danom stupa
na snagu, a primje­njuje se od 1. siječ­nja 2002. godine.

Kolektivni ugovor
dostavit će se Ministarstvu rada i socijalne skrbi.

Ugovor će se javno
objaviti na način propisan Pravilnikom ministra nadležnog za rad.

Članak 97.

Stupa­njem na
snagu ovog Ugovora prestaje važiti Kolektivni ugovor od 5. ve­ljače 1999.

Članak 98.

Dodatak Kolektivnom ugovoru
za gradite­ljstvo od 7. prosinca 2001. godine, kojim se uređuju prava i obveze
te uvjeti rada radnika koje poslodavac upućuje na rad na inozemna gradilišta,
je sastavni dio ovog Kolektivnog ugovora.

Zagreb, 7. prosinca 2001.

UDRUGA
POSLODAVACA 1.          SINDIKAT GRADITELJ-

GRADITELJSTVA
HRVATSKE        STVA HRVATSKE

Predsjednik                                          Predsjednik

**Boris Čupić, dipl. ing. građ.,**
v. r.       **Stipe Kirigin,** v. r.

                                                2.         NEZAVISNI SINDIKAT

                                                            GRAĐEVINARA
HRVAT­­SKE

                                                            Predsjednica

                                            **Ružica Frček,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

**Prilog** **1.**

**Kolektivni ugovor
za gradite­ljstvo**

TARIFNI STAVOVI

**Grupa složenosti                        Poslovi – radna mjesta                     Koeficijent                   Osnovna plaća u kunama**

**Po
satu                   Mjesečno**

   I. grupa poslova podrazu-     Transportni radnik, čistačice i sl.                      1,00                           9,77                       1.700,00

   mijeva jednostavan rutin-

   ski rad koji ne zahtijeva

posebno
obrazova­nje

   II. grupa poslova podra-        Priučeni PKV građevinski radnici,                    1,15                          11,24                      1.955,00

   zumijeva ma­nje složene          pomoćni priučeni radnici svih struka,

   poslove i zadatke, odnosno  radnik na pripremi namirnica, soba-

   rad za koji su dovo­ljna           rica, bolničar, pomoćnik strojarskog

   pismena uputstva                   montera, autoperač i podmazivač, po-

                                                      služite­lj
strojeva i uređaja na proizvod-

                                                      nji
građevinskih elemenata, pomoćnik

geobušača,
figurant, kurir i dostav­ljač

   III. grupa podrazumijeva        KV građevinski radnik početnik (zi-                 1,30                          12,70                      2.210,00

   sred­nje složene poslove i      dar, tesar, armirač, betonirac, asfal-

   zadatke na kojima se rad        ter), KV radnik svih struka početnik,

   ponav­lja uz povremenu          geobušač, strojar jednostavnog građe-

   pojavu novih poslova            vinskog stroja, vozač traktora, monter

                                                      metalnih
konstrukcija, rukovalac

                                                      strojeva
za obradu drva, unosilac po-

                                                      dataka
u AOP, tehnički crtač laborant,

                                                      daktilograf,
telefonist na telefonskoj

centrali,
skladištar priručnog skladišta.

   IV. a – grupa poslova             KV građevinski radnici svih struka                  1,45                          14,17                      2.465,00

   podrazumijeva složenije i       (V. grupa tesar, armirač, zidar i dr.),

   raznovrsnije poslove i            građevinski laborant, vozač teretnog

   zadatke za čije su obav-         motornog vozila, servisni mehaničar,

   ­lja­nje potrebne konzulta-       univerzalni strojarski monter, strojar

   cije u ­njihovu izvršava­nju      građevinskih strojeva, skladištar, ku-

har,
blagajnik, vatrogasac

   IV. b – grupa poslova             KV građevinski radnik svih struka                   1,52                          14,85                      2.584,00

   podrazumijeva složenije i       (VI. grupa tesar, armirač, zidar, izo-

   raznovrsnije poslove i            later, asfalter), tehničar gradilišta,

   zadatke za čije su obav-         tehničar geobuše­nja, laborant, tehni-

   ­lja­nje potrebne konzulta-       čar prerade drva, k­njigovođa, medi-

cije u ­njihovu izvršava­nju      cinska sestra, operater ERC-a, geometar

   V. a – grupa poslova              VKV građevinski radnik svih struka                1,64                          16,02                      2.788,00

   podrazumijeva složenije         (VII. grupa tesar, armirač, betonirac,

   poslove i zadatke koji             utezač, skelar), strojar teških građe-

   zahtijevaju veći stupa­nj         vinskih strojeva, monter plinoenerget-

   samostalnosti u izvršava-      skih strojeva, vozač teških teretnih

   ­nju poslova i zadataka            vozila, pećar-specijalist,
tehničar-kal-

                                                      kulant,
poslovođa jednostavnih obje-

kata
i postroje­nja, k­njigovođa

   V. b – grupa poslova              VKV građevinski radnik svih struka                1,71                          16,71                      2.907,00

   podrazumijeva složenije         (VIII. grupa tesar, zidar, armirač,

   poslove i zadatke koji             utezač), miner specijalist, vodeći mon-

   zahtijevaju veći stupa­nj         ter, vozač autobusa, strojar građevin-

   samostalnosti u izvršava-      skog stroja specijalist, vozač teškog

   ­nju poslova i zadataka            teretnog vozila-specijalist,
rukovalac

                                                      strojeva
za obradu drva – specijalist, po-

                                                      slovođa
građevinskih objekata, poslovođa

                                                      montaže,
kuhar-specijalist, k­njigovođa-

kontista,
medicinska sestra-specijalist

   VI.
grupa poslova                   VKV
građevinski radnik-majstor svih              1,82                          17,78                      3.094,00

   podrazumijeva poslove          zanima­nja, majstor u održava­nju stro-

   koji zahtijevaju samostal-       jeva, zavarivač za specijalne postup-

   nost i veći stupa­nj kreativ-    ke, poslovođa gradilišta, poslovođa

   nosti u ­njihovu izvršava­nju   završnih radova, poslovođa montaže,

                                                      samostalni
referent pratećih službi,

                                                      kalkulant,
geometar-specijalista, ruko-

vodite­lj
ma­nje­g građevinskog objekta

   VII.
grupa poslova                  Rukovodite­lj
građevinskog objekta,                1,90                          18,56                      3.230,00

   podrazumijeva poslove          rukovodite­lj objekta montaže, ruko-

   koji zahtijevaju dodatno         vodite­lj pogona, poslovođa složenog

   poznava­nje uže­g područja     objekta, vodite­lj odsjeka u pratećim

   djelova­nja uz samostalnost   službama, komercijalist, domaćin

   i kreativnost u izvršava­nju    hotela, projektant metalnih konstruk-

   poslova tih područja              cija, geodeta, k­njigovođa-bilancist,

                                                      samostalni
kalkulant, rukovodite­lj

                                                      mehanizacije
i transporta i rukovodi-

te­lj
održava­nja na gradilištu

   VIII. grupa poslova                 Rukovodite­lj gradilišta, rukovodite­lj                2,20                          21,49                      3.740,00

   podrazumijeva vrlo slože-      građevinskih instalacija, rukovodite­lj

   ne poslove koji zahtijevaju    složenog pogona, geodet-specijalist,

   inicijativu i kreativnost           samostalni kalkulant, programer,
stro-

   radnika, projektira­nje              jarski konstruktor, operativni
konst-

   poslova i zadataka                  ruktor metalnih
konstrukcija, vodite­lj

                                                      odjela
službi k­njigovodstva, komerci-

jale,
financija, pripremi rada i sl.

   IX. grupa poslova                   Rukovodite­lj vrlo složenog gradilišta,             2,35                          22,96                      3.995,00

   podrazumijeva vrlo slože-      samostalni projektant, organizator

   ne poslove koji zahtijevaju    ERC-a, liječnik, geodetski projektant,

   inicijativu i kreativnost           arhitektonski projektant metalnih

   radnika, te dodatna speci-     konstrukcija, tehnolog specijalist

   jalistička zna­nja potrebna

za
obav­lja­nje tih poslova

   X. grupa poslova                    Odgovorni rukovodite­lj poslova­nja                 2,65                          25,89                      4.505,00

   podrazumijeva najsloženi-     završnih radova, organizator industrij-

   je poslove i zadatke s             ske proizvod­nje građevinskog materi-

   najvećim značajem za              jala za ugrađiva­nje i projektne opreme

   vođe­nje procesa proizvod-    u građevinarstvu, organizator biroa,

   ­nje i poslova­nje, kreativne     organizator geodetske službe, rukovo-

   poslove i zadatke, istraži-       dite­lj radnih jedinica, rukovodite­lj
veli-

   vački rad, itd.                           kih samostalnih pogona, rukovoditelj

                                                      sektora
komercijale, financija, k­njigovod-

                                                      stva,
kadrova i sl., savjetnik direktora,

                                                      rukovodite­lj
sektora razvoja, članovi i

                                                      rukovodite­lji
istraživačkih timova.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Zagreb,
7. prosinca 2001.

UDRUGA
POSLODAVACA              1.         SINDIKAT GRADITELJ-

GRADITELJSTVA
HRVATSKE                    STVA HRVATSKE

Predsjednik                                                      Predsjednik

**Boris
Čupić, dipl. ing. građ.,** v. r.       **Stipe
Kirigin,** v. r.

                                                            2.         NEZAVISNI SINDIKAT

                                                                        GRAĐEVINARA
HRVAT­­SKE

                                                                        Predsjednica

                                            **Ružica Frček,** v.
r.

if !supportEmptyParas endif

SINDIKAT GRADITELJSTVA
HRVATSKE, Zagreb, Trg k. P. Krešimira IV br. 2,

NEZAVISNI
SINDIKAT GRAĐEVINARA HRVATSKE, Zagreb, Vodovodna 2, i

UDRUGA
POSLODAVACA GRADITELJSTVA HRVATSKE, Zagreb, Božidarevićeva 13 sklopili su 7.
prosinca 2001.

if !supportEmptyParas endif

DODATAK

Kolektivnom ugovoru za graditeljstvo
sklopljenom 7. prosinca 2001.

Članak 1.

Ovim dodatkom stranke kolektivnog ugovora uređuju prava i obveze te
uvjete rada radnika koje poslodavac upućuje na rad na inozemna gradilišta.

1. Upućivanje radnika na rad u inozemstvo

Članak 2.

Poslodavac upućuje radnika na
rad u inozemstvo sukladno uvjetima utvrđenim propisima, ugovorom o radu i
pravilnikom o radu.

Kada se radnika upućuje na
rad u inozemstvo u zemlje u kojima je obvezna primjena propisa zemlje rada ili
kolektivnog ugovora zemlje rada na ugovor o radu primjenjivat će se propisi
zemlje rada, odnosno kolektivni ugovor zemlje rada.

Kada se radnika upućuje na
rad u inozemstvo u zemlje u kojima je dopušteno uvjete rada urediti neovisno od
propisa zemlje rada na ugovor o radu primjenjivat će se odredbe kolektivnog
ugovora kojima su uređeni uvjeti rada radnika na inozemnim gradilištima.

Članak 3.

Ugovor o radu, kojim se
sukladno zakonu uređuju odnosi za vrijeme rada u inozemstvu sklapa se za sve
radnike koje poslodavac upućuje na rad u inozemstvo za razdoblje duže od mjesec
dana.

Uz obvezni sadržaj, ugovorom
o radu iz prethodnog stavka mora se utvrditi:

– datum sklapanja ugovora,

– datum sklapanja ugovora o
radu kojeg je radnik sklopio s poslodavcem za rad u zemlji,

– naziv poslova (radno mjesto)
na koje se radnik raspoređuje za vrijeme rada u inozemstvu,

– dan upućivanja na rad u
inozemstvo,

– naznaka zemlje u koju se radnik upućuje na rad i lokacija na kojoj će
se raditi,

– plaća radnika za vrijeme
rada u inozemstvu i novac u kojem se isplaćuje,

– način obračuna i isplate
plaće za vrijeme rada u inozemstvu,

– druga primanja u novcu i
naravi na koja radnik ima pravo za vrijeme rada u inozemstvu,

– trajanje rada u inozemstvu,

– uvjeti vraćanja u zemlju.

2. Radno vrijeme

Članak 4.

Radno vrijeme radnika upućenog na rad u inozemstvo prila­gođava se
radnom vremenu i uvjetima rada države u kojoj se rad obavlja, te potrebama
posla.

Rad u inozemstvu u pravilu se obavlja po preraspoređenom radnom vremenu.

U okviru preraspodjeljenog radnog vremena ukupno radno vrijeme ne može
iznositi duže od punog radnog vremena koji je prosječna radna obveza radnika za
razdoblje za koje se vrši preraspodjela.

Preraspodjelu radnog vremena za svaku državu odnosno gradilište utvrđuje
poslodavac u pravilu prije početka radova.

Slobodne dane koji proisteknu iz preraspodjele radnog vremena radnici
koriste u pravilu poslije vraćanja u zemlju povezano sa godišnjim odmorima,
vjerskim i drugim blagdanima u koje se u stranoj zemlji ne radi, ili danima za
prekida radova (ratne operacije, obustava rada od strane investitora, remontni
radovi i sl.).

Vrijeme iznad punog radnog vremena određenog vremenskog perioda za koji
nije izvršena preraspodjela smatra se prekovremenim radom.

3. Plaće

Članak 5.

Poslodavac koji izvodi radove
u inozemstvu isplaćuje radnicima za vrijeme rada u inozemstvu plaće i druga
osobna primanja u domaćem novcu i u stranoj valuti.

Visinu, odnose isplate plaće
u domaćem i stranom novcu i način isplate plaće i drugih osobnih primanja
radnika iz st. 1. ovog članka utvrđuje poslodavac pravilnikom o radu.

Članak 6.

Poslodavac u skladu s pravilnikom o radu isplaćuje dio plaće i drugih
osobnih primanja radnika u valuti zemlje u kojoj se izvode radovi, radi pokrića
životnih troškova za vrijeme rada u inozemstvu.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, ovisno o životnim i radnim
uvjetima u zemlji u kojoj se izvode radovi, poslodavac može dio plaće i drugih
osobnih primanja isplatiti radnicima u konvertibilnoj valuti, ako u takvoj
valuti naplaćuje izvođenje investicijskih radova u inozemstvu.

Članak 7.

Poslodavac pravilnikom o radu utvrđuje da li se plaća i druga osobna
primanja radnika za vrijeme rada u inozemstvu obra­čunava u kunama ili u
stranoj valuti.

Članak 8.

Ako se plaća radnika za
vrijeme rada u inozemstvu obra­čunava u kunama, dio plaće koji se, u skladu s
pravilnikom o radu, isplaćuje u konvertibilnoj valuti preračunava se iz
protuvrijednosti u kunama u iznos konvertibilne valute po srednjem tečaju
Hrvatske narodne banke na zadnji dan u mjesecu za koji se vrši obračun.

Dio plaće koji se radniku
isplaćuje u lokalnoj valuti prera­čunava se iz protuvrijednosti u kunama u
iznos USA dolara po srednjem tečaju Hrvatske narodne banke na zadnji dan u
mjesecu za koji se vrši obračun, a USA dolari preračunavaju se u lokalnu valutu
po tečaju USA dolara u zemlji izvođenja investicijskih radova.

Članak 9.

Ako se plaća radnika za
vrijeme rada u inozemstvu obraču­nava u stranoj valuti dio plaće koji se, u skladu
s pravilnikom o radu, isplaćuje u kunama preračunava se iz strane valute u
protuvrijednost u kunama sukladno odredbi članka 8. ovog ugovora.

Članak 10.

Ako se uz suglasnost radnika,
isplata dijela plaće na koju radnik u skladu s pravilnikom o radu ima pravo u
konvertibilnoj ili lokalnoj valuti isplaćuje u protuvrijednosti u kunama,
preračunavanje iznosa strane valute u kune vrši se po srednjem tečaju Narodne
banke Hrvatske na dan izvršene isplate.

Članak 11.

Poslodavac je dužan dio plaće
radnika za vrijeme rada u inozemstvu koji se isplaćuje u kunama isplatiti
najkasnije 15-og dana u mjesecu za prethodni mjesec. U istom roku poslodavac je
dužan isplatiti radniku i dio plaće koji se isplaćuje u lokalnoj valuti zemlje
u kojoj se izvode radovi.

Dio plaće koji se radniku za
vrijeme rada u inozemstvu isplaćuje u konvertibilnoj valuti poslodavac je
obvezan isplatiti najkasnije 25-og dana od isteka roka za koji se vrši obračun.

Članak 12.

Ako nije drugačije propisano
osnovica za obračun i plaćanje doprinosa iz plaća za radnike upućene na rad u
inozemstvo je plaća koju bi radnik ostvario u tekućoj godini za istovrsne
poslove u zemlji.

Članak 13.

U državama Zapadne Europe,
odnosno u drugim državama kada je to određeno međunarodnim ugovorima ili
propisima pojedine države, poštivat će se odredbe kolektivnog ugovora države u
kojoj se izvode radovi.

4. Naknada plaće

Članak 14.

Radnik za vrijeme rada u inozemstvu ima pravo na naknadu plaće za
vrijeme:

– privremene spriječenosti za rad zbog bolesti,

– za dane praznika,

– za korištenje godišnjeg odmora,

– za plaćeni dopust,

– na druge naknade predviđene općim aktima za radnike u zemlji.

Visina i osnovica za naknade plaće iz stavka 1. ovog članka utvrđuju se
pravilnikom o radu.

Članak 15.

Naknada zbog privremene
spriječenosti za rad isplaćuje se na teme­lju uvjere­nja liječnika o
privremenoj nesposobnosti za rad.

Pravo na naknadu plaće za
vrijeme bolesti i liječe­nja u inozemstvu po odredbama stavka 1. ovog članka u
pravilu radnik ostvaruje najviše do 10 dana, a ako je po miš­lje­nju liječnika
za oporavak radnika potrebno da­lj­nje liječe­nje ovlaštena osoba u suglasnosti
s liječnikom,  uputit će radnika na
liječe­nje u zem­lju ako troškovi upućiva­nja u zem­lju ne premašuju troškove
naknade plaće radnika za vrijeme bolesti zajedno sa troškovima liječe­nja u
inozemstvu.

Za vrijeme spriječenosti za
rad zbog bolesti radnika koji je vraćen radi liječe­nja u zem­lju pripada
naknada u visini koje se isplaćuje u zem­lji.

Članak 16.

Za vrijeme blagdana i
neradnih dana utvrđenih propisima zem­lje rada, radniku pripada naknada u
visini prosječne plaće ostvarene u prethodnom mjesecu.

Naknada iz stavka 1. ovog
članka, pripada radniku i za Dan državnosti, te za božićne blagdane utvrđene Zakonom
o blagdanima, spomendanu i neradnim danima u Republici Hrvatskoj.

Članak 17.

Prije odlaska na rad u
inozemstvo radnik je u pravilu obvezan koristiti godiš­nji odmor za tekuću
godinu.

Ukoliko radnik nije mogao
koristiti godiš­nji odmor prije odlaska na rad u inozemstvo omogućit će mu se
korište­nje godiš­nje­g odmora u skladu s planom korište­nja godiš­nje­g odmora
inozemnog gradilišta.

Radnik može koristiti godiš­nji
odmor u inozemstvu najranije nakon šest mjeseci rada u inozemstvu, ukoliko to narav
posla dozvo­ljava.

U godini u kojoj se radnik
vraća u zem­lju, godiš­nji odmor će koristiti po povratku u zem­lju.

Članak 18.

Radnik na radu u inozemstvu
ima pravo na plaćeni dopust do sedam dana u kalendarskoj godini u slučajevima
utvrđenim kolektivnim ugovorom.

Članak 19.

U slučaju prekida rada do
koje­g je došlo bez kriv­nje radnika (vremenske nepogode, obustave određene po
nadzornom organu ili investitoru, neskriv­ljenog kvara stroja ili uređaja,
neskriv­ljenog nedostatka pogonske energije i sl.) radnika se može privremeno
premjestiti na odgovarajući posao na drugo gradilište na kojemu se rad
nesmetano odvija.

Ako privremeni raspored nije
moguć može se privremeno izvršiti preraspodjela radnog vremena (zamjena korište­nja
slobodnih radnih sati).

Ako se predviđa da će prekid
rada trajati duže od 7 dana i ako radnika nije moguće zaposliti na drugom
gradilištu, uputit će ga se na odgovarajući posao u zem­lji ili će mu se
obračunati naknada za prekid rada.

5. Ostala materijalna prava radnika

Članak 20.

Radnik upućen na rad u inozemstvo ima pravo na naknade, potpore i pomoći
za slučajeve utvrđene kolektivnim ugovorom odnosno pravilnikom o radu u visini
koja pripada radnicima u zem­lji.

Ostala materijalna prava koriste se u skladu s odredbama ovog ugovora o
uvjetima za rad u inozemstvu.

Članak 21.

Za službena putova­nja unutar zem­lje rada radnik ima pravo na naknadu
troškova smještaja, prehrane i pravo naknade troš­kova prijevoza.

Članak 22.

Radniku upućenom na rad u inozemstvo poslodavac u pravilu osigurava
organizirani smještaj i prehranu.

Ako nije moguće organizirati besplatni kolektivni smještaj i prehranu na
gradilištu u inozemstvu, radniku se isplaćuje naknada u visini potrebnoj za
pokriće troškova smještaja i prehrane – terenski dodatak.

Iznos naknade iz stavka 2. ovog članka utvrđuje poslodavac.

Članak 23.

Radniku na radu u inozemstvu u pravilu se osigurava organiziran
besplatan prijevoz na posao i s posla.

Radniku kojem nije osiguran organiziran prijevoz isplaćuje se naknada u
visini troškova javnog prijevoza za dane provedene na radu isplativo u lokalnoj
valuti.

6. Zaštita radnika

Članak 24.

Radnicima na privremenom radu u inozemstvu osiguravaju se obvezni oblici
zaštite:

– zdravstvena zaštita,

– zaštita na radu,

– osigura­nje za slučaj nesreće na poslu.

Zdravstvena zaštita, zaštita na radu i osigura­nje za slučaj nesreće na
radu, osigurava se radniku i za vrijeme putova­nja prilikom upućiva­nja na
gradilište u inozemstvu kao i prilikom povratka s rada iz inozemstva.

Članak 25.

Prilikom upućiva­nja na rad u inozemstvo, radnik mora biti liječnički
pre­gledan. Ukoliko prema nalazu zdravstvene komisije radnik nije sposoban za
rad u inozemstvu, isti se ne može rasporediti na rad u inozemstvu.

Radnik koji se razboli u inozemstvu, dužan je obratiti se nadležnoj
zdravstvenoj ustanovi ili liječniku, a troškove zdravstvene zaštite – liječe­nja,
ako radnici nisu osigurani kod inozemnog nosioca zdravstvenog osigura­nja,
terete poslodavca.

Članak 26.

Zaštita na radu re­gulira se u skladu s važećim zakonskim propisima u
Republici Hrvatskoj i zem­lji rada.

7. Povratak u zem­lju

Članak 27.

Po završetku potrebe za radom radnika ili završetku radova u inozemstvu
poslodavac je obvezan rasporediti radnika u pravilu na poslove i radne zadatke
na kojima je radio prije odlaska na rad u inozemstvo.

Ukoliko ne postoji mogućnost rasporeda na poslove koje je radnik obav­ljao
prije upućiva­nja na rad u inozemstvo, poslodavac ga je obvezan rasporediti na
druge odgovarajuće poslove sukladno propisima o radnim odnosima.

8. Završne odredbe

Članak 28.

Ovaj dodatak stupa na snagu
danom potpisa, a primje­njuje se od 1. siječ­nja 2002. godine.

Ovaj dodatak javno će se
objaviti na način propisan Pravilnikom ministra nadležnog za rad.

Stupa­njem na snagu ovog
dodatka prestaje važiti Dodatak Kolektivnom ugovoru za gradite­ljstvo od 16.
siječ­nja 1997. godine.

UDRUGA POSLODAVACA              1.         SINDIKAT
GRADITELJ-

GRADITELJSTVA HRVATSKE                    STVA HRVATSKE

Predsjednik                                                      Predsjednik

**Boris Čupić, dipl.
ing. građ.,** v. r.       **Stipe Kirigin,** v. r.

2.         NEZAVISNI
SINDIKAT

                                                            GRAĐEVINARA

            HRVAT­­SKE

Predsjednica

**Ružica Frček,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

Kolektivni ugovor, NN 56/2002-1056