## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-1390/2003 od 8. ožujka 2006.

### NN 43/2006 (19.4.2006.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-III-1390/2003 od 8. ožujka 2006.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1033

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Petar Klarić, predsjednik Suda, te suci Mario Kos, Ivan Matija,
Ivan Mrkonjić, Jasna Omejec,
Željko Potočnjak, Agata Račan, Emilija Rajić, Smiljko Sokol, Nevenka Šernhorst, Vice Vukojević i Milan Vuković, u postupku pokrenutom ustavnom tužbom S.-u. d.o.o.
S., zastupanog po direktoru M. L., na sjednici održanoj 8. ožujka 2006. godine,
donio je

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se odbija.

II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim
novinama«.

### Obrazloženje

1. Ustavna tužba podnesena je protiv presude
Upravnog suda Republike Hrvatske broj: Us-6507/1999-6
od 30. siječnja 2003. godine. Tom je presudom odbijena kao neosnovana tužba
podnositelja u upravnom sporu protiv rješenja Ministarstva unutarnjih poslova
Republike Hrvatske broj: 511-01-90-UP-II-504/4-1999-2/5 od 24. svibnja 1999.
godine.

Tim je rješenjem odbijena žalba podnositelja
protiv rješenja Policijske uprave splitsko-dalmatinske broj:
511-12-25-UP/I-270/2-98-IV od 9. travnja 1999. godine, kojim je podnositeljici
naređena provedba mjera zaštite od požara i eksplozije u stambenoj zgradi u S.,
P. 22, te određen rok za provedbu.

2. Podnositeljica smatra da su navedenim
odlukama povrijeđena ustavna prava zajamčena odredbama članaka 14. stavka 2.,
26. i 29. stavka 1. Ustava te odredbe članka 19. stavka 1. Ustava Republike
Hrvatske.

Navedene povrede obrazlaže navodima o pogrešnoj
primjeni mjerodavnog materijalnog prava, smatrajući da ne postoji njezina
obveza, kao upravitelja navedene stambene zgrade u Splitu, da provede mjere
zaštite od požara i eksplozije, već smatra da je to obveza vlasnika ili
korisnika stanova u toj zgradi. Ocjenjuje pravno stajalište Upravnog suda
proizvoljnim i nezakonitim, predlaže usvajanje ustav­ne tužbe i ukidanje
osporene presude.

*Ustavna tužba nije osnovana.*

3. U upravnom sporu Upravni sud je potvrdio nižestupanjska upravna rješenja. U postupku je utvrđeno da
je prvostupanjsko rješenje doneseno radi sprječavanja i otklanjanja od
opasnosti od nastajanja i širenja požara u navedenoj stambenoj zgradi u Splitu.
Obveza je određena prema podnositeljici, kao upravitelju te stambene zgrade,
jer su vlasnici stanova poslove upravljanja i održavanja zajedničkih dijelova i
uređaja zgrade, temeljem Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima
(»Narodne novine«, broj 91/96., 68/98., 137/99. i 73/00.) i ugovorom o
upravljanju stambenom zgradom, povjerili podnositeljici.

Prema odredbi članka 39. stavka 1. Zakona o
zaštiti od požara (»Narodne novine«, broj 58/93.), u svrhu sprječavanja
nastajanja širenja požara, omogućavanja spašavanja ljudi i imovine ugroženih
požarom i omogućavanja gašenja požara, ministar unutrašnjih poslova, odnosno
nadležna policijska uprava, rješenjem će narediti vlasniku, odnosno korisniku
građevine da poduzmu određene mjere zaštite od požara propisane zakonom,
propisima donesenim na temelju zakona, priznatim pravilima tehničke struke,
planovima zaštite od požara i drugim odlukama tijela Republike Hrvatske, Grada
Zagreba i drugih jedinica lokalne samouprave.

Odnosi između suvlasnika višestambenih
zgrada se, nakon donošenja Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima,
uređuju međuvlasničkim ugovorom sukladno člancima
378. do 385. tog Zakona. Upravitelj nekretnine je dužan brinuti se, prema
članku 379. stavku 1. navedenog Zakona, da se zajednički dijelovi nekretnine
održavaju u graditeljskom i funkcionalnom stanju. Člankom 378. stavkom 5. tog
Zakona propisano je da upravitelj zastupa suvlasnike u vezi s upravljanjem
nekretninom pri državnim tijelima ako ugovorom nije drugačije određeno.

Suvlasnici navedene zgrade sklopili su međuvlasnički ugovor i upravljanje zgradom povjerili
podnositelju.

Uredbom o održavanju zgrada (»Narodne novine«,
broj 64/97.) propisano je koje sve uređaje zgrade treba održavati iz sredstava
zajedničke pričuve, a člankom 3. se kao takvi uređaji i dijelovi zgrade
određuju požarni prilazi, hidranti, dimnjaci i ventilacijski kanali.

Člankom 4. te Uredbe propisano je da se sredstva
zajedničke pričuve koriste za održavanje zajedničkih dijelova i uređaja zgrade
u graditeljskom i funkcionalnom stanju, u što spadaju i redoviti servisi
protupožarne instalacije i protupožarnih aparata u zgradi.

Stoga, podnositeljica, kao upravitelj zgrade,
ima obveze koje proizlaze iz članka 39. Zakona o zaštiti od požara jer mjere
zaštite od požara ulaze u poslove redovitog održavanja zgrade i uređaja zgrade
u funkcionalnom stanju, uključujući hitne i nužne radove u smislu Uredbe o
održavanju zgrade.

Dakle, u višestambenim
zgradama dužnost je upravitelja zgrade da redovito održava uređaje zgrade u
funkcionalnom stanju, a ako on tako ne postupa, održavanje uređaja zgrade (pa
tako i uređaja za gašenje požara) može naložiti nadležno tijelo državne uprave
kojemu u nadležnost spada poduzimanje mjera zaštite od požara i drugih radnji
radi otklanjanja opasnosti od građevina za treće osobe, ali i za vlasnike
građevine.

4. Ocjenjujući razloge ustavne tužbe sa
stajališta članka 14. stavka 2. Ustava, Ustavni sud je utvrdio da osporenom
presudom i rješenjima podnositeljici u konkretnom slučaju nije povrijeđeno
ustavno pravo jednakosti pred zakonom.

Pravna stajališta navedena u osporenoj presudi
Upravnog suda i rješenju tijela državne uprave zasnivaju se na pravilnoj
primjeni mjerodavnog materijalnog prava i na ustavnopravno prihvatljivom
tumačenju tog prava. Ustavni sud utvrđuje da su Upravni sud i tijelo državne
uprave, polazeći od činjeničnog stanja utvrđenog u provedenom postupku,
obrazložili svoja stajališta iznesena u osporenim odlukama, za koja je
nedvojbeno da nisu posljedica proizvoljnog tumačenja i samovoljne primjene
mjerodavnog materijalnog prava.

5. Odredbom članka 26. Ustava propisano je da su
svi državljani Republike Hrvatske i stranci jednaki pred sudovima i drugim državnim i inim tijelima koja
imaju javne ovlasti te nije mjerodavna u ovom slučaju (stajalište Ustavnog suda
izraženo u odluci broj: U-III-884/2004, objavljenoj u »Narodnim novinama«, broj
2/05.).

6. Sadržaj ustavnog prava na pravično suđenje,
zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava, ograničen je na postupovna
jamstva pravičnog suđenja pa Ustavni sud, ocjenjujući navode ustavne tužbe sa
stajališta tog ustavnog prava, ispituje eventualno postojanje postupovnih povreda u postupcima pred sudovima te na
temelju toga, sagledavajući postupak kao jedinstvenu cjelinu, ocjenjuje je li
postupak bio vođen na način koji podnositelju osigurava pravično suđenje.

Uvidom u spis Ministarstva unutarnjih poslova,
Ustavni sud nije našao povrijeđenim navedeno ustavno pravo u postupku pred
Upravnim sudom. Podnositeljici je bilo omogućeno aktivno sudjelovati u postupku,
a osporena presuda je jasno obrazložena i temelji se na pravilnoj primjeni
mjerodavnog procesnog prava.

Stoga, podnositeljici nije povrijeđeno ustavno
pravo na pravično suđenje.

7. Odredbe članka 19. stavka 1. Ustava ne sadrže
ustavna prava i stoga nisu osnova za pružanje ustavnosudske zaštite u smislu
odredbe članka 62. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 42/02. –
pročišćeni tekst).

8. Slijedom iznijetog, Sud je na temelju odredaba
članaka 73. i 75. Ustavnog zakona o Ustav­nom sudu
Republike Hrvatske, odlučio kao u izreci.

9. Odluka o objavi temelji se na odredbi članka
29. Ustavnog zakona o Ustav­nom sudu Republike
Hrvatske.

Broj: U-III-1390/2003

Zagreb, 8. ožujka 2006.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

**dr****. sc. Petar Klarić, v. r.**

Odluka, NN 43/2006-1033