## Zakon o lukama unutarnjih voda

### NN 142/1998 (28.10.1998.), Zakon o lukama unutarnjih voda

# **ZASTUPNIČKI DOM HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA**

Na osnovi članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## **ODLUKU**

### **O PROGLAŠENJU ZAKONA O LUKAMA UNUTARNJIH VODA**

Proglašavam Zakon o lukama unutarnjih voda, koji je donio Zastupnički
dom Hrvatskoga državnog sabora na sjednici 9. listopada 1998.

Broj: 081-98-1866/1
Zagreb, 16. listopada 1998.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**dr. Franjo Tuđman,** v. r.

## **ZAKON**

### **O LUKAMA UNUTARNJIH VODA**

I. TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje pravni status luka unutarnjih voda i njihov
razvrstaj, lučko područje, lučke djelatnosti i njihovo obavljanje, građenje
i korištenje lučkih građevina, red u lukama, ustroj lučkih uprava i druga
pitanja bitna za obavljanje lučkih djelatnosti.

Članak 2.

Luke unutarnjih voda su dobra od gospodarskog interesa za Republiku
Hrvatsku i imaju njezinu osobitu zaštitu.

Za građenje i uporabu luka iz stavka 1. ovoga članka, pored odredaba
ovoga Zakona, moraju biti ispunjeni i uvjeti određeni posebnim zakonima
o vodama, zaštiti okoliša, prostornom uređenju i građenju.

Članak 3.

U ovom Zakonu pojedini pojmovi imaju sljedeće značenje:

1. luka unutarnjih voda (u daljnjem tekstu: luka) je vodeni prostor
rijeke, kanala i jezera i s njima neposredno povezani kopneni prostor s
izgrađenim lučkim građevinama,

2. lučko područje je područje luke unutarnjih voda koje obuhvaća jedan
ili više vodenih i kopnenih prostora (lučkih bazena) koji služe za obavljanje
lučkih djelatnosti,

3. pristanište je vodeni i s vodom neposredno povezan kopneni prostor
koji je opremljen za pristajanje i sidrenje plovila, odnosno ukrcaj i iskrcaj
putnika ili pojedinih vrsta tereta,

4. Ministarstvo, odnosno ministar - ministarstvo nadležno za promet
na unutarnjim vodama, odnosno ministar ministarstva nadležan za promet
na unutarnjim vodama.

II. RAZVRSTAJ LUKA

Članak 4.

Prema namjeni kojoj služe luke se dijele na luke otvorene za javni promet
i luke za posebne namjene.

Luke iz stavka 1. ovoga članka mogu biti luke otvorene za međunarodni
promet i luke otvorene za domaći promet.

Luka otvorena za javni promet je luka koju pod jednakim uvjetima može
koristiti svaka fizička ili pravna osoba sukladno njezinoj namjeni i u
granicama raspoloživih kapaciteta.

Luka posebne namjene je luka namijenjena obavljanju određenih djelatnosti
fizičkih i pravnih osoba ili određenih tijela državne uprave.

Članak 5.

Luke otvorene za javni promet dijele se na:

1. luke od gospodarskog značaja za Republiku Hrvatsku i

2. luke od gospodarskog značaja za županiju.

Članak 6.

Luke posebne namjene prema djelatnostima koje se u njima obavljaju dijele
se na:

1. vojne luke i luke tijela unutarnjih poslova (u daljnjem tekstu: luke
određenih tijela državne uprave),

2. industrijske,

3. luke nautičkog turizma, športske i druge luke.

Luke iz stavka 1. točke 1. ovoga članka su luke od značaja za Republiku
Hrvatsku, a luke iz točke 2. i 3. ovoga članka su luke od značaja za županiju.

Članak 7.

Bliži propis o uvjetima i mjerilima potrebnim za određivanje luka otvorenih
za domaći i međunarodni promet, za razvrstaj luka otvorenih za javni promet
prema gospodarskom značaju te luka posebne namjene prema djelatnostima
koje se u njima obavljaju, donosi Vlada Republike Hrvatske.

Odluku o određivanju luka otvorenih za međunarodni promet i luka otvorenih
za domaći promet te razvrstaj luka, sukladno propisu iz stavka 1. ovoga
članka, donosi ministar.

III. LUKE OTVORENE ZA JAVNI PROMET
*1. Lučko područje*

Članak 8.

Lučko područje utvrđuje se za luke otvorene za javni promet, u skladu
s planskim osnovama za upravljanje vodama i dokumentima prostornog uređenja.

Lučko područje u lukama od gospodarskog značaja za Republiku Hrvatsku
određuje Vlada Republike Hrvatske, a u lukama od gospodarskog značaja za
županiju, županijsko poglavarstvo po prethodno pribavljenom mišljenju poglavarstva
grada odnosno općine na čijem se području nalazi luka i uz suglasnost Vlade
Republike Hrvatske.

*2. Lučke građevine*

Članak 9.

Lučke građevine su građevinski objekti ili skupovi takvih objekata zajedno
s pripadajućim uređajima te samostalni uređaji na lučkom području, a koji
služe za obavljanje lučkih djelatnosti (članak 15.).

Lučke građevine dijele se na lučku infrastrukturu i lučku suprastrukturu.

Lučku infrastrukturu čine: lukobrani, operativne obale i druge lučke
zemljišne površine, građevine prometne infrastrukture (lučke, cestovne
i željezničke prometnice), vodovodne, kanalizacijske, energetske i telefonske
mreže te građevine i uređaji za sigurnost plovidbe u luci i tome slične
građevine.

Lučku suprastrukturu čine građevine na lučkom području (upravne zgrade,
skladišta, silosi, rezervoari i sl.), te lučki kapitalni pretovarni objekti
(dizalice i sl. uređaji i postrojenja).

Članak 10.

Građenje lučkih građevina iz članka 9. stavka 1. ovoga Zakona u interesu
je Republike Hrvatske te se u svrhu njihova građenja može neposredno podnijeti
prijedlog za izvlaštenje sukladno odredbama Zakona o izvlaštenju.

Članak 11.

Pravo građenja lučkih građevina i uređaja na javnom vodnom dobru stječe
se na temelju koncesije, sukladno odredbama Zakona o vodama.

Ovlaštenici prava građenja lučkih građevina i uređaja na području iz
stavka 1. ovoga članka, u lukama otvorenim za javni promet, su lučke uprave.

Lučke uprave su ovlaštene pravo građenja, stečeno na osnovi stavka 1.
i 2. ovoga članka, za svaku pojedinu lučku građevinu i uređaj, prenijeti
na trgovačko društvo ovlašteno za obavljanje lučke djelatnosti (podkoncesija).

Prijenos prava građenja lučkih građevina i uređaja ostvaruje se kroz
odredbe ugovora o koncesiji za obavljanje lučke djelatnosti iz članka 21.
ovoga Zakona.

Članak 12.

Građenje lučkih građevina, njihovo održavanje i modernizacija provodi
se u skladu s petogodišnjim planom razvoja luka na unutarnjim vodama.

Plan iz stavka 1. ovoga članka s programom potrebitih sredstava i izvorima
sredstava za njegovo ostvarivanje, donosi Hrvatski državni sabor.

Članak 13.

Na temelju petogodišnjeg plana iz članka 12. ovoga Zakona, lučka uprava
donosi godišnji program razvoja luke uz prethodnu suglasnost ministra -
za luke od gospodarskog značaja za Republiku Hrvatsku, odnosno župana one
županije na čijem se području nalazi lučko područje - za luku od gospodarskog
značaja za županiju.

Članak 14.

Građenje lučkih građevina, njihovo održavanje i modernizacija financira
se iz sredstava trgovačkog društva koje je vlasnik, odnosno ovlaštenik
prava građenja tih građevina.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka, a poradi bržeg gospodarskog razvoja
luka, građenje lučkih građevina može se financirati i iz sredstava državnog,
odnosno županijskog proračuna, jedinica lokalne samouprave, kao i ovlaštenika
i korisnika slobodne zone u lukama te drugih namjenskih sredstava koja
se osiguravaju na temelju ovoga Zakona.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka, sredstva se dodjeljuju kao nepovratna
ili kao kreditna sredstva ili kao sudjelovanje u ulaganju na temelju kojeg
davatelj sredstava stječe vlasnička prava.

*3. Lučke djelatnosti*

Članak 15.

Lučke djelatnosti prema ovome Zakonu jesu:

1. privez i odvez brodova, jahti, ribarskih, športskih i drugih čamaca
i plovnih objekata,

2. ukrcaj, iskrcaj i prekrcaj robe,

3. skladištenje i prenošenje robe i drugih materijala,

4. ukrcaj i iskrcaj putnika,

5. ostale gospodarske djelatnosti koje su s ovima u neposrednoj gospodarskoj,
prometnoj ili tehnološkoj vezi (npr. opskrba brodova, pružanje usluga putnicima,
peljarenje i tegljenje, servisi lučke mehanizacije, lučko-agencijski poslovi
i špediterski poslovi, trgovina, parkiranje vozila, poslovi kontrole kakvoće
i količine robe i dr.).

Članak 16.

U lukama otvorenim za javni promet, osim lučkih djelatnosti iz članka
15. ovoga Zakona, mogu se obavljati i druge djelatnosti za koje je posebnim
zakonom određeno da se obavljaju u lukama, kao i one djelatnosti koje se
u manjem obujmu i uobičajeno obavljaju uz lučke djelatnosti.

Članak 17.

Lučke djelatnosti mogu obavljati pravne i fizičke osobe registrirane
za obavljanje određene lučke djelatnosti koje ispunjavaju posebne uvjete
iz stavka 2. ovoga članka.

Posebne uvjete za obavljanje lučkih djelatnosti, a osobito potrebnu
stručnu osposobljenost zaposlenika, tehničko-tehnološku opremljenost, obvezu
kontinuiranog obavljanja poslova, poduzimanje potrebitih mjera i minimalni
kapital potrebit za obavljanje pojedine lučke djelatnosti, utvrdit će Vlada
Republike Hrvatske.

*4. Koncesije*

Članak 18.

Pravo obavljanja lučke djelatnosti stječe se na temelju koncesije.

Koncesija za obavljanje lučke djelatnosti može se dati samo trgovačkom
društvu iz članka 17. ovoga Zakona.

Članak 19.

Koncesija za obavljanje lučke djelatnosti daje se na temelju javnog
natječaja kojeg raspisuje lučka uprava i obvezno objavljuje u "Narodnim
novinama" i jednom dnevnom listu.

Koncesija se daje na određeno vrijeme u skladu s propisima iz članka
12., 13. i 29. ovoga Zakona i programom rada trgovačkog društva koje traži
koncesiju.

Za davanje koncesije moraju se ispuniti uvjeti utvrđeni dokumentima
prostornog uređenja.

Članak 20.

Odluka o davanju koncesije za obavljanje lučke djelatnosti sadrži osobito:
određenje trgovačkog društva i lučke djelatnosti za koje se daje koncesija;
način, uvjete i vrijeme obavljanja djelatnosti, ovlaštenja i obveze davatelja
koncesije; prava i obveze ovlaštenika koncesije uključujući obvezu građenja,
održavanja i modernizacije lučkih građevina, te postavljanja određenih
lučkih uređaja potrebnih za obavljanje te djelatnosti, visinu naknade ili
osnovu za visinu koncesijske naknade.

Odluku o davanju koncesije donosi Upravno vijeće lučke uprave na prijedlog
ravnatelja.

Članak 21.

Na temelju odluke o koncesiji sklapa se ugovor o koncesiji.

Ugovorom o koncesiji u skladu s odlukom o koncesiji obvezno se utvrđuju:
lučka djelatnost za koju se koncesija daje, posebni uvjeti kojima tijekom
koncesijskog odnosa mora udovoljavati ovlaštenik koncesije, visina koncesijske
naknade, uvjeti i način plaćanja naknade, jamstva ovlaštenika koncesije,
druga prava i obveze ovlaštenika koncesije, način razrješenja odnosa u
slučaju prestanka koncesije prije isteka roka na koji se koncesija daje.

Ugovor o koncesiji sklapa lučka uprava i ovlaštenik koncesije.

Članak 22.

Visina naknade za koncesiju određuje se ovisno o opsegu i visini potrebnih
ulaganja, pogodnostima i materijalnim učincima koji se postižu koncesijom.

Osnove i mjerila za utvrđivanje visine naknade za koncesije određuju
se propisom iz članka 29. ovoga Zakona.

Članak 23.

Prava i obveze ovlaštenika koncesije iz ugovora o koncesiji mogu se
prenijeti na drugo trgovačko društvo koje ispunjava uvjete iz članka 17.
ovoga Zakona, ako na strani ovlaštenika koncesije nastupe takve okolnosti
uslijed kojih on nije više u mogućnosti ili mu je to znatno otežano, ispunjavati
prava i obveze iz ugovora o koncesiji.

Koncesijski odnos iz stavka 1. ovoga članka može trajati najduže do
okončanja postupka davanja koncesije u ponovljenom redovitom postupku.

O prijenosu prava i obveza iz stavka 1. ovoga članka odlučuje Upravno
vijeće.

Članak 24.

Ugovor o koncesiji prestaje važiti:

1. istekom vremena na koje je koncesija dana,

2. odreknućem ovlaštenika koncesije prije isteka vremena na koje je
koncesija dana,

3. prestankom trgovačkog društva ovlaštenika koncesije (stečaj, likvidacija),

4. ako je ovlašteniku koncesije pravomoćnom odlukom suda ili nadležnog
tijela uprave trajno zabranjeno obavljanje djelatnosti za koju je koncesija
dana,

5. sporazumnim raskidom ugovora o koncesiji.

U slučaju spora o prestanku važenja ugovora o koncesiji iz razloga navedenih
u stavku 1. ovoga članka, odlučuje sud.

U slučaju prestanka koncesije za obavljanje lučkih djelatnosti zbog
isteka vremena za koje je dana, pravo građenja zajedno s izgrađenim lučkim
građevinama izgrađenima na javnom vodnom dobru prenosi se na lučku upravu,
odnosno novog ovlaštenika koncesije, a na odnose između ovlaštenika koncesije
i lučke uprave, odnosno novog ovlaštenika koncesije primjenjuju se odredbe
Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima mjerodavne za prestanak prava
plodouživanja, ako ugovorom o koncesiji nije štogod drugo određeno.

Ostale lučke građevine u vlasništvu ovlaštenika koncesije, izgrađene
na lučkom području, a koje služe za neposredno obavljanje lučkih djelatnosti,
ovlaštenik koncesije dužan je prodati lučkoj upravi, odnosno novom ovlašteniku
koncesije po cijeni kojom mu se nadoknađuje vrijednost građevine u trenutku
prodaje.

U ostalim slučajevima iz ovoga članka prava i obveze ovlaštenika koncesije
mogu se do isteka vremena na koje je koncesija dana prenijeti na način
određen člankom 23. ovog Zakona. U suprotnom je ovlaštenik koncesije dužan
uspostaviti prijašnje stanje, ako ugovorom o koncesiji nije drugačije određeno.

Članak 25.

Davatelj koncesije može raskinuti ugovor o koncesiji prije isteka vremena
na koji je koncesija dana ako utvrdi da ovlaštenik koncesije:

1. nije uskladio visinu naknade za usluge luke s utvrđenim cjenikom
(tarifom) iz članka 50. ovoga Zakona,

2. ne poštuje odredbe o redu u luci,

3. ne pridržava se plana i programa rada razvoja luke.

Davatelj koncesije raskinut će ugovor o koncesiji ako utvrdi da je ovlaštenik
koncesije:

1. obustavio izvršavanje djelatnosti za koju je dana koncesija, a time
se narušava normalno funkcioniranje luke,

2. ne plaća ili neuredno plaća naknadu za koncesiju,

3. uz obavljanje koncesionirane djelatnosti obavlja i drugu lučku djelatnost
za koju nije dobio koncesiju,

4. ne koristi koncesiju ili je koristi za svrhe za koje mu nije dana
ili preko mjere određene u koncesiji.

Ako se u slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka ne postigne sporazum,
o raskidu ugovora odlučuje sud.

Na raskid ugovora o koncesiji iz ovoga članka primjenjuje se odredba
članka 24. stavka 3. ovoga Zakona.

Ovlaštenik koncesije s kojim je raskinut ugovor o koncesiji nema pravo
na naknadu štete zbog raskida toga ugovora.

Članak 26.

Ovlašteniku koncesije može se ograničiti poduzetnička sloboda u vezi
s uporabom i/ili korištenjem lučkog područja te ograničiti ili oduzeti
pravo vlasništva, odnosno pravo građenja na izgrađenim objektima uz naknadu
tržišne vrijednosti, ako se za vrijeme trajanja koncesije, bez njegove
krivnje, utvrdi da je ugrožena obrana i sigurnost Republike Hrvatske, zdravlje
ljudi, priroda i ljudski okoliš.

Članak 27.

Ugovoreni iznos naknade za koncesiju u lukama od gospodarskog značaja
za Republiku Hrvatsku plaća se u korist državnog proračuna, a naknada za
koncesiju u lukama od gospodarskog značaja za županiju u korist proračuna
županije.

Članak 28.

Stručne poslove u vezi s pripremom odluka o koncesiji i stručni nadzor
nad ispunjavanjem obveza iz ugovora o koncesiji obavlja lučka uprava.

Lučka uprava vodi upisnik trgovačkih društava kojima je dana koncesija
za obavljanje lučkih djelatnosti.

Sadržaj i način vođenja upisnika iz stavka 2. ovoga članka propisuje
ministar.

Članak 29.

Bliži propis o postupku, kriterijima i rokovima za davanje koncesije
i kriterijima za određivanje visine naknade za koncesiju donosi Vlada Republike
Hrvatske.

*5. Lučke uprave*

Članak 30.

Za obavljanje poslova upravljanja lučkim područjem iz članka 8. ovoga
Zakona osnivaju se javne ustanove - lučke uprave, kako slijedi:

1. Lučka uprava Vukovar - javna ustanova za upravljanje i razvoj luka
i pristaništa na rijeci Dunavu i kanalu Dunav - Sava,

naziv skraćene tvrtke glasi: Lučka uprava Vukovar,

poslovno sjedište Lučke uprave je u Vukovaru,

2. Lučka uprava Osijek - javna ustanova za upravljanje i razvoj luka
i pristaništa na rijeci Dravi,

naziv skraćene tvrtke glasi: Lučka uprava Osijek, poslovno sjedište
Lučke uprave je u Osijeku;

3. Lučka uprava Slavonski Brod - javna ustanova za upravljanje i razvoj
luka i pristaništa na rijeci Savi od 207 - 467 rkm,

naziv skraćene tvrtke glasi: Lučka uprava Slavonski Brod

poslovno sjedište Lučke uprave je u Slavonskom Brodu;

4. Lučka uprava Sisak - javna ustanova za upravljanje i razvoj luka
i pristaništa na rijeci Savi uzvodno od 467 rkm i njenim pritocima,

naziv skraćene tvrtke glasi: Lučka uprava Sisak

poslovno sjedište Lučke uprave je u Sisku.

Članak 31.

Osnivačka prava nad Lučkim upravama iz članka 30. ovoga Zakona, ima
Republika Hrvatska, a prava i dužnosti osnivača obavljat će Ministarstvo.

Članak 32.

Zadaća Lučke uprave jest trajno i nesmetano obavljanje javnih službi
i drugih poslova kojima se ostvaruje upravljanje lukama na određenom lučkom
području u opsegu utvrđenom planovima iz članka 12. i 13. ovoga Zakona
i u skladu sa sredstvima koja se na temelju zakona i propisa donesenih
na temelju zakona osiguravaju za takve namjene.

U vezi s obavljanjem javnih službi Lučka uprava ima ovim Zakonom propisane
javne ovlasti u okviru kojih donosi upravne i druge akte te odlučuje o
pitanjima od značaja za razvoj lučkog sustava.

Članak 33.

Djelatnosti Lučke uprave su:

1. izrada prijedloga planskih dokumenata za razvoj lučkog sustava na
unutarnjim vodama (članak 12. i 13.),

2. briga o realizaciji planskih dokumenata, a posebno o izgradnji, održavanju
i modernizaciji lučkih građevina i uređaja,

3. obavljanje stručnih poslova u vezi s davanjem koncesije za obavljanje
lučkih djelatnosti (raspisivanje natječaja, stručna priprema za donošenje
odluke o koncesiji, sklapanje ugovora o koncesiji, nadzor nad izvršavanjem
koncesije),

4. upravljanje nekretninama na lučkom području u vlasništvu Republike
Hrvatske,

5. upravljanje slobodnom zonom koja je osnovana odlukom Vlade Republike
Hrvatske sukladno propisima koji uređuju slobodne zone.

6. osiguravanje trajnog i nesmetanog obavljanja lučkog prometa, usmjeravanjem,
usklađivanjem i nadziranjem rada trgovačkih društava koja obavljaju lučke
djelatnosti,

7. osiguravanje pružanja usluga od općeg interesa ili za koje ne postoji
gospodarski interes drugih gospodarskih subjekata,

8. drugi poslovi određeni zakonom.

Članak 34.

Lučka uprava može, u cilju obavljanja djelatnosti iz članka 33. stavka
1. točke 8. ovoga Zakona, osnivati trgovačka društva u svom vlasništvu
radi obavljanja poslova protupožarne zaštite, rukovanja opasnim teretom
i sl. uz prethodnu suglasnost Ministarstva, ukoliko u ponovljenom postupku
za dodjelu koncesije nije donesena odluka o davanju koncesije.

Dionice, odnosno udjele u trgovačkim društvima, osnovanim prema stavku
1. ovoga članka, Lučka uprava dužna je staviti na prodaju najkasnije u
roku od godine dana od osnivanja trgovačkog društva i to najmanje 49% temeljnog
kapitala.

Dobit trgovačkog društva iz stavka 1. ovoga članka koristi se namjenski
za namjene iz članka 48. stavka 2. ovoga Zakona.

Članak 35.

Imovinu Lučke uprave čine sredstva za osnivanje i početak rada koja
se osiguravaju u državnom proračunu.

Djelatnost Lučke uprave financira se iz namjenskih sredstava koja se
osiguravaju na temelju ovoga Zakona, a čine ih:

- sredstva od lučkih pristojbi i

- sredstva koja se osiguravaju na temelju drugih propisa.

Članak 36.

Tijelo upravljanja u Lučkoj upravi je Upravno vijeće.

Upravno vijeće imenuje i razrješava ministar.

Članove Upravnog vijeća čine:

1. dva predstavnika osnivača,

2. jedan predstavnik Ministarstva,

3. jedan predstavnik trgovačkih društava koja obavljaju lučke djelatnosti
po prijedlogu strukovnih udruženja odgovarajućih trgovačkih društava koja
obavljaju djelatnosti u luci,

4. jedan predstavnik županije na čijem području je sjedište luke po
prijedlogu županijskog poglavarstva.

Broj članova Upravnog vijeća mora biti neparan.

Mandat članova Upravnog vijeća je četiri godine. Iste osobe mogu biti
ponovno imenovane za člana Upravnog vijeća.

Članak 37.

Upravno vijeće ima predsjednika kojeg biraju članovi tog Vijeća iz redova
predstavnika osnivača.

Članovi Upravnog vijeća imaju pravo na naknadu za rad u Upravnom vijeću
u skladu sa Statutom.

Članak 38.

Ministar može raspustiti Upravno vijeće ili razriješiti člana Upravnog
vijeća i prije isteka mandata iz članka 36. stavka 5. ovoga Zakona na prijedlog
Stručnog vijeća za luke (članak 46.) ako:

1. ne donese godišnji program razvoja luke,

2. ako se godišnji plan i program razvoja luke ne ostvaruje,

3. u drugim naročito opravdanim slučajevima iz članka 39. ovoga Zakona.

Članak 39.

Upravno vijeće:

1. donosi godišnji plan i operativni godišnji program rada i razvoja
luke i mjera za održavanje i građenje lučkih građevina (članak 13.),

2. donosi godišnji financijski plan Lučke uprave,

3. donosi odluke o provođenju osnovnih smjernica lučke poslovne politike,

4. donosi odluke kojima se usklađuje rad trgovačkih društava koja obavljaju
djelatnosti na lučkom području,

5. donosi odluku o osnivanju trgovačkog društva iz članka 34. ovoga
Zakona,

6. donosi odluku o raspisivanju javnog natječaja za davanje koncesije
i odluku o davanju koncesije,

7. donosi akte kojima se utvrđuje red u luci i uvjete korištenja lukom,

8. donosi financijsko izvješće,

9. određuje visinu lučkih pristojbi,

10. donosi cjenik (tarife) naknada iz članka 50. ovoga Zakona,

11. utvrđuje lučke uzance,

12. odobrava izvješća ravnatelja,

13. podnosi Ministarstvu financijsko i poslovno godišnje izvješće kao
i izvješće o radu Lučke uprave,

14. donosi Statut Lučke uprave uz suglasnost ministra,

15. raspisuje natječaj za izbor ravnatelja,

16. imenuje i razrješava ravnatelja Lučke uprave,

17. obavlja i druge poslove i zadatke određene ovim Zakonom, Statutom
i općim aktima Lučke uprave.

Akti iz stavka 1. točke 2., 5., 9., 10., 11. i 16. ovoga članka donose
se uz suglasnost ministra.

Članak 40.

Upravno vijeće raspravlja i odlučuje na sjednicama na kojima mora prisustvovati
natpolovična većina svih članova Vijeća.

Odluke se donose većinom glasova prisutnih članova Vijeća.

Iznimno od stavka 1. ovoga članka za donošenje odluka o pitanjima iz
članka 39. stavka 2. ovoga Zakona potrebna je dvotrećinska većina glasova
svih članova vijeća.

Članak 41.

Voditelj poslovanja Lučke uprave je ravnatelj.

Ravnatelj obavlja sljedeće poslove:

1. organizira poslovanje, vodi stručni rad i odgovoran je za stručni
rad Lučke uprave,

2. predstavlja i zastupa Lučku upravu,

3. poduzima sve pravne radnje u ime i za račun Lučke uprave,

4. predlaže donošenje akata iz članka 39. ovoga Zakona,

5. podnosi privremeno izvješće Upravnom vijeću o svom cjelokupnom poslovanju,

6. donosi opće akte utvrđene Statutom,

7. druge poslove utvrđene Statutom.

Uvjeti koje mora ispunjavati osoba koja se imenuje za ravnatelja određuju
se Statutom.

Članak 42.

Unutarnje ustrojstvo Lučke uprave utvrđuje se posebnim općim aktom koje
donosi Upravno vijeće uz suglasnost ministra.

Za poslove operativnog upravljanja lučkim sustavom za jedno ili više
lučkih područja ustrojavaju se podružnice kao ustrojbene jedinice Lučke
uprave.

Podružnica nije pravna osoba, te njenom djelatnošću i poslovanjem prava
i obveze stječe Lučka uprava.

Na rad i osnivanje podružnica primjenjuje se Zakon o ustanovama.

Članak 43.

Lučka uprava u pravnom prometu odgovara cijelom svojom imovinom, a osnivač
odgovara solidarno i neograničeno za obveze Lučke uprave.

Članak 44.

U Lučkoj upravi iz članka 30. ovoga Zakona osnivač će imenovati privremenog
ravnatelja.

Privremeni ravnatelj obavit će pod nadzorom osnivača pripreme za početak
rada javne ustanove te podnijeti prijam za upis u sudski registar.

Lučka uprava će započeti obavljati svoju djelatnost danom upisa osnivanja
u sudski registar i kada Ministarstvo rješenjem utvrdi da je udovoljeno
propisanim uvjetima glede prostora, opreme i stručnih zaposlenika.

Članak 45.

Statutom Lučke uprave utvrdit će se osobito: ovlasti i način odlučivanja
pojedinih tijela i ravnatelja, o ograničenjima glede stjecanja, opterećivanja
i otuđivanja nekretnina i druge imovine Lučke uprave, način i uvjeti raspolaganja
sredstvima, način ostvarivanja odnosa s jedinicama lokalne samouprave u
pitanjima upravljanja lučkim područjem, način ostvarivanja javnosti rada
te druga pitanja za koja je ovim Zakonom ili drugim zakonom određeno da
se uređuju Statutom.

*6. Stručno vijeće za luke unutarnjih voda*

Članak 46.

U Ministarstvu se osniva stručno vijeće za luke unutarnjih voda (u daljnjem
tekstu: stručno vijeće).

Stručno vijeće čine:

1. ministar koji je i predsjednik stručnog vijeća,

2. državni službenik Ministarstva zadužen za poslove unutarnje plovidbe,
kojeg odredi ministar,

3. državni službenik Državne uprave za vode, kojeg odredi ravnatelj,

4. predstavnik Ministarstva unutarnjih poslova,

5. predsjednici Upravnih vijeća Lučkih uprava,

6. predsjednik strukovne udruge hrvatskih luka unutarnje plovidbe,

7. predsjednik strukovne udruge hrvatskih brodara unutarnje plovidbe,

8. predstavnici trgovačkih društava koja obavljaju lučke djelatnosti
u lukama otvorenim za javni promet,

9. predstavnik "HŽ - Hrvatske željeznice" d.o.o. kojeg odredi Uprava
tog društva,

10. dva predstavnika sindikalnih organizacija koje bira granski sindikat.

Članak 47.

Zadaci stručnog vijeća su:

1. usklađivanje godišnjih programa rada i razvoja luka s petogodišnjim
planom razvoja lučkog sustava na unutarnjim vodama,

2. ocjenjivanje izvješća Upravnih vijeća Lučkih uprava o ostvarivanju
godišnjih programa rada i razvoja luka iz članka 13. ovoga Zakona,

3. praćenje izvršavanja investicijskih radova u lukama na osnovi izvješća,

4. davanje prijedloga za raspuštanje Upravnih vijeća Lučkih uprava,

5. davanje mišljenja Ministarstvu i Vladi Republike Hrvatske, u svezi
s ustrojem i funkcioniranjem luka te opće politike prema lukama.

Stručno vijeće sastaje se najmanje dvaput godišnje. Sastanak stručnog
vijeća saziva ministar.

Stručno vijeće donosi poslovnik o svom radu.

*7. Lučke pristojbe*

Članak 48.

U lukama otvorenim za javni promet plaćaju se lučke pristojbe.

Lučke pristojbe su:

1. pristojba za uporabu obale,

2. brodska ležarina,

3. pristojba za vez,

4. druge pristojbe vezane za korištenje lučkog područja.

Lučke pristojbe su prihod Lučke uprave i koriste se na lučkom području
gdje su ubrane za sljedeće namjene:

1. radove održavanja obale luke i lučkih vezova,

2. radove održavanja lučkih građevina koje koristi lučka uprava,

3. opremanje luke opremom za zaštitu od onečišćenja od brodova,

4. radove održavanja dubine u luci i na sidrištu luke i

5. troškove poslovanja Lučke uprave.

Članak 49.

Pristojba za uporabu obale plaća se za brod i druge plovne objekte koji
koriste luku u svrhu ukrcanja ili iskrcanja putnika ili tereta.

Brodska ležarina plaća se za brod i druge plovne objekte koji koriste
luku u bilo koju svrhu, osim radi ukrcavanja ili iskrcavanja putnika ili
tereta.

Pristojbe za uporabu veza u luci plaćaju korisnici ribarskih brodova,
jahti i drugih plovnih objekata.

Iznimno od naprijed navedenog, lučke pristojbe ne plaćaju se za hrvatske
javne i hrvatske ratne brodove i čamce.

*8. Lučke naknade*

Članak 50.

Ovlaštenici koncesija koji obavljaju djelatnosti iz članka 15. ovoga
Zakona, u lukama otvorenim za javni promet pružaju usluge korisnicima luke
uz naknadu.

Visinu naknade utvrđuje ovlaštenik koncesije koji obavlja određenu djelatnost
u okviru cjenika (tarifa) za svaku pojedinu vrstu usluge.

Cjenikom (tarifom) se utvrđuje najviši iznos naknade iz stavka 1. ovoga
članka.

Cjenik (tarife) utvrđuje Lučka uprava i javno ih objavljuje.

Radi osiguranja konkurencije unutar luke, Lučka uprava može, ako ocijeni
da postoje objektivne okolnosti koje ukazuju na nekonkurentnost luke, sniziti
visinu naknada, vodeći računa i o mogućnosti ovlaštenika koncesije da prilagodi
poslovanje smanjenom cjeniku (tarifi), uz mišljenje Ministarstva.

IV. LUKE ZA POSEBNE NAMJENE

Članak 51.

Odluku o otvaranju luka za posebne namjene donosi:

- za luke iz članka 6. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona, Vlada Republike
Hrvatske, na prijedlog ministra obrane, odnosno ministra unutarnjih poslova,
a po pribavljenom mišljenju ministra i ravnatelja Državne uprave za vode,

- za luke iz članka 6. stavka 1. točke 2. i 3. ovoga Zakona, županijsko
poglavarstvo po prethodno pribavljenom mišljenju Ministarstva i Državne
uprave za vode.

Članak 52.

Odluka iz članka 51. ovoga Zakona sadrži osobito:

- granice luke posebne namjene na vodi i kopnu i

- naznaku djelatnosti koja će se u luci obavljati.

Članak 53.

Pravne i fizičke osobe mogu u lukama posebne namjene iz članka 51. stavka
1. podstavka 2. ovoga Zakona obavljati pojedinu lučku djelatnost iz članka
15. ovoga Zakona ako ispunjavaju posebne uvjete iz članka 17. stavka 2.
ovoga Zakona.

Za obavljanje djelatnosti iz stavka 1. ovoga članka potrebna je koncesija.

Članak 54.

Odluku o koncesiji za obavljanje lučke djelatnosti iz članka 53. ovoga
Zakona donosi županijsko poglavarstvo.

Koncesija za namjene iz stavka 1. ovoga članka daje se na temelju prikupljanja
ponuda ili neposrednog zahtjeva.

Koncesija se daje na vrijeme od najduže 12 godina.

Ako se granice luke posebne namjene protežu na području javnog vodnog
dobra, a nakon donošenja odluke iz članka 51. ovoga Zakona, potrebno je
ishoditi koncesiju sukladno odredbama Zakona o vodama.

Članak 55.

Na temelju odluke o koncesiji sklapa se ugovor o koncesiji.

Ugovor o koncesiji u ime županijskog poglavarstva potpisuje župan.

Na sadržaj ugovora o koncesiji primjenjuje se odredba članka 21. stavka
2. ovoga Zakona.

Članak 56.

Visina naknade za koncesiju određuje se sukladno članku 22. ovoga Zakona,
a koncesijska naknada je prihod županijskog proračuna.

Članak 57.

Na prestanak važenja ugovora o koncesiji i raskid koncesijskog odnosa
odgovarajuće se primjenjuju odredbe članka 24. i 25. ovoga Zakona.

V. PRISTANIŠTA

Članak 58.

Pravne i fizičke osobe mogu, za vlastite potrebe, pod uvjetima propisanim
ovim Zakonom, obavljati pojedinu lučku djelatnost na pristaništu, ukoliko
se ista obavlja u manjem opsegu.

Što se smatra manjim opsegom obavljanja pojedine lučke djelatnosti odredit
će se propisom iz članka 29. ovoga Zakona.

Članak 59.

Za obavljanje lučke djelatnosti na pristaništu potrebno je odobrenje
nadležne Lučke uprave.

Odobrenjem iz stavka 1. ovoga članka određuju se granice pristaništa,
lučka djelatnost koja će se obavljati, opseg i način obavljanja djelatnosti,
način uređenja i opremanja pristaništa.

VI. RED U LUCI I NADZOR
*1. Red u luci*

Članak 60.

Ovlaštenici koncesije za obavljanje lučkih djelatnosti dužni su opremiti
luku sukladno odredbama ugovora o koncesiji i posebnim propisima.

Za uređenje i opremu kojom je luka opremljena sukladno stavku 1. ovoga
članka, ovlaštenici koncesije imaju pravo ubirati naknadu za njihovo korištenje.

Članak 61.

Ovlaštenici koncesije za obavljanje lučkih djelatnosti odgovorni su
za svako onečišćenje lučkog područja, odnosno područja luke posebne namjene,
koje proizlazi iz obavljanja njihove djelatnosti, bilo da ga počine sami
ili korisnik njihove usluge te su ga dužni otkloniti o svom trošku.

Ovlaštenik koncesije koji u svojem poslovanju rukuje opasnim tvarima,
dužan je uz prethodnu suglasnost kapetanije i drugih nadležnih tijela,
odrediti područje u luci na kojem je dopušteno rukovanje tim tvarima.

Članak 62.

Lučka uprava dužna je od ovlaštene javne ustanove pribaviti:

a) svjedodžbu o broju i veličini brodova koji se istodobno mogu privezati
uz određenu napravu za privez,

b) svjedodžbu o najvećem dopuštenom opterećenju svake izgrađene obale
na kojoj će se ukrcavati, odnosno iskrcavati roba ili koja će se na drugi
način opterećivati.

Svjedodžba iz točke b) stavka 1. ovoga članka mora se pribaviti prigodom
gradnje ili popravka postojeće obale.

Članak 63.

Odredbe članka 60. do 62. ovoga Zakona odgovarajuće se primjenjuju i
na imatelje odobrenja za obavljanje lučke djelatnosti na pristaništu.

*2. Upravni nadzor*

Članak 64.

Upravni nadzor nad provedbom odredaba ovoga Zakona i propisa donesenih
na temelju njega, kao i upravni nadzor nad radom Lučke uprave u obavljanju
prenijetih joj poslova državne uprave, obavlja Ministarstvo.

*3. Inspekcijski nadzor*

Članak 65.

Inspekcijski nadzor nad provedbom odredaba ovoga Zakona i propisa donesenih
na temelju njega provodi inspekcija Ministarstva.

Članak 66.

Inspekcija iz članka 65. ovoga Zakona nadzire osobito:

1. stanje izgrađenih lučkih građevina,

2. tehničku ispravnost i namjensko korištenje lučkih građevina,

3. stanje onečišćenosti, odnosno zagađenja lučkog područja, odnosno
područja luka posebne namjene,

4. održavanje reda u luci,

5. namjensku uporabu sredstava lučkih pristojbi,

6. ponašanje pravnih i fizičkih osoba u skladu s danom koncesijom.

Članak 67.

U provođenju inspekcijskog nadzora inspektor je ovlašten zahtijevati
od odgovorne osobe u pravnoj osobi, odnosno fizičke osobe kod koje obavlja
inspekcijski nadzor da:

1. omogući izvršenje nadzora u radnim prostorijama,

2. dostavi na uvid potrebite podatke i dokumentaciju,

3. izvijesti o poduzetim mjerama za otklanjanje utvrđenih nedostataka,

4. omogući izravan uvid u način obavljanja lučkih djelatnosti.

Članak 68.

Ako utvrdi da su povrijeđene odredbe ovoga Zakona ili propisa donesenih
na osnovi njega, inspektor će pisano konstatirati nepravilnosti i nedostatke
i rješenjem odrediti mjere i rok za njihovo otklanjanje.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka inspektor je ovlašten:

1. zabraniti građenje ili izvođenje drugih radova ako se izvode bez
suglasnosti Ministarstva, a od utjecaja su na sigurnost plovidbe,

2. zabraniti obavljanje lučke djelatnosti za koju nije dana koncesija,

3. zabraniti uporabu lučkih uređaja i građevina,

4. narediti otklanjanje onečišćenja u luci,

5. zabraniti odlaganje otpadnih i drugih tvari u luci,

6. narediti otklanjanje šteta i uspostavu prijašnjeg stanja,

7. poduzeti druge mjere i radnje u skladu s ovim Zakonom ili propisima
donesenim na osnovi njega.

Članak 69.

Inspektor je ovlašten donijeti usmeno rješenje i odmah narediti njegovo
izvršenje u slučaju kada je potrebno spriječiti radnju zbog koje može nastati
neposredna opasnost za život i zdravlje ljudi, životinjski ili biljni svijet,
odnosno veća materijalna šteta.

Pisani otpravak usmenog rješenja mora se dostaviti stranci u roku od
tri dana od dana donošenja usmenog rješenja.

Članak 70.

Ako pravna, odnosno fizička osoba u slučajevima iz članka 65. do 70.
ovoga Zakona ne postupi prema rješenju inspektora, prisilit će se na izvršenje
upravnom mjerom u visini deseterostruke prosječne plaće u državi u proteklom
tromjesečju. Svaka kasnija upravna mjera izriče se u dvostrukom iznosu.

Upravnu mjeru iz stavka 1. ovoga članka izvršavaju tijela nadležna za
ovrhu novčanih kazni izrečenih za prekršaje.

Ovaj iznos novčane kazne naplaćuje se u korist državnog proračuna.

VII. KAZNENE ODREDBE

Članak 71.

Novčanom kaznom u iznosu od 30.000,00 do 300.000,00 kuna kaznit će se
za prekršaj pravna osoba:

1. ako se ne pridržava plana i operativnog programa rada u okviru djelatnosti
za koju je dobila koncesiju,

2. ako bez koncesije obavlja lučku djelatnost,

3. ako pružanje usluga naplaćuje iznad naknade utvrđene tarifom,

4. ako lučke građevine ne održava na propisani način.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 30.000,00 kuna.

Članak 72.

Novčanom kaznom u iznosu od 15.000,00 do 150.000,00 kuna kaznit će se
za prekršaj pravna osoba:

1. ako ne opremi luku sukladno članku 60. ovoga Zakona,

2. ako ne ukloni onečišćenje u luci (članak 61. stavak 1.),

3. ako ne odredi područje u luci na kojem je dopušteno rukovanje opasnim
tvarima (članak 60. stavak 2.) ili ih odlaže izvan područja na kojem je
to dopušteno,

4. ako ne pribavi potrebne svjedodžbe (članak 62. i 63.)

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i odgovorna osoba
u pravnoj osobi novčanom kaznom u iznosu od 2.000,00 do 15.000,00 kuna.

Članak 73.

Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se
za prekršaj fizička osoba:

1. ako bez koncesije obavlja lučku djelatnost u lukama posebne namjene,

2. ako bez odobrenja obavlja lučku djelatnost u lukama i pristaništima,

3. ako ne ukloni onečišćenje u luci ili odlaže opasne tvari u luci izvan
područja na kojem je to dopušteno,

4. ako lučke građevine ne održava na propisani način,

5. ako ne pribavi potrebne svjedodžbe (članak 62. i 63.).

VIII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
*1. Usklađivanje rada s odredbama Zakona*

Članak 74.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona luke sa sjedištem u Osijeku, Slavonskom
Brodu, Sisku i Vukovaru postaju lukama od značaja za Republiku Hrvatsku
i otvorenim za međunarodni promet.

Članak 75.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona, Republika Hrvatska postaje vlasnikom
lučkih građevina iz članka 9. stavka 3. ovoga Zakona na javnom vodnom dobru
koje koriste trgovačka društva "Robnotransportni centar Brod" d.d. iz Slavonskog
Broda, "Pristanište i skladište" d.d. iz Siska, "Vukovarsko poljoprivredno-industrijski
kombinat" d.d. iz Vukovara i poduzeće "Tranzit" s p.o. iz Osijeka.

Postojeće društveno poduzeće luka "Tranzit" s p.o. iz Osijeka, obvezno
je do 30. lipnja 1999., podnijeti svu potrebnu dokumentaciju Hrvatskom
fondu za privatizaciju, radi pretvorbe društvenog poduzeća u skladu s ovim
Zakonom, Zakonom o pretvorbi društvenih poduzeća ("Narodne novine", br.
19/91., 83/92., 94/93., 2/94. i 9/95.) i Zakona o privatizaciji ("Narodne
novine", br. 21/96. i 71/97.).

U roku od 30 dana od dana upisa u sudski registar, nadležne Lučke uprave
će zatražiti koncesiju za građenje luka i lučkih uređaja na temelju koje
će steći pravo građenja za izgrađene lučke građevine iz stavka 1. ovoga
članka na vrijeme određeno tim koncesijama.

Pravne osobe iz stavka 1. ovoga članka koje su, sukladno članku 209.
Zakona o vodama, podnijele zahtjev za davanje koncesije, ostvaruju prvenstveno
pravo podkoncesije prava građenja iz članka 11. ovoga Zakona.

Do provedbe odredaba ovoga članka, lučkim građevinama iz stavka 1. ovoga
članka upravljaju pravne osobe koje su do dana stupanja na snagu ovoga
Zakona, imale pravo njihova korištenja.

Članak 76.

Pravne osobe iz članka 75. stavka 1. ovoga Zakona, dužne su u roku od
30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona izraditi prikaz lučkih građevina
koje postaju vlasništvom Republike Hrvatske s bilancom stanja prema knjigovodstvenoj
vrijednosti na dan 31. 12. 1997.

Članak 77.

Ministar će, sukladno članku 31. ovoga Zakona, imenovati privremene
ravnatelje lučkih uprava u roku od mjesec dana od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.

Privremeni ravnatelji dužni su u roku od mjesec dana, od dana imenovanja,
obaviti sve pripremne radnje potrebite za početak rada lučkih uprava.

Članak 78.

Lučka uprava preuzet će unutarnje zaštitarske službe, ustrojene u lukama
prema odredbama Zakona o zaštiti osoba i imovine ("Narodne novine", br.
83/96.).

Iznimno od prethodnog stavka, lučka uprava dat će koncesiju bez provođenja
natječaja zaposlenicima koji obavljaju zaštitarsku djelatnost u lukama,
ukoliko se organiziraju u javno trgovačko ili komanditno društvo u roku
od šest mjeseci od osnutka lučke uprave.

Trajanje koncesije iz stavka 2. ovoga članka ne može biti kraće od vremena
na koje se daje koncesija za obavljanje djelatnosti ukrcaja, iskrcaja,
pretovara i skladištenja robe.

Članak 79.

Pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju lučke djelatnosti iz članka
15. ovoga Zakona u postojećim lukama, a ispunjavaju propisane uvjete, dat
će se koncesija bez provođenja natječaja.

Osobe iz stavka 1. ovoga članka dužne su u roku od godinu dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona podnijeti zahtjev za davanje koncesije.
Ako u tom roku ne podnesu zahtjev prestaje im pravo obavljanja lučke djelatnosti.

U slučaju iz prethodnog stavka pitanje prijenosa vlasništva nad lučkim
građevinama riješit će se sukladno odredbi članka 24. stavka 4. i 5. ovoga
Zakona.

2. *Ostale prijelazne i završne odredbe*

Članak 80.

Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da prijedlog petogodišnjeg plana
razvoja lučkog sustava na unutarnjim vodama, podnese Hrvatskom državnom
saboru u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.

Do donošenja plana iz stavka 1. ovoga članka građenje lučkih građevina
i njihova modernizacija u lukama otvorenim za javni promet moguća je samo
uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske.

Članak 81.

Vlada Republike Hrvatske će donijeti:

1. u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona propise
iz članka 7. stavka 1., članka 8. stavka 2. i članka 29. ovoga Zakona,

2. u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona propis
iz članka 17. stavka 2. ovoga Zakona.

Ministar će donijeti:

1. u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona propis
iz članka 7. stavka 2. ovoga Zakona,

2. u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona propis
iz članka 28. stavka 2. ovoga Zakona.

Lučke uprave će donijeti u roku od mjesec dana od dana upisa u sudski
registar Statut Lučke uprave, a u roku od tri mjeseca akte iz članka 39.
stavka 1. točke 9. i 10. ovoga Zakona.

Članak 82.

Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o pomorskom i
vodnom dobru, lukama i pristaništima ("Narodne novine", br. 19/74., 39/75.,
17/77. i 18/81.) u dijelu koji se odnosi na pristaništa.

Članak 83.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 342-21/97-01/04
Zagreb, 9. listopada 1998.

ZASTUPNIČKI DOM
HRVATSKOGA DRŽAVNOG SABORA

Predsjednik
Zastupničkog doma
Hrvatskoga državnog sabora
**akademik Vlatko Pavletić,** v. r.

Zakon, NN 142/1998-1745