## Zakon o izboru i opozivu odbornika i zastupnika

### NN 7/1990 (17.2.1990.), Zakon o izboru i opozivu odbornika i zastupnika

# SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju člana 389. Ustava Socijalističke Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o izboru i opozivu odbornika i zastupnika

Proglašava se Zakon o izboru i opozivu odbornika i zastupnika, što ga
je Sabor Socijalističke Republike Hrvatske donio na sjednici Vijeća udruženog
rada 15. veljače 1990, na sjednici Vijeća općina 15. veljače 1990. i na
sjednici Društveno-političkog vijeća 15. veljače 1990. godine.

Klasa: 011-01/90-01/01

Urbroj : 71-90-1

Zagreb, 16. veljače 1990.

Predsjednik Predsjedništva SR Hrvatske

**Ivo Latin, v. r.**

---

## ZAKON

### o izboru i opozivu odbornika i zastupnika

I. OPĆE ODREDBE

Član 1.

Ovim se zakonom uređuje izbor i opoziv odbornika u skupštine općine
i gradskih zajednica općina te zastupnika u Sabor Socijalističke Republike
Hrvatske.

Član 2.

Izbori za skupštine društveno-političkih zajednica su neposredni i tajni.

Član 3.

Opće biračko pravo u smislu ovoga zakona imaju državljani Socijalističke
Federativne Republike Jugoslavije s navršenih 18 godina života.

Radnici u organizacijama i zajednicama imaju, izuzetno, posebno biračko
pravo za vijeća udruženog rada, neovisno o godinama života.

Član 4.

Odbornike i zastupnike u vijeće mjesnih zajednica općinske skupštine,
vijeće općina skupštine gradske zajednice općina, Vijeće općina Sabora
i društveno-politička vijeća skupština društveno-političkih zajednica biraju
građani s biračkim pravom u izbornim jedinicama u kojima imaju prebivalište.

Odbornike i zastupnike u vijeće udruženog rada skupština društveno-političkih
zajednica biraju radnici koji rade u organizacijama i zajednicama u izbornoj
jedinici, individualni poljoprivrednici i drugi radni ljudi koji samostalno
obavljaju djelatnost osobnim radom sredstvima u vlasništvu građana i radnici
koji su kod njih zaposleni.

U vijeća skupština društveno-političkih zajednica, osim u vijeće udruženog
rada, biraju se građani s biračkim pravom koji imaju prebivalište u društveno-političkoj
zajednici za čiju su skupštinu raspisani izbori.

U vijeće udruženog rada skupština društveno-političkih zajednica biraju
se radnici s općim biračkim pravom koji rade u organizacijama i zajednicama
u odgovarajućoj izbornoj jedinici.

Član 5.

Svaki državljanin koji ispunjava uvjete iz člana 3. i člana 4. ovoga
zakona ima pravo da bude upisan u birački spisak i da glasa na izborima.

Član 6.

Jamči se sloboda opredjeljenja birača i tajnost glasanja. Nitko ne smije
biti pozvan na odgovornost zbog glasanja ili zbog toga što nije glasao.

Nitko ne smije tražiti od birača da objavi svoje glasačko opredjeljenje.

Član 7.

Odbornik odnosno zastupnik ne može istovremeno biti funkcionar ni sudac
koga bira odnosno imenuje skupština iste društveno-političke zajednice
ili izvršno vijeće skupštine.

Član 8.

Odborniku odnosno zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena za
koje je izabran:

1. ako podnese ostavku;

2. ako je opozvan;

3. ako je pravomoćnom sudskom odlukom lišen paslovne sposobnosti;

4. ako je pravomoćnom sudskom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora
u trajanju od šest mjeseci ili težu kaznu;

5. ako je biran odnosno imenovan za funkcionara ili suca koga bira ili
imenuje skupština odnosno koga imenuje izvršno vijeće skupštine iste društveno-političke
zajednice, osim ako je izabran za profesionalnu funkciju u skupštini u
kojoj, je odbornik odnošno zastupnik;

6. ako prestane imati prebivalište na području odgovarajuće društveno-političke
zajednice odnosno ako prestane raditi u izbornoj jedinici.

Odborniku ođnosno zastupniku u vijeću udruženog rada skupštine društveno-potitičke
zajednice prestaje mandat u roku od 60 dana od dana kada je prestao raditi
na području izborne jedinice u kojoj je biran za odbornika odnosno zastupnika,
ako se u tom roku ne zaposli na području iste izborne jedinice.

Član 9.

Odbornika odnosno zastupnika može opozvati samo biračko tijelo koje
ga je izabralo.

Član 10.

Službene rezultate izbora objavljuje nadležna izborna komisija za svaku
izbornu jedinicu posebno.

Zabranjeno je svako objavljivanje prethodnih rezultata ili procjena
rezultata izbora prije zatvaranja biračkih mjesta.

II. ORGANI ZA PROVOĐENJE IZBORA I OPOZIVA

Član 11.

Organi za provođenje izbora su izborne komisije i birački odbori.

Član izborne komisije i biračkog odbora kao i zamjenik člana ovih organa
može biti samo osoba koja ima opće biračko pravo.

Članovi i njihovi zamjenici ne mogu biti kandidati za odbornike i zastupnike.

Ni jedna politička organizacija ne može imati više od jedne trećine
članova ni više od jedne trećine zamjenika članova izborne komisije i biračkog
odbora.

Član 12.

Izbornu komisiju čini predsjednik i četiri člana, osim ako ovim zakonom
nije drugačije određeno.

Predsjednik izborne komisije i svaki njen član ima zamjenika.

Izborna komisija uvijek mora imati neparni sastav. Sastav i izmjene
u sastavu izborne komisije objavljuju se u službenom glasilu odgovarajuće
društveno-političke zajednice.

Član 13.

Izbor odbornika u općinsku skupštinu provodi općinska izborna komisija
koju imenuje općinska skupština.

Predsjednik i zamjenik predsjednika općinske izborne komisije moraju
biti diplomirani pravnici i u pravilu se imenuju iz reda sudaca.

Član 14.

Općinska izborna komisija:

1. brine se za zakonito provođenje izbora i opoziva odbornika;

2. na osnovi pravovaljanog prijedloga kandidata donosi deklaratornu
odluku o tome koji su predloženi kandidati utvrđeni kao kandidati izborne
jedinice za izbor odbornika;

3. određuje biračka mjesta;

4. imenuje biračke odbore;

5. utvrđuje rezultate izbora i objavljuje koji su kandidati u pojedinim
izbornim jedinicama izabrani u općinsku skupštinu;

6. utvrđuje i objavljuje rezultat glasanja o opozivu odbornika u općinskoj
skupštini;

7. tehnički priprema izbore i opoziv;

8. obavlja i druge poslove odredene ovim zakonom.

Član 15.

Izbor odbornika u skupštinu gradske zajednice općina provodi izborna
komisija te zajednice.

U pogledu imenovanja, sastava i djelokruga izborne komisije iz stava
1. ovoga člana na odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovoga zakona
koje se odnose na općinsku izbornu komisiju.

Član 16.

Izbor zastupnika provode izborne komisije u izbornim jedinicama.

Predsjednik izborne komisije i njegov zamjenik imenuju se iz reda sudaca.

Član 17.

Izborna komisija u izbornoj jedinici:

1. brine se za zakonito provođenje izbora i opoziva;

2. na osnovi pravovaljanog prijedloga kandidata donosi deklaratornu
odluku o tome koji su predloženi kandidati utvrđeni kao kandidati izborne
jedinice za izbor zastupnika;

3. utvrđuje rezultate izbora i objavljuje koji je kandidat izabran te
utvrđuje rezultate glasanja o opozivu;

4. tehnički priprema izbore i opoziv;

5. obavlja i druge poslove određene ovim zakonom.

Član 18.

Provođenjem izbora i opoziva u Republici rukovodi Republička izborna
komisija.

Predsjednika i četiri člana Republičke izborne komisije te njihove zamjenike,
koji djeluju kao stalni sastav Republičke izborne komisije, imenuje Sabor
Socijalističke Republike Hrvatske. Predsjednik Vrhovnog suda Hrvatske je
po položaju predsjednik Republičke izborne komisije. a zamjenik se imenuje
iz reda sudaca Vrhovnog suda Hrvatske.

Članovi stalnog sastava Republičke izborne komisije i njihovi zamjenici
moraju biti diplomirani pravnici.

U sastav Republičke izborne komisije naknadno ulazi po jedan predstavnik
i njegov zamjenik iz svake organizacije koja je istakla kandidate u najmanje
polovici izbornih jedinica za izbor zastupnika u Društveno-političko vijeće
Sabora, kao promjenjivi dio Republičke izborne komisije.

Osam dana po dovršetku postupka kandidiranja predsjednik Republičke
izborne komisije saziva komisiju. Ovlašteni predstavnici organizacija koje
su istakle kandidate za zastupnike u Društveno-političko vijeće Sabora
na toj sjednici dokumentiraju svoja prava po osnovi odredbe stava 4. ovoga
člana. Stalni sastav Republičke izborne komisije verificira podnijete zahtjeve
i utvrđuje poimenično promjenjivi dio Republičke izborne komisije.

Član 19.

Republička izborna komisija u stalnom sastavu:

1. brine se za zakonito provođenje priprema izbora i opoziva do utvrđivanja
punog sastava Republičke izborne komisije;

2. daje upute izbornim komisijama o pitanjima provođenja izbora i opoziva;

3. propisuje obrasce o provođenju izbora i opoziva;

4. imenuje izborne komisije u izbornim jedinicama za izbor zastupnika
u Sabor Socijalističke Republike Hrvatske;

5. obavlja i druge poslove određene ovim zakonom. Republička izborna
komisija u punom sastavu:

1. brine se za zakonito provođenje izbora i opoziva;

2. nadzire rad izbornih komisija;

3. objavljuje rezultate izbore i glasanja o opozivu za zastupnike;

4. podnosi izvještaj Saboru Socijalističke Republike Hrvatske o provedenim
izborima i glasanju o opozivu za zastupnike;

5. obavlja i druge poslove određene ovim zakonom. Republička izborna
komisija određuje način rukovanja i čuvanja izbornog materijala.

Član 20.

Birački odbori neposredno rukovode glasanjem na izborima i glasanjem
o opozivu i osiguravaju pravilnost i tajnost glasanja.

Birački odbor imenuje se za svako mjesto na kojem se glasa. Birački
odbor čine predsjednik i dva člana. Predsjedniku i članovima određuju se
zamjenici.

Rješenje o imenovanju biračkog odbora mora se donijeti najkasnije tri
dana prije dana određenog za održavanje izbora odnosno glasanja o opozivu:

Član 21.

Organi društveno-političkih zajednica i organi upravljanja organizacija
i zajednica dužni su osigurati tehničku i drugu pomoć organima za provođenje
izbora i dostaviti im sve podatke potrebne za rad.

Član 22.

Opći nadzor nad postupcima političkih i drugih organizacija te kandidata
u toku predizborne kampanje provo di Republički odbor za nadzor izbora.

Republički odbor za nadzor izbora broji sedam članova, a imenuje
ga Sabor Socijalističke Republike Hrvatske na prijedlog Ustavnog suda Hrvatske.
Članovi Republičkog odbora za nadzor izbora ne mogu biti članovi vodstva
političkih organizacija koje ističu kandidate na izborima. Predsjednik
Republičkog odbora za nadzor izbora je po položaju predsjednik Ustavnog
suda Hrvatske.

Republički odbor za nadzor izbora odlučuje po načelu jednoglasnosti.

Član 23.

Republički odbor za nadzor izbiora:

1. nadzire pravilnost predizborne kampanje u smislu ovoga zakona;

2. brine se za poštivanje jednakosti i prava kandidata u davanju javnosti
na uvid svog programa;

3. štiti dignitet kandidata u javnosti;

4. upozorava na postupke sredstava informiranja, političkih i drugih
organizacija, organa uprave ili kandidata koji ometaju korektnost izborne
kampanje i ugrožavaju jednakost prava svih kandidata ti njoj.

U slučaju postupaka kojima bilo koji sudionik u predizbornoj kampanji
poziva na nasilje, širi nacionalnu, vjersku ili rasnu mržnju ili potiče
neravnopravnost spolova, Republički odbor za nadzor izbora inicirat će
pokretanje postupka kod nadležnih državnih organa.

III. KANDIDIRANJE

Član 24.

Kandidati za odbornike i zastupnike za vijeća mjesnih zajednica općinskih
skupština, vijeća općina skupština gradskih zajednica općina, Vijeća općina
Sabora Socijalističke Republike Hrvatske, kao i za društveno-politička
vijeća skupština društveno-političkih zajednica predlažu se i utvrđuju
na osnovi određenog broja potpisa građana.

Kandidati za vijeća udruženog rada skupština društveno-političkih zajednica
predlažu se i utvrđuju na osnovi određenog broja potpisa·radnika.

Kandidat se može kandidirati samo u jednoj izbornoj jedinici istovremeno.

Član 25.

Prikupljanje ovim zakonom određenog broja potpisa za utvrđivanje kandidata
za odgovarajuće vijeće skupštine društveno-političkih zajednica (predlaganje
kandidata) mogu pokretati i obavljati političke i druge organizacije građana
i radnika te građani i radnici pojedinačno.

Postupak predlaganja kandidata prikupljanjem potpisa iz stava 1. ovoga
člana može se provoditi i na zborovima građana i zborovima radnika. Ovi
zborovi sazivaju se i organiziraju prema odredbama Zakona o referendumu
i drugim oblicima osobnog izjašnjavanja.

Član 26.

Potpisi građana odnosno radnika u postupku iz člana 25. ovoga zakona
prikupljaju se na propisanom obrascu u koji se unosi ime i prezime, adresa
i matični broj predloženog kandidata. Isti podaci unose se na ovaj obrazac
i za svakog potpisanog predlagača.

Potpisani predlagači kandidata za vijeće mjesnih zajednica općinske
skupštine, vijeće općina skupštine gradske zajednice općina, Vijeće općina
Sabora Socijalističke Republike Hrvatske i društveno-politička vijeća skupština
društveno-političkih zajednica moraju imati opće biračko prava i prebivalište
na području izborne jedinice za čijeg odbornika odnosno zastupnika predlažu
kandidata.

Potpisani predlagači kandidata za vijeće udruženog rada skupština društveno-političkih
zajednica moraju biti državljani Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije
i u radnom odnosu u radnoj organizaciji odnosno radnoj jedinici koja ima
sjedište na području izborne jedinice za čijeg odbornika odnosno zastupnika
predlažu kandidata ili da po drugoj osnovi imaju pravo biranja odbornika
odnosno zatupnika za vijeće udruženog rada u toj izbornoj jedinici.

Član 27.

Kandidati izborne jedinice za vijeće mjesnih zajednica i društveno-političko
vijeće općinske skupštine su svi oni koje je na osnovi pravovaljano prikupljenih
potpisa predložilo najmanje 50 birača ili najmanje 5% birača izborne jedinice,
a za vijeće udruženog rada općinske skupštine svi oni koje je na isti način
predložilo najmanje 50 radnika ili najmanje 5% birača izborne jedinice.

Član 28.

Kandidati izborne jedinice za vijeće općina i društveno-političko vijeće
skupštine gradske zajednice općina su svi oni koje je na osnovi pravovaljano
prikupljenih potpisa predložilo najmanje 100 birača, ili najmanje 5% birača
izborne jedinice, a za vijeće udruženog rada skupštine gradske zajednice
općina svi oni koje je na isti način predložilo najmanje 100 radnika ili
najmanje 5% birača izborne jedinice.

Član 29.

Kandidati izborne jedinice za Vijeće općina Sabora Socijalističke Republike
Hrvatske su svi oni koje je na osnovi pravovaljano prikupljenih potpisa
predložilo najmanje 400 birača ili najmanje 50% birača izborne jedinice.

Kandidati izborne jedinice za Vijeće udruženog rada Sabora Socijalističke
Republike Hrvatske su svi oni koje je na osnovi pravovaljano prikupljenih
potpisa predložilo najmanje 200 radnika ili najmanje 5% birača izborne
jedinice.

Kandidati izborne jedinice za Društveno-političko vijeće Sabora Socijalističke
Republike Hrvatske su svi oni koje je na osnovi pravovaljano prikupljenih
potpisa predložilo najmanje 500 birača.

Član 30.

Prijedlog kandidata za odbornika odgovarajućeg vijeća općinske skupštine
odnosno skupštine gradske zajednice općina na propisanom obrascu iz člana
26. ovoga zakona podnosi se općinskoj izbornoj komisiji odnosno izbornoj
komisiji gradske zajednice općina najkasnije 20 dana prije dana utvrđenog
za održavanje prvog kruga izbora.

Prijedlog kandidata za zastupnika odgovarajućeg vijeća Sabora Socijalističke
Republike Hrvatske na propisanom obrascu iz člana 26. ovoga zakona podnosi
se izbornoj komisiji izborne jedinice najkasnije 20 dana prije dana utvrđenog
za održavanje prvog kruga izbora.

Uz prijedlog kandidata iz stava 1. i 2. ovoga člana obavezno se prilaže
izjava kandidata o prihvaćanju kandidature.

Član 31.

Nadležna izborna komisija će najkasnije tri dana po isteku roka iz člana
30. stava 1. i 2. ovoga zakona sastaviti listu kandidata u izbornoj jedinici.
na koju će uvrstiti sve kandidate za odgovarajuće vijeće skupštine društveno-političke
zajednice koji su prema odredbama ovoga zakona pravovaljano predloženi
i utvrđeni kao kandidati.

Član 32.

Kandidati se unose na listu kandidata izborne jedinice prema abecednom
redu prezimena.

Na listi kandidata izborne jedinice za sva vijeća skupština društveno-političkih
zajednica uz ime i prezime svakog kandidata obavezno se navodi i naziv
političke iti druge organizacije koja je prema članu 25. ovoga zakona pokrenula
postupak prikupljanja potpisa na osnovi kojih je utvrđen kao kandidat.

Ako je kandidat utvrđen na osnovi prijedloga pojedinog građanina odnosno
radnika ili grupe građana odnosno radnika, uz njegovo ime i prezime na
kandidatskoj listi obavezno se navodi "nezavisni kandidat".

Član 33.

Kandidati imaju pod jednakim uvjetima pravo na iznošenje i obrazlaganje
svojih izbornih programa.

IV. IZBORI

Član 34.

Izborne jedinice za izbor odbornika i zastupnika u vijeća skupština
društveno-političkih zajednica osnivaju se tako da se u svakoj izbornoj
jedinici na osnovi utvrđene i objavljene liste kandidata bira po jedan
odbornik odnosno zastupnik.

Izuzetno se za izbor odbornika u vijeća općinske škupštine u općinama
koje imaju manje od 20000 stanovnika izborne jedinice mogu osnovati tako
da se u pojedinoj izbornoj jedinici biraju dva ili više odbornika.

Član 35.

Izborne jedinice za vijeća općinske skupštine utvrđuje svojom odlukom
općinska škupština.

Izborne jedinice za vijeća skupštine gradske zajednice općina utvrđuje
svojom odlukom skupština gradske zajednice općina.

Izborne jedinice za društveno-političko vijeće općinske skupštine i
za društveno-političko vijeće skupštine gradske zajednice općina osnivaju
se tako da se na približno isti broj građana bira po jedan odbornik

Član 36.

Izbornu jedinicu za izbor zastupnika u Vijeće općina Sabora Socijalističke
Republike Hrvatske čini područje općine. Izbornu jedinicu za izbor zastupnika
u ovo vijeće čini i područje gradske zajednice općina.

Izborne jedinice za izbor zastupnika u Vijeće udruženog rada Sabora
Socijalističke Republike Hrvatske utvrđuju se posebnim zakonom.

Izborne jedinice za izbor zastupnika u Društveno-političko vijeće Sabora
Socijalističke Republike Hrvatske utvrđuju se posebnim zakonom, tako da
se na približno isti broj građana bira po jedan zastupnik.

Član 37.

Izbore za zastupnike raspisuje predsjednik Sabora Socijalističke Republike
Hrvatske.

Izbore za odbornike raspisuje predsjednik skupštine odnosne društveno-političke
zajednice.

Odluka o raspisivanju izbora objavljuje se u službenom glasilu odnosne
društveno-političke zajednice.

Dan održavanja izbora određuje se odlukom o raspisivanju izbora. Od
dana raspisivanja izbora do dana izbora ne može proteći više od dva mjeseca
niti manje od mjesec dana.

Izbori se moraju održati najkasnije 15 dana prije isteka mandatnog razdoblja
skupštine.

V. PROVOĐENJE IZBORA

1. Biračka mjesta i izborni materijal

Član 38.

Glasanje za izbor odbornika i zastupnika obavlja se na biračkim mjestima.

Svakom biračkom mjestu određuje se redni broj. Najkasnije tri dana prije
dana izbora općinska izborna komisija objavit će koja su biračka mjesta
određena, s naznakom koji će birači glasati na pojedinom mjestu.

Član 39.

Biračka mjesta određuju se s obzirom na broj birača odnosno prostornu
udaljenost, i to tako da broj birača na jednom biračkom mjestu bude toliki
da se bez poteškoća može glasati u vremenu koje je određeno za glasanje.
Za svako biračko mjesto odredit će se posebna prostorija.

U prostoriji određenoj za glasanje uredit će se prostor tako da nitko
iz ostalog dijela prostorije ne može vidjeti kako birač popunjava glasački
listić.

Član 40.

Općinska izborna komisija odnosno izborna komisija u izbornoj jedinici
dužna je pravovremeno predati biračkom odboru materijal za glasanje: kutiju
za glasanje, glasačke listiće, birački spisak ili izvod iz biračkog spiska
za odnosno biračko mjesto i obrazac zapisnika o radu biračkog odbora.

Biračkom spisku ili izvodu iz biračkog spiska za biračko mjesto na kome
se vrši izbor odbornika i zastupnika za vijeće mjesnih zajednica, vijeće
općina skupštine gradske zajednice općina i vijeće općina Sabora, kao i
odbornika i zastupnika u društveno-politička vijeća skupština društveno-poiitičkih
zajednica, prilažu se posebno službeno ovjereni spiskovi birača s tog biračkog-mjesta
koji se nalaze na privremenom radu u inozemstvu odnosno birača koji se
nalaze naodsluženju vojnog roka.

Biračkom se odboru mora predati onoliki broj glasačkih listića koliko
ima birača prema biračkom spisku ili izvodu iz biračkog spiska zajedno
s posebno ovjerenim spiskovima iz prethodnog stava ovoga člana za odgovarajuće
biračko mjesto.

Iznimno od odredbe stava 3. ovoga člana biračkom se odboru u zatvorenom
omotu predaje određen broj glasačkih listića koji je označen na samom omotu.
Ovi se glasački listići koriste samo u slučaju da glasanju pristupi građanin
s pravom glasa na tom biračkom mjestu koji je bez svoje krivice ispušten
iz biračkog spiska ili izvoda iz biračkog spiska za to biračko mjesto.

2. Glasanje

Član 41.

Glasanje se vrši osobno.

Glasanje se vrši glasačkim listićima.

Član 42.

Glasački listić sadrži:

1. oznaku izborne jedinice u kojoj se vrši izbor;

2. oznaku vijeća skupštine društveno-političke zajednice za koje se
vrši izbor;

3. ime i prezime te mjesto stanovanja kandidata;

4. naziv političke ili druge organizacije koja je pokrenula postupak
predlaganja kandidata ili naznaku "nezavisni kandidat" u skladu
s odredbama stava 2. i 3. člana 32. ovoga zakona.

Na glasačkom listiću navode se imena kandidata onim redom kojim su navedeni
na listi kandidata izborne jedinice.

lspred imena svakog kandidata stavlja se redni broj.

Član 43.

Glasački listić za glasanje o opozivu sadrži ime i prezime odbornika
odnosno zastupnika o čijem se opozivu glasa.

Ispod imena odbornika odnosno zastupnika ispisuju se riječi "Za
opoziv" i "Protiv opoziva".

Član 44.

Glasa se samo za kandidate navedene na glasačkom listiću.

Glasački listić popunjava se tako da se zaokružuje redni broj ispred
imena kandidata za kojeg se glasa.

O opozivu se glasa zaokruživanjem riječi "Za opoziv" ili "Protiv
opoziva".

Član 45.

Nepopunjeni glasački listić, kao i tako ispunjeni glasački listić da
se ne može sa sigurnošću utvrditi za kojeg je kandidata birač glasao smatra
se nevažećim.

Potpisani glasački listić smatara se nevažećim.

Ako je birač glasao za veći broj kandidata od broja odbornika odnosno
zastupnika koji se bira, glasački listić smatra se nevažećim.

Član 46.

Glasački listić na kojem nisu zaokružene riječi "Za opoziv"
ni riječi "Protiv opoziva", kao i glasački listić koji je tako
popunjen da se ne može sa sigurnošču utvrditi da li je glasač glasao za
ili protiv opoziva smatra se nevažećim.

Član 47.

Na dan izbora, dan glasanja o opozivu, kao i 24 sata koja im prethode
zabranjena je svaka agitacija.

Član 48.

Glasanje traje neprekidno od 8 do 20 sati. U 20 sati zatvara se biralište.
Biračima koji su se zatekli na biralištu omogućit će se da glasaju.

Biralište na kojem su glasali svi upisani birači može se zatvoriti prije
isteka roka iz stava 1. ovoga člana.

Iznimno birački odbor uz suglasnost nadležne izborne komisije može utvrditi
drugo vrijeme glasanja za vijeće udruženog rada od utvrđenog u stavu 1.
ovoga člana, s tim da glasanje ne može početi prije 5 niti završiti nakon
23 sata.

Član 49.

Na izborima za odbornike odnosno zastupnike vijeća udruženog rada glasa
se prvog radnog dana nakon dana kojeg je održano glasanje za izbor odbornika
odnosno zastupnika drugih vijeća odgovarajuće skupštine društveno-političke
zajednice.

Iznimno od stava 1. ovoga člana, na izborima za odbornike i zastupnike
vijeća udruženog rada u izbornim jedinicama u kojima se odbornik ili zastupnik
bira iz reda individualnih poljoprivrednika, glasanje se održava isti dan
kad se glasa za izbor odbornika odnosno zastupnika u druga vijeća skupštine
društveno-političkih zajednica.

Član 50.

Za čitavo vrijeme glasanja moraju biti pristuni svi članovi biračkog
odbora ili njihovi zamjenici.

Predsjednik biračkog odbora brine se o održavanju reda i mira za vrijeme
glasanja. U slučaju potrebe predsjednik će zatražiti pomoć radnika milicije
koji će kad dođu na biralište postupati po njegovim uputama, a u okviru
zakonskih ovlaštenja.

Nitko ne smije doći na biralište pod oružjem ili s opasnim oruđem, osim
u slučaju predviđenom u stavu 2. ovoga člana.

Član 51.

Predsjednik biračkog odbora provjerava u biračkom spisku da li je birač
koji je pristupio glasanju upisan.

Birač koji zbog kakve tjelesne mane ili zbog toga što je nepismen ne
bi mogao glasati na način predviđen ovim zakonom može doći na biračko mjesto
s drugom osobom koja je pismena i koja će po njegovom ovlaštenju zaokružiti
redne brojeve ispred imena kandidata za koga birač glasa.

Ako birač nije upisan u birački spisak, predsjednik mu neće dozvoliti
da glasa, osim ako birač potvrdom organizacije ili zajednice odnosno nadležnog
organa općine dokaže da ima biračko pravo.

Kad birač koji nije u mogućnosti glasati na biračkom mjestu obavijesti
o tome birački odbor, odbor će mu omogućiti glasanje.

Glasanje na način utvrđen u stavu 3. i 4. ovoga člana poimenično će
se unijeti u zapisnik o radu biračkog odbora.

Član 52.

Radnici organizacija i zajednica koji se kao članovi posade pomorskih
i riječnih brodova trgovačke mornarice na dan glasanja ne nalaze u sjedištu
organizacije ili zajednice, glasaju za odbornike odnosno zastupnike u vijeću
udruženog rada na biračkom mjestu koje se osniva na brodu na osnovi biračkog
spiska u kome su upisani članovi posade.

Predsjednika i članove biračkog odbora na tim brodovima imenuje općinska
izborna komisija izmedu članova posade broda.

Ako zbog velike udaljenosti od sjedišta organizacije ili zajednice pojedini
birački odbori na pomorskim i riječnim brodovima nisu u mogućnosti dostaviti
na vrijeme izborni materijal općinskoj izbornoj komisiji, ona može ovlastiti
birački odbor da se o rezultatu glasanja obavijesti podesnim najkraćim
putem.

3. Utvrđivanje rezultata glasanja na biračkim mjestima

Član 53.

Po završenom glasanju birački odbor će najprije prebrojiti neupotrebljene
glasačke listiće i staviti ih u poseban omot; koji će zatvoriti.

Nakon toga birački odbor utvrđuje, prema biračkom spisku odnosno izvodu
iz biračkog spiska ili na osnovi zapisnika, ukupan broj birača koji su
glasali, pristupa otvaranju kutija za glasanje i prebrojavanju glasova.

Ako se prilikom prebrojavanja glasova na biračkom mjestu utvrdi da je
broj glasova prema biračkom spisku veći od broja glasova po glasačkim listićima,
vrijedi rezultat glasanja po glasačkim listićima.

Ako se prilikom prebrojavanja glasova na biračkom mjestu utvrdi da je
glasao manji broj birača od broja glasačkih listića u glasačkoj kutiji
ili glasačkim kutijama, birački odbor se raspušta i imenuje novi, a glasanje
na tom biračkom mjestu se ponavlja. Rezultati glasanja na tom biračkom
mjestu se utvrđuju nakon ponovljenog glasanja.

Član 54.

Prilikom utvrđivanja rezultata glasanja za odbornike odnosno zastupnike
vijeća mjesnih zajednica i vijeća općina kao i za odbornike odnosno zastupnike
društveno-političkih vijeća, birački odbor postupa tako da od ukupnog broja
birača u biračkom spisku ili izvodu iz njega najprije odbije broj birača
koji nisu glasali iz posebno službeno ovjerenih spiskova utvrđenih u članu
40. stavu 2. ovoga zakona. Tako dobiven broj predstavlja osnovicu za utvrđivanje
rezultata glasanja na tom biračkom mjestu.

Član 55.

Kad birački odbor utvrdi rezultat glasanja, u zapisnik o svom radu zabilježit
će osobito: broj birača prema biračkom spisku, koliko je birača glasalo
po biračkom spisku odnosno izvodu iz biračkog spiska, a koliko na osnovi
člana 51. stava 3. ovoga zakona, i koliko ukupno, koliko je glasova dobio
svaki pojedini kandidat i koliko je glasačkih listića proglašeno za nevažeće.

U zapisnik o radu biračkog odbora zabilježit će se i broj birača sadržanih
u posebnom popisu (član 40, stav 2).

U zapisnik o radu biračkog odbora unose se i sve druge činjenice koje
su važne za glasanje.

Svaki član biračkog odbora može dati svoje primjedbe na zapisnik.

Zapisnik potpisuju svi članovi biračkog odbora.

Član 56.

Zapisnik o svom radu s ostalim izbornim materijalom birački odbor dostavlja
izbornoj komisiji najkasnije u roku od 18 sati od zatvaranja birališta.

4. Utvrđivanje rezultata izbora

Član 57.

Rezultate izbora utvrđuje izborna komisija na osnovi rezultata glasanja
na svim biračkim mjestima u izbornoj jedinici.

Član 58.

Za odbornika odnosno zastupnika izabran je kandidat za kojeg je glasala
natpolovična većina birača koji su pristupili izborima, uz uvjet da broj
glasova koje je dobio nije manji od jedne trečine broja ukupno upisanih
birača u izbornoj jedinici.

Ako ni jedan kandidat nije dobio potreban broj glasova utvrđen u stavu
1. ovoga člana, izbori se ponavljaju za 14 dana.

Na ponovljenim izborima mogu sudjelovati oni kandidati koji su u prvom
krugu izbora (prvom glasanju) dobili najmanje 7% glasova birača koji su
pristupili izborima.

Na ponovljenim izborima moraju sudjelovati najmanje dva kandidata, neovisno
o odredbi stava 3. ovoga člana.

Ako iz bilo kojeg razloga na ponovljenim izborima ne sudjeluju najmanje
dva kandidata, ponavlja se čitav izborni postupak u izbornoj jedinici.

Na ponovljenim izborima (u drugom krugu izbora) za odbornika odnosno
zastupnika je izabran kandidat koji je dobio najveći broj glasova birača
koji su glasali. Ako na ponovljenim izborima dva ili više kandidata dobiju
isti broj glasova, izbori se još jednom ponavljaju.

Član 59.

O svom radu izborna komisija vodi zapisnik, u koji će ubilježiti osobito:

1. broj birača upisanih u birački spisak, odnosno u izvod iz biračkog
spiska;

2. broj glasalih i broj glasačkih listića koji su proglašeni nevažećim;

3. ime i prezime i prebivalište svakog kandidata, s naznakom koliko
je pojedini kandidat dobio glasova;

4. ime i prezime izabranog kandidata.

Svaki član izborne komisije može dati svoje primjedbe na zapisnik. Zapisnik
potpisuju svi članovi izborne komisije.

Član 60.

Nakon završetka rada, izborna komisija objavit će:

1. broj birača upisanih u birački spisak odnosno u izvod iz biračkog
spiska, broj glasalih, koliko je glasova dobio pojedini kandidat i koliko
je bilo nevažećih glasačkih listića;

2. ime i prezime kandidata koji je izabran.

Izabranom odborniku odnosno zastupniku izborna komisija izdaje uvjerenje
o izboru.

Nakon utvrđivanja rezultata izbora, izborna komisija dužna je podnijeti
nadležnoj skupštini izvještaj o toku i rezultatima izbora.

5. Troškovi za provođenje izbora i opoziva

Član 61.

Sredstva za pokriće troškova za provođenje izbora i opoziva odbornika
osigurava odnosna društveno-politička zajednica.

Sredstvima iz stava 1. ovoga člana raspolaže nadležna općinska odnosno
gradska izborna komisija.

Sredstva za pokriće troškova za provođenje izbora i opoziva zastupnika
osiguravaju se u republičkom budžetu.

Sredstvima iz stava 3. ovoga člana raspolaže Republička izborna komisija
u stalnom sastavu:

Republička izborna komisija dodjeljuje odgovarajuća sredstva izbornim
komisijama u izbornim jedinicama.

Republička izborna komisija određuje način korištenja dodijeljenih sredstava
za provođenje izbora i opoziva i provodi nadzor nad upotrebom tih sredstava.

Član 62.

Izabrani odbornik odnosno zastupnik ima pravo na paušalnu naknadu troškova
koje je imao od dana kad je utvrđen kao kandidat izborne jedinice do dana
izbora.

Sredstva za pokriće naknade iz stava 1. ovoga člana osiguravaju se iz
sredstava za provođenje izbora u skladu sa stavom 1. i 3. člana 61. ovoga
zakona.

Svi izabrani odbornici i zastupnici u vijeću skupštine odnosne društveno-političke
zajednice imaju pravo na jednak iznos naknade troškova iz stava 1. ovoga
člana. Visinu iznosa naknade utvrđuje prije izbora skupština odnosne društveno-političke
zajednice za koju su izbori raspisani.

VI. PONOVNI, DOPUNSKI I PRIJEVREMENI IZBORI

1. Ponovni izbori

Član 63.

Ponovni izbori provode se:

1. ako nadležna izborna komisija poništi glasanje zbog nepravilnosti
u provođenju izbora;

2. ako ni jedan od kandidata nije izabran prema odredbama ovoga zakona;

Ponovni izbor obavlja se i u slučaju ako u postupku verifikacije mandata
vijeće skupštine poništi izbor odbornika odnosno zastupnika zbog nepravilnosti
u provođenju izbora.

Član 64.

Ako se glasanje zbog nepravilnosti u provođenju izbora na pojedinim
biračkim mjestima u izbornoj jedinici poništi, ponovno glasanje obavlja
se samo na biračkim mjestima na kojima su nepravilnosti utvrđene.

U slučaju iz stava 1. ovoga člana rezultati izbora se ne utvrđuju do
završetka ponovljenog glasanja.

Član 65.

Ponovne izbore raspisuje nadležna izborna komisija. Ponovni izbori moraju
se održati u roku 14 dana od dana prethodno održanih izbora.

Na ponovnim izborima koji se obavljaju iz razloga utvrđenih u članu
63. stav 1. točka 1. i 2. ovoga zakona, na listi kandidata mogu biti samo
oni kandidati koji su bili utvrđeni za izbore koji su poništeni u prethodnom
krugu glasanja.

Ako se ponovni izbor obavlja na temelju stava 2. člana 63. ovoga zakona,
dan u koji će se obaviti izbor određuje nadležna izborna komisija.

2. Dopunski izbori

Član 66.

Dopunski izbori provode se nakon prestanka mandata odbornika odnosno
zastupnika prije isteka vremena na koje je izabran.

Odluka o dopunskim izborima zastupnika u Saboru Socijalističke Republike
Hrvatske objavljuje se u "Narodnim novinama" a odluka o dopunskim
izborima odbornika u službenom glasilu odnosne društveno-političke zajednice.

Član 67.

Mandat odbornika odnosno zastupnika izabranog na dopunskim izborima
traje do isteka vremena na koje je bio izabran odbornik odnosno zastupnik
kojem je prestao mandat.

Član 68.

Dopunski izbori ne mogu se raspisati šest mjeseci prije isteka mandatnog
razdoblja skupštine društveno-političke zajednice.

Član 69.

Ako odredbama člana 63. do 68. ovoga zakona nije drugačije određeno,
na ponovne i dopunske izbore na odgovarajući način primjenjuju se odredbe
ovoga zakona o izborima.

3. Prijevremeni izbori

Član 70.

U slučaju raspuštanja skupštine ili jednog vijeća skupštine raspisuju
se prijevremeni izbori.

Prijevremeni izbori provode se na način i po postupku koji su ovim zakonom
utvrđeni za izbore.

VII. OPOZIV

Član 71.

Postupak predlaganja opoziva odbornika i zastupnika u skupštinama društveno-političkih
zajednica provodi se na način i uz uvjet na koji se prema odredbama članova
24. do 30. ovoga zakona provodi postupak predlaganja i utvrđivanja kandidata
za odbornika odnosno zastupnika odnosnog vijeća skupštine odgovarajuće
društveno-političke zajednice, s tim što je za njegovo pokretanje potreban
trostruko veći broj potpisa građana odnosno radnika od onog utvrđenog u
članovima 27, 28. i 29. ovoga zakona.

Prijedlog za opoziv sadrži ime i prezime odbornika odnosno zastupnika
čiji se opoziv predlaže i oznaku vijeća skupštine koje je član te razloge
zbog kojih se opoziv predlaže.

Član 72.

Na raspisivanje glasanja o opozivu, na glasanje o opozivu, zapisnik
o radu izbornih komisija i biračkih odbora i podnošenje ižvještaja o rezultatima
glasanja na odgovarajući se način primjenjuju odredbe ovoga zakona koje
se odnose na izbor.

Član 73.

O opozivu glasaju građani odnosno radnici izborne jedinice u kojoj je
odbornik odnosno zastupnik biran.

Rezultati glasanja o opozivu važeći su ako je glasalo više od polovice
ukupnog broja birača u izbornoj jedinici. Odbornik odnosno zastupnik je
opozvan ako je za opoziv glasalo više od polovice birača koji su glasali
uz uvjet da broj glasova nije manji od jedne trećine broja ukupno upisanih
birača u izbornoj jedinici.

VIII. ZAŠTITA IZBORNOG PRAVA

Član 74.

Prigovor zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja ili u postupku izbora
i opoziva svaki kandidat, odbornik odnosno zastupnik čiji se opoziv predlaže
i svaki birač ima pravo podnijeti općinskoj izbornoj komisiji odnosno izbornoj
komisiji u izbornoj jedinici.

Prigovor zbog nepravilnosti u postupku kandidiranja te prigovor na sastav
liste kandidata izborne jedinice podnosi se u roku od 48 sati od dana kad
je učinjena radnja koju kandidat smatra nepravilnom odnosno od dana objavljivanja
liste.

Prigovor zbog nepravilnosti u postupku izbora ili opoziva podnosi se
u roku od 48 sati nakon glasanja na izborima odnosno o opozivu.

Rješenje o prigovoru mora biti doneseno najkasnije u roku od tri dana
od isteka roka iz stava 2. i 3. ovoga člana:

Ako rješenje u povodu prigovora iz stava 2. i 3. ovoga člana nije doneseno
u·roku određenom u stavu 4. ovoga člana, prigovor se smatra prihvaćenim.

Član 75.

Ako izborna komisija rješavajući o prigovoru iz stava 1. člana 74. ovoga
zakona utvrdi da je bilo nepravilnosti koje su bitno utjecale ili mogle
utjecati na rezultate kandidiranja, izbora ili opoziva, poništit će radnje
u tom postupku i odrediti da se u određenom roku, koji mora omogućiti da
se izbori održe na dan za koji su raspisani, postupak ponovi. Ako se takve
nepravilnosti utvrde u postupku izbora ili opoziva, poništit će se izbor
odnosno opoziv odbornika odnosno zastupnika

Član 76.

Protiv rješenja nadležne izborne komisije podnosioci prigovora imaju
pravo žalbe.

Žalba iz stava 1. ovoga člana u postupku izbora odnosno opoziva zastupnika
podnosi se Vrhovnom sudu Hrvatske, a u postupku izbora odnosno opoziva
odbornika nadležnom okružnom sudu u roku od 48 sati od primitka rješenja.

Žalba se podnosi putem nadležne izborne komisije. Nadležni sud donijet
će odluku o žalbi u roku od 48 sati od njenog primitka.

Član 77.

O žalbi protiv rješenja izborne komisije izborne jedinice u postupku
izbora odnosno opoziva delegata u Saveznom vijeću Skupštine SFRJ odlučuje
Vrhovni sud Hrvatske.

IX. ZAVRŠNE ODREDBE

Član 78.

Za podneske, rješenja i druge spise i radnje u postupku po odredbama
ovoga zakona ne plačaju se takse.

Član 79.

Na dan stupanja na snagu ovoga zakona prestaje važiti Zakon o izboru
i opozivu odbornika i zastupnika ("Narodne novine", br. 55/89).

Član 80.

Ovaj zakon stupa na snagu na dan objave u "Narodnim nivinama".

Broj: 013-01 /90-01 /01

Zagreb, 15. veljače 1990.

SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Milan Janus, v. r.**

Potpredsjednik Sabora

**dr Mato Crkvenac, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**mr Mirko Šetina, v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**mr Zvonimir Novak, v. r.**

Zakon, NN 7/1990-73