## Zakon o izvlaštenju

### NN 9/1994 (10.2.1994.), Zakon o izvlaštenju

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZVLAŠTENJU

Proglašavam Zakon o izvlaštenju, koji je donio Zastupnički dom
Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana 27. siječnja 1994. godine.

Broj: PA4-12/1-94.

Zagreb, 2. veljače 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### O IZVLAŠTENJU

GLAVA I.

OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Nekretnina se može izvlastiti, ako posebnim zakonom nije drukčije
određeno, kada je to potrebno radi izgradnje objekata ili izvođenja
radova u interesu Republike Hrvatske i kada se ocijeni da će se korištenjem
nekretnine, za koju se namjerava predložiti izvlaštenje, u novoj namjeni
postići veća korist od one koja se postizala korištenjem te
nekretnine na dosadašnji način. Nekretnina se u smislu stavka 1.
ovoga članka može izvlastiti radi izvođenja radova ili izgradnje
objekata gospodarske infrastrukture (prometna, telekomunikacijska, vodoprivredna,
energetska), zdravstvenih, prosvjetnih i kulturnih objekata, industrijskih,
energetskih, prometnih i telekomunikacijskih objekata, objekata za potrebe
hrvatskog pravosuđa, vojske i policije te istraživanja i eksploatacije
rudnog i drugog blaga.

Članak 2.

Izvlaštenje se može provesti u korist fizičke ili pravne osobe
(u daljnjem tekstu: korisnik izvlaštenja). Izvlaštenjem korisnik izvlaštenja
stječe pravo koristiti nekretninu u svrhu radi koje je izvlaštenje
izvršeno.

Članak 3.

Izvlaštenjem nekretnina postaje vlasništvo korisnika izvlašenja (potpuno
izvtaštenje). Potpunim izvlaštenjem prestaju pored prava vlasništva prijašnjeg
vlasnika i druga prava na toj nekretnini. Potpuno izvlaštenje zemljišta
obuhvaća i zgradu i druge građevinske objekte koji se na njemu
nalaze.

Članak 4.

Nepotpunim izvlaštenjem ograničava se pravo vlasništva na nekretnini
(služnost i zakup). Nepotpunim izvlaštenjem može se ustanoviti služnost
na zemljištu ili zgradi. Zakup se može ustanoviti samo u slučaju
kad se zemljište s obzirom na svrhu za koju se zakup predlaže, ima koristiti
samo ograničeno vrijeme, a najviše do 5 godina u svrhu istraživanja
rudnog i drugog blaga, korištenja kamenoloma, vađenja gline, pijeska
i šljunka i sl. Ako se uslijed korištenja zemljišta na temelju zakupa uništi
kultura zemljišta tako da se ono ne može koristiti na dosadašnji način
vlasnik može zahtijevati da se izvrši potpuno izvlaštenje. Taj zahtjev
može postaviti u roku od mjesec dana po prestanku zakupa.

Članak 5.

Susjedno zemljište koje je potrebito za smještaj radnika, materijala,
strojeva i drugog radi izgradnje objekata ili izvođenja radova od interesa
za Republiku može se privremeno uzeti u posjed. Privremeno uzimanje u posjed
ukinut će se čim prestane potreba zbog koje je određeno,
odnosno do završetka radova na glavnom objektu. Odredbe ovoga Zakona koje
se odnose na izvlaštenje nekretnina primjenjuju se i na privremeno uzimanje
u posjed zemljišta, ako pojedinim odredbama ovoga Zakona nije drugačije
određeno.

Članak 6.

Nekretnina se može izvlastiti nakon što je na način određen
ovim Zakonom utvrđen interes Republike Hrvatske za izgradnju objekta
ili izvođenje drugih radova. Izgradnja objekta, odnošno izvođenje
radova treba biti u skladu s prostornim planom.

Članak 7.

Ako se prilikom izvlaštenja dijela nekretnine utvrdi da vlasnik nema
gospodarskog interesa koristiti preostali dio, na njegov zahtjev izvlastit
će se i taj dio. Zahtjev u smislu stavka 1. ovoga članka može
se podnijeti do pravomoćnosti rješenja o izvlaštenju.

Članak 8.

Za izvlaštenu nekretninu vlasniku pripada naknada u visini tržišne vrijednosti
nekretnine.

GLAVA II.

UTVRÐIVANJE INTERESA REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 9.

Odluku da je izgradnja objekta ili izvođenje radova u interesu Republike
Hrvatske donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog korisnika izvlaštenja,
po prethodno pribavljenom mišljenju skupštine županije odnosno Skupštine
Grada Zagreba na čijem se području namjerava graditi ili
izvoditi radove, u skladu s prostornim planom. Skupština županije odnosno
Skupština Grada Zagreba, je mišljenje iz stavka 1. ovoga članka
dužna dati u roku od 60 dana od dana postavljenog zahtjeva. Smatra se da
je interes Republike Hrvatske utvrđen ukoliko je posebnim zakonom propisano
da je izgradnja određenih objekata ili izvođenje radova u interesu
Republike Hrvatske. Odluku o utvrđivanju interesa Republike Hrvatske
izvan slučajeva predviđenih člankom 1. stavkom 2. ovoga
Zakona donosi Vlada Republike Hrvatske uz prethodno mišljenje Odbora za
prostorno uređenje i zaštitu okoliša i Odbora za gospodarstvo, razvoj
i obnovu Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske. Odluka o utvrđivanju
interesa Republike Hrvatske objavljuje se u "Narodnim novinama".

Članak 10.

Prije podnošenja prijedloga za utvrđivanje interesa Republike Hrvatske
korisnik izvlaštenja dužan je u skladu s prostornim planom izraditi plan
izvlaštenja. Ukoliko za područje na kojem se namjerava predložiti
izvlaštenje postoji provedbeni urbanistički plan, plan izvlaštenja
nije potrebno izraditi. Korisnik izvlaštenja dužan je uz prijedlog za utvrđivanje
interesa Republike Hrvatske priložiti plan izvlaštenja i uvjete uređenja
prostora.

Članak 11.

Plan izvlaštenja mora sadržavati parcelacijski elaborat izrađen
na temelju i u skladu s uvjetima uređenja prostora. Uz plan izvlaštenja
prilažu se podaci o vlasnicima, odnosno posjednicima čije se nekretnine
izvlaščuju. Plan izvlaštenja izlaže se na javni uvid u sjedištu
općine, grada, odnosno Grada Zagreba, na čijem se području
namjerava graditi objekt ili izvoditi radove u interesu Republike Hrvatske.
Plan izvlaštenja izlaže se na javni uvid u trajanju od 15 dana u kojem
roku se na taj plan mogu dati primjedbe tijelu koje je utvrdilo uvjete
uređenja prostora. O primjedbama iz stavka 3. ovog članka odlučuje
župan, odnosno gradonačelnik Grada Zagreba, na prijedlog tijela
iz stavka 3. ovoga članka. Primjedbe koje su u suprotnosti s prostornim
planom neće se prihvatiti. U slučaju prihvaćanja datih
primjedbi izrađuje se konačni plan izvlaštenja u skladu sa izmijenjenim
uvjetima uređenja prostora. Obavještenje o prihvaćanju, odnosno
neprihvaćanju danih primjedbi objavljuje se u službenom glasilu općine,
grada, odnosno Grada Zagreba, iz stavka 2. ovoga članka.

GLAVA III.

PRIPREMNE RADNJE U SVRHU IZVLAŠTENJA

Članak 12.

Korisnik izvlaštenja može zahtijevati da mu se radi izrade investicijskih
elaborata, podnošenja prijedloga za utvrđivanje interesa Republike
Hrvatske ili podnošenja prijedloga za izvlaštenje, dopusti da na određenoj
nekretnini izvrši potrebite pripremne radnje, kao što su ispitivanje zemljišta,
premjeravanje i slično.

Članak 13.

U prijedlogu za odobrenje obavljanja pripremnih radnji mora se naznačiti
svrha radi koje se namjerava predložiti izvlaštenje, nekretnina na kojoj
vlasnik izvlaštenja namjerava obavljati pripremne radnje, vlasnik te nekretnine,
priroda, opseg i svrha radnji, kao i vrijeme njihova trajanja. O prijedlogu
za odobrenje obavljanja pripremnih radnji rješava županijski ured, odnosno
ured Grada Zagreba, nadležan za imovinsko-pravne poslove (u daljnjem tekstu:
nadležno tijelo).

Članak 14.

Ako podnositelj prijedloga za odobrenje obavljanja pripremnih radnji
učini vjerojatnim da su mu takve radnje potrebite u svrhu određenu
ovim Zakonom, nadležno tijelo odobrit će takve pripremne radnje.
Prilikom donošenja rješenja o odobrenju obavljanja pripremnih radnji nadležno
tijelo vodit će računa o tome da se te radnje ne vrše u vrijeme
nepogodno za vlasnika nekretnine s obzirom na kulturu zemljišta i na svrhu
za koju on nekretninu koristi. U rješenju o odobrenju obavljanja pripremnih
radnji moraju se uz ostalo navesti pripremne radnje koje predlagatelj može
obavljati kao i rok do kojeg ih ima obaviti. Tim rješenjem ne može se odobriti
izvođenje građevinskih ili njima sličnih radova.

Članak 15.

Protiv rješenja donesenog o prijedlogu za odobrenje obavljanja pripremnih
radnji može se izjaviti žalba. Žalba protiv rješenja donijetog o prijedlogu
za odobrenje obavljenja pripremnih radnji ne odgađa izvršenje rješenja.

Članak 16.

Pravna ili fizička osoba u čiju je korist odobreno obavljanje
pripremnih radnji dužna je vlasniku nekretnine na kojoj su odobrene takve
radnje platiti naknadu. Odredbe ovoga Zakona o naknadi za privremeno uzimanje
u posjed i o postupku za određivanje visine te naknade primjenjuju
se i u slučaju odobrenja obavljanja pripremnih radnji.

GLAVA IV.

POSTUPAK IZVLAŠTENJA

Članak 17.

Prijedlog za izvlaštenje može podnijeti korisnik izvlaštenja tek pošto
je po odredbama ovoga ili posebnoga zakona utvrđen interes Republike
Hrvatske za izgradnju objekta ili za izvođenje radova.

Članak 18.

Prije podnošenja prijedloga za izvlaštenje korisnik izvlaštenja dužan
je, putem nadležnog tijela, osigurati dokaze o stanju i vrijednosti nekretnine
za koju predlaže izvlaštenje (nalaz i mišljenje vještaka i dr.). Prijedlog
za izvlaštenje može se podnijeti u roku od dvije godine od dana stupanja
na snagu odluke iz članka 9. ovoga Zakona.

Članak 19.

U prijedlogu za izvlaštenje nekretnina moraju biti naznačeni:
1. korisnik izvlaštenja, 2. nekretnina za koju se predlaže izvlaštenje,
3. vlasnik i posjednik nekretnine za koju se predlaže izvlaštenje i njegovo
prebivalište ili sjedište, 4. objekt, odnosno radovi radi kojih se predlaže
izvlaštenje.

Članak 20.

Uz prijedlog za izvlaštenje mora se podnijeti:

1. dokaz da je korisnik izvlaštenja prethodno s vlasnikom nekretnine
pokušao sporazumno riješiti pitanje stjecanja prava vlasništva određene
nekretnine (pismena ponuda, javni oglas i sl.),

2. izvod iz zemljišnih ili drugih javnih knjiga u kojima se upisuje
vlasništvo na nekretninama, koji sadrži podatke o nekretnini za koju se
predlaže izvlaštenje, odnosno katastarske i druge podatke ako takve knjige
ne postoje ili se stanje iz zemljišnih knjiga ne slaže s postojećim
posjedovnim stanjem,

3. izvod iz posjedovnog lista,

4. dokaz o utvrđenom interesu Republike za izgradnju objekta ili
izvođenje radova na toj nekretnini,

5. dokaz u smislu članka 18. stavka 1. ovoga Zakona,

6. dokaz da korisnik izvlaštenja ima osigurana posebna sredstva položena
kod banke, u visini približno potrebnoj za davanje naknade za izvlaštenu
nekretninu i troškove postupka, odnosno dokaz o osiguranoj drugoj odgovarajućoj
nekretnini,

7. uvjeti uređenja prostora, odnosno plan izvlaštenja za izgradnju
objekta, odnosno za izvođenje radova za koje se predlaže izvlaštenje.
Osiguranje posebnih sredstava iz stavka 1. točke 5. ovoga članka
može se izvršiti sukladno propisima o obveznim odnosima i deviznom poslovanju.

Članak 21.

Na osnovi prijedloga za izvlaštenje izvršit će se po službenoj
dužnosti zabilježba postupka izvlaštenja u zemljišnim ili drugim javnim
knjigama o čemu će nadležno tijelo pismeno izvijestiti vlasnika
nekretnine. Otuđenje nekretnine glede koje je stavljena zabilježba
postupka izvlaštenja, kao i promjena drugih odnosa na nekretnini koja može
biti od utjecaja na obveze korisnika izvlaštenja, nema pravnog učinka
prema korisniku izvlaštenja.

Članak 22.

Rješenje o prijedlogu za izvlaštenje donosi nadležno tijelo na čijem
se području nalazi nekretnina za koju se predlaže izvlaštenje. Prije
donošenja rješenja o izvlaštenju, nadležno tijelo saslušat će vlasnika
nekretnine. Nadležno tijelo dužno je poučiti vlasnika nekretnine
da može podnijeti zahtjev za izvlaštenje preostalog dijela nekretnine u
smislu članka 7. ovoga Zakona i ovu pouku obvezno unosi u zapisnik.
Ako je u postupku vlasništvo utvrđeno kao neprijeporno i ako se vlasnik
nekretnine ne protivi izvlaštenju, nadležno tijelo mora istovremeno održati
i raspravu za sporazumno određivanje naknade za nekretninu koja je
predmetom izvlaštenja.

Članak 23.

Korisnik izvlaštenja i vlasnik nekretnine mogu do donošenja rješenja
iz članka 25. ovoga Zakona sklopiti nagodbu. Nagodba sadrži poglavito:
oblik i visinu naknade i rok do kojeg je korisnik izvlaštenja dužan ispuniti
obvezu u pogledu naknade. Nagodba se unosi u zapisnik, koji mora sadržavati
sve podatke neophodne za ispunjenje obveze korisnika izvlaštenja. Nagodba
o naknadi ili dijelu naknade je sklopljena kad obje strane potpišu zapisnik
u koji je nagodba unijeta. Nagodba ima snagu izvršne isprave. Ako korisnik
izvlaštenja i vlasnik nekretnine iz stavka 1. ovoga članka sklope
nagodbu, vlasnik nekretnine ne plaća porez na promet nekretnina,
kao ni ostale pristojbe vezane u svezi nagodbe.

Članak 24.

Ako su uz prijedlog za izvlaštenje podnijete isprave iz članka
20. ovoga Zakona i ako su tim ispravama utvrđene potrebite činjenice,
nadležno tijelo, nakon provedene rasprave i izvođenja dokaza radi utvrđivanja
činjenica potrebitih za utvrđivanje naknade, prihvatit će
prijedlog za izvlaštenje.

Članak 25.

Rješenje kojim se prihvaća prijedlog za izvlaštenje, pored ostalog
sadrži:

1. naznačenje akta kojim je utvrđen interes Republike Hrvatske,

2. naznačenje korisnika izvlaštenja,

3. naznačenje nekretnine koja se izvlašćuje, uz navođenje
zemljišno-knjižnih podataka, a ako nekretnina nije upisana u zemljišnoj
ili drugoj javnoj knjizi ili takva na postoji, uz navođenje katastarskih
podataka,

4. naznačenje vlasnika i posjednika izvlaštene nekretnine i njegovo
prebivalište ili sjedište,

5. naznačenje objekta ili radova radi čije se izgradnje,
odnosno izvođenja radova nekretnina izvlašćuje,

6. obvezu vlasnika nekretnine da ju je dužan predati u posjed kao i
rok predaje u posjed,

7. obvezu korisnika izvlaštenja glede naknade za izvlaštenu nekretninu:
bliža oznaka odgovarajuće nekretnine (članak 32.) odnosno
novčani iznos tržišne vrijednosti s određivanjem roka predaje
u posjed, odnosno isplate koji ne može biti duži od 15 dana od pravomoćnosti
rješenja o izvlaštenju, ili naznaćenje nagodbe u smislu članka
23. ovoga Zakona, ukoliko je sklopljena,

8. obvezu korisnika izvlaštenja na isplatu zakonske zatezne kamate,
tekuću od dana donošenja prvostupanjskog rješenja o izvlaštenju pa
do isplate.

Članak 26.

Protiv rješenja iz članka 25. ovoga Zakona dopuštena je žalba.

Članak 27.

Troškove postupka izvlaštenja snosi korisnik izvlaštenja, izuzev troškova
postupka nastalih povodom žalbe vlasnika nekretnine koja nije uvažena.

Članak 28.

Korisnik izvlaštenja stječe pravo na posjed izvlaštene nekretnine
danom pravomoćnosti rješenja o izvlaštenju, ukoliko je do tada prijašnjem
vlasniku isplatio naknadu utvrđenu u smislu članka 33. stavka
1. i članka 35. ovoga Zakona, odnosno predao u posjed drugu odgovarajuću
nekretninu, a u protivnom danom isplate naknade, odnosno predajom u posjed
druge odgovarajuće nekretnine, ukoliko se prijašnji vlasnik i korisnik
izvlaštenja drukčije ne sporazume. Iznimku, na zahtjev korisnika
izvlaštenja u kojem je iznio razloge za potrebu hitnog stupanja u posjed
nekretnine i uz zahtjev podnio dokaz da je prijašnjem vlasniku isplaćena
naknada utvrđena u smislu članka 33. stavka 1. i članka
35. ovoga Zakona, odnosno dokaz da je prijašnji vlasnik pismeno pozvan,
ali je odbio primiti isplatu utvrđene naknade. Vlada Republike Hrvatske
može odlučiti da mu se ta nekretnina preda u posjed prije pravomoćnosti
rješenja o izvlaštenju, ako utvrdi da je to neophodno zbog hitnosti slućaja
ili da bi se otklonila znatnija šteta. Odredba stavka 2. ovoga članka
ne odnosi se na slučajeve kada je predmet izvlaštenja stambena ili
poslovna zgrada za koju korisnik izvlaštenja nije osigurao drugu odgovarajuću
nekretninu.

Članak 29.

Ako je korisnik izvlaštenja stupio u posjed izvlaštene nekretnine prije
pravomoćnosti rješenja o izvlaštenju, a prijedlog za izvlaštenje
bude u daljnjem postupku odbijen, korisnik izvlaštenja dužan je nadoknaditi
štetu koju je vlasniku nanio stupanjem u posjed nekretnine. Rješenje o
odbijanju prijedloga za izvlaštenje sadrži i obvezu korisnika izvlaštenja
za vraćanje nekretnine u posjed vlasniku u roku 15 dana od dana pravomoćnosti
rješenja.

Članak 30.

Korisnik izvlaštenja može do konačnosti rješenja o izvlaštenju
odustati od prijedloga za izvlaštenje u cjelini ili djelomično.
Korisnik izvlaštenja može djelomično odustati od prijedloga za izvlaštenje
ukoliko se s tim suglasi prijašnji vlasnik. Konačno rješenje o izvlaštenju
poništit će se ili zamijeniti ako to korisnik izvlaštenja i raniji
vlasnik zajednički zahtijevaju.

Članak 31.

Na zahtjev prijašnjeg vlasnika izvlaštene nekretnine pravomoćno
rješenje o izvlaštenju poništit će se ako korisnik izvlaštenja u
roku dvije godine od dana pravomoćnosti rješenja odnosno od dana
stupanja u posjed nije započeo građenjem objekta ili izvođenjem
radova radi kojih je nekretnina izvlaštena, ili ako izvlaštenu nekretninu
ne koristi sukladno članku 2. stavka 2. ovoga Zakona. Rok iz stavka
1. ovoga članka ne teče za vrijeme trajanja više sile (poplava
i dr.). Ako su u slučaju iz stavka 1. ovoga članka izvlaštene
nekretnine bile u suvlasništvu, pravomoćno rješenje o izvlaštenju
poništit će se, ako zahtjev za poništenje rješenja podnesu suvlasnici
većeg dijela izvlaštene nekretnine. Ukoliko korisnik izvlaštenja
unutar roka iz stavka 1. ovoga članka nije započeo s građenjem
objekta ili izvođenjem radova, a stupio je u posjed izvlaštene nekretnine
i namjerava je otuđiti trećoj osobi, na prijedlog novog korisnika
izvlaštenja ta će se nekretnina izvlastiti. O zahtjevu za poništenje
rješenja o izvlašćenju rješava nadležno tijelo, a imovinske odnose
između korisnika izvlaštenja i vlasnika nekretnine u slučaju
spora rješava sud.

GLAVA V.

NAKNADA ZA IZVLAŠTENU NEKRETNINU

Članak 32.

Naknada za izvlaštenu nekretninu određuje se, u pravilu, davanjem
na ime naknade druge odgovarajuće nekretnine koja odgovara visini
tržišne vrijednosti nekretnine koja se izvlašćuje, u istoj općini
ili gradu kojom se vlasniku nekretnine koja se izvlašćuje omogućavaju
isti uvjeti korištenja kakve je imao koristeći tu nekretninu.

Članak 33.

Ako vlasnik nekretnine koja se izvlašćuje, ne prihvati na ime
naknade drugu odgovarajuću nekretninu ili ako korisnik izvlaštenja
ne može osigurati takvu nekretninu, naknada se određuje u novcu u visini
tržišne vrijednosti nekretnine koja se izvlašćuje u vrijeme donošenja
prvostupanjskog rješenja o izvlaštenju, odnosno u vrijeme sklapanja nagodbe.
Tržišna vrajednost je vrijednost izražena u cijeni koja se za određenu
nekretninu može postići na tržištu i koja ovisi o odnosu ponude i
potražnje u vrijeme njezinog utvrđivanja.

Članak 34.

Prijašnji vlasnik nema pravo na naknadu troškova za ulaganje u zemljište
i zgrade koje je izvršio nakon što je pismeno obaviješten od nadležnog
tijela o podnijetom prijedlogu za izvlaštenje, osim onih troškova koji
su bili neophodni za korištenje nekretnine.

Članak 35.

Vlasnik nekretnine koja se izvlašćuje može se s korisnikom izvlaštenja
sporazumjeti o naknadi i u nekom drugom obliku koji nije protivan Ustavu
i zakonima Republike Hrvatske.

Članak 36.

Prijašnji vlasnik izvlaštenog zemljišta ima pravo sabrati usjeve i skupiti
plodove koji su sazreli u vrijeme stupanja u posjed korisnika izvlaštenog
zemljišta. Ako stupanjem u posjed korisnika izvlaštenja prijašnji vlasnik
neće biti u mogućnosti sabrati usjeve i skupiti plodove, pripada
mu pravo na naknadu za usjeve po odbitku potrebitih troškova koje bi imao
do žetve ili berbe. O naknadi iz stavka 2. ovoga članka odlučit
će nadležno tijelo, ukoliko o tome već nije odlučio
u rješenju o izvlaštenju nekretnine.

Članak 37.

U slučaju ustanovljenja služnosti naknada se određuje u iznosu
za koji je uslijed ustanovljene služnosti umanjena tržišna vrijednost nekretnine.

Članak 38.

U slučaju ustanovljenja zakupa, naknada se određuje u visini
zakupnine koja se postiže na tržištu. Naknada se može odrediti u obliku
jednokratnog iznosa za cijelo vrijeme trajanja zakupa ili u povremenim
davanjima koja se plaćaju u jednakim vremenskim razmacima. Naknada
se računa od dana kada je korisnik izvlaštenja stupio u posjed zemljišta.
Za eventualnu štetu nastalu ustanovljenjem zakupa, zakupoprimac odgovara
vlasniku zemljišta po općim propisima o odgovornosti za štetu.

Članak 39.

Naknada za privremeno uzimanje u posjed zemljišta određuje se u
visini i na način kako je to ovim Zakonom određeno za naknadu
u slučaju ustanovljenja zakupa.

Članak 40.

Ako je riječ o nekretnini izvlaštenjem koje bi se znatan broj
stanovnika morao iseliti iz područja u kojem se izvlaštene nekretnine
nalaze, posebnim će se zakonom urediti posebni oblici i uvjeti naknade,
kao i uređenje svih odnosa vezanih uz preseljenje prijašnjih vlasnika
i njihovih obitelji. Korisniku izvlaštenja ne može se izvlaštena nekretnina
predati u posjed dok prema prijašnjim vlasnicima ne ispuni obveze određene
na temelju posebnog zakona iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 41.

Danom pravomoćnosti rješenja o potpunom izvlaštenju na izvlaštenim
nekretninama prestaju hipoteka, služnost i druga stvarna prava. Ako je
na izvlaštenoj nekretnini postojala hipoteka, pravo plodouživanja ili neko
drugo stvarno pravo, korisnik izvlaštenja dužan je odgovarajući iznos
naknade položiti kod banke na poseban račun, osim u slučajevima
kada je vlasniku izvlaštene nekretnine opterećene hipotekom dana
na ime naknade druga nekretnina u kojem slučaju hipoteka prelazi
na tu nekretninu. Stvarna prava iz stavka 1. ovoga članka brišu
se u zemljišnim knjigama na prijedlog korisnika izvlaštenja ukoliko je
prethodno kod banke položio odgovarajući iznos naknade. U slučaju
iz stavka 2. ovoga članka banka će isplatiti naknadu vlasniku
izvlaštene nekretnine, odnosno naknadu nositelju stvarnog prava samo na
temelju njihovog pismenog sporazuma ovjerenog od nadležnog tijela ili na
temelju sudske odluke.

Članak 42.

Uknjižba prava vlasništva i drugih stvarnih prava na izvlaštenoj nekretnini,
kao i na nekretnini koja je data na ime naknade prijašnjem vlasniku, izvršit
će se na temelju pravomoćnog rješenja o izvlaštenju i dokaza
o isplaćenoj naknadi ukoliko je tim rješenjem određena naknada
u novcu odnosno dokaza o stjecanju prava vlasništva prijašnjeg vlasnika
na drugoj odgovarajućoj nekretnini, a na zahtjev korisnika izvlaštenja
ili prijašnjeg vlasnika izvlaštene nekretnine.

GLAVA VI.

KAZNENE ODREDBE

Članak 43.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 500 do 2000 DEM
kaznit će se korisnik izvlaštenja za prekršaj, ako uz prijedlog za
izvlaštenje podnose netočne ili neistinite podatke o tome da ima
posebna sredstva potrebita za davanje naknade i troškova postupka (članak
20. točka 5.). Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit
će se i odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom u
dinarskoj protuvrijednosti od 50 do 200 DEM.

Članak 44.

Novčanom kaznom u dinarskoj protuvrijednosti od 100 do 1000 DEM
kaznit će se za prekršaj osoba ako: 1. ometa ili ne dopušta izvršenje
rješenja o odobrenju vršenja pripremnih radnji (članak 12.), 2.
ometa ili ne dopušta izvršenje rješenja o izvlaštenju (članak 28.).

Članak 45.

Iznosi novčanih kazni iz članka 43. i 44. ovoga Zakona,
revalorizirat će se po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske
na dan naplate kazne.

GLAVA VII.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 46.

Odredbe ovoga Zakona primjenjuju se na započete postupke eksproprijacije
u kojima nije, do stupanja na snagu ovoga Zakona, donijeto konačno
rješenje i postupke određivanja naknade u kojima nije donijeta pravomoćna
odluka ili ako ta rješenja, odnosno odluke budu poništene ili ukinute.

Članak 47.

Odredbe ovoga Zakona glede određivanja naknade za izvlaštene nekretnine
odgovarajuće će se primijeniti i u slučajevima kada
je izvlaštenje izvršeno na temelju propisa o eksproprijaciji koji su bili
na snazi do 22.ožujka 1978. godine, ako naknada nije isplaćena do
stupanja na snagu ovoga Zakona, s time što zakonske zatezne kamate teku
od dana donošenja odluke o određivanju naknade. Naknada iz stavka 1.
ovoga članka tereti korisnika eksproprijacije, odnosno njegovog
pravnog sljednika. Prijašnji vlasnik ima pravo podnijeti zahtjev za određivanje
naknade u smislu stavka 1. ovoga članka u roku godine dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Članak 48.

Na zahtjev prijašnjeg vlasnika kojemu je do stupanja na snagu ovoga
Zakona pravomoćno odbačen zahtjev za poništenje pravomoćnog
rješenja o eksproprijaciji samo zbog nepravodobno podnijetog zahtjeva,
poništit će se taj akt i zahtjev riješiti prema odredbama ovoga Zakona
ukoliko do stupanja na snagu ovoga Zakona, korisnik eksproprijacije nije
izgradio objekt ili izveo radove radi kojih je nekretnina eksproprirana.
Na zahtjev prijašnjeg vlasnika poništit će se i pravomoćno
rješenje o eksproprijaciji i zahtjev riiešiti prema odredbama ovoga Zakona
ako je eksproprijacija izvršena na temelju propisa o eksproprijaciji koji
su bili na snazi do 22. ožujka 1978. godine, ako do dana stupanja na snagu
ovoga Zakona korisnik eksproprijacije nije izgradio objekt ili izveo radove
radi kojih je nekretnina eksproprirana. Na zahtjev prijašnjeg vlasnika
poništit će se i pravomoćno rješenje o eksproprijaciji i zahtjev
riješiti prema odredbama ovoga Zakona (članak 31.) ako je eksproprijacija
izvršena na temelju propisa o eksproprijaciji koji su stupili na snagu
poslije 22. ožujka 1978. godine, te ako korisnik eksproprijacije u roku
od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona ne dovrši gradnju
objekta ili izvede radove radi kojih je nekretnina eksproprirana.

Članak 49.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o eksproprijaciji
("Narodne novine", br. 10/78., 5/80., 30/82., 46/82. - prečišćeni
tekst, 28/87., 39/88. i 73/91.).

Članak 50.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 943-04/93-01/02

Zagreb, 27. siječnja 1994.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 9/1994-159