### NN 59/2020 (20.5.2020.), Pravilnik o registru geografskih imena

Državna geodetska uprava

1188

Na temelju članka 147. Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (»Narodne novine«, br. 112/18), glavni ravnatelj Državne geodetske uprave 11. svibnja 2020. donio je

PRAVILNIK

O REGISTRU GEOGRAFSKIH IMENA

I. OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuje se sadržaj, način vođenja i održavanja registra geografskih imena.

Članak 2.

(1) Vođenjem i održavanjem registra geografskih imena u skladu s odredbama ovoga Pravilnika osigurava se točnost, potpunost i dosljednost podataka koji se koriste prilikom izrade službenih dokumenata, kao i u nacionalnoj i međunarodnoj komunikaciji.

(2) Registar geografskih imena se vodi i održava u elektroničkom obliku.

(3) Registar geografskih imena je službena osnova za prikupljanje, evidentiranje, obrađivanje, predočavanje, razumijevanje, povezivanje, istraživanje i publiciranje različitih podataka o prostoru, poput izrade različitih zemljovida, statističkih podataka vezanih za prostor, članaka i sl.

(4) Registar geografskih imena se održava sukladno preporukama povjerenstva za standardizaciju geografskih imena.

Članak 3.

Pojedini pojmovi u smislu ovoga Pravilnika imaju sljedeće značenje:

a) geografski objekt je dio Zemljine površine koji ima prepoznatljiv identitet

b) geografsko ime je ime pojava i geografskih objekata na planetu Zemlji

c) imenovano mjesto je redukcija geografskog objekta na vizualiziranu točku, jedini je prostorni element registra geografskih imena te može nositi jedno ili više pridruženih geografskih imena

d) Katalog geografskih objekata (u daljnjem tekstu: Katalog) je evidencija geografskih objekata i pojava razvrstanih u geografske objektne vrste

e) vrsta geografskog objekta je skupina geografskih objekata sa zajedničkim obilježjima

f) vrsta imena je atribut kojemu vrijednost može biti endonim ili egzonim

g) endonim je ime geografskog objekta na službenom ili govornom jeziku područja na kojem je geografski objekt smješten

h) egzonim je ime koje se upotrebljava u nekom jeziku za geografski objekt smješten izvan područja toga jezika, a razlikuje se od endonima

i) Specifikacija registra geografskih imena (u daljnjem tekstu: Specifikacija) je službeni dokument koji jednoznačno opisuje tehničke karakteristike sastavnih dijelova informacijskog sustava registra geografskih imena i

j) vremenska odrednica geografskog imena je informacija o datumu njegova nastanka, promjene i prestanka važenja te evidentiranja u registar geografskih imena.

Članak 4.

Registar geografskih imena se osniva na temelju podataka prikupljenih s topografskih karata mjerila 1:300 000, 1:200 000, 1:100 000, 1:25 000 i drugih službenih izvora.

II. SADRŽAJ REGISTRA

Članak 5.

U registru geografskih imena se vode podaci o imenima geografskih objekata i pojava popisanih u Katalogu (Prilog I.), koji je sastavni dio ovoga Pravilnika.

Članak 6.

Registar geografskih imena sadrži imena geografskih objekata na teritoriju Republike Hrvatske, a koja po svojem statusu mogu biti:

– standardizirano ime: geografsko ime koje je donijelo javnopravno tijelo sukladno preporukama povjerenstva za standardizaciju geografskih imena

– službeno ime: geografsko ime preuzeto iz službenih izvora javnopravnih tijela

– predloženo ime: geografsko ime koje predloži javnost

– povijesno ime: geografsko ime koje je temeljem određenog službenog izvora prestalo biti u uporabi

– lokalno ime: geografsko ime koje koristi lokalno stanovništvo

– opće ime: ime koje se dodjeljuje geografskom objektu za koji u dostupnim izvorima nije utvrđeno geografsko ime i

– ostala imena: sva geografska imena koja se ne mogu svrstati u neku od prethodnih kategorija.

Članak 7.

(1) Geografsko ime opisano je atributima koji mogu biti obavezni i neobavezni.

(2) Obavezni atributi su:

– ime

– vrsta imena

– jezik

– pismo

– status imena i

– izvor imena.

(3) Neobavezni atributi su:

– vremenska odrednica geografskog imena

– izgovor imena

– rod imenice i pridjeva u geografskom imenu

– brojnost imenice i pridjeva u geografskom imenu i

– nadležna institucija.

(4) Svako geografsko ime ima svoj jedinstveni identifikator.

Članak 8.

Geografsko ime u jeziku i pismu nacionalnih manjina sukladno posebnom zakonu kojim se uređuju prava nacionalnih manjina vodi se u registru geografskih imena temeljem dostavljenih podataka javnopravnih tijela iz članka 146. Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (»Narodne novine«, br. 112/18) (u daljnjem tekstu: Zakon).

Članak 9.

U registru geografskih imena se evidentira vremenska odrednica geografskog imena.

Članak 10.

Kartografski prikaz geografskog imena određen je lokacijom imenovanog mjesta.

Članak 11.

Lokacija imenovanog mjesta određuje se i vodi u geodetskom referentnom sustavu Republike Hrvatske iz članka 12. stavka 1. Zakona.

Članak 12.

Imenovano mjesto opisano je atributima:

– jedinstveni identifikator

– točkasta geometrija

– administrativna jedinica

– vrsta geografskog objekta

– vremenska odrednica geografskog objekta i

– raspon mjerila kartografske vizualizacije.

Članak 13.

(1) Sastavni dio registra geografskih imena je popis izvora korištenih za prikupljanje geografskih imena.

(2) Svaki izvor opisan je atributima:

– jedinstveni identifikator izvora

– naslov izvora

– ime javnopravnog tijela ili druge institucije nadležne za izvor

– akronim izvora

– status službenosti izvora i

– kratki opis izvora.

III. VOĐENJE I ODRŽAVANJE REGISTRA

Članak 14.

Registar geografskih imena se vodi i održava u informacijskom sustavu registra geografskih imena (u daljnjem tekstu: informacijski sustav).

Članak 15.

(1) Sastavni dijelovi informacijskog sustava su:

– prostorna baza podataka

– mrežna stranica s aplikacijom za unos, obradu, pregled i pretraživanje podataka i

– poslužitelj za objavu podataka putem mrežnih usluga.

(2) Informacijski sustav mora imati osigurano redovito stvaranje sigurnosnih kopija.

Članak 16.

Mrežna stranica s dijelovima aplikacije za unos predloženog imena iz članka 6. ovoga Pravilnika, pregled i pretraživanje, javno je dostupna.

Članak 17.

(1) Vođenje i održavanje registra geografskih imena je prepoznavanje geografskog objekta, njegova kartografska generalizacija (u daljnjem tekstu: generalizacija) na točku, pridruživanje jednog ili više geografskih imena te uređivanje postojećih zapisa u bazi.

(2) Radnjama iz stavka 1. ovoga članka stvaraju se novi ili se uređuju postojeći zapisi imenovanog mjesta i geografskih imena u bazi registra geografskih imena.

Članak 18.

(1) Temelj za prepoznavanje geografskog objekta su službene državne karte i ostali kartografski prikazi.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, geografski objekt prepoznaje se i temeljem terenskog istraživanja.

Članak 19.

(1) Generalizacija geografskog objekta je njegova redukcija i odabir lokacije imenovanog mjesta na području geografskog objekta.

(2) Točnost izbora lokacije imenovanog mjesta uvjetovana je točnošću kartografskih prikaza iz članka 18. stavka 1. ovoga Pravilnika.

Članak 20.

(1) Nakon postupka generalizacije geografskog objekta imenovanom mjestu pridodaju se vrijednosti atributa iz članka 12. ovoga Pravilnika.

(2) Definicije i vrijednosti atributa iz članka 12. ovoga Pravilnika sastavni su dio Specifikacije.

Članak 21.

Nova geografska imena prikupljaju se:

– preuzimanjem iz službenih izvora

– preuzimanjem iz neslužbenih izvora i

– na prijedlog javnosti.

Članak 22.

(1) Prilikom unosa geografskog imena u bazu evidentiraju se vrijednosti atributa iz članka 7. ovoga Pravilnika.

(2) Definicije i vrijednosti atributa iz članka 7. ovoga Pravilnika sastavni su dio Specifikacije.

Članak 23.

Uređivanjem postojećih zapisa u bazi registra geografskih imena se mogu mijenjati:

– lokacija imenovanog mjesta

– atributi imenovanog mjesta i

– atributi geografskog imena.

Članak 24.

Održavanje se temelji na promjenama dostavljenim:

– službenim izvorom

– neslužbenim izvorom i

– na prijedlog javnosti.

Članak 25.

Kada geografsko ime prestaje važiti atribut statusa geografskog imena dobiva vrijednost »povijesno« te se atributu vremenska odrednica geografskog imena dodjeljuje vrijednost datuma prestanka važenja.

IV. IZDAVANJE PODATAKA REGISTRA

Članak 26.

(1) Podaci registra geografskih imena su javni.

(2) Iz registra geografskih imena se izdaju podaci o imenovanim mjestima s pripadajućim geografskim imenima opisanim atributima iz članka 7. stavka 2. ovoga Pravilnika upisanim u registar geografskih imena.

(3) Iznimno od stavka 2. ovoga članka, podaci o geografskim imenima sa statusom imena »predloženo ime« iz članka 6. ovoga Pravilnika, se ne izdaju.

(4) Podaci se izdaju sukladno odredbama pravilnika kojim se propisuju uvjeti za ponovnu uporabu (uvjeti korištenja) podataka iz članka 6. stavka 1. Zakona i odluke kojom se propisuje visina stvarnih troškova ponovne uporabe podataka iz članka 6. stavka 1. Zakona.

(5) Podaci registra geografskih imena dostupni su na interoperabilan način, sukladno članku 19. Zakona o Nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka (»Narodne novine«, br. 56/13, 52/18 i 50/20).

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 27.

Glavni ravnatelj Državne geodetske uprave će Specifikaciju iz članka 20. stavka 2. ovoga Pravilnika donijeti u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika.

Članak 28.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 080-01/19-01/14

Urbroj: 541-1-20-10

Zagreb, 11. svibnja 2020.

Glavni ravnatelj
 dr. sc. Damir Šantek, dipl. ing. geod., v. r.

PRILOG 1.

KATALOG GEOGRAFSKIH OBJEKATA

Katalog geografskih objekata je evidencija geografskih objekata i pojava razvrstanih u geografske objektne vrste. Osnova za izradu Kataloga su topografske karte u mjerilima 1:300 000, 1:200 000, 1:100 000 i 1:25 000. Katalog je nastao kao rezultat prepoznavanja geografskih objekata na osnovu modela podataka CROTIS i Zbirke kartografskih znakova mjerila od 1:500 do 1:25 000.

Katalog geografskih objekata sadrži devet objektnih grupa u kojima su popisane vrste geografskih objekata i definicije objekata.

Objektna grupa je grupa geografskih objekata koji imaju zajedničke karakteristike. Svaka objektna grupa sadrži jednu ili više vrsta geografskih objekata. Vrsta geografskog objekta je skupina geografskih objekata sa zajedničkim obilježjima. Definicija objekta predstavlja pobliži opis samog objekta.

1. GEOGRAFSKE CJELINE

Objektna grupa geografske cjeline obuhvaća vrste objekata geografske cjeline i pokrova i korištenja zemljišta.

a. GEOGRAFSKA CJELINA

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA OBJEKTA | DEFINICIJA OBJEKTA |
| područje | Veće geografsko područje obilježeno zajedničkim prirodnim osobitostima. |

b. POKROV I KORIŠTENJE ZEMLJIŠTA

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA OBJEKTA | DEFINICIJA OBJEKTA |
| šuma | Zajednica biljnih organizama kojoj drveće daje osnovno obilježje. |
| bjelogorična šuma | Šuma u kojoj prevladava drveće kojemu lišće otpada u hladnijemu dijelu godine. |
| mješovita šuma | Šuma koja se sastoji od više vrsta drveća, a najčešće se nalazi na hladnijim, planinskim područjima između listopadnih i crnogoričnih šuma. |
| gaj | Zasađena i uzgojena šuma. |
| crnogorična šuma | Šuma u kojoj prevladava zimzeleno, igličasto drveće i raslinje. |
| lug | Šuma na močvarnom zemljištu. |
| šikara, makija, grmlje | 1) Grmolik oblik degradirane šume;  2) Gusta, teško prohodna šikara miješanog raslinja. |
| polje | Ravno obrađeno ili obradivo zemljište, primjerice njive, oranice, travnjaci, pašnjaci i dr. |
| oranica, njiva, mekota | Zemljište koje se ore i redovito obrađuje, zasađeno različitim kulturama. |
| livada | Travnata površina koja se redovito kosi. |
| voćnjak | Zemljište zasađeno voćkama. |
| vinograd | Zemljište zasađeno vinovom lozom. |
| maslinik | Zemljište zasađeno stablima maslina. |
| rasadnik | Zemljište na kojemu se proizvodi rasadni materijal: voćne i lozne sadnice te sadnice različitog ukrasnog i šumskog drveća. |
| plastenik, staklenik | Zaštićeni, umjetno grijani prostor u kojem se uzgaja povrće, cvijeće. |
| vrt | Zemljište, obično u blizini kuće, ograđeno u kojem rastu trava, ukrasne i jestive biljke. |
| pašnjak, atar, gmajna, utrina | Mjesto gdje pasu domaće životinje. Najčešće prirodna travnata površina. |
| pustara | Prostrano zemljište koje se ne obrađuje već služi za stočarstvo, konjarstvo i uzgoj svinja. |
| trstik | Zemljište pod gustom vegetacijom trstike, najčešće na močvarnim terenima i duž niskih i plavljenih obala rijeke. |
| močvara, rit | Tlo natopljeno stajaćom vodom koje je obraslo posebnom vegetacijom (šašem, trskom, mahovinom i sl.). |

2. RELJEFNI OBLICI

Objektna grupa reljefni oblici obuhvaća vrste objekata kopnenih reljefnih oblika.

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA OBJEKTA | DEFINICIJA OBJEKTA |
| planinski lanac | Niz planina oblikovanih u lanac. |
| planina | Prostrana i razgranata prirodna uzvisina viša od 1000 metara nadmorske visine. |
| dio planine | Dio planine ili planinskoga lanca. |
| gora | Prirodna uzvisina od 500 do 1000 metara nadmorske visine (obrasla šumskim raslinjem). |
| dio gore | Dio gore koji je sastavni do veće cjeline, ali je izdvojen imenom. |
| brdo | Prirodna uzvisina od 200 do 500 metara nadmorske visine koja može imati i više vrhova. |
| brijeg | Prirodna uzvisina od 200 do 500 metara nadmorske visine. Najčešće samo s jednim vrhom. Obično manje tlocrtne površine od brda. |
| brežuljak, gorica | Prirodna uzvisina do 200 metara nadmorske visine, kružna tlocrta i blagih padina. Obično u ravnici. |
| dolina, draga | Prirodna izdužena udubina s vodenim tokom na dnu. Najčešće je otvorena u smjeru otjecanja tekućice. |
| udolina | Izdužena udubina bez vodenoga toka. |
| kosa, kosina, laz | Blaga padina uzvisine koja postupno prelazi u ravnicu. |
| prijevoj, privija, vrata, sedlo | Uleknuće, najniži dio između dva planinska grebena ili vrha. Obično se koristi za prijelaz s jedne na drugu stranu planine. |
| zaravan, tavan, visoravan | Prostrana, zaravnjena ili blago ukošena valovita površina na uzvisinama. |
| pećina | Kraća vodoravna šupljina u stjenovitom području. |
| spilja | Prirodna velika šupljina u stijenama. Od otvora se pruža u nagibu manjem od 45°. Može imati jedan kanal, a češće se sastoji od mreža kanala, hodnika i dvorana. Može se sastojati i od sustava većeg broja galerija poredanih jedna iznad druge. |
| vrh | Mikro reljefni dio uzvisine različitih oblika i veličine koji svojom visinom strši u usporedbi s razinom svoje bliže i dalje okolice. |
| ponikva, vrtača, do, dolac, duliba, dumača, padež, vrtop | Osamljena, obično ljevkasta udubina na krškome području. Dubine do 20 metara i promjera do nekoliko stotina metara. |
| jama | Podzemna šupljina s površinskim otvorom i nagibom od 45°do 90°; može biti povezana s drugim podzemnim šupljinama, tvoreći složeni podzemni sustav. |
| snježnica | Spilja ili jednolika udubina strmih strana koja ima teško pristupačno dno, a nalazi se u višim i hladnijim predjelima gdje je temperatura cijele godine niža od 0° C. |
| ledenica | Jama koja u svojim najdubljim dijelovima ima tijekom čitave godine niske temperature, a zbog čega se voda prokapnica zamrzava na njenom dnu. |
| greda | Izdužena i ocjedita uzvisina u naplavnim ravnicama nastala fluvijalnom erozijom u starim terasama. |
| kotlina | Veća ili manja ovalna ili nepravilna udubina u Zemljinoj kori ravnoga dna i najčešće sa svih strana okružena strmim stranama gora ili planina. |
| kamenjar | Ogoljen teren s vrlo plitkim i siromašnim tlom tipičan za vapnenačku podlogu. |
| polje u kršu | Najveći reljefni oblik u kršu; izdužena i plitka udubina u kršu kroz koju često protječe manja tekućica, najčešće je to ponornica. |
| rudina | Malo geografsko područje koje tvori cjelinu. |

3. VODE KOPNA I MORA

Objektna grupa vode kopna i mora obuhvaća vrste objekata kopnenih voda i mora.

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA OBJEKTA | DEFINICIJA OBJEKTA |
| stalna rijeka | Stalna tekućica koja teče pod utjecajem sile teže. Stalne rijeke uvijek imaju vode. |
| periodična rijeka | Rijeka koja ima vode samo u određeno doba godine kada ima više padalina nego što je isparavanje. Takvi tokovi su poznati u našim krajevima pod imenom sušice i suvaje. |
| stalni potok | Kratak i vodom siromašan vodeni tok hranjen padalinama. Od rijeke se razlikuje kraćom duljinom toka, manjom širinom i količinom vode. |
| periodični potok | Potok koji periodično presušuje. Obično teče dnom suhe doline, a vode ima samo poslije kiša ili proloma oblaka. |
| stalni kanal | Umjetni vodeni tok sa stalnom vodom izgrađen za plovidbu, natapanje ili odvodnjavanje. |
| periodični kanal | Umjetni vodeni tok s periodičnom vodom najčešće za natapanje i odvodnjavanje. |
| vrelo, izvor | Mjesto gdje voda prirodnim putem izbija, izvire na površinu. |
| izvor ponornice | Mjesto na kojem stalna ili povremena tekućica u krškom kraju izvire na površinu i teče vododrživom površinom. |
| ušće ponornice | Mjesto na kojem stalna ili povremena tekućica u krškom kraju ponire kroz ponor ili pukotine u kršu. |
| ušće | Mjesto gdje se tekućica ulijeva u more, jezero, močvaru ili drugu tekućicu. |
| izvor mineralne i termalne vode | Izvor vode sa znatnijim količinama mineralnih sastojaka i plinova, što im daje poseban miris i okus i temperaturama višim od 20°C (uglavnom više od srednje srpanjske temperature kraja u kojem izvire). |
| rukavac | Izdvojeno riječno korito nastalo diobom glavnog korita rijeke. |
| estavela | Mjesto gdje uvire rijeka ponornica. Za vrijeme visokih voda ponor ne može progutati svu nadolazeću vodu i on počne izbacivati vodu iz ponora. Česta pojava u krškom prostoru. |
| ponor | Vertikalna ili horizontalna pukotina s ravnim ili koso položenim kanalima u kojem stalno ili povremeno ponire ili nestaje površinski vodeni tok. |
| klanac, klisura, kanjon | Klanac je duguljast, uzak i dubok usjek strmih strana među uzvisinama; nastaje erozijom stijena djelovanjem tekućica, a može biti rasjedno predisponiran. Klisura je uska i duboka dolina strmih stjenovitih strana; nastaje prevladavanjem dubinske erozije nad bočnom. Kanjon je duboka i uska riječna dolina strmih, gotovo okomitih strana (Zrmanja, Krka, Cetina). |
| slap, vodopad, buk, kaskada, brzac | Voda koja se iz rijeke ili jezera naglo ruši, pada s visine. |
| riječni otok, ada | Vodom uvijek okružen dio kopna u koritu rijeke. Čest je u sporo tekućim ravničarskim rijekama. |
| jezero | Prirodna ili umjetna udubina na kopnu ispunjena vodom. |
| skupina jezera | Više jezera na istom geografskom području (npr. Plitvička jezera). |
| ribnjak | Umjetno jezero ili prostor s vodom uređen za uzgoj ribe. |
| bara | Područje plitke stajaće vode s močvarnom vegetacijom. |
| mrtvaja, mrtvica | Riječni oblik koji nastaje bočnom erozijom (npr. prilikom spajanja dva zavoja rijeke). |
| more | Velika cjelina Zemljine površine ispunjena slanom vodom; dio je svjetskog mora. |
| morski predio | Dio mora bez samostalnog određenja i čvrstih granica. |
| zaljev | Dio mora koji je s tri strane okružen kopnom i u plovnoj vezi s morem. |
| uvala | Dio mora uvučen u kopno. |
| uvalica | Manja uvala. |
| zaton | Manji zaljev koji prodire dublje u kopno. Obično širi u sredini, a uži otvor ga spaja s otvorenim morem. |
| draga, dražica, suhodoline | Manji zaljev nastao potapanjem donjih dijelova suhih kopnenih dolina i udolina. |
| morski kanal | Dug, sužen morski prolaz koji se pruža između obale i otoka ili između samih otoka. |
| morski prolaz | 1) Prolaz koji spaja dva dijela istog mora;  2) Ulaz u zaljev ili luku između dva rta ili otoka (npr. Splitska vrata);  3) Prolaz koji spaja dva morska kanala. |
| ždrilo, ždrelac, ždrijelac | Uzak i kratak morski prolaz između dviju obala (npr. Novsko ždrilo). |
| jaruga, jarak | Uska strma udubina kojom se slijeva voda. |
| lokva, močilo | Sabiralište voda; udubina ispunjena vodom, bez izvora napajanja i otjecanja. |
| morska pličina, plitvac, plićak | 1) Podmorje nad kojim razina mora nije visoka, ali je dubina mora dovoljna da se i za oseke plovidba odvija bez opasnosti;  2) Podmorje mnogo pliće od okolnog podmorja. |

4. OTOCI I POLUOTOCI

Objektna grupa otoci i poluotoci obuhvaća vrste objekata otoka, poluotoka, hridi i grebena.

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA OBJEKTA | DEFINICIJA OBJEKTA |
| otok | Dio kopna sa svih strana okružen morem i ima opseg obalne crte veći od 10 kilometara. |
| otočić, školj, škoj, školjić, škojić | Dio kopna sa svih strana okružen morem s opsegom obalne crte od 1,5 kilometara do 10 kilometara. |
| otočna skupina | Skupina otoka ili otoci na manjoj udaljenosti. Obično su istog postanka i obuhvaćeni jednim imenom. |
| poluotok | Istaknut dio kopna koji je s tri strane okružen vodom i s užom stranom vezan uz kopno. |
| rt | Uska poluotočna izbočina kopna u more. |
| greben, sika, sičica | Usamljena i često izdužena stijena ispod ili u razini mora. Sastavljena od čvrstog materijala i opasna za plovidbu. |
| hrid | Stijena u obliku otočića, uvijek iznad razine mora. |
| plaža | Morska obala, žalo, morsko kupalište. |
| obala | 1) Granični pojas kopna i vode;  2) Pojas kopna, povremeno plavljen, koji leži između najviše crte do koje dopiru valovi i najnižeg stanja oseke, odnosno prostor na kojem stalno djeluju valovi, morske mijene i morske struje. |

5. GRAĐEVINE I OSTALI OBJEKTI

Objektna grupa građevine i ostali objekti obuhvaća vrste objekata građevine i ostale objekte nastale ljudskom aktivnošću.

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA OBJEKTA | DEFINICIJA OBJEKTA |
| hidroelektrana | Elektrana koja iskorištava energiju vode za proizvodnju električne energije. |
| termoelektrana | Elektrana koja proizvodi električnu energiju strojevima koje pokreću vodena para, parne ili plinske turbine ili motori s unutrašnjim izgaranjem. |
| vjetroelektrana | Elektrana koja iskorištava energiju vjetra za proizvodnju električne energije; niz blisko smještenih vjetroagregata. |
| usamljena zgrada | Zgrada izdvojena izvan naselja. |
| plinska elektrana | Elektrana koja iskorištava energiju plina za proizvodnju električne energije. |
| plinara | Poduzeće koje se bavi eksploatacijom i distribucijom plina te izgradnjom i održavanjem mrežne instalacije. |
| toplana | Postrojenje koje proizvodi toplinu za zagrijavanje većeg broja zgrada. |
| trafostanica | Uređeno mjesto gdje je smješten transformator. |
| tvornica | Poduzeće s pretežno ili potpuno mehaniziranom proizvodnjom. |
| rafinerija | 1) Industrijsko postrojenje u kome se sirovine ili tehnički proizvodi prerađuju u čiste proizvode;  2) Mjesto gdje se čiste rude. |
| mlin | Postrojenje za usitnjavanje materijala, npr. žitarica. |
| ciglana | Tvornica cigle; mjesto gdje se izrađuje cigla. |
| cementara | Tvornica cementa; mjesto gdje se izrađuje cement. |
| željezara | Talionica i ljevaonica željeza. |
| brodogradilište | Područje na kojem se grade i popravljaju brodovi i druga plovila. |
| brana | Umjetna prepreka sagrađena na riječnom koritu ili riječnoj dolini radi stvaranja akumulacijskog jezera za iskorištavanje vodene snage ili radi zaštite od poplava. |
| silos | Skladište većeg kapaciteta opremljeno uređajima za manipulaciju (npr. za žitarice). |
| rudnik | Složeni površinski ili podzemni objekt gdje se iskopavaju čvrste mineralne sirovine. |
| kamenolom | Mjesto gdje se vadi kamen za daljnju obradu. |
| šljunčara, bajer | Mjesto gdje se vadi šljunak. |
| iskop | Mjesto gdje se iskopava po planu (glina, ilovača, pijesak). |
| deponija | Odlagalište, smetlište, mjesto gdje se odlaže, skuplja i probire smeće i otpad. |
| drvni kombinat | Industrijsko poduzeće drvne proizvodne grane u kojem se proizvode sirovine i prerađuju. |
| pilana | Postrojenje ili tvornica gdje se trupci strojno pile. |
| solana | Sustav plitkih površina i brana pribiranje morske soli. |
| poljoprivredna ekonomija, gospodarstvo | Poljoprivredno imanje sa svim pripadajućim inventarom i oblicima djelatnosti. |
| seosko poljoprivredno gospodarstvo, salaš, majur, stancija, pusta | Samostalno poljoprivredno imanje sa zgradama za stanovanje, poljskim alatom i stajama udaljeno od svakog naselja. |
| farma | Velik okupljen posjed, poljoprivredno gospodarstvo specijalizirano za tržišnu proizvodnju na kome prevladava monokultura. |
| pastirska kuća, katun, stan, torovi, zagradi, busača, pojata, pusta, struga | Povremeno pastirsko naselje, skupina pastirskih kuća, koje se koriste za vrijeme ljetne ispaše stoke u planinskim krajevima. |
| vodenica, mlinica | Zgrada uz ili na vodi u kojoj se nalazi stroj za usitnjavanje žitnik kultura. |
| crpna stanica | Mehanička naprava za crpljenje tekućine. |
| bolnica | Ustanova i zgrada za smještaj, boravak i liječenje bolesnika. |
| dom zdravlja, ambulanta | Ustanova za pregled i liječenje bolesnika koji ne borave u bolnici, već dolaze liječniku radi pregleda, terapije ili kontrole (ambulantno liječenje). |
| sanatorij | Ustanova namijenjena liječenju određenih bolesti te oporavku i odmoru bolesnika, pri čemu su važni povoljni prirodni čimbenici. |
| termalno lječilište (toplice) | Izvor tople vode; kupalište ili lječilište na takvu izvoru. |
| biblioteka, knjižnica | Ustanova u kojoj se čuvaju i posuđuju knjige. |
| muzej | Ustanova u kojoj se sabiru, čuvaju, proučavaju i izlažu zbirke umjetnina, povijesnih, tehničkih i dr. predmeta. |
| televizija | Ustanova i poduzeće koje se bavi prenošenjem informacija putem televizije. |
| škola | Obrazovna i odgojna ustanova gdje se kolektivno stječu osnovna pismenost, znanja iz znanosti i umjetnosti te vještine određenih struka. |
| studenski dom | Ustanova za smještaj osoba. |
| planinarski dom, planinarska kuća, sklonište | Planinarski dom je smještajni objekt u kojem se gostima, u prirodnom brdsko-planinskom okruženju, pružaju usluge smještaja, a mogu se pružati i usluge prehrane, pića, napitaka i slastica, kao i usluge korištenja zasebne prostorije i/ili prostora za pripremanje jela s jednostavnom pripremom, u kojima gosti sami na svoj način i na svoju odgovornost pripremaju i konzumiraju jela i druge usluge uobičajene u ugostiteljstvu. Planinarski domovi su otvoreni stalno. Objekti koji su otvoreni samo nedjeljom, ali ne i subotom ne smatraju se planinarskim domovima. Planinarska kuća otvorena je samo povremeno ili po dogovoru s planinarskim udrugama koje skrbe o njima. Planinarsko sklonište je nezaključana, stalno otvorena i neopskrbljena kuća u kojoj se može prenoćiti bez prethodne najave. |
| stadion | Sportsko borilište s tribinama. |
| sportski centar | Mjesto koje se odnosi na sport. |
| golf igralište | Mjesto koje se odnosi na golf. |
| motor trkalište | Mjesto gdje se održavaju trke. |
| hipodrom | Kružna staza za natjecanje konja. |
| bazen | Izgrađen prostor napunjen vodom. |
| zoološki vrt | Mjesto gdje se čuvaju i uzgajaju životinje. |
| carinarnica | Prostorija u kojoj se roba carini i naplaćuje carina. |
| zatvor, kaznionica i odgojni zavod | Zgrada u kojoj se primjenjuje kazna lišenja slobode. |
| vatrogasni dom, vatrogasna zajednica | Ustanova namijenjena za rad vatrogasne organizacije. |
| šumarska kuća, šumarija, lugarnica | Ustanova namijenjena za rad šumarije. |
| lovačka kuća, lovački dom | Lovački dom je smještajni objekt u kojem se gostima, u prirodnom okruženju uz lovišta, pružaju usluge smještaja, a mogu se pružati i usluge prehrane, pića, napitaka i slastica, kao i usluge korištenja zasebne prostorije i/ili prostora za pripremanje jela s jednostavnom pripremom, u kojima gosti sami na svoj način i na svoju odgovornost pripremaju i konzumiraju jela i druge usluge uobičajene u ugostiteljstvu. Lovačka kuća nema mogućnost smještaja. |
| koliba | Jednostavna drvena nastamba. |
| arheološko nalazište, ruševina, iskopina | Ostaci srušene građevine; razvalina. |
| utvrda, utvrđeni grad | Trajan građevinski objekt sagrađen u svrhu obrane; fortifikacija, utvrđenje. |
| dvorac | Ladanjsko prebivalište bogatije arhitektonske koncepcije u kojem su imućni posjednici povremeno boravili zbog odmora, nadzora imanja i prikupljanja prihoda. |
| spomen obilježje, područje, spomenik | Materijalna baština iz prošlih vremena; svaka činjenica, djelo ili stvar koja obilježava ili podsjeća na prošli događaj. |
| crkva | Posvećena zgrada s jednim ili više zvona, gdje kršćani slave, mole i obavljaju vjerske obrede. |
| kapela | Crkvica i manje izdvojen prostor s jednim oltarom. |
| džamija | Muslimanska bogomolja s jednim ili više minareta, usmjerena prema Meki. |
| sinagoga | Židovski hram, bogomolja i mjesto za sastajanje i učenje. |
| samostan, manastir | Zgrada u kojoj po utvrđenim pravilima žive redovnici ili redovnice; crkva sa zgradama. |
| groblje, krematorij | Uređen prostor gdje se nalaze grobovi. |
| benzinska crpka | Trgovina naftnim derivatima. |
| gostionica, restoran | Ugostiteljski objekt u kojoj se za stolovima služi hrana i piće. |
| hotel | Ugostiteljski objekt za prihvat prolaznih gostiju, putnika i turista. |
| motel | Svratište uz veće prometnice, uz smještaj pruža i servisne usluge za motorizirane turiste. |
| sajmište | Mjesto gdje se održava sajam. |
| trgovački centar | Planski uređen zatvoreni prostor za kupnju i prodaju potrošnih dobara, uključujući i supermarket, trgovine različitih robnih marki, ugostiteljske objekte, prodajne salone, ponekad i zabavne sadržaje. |
| tržnica | Planski uređen prostor za kupnju i prodaju potrošnih dobara na otvorenom. |
| rezidencija | Mjesto stalnog ili privremenog boravka, prebivalište, boravište vladara ili osoba na visokom položaju. |
| streljana | Otvoren prostor ili dvorana opremljena uređajima za gađanje iz vatrenog i zračnog oružja. |
| dok | 1) Ograđeni dio luke sa zidanim pristanom i gatovima za utovar i istovar robe;  2) Objekt za smještaj brodova radi popravka, čišćenja i bojanja. Može biti suh ili plutajući. |
| gat, molo | Pristanište, samostalna građevina u luci. Dio luke uz koji pristaju brodovi. |
| svjetionik | Čuvano pomorsko svjetlo; obično visoki toranj koji na vrhu ima svjetlo prema kojemu se noću ravnaju brodovi. |
| ergela | Ergela je građevina koja služi za držanje i uzgoj konja. |
| pastuharnica | Mjesto prebivanja pastuha. |
| vinarija | Pogon za proizvodnju i čuvanje vina. |
| vodovod | Sustav postrojenja mreže cjevovoda za opskrbljivanje pitkom vodom. |
| odašiljač, prijemnik, antena | Uređaj koji emitira elektromagnetske valove. |
| vjerski znak, raspelo, poklonac | Raspelo-križ s likom raspetog Krista na sebi. |
| betonara | Pogon za proizvodnju betona. |
| akvedukt | Rimskodobni vodovod; često su prepoznatljive dionice nad tokovima rijeka koje su ujedno služile i kao mostovi. |
| sveučilište, fakultet, veleučilište | Ustanova za najviše školsko obrazovanje. |
| kurija | Naziv za reprezentativnu kuću, odnosno dvor; kuća svećenika. |
| svetište | Mjesto gdje se pohodi kao osobito štovano u vjerskom životu. |
| dječji dom | Dom za nezbrinutu djecu i mlađe punoljetne osobe bez odgovarajuće roditeljske skrbi. |
| ustanova za osobe s posebnim potrebama | Ustanova za rehabilitaciju – je ustanova koja pruža usluge smještaja, zdravstvene skrbi, njege, odgoja i osposobljavanja po posebnim uvjetima, radne rehabilitacije te niza okupacijskih i rehabilitacijskih sadržaja osobama s intelektualnim teškoćama. |
| skijalište | Mjesto u planini ili gori gdje se u rekreativne svrhe prakticira skijanje i gdje u zimskom dijelu godine ima snijega. |
| spremište tramvaja, garaža (remiza) | Spremišta za tramvaje. |
| naftovod | Cjevovod s pogonom i pomoćnim uređajima koji služi za transport nafte na veće udaljenosti. |
| zgrada ministarstva, državna uprava, institut | Zgrada u kojoj su smješteni uredi vlade, državne uprave ili institut. |
| autobusni kolodvor | Odredište i polazište autobusa s uredovnom zgradom i peronima. |
| kazalište (teatar) | Mjesto, kuća, prostor gdje se daju predstave. |
| mareograf | Instrument za mjerenje morskih mijena; objekt u kome se nalazi instrument. |
| ustava | Vodna građevina kojom se uz pomoć zapornica omogućava kontrolirano propuštanje vode na kanalima, rijekama i branama. |
| pošta | Poštanski ured; javna služba i organizacija prometa za primanje, prijevoz i dostavu raznovrsnih pošiljki, omogućuje brzojavni i telefonski promet. |
| riva, kej, šetalište | Riva je ozidana i uređena obala na moru u gradskoj luci. Kej je uređena obala tekućice uz naselje (osobito grada), koja služi kao šetalište. Šetalište je javni prostor za šetnju uz more. |
| ograda | Naziv za zemljišnu česticu različite gospodarske vrijednosti ili namjene omeđenu i obzidanu mocirom ili suhozidom. |
| ribogojilište u moru | Mjesto umjetnog uzgoja morskih organizama u moru osobito riba i školjaka. |
| otvoreno kino | Prostor na kojem se prikazuju filmske projekcije na otvorenom. |
| zvjezdarnica | Ustanova ili objekt uređen za promatranje nebeskih tijela i pojava u svemiru. |
| stepenice | Uzdignuto vodoravno položene ploče koje služe pješacima za uspinjanje ili spuštanje u nekom prostoru. |
| dimnjak | Otvor u obliku šupljeg zidnog stupa ili cijevi koji odvodi dim. |
| zvonik | Crkveni toranj ili dio crkve na kojem su zvona. |
| zdenac, bunar | Okomiti otvor u zemlji s vodom, prirodni ili umjetno izgrađen, različite dubine i promjera. |
| hidrometeorološka stanica | Ustanova meteorološke službe koja služi za meteorološka promatranja radi proučavanja vremena i klime te za druga znanstvena istraživanja koja su od značaja za sve grane ljudske djelatnosti, naročito za poljoprivredu, šumarstvo, vodoprivredu i promet. |
| cisterna | Umjetno sagrađeno i dobro izolirano sabiralište i spremište za kišnicu. |
| rezervoar, vodospremnik | Spremnik za tekućine i plinove u obliku bazena, posuda i sl. |
| kolektor | Uređaj za sakupljanje otpadnih voda. |
| dječji vrtić | Ustanova za čuvanje i odgoj djece predškolskog uzrasta. |
| nasip | Pojas zemlje, betona i drugih građevnih materijala nasut i izdignut iznad razine vode ili tla. |
| usamljeni grob | Grob koji je obično uz put, stazu, u šumi, poznatog ili nepoznatog imena. |
| utočište za životinje | Ograđeni prostor u kojem u kontroliranim uvjetima žive životinje koje su zbog različitih razloga izuzete iz prirode (npr. medvjedi u Kuterevu). |
| mogila | Mogila (gomila, gromila, tumul) je naziv za prapovijesni humak od zemlje ili kamenja, najčešće podignut iznad groba, ali i kao spomen-obilježje ili pak iz obrednih razloga. |
| fontana | Arhitektonski oblikovan, često kiparski obrađen, objekt namjenske (voda za piće) i estetske (ukrašavanje gradskih trgova, parkova i vrtova) funkcije u koji pritječe voda iz prirodnih izvora ili iz rezervoara i vodovodnih instalacija. |
| vodotoranj | Građevina za spremanje i pričuvu vode u sklopu vodovodne mreže. |
| policijska stanica | Zgrada policije. |
| hostel | Zgrada za prihvat putnika i turista. Obično manja od hotela i niže uslužne kategorije. |
| zadružni dom | Zgrada koja ima funkciju okupljanja lokalnog stanovništva najčešće u društveno-političke i zabavne svrhe. |
| mrtvačnica | Zgrada u kojoj se čuvaju posmrtni ostaci pokojnika prije nego se pokopa. Obično je u sklopu groblja. |
| sirana | Zgrada u kojoj se proizvodi sir. Obično je to i mljekara. |
| mljekara | Zgrada ili farma u kojoj se proizvodi i pakira mlijeko. |
| naftno polje | Mjesto vađenja nafte na površinu Zemlje. |
| plinsko polje | Mjesto vađenja plina na površinu Zemlje. |
| kamp | Uređeni prostor za kampiranje (npr. auto kamp). |
| gospodarska zona | Izgrađena zona s gospodarskim zgradama u kojima dominira gospodarska aktivnost. |

6. PODRUČJA

Objektna grupa područja obuhvaća vrste objekata zaštićenih područja.

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA OBJEKTA | DEFINICIJA OBJEKTA |
| strogi prirodni rezervat | Područje kopna i/ili mora s neizmijenjenom ili neznatno izmijenjenom sveukupnom prirodom, namijenjeno isključivo očuvanju izvorne prirode, znanstvenom istraživanju kojim se ne mijenja biološka raznolikost, praćenju stanja prirode te obrazovanju koje ne ugrožava slobodno odvijanje prirodnih procesa. U njemu su zabranjene gospodarske i druge djelatnosti. |
| nacionalni park | Prostrano i pretežno neizmijenjeno područje kopna i/ili mora s jednim ili više očuvanih ekosustava. Prvenstvena namjena je očuvanje prirodnih vrijednosti te je u skladu s time zabranjena gospodarska uporaba prirodnih dobara. |
| park prirode | Prostrano prirodno ili dijelom kultivirano područje kopna i/ili mora s ekološkim obilježjima međunarodne i nacionalne važnosti, s naglašenim krajobraznim, odgojno-obrazovnim, kulturno-povijesnim i turističko-rekreacijskim vrijednostima. U njemu su dopuštene gospodarske i druge djelatnosti i radnje kojima se ne ugrožavaju njegove bitne značajke i uloga. |
| svjetska baština | Geografski objekti na UNESCO-voj Listi svjetske baštine. |
| posebni rezervat – botanički | Područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen, a dopušteni su zahvati, radnje i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. |
| posebni rezervat – geomorfološki | Područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen, a dopušteni su zahvati, radnje i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. |
| posebni rezervat – geomorfološko-hidrološki | Područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen, a dopušteni su zahvati, radnje i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. |
| posebni rezervat – ihtiološki | Područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen, a dopušteni su zahvati, radnje i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. |
| posebni rezervat – ornitološki | Područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen, a dopušteni su zahvati, radnje i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. |
| posebni rezervat – ihtiološko-ornitološki | Područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen, a dopušteni su zahvati, radnje i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. |
| posebni rezervat – morski | Područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen, a dopušteni su zahvati, radnje i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. |
| posebni rezervat – zoološki | Područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti, ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen, a dopušteni su zahvati, radnje i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. |
| posebni rezervat šumske vegetacije | Područje kopna i/ili mora od osobitog značenja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen, a dopušteni su zahvati, radnje i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. |
| park šuma | Prirodna ili sađena šuma koja je namijenjena odmoru i rekreaciji ili ima određenu krajobraznu vrijednost. |
| značajni krajolik | Prirodni ili kultivirani predjel velike krajobrazne vrijednosti i biološke raznolikosti ili kulturno-povijesne vrijednosti ili krajobraz očuvanih jedinstvenih obilježja karakterističnih za pojedino područje, namijenjen odmoru i rekreaciji ili osobito vrijedan krajobraz. U njemu nisu dopušteni zahvati i radnje koje narušavaju obilježja zbog kojih je proglašen. |
| spomenik prirode – geografsko-geološki | Pojedinačni neizmijenjeni dio ili skupina dijelova žive ili nežive prirode koji ima ekološku, znanstvenu, estetsku ili odgojno-obrazovnu vrijednost. Na spomeniku prirode i u njegovoj neposrednoj blizini, koja čini sastavni dio zaštićenog područja, nisu dopuštene radnje koje ugrožavaju njegova obilježja i vrijednosti. U skladu s njima, spomenik prirode može biti geološki, geomorfološki, hidrološki, botanički, prostorno mali botanički i zoološki lokalitet i dr. |
| spomenik prirode – geološko-paleontološki | Pojedinačni neizmijenjeni dio ili skupina dijelova žive ili nežive prirode koji ima ekološku, znanstvenu, estetsku ili odgojno-obrazovnu vrijednost. Na spomeniku prirode i u njegovoj neposrednoj blizini, koja čini sastavni dio zaštićenog područja, nisu dopuštene radnje koje ugrožavaju njegova obilježja i vrijednosti. |
| spomenik prirode – paleontološki | Pojedinačni neizmijenjeni dio ili skupina dijelova žive ili nežive prirode koji ima ekološku, znanstvenu, estetsku ili odgojno-obrazovnu vrijednost. Na spomeniku prirode i u njegovoj neposrednoj blizini, koja čini sastavni dio zaštićenog područja, nisu dopuštene radnje koje ugrožavaju njegova obilježja i vrijednosti. |
| spomenik prirode – geomorfološki | Pojedinačni neizmijenjeni dio ili skupina dijelova žive ili nežive prirode koji ima ekološku, znanstvenu, estetsku ili odgojno-obrazovnu vrijednost. Na spomeniku prirode i u njegovoj neposrednoj blizini, koja čini sastavni dio zaštićenog područja, nisu dopuštene radnje koje ugrožavaju njegova obilježja i vrijednosti. |
| botanički vrt | Zbirka živoga bilja koja služi znanstvenim i nastavnim ciljevima. |
| arboretum | Botanički vrt u kojemu se uzgaja drveće i grmlje domaćeg i stranog podrijetla u znanstvene, dekorativne i uzgojne svrhe. |
| park | Prostor u prirodi s planski raspoređenom vegetacijom, stazama, vodenim površinama i motivima, građevnim konstrukcijama i skulpturama. |
| kulturna baština | Ukupnost postojećih, baštinjenih i stvorenih kulturnih dobara: djela graditeljstva, elementi ili strukture arheološkog značenja; znamenita mjesta. |

7. NASELJA

Objektna grupa naselja obuhvaća vrste objekata prostornih jedinica i naselja.

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA OBJEKTA I | DEFINICIJA OBJEKTA |
| država | Politička zajednica ljudi organizirana na nekom teritoriju pod suverenom vlašću, koja ima službeno ime, jezik, grb, zastavu i himnu. |
| županija | Upravno-teritorijalna jedinica organizirana na osnovu povijesnih, prometnih i gospodarskih čimbenika, koju određuje nadležno državno tijelo. Utemeljena je kao administrativna funkcionalna regija. |
| glavni grad | Glavni grad države definiran službenim aktima nadležnih državnih tijela. |
| grad | Jedinica lokalne samouprave u kojoj je sjedište županije te svako mjesto koje ima više od 10.000 stanovnika, a predstavlja urbanu, povijesnu, prirodnu, gospodarsku i društvenu cjelinu. U sastav grada kao jedinice lokalne samouprave mogu biti uključena i prigradska naselja koja s gradskim naseljem čine gospodarsku i društvenu cjelinu te su s njim povezana dnevnim migracijskim kretanjima i svakodnevnim potrebama stanovništva od lokalnog značenja. |
| sjedište županije | Glavni grad županije definiran službenim aktima nadležnih državnih tijela. |
| općina | Jedinica lokalne samouprave osnovana u pravilu za područja više naselja koja predstavljaju prirodnu, gospodarsku i društvenu cjelinu te koja su povezana zajedničkim interesima stanovništva. |
| naselje | Svaka kompaktna skupina nastambi, bez obzira na njihov broj i funkciju, koja služi kao ljudsko obitavalište; mjesto stanovanja, života i rada. Prostorna jedinica koja se sastoji od građevinskog područja i područja druge namjene, a ima ime i vlastiti sistem obilježavanja zgrada. Područje naselja nalazi se na području jedne općine. |
| sjedište općine | Naselje koje ima funkciju sjedišta općine. |
| sjedište grada | Naselje koje ima funkciju sjedišta grada.  Veliko naseljeno mjesto u kojem je većina stanovništva zaposlena u nepoljoprivrednim djelatnostima. |
| napušteno naselje | Naselje koje je napušteno i/ili razrušeno. |
| dio naselja | Područje koje je sastavni dio većeg naselja. |
| dio gradskog naselja, gradska četvrt | Dio grada definiran službenim aktima nadležnih državnih tijela s posebnim imenom. Gradska četvrt je poseban oblik mjesne samouprave u Gradu Zagrebu. |
| zaselak | Dio sela koje se sastoji od pet do 15 seoskih domaćinstava u kojem prevladava poljodjelstvo kao primarna djelatnost stanovništva. |
| naselje kuća za odmor, vikend naselje | Naselje u kojem dominiraju kuće za odmor. |
| turističko hotelsko, apartmansko naselje | Naselje za prihvat i smještaj turista. |
| katastarska općina | Osnovna prostorna jedinica za koju se izrađuje katastarski operat. U pravilu obuhvaća područje jednog naseljenog mjesta (naselja) s pripadajućim zemljištem. |
| ulica | Uređena i održavana prometna površina za pješake i vozila u naselju. |
| trg | Javna površina i otvoren prostor u gradu, okružen blokovima velikih kuća i stjecište brojnih ulica. |

8. PROMETNICE

Objektna grupa prometnice obuhvaćaju vrste objekata prometnica i prometne infrastrukture.

|  |  |
| --- | --- |
| VRSTA OBJEKTA | DEFINICIJA OBJEKTA |
| autocesta | Javna cesta posebno izgrađena i namijenjena isključivo za promet motornih vozila, koja ima dvije fizički odvojene kolničke trake (zeleni pojas, zaštitnu ogradu i sl.) za promet iz suprotnih smjerova s po najmanje dvije prometne trake širine najmanje 3,5 metara, a s obzirom na konfiguraciju terena i po jednu traku za zaustavljanje vozila u nuždi, širine najmanje 2,5 metara. |
| državna cesta | Javna cesta koja povezuje cjelokupni teritorij Republike Hrvatske i povezuje ga s mrežom glavnih europskih cesta. |
| županijska cesta | Javna cesta koja povezuje područje jedne ili više županija. |
| lokalna cesta | Javna cesta koja spada u mrežu županijskih cesta i povezuje područje grada i/ili općine. |
| put | Uređen prostor na kopnu za prolaz i kretanje ljudi, vozila i životinja. |
| staza | Uski puteljak, pješčani put. |
| cestovni most | Cestovna građevina ili objekt koji služi za prelaženje ljudi i tereta preko rijeke, morskih tjesnaca, provalije itd. |
| cestovni vijadukt | Cestovna konstrukcija koja premošćuje dolinu. |
| cestovni tunel | Umjetno prokopan cestovni podzemni prolaz kroz planinu. |
| odmorište | Prostor predviđen za zaustavljanje sudionika cestovnog prometa sa sadržajima za odmor. |
| čvor | Cestovni čvor; račvanje ceste s mogućnošću promjene pravca vožnje. |
| naplatna postaja | Postaja za naplaćivanje cestarine. |
| cestovni granični prijelaz | Obilježeno područje jedne države; zgrada na cestovnom putu gdje se ubire porez na uvoznu ili domaću robu. |
| autobusni kolodvor | Odredište i polazište autobusa s uredovnom zgradom i peronima. |
| cestovni nadvožnjak | Cestovni most iznad ceste ili željezničke pruge. |
| cestovni podvožnjak | Cestovni prolaz ispod ceste ili željezničke pruge. |
| prijelaz za divlje životinje, zeleni most | Prirodni prijelazi za divlje životinje su površine iznad tunela i površine ispod vijadukata i mostova koje služe za neometani prijelaz životinja. Zeleni mostovi su prvenstveno namijenjeni velikim životinjama koje imaju jako širok areal kretanja i potrebni su im različiti ekosustavi kako bi mogli preživjeti. |
| željeznički granični prijelaz | Obilježeno područje jedne države; zgrada na željezničkom putu gdje se ubire porez na uvoznu ili domaću robu. |
| željeznička postaja | Mjesto kraćeg zadržavanja željezničkih prijevoznih sredstava u svrhu iskrcavanja ili ukrcavanja putnika ili robe. |
| željeznički kolodvor | Veće službeno mjesto na pruzi u kojemu se obavljaju prihvat i otprema putnika, utovar i istovar stvari, križanje i pretjecanje vlakova, prema potrebi razvrstavanje, odnosno sastavljanje vlakova. Kolodvor mora imati određen broj kolosijeka, signalno-sigurnosne uređaje, sredstva veze, postrojenja za putnički promet, mjesni (lokalni) robni rad i posebne funkcije (čišćenje, opskrbljivanje i održavanje vagona). |
| međunarodna pruga | Željeznička pruga koja povezuje željezničke pruge na paneuropskim koridorima i njihovim ograncima s međunarodnim pomorskim i riječnim lukama i terminalima. |
| regionalna pruga | Željeznička pruga koja povezuje željezničke prometne regije u Republici Hrvatskoj sa željezničkim prugama od značaja za međunarodni promet. |
| lokalna pruga | Željeznička pruga koja unutar pojedine željezničke prometne regije u smislu lokalnoga prometa međusobno povezuje pojedina područja ili administrativno-gospodarske centre ili ih priključuje na željezničke pruge od značaja za međunarodni promet ili na željezničke pruge od značaja za regionalni promet. |
| željeznički most | Željeznička građevina ili objekt koji služi za prelaženje ljudi i tereta preko rijeke, morskih tjesnaca, provalije itd. |
| željeznički vijadukt | Željeznička konstrukcija koja premošćuje dolinu. |
| željeznički tunel | Umjetno prokopan željeznički podzemni prolaz kroz planinu. |
| željeznički nadvožnjak | Željeznički most iznad ceste ili željezničke pruge. |
| željeznički podvožnjak | Željeznički prolaz ispod ceste ili željezničke pruge. |
| pomorski granični prijelaz | Obilježeno područje jedne države; zgrada u luci gdje se ubire porez na uvoznu ili domaću robu. |
| morska luka | Prirodno ili umjetno zaštićen morski prostor s obalom dovoljno dubokom za pristajanje brodova i uređenom za ukrcaj i iskrcaj robe i putnika. |
| marina | Luka na obali mora, rijeke, jezera ili plovnoga kanala specijalizirana za potrebe nautičkoga turizma. |
| sidrište | Mjesto za sidrenje brodova ispred luke. |
| skela | Plitko prijevozno sredstvo u obliku pravokutne platforme za prijevoz preko rijeke gdje nema mosta. |
| riječni granični prijelaz | Obilježeno područje jedne države; zgrada u riječnoj luci gdje se ubire porez na uvoznu ili domaću robu. |
| riječna luka | Mjesto na obali rijeke za prihvat riječnih brodova. Služi za ukrcaj i iskrcaj putnika kao i ukrcaj i pretovar tereta. |
| zračni granični prijelaz | Obilježeno područje jedne države; zgrada u zračnoj luci gdje se ubire porez na uvoznu ili domaću robu. |
| zračna luka, aerodrom | Zračna luka je aerodrom s najmanje jednim utvrđenim normiranim postupkom preciznoga instrumentalnog prilaženja, na kojem postoje postrojenja za smještaj, održavanje, popravak te prihvat i otpremu zrakoplova, putnika i stvari. Aerodrom je područje na zemlji ili vodi (uključujući sve objekte, instalacije i opremu) namijenjeno u potpunosti ili djelomično za kretanje, uzlijetanje, slijetanje i boravak zrakoplova. |
| zračno pristanište | Aerodrom za avione ili helikoptere (helidrom) u načelu namijenjen za uzlijetanje i slijetanje u vizualnim meteorološkim uvjetima. |
| letjelište | Aerodrom koji se u načelu upotrebljava za letenje jedrilica i motornih jedrilica koje ne uzlijeću samostalno, a čija se uporaba može proširiti i za letenje drugih vrsta zrakoplova koji se upotrebljavaju u posebnom zračnom prometu. |
| letjelište za paraglajdere | Brda na kojima postoji očišćena površina (od drveća, grmlja i ostalih prepreka) dovoljno prostrana i sigurna za polijetanje. |
| helidrom | Aerodrom ili određeno područje na objektu namijenjeno u potpunosti ili djelomično za dolaske, odlaske i kretanje helikoptera. |
| pojedinačni prometni objekt | Uređaj za davanje svjetlosnih ili zvučnih znakova kojima se sudionici u prometu obavještavaju o spuštanju branika ili polubranika. Nalazi se na prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem se pri nailasku vlaka branici ili polubranici automatski spuštaju ili na prijelazu ceste preko željezničke pruge u istoj razini na kojem se branicima ili polubranicima rukuje ručno i to s mjesta s kojeg se oni ne vide. |
| poljoprivredni aerodrom | Područje na zemlji (uključujući sve objekte, instalacije i opremu) namijenjeno u potpunosti ili djelomično za kretanje, uzlijetanje, slijetanje i boravak zrakoplova u poljoprivredne svrhe. |
| žičara, uspinjača | Žičara je prijevozno sredstvo s košarama, kabinama ili otvorenim sjedalima koje vuku žičani konopci. Uspinjača je vagon koji se na kosini pokreće na tračnicama pomoću debelog žičanog užeta. |