### NN 44/2021 (26.4.2021.), Odluka i Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-503/2017 i U-IIIA-4258/2017 od 10. ožujka 2021.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

863

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Ingrid Antičević Marinović, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Snježana Bagić, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić i Miroslav Šumanović, članovi Vijeća, u postupku koji su ustavnim tužbama pokrenuli Ivan Debelić i Nedeljko Debelić, obojica iz Raba, na sjednici održanoj 18. ožujka 2021. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja u odnosu na podnositelja Nedeljka Debelića.

II. Ured državne uprave u primorsko-goranskoj županiji, Služba za imovinsko-pravne poslove, Ispostava Rab, dužan je u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od trideset (30) dana, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«, dostaviti predmet klasa: UP/I-944-17/13-01/02, urbroj: 2170-13-02/6-15-24 Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske, Uprave za građansko, trgovačko i upravno pravo radi donošenja odluke sukladno Zaključku klasa: UP/II-943-04/15-01/104, urbroj: 514-05-02-01-02/15-19-31 od 17. svibnja 2019.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02.), podnositelju ustavne tužbe Nedeljku Debeliću, Kampor 93, 51280 Rab, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 13.300,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

i

RJEŠENJE

Postupak se obustavlja u odnosu na podnositelja Ivana Debelića.

Obrazloženje odluke

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. U predmetu broj: U-IIIA-503/2017 Ivan Debelić i Nedeljko Debelić, obojica iz Raba (u daljnjem tekstu: podnositelji) podnijeli su 31. siječnja 2017. ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) smatrajući da im je trajanjem upravnog postupka radi izvlaštenja i naknade za izvlaštenje koji se vodi pred Uredom državne uprave u primorsko-goranskoj županiji, Službi za imovinsko-pravne poslove, Ispostavi Rab (u daljnjem tekstu: prvostupanjsko tijelo) klasa: UP/I-944-17/13-01/02, urbroj: 2170-13-02/6-15-24, kao i upravnog spora koji se vodi pred Upravnim sudom u Rijeci pod brojem Usl-1555/15 i Usl-812/15 povrijeđeno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Podnositelji su 19. srpnja 2018. podnijeli ponovljenu ustavnu tužbu (sadržajno opširniju) zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku u povodu istog postupka.

1.1. Ustavnu tužbu podnijeli su u povodu rješenja predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske broj: Su-Gžzp I-1/17-2 od 10. siječnja 2017. kojim je odbijena žalba i potvrđeno rješenje predsjednika Visokog upravnog suda Republike Hrvatske broj: Su-Uzp I-13/16-6 od 5. prosinca 2016., a kojim je odbijen zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Visokog upravnog suda broj: Usž-3281/16 (predmet Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15).

2. U predmetu broj: U-IIIA-4258/2017 podnositelji su 9. listopada 2017. podnijeli ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku u povodu istog postupka izvlaštenja i naknade za izvlaštenje.

2.1. Ustavnu tužbu podnijeli su u povodu rješenja Vrhovnog suda broj: Su-Gžzp I-21/17-2 od 5. rujna 2017. kojim je odbijena žalba podnositelja i potvrđeno rješenje Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp I-6/17-3 od 12. lipnja 2017., kojim je odbačen zahtjev podnositelja od 4. svibnja 2017. za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda Rijeci broj: Usl-1555/15.

Također, u povodu presude Upravnog suda Rijeci broj: 11 Usl-929/17-3 od 12. rujna 2017. kojim je odbijen tužbeni zahtjev podnositelja radi šutnje uprave kojim traže od Ministarstva pravosuđa, Uprave za građansko, trgovačko i upravno pravo (u daljnjem tekstu: Ministarstvo) da u roku od 30 dana donese odluku povodom žalbe podnositelja u odnosu na točku III. izreke rješenja Ministarstva klasa: UP/II-943-04/15-01/104, urbroj: 514-04/01-15-03 od 18. rujna 2015.

3. S obzirom na to da su obje ustavne tužbe podnesene zbog dugotrajnosti istog upravnog odnosno upravnosudskog postupka (izvlaštenja i naknade za izvlaštenje) koji se vodi pred istim prvostupanjskim tijelom, Ustavni sud odlučio je predmete spojiti i o njima odlučiti jednom odlukom.

4. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljeni su spisi Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15 i Usl-812/15 i prvostupanjskog tijela klasa: UP/I-944-17/13-01/02, urbroj: 2170-13-02/6-15-24.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

a) Postupak pred upravnim tijelima

5. Podnositelji su 29. listopada 2013. podnijeli prvostupanjskom tijelu prijedlog za izvlaštenje odnosno određivanje naknade za nepotpuno izvlaštene nekretnine k.č.br. 353/1 oranica površine 2913 m2, upisana u zk.ul. 2098 k.o. Barbat, k.č.br. 353/2 k.o. Barbat i k.č.br. 354 vinograd površine 745 m2, upisan u zk.ul. 2099 k.o. Barbat. Navedeno iz razloga što smatraju da je vodovod izgrađen na navedenim česticama koje su bile u vlasništvu pretka predlagatelja odnosno sada u vlasništvu podnositelja.

Podnositelji su 31. prosinca 2013. Ministarstvu podnijeli žalbu radi šutnje uprave.

Podnositelji su 19. ožujka 2014. podnijeli tužbu Upravnom sudu u Rijeci broj: Usl-443/14 protiv Ministarstva radi nedonošenja odluke u predmetu radi šutnje uprave, tzv. dvostruke šutnje uprave.

Na raspravi održanoj 5. ožujka 2014. saslušan je svjedok, a na raspravi održanoj 14. listopada 2014. određeno je provođenje očevida i vještačenje po vještaku poljoprivredne struke.

Očevid, ročište i vještačenje na licu mjesta održani su 28. listopada 2014.

Prvostupanjskim djelomičnim rješenjem broj: UP/I-944-17/13-01/02, urbroj: 2170-13-02/6-15-24 od 25. veljače 2015. u točki I. izreke odbačen je zahtjev podnositelja za određivanje naknade za izvlaštene nekretnine k.č.br. 353/1 upisane u zk.ul. 2098 k.o. Barbat i k.č.br. 353/2 upisane u zk.ul. 2100 k.o. Barbat, a u točki II. izreke u odnosu na određivanje naknade izvlaštene nekretnine k.č.br. 354 upisane u zk.ul. 2099 k.o. Barbat odlučiti će se naknadno nakon provođenja vještačenja.

Podnositelji su 25. veljače 2015. podnijeli žalbu protiv prvostupanjskog djelomičnog rješenja od 25. veljače 2015.

Podnositelji su 19. svibnja 2015. zbog nedonošenja odluke o žalbi protiv prvostupanjskog djelomičnog rješenja od 25. veljače 2015. podnijeli tužbu radi šutnje uprave Upravnom sudu u Rijeci broj: Us-812/15.

Ministarstvo je rješenjem klasa: UP/II-943-04/15-01/104, urbroj: 514-04/01-15-03 od 18. rujna 2015. u točki I. izreke odbilo prijedlog podnositelja za izvlaštenje nekretnina k.č.br. 353/1, oranice površine 2913 m2, upisane u z.k.ul. 2098 k.o. Barbat i k.č.br. 354, vinograd površine 745 m2 upisane u z.k.ul. 2099 k.o. Barbat, u točki II. izreke poništeno je prvostupanjsko rješenje od 25. veljače 2015. i odbijen zahtjev za određivanje naknade za nekretninu k.č.br. 353/1 upisanu u zk.ul. 2098 k.o. Barbat, točkom III. izreke naloženo je prvostupanjskom tijelu da provede dokazni postupak u povodu zahtjeva podnositelja za određivanje naknade za eksproprirane nekretnine označene kao k.č.br. 354 upisane u zk.ul. 2099 i k.č.br. 353/2 upisane u zk.ul. 2100, obje k.o. Barbat u roku od 60 dana od dana primitka rješenja i u tom roku da dostave Ministarstvu sve spise predmeta koje se odnose na upravnu stvar. Navedeno iz razloga što u spisu predmeta nisu bili priloženi dokazi o tome je li postupak za određivanje naknade za navedene nekretnine uopće proveden, tko je u upravnom ili sudskom postupku utvrđen stvarnim vlasnikom ekspropriranih nekretnina te je li naknada za nekretnine uopće provedena.

Rješenjem predsjednika Visokog upravnog suda broj: Su-Užzp l-9/15-2 od 29. rujna 2015. odbijena je žalba podnositelja i potvrđeno rješenje predsjednika Upravnog suda u Rijeci broj: Su-Uzp l-10/15-4 od 27. kolovoza 2015., kojim je odbijen zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu broj: Usl-443/14 radi šutnje uprave.

Prvostupanjsko tijelo je dopisom od 5. listopada 2015. zatražilo od Općinskog suda u Rijeci, Općinskog državnog odvjetništva u Rijeci i Grada Raba podatke o dokumentaciji u vezi sklapanja sporazuma za nekretnine k.č.br. 354 i k.č.br. 353/2 k.o. Barbat.

Zaključkom prvostupanjskog tijela od 19. listopada 2015. određeno je vještačenje po ovlaštenom vještaku graditeljske struke radi utvrđivanja visine naknade za umanjenu tržišnu vrijednost nekretnina podnositelja i stručna pomoć identifikacije nekretnina u osobi geodetske struke iz Područnog ureda za katastar Rijeka, Ispostava Rab, te je određen očevid za 2. studenoga 2015.

Općinsko državno odvjetništvo u Rijeci, Stalna služba u Crikvenici dopisom broj: R-DO-4084/15 od 20. listopada 2015. dostavilo je podatak da ne posjeduju dokumentaciju vezanu uz sklapanje sporazuma o naknadi za tražene nekretnine.

Na očevidu i vještačenju na licu mjesta na k.č.br. 354 i k.č.br. 353/2 održanom 2. studenoga 2015. naloženo je građevinskom vještaku dostaviti nalaz i mišljenje do 26. studenoga 2015., nakon što mu se dostavi skica izmjere po stručnoj osobi geodetske struke koja je određena u osobi Mladena Bišića, djelatnika Adois d.o.o. Rab, koja je dostavljena podneskom zaprimljenim 3. prosinca 2015., koji je dostavljen vještaku radi izrade nalaza.

Općinski sud u Rijeci, Stalna služba u Rabu dopisom broj: R1-23/1992 od 14. prosinca 2015. obavijestio je prvostupanjsko tijelo da je u predmetu Općinskog suda u Rabu broj: R1-23/1992 zaprimljen prijedlog Općine Rab protiv podnositelja Ivana Debelića, radi utvrđivanja naknade za eksproprirano zemljište koji je 5. listopada 1994. ustupljen imovinsko-pravnoj referadi Grada Raba.

Grad Rab nije dostavio očitovanje prvostupanjskom tijelu.

Ministarstvo je dopisom od 29. siječnja 2016. požurilo postupanje prvostupanjskog tijela.

Građevinski vještak je 22. veljače 2016. dostavio nalaz i mišljenje prvostupanjskom tijelu koje je 23. veljače 2016. dostavljeno strankama.

Na raspravi održanoj 26. veljače 2016. vještak se očitovao na prigovore na nalaz i mišljenje te je određeno da se nakon provedenog dokaznog postupka spis dostavlja Ministarstvu radi donošenja odluke.

Prvostupanjsko tijelo je dopisom od 29. veljače 2016. dostavilo spis Ministarstvu radi donošenja odluke.

Vještak je 16. ožujka 2016. dostavio odgovor na naknadne primjedbe predlagatelja.

Prvostupanjsko tijelo dostavilo je Ministarstvu naknadnu dokumentaciju (podneske stranaka i naknadno očitovanje građevinskog vještaka) dopisima od 9., 10. i 16. ožujka 2016.

Rješenjem Upravnog suda broj: Usl-443/14 od 7. prosinca 2016. obustavljen je upravni spor jer su podnositelji povukli tužbu radi šutnje uprave u odnosu na čestice k.č.br. 353/1 i k.č.br. 353/2 k.o. Barbat jer je Ministarstvo donijelo rješenje od 18. rujna 2015., dok su ostali kod žalbe radi šutnje uprave za k.č.br. 354 k.o. Barbat.

Rješenjem Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-812/15-15 od 7. prosinca 2016. obustavljen je upravni spor radi šutnje uprave iz razloga što su podnositelji podneskom od 30. ožujka 2016. odustali od tužbenog zahtjeva.

Rješenjem Upravnog suda u Rijeci broj: Su-Uzp l-11/16-4 od 21. prosinca 2016. obustavljen je postupak povodom zahtjeva podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda u Rijeci broj: 10 Usl-812/15.

Podnositelji su 26. lipnja 2017. podnijeli tužbu radi šutnje uprave Upravnom sudu u Rijeci broj: Us-929/17 kojom su tražili da se naloži Ministarstvu da u roku od 30 dana donese odluku povodom žalbe podnositelja u odnosu na točku III. izreke drugostupanjskog rješenja od 18. rujna 2015.

Presudom Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-929/17-3 od 12. rujna 2017. odbijena je tužba radi šutnje uprave iz razloga što je iz preslike drugostupanjskog rješenja od 18. rujna 2015. i žalbe radi šutnje uprave od 31. prosinca 2015. sud utvrdio da je u povodu navedene žalbe Ministarstvo donijelo rješenje od 18. rujna 2015., dakle da je Ministarstvo odlučilo o žalbi prije podnošenja tužbe radi šutnje uprave.

Podnositelji su ponovno 19. rujna 2017. podnijeli Ministarstvu žalbu radi šutnje uprave radi donošenja rješenja o naknadi za nekretnine k.č.br. 353/2 i k.č.br. 354, obje k.o. Barbat u vezi s točkom III. izreke drugostupanjskog rješenja od 18. rujna 2015.

Nakon toga, podnositelji su 9. siječnja 2018. zbog nedonošenja drugostupanjskog rješenja u roku od 60 dana od podnošenja žalbe podnijeli tužbu Upravnom sudu u Rijeci broj: Usl-44/18, koji se predmet zbog prekida postupka vodio pod novim brojem Usl-278/2020. Rješenjem Upravnog suda u Rijeci broj: Us-278/2020 od 21. svibnja 2020. obustavljen je upravni spor.

Presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-4144/17-2 od 14. lipnja 2018. poništena je presuda Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-929/17-3 od 12. rujna 2017. i naloženo je Ministarstvu da odluči o žalbi radi šutnje uprave podnositelja od 31. prosinca 2013., u dijelu koji se odnosi na točku III. izreke drugostupanjskog rješenja od 18. rujna 2015. u roku od 60 dana od dana dostave presude (točke I. i II. izreke).

Rješenjem Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-629/18-7 od 4. listopada 2018. obaviješteno je Ministarstvo da je uvidom u Jedinstveni registar osoba Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske utvrđeno da je podnositelj Ivan Debelić umro 7. rujna 2018.

Zaključkom Ministarstva klasa: UP/II-943-04/15-01/104, ur.broj: 514-05-02-01-02/15-19-31 od 17. svibnja 2019., u povodu žalbe podnositelja izjavljene zbog šutnje uprave, naloženo je prvostupanjskom tijelu bez odgode, a najkasnije u roku od 60 dana, provesti ponovno dokazni postupak za utvrđivanje naknade za nepotpuno eksproprirane nekretnine k.č.br. 354 upisane u zk.ul. 2099 i k.č.br. 353/2 upisane u z.k.ul. 2100, obje k.o. Barbat te je prikupljene podatke zajedno sa spisima predmeta potrebno dostaviti Ministarstvu radi donošenja odluke. Navedeno iz razloga jer je Ministarstvo utvrdilo da provedenim dokaznim radnjama nisu utvrđene odlučne činjenice odnosno nije nesporno utvrđeno je li postupak određivanja naknade za nepotpuno izvlaštene nekretnine proveden, niti su utvrđene odlučne činjenice o sadašnjoj tržišnoj vrijednosti navedenih nekretnina prema stanju u vrijeme eksproprijacije. Prvostupanjsko tijelo dužno je obaviti sljedeće radnje u roku od 60 dana od zaprimanja zaključka:

– utvrditi je li proveden ostavinski postupak iza podnositelja Ivana Debelića, tko je utvrđen za nasljednike koje će pozvati na očitovanje za nastavak postupka iza pravnog prednika;

– ponovno od Grada Raba i nadležnog Državnog arhiva zatražiti podatke o dokumentaciji koja se odnosi na sklapanje sporazuma o naknadi za nekretnine;

– pribaviti spis eksproprijacije broj: UP/I-02/2-214/1-88 radi utvrđenja činjenica koje se odnose na pravne i stvarne kvalitete zemljišta u vrijeme osnivanja služnosti 1988. godine;

– ovisno o utvrđenom činjeničnom stanju provesti vještačenje s uputom vještaku da izvrši procjenu za nekretnine prema njezinim stvarnim i pravnim kvalitetama u trenutku eksproprijacije, koje bi utjecale na tržišnu cijenu kada bi se nekretnina prodavala na slobodnom tržištu u trenutku donošenja rješenja o naknadi pri čemu je vještak dužan svaku nekretninu promatrati individualno s razlikovnim elementima, nalaz mora sadržavati konkretne parametre prema kojima je određena naknada na temelju ponude i potražnje na tržištu nekretnina;

– ako se utvrdi da postupak određivanja naknade nikada nije proveden, osim za umanjenje tržišne vrijednosti zemljišta uslijed osnivanja služnosti, naknada se određuje i za poljoprivredne kulture koje su se nalazile u trenutku provođenja nepotpune eksproprijacije na nekretninama kao i za građevinske poboljšice (suhozid);

– stranke imaju pravo očitovanja na nalaz i mišljenje vještaka;

– nakon provedenog vještačenja potrebno je održati usmenu raspravu na koju se trebaju pozvati sve stranke u postupku radi upoznavanja sa svim činjenicama i dokazima, a vještak se treba saslušati na raspravi.

Zaključkom prvostupanjskog tijela od 21. kolovoza 2019. pozvani su nasljednici pok. podnositelja Ivana Debelića da dostave rješenje o nasljeđivanju i očitovanje o interesu za nastavkom postupka.

Dopisom prvostupanjskog tijela od 23. kolovoza 2019. zatraženo je od Državnog arhiva očitovanje o podacima u vezi sklapanja sporazuma o naknadi za navedene nekretnine. Državni arhiv je dopisom od 2. rujna 2019. dostavio očitovanje.

Prvostupanjsko tijelo je na zapisnik od 9. rujna 2019. uzelo izjavu da su Nada Debelić, Aleksandar Debelić i Krešimir Debelić, koje zastupa majka Nada Debelić, nasljednici podnositelja Ivana Debelića te da daju izjavu o interesu za nastavak postupka uz dostavu rješenja o nasljeđivanju.

Grad Rab, Jedinstveni upravni odjel, dopisom klasa: 940-01/14-01/37, urbroj: 2169-01-05/2-19-23 od 8. studenoga 2019. ponovno je obavijestio prvostupanjsko tijelo da ne posjeduje u arhivi dokumentaciju o sklapanju sporazuma o naknadi za navedene nekretnine.

Rasprava je održana 14. studenoga 2019. na kojoj je utvrđeno da je sukladno Zaključku Ministarstva od 17. svibnja 2019. potrebno ponovno provesti građevinsko vještačenje radi utvrđivanja visine naknade za umanjenu vrijednost navedenih nekretnina koje su obuhvaćene nepotpunim izvlaštenjem ustanovljenim radi izgradnje i postavljanja vodovodnih cijevi, koji nalaz vještaka dostavljen je strankama pisanim putem.

Očevid na licu mjesta održan je 21. srpnja 2020. uz sudjelovanje vještaka građevinske struke i gospodarske struke s tim da je vještak građevinske struke dužan dostaviti nalaz u roku od 30 dana od primitka zapisnika, a vještak gospodarske struke u roku od 15 dana od izjava vlasnika ili druge osobe koje su kulture bile zasađene u dobra eksproprijacije, dok su Nada Debelić i podnositelj Nedeljko Debelić dužni dostaviti izjave u roku od 30 dana ovjerene kod javnog bilježnika kojima izjavljuju koje su poljoprivredne kulture bile zasađene u doba eksproprijacije (1988. godine) na trasi vodovoda uz povijesni katastarski izvadak za navedene čestice.

Dopisom zaprimljenim 1. rujna 2020. dostavljen je povijesni katastarski izvadak, a Nada Debelić i Nedeljko Debelić nisu dostavili ovjerene izjave.

Vještak gospodarske struke dostavio je 24. rujna 2019. procjembeni elaborat, koji je dostavljen strankama na očitovanje. Dopisom od 23. listopada Nada Debelić i podnositelj Nedeljko Debelić očitovali su se da nemaju primjedbe na nalaz i mišljenje.

Vještak građevinske struke dostavio je 5. listopada 2020. dopunu nalaza i mišljenja na okolnost umanjenja vrijednosti navedenih nekretnina zbog uspostave služnosti radi izgradnje magistralnog vodovoda kroz navedene nekretnine, koji je dostavljen strankama na očitovanje.

Dopisom prvostupanjskog tijela od 11. prosinca 2020. zatraženi su od Porezne uprave, Ispostave u Rabu, podaci o kupoprodajnim cijenama nekretnine izvan građevinskog područja (poljoprivredno zemljište) k.o. Barbat.

U trenutku odlučivanja o ustavnim tužbama podnositelja postupak se vodi pred prvostupanjskim tijelom.

b) Upravnosudski postupak

Podnositelji su 12. listopada 2015. podnijeli tužbu Upravnom sudu u Rijeci broj: Usl-1555/15 za poništenje točaka I. i II. stavka 1. izreke drugostupanjskog rješenja od 18. rujna 2015. uz sudjelovanje zainteresiranih osoba Grada Raba i Vrela d.o.o. Rab.

Podnositelji su 11. siječnja 2016. podnijeli Upravnom sudu u Rijeci zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda u Rijeci broj: Us-1555/15.

Rješenjem predsjednika Upravnog suda u Rijeci broj: Su-Uzpl-1/16-6 od 29. veljače 2016. određen je rok od osam (8) mjeseci za rješavanje predmeta Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15 koji rok počinje teći od dostave rješenja u 7. referadu suca Antuna Žagara.

Rasprava je održana 15. srpnja 2016.

Na raspravi održanoj 21. srpnja 2016. donesena je presuda broj: Us-1555/15-16 kojom je odbijen tužbeni zahtjev podnositelja.

Presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-3281/16-2 od 17. studenoga 2016. odbijena je žalba podnositelja i potvrđena je presuda Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15-17 od 21. srpnja 2016.

Rješenjem predsjednika Visokog upravnog suda broj: Su-Uzpl-13/16-6 od 5. prosinca 2016. odbijen je zahtjev podnositelja od 3. studenoga 2016. za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15.

Presudu Visokog upravnog suda podnositelj Ivan Debelić primio je osobno 23. prosinca 2016., a podnositelju Nedeljku Debeliću, ostavljena je u poštanski sandučić 24. siječnja 2017.

Podnositelji su 4. svibnja 2017. podnijeli zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15.

Rješenjem predsjednika Vrhovnog suda broj: Su-Gžzp I-1/17 od 10 siječnja 2017. odbijena je žalba podnositelja i potvrđeno rješenje Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp l-13/16-6 od 5. prosinca 2016.

Rješenjem Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp I-6/17-3 od 12. lipnja 2017. odbačen je zahtjev podnositelja od 4. svibnja 2017. za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15.

Rješenjem predsjednika Vrhovnog suda broj: Su-Gžzp I-21/17-2 od 5. rujna 2017. odbijena je žalba podnositelja i potvrđeno rješenje Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp I-6/17-3 od 12. lipnja 2017. Navedeno iz razloga što je presuda Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15 donesena 21. srpnja 2016., dakle unutar roka od osam (8) mjeseci određenog rješenjem predsjednika Upravnog suda u Rijeci broj: Su-Uzpl-1/16-6 od 29. veljače 2016., koja je potvrđena presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-3281/16-2 od 17. studenoga 2016.

III. MJERODAVNO PRAVO

6. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

7. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSud-a/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

8. U odnosu na dopuštenost ustavne tužbe zbog dugotrajnosti upravnog postupka i upravnog spora Ustavni sud izrazio je stajališta u odluci broj: U-IIIA-4885/2005 od 20. lipnja 2007. (»Narodne novine« broj 67/07.) i rješenju broj: U-IIIA-1527/2013 od 7. veljače 2017. (»Narodne novine« broj 29/17.).

U odluci broj: U-IIIA-4885/2005 Ustavni sud izrazio je sljedeća stajališta:

»4.2. Ustavni sud ocjenjuje, međutim, da sredstva pravne zaštite protiv šutnje administracije vrlo često nisu djelotvorna za ubrzanje samih upravnih postupaka, što jasno pokazuje upravna praksa u Republici Hrvatskoj, pa se i dosadašnje pravno stajalište Ustavnog suda u tom pitanju mora promijeniti.

Ustavni sud stoga utvrđuje da i neaktivnošću, odnosno neučinkovitošću tijela državne uprave, drugih državnih tijela i pravnih osoba s javnim ovlastima, kad u upravnim stvarima odlučuju o pravima, obvezama ili pravnim interesima stranaka u upravnom postupku, promatranom zajedno s trajanjem započetog upravnog spora, može doći do povrede članka 29. stavka 1. Ustava i članka 6. stavka 1. Konvencije u dijelu koji se odnosi na razumnu duljinu odlučivanja o pravima i obvezama stranaka. Trajanje samog upravnog spora pred Upravnim sudom Republike Hrvatske, naime, ne pokazuje stvarno trajanje ‘spornog’ razdoblja odlučivanja o konkretnoj upravnoj stvari.

Stoga se ubuduće pri odlučivanju o eventualnoj povredi članka 29. stavka 1. Ustava i članka 6. stavka 1. Konvencije, u dijelu koji se odnosi na razumnu duljinu postupka, u obzir treba uzimati razdoblje trajanja upravnog spora zajedno s razdobljem trajanja prethodnog upravnog postupka u istoj upravnoj stvari, s tim da se ono računa od dana kada je nastao ‘spor’ u smislu članka 6. stavka 1. Konvencije.

(…)

Na kraju se posebno napominje da – u situacijama u kojima je moguće koristiti sredstva pravne zaštite protiv šutnje administracije – Ustavni sud neće razmatrati duljinu ‘spornog’ dijela prethodno okončanog upravnog postupka ako se podnositelji izrijekom ne pozovu na njegovo nerazumno trajanje i ujedno ne dokažu da su u tom postupku koristili sredstva pravne zaštite protiv šutnje administracije.«

8.1. U rješenju broj: U-IIIA-1527/2013 Ustavni sud je, u odnosu na dopuštenost ustavne tužbe, zauzeo sljedeće stajalište:

»2.1. Nadalje, Ustavni sud primjećuje da je ustavna tužba podnesena nakon stupanja na snagu Zakona o sudovima (‘Narodne novine’ 28/13. i 33/15.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13) koji u glavi VI. naslova ‘Zaštita prava na suđenje u razumnom roku’ propisuje novi, drugačiji, model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na razdoblje prije njegova stupanja na snagu (14. ožujka 2013.).

Novi model uređenja ustavnog prava na suđenje u razumnom roku obuhvaća dva pravna sredstva zaštite: zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku i zahtjev za isplatu primjerene naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku (članak 64. stavak 1. točke 1. i 2. ZoSud-a/13.).

Člankom 65. stavkom 1. ZoSud-a/13 propisano je da se zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku podnosi sudu pred kojim se postupak vodi, dok o zahtjevu odlučuje predsjednik suda odnosno njegov zamjenik (stavak 2. članka 65. ZoSud-a/13).

Iz ustavne tužbe ne proizlazi da su podnositelji iskoristili pravna sredstva iz članka 64. Zakona o sudovima (‘Narodne novine’ broj 28/13., 33/15. i 82/15.).

3. Ustavni sud podsjeća na svoje stajalište izraženo u rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (‘Narodne novine’ broj 8/15.) prema kojem je, pored općih postupovnih pretpostavki koje mora ispunjavati svaka ustavna tužba, pretpostavka za odlučivanje o ustavnoj tužbi u kojoj je istaknuta povreda ustavnog prava na suđenje u razumnom roku na temelju članka 63. Ustavnog zakona, u pravilu i ta da je podnositelj koristio sva dopuštena pravna sredstva protiv nerazumne duljine postupka.«

9. U konkretnom slučaju podnositelji su podnijeli 31. prosinca 2013. Ministarstvu žalbu zbog šutnje uprave, a 19. ožujka 2014. tužbu Upravnom sudu u Rijeci broj: Usl-443/14 radi dvostruke šutnje uprave.

Rješenjem predsjednika Visokog upravnog suda broj: Su-Užzp l-9/15-2 od 29. rujna 2015. odbijena je žalba podnositelja i potvrđeno rješenje predsjednika Upravnog suda u Rijeci broj: Su-Uzp l-10/15-4 od 27. kolovoza 2015., kojim je odbijen zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu broj: Usl-443/14 radi šutnje uprave.

Rješenjem Upravnog suda broj: Usl-443/14 od 7. prosinca 2016. obustavljen je upravni spor jer su podnositelji povukli tužbu radi šutnje uprave u odnosu na čestice k.č.br. 353/1 i k.č.br. 353/2 k.o. Barbat jer je Ministarstvo donijelo rješenje od 18. rujna 2015., dok su ostali kod žalbe radi šutnje uprave za k.č.br. 354 k.o. Barbat.

Nakon toga, podnositelji su 19. svibnja 2015. podnijeli Upravnom sudu u Rijeci tužbu broj: Us-812/15 radi šutnje uprave. Rješenjem Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-812/15-15 od 7. prosinca 2016. obustavljen je upravni spor radi šutnje uprave iz razloga što su podnositelji podneskom od 30. ožujka 2016. odustali od tužbenog zahtjeva.

Rješenjem Upravnog suda u Rijeci broj: Su-Uzpl-11/16-4 od 21. prosinca 2016. obustavljen je postupak povodom zahtjeva podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-812/15.

9.1. Podnositelji su 26. lipnja 2017. podnijeli tužbu radi šutnje uprave Upravnom sudu u Rijeci broj: Us-929/17 kojom su tražili da se naloži Ministarstvu da u roku od 30 dana donese odluku povodom žalbe podnositelja u odnosu na točku III. izreke drugostupanjskog rješenja od 18. rujna 2015.

Presudom Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-929/17-3 od 12. rujna 2017. odbijena je tužba radi šutnje uprave iz razloga što je iz preslike drugostupanjskog rješenja od 18. rujna 2015. i žalbe radi šutnje uprave od 31. prosinca 2015. sud utvrdio da je u povodu navedene žalbe Ministarstvo donijelo rješenje od 18. rujna 2015., dakle da je Ministarstvo odlučilo o žalbi prije podnošenja tužbe radi šutnje uprave.

Podnositelji su ponovno 19. rujna 2017. podnijeli Ministarstvu žalbu radi šutnje uprave radi donošenja rješenja o naknadi za nekretnine k.č.br. 353/2 i k.č.br. 354, obje k.o. Barbat u vezi s točkom III. izreke drugostupanjskog rješenja od 18. rujna 2015.

9.2. Podnositelji su koristili pravno sredstvo koje im je bilo na raspolaganju na temelju ZoSud-a/13, odnosno koristili su zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u upravnosudskom postupku.

Podnositelji su 11. siječnja 2016. podnijeli Upravnom sudu u Rijeci zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda u Rijeci broj: Us-1555/15.

Rješenjem predsjednika Upravnog suda u Rijeci broj: Su-Uzp l-1/16-6 od 29. veljače 2016. određen je rok od osam (8) mjeseci za rješavanje predmeta Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15 koji rok počinje teći od dostave rješenja u 7. referadu suca Antuna Žagara.

Rješenjem predsjednika Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp l-13/16-6 od 5. prosinca 2016. odbijen je zahtjev podnositelja od 3. studenoga 2016. za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15.

Rješenjem predsjednika Vrhovnog suda broj: Su-Gžzp I-1/17 od 10 siječnja 2017. odbijena je žalba podnositelja i potvrđeno je rješenje Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp l-13/16-6 od 5. prosinca 2016.

Rješenjem Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp I-6/17-3 od 12. lipnja 2017. odbačen je zahtjev podnositelja od 4. svibnja 2017. za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku u predmetu Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15.

Rješenjem predsjednika Vrhovnog suda broj: Su-Gžzp I-21/17-2 od 5. rujna 2017. odbijena je žalba podnositelja i potvrđeno je rješenje Visokog upravnog suda broj: Su-Uzp I-6/17-3 od 12. lipnja 2017. Navedeno iz razloga što je presuda Upravnog suda u Rijeci broj: Usl-1555/15 donesena 21. srpnja 2016, dakle unutar roka od osam (8) mjeseci određenog rješenjem predsjednika Upravnog suda u Rijeci broj: Su-Uzpl-1/16-6 od 28. veljače 2016., koja je potvrđena presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-3281/16-2 od 17. studenoga 2016.

Podnositelji su 31. siječnja 2017. podnijeli prvu ustavnu tužbu u predmetu broj: U-IIIA-503/2017 i 9. listopada 2017. drugu ustavnu tužbu u predmetu broj: U-IIIA-4258/2017 u povodu istog postupka (izvlaštenja i isplate naknade).

10. Uvažavajući činjenicu da su u konkretnom slučaju u upravnom postupku podnositelji koristili žalbu zbog šutnje uprave i tužbe zbog dvostruke šutnje uprave te su se u upravnosudskom postupku koristili pravnim sredstvima na temelju ZoSud-a/13, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost, uzevši u obzir trajanje upravnog postupka i upravnosudskog postupka zajedno.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

11. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i nadležnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

1) Duljina upravnog i sudskog postupka

12. U skladu s praksom Ustavnog suda (stajališta izražena u odluci broj: U-IIIA-4885/2005) potrebno je sagledati ukupno trajanje upravnog i upravnosudskog postupka zajedno.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak je u tijeku pred prvostupanjskim upravnim tijelom.

Upravni postupak započeo je 29. listopada 2013. kada su podnositelji podnijeli prijedlog za izvlaštenje odnosno određivanje naknade za nekretnine k.č.br. 353/1, k.č.br. 353/2 i k.č.br. 354 sve k.o. Barbat. Ustavni sud utvrđuje da je postupak u konkretnom slučaju od podnošenja prijedloga do donošenja odluke Ustavnog suda trajao ukupno sedam (7) godina, dva (2) mjeseca i osamnaest (18) dana.

Razmatrano razdoblje započelo je 31. prosinca 2013. kada su podnositelji podnijeli žalbu Ministarstvu zbog šutnje uprave jer je tada nastao »spor« u smislu članka 29. stavka 1. Ustava. Ustavni sud utvrđuje da se postupak u razmatranom razdoblju vodio od 31. prosinca 2013. (kada su podnijeli žalbu zbog šutnje uprave) do dana donošenja ove odluke (18. ožujka 2021.) u trajanju od sedam (7) godina, dva (2) mjeseca i osamnaest (18) dana.

2) Složenost upravnog predmeta

13. Ustavni sud ocjenjuje da je u konkretnom slučaju riječ o složenijem predmetu jer je tjekom postupka provedeno više vještačenja, održani su očevidi na licu mjesta uz sudjelovanje vještaka, te su zatražena očitovanja drugih tijela i sudova.

3) Postupanje nadležnog upravnog tijela i upravnog suda

14. Postupak se najprije vodio pred prvostupanjskim upravnim tijelom u kojem je doneseno djelomično rješenje. Rješenjem Ministarstva od 18. rujna 2015. odbijen je prijedlog za izvlaštenje nekretnina k.č.br. 353/1 i k.č.br. 354 k.o. Barbat te za određivanje naknade za nekretninu k.č.br. 353/1 k.o. Barbat, dok je prvostupanjskom upravnom tijelu naloženo da u roku od 60 dana provede dokazni postupak u povodu zahtjeva za određivanje naknade za nekretnine k.č.br. 354 i k.č.br. 353/2 k.o. Barbat i vrati spis Ministarstvu radi donošenja odluke.

Nakon toga, prvostupanjski upravni postupak nastavio se voditi u odnosu na nekretnine k.č.br. 354 i k.č.br. 353/2 k.o. Barbat u kojem su provedena ročišta, očevid i vještačenja. Zaključkom Ministarstva od 17. svibnja 2019. ponovno je naloženo prvostupanjskom upravnom tijelu da u roku od 60 dana provede dokazni postupak za utvrđivanje naknade za nekretnine nakon čega je dužan dostaviti spis predmeta Ministarstvu radi donošenja odluke.

Pred prvostupanjskim tijelom proveden je dokazni postupak u kojem su pozvani nasljednici podnositelja Ivana Debelića koji su preuzeli parnicu, održana je rasprava, provedeno vještačenje, dostavljen je procjembeni elaborat i dopuna nalaza i mišljenja građevinskog vještaka te su od nadležne porezne uprave zatraženi podaci o kupoprodajnim cijenama nekretnina izvan građevinskog područja.

Prvostupanjskom upravnom tijelu dva puta je određen rok od 60 dana za provođenje dokaznog postupka i dostavu spisa Ministarstvu na rješavanje. Međutim, predmet je u tijeku pred prvostupanjskim upravnim tijelom i nakon proteka navedenog roka.

Postupak se povodom tužbe podnositelja od 12. listopada 2015. vodio pred Upravnim sudom u Rijeci koji je donio presudu broj: Us-1555/15 od 21. srpnja 2016. kojim je odbijen tužbeni zahtjev podnositelja za poništenje točaka I. i II. stavka 1. drugostupanjskog rješenja. Presuda Upravnog suda u Rijeci broj: Us-1555/15 donesena je unutar roka od osam (8) mjeseci koji je određen rješenjem predsjednika Upravnog suda u Rijeci broj: Su-UzpI-1/16-6 od 29. veljače 2016. Navedena presuda Upravnog suda u Rijeci potvrđena je presudom Visokog upravnog suda broj: Usž-3281/16-2 od 17. studenoga 2016.

U razmatranom razdoblju postupak se vodio pred upravnim tijelima i upravnim sudovima te se u trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak vodi pred prvostupanjskim upravnim tijelom.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

15. Ustavni sud ocjenjuje da podnositelj Nedeljko Debelić nije pridonio duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

16. Imajući u vidu ukupno trajanje postupka više od sedam (7) godina, okolnost da postupak još uvijek nije okončan i da je u tijeku pred prvostupanjskim upravnim tijelom u odnosu na utvrđivanje naknade za nepotpuno eksproprirane nekretnine k.č.br. 354 upisane u zk.ul. 2099 i k.č.br. 353/2 upisane u z.k.ul. 2100, obje k.o. Barbat, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno ustavno pravo na pravično suđenje u dijelu koji se odnosi na razumnu duljinu postupka, zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog Upravnom sudu

17. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je voditeljica Ureda državne uprave u primorsko-goranskoj županiji, Službe za imovinsko-pravne poslove, Ispostave Rab, dužna dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumu dostave predmeta klasa: UP/I-944-17/13-01/02, urbroj: 2170-13-02/6-15-24 Ministarstvu pravosuđa i uprave, Uprave za građansko, trgovačko i upravno pravo u roku od osam (8) dana od dana njegove otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

18. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona odlučeno je kao u točkama III. i IV. izreke ove odluke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

19. Objava ove odluke temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Obrazloženje rješenja

20. Tijekom ustavnosudskog postupka na temelju rješenja o nasljeđivanju javnog bilježnika broj: O-3346/2018, UPP-OS-126/18 od 9. listopada 2018., Ustavni sud utvrdio je da je podnositelj Ivan Debelić, Mundanije 5, 51280 Rab, umro 7. rujna 2018.

21. Člankom 79. alinejom 1. Ustavnog zakona propisano je:

»Članak 79.

Postupak pokrenut ustavnom tužbom obustavlja se:

– kada podnositelj ustavne tužbe umre,

(...)«

22. Stoga, na temelju članka 72. Ustavnog zakona, riješeno je kao u rješenju.

|  |  |
| --- | --- |
| Broj: | U-IIIA-503/2017  U-IIIA-4258/2017 |
|  |
| Zagreb, 18. ožujka 2021. | |

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
 Ingrid Antičević Marinović, v. r.