### NN 83/2017 (24.8.2017.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije tehničar za poštanske i financijske usluge (170224) u obrazovnom sektoru promet i logistika

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

2010

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/09, 24/10 i 22/13) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE TEHNIČAR ZA POŠTANSKE I FINANCIJSKE USLUGE (170224) U OBRAZOVNOM SEKTORU PROMET I LOGISTIKA

I.

Ovom Odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA POŠTANSKE I FINANCIJSKE USLUGE u obrazovnom sektoru PROMET I LOGISTIKA, koji je sastavni dio ove Odluke.

II.

(1) U skladu sa strukovnim kurikulumom koji je sastavni dio ove Odluke, obrazuju se učenici koji upisuju prvi razred srednje škole u programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije tehničar za poštanske i financijske usluge počevši od školske godine 2017./2018.

(2) Učenici koji su u školskoj godini 2017./2018. upisali prvi razred srednje škole u eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije tehničar za poštanske i financijske usluge, obrazuju se po strukovnom kurikulumu koji je sastavni dio ove Odluke.

(3) Iznimno od stavka 1. ove točke učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2017./2018. i ranije, sukladno nastavnom planu i programu za stjecanje srednje stručne spreme u području rada PT promet za zanimanje tehničar PT prometa (170104), (klasa: 602-03/05-05/0008, urbroj: 0533-09-05-10, od 10. ožujka 2005. godine), mogu se obrazovati po programu koji su upisali.

(4) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno nastavnom planu i programu za stjecanje srednje stručne spreme u području rada PT promet za zanimanje tehničar PT prometa (170104), (klasa: 602-03/05-05/0008, urbroj: 0533-09-05-10, od 10. ožujka 2005. godine), nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

(5) Učenici koji su upisali prvi razred srednje škole školske godine 2016./2017. i ranije, sukladno eksperimentalnom programu obrazovanja za stjecanje kvalifikacije tehničar za poštanske i financijske usluge, nastavljaju obrazovanje po programu koji su upisali.

III.

Stupanjem na snagu ove Odluke prestaje važiti nastavni plan i program za stjecanje srednje stručne spreme u području rada PT promet za zanimanje tehničar PT prometa (klasa: 602-03/05-05/0008, urbroj: 0533-09-05-10, od 15. ožujka 2005.), osim za učenike iz točke II. stavka 3. i 4. ove Odluke.

IV.

Ova Odluka stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00068

Urbroj: 533-25-17-0013

Zagreb, 28. srpnja 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE TEHNIČAR ZA POŠTANSKE I FINANCIJSKE USLUGE

Popis kratica

ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

AZOO – Agencija za odgoj i obrazovanje

EU – Europska unija

FPZ – Fakultet prometnih znanosti

GSM – pokretni telefon

HP – Hrvatska pošta

HPB – Hrvatske poštanska banka

ISDN – Integrated Services Digital Network, digitalna mreža interferiranih usluga

ITS – inteligentni transportni sustavi

MUP – Ministarstvo unutarnjih poslova

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja

NFC – New Feald Communication, nove generacije terenske komunikacije

NGN – Next Generation Network, mreže sljedeće generacije

NN – Narodne novine

PSTN – Public switched telephone network, javna komutirana telefonska mreža

RFDI – Radio Frequency Identification, identifikacija radijskih frekvencija

RH – Republika Hrvatska

VAS – usluge s dodatnom vrijednošću

WU – Western Union

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Tehničar za poštanske i financijske usluge

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Cilj je strukovnog kurikuluma stjecanje kompetencija propisanih standardom kvalifikacije tehničar za poštanske i financijske usluge.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129858/images/80024.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129858/images/80039.jpg)

\* Napomena: U prvom razredu polaznik bira jedan od dvaju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta. U drugom razredu polaznik bira jedan od dvaju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta. U trećem razredu polaznik bira jedan od dvaju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta. U četvrtom razredu polaznik bira jedan od dvaju ponuđenih izbornih nastavnih predmeta.

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  ■ steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  ■ steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  ■ razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskom jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskog jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova.  Svi se navedeni skupovi ishoda učenja ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskoga jezika. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku pomoću bilježaka i grafičkih prikaza  5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom |
|  | 6. vrjednovati učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke  Struktura hrvatskog jezika  1. objasniti jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje povezane s poviješću hrvatskog jezika  3. usporediti značajke hrvatskoga standardnog jezika s drugim idiomima hrvatskog jezika  4. oprimjeriti jezična pravila  5. protumačiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini  6. analizirati jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom |
|  | Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjereno komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. prosuditi napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost  Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. istražiti informacije o zadanim književnim tekstovima prikupljenim iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima  6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. obraniti stav argumentima o poznatome književnom tekstu  Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora |
|  | 2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta  3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno  6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. istražiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima prikupljenim iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. obraniti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Hrvatski standardni jezik | Hrvatski standardni jezik  Normativni priručnici hrvatskoga standardnog jezika  Hrvatski standardni jezik i narječja |
| Jezik i komunikacija | Jezik kao sustav znakova  Sporazumijevanje ili komunikacija |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon, fonetika i fonologija  Fonem i grafem  Prozodijska razlikovna sredstva |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema mjestu tvorbe  Podjela glasova prema zvučnosti |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrjednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskoga književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje − opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje – pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje – opisivanje | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje – pripovijedanje | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice  Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja, Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje − izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière, Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Victor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje – izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak  Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvješće |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvješće |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice  Vrste sklapanja |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje – dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna  Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje −dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice i vrste posuđivanja  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Onomastika | Podjela imena: antroponimi i toponimi (Podrijetlo hrvatskih imena i prezimena) |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskoga književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskog jezika  Hrvatski jezik − službeni jezik Europske unije |
| Pisanje – dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje – upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznici čitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje  Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje − dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje − upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ osnovni je cilj suvremene nastave engleskog jezika usmena i pisana komunikacijska kompetencija prožeta elementima sociokulturne, interkulturne i čitalačke kompetencije.  ■ polaznika treba osposobiti za usmenu i pisanu kompetenciju na engleskom jeziku u različitim situacijama svakodnevnog života i struke te za samostalno učenje jezika i primjenu izvora znanja na engleskom jeziku radi dalje izobrazbe i usavršavanja, tj. za cjeloživotno učenje i obrazovanje.  ■ učenjem engleskog jezika polaznici će razviti jezična i nejezična znanja, vještine, sposobnosti, strategije i vrijednosti koje će im omogućiti da aktivno, kritički i uspješno odgovore na potrebe suvremenog društva i tržišta rada.  ■ upoznavanjem polaznika s elementima kulture i civilizacije zemalja jezika cilja u korelaciji s onom vlastite zemlje razvija se svijest o višejezičnosti, međukulturnim sličnostima i razlikama, tolerancija i empatija prema drugom i drugačijem, ali i bolje razumijevanje, zanimanje, poštovanje te skrb za vlastiti jezik i kulturu  ■ primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis osjećaja i želja u osobnim pismima  ■ razumjeti glavne poruke radijskih i televijziskih programa o tekućim događajima ili temama prema osobnom interesu i iz jezika struke ako su iskazane relativno polako i razumljivo  ■ napisati osobno pismo opisujući doživljaje i dojmove  ■ komunicirati u većini situacija koje se mogu pojaviti tijekom putovanja kroz područje na kojemu se taj jezik govori, bez pripreme uključiti se u razgovor o temama koje su im poznate, ukratko obrazložiti svoja stajališta te ukratko objasniti, ispričati priču, opisati reakcije  ■ razviti bitna sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  ■ primijeniti znanja o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura, prepoznati i preispitati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika, isticati tolerantno ophođenje s osobama iz drugih kultura i ostvariti složeniju komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u promjenjivim uvjetima uz uvažavanje različitosti, kritički prosuđivati o različitostima, uz obranu i argumentiranje vlastitih stavova i vrijednosti te uvažavanja tuđih |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskoga jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu B1, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici, sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost polazničkih znanja iz osnovne škole koja će trebati usložniti, uz manja proširenja gradiva povezanih s novlm kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20%, ovisno o razini i razredu, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. prepoznati jezične strukture više razine i vokabular povezan s jezičnim područjima predstavljanjem sebe i drugih, obitelji, škole, okoliša, stanovanja, slobodnog vrijemena i sporta, medija, hrane, kupovine, tijela, zdravlja i higijene; osnovni pojmovi povezani sa zanimanjem i poslom, prometom te javnim i privatnim uslužnim djelatnostima; kultura i civilizacija u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalni i detaljni smisao tekstova šireg raspona vokabulara i složenijih jezičnih struktura koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  Slušanje  1. razumjeti složene jezične strukture i vokabular  Pisanje  1. odabrati jezične strukture i vokabular sukladno obliku i vrsti pisanog jezičnog izričaja  2. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u jednostavne pisane izričaje  Govor  1. odabrati jezične strukture i vokabular sukladno obliku i vrsti usmenog izričaja  Međukulturno djelovanje  1. usporediti posebnosti vlastite kulture i vrijednosti s kulturom i vrijednostima ciljnog jezika  2. procijeniti istaknuta obilježja kulture i vrijednosti zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  IzletiIgre, kućni ljubimci, zabava, izlasci  Izvannastavne/izvanškolske aktivnosti |
| Svakodnevica / stilovi života | Moda /Modni trendovi  Novac  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Briga o zdravlju | Dijelovi tijela  Osobna higijena i njega tijela  Bolesti i nezgode  Briga za zdravlje |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Zdrave i alternativne prehrambene navike  Prehrambene navike (Piramida prehrane)  Posuđe, pribor za jelo  Jelovnik, restorani |
| Vrijeme | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  ■ ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti  ■ ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne  ■ VEZNICI: and, or, but, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  ■ BROJEVI: glavni i redni  ■ PRILOZI: mjesta, određenog i neodređenog vremena, načina  ■ SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici; mjesto izravnoga i neizravnoga objekta, mjesto priloga mjesta i vremena, upitna rečenica s who kao subjektom i kao s objektom  ■ GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova -s oblik, -ed oblik, particip s nastavkom -ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continuous za budućnost), pojam aktiva i pasiva, modalni glagoli. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. upotrijebiti osnovne jezične sadržaje i oblike više razine u svrhu ostvarivanja komunikacije  2. izdvojiti potrebne jezične strukture radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u poznatim i novim uvjetima  Čitanje  1. klasificirati opis događaja, osjećaja i želja u osobnim pismima  2. izdvojiti ključne informacije u tekstu koji se bavi svakodnevnim temama na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevne upute, izlaganja, programe  2. izdvojiti glavnu misao i namjeru govornika u razgovoru na standardnom jeziku  Pisanje  1. izvesti zaključke iz nezahtjevnih tekstova  2. prikazati informacije u jednostavnim službenim pisanim izričajima  Govor  1. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  2. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. prikazati pojavnosti koje nose obilježja stereotipa ili diskriminacije  2. argumentirati mišljenje o uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Slavni ljudi i događaji  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Hrvatske kulturne manifestacije  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, epošta, internet, društvene mreže itd.  Pametni telefoni (Skype, Facetime) |
| Škola i obrazovanje | Predmeti, ocjenjivanje  Život u školi  Školske aktivnosti  Školski sustav – usporedba i prezentiranje  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Međunarodni sportski događaji, Olimpijske igre  Briga o zdravlju i tijelu  Bolesti i ovisnosti  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Emocije  Generacijski jaz  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ Ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ IMENICE: brojive, nebrojive, glagolske imenice  ■ ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  ■ PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  ■ TVORBA RIJEČI: compounds  ■ PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici, komparacija priloga  ■ SINTAKSA: upravni i neupravni govor; red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima; slaganje vremena; zavisnosložene rečenice, vremenske, uzročne, pogodbene  ■ GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense – Simple Continous (odnos); Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava više razine na novim sadržajima  2. koristiti osnovne jezične strukture više razine i proširen vokabular u jednostavnim opisima i situacijama iz svakodnevice  Čitanje  1. izdvojiti specifične informacije iz nešto složenijih izvornih i didaktičkih tekstova  2. kritički procijeniti sadržaj teksta i namjere autora  Slušanje  1. razumjeti razgovor izvornih govornika na poznatu temu  2. razumjeti pojedinosti i specifične informacije iz snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  Pisanje  1. izložiti svoje misli, osjećaje, ideje u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. koristiti bilješke za oblikovanje strukturiranog teksta nakon slušanja ili čitanja teksta  Govor  1. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  2. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošta  Međukulturno djelovanje  1. vrjednovati ustaljena pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku  2. razlikovati pozitivne sociokulturne vrijednosti od etnocentrizma, nacionalizma, rasizma i drugih čimbenika diskriminacije  3. stvoriti nove komunikacijske situacije koje sadržavaju mogućnost verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Nezgode, nesreće i bolesti  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprihvatljivog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju ...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Odnosi među spolovima |
| Kultura i civilizacija | Osnove povijesti  Kultura i civilizacija zemalja i naroda čiji se jezik uči i zemalja EU |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Međunarodno tržište rada |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ Ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina  ■ Tenses – ponavljanje; slaganje vremena; frazalni glagoli; pogodbene rečenice (tip 0, I, II, III); -ing oblik glagola, pasivne rečenice, modalni glagoli, frazalni glagoli, prijedlozi, upravni i neupravni govor, neizravna pitanja, question tags, fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Nastavni nastavnog predmet: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o poznatim i bliskim temama uz povremenu stručnu pomoć u različitim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave više razine radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. uočiti značajke različitih vrsta tekstova  Slušanje  1. uočiti glavne misli jednostavnih izlaganja o poznatim temama, pod uvjetom da su jasno strukturirana  Pisanje  1. interpretirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. upotrijebiti klasificirane informacije u strukturiranom pisanom izričaju  Govor  1. provjeriti informacije u razgovoru  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u promjenjivim uvjetima  2. ostvariti komunikaciju i suradnju s pojedincima ili skupinom u nepredviđenim uvjetima uz uvažavanje različitosti  3. samovrjednovati osobne vrijednosti i stavove u odnosu na različitosti općenito i različite kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i Europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Suvremeni trendovi u mome zanimanju  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Građanski odgoj | Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada |
| Strukovno usmjerene teme | Budućnost struke  Tehnika i tehnologija u službi struke  Stručni sadržaji vezani uz kvalifikaciju |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (B1) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ Ponavljanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina  ■ Pasivne rečenice, odnosne rečenice, pogodbene rečenice (posebnosti); -ing oblik glagola; causative have, upravni i neupravni govor, neizravna pitanja, složenice, prijedlozi, fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ osnovni je cilj suvremene nastave njemačkog jezika usmena i pisana komunikacijska kompetencija prožeta elementima sociokulturne, interkulturne i čitateljske kompetencije  ■ polaznika treba osposobiti za usmenu i pisanu komunikaciju na njemačkom jeziku u različitim situacijama svakodnevnog života i struke te za samostalno učenje jezika i primjenu izvora znanja na njemačkom jeziku radi dalje izobrazbe i usavršavanja, tj. za cjeloživotno učenje i obrazovanje  ■ učenjem njemačkog jezika polaznici će razviti jezična i nejezična znanja, vještine, sposobnosti, strategije i vrijednosti koje će im omogućiti da aktivno, kritički i uspješno odgovore na potrebe suvremenog društva i tržišta rada  ■ upoznavanjem polaznika s elementima kulture i civilizacije zemalja ciljnog jezika u korelaciji s kulturom vlastite zemlje razvija se svijest o višejezičnosti, međukulturnim sličnostima i razlikama, tolerancija i empatija prema drugom i drugačijem, ali i bolje razumijevanje, zanimanje, poštovanje i skrb za vlastiti jezik i kulturu  ■ primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis osjećaja i želja u osobnim pismima  ■ razumjeti glavne poruke radijskih i televijziskih programa o tekućim događajima ili temama prema osobnom interesu i iz jezika struke ako su iskazane relativno polako i razumljivo |
|  | ■ napisati osobno pismo opisujući doživljaje i dojmove  ■ komunicirati u većini situacija koje se mogu pojaviti tijekom putovanja kroz područje na kojemu se taj jezik govori, bez pripreme uključiti se u razgovor o temama koje su im poznate, ukratko obrazložiti svoja stajališta te ukratko objasniti, ispričati priču, opisati reakcije  ■ razviti bitna sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima.  ■ primijeniti znanja o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura.  ■ prepoznati i preispitati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika, isticati tolerantno ophođenje s osobama iz drugih kultura i ostvariti složeniju komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u promjenjivim uvjetima uz uvažavanje različitosti  ■ kritički prosuđivati o različitostima, uz obranu i argumentiranje vlastitih stavova i vrijednosti te uvažavanja tuđih |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkog jezika, uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskog jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvoga stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole, polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu A2+. Premda bi polaznici, sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, nakon osam godina učenja prvoga stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20%, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. prepoznati jezične strukture više razine i vokabular povezan s jezičnim područjima u vezi s predstavljanjem sebe i drugih, obitelji, škole, okoliša, stanovanja, slobodnog vremena i sporta, medija, hrane, kupovine, tijela, zdravlja i higijene; osnovni pojmovi vezani sa zanimanjem i poslom, prometom te javnim i privatnim uslužnim djelatnostima; kultura i civilizacija u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalan i detaljan smisao tekstova šireg raspona vokabulara i složenijih jezičnih struktura koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  Slušanje  1. razumjeti složene jezične strukture i vokabular  Pisanje  1. odabrati jezične strukture i vokabular sukladno obliku i vrsti pisanog jezičnog izričaja  2. povezati vlastita stajališta i mišljenja o svakodnevnim i stručnim temama u jednostavne pisane izričaje  Govor  1. odabrati jezične strukture i vokabular sukladno obliku i vrsti usmenog izričaja  Međukulturno djelovanje  1. usporediti posebnosti vlastite kulture i vrijednosti s kulturom i vrijednostima ciljnog jezika  2. procijeniti istaknuta obilježja kulture i vrijednosti zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine...)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući / stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu / na selu / u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci  Izvannastavne / izvanškolske aktivnosti |
| Svakodnevica/ stilovi života | Moda / Modni trendovi  Novac  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Briga o zdravlju | Dijelovi tijela  Osobna higijena i njega tijela  Bolesti i nezgode  Briga za zdravlje |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Zdrave i alternativne prehrambene navike  Prehrambene navike (Piramida prehrane)  Posuđe, pribor za jelo  Jelovnik, restorani |
| Vrijeme | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Ponavljanje i sistematiziranje gradiva iz osnovne škole. Proširivanje i uvođenje novih struktura.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ IMENICE: vrste, rod, broj  ■ ČLANOVI: određeni, neodređeni  ZAMJENICE: osobne, pokazne, posvojne, odnosne (nominativ i akuzativ), deklinacija zamjenice, bezlična man; upitna zamjenica welcher  PRIDJEVI: stupnjevanje, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  ■ BROJEVI: glavni i redni  PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s akuzativom, dativom i genitivom prijedlozi s dativom i akuzativom- Wechselpräpositonen  ■ PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  ■ SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u nezavisnim i zavisnim rečenicama objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (denn, dass, weil, wenn,deshalb, damit ….)  ■ GLAGOLI: pomoćni, modalni, pravilini i nepravilni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu; povratni glagoli; preterit pomoćnih i modalnih glagola, perfekt, imperativ, konjuktiv II od haben. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici  rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za  polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom  razredu polaznik  će steći sljedeće  ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. upotrijebiti osnovne jezične sadržaje i oblike više razine u svrhu ostvarivanja komunikacije  2. izdvojiti potrebne jezične strukture radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u poznatim i novim uvjetima  Čitanje  1. klasificirati opis događaja, osjećaja i želja u osobnim pismima  2. izdvojiti ključne informacije u tekstu koji se bavi svakodnevnim temama na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute, izlaganja, programe  2. izdvojiti glavnu misao i namjeru govornika u razgovoru na standardnom jeziku  Pisanje  1. izvesti zaključke iz nezahtjevnih tekstova  2. prikazati informacije u jednostavnim službenim pisanim izričajima  Govor  1. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  2. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. prikazati pojavnosti koje nose obilježja stereotipa ili diskriminacije  2. argumentirati mišljenje o uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Slavni ljudi i događaji  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Hrvatske kulturne manifestacije  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd.  Pametni telefoni (Skype, Facetime) |
| Škola i  obrazovanje | Predmeti, ocjenjivanje  Život u školi  Školske aktivnosti  Školski sustav − usporedba i prezentiranje  Školski sustav u Republici Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Međunarodni sportski događaji, Olimpijske igre  Briga o zdravlju i tijelu  Bolesti i ovisnosti  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Emocije  Generacijski jaz  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ Ponavljanje i proširivanje:  ■ IMENICE: složenice  ■ ČLANOVI: uporaba određenog, neodređenog i nultog člana  ■ ZAMJENICE: deklinacija neodređenih zamjenica  ■ PRIDJEVI: stupnjevanje, deklinacija pridjeva  ■ PRIJEDLOZI: sistematizacija, prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  ■ SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama: objektnoj, vremenskoj, odnosnoj, uzročnoj rečenici, namjerne  ■ GLAGOLI: preterit i perfekt pravilnih i nepravilnih glagola, konjunktiv II. modalnih i pomoćnih glagola i uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje, futur I.; pasiv; rekcija glagola, kondicional, zu+infinitiv. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. upotrijebiti osnovne jezične sadržaje i oblike više razine u svrhu ostvarivanja komunikacije  2. izdvojiti potrebne jezične strukture radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u poznatim i novim uvjetima  Čitanje  1. klasificirati opis događaja, osjećaja i želja u osobnim pismima  2. izdvojiti ključne informacije u tekstu koji se bavi svakodnevnim temama na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute, izlaganja, programe  2. izdvojiti glavnu misao i namjeru govornika u razgovoru na standardnom jeziku  Pisanje  1. izvesti zaključke iz nezahtjevnih tekstova  2. prikazati informacije u jednostavnim službenim pisanim izričajima  Govor  1. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  2. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. prikazati pojavnosti koje nose obilježja stereotipa ili diskriminacije  2. argumentirati mišljenje o uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko  okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Nezgode, nesreće i bolesti  Javne institucije |
| Mladi i njihov  svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprihvatljivog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i  migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet  koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju ...)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Odnosi među spolovima |
| Kultura i  civilizacija | Osnove povijesti  Kultura i civilizacija zemalja i naroda čiji se jezik uči i zemalja EU |
| Znanost i  tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno  usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Međunarodno tržište rada |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ Ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  ■ Prijedlozi s genitivom; pasiv i pasiv preterita, prijedlozi s genitivom, Fragepronomen, Frageadverbien, pogodbene rečenice u sadašnjosti, vremenske i namjerne rečenice; infinitiv sa zu; odnosne rečenice; nepravilne upitne rečenice; zamjenički prilozi (welcher, dieser); neupravni govor, fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o poznatim i bliskim temama uz povremenu stručnu pomoć u različitim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave više razine radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. uočiti značajke različitih vrsta tekstova  Slušanje  1. uočiti glavne misli jednostavnih izlaganja o poznatim temama, pod uvjetom da su jasno strukturirana  Pisanje  1. interpretirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. upotrijebiti klasificirane informacije u strukturiranom pisanom izričaju  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje (interkulturna kompetencija)  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u promjenjivim uvjetima  2. ostvariti komunikaciju i suradnju s pojedincima ili skupinom u nepredviđenim uvjetima uz uvažavanje različitosti  3. samovrjednovati osobne vrijednosti i stavove u odnosu na različitosti općenito i različite kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i  obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Suvremeni trendovi u mome zanimanju  Na radnom mjestu |
| Potrošačko  društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Kultura i  civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnog identiteta i suvereniteta |
| Znanost,  umjetnost i  popularna  kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Građanski odgoj | Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada |
| Strukovno  usmjerene teme | Budućnost struke  Tehnika i tehnologija u službi struke  Stručni sadržaji povezani s kvalifikacijom |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom tupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ukoliko su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  ■ Ponavljanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina  ■ Usporedne rečenice, rekcija glagola, Partizip I, Konjunktiv II od pomoćnih i modalnih glagola; würde + Infinitiv, zavisna rečenice s ob, rečenice s dva objekta, Plusquamperfekt, genitiv kod vlastitih imena, stupnjevanje priloga, veznici entweder…oder; denn, nicht…sondern; ob; seit; um…zu; so…dass; obwohl, darum, deswegen, trotzdem; fraze iz stručnog jezika i jezika formalnog dopisivanja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Nastavni predmet: TALIJANSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  ■ čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  ■ razumjeti opis događaja u osobnim pismima  ■ identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se polaznici redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  ■ napisati jednostavan vezani tekst prema osobnom interesu  ■ komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  ■ jednostavno povezivati rečenice kako bi polaznici opisali događaje i svoje doživljaje  ■ usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  ■ usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja između osoba iz različitih kultura  ■ prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  ■ uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  ■ ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom stranog jezika, uz uporabu kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na završetku pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, tj. ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje (ZEROJ), Europskoga jezičnog portfolija, Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje. |

Naziv nastavnog predmeta: TALIJANSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Vještina slušanja s razumijevanjem  1. razumjeti osnovne jezične strukture i vokabular  2. slijediti jednostavne upute i naredbe  3. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu na poznatu temu  4. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnome jeziku  5. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Vještina čitanja s razumijevanjem  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom |
|  | 2. identificirati informacije u kratkom i jednostavnome osobnom pismu  3. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  4. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  5. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  3. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  4. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  5. prevesti jednostavne upute i naredbe  Pisano izražavanje  1. svrstati osnovne jezične strukture te osnovni vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  3. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  4. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom  5. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  Jezični sustav i sadržaji stranoga jezika  1. prepoznati jezične strukture više razine i vokabular povezan s jezičnim područjima u vezi s predstavljanjem sebe i drugih, obitelji, škole, okoliša, stanovanja, slobodnog vremena i sporta, medija, hrane, kupovine, tijela, zdravlja i higijene; osnovni pojmovi vezani sa zanimanjem i poslom, prometom te javnim i privatnim uslužnim djelatnostima; kultura i civilizacija u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  2. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  3. izdvojiti osnove jezičnoga sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  4. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  5. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  6. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  3. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  4. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  5. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku  6. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  7. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture  8. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene  Moja jezična putovnica | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, nacionalnosti...)  Ukusi, sklonosti, raspoloženja  Članovi uže i šire obitelji  Kućni ljubimci  Stanovanje, život u gradu, na selu, u manjem mjestu  Moj jezični portfolio |
| Slobodno vrijeme | Izvannastavne/izvanškolske aktivnosti  Hobiji  Zabava i izlasci  Igre  Sport  Kućni ljubimci |
| Škola i školske aktivnosti | Školski predmeti  Školski pribor  Raspored sati  Život u školi |
| Vrijeme | Dijelovi dana  Koliko je sati?  Kalendar: dani u tjednu, mjeseci, godišnja doba  Blagdani, praznici, svetkovine prema kalendaru, obilježavanje važnih datuma |
| Osobe koje me okružuju | Članovi obitelji  Fizički izgled  Karakterne osobine |
| Zdrav način življenja | Zdravlje  Dijelovi tijela  Osobna higijena i njega tijela  Briga za zdravlje  PREHRANA  Hrana i piće / obroci  Zdrave / alternativne prehrambene navike |
| Svakodnevica i stilovi života | Svakodnevan život i običaji  Moda /modni trendovi |
| Kupovanje | Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama  Novac i plaćanje |
| Napomene: | Obilježiti dolazeće blagdane/praznike prema kalendaru.  Pripremati recitacije / kratke igrokaze u okviru 10% nastavnih sati tijekom godine prema interesima polaznika i izboru nastavnika, izrađivati tematske panoe, postere…  U dodatku su naznačene gramatičke/jezične strukture kojima bi polaznici trebali ovladati na kraju svakog razreda srednjoškolskog obrazovanja:  ■ pravilne i češće nepravilne imenice (rod i broj imenica)  ■ određeni i neodređeni član (oblici i uporaba s posvojnim pridjevima)  ■ osobne zamjenice (subjekt i uporaba), posvojne i upitne zamjenice  ■ opisni, pokazni i posvojni pridjevi (rod, broj i mjesto pridjeva u rečenici)  ■ glavni i redni brojevi  ■ prilozi količine, vremena i načina  ■ osnovni prijedlozi (oblici s članom i bez člana)  ■ prezent glagola 1., 2. i 3. konjugacije i češćih nepravilnih, modalnih i povratnih glagola u potvrdnom i niječnom obliku  ■ imperativ osnovnih glagola 1., 2. i 3. konjugacije u potvrdnom i niječnom obliku  ■ glagol piacere (jednina i množina)  ■ pravilno pisanje velikog slova, naglaska, apostrofa, duplih slova, konsonantskih skupina gli, sci, gn i interpunkcijskih oz­naka. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TALIJANSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Vještina slušanja s razumijevanjem  1. razumjeti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  3. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  4. razumjeti bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  5. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Vještina čitanja s razumijevanjem  1. izdvojiti globalni smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  2. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  3. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  4. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. koristiti jednostavne fraze u društvenim situacijama  3. izložiti svoje osjećaje vezane uz svakodnevne i poznate situacije  4. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  5. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  6. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  7. prevesti jednostavne upute i naredbe  Pisano izražavanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje vezane uz svakodnevne i poznate situacije  3. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  4. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku  5. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  6. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  7. klasificirati informacije o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  8. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj |
|  | Jezični sustav i sadržaji stranog jezika  1. prepoznati jezične strukture više razine i vokabular povezan s jezičnim područjima u vezi s predstavljanjem sebe i drugih, obitelji, škole, okoliša, stanovanja, slobodnog vremena i sporta, medija, hrane, kupovine, tijela, zdravlja i higijene; osnovni pojmovi vezani sa zanimanjem i poslom, prometom te javnim i privatnim uslužnim djelatnostima; kultura i civilizacija u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  2. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  3. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  4. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  5. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja struke  6. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  7. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
|  | 3. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  4. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  5. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku cilju  6. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  7. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture  8. koristiti prigodni jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  9. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Dom i stanovanje | Kuća i stan  Prostorije i pokućstvo  Orijentiranje u prostoru |
| Prijevozna  sredstva i  gradski život | Prijevozna sredstva  Moj grad / mjesto: važna mjesta i institucije u gradu / mjestu (banka,  pošta, bolnica, policijska postaja...)  Snalaženje u gradu |
| Vrijeme i priroda | Vremenska prognoza  Priroda i prirodne ljepote  Zaštita okoliša i ponašanje u prirodi |
| Putovanja i  praznici | Vrste prijevoznih sredstava  Putovanja vlakom, autobusom, zrakoplovom..  Prospekti i turističke brošure  Praznici i kako ih provesti  Kulturne i povijesne znamenitosti |
| Sport i aktivan  život | Vrste sportova  Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Međunarodni sportski događaji (Olimpijske igre) |
| Zdravlje i briga o  tijelu | Dijelovi tijela  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku  Bolesti i ovisnosti |
| Škola i  obrazovanje | Školski sustav u Hrvatskoj i zemlji jezika cilja  Vrste škola, predmeti, ocjene  Život u školi  Školske aktivnosti |
| Kulturni sadržaji | Kino  Kazalište  Koncerti  Muzeji i izložbe |
| Napomene: | Obilježiti dolazeće blagdane / praznike prema kalendaru.  Pripremati recitacije/kratke igrokaze u okviru 10% nastavnih sati tijekom godine prema interesima polaznika i izboru nastavnika, izrađivati tematske panoe, postere...  U dodatku su naznačene gramatičke / jezične strukture kojima bi polaznici trebali ovladati na kraju svakoga razreda srednjoškolskog obrazovanja:  ■ imenice s nepravilnom množinom i osobitosti imenica pisanih u množini, tvorba imenica ženskoga roda  ■ uporaba određenog člana s geografskim pojmovima, izostavljanje određenog i neodređenog člana  ■ naglašene i nenaglašene osobne zamjenice u akuzativu; particella ne  ■ stupnjevanje pridjeva (pravilni oblici)  ■ glavni i redni brojevi (pisanje datuma)  ■ prilozi vremena za izražavanje prošlosti (ieri, laltro ieri), uporaba  ■ priloga mai, ancora, più i già s perfektom  ■ prijedlozi s određenim članom (tvorba i uporaba)  ■ prezent češćih nepravilnih glagola  ■ imperativ češćih nepravilnih glagola (potvrdni i niječni oblik)  ■ perfekt (tvorba participa prošloga)  ■ tvorba gerunda i perifrastična konstrukcija (stare + gerund). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta kroz šest povijesnih razdoblja  ■ vrjednovati dokaze  ■ razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  ■ interpretirati povijesne podatke  ■ konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. Temeljna povijesna znanja čine:  ■ poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  ■ razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  ■ o povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. Sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  ■ vještina kronološkog razmišljanja  ■ vještina razumijevanja povijesne naracije  ■ vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa  ■ vještina povijesnog istraživanja  ■ vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore.  Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina kumulativnog je karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini.  Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti strukturirano je tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj, već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane, što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane. |
|  | Duhovni i moralni razvoj polaznika u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba sastavni su dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem nasljeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postanu dobri građani svoje domovine te da se ujedno osjećaju građanima Europe i svijeta. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati život lovca i sakupljača plodova starijega kamenog doba  2. raspraviti promjene koje je izazvao prijelaz na ratarstvo i stočarstvo  3. objasniti kulturne grupe u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati podrijetlo, prostor i obilježja najstarijih stanovnika u metalno doba  5. usporediti svakodnevan život ljudi na određenoj lokaciji  Uspon i pad starog svijeta  1. opisati život i običaje i običaje ilirskih kulturnih grupa neposredno prije rimskih osvajanja  2. izdvoidentificirati tijek i karakter ilirske talasokracije  3. razmotriti osnivanje grčkih kolonija na istočnoj obali Jadrana i njihove materijalne ostatke  4. odrediti prostor i karakter rimskih provincija i gradova na prostoru današnje Hrvatske  5. analizirati širenje kršćanstva na prostor današnje Hrvatske u rimsko doba  Srednjovjekovne civilizacije  1. opisati društvene i kulturne promjene u razdoblju srednjeg vijeka u Europi i svijetu  2. usporediti temeljne procese rasta i zastoja u hrvatskom ranom srednjevjekovlju s procesima u širem okružju  3. izdvojiti promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća  4. razlikovati kulturna postignuća Hrvata i kulturna postignuća ostalih europskih naroda u srednjem vijeku  5. objasniti svakodnevniživot ljudi u gradu i na selu u razdoblju srednjeg vijeka u Hrvatskoj  Temelji modernog društva  1. objasniti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture doveli do promjena u Europi, Hrvatskoj i svijetu  2. interpretirati uzorke, tijek, karakter i posljedice geografskih otkrića  3. identificirati vjersku, političku i društvenu transformaciju Europe od 15. do 17. stoljeća  4. odrediti kako su se promjene u Europi u 16. I 17. stoljeću odrazile na prilike u Hrvatskoj  5. opisati politička zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Turaka  Doba građanskih revolucija  1. identificirati promjene u Europi, svijetu i Hrvatskoj u razdoblju globalne trgovine i europske premoći  2. razmatrati proces teritorijalne integracije i formiranja moderne hrvatske nacije u europskom kontekstu  3. objasniti jačanje građanstva i pojavu radništva u kontekstu razvoja kapitalističkog gospodarstva  4. raspraviti intelektualna kretanja i kulturne promjene u Hrvatskoj na prijelazu stoljeća  5. ustanoviti uzorke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija do početka 20. stoljeća  6. opisati zbivanja u Hrvatskoj i njezinom širem okružju uoči Prvoga svjetskog rata |
|  | Dvadeseto stoljeće  1. opisati uzroke, tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u Europi i Hrvatskoj  2. objasniti položaj Hrvatske u Kraljevini Jugoslaviji u kontekstu razvoja demokratskih i totalitarnih sustava u Europi  3. raščlaniti uzroke, tijek i posljedice Drugoga svjetskog rata u Europi i Hrvatskoj  4. identificirati očekivanja Hrvata i proturječnosti u socijalističkoj Jugoslaviji  5. razmotriti raspad komunizma u Europi i raspad socijalističke Jugoslavije  6. izložiti znanstveni, tehnološki i kulturni napredak Hrvatske u 20. stoljeću |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Najranije čovječanstvo i prve kulture na prostoru današnje Hrvatske | Život paleolitskog lovca i sakupljača – krapinski pračovjek  Neolitska revolucija – nagli napredak čovječanstva |
| Metalno doba | Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Metalno doba i nastanak prvih poznatih naroda  Prostor današnje Hrvatske u prapovijesno doba – kulturne grupe i  nalazišta |
| Iliri | Život i običaji Ilira  Ilirska talasokracija |
| Prostor Hrvatske u antičko doba | Grčke kolonije na istočnoj obali Jadrana  Rimljani na tlu današnje Hrvatske  Širenje kršćanstva u rimsko doba  Život ljudi i rimska kultura na prostoru naše zemlje |
| Raznorodnosti i  spajanja | Preobrazba Europe u srednjem vijeku  Dolazak Hrvata na Jadran i narodnosno stvaranje  Stoljeća sazrijevanja – organizacija države i društva |
| Utjecaji, komunikacije središta | Jadranski i kontinentalni prostor – različita društvena i gospodarska područja  Crkva i procvat kulture  »Rubna područja« hrvatskog srednjovjekovlja  Svakodnevan život – prostor grada i sela |
| Vrhunac srednjovjekovlja | Prijelomno četrnaesto stoljeće  Prodor Turaka i propast srednjovjekovne države  Sredozemlje i Jadran nakon geografskih otkrića |
| Prema novome  vijeku | Hrvatska između Osmanskog Carstva, Habsburške Monarhije i  Mletačke Republike  Širenje reformacije i protureformacija  Znanost, filozofija, umjetnost i književnost  Razvoj kulture do kraja 17. stoljeća |
| Doba građanskih  revolucija | Uspon građanskog društva i građanske revolucije u Europi  Narodni preporodi u Hrvatskoj  Hrvatska između Austrije i Ugarske – teritorijalna integracija i  stvaranje moderne nacije |
| Modernizacija Hrvatske | Počeci industrijskog razvoja i iseljavanje iz Austro-Ugarske Monarhije u prekomorske zemlje  Znanost, kultura i umjetnost u Hrvatskoj |
| Prvi svjetski rat | Uzroci, karakter i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja |
| Međuratno razdoblje | Pojava i uspon fašizma u Italiji – Rijeka i Istra pod fašističkim  režimom  Hrvati u prvoj jugoslavenskoj državi  Europa u znaku nacionalsocijalizma |
| Drugi svjetski rat | Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije – oslobodilački i građanski rat  Završetak rata i stvaranje druge Jugoslavije |
| Hrvatska u drugoj polovici 20. stoljeća | Jugoslavija od diktature do samoupravljanja  Raspad Jugoslavije i agresija Srbije i JNA na ostale jugoslavenske  republike  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U prvom razredu polaznik će u šest skupova ishoda učenja Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad starog svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300. g.), Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.), Temelji modernog svijeta (oko 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće razumjeti biološke i kulturne procese na prostoru Hrvatske i šire koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine na prostoru današnje Hrvatske i šire od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. godine. Također će biti u stanju razumjeti temeljne procese europskog srednjovjekovlja te kako su pojedine države i različite kulturne tradicije utjecale na društvene promjene i odnose u Hrvatskoj. Bit će u stanju razumjeti društvena i politička zbivanja, sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova na prostoru Hrvatske u vrijeme rađanja modernog svijeta. Učenjem posljednjih dvaju skupova ishoda učenja polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa na hrvatskom prostoru u 19. stoljeću: formiranje modernih nacija, kapitalističko gospodarstvo te moderne znanosti i kulture u europskom kontekstu. Također će biti u stanju razumjeti znanstveni, tehnološki i kulturni napredak Hrvatske u europskom kontekstu te ratne sukobe i njihove posljedice u 20. stoljeću. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i flilmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ razviti temeljna znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije  ■ osposobiti ih za zanimanja u određenom strukovnom području |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet ciljevima i obrazovnim ishodima učenja pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnome okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ova dva područja odgoja i obrazovanja.  Budući da primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizacije prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevni život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije  2. nabrojiti grane, discipline i objekt istraživanja pojedinih disciplina geografije  3. opisati položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  4. prepoznati važnost geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  5. opisati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unaprjeđenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  6. prepoznati ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja  Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. izreći definicije osnovnih pojmova o svemiru  2. imenovati svemirska tijela  3. odrediti položaj Zemlje u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak te prepoznati oblik i dimenzije Zemlje  5. razlikovati gibanja Zemlje i njihove posljedice  6. prepoznati utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru  4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. navesti razlike među elementima prirodne osnove na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini; imenovati primjere na geografskoj karti  2. prepoznati prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  3. izdvojiti prirodne pojave i interakcije pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. prepoznati utjecaj prirodno-geografskih faktora na organizaciju prostora  5. opisati važnost racionalnog korištenja tla, pitke vode i drugih prirodnih bogatstava  6. prepoznati koncept održivog razvoja, važnost zaštite okoliša i nužnost pravedne raspodjele prirodnih i stečenih dobara  Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. prepoznati demografske strukture i vrste naselja u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  2. primijeniti pravila određivanja sastavnica prirodnog i prostornog kretanja stanovništva na zadanim primjerima  3. prepoznati prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u mjestu, zavičaju, Hrvatskoj, Europi i svijetu  4. razvrstati države u skupine prema kriterijima za mjerenje razvijenosti i pokazateljima životnog standarda  5. opisati procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  6. imenovati na geografskoj karti sjedišta i primjere država članica najvažnijih međunarodnih organizacija i regionalnih integracija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir – postanak i struktura  Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i  geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanje položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa na geografskim kartama  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost Zemlje  Zonalna građa Zemlje i sastav litosfere  Globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Prirodna bogatstva i odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima |
| Društveno-geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva i populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno i opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav  stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Važnost trgovine u hrvatskom i svjetskom gospodarstvu  Povezanost gospodarskih sustava, demografskih i ekonomskih  procesa  Onečišćenje zraka, voda i tla  Zaštićena područja  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u regionalnim integracijama i  međunarodnim organizacijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  ■ razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  ■ usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  ■ usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  ■ usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  ■ razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  ■ usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  ■ prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  ■ shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U četvrtom  razredu polaznik  će steći sljedeće  ishode učenja: | | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona na aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihova razvoja i dokumenata koji ih reguliraju  7. navesti značajke i oblike države  8. usporediti različite političke sustave: demokraciju, tiraniju, aristokraciju, diktaturu, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglaskom na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti  Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazati vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti o gospodarskom sustavu Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje Europske unije |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast, moć i autoritet  Političko djelovanje  Civilno društvo  Ljudska prava | |
| Država | Država  Oblici države  Narod i nacija | |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija – neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Političke stranke u Republici Hrvatskoj | |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske | |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – zakonodavna vlast,  izvršna i sudska vlast | |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava | |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija | |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika | |
| Hrvatska i Europska unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj Europske unije i institucije Europske unije  Hrvatska i Europska unija | |
| Ostalo | | |
| Metode i  oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi  praćenja i  vrjednovanja  polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. | |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati optimalnu količinu kineziološkoga teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnoga tjelesnog vježbanja  ■ provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik / djelatnik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  ■ poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unaprjeđenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | Ovo zanimanje provodi se u sjedećem i stojećem položaju. Leđa i noge najopterećeniji su dio tijela. Preporučuje se da postupci unaprjeđenja kinantropoloških obilježja budu usmjereni na jačanje mišića trupa, nogu i prsiju. Vježbe jačanja i istezanja bilo bi dobro provoditi u ležećem položaju radi rasterećenja leđa, nogu i zdjelice. Sjedenje zahtijeva malu energetsku potrošnju i nepovoljno djeluje na rad dišnog i krvožilnog sustava te su osobe koje pretežito sjede sklone povećanju tjelesne mase i masnog tkiva. Zbog navedenog preporučuje se posebnu pozornost usmjeriti na razvoj aerobnih kapaciteta.  Osjećaj za timski rad jedna je od temeljnih osobina za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj sposobnosti timskog rada posebno su pogodne polistrukturne kompleksne aktivnosti. Od izvannastavnih dislociranih aktivnosti, s obzirom na utvrđenu statičku aktivaciju lokomotornog sustava, preporučuje se plivanje. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  2. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju  3. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije  4. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  5. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unapređenje i očuvanje zdravlja s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja  Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje su međusobno povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje su međusobno povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su međusobno povezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  5. demonstrirati izvođenje jedne monostrukturne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interes za nju.  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela – povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava, stabilnosti lokomotornog sustava)  5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti) |
|  | Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnog tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. »Leteće« trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču)  6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak  7. Skok udalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortex udalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Različite varijante premeta strance  11. Stoj na glavi  12. Stoj na rukama, kolut naprijed  13. Odbočka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  14. Ljuljanje na karikama  15. Pomicanje u visu  16. Njihom strance premah odnožno  17. Klimom premah zgrčeno  18. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  19. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  20. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  21. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  22. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  23. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  24. Skok »kadet«  25. Skok »jelenji«  V. PLES I AEROBIKA  26. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  27. Disko foks plesovi  28. Aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Bočno bacanje tsuri goshi  30. Nožno bacanje de ashi braai  31. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  32. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki)  VII. KOŠARKA  33. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  34. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom  35. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  36. Obrana »čovjek na čovjeka« (1 : 1; 2 : 2; 3 : 3)  37. Igra (taktika i suđenje) |
|  | VIII. NOGOMET  38. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  39. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  40. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  41. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2, 4 : 4, 5 : 5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  42. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje)  IX. ODBOJKA  43. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  44. Odbijanje podlakticama preko glave  45. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  46. Igra 6 : 6, zaštita od protivničkog napada 1 : 2 : 3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  47. Igra (taktika i suđenje)  X. RUKOMET  48. Razne igre s loptom  49. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka »jensen«  50. Jednostruka križanja  51. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  52. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Bekend servis  55. Vodoravni (drive) udarac  56. Osnove taktike igre u paru  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  59. Forhend (spužvasta loptica)  60. Bekend (spužvasta loptica)  61. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnoga masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase)  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju)  4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti − timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20' intenzitetom 50%)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20' s izmjenama intenziteta 2' 40% i 2' 60%)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 × 20" s odmorom 10") |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni su u poglavlju »Ostalo« kojie se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja, jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel, jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima veliki broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena |
|  | 2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag |
|  | 2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a da pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju |
|  | 7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj. |
|  | V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja  3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali,voda – postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodatci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 − 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortexa u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Leteći kolut  11. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  12. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  13. Stoj na rukama u kolut naprijed  14. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  15. Klimom premah raznožni  16. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  17. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji«  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  18. Skokovi s udarcem noge o nogu  19. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu  20. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  21. Otvoreni – zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  22. Preskakivanje vijače naprijed i natrag križanjem ruku  23. »Leteći« skok vijačom  24. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  25. Rock plesovi  26. Rumba (okreti, wisq, promenada)  27. Samba (okreti, wisq, promenada)  28. »New body« aerobika (aerobika s bučicama)  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki, ushiro mawari sabaki  30. Bočno bacanje tsuri goshi  31. Nožno bacanje de ashi braai u kretanju  32. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  33. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  34. Obrambeni skok i zagrađivanje  35. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  36. Slobodna bacanja  37. Zonska obrana  38. Igra (taktika i suđenje) |
|  | VIII. NOGOMET  39. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  40. Udarci na vrata nakon dodane lopte  41. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  42. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2 : 1 (+ vratar)  43. Slobodna igra 5 + 1 : 5 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  44. Vršno odbijanje preko glave  45. Niski odbojkaški stav i obrana »oštrih« lopti poluupijačem  46. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  47. Obrana u prednjoj liniji − pojedinačni i grupni blok  48. Igra 6 : 6, zaštita vlastitog smeča 2 : 3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  49. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama |
|  | 50. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »polueret«  51. Povratna lopta – dupli pas  52. Poučavanje zonske obrane 5 : 1  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Smeč udarac  55. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  56. Forhend i bekend, visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  59. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja)  5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8 −10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1 − 3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 × 50 m, maksimalni intenzitet, odmor 2')  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 × 50 m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2')  3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6 × 400 m, intenzitet 80 – 90%, odmor 4')  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3 × 6', 30" maksimalni intenzitet, 30" 50%, odmor 5')  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12', 1' maksimalni intenzitet, 1' 50%) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane u nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRjEĐENJA ZDRAVLJA  Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor |
|  | 4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu. |
|  | Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu, uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom.  Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala |
|  | 2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 – 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  9. Sastav po izboru polaznika (tlo) |
|  | III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  10. Sastav po izboru polaznika (tlo)  11. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  12. »Jelenji« skok  13. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  14. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  15. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  16. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  17. Preskakivanje vijače »škarama« pogrčeno  18. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  19. Sastav (vijača) − sastav prema izboru polaznica  20. Sastav (obruč) − sastav prema izboru polaznica  V. PLES I AEROBIKA  21. Cha-cha-cha  22. Salsa  23. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  24. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  25. Poluga ude garami  26. Udarac rukom naprijed pravocrtni  27. Udarac nogom naprijed pravocrtni  28. Donji, unutarnji i vanjski blok  VII. KOŠARKA  29. Otvaranje za prijem lopte  30. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  31. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  32. Napad na presing čovjek na čovjeka  33. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  34. Driblinzi i fintiranja 1 : 1  35. Driblinzi i fintiranja 1 : 1 s udarcima na vrata (vratar)  36. Oduzimanja lopte 1 : 1 i 2 : 2  37. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2 : 1 i 2 : 2 s udarcima na vrata (vratar), te oduzimanja lopte  38. Igra 4 + 1 : 4 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  39. Smeč iz zaleta varkom »kuhanjem« iza bloka  40. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  41. Vršno odbijanje u skoku  42. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  43. Finta – varka s presvlačenjem  44. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku »skokšut polueret«  45. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5 + 1  46. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  47. Rezani forhend drop  48. Bekend dugi udarac (clear)  49. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  50. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  51. Forhend volej (spužvasta loptica)  52. Bekend volej (spužvasta loptica)  53. Smeč (spužvasta loptica)  54. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste)  2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40) |
|  | 4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornoga sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed i natraške 6 × 5 m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe)  4. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 × 5 m, odmor 30")  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela – smanjenje potkožnog masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30' niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20', 2' visoki intenzitet, 2'  50%)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60", a oporavak 20") |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unapređenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje. |
|  | U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima te pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  ■ nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRjEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu |
|  | 3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti |
|  | 2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu, uz izvedbu što većega kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom. |
|  | IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10% ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja  2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane  3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije – Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 – 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranim tehnikom – motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  8. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem  III. PLES I AEROBIKA  9. Bečki valcer (koreografija)  10. Quadrilla (koreografija)  11. Tae-bo aerobika  IV. BORILAČKI SPORTOVI  12. Obrana od pljuske (udarca rukom)  13. Obrana od obuhvata  14. Obrana od hvata za kosu  15. Sprovođenje ključem na ruci  16. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  17. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  18. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  19. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  20. Igra (primjena timske taktike 5:5)  VI. NOGOMET  21. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  22. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2 i 5 : 2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir)  23. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 4 i 5 : 5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  24. Igra 4 + 1: 4 + 1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira) |
|  | VII. ODBOJKA  25. Tenis servis  26. Tradicionalni sustav 4 – 2 (dizač u prednjoj zoni)  27. Povezivanje sustava obrane polja VI – naprijed  28. Povezivanje zaštite 1 : 2 : 3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite ­ 2 : 3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  29. Igra (taktika i suđenje)  VIII. RUKOMET  30. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  31. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  32. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  33. Igra (taktika i suđenje)  IX. BADMINTON  34. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  35. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  36. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  37. Spin servis  38. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava  II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela − povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unaprjeđenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet Tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  ■ u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  ■ zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  ■ vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor. |
|  | Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu nožnim prstima do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju, naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag |
|  | 2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje. |
|  | III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog.  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu |
|  | 5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  ■ prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  ■ vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  ■ sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  ■ nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  ■ jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  ■ složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  ■ osobito se usredotočiti na značenje kršćanske vjere za cjeloviti rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva  iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicima omogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku  vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo.  Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum, kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući, dakako, svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu  će steći sljedeće  ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  2. opisati temeljna obilježja religioznosti  3. razlikovati prirodne i objavljene religije  4. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  5. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  6. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost  Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave |
|  | 2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja  3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesnospasenjsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek – religiozno biće | Vjera – iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava  i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist – vrhunac objave | Isus – povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist − pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja – govor znanosti i  govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzor vjere  4. iskazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi  5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugomu  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i  zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskome jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskog služenja siromašnima – dominikanci i franjevci (13. – 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretni život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla  2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kršćansko  poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek –  moralno biće | Čovjek – polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest – norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema  Bogu i bližnjemu  – temelji  kršćanske  moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| »Muško i žensko  stvori ih« | Čovjek – žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba – sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj − odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo  ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće  ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja  Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenoga čovjeka s Bogom – izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost«  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i  iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Staroga zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novoga zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnoga Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i  stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada  u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvorenje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). Shodno tomu, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnog normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  ■ razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika, te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina kao što su filozofska antropologija, politička, pravna i socijalna filozofija. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina, primjerice psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju, bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama.  Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja; pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju moralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko- religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razoge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za  identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost / neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrjednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak kroz konfliktne situacije  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskom društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtijeva (egoizam i altruizam, težnja ka sreći i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja. Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva. Etičke krjeposti i načelo sredine.  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije, borba protiv privatnog vlasništva (T. More)  Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J. J. Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S. Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa. Račun užitka. Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti;razlike među ljudima i problem jednakost ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zloporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi. Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealan zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove  Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealni zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike:normativna, deskriptivna i metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje / osporavanje etike izvedeno iz biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni / tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  ■ biti osposobljen za rješavanje matematičkih problema i primjenu matematike u različitim kontekstima uključujući i svijet rada  ■ razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  ■ prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  ■ biti osposobljen za apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  ■ učinkovito prezentirati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  ■ učinkovito primjenjivati tehnologiju  ■ steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja. |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke  u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja. Matematičko obrazovanje polaznicima omogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnosti načina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. računati u skupovima N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u složenijim algebarskim izrazima  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s racionalnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnos  6. rabiti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere u složenijim situacijama  2. rabiti potencije s racionalnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i razlomcima  4. diskutirati o rješenju linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihovih sustava koristeći linearnu funkciju  Oblik i prostor  1. analizirati međusobne odnose točaka u pravokutnom koordinatnom sustavu u ravnini  2. ispitati geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva u svrhu crtanja, mjerenja, računanja i zaključivanja  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta kod geometrijskih oblika u ravnini  Mjerenje  1. primijeniti odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. rabiti Pitagorin poučak i njegov obrat, proporcionalnost i sličnost  4. primijeniti svojstva kutova (poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta)  5. povezati trigonometriju pravokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  Podatci  1. prikupiti tražene podatke uz raspravu o valjanosti metode  2. rasporediti prikupljene podatke po izabranom kriteriju  3. predočiti prikupljene podatke pomoću linijskog, stupčastog i kružnog dijagrama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje,  dijeljenje, potenciranje s racionalnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe i sustavi nejednadžbi  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak,  poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva  zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko  mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski složenijim situacijama  Algebra i funkcije  1. primijeniti kvadratne jednadžbe, nejednadžbe i kvadratnu funkciju  2. rabiti eksponencijalnu i logaritamsku funkciju te eksponencijalne i logaritamske jednadžbe i nejednadžbe  Oblik i prostor  1. istražiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. analizirati složene geometrijske oblike u prostoru  Podatci  1. protumačiti prikupljene i prikazane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija  Eksponencijalna i logaritamska jednadžba  Eksponencijalna i logaritamska nejednadžba |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko  mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. rabiti trigonometrijsku kružnicu i džepno računalo za određivanje vrijednosti trigonometrijskih funkcija kuta zadanog u stupnjevima ili radijanima  2. primijeniti n! u složenijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije  1. prikazati trigonometrijske funkcije i riješiti trigonometrijske jednadžbe koristeći trigonometrijsku kružnicu i formule identiteta  2. primijeniti binomni poučak i elemente kombinatorike  Oblik i prostor  1. primijeniti vektore u koordinatnom sustavu u ravnini pri ispitivanju svojstava geometrijskih oblika  2. analizirati međusobne odnose točaka i pravaca u koordinatnom sustavu u ravnini  3. analizirati međusobne odnose točaka, pravaca i kružnica u koordinatnom sustavu u ravnini  Mjerenje  1. povezati trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  2. primijeniti skalarni umnožak vektora  3. odrediti površinu nepravilnog lika u ravnini  4. služiti se konceptom mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka  Podatci  1. proračunati srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka  2. odrediti vjerojatnost događaja za prikupljene i analizirane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Trigonometrijske funkcije realnog broja  Trigonometrijske jednadžbe  Binomni poučak  Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti zapis broja u zadanom ili nepoznatome brojevnom sustavu  Algebra i funkcije  1. koristiti nizove  2. istražiti elementarne funkcije  Podatci  1. istražiti utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  Infinitezimalni račun  1. drediti limes niza koristeći teoreme o limesima  2. izračunati limes funkcije u točki  3. derivirati funkciju  4. primijeniti derivaciju funkcije pri određivanju jednadžbe tangente u točki grafa funkcije, ekstrema i točaka infleksije  5. prikazati graf racionalne funkcije  6. odrediti primitivnu funkciju koristeći tablicu derivacija  7. izračunati površinu ispod grafa kvadratne funkcije primjenjujući Newton-Leibnizovu formulu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi  Funkcije |
| Podatci | Statistika |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije  Primitivna funkcija i integral |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline, već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznika u području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za određeno zanimanje |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija. Važan i karakterističan u fizici je eksperimentalni pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje. Stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem i smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. primijeniti opis vertikalnog i horizontalnog hica pri rješavanju problema  8. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju  9. riješiti problem na primjeru jednolikog kružnog gibanja  10. analizirati razlike i sličnosti translacijskog i rotacijskog gibanja tijela  Sile i polja  1. riješiti problem uporabom newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila  4. raspraviti opći zakon gravitacije i gibanja satelita oko zemlje  5. analizirati primjere sudara tijela uporabom zakona očuvanja količine gibanja  6. usporediti osnovni zakon gibanja za rotaciju s temeljnim zakonom translacijskog gibanja  7. prosuditi ravnotežu krutog tijela  8. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  9. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombova zakona  10. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora koji čini djelovanje različitih sila |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodan pad  Hici  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Sudari  Rotacija krutog tijela  Ravnoteža krutog tijela  Tlak  Uzgon  Protjecanje fluida  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora sile  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti kinetičku energiju tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. primijeniti zakon očuvanja energije  Termodinamika  1. razlikovati unutarnju energiju, toplinu i temperaturu  2. povezati pojam temperature sa srednjom kinetičkom energijom čestica  3. razmotriti probleme termičkog rastezanja u različitim dimenzijama  4. istražiti plinske zakone  5. opisati načine prijenosa topline  6. objasniti pojam rada na različitim primjerima u termodinamici  7. primijeniti Prvi zakon termodinamike na termodinamičkim procesima  8. raspraviti rad toplinskih strojeva pomoću Drugog zakona termodinamike  Elektrodinamika:  1. objasniti usmjereno gibanje električnog naboja u vodiču te električnu struju i električni otpor  2. primijeniti Ohmov zakon na strujne krugove istosmjerne i izmjenične struje  3. protumačiti ovisnost električnog otpora o temperaturi  4. izračunati rad i snagu električne struje na praktičnim primjerima  5. prikazati i objasniti Oerstedov pokus  6. opisati magnetsko polje te skicirati magnetske silnice za magnetsko polje ravnog vodiča, strujnu petlju i zavojnicu  7. objasniti Faradayev zakon indukcije uz izvođenje pokusa  8. objasniti primjenu elektromagnetske indukcije |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | | Razrada Nastavne teme |
| Rad i energija | | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima |
| Termodinamika | | Toplinsko rastezanje i stezanje čvrstih tvari i tekućina  Temperatura, unutarnja energija, toplina i toplinski kapacitet tijela  Prijenos topline  Plinski zakoni  Prvi i drugi zakon termodinamike |
| Elektrodinamika | | Električna struja  Električni otpor  Ohmov zakon za strujni krug  Rad i snaga električne struje  Oerstedov pokus  Elektromagnetska indukcija  Načelo rada generatora  Zaštita od električnog udara |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Titranje, valovi zvuk  1. objasniti fizikalne veličine koje određuju harmonijsko titranje  2. interpretirati grafički promjenu fizikalnih veličina koje opisuju harmonijsko titranje s vremenom  3. primijeniti jednadžbe koje opisuju harmonijsko titranje u rješavanju zadataka  4. razmotriti energetski harmonijsko titranje (prigušeno i prisilno titranje, rezonancija)  5. objasniti nastajanje i rasprostiranje mehaničkih valova  6. razlikovati transverzalni od longitudinalnog vala  7. prikazati pojave odbijanja, loma, ogiba i superpozicije valova  8. raspraviti spektar i primjenu zvučnih valova  Elektromagnetski valovi i svjetlost  1. razmotriti svojstva elektromagnetskih valova i dijelove elektromagnetskog spektra  2. objasniti primjenu elektromagnetskih valova u prijenosu informacija na daljinu i u medicini  3. primijeniti zakon odbijanja svjetlosti na primjeru ravnog zrcala  4. opisati lom svjetlosti na granici sredstva i disperziju svjetlosti na prizmi  5. konstruirati sliku koju daje tanka leća te navesti njezina svojstva  6. primijeniti jednadžbu leće  7. objasniti pojave valne optike (interferencija, ogib i polarizacija svjetlosti) |
|  | Atomi i atomske jezgre  1. opisati strukturu i razvoj modela atoma te pojmove atomskog broja, masenog broja i izotopa  2. povezati linijske spektre s energijskim nivoima atoma  3. objasniti fotoelektrični efekt  4. usporediti valnu i čestičnu prirodu svjetlosti i tvari  5. navesti α, β i γ raspad i opisati ionizirajuća svojstva nastalih produkata te njihov doseg  6. primijeniti zakone očuvanja naboja i masenog broja kod nuklearnih reakcija  7. uporabiti u rješavanju zadataka zakon radioaktivnog raspada  8. objasniti primjenu nuklearne energije dobivene fisijom i fuzijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Titranje, valovi,  zvuk | Harmonijsko titranje, prigušeno i prisilno titranje  Rezonancija  Energija titranja  Nastanak valova i karakteristične valne veličine  Odbijanje, lom, ogib i superpozicija valova  Valovi zvuka  Ultrazvuk |
| Elektromagnetski valovi i svjetlost | Nastajanje i rasprostiranje elektromagnetskih valova  Spektar i brzina elektromagnetskih valova  Zakoni geometrijske optike  Ravno zrcalo  Disperzija svjetlosti  Leće  Interferencija i ogib svjetlosti  Polarizacija svjetlosti |
| Atomi i atomske  jezgre | Zračenje užarenog tijela  Fotoelektrični efekt  Dualizam u prirodi  Razvoj modela atoma  Struktura atomske jezgre  Radioaktivnost  Nuklearna energija  Ionizirajuće i neionizirajuće zračenje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | ■ steći znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje računala  ■ obrađivati i prikazivati podatke i informacije korištenjem primjenskih programa  ■ usvojiti temeljna informatička znanja važna za razumijevanje rada računala  ■ komunikacirati posredstvom različitih medija  ■ usvojiti postupke prikupljanja, organiziranja, analize i prezentacije podataka i informacija |
|  | ■ analizirati i kritički ocijeniti prikupljene informacije  ■ razviti logičke misaone procese  ■ razviti algoritamski način razmišljanja  ■ biti osposobljeni za samostalno i timsko rješavanje jednostavnijih problema iz vlastitog života i odabrane struke primjenom informacijske i komunikacijske tehnologije  ■ steći osnovna znanja i vještine kako bi mogli usvojiti korištenje specifičnih računalnih programa iz područja struke  ■ poštovati autorska prava i u skladu s tim preuzimati i koristiti sadržaje s računalnih mreža  ■ steći temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja. |
| Opis predmeta: | Napredak današnjeg društva temelji se na novim znanstvenim otkrićima te njihovoj primjeni u svakodnevnom životu. Razvoj znanosti te njezinu primjenu danas ne možemo zamisliti bez kvalitetne primjene informacijsko-komunikacijske tehnologije te algoritamskog pristupa rješavanju problema.  U takvu društvu, temeljenom na informacijama i tehnologiji, gdje su računala sveprisutna u poslovnom i svakodnevnom životu potrebno je da svaki pojedinac djelotvorno koristi informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Posebno je važno znati i moći prikupiti informacije i podatke te ih kritički vrjednovati, obraditi, sistematizirati, oblikovati i prikazati. Danas je konkurentnost na tržištu rada nezamisliva bez kvalitetne obrade i prezentacije podataka i rezultata svog rada. Umijeće korištenja računala, temeljna znanja i rješavanje problema tri su važne sastavnice informatičkog obrazovanja koje se nužno odvija uz samostalno korištenje računala. Rješavanje problema povezanih sa strukom temelji se na samostalnom i timskom radu koji će se razvijati u nastavnom predmetu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: prvi (1.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | | Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih  tehnologija  1. opisati prikaz različitih vrsta podataka u računalu  2. razlikovati mjerne jedinice količine podataka  3. razlikovati i opisati komponente računalnog sustava (središnja jedinica, memorije, ulazno-izlazne jedinice)  4. koristiti operacijski sustav računala i napraviti osnovnu prilagodbu svojim potrebama  5. rukovati datotekama i mapama u grafičkome korisničkom sučelju  Računalne mreže i internet  1. objasniti razloge umrežavanja računala i vrste mreža  2. razlikovati načine spajanja na internet i pravila prijenosa podataka  3. komunicirati elektroničkom poštom  4. koristiti usluge interneta  5. sigurno koristiti računalo, mrežu i internet  Obradba i prikaz podataka  1. koristiti postupke za uređivanje i oblikovanje teksta na razini znaka, odlomka i stranice  2. koristiti i primijeniti program kojim će prilagoditi sliku, zvuk ili video potrebama korištenja u struci  3. koristiti i primijeniti program za izradbu prezentacija te samostalno prikazati i izložiti prezentaciju  4. koristiti i primijeniti program za oblikovanje web-stranica te oblikovanu stranicu postaviti na internet  5. radom u timu modelirati problem iz struke i svakodnevnog života te uporabom stečenih vještina i mogućnosti određene aplikacije izraditi rješenje  Rješavanje problema pomoću računala  1. koristiti i primijeniti program tabličnog računanja za izradbu dokumenata koji sadrže oblikovane podatke, formule, funkcije i grafikone  2. opisati postupak nastajanja programa  3. objasniti pojam algoritma  4. opisati pseudokod  5. analizirati program zapisan u pseudokodu  6. osmisliti pseudokod koji rješava jednostavni problem |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme | |
| Poznavanje i  korištenje  informacijskih i  komunikacijskih  tehnologija | 1. Prikaz podataka u računalu:  ■ veza binarnog i dekadskog brojevnog sustava  ■ pojam količine podataka  ■ prikaz znakova standardnim ASCII kodom.  2. Građa računala:  ■ osnovni dijelovi računala  ■ ulazni, izlazni, memorijski i komunikacijski uređaji i priključivanje  ■ vanjske memorije.  3. Operacijski sustav:  ■ grafičko sučelje  ■ postavke korisničkog sučelja  ■ rad s datotekama i mapama  ■ osnovno uređivanje crteža. | |
| Računalne mreže  i internet | 1. Mreže računala:  ■ mreže računala (pojam i vrste)  ■ dijelovi mreže računala  ■ mrežni protokoli i brzina prijenosa podataka  ■ Internet  ■ povezivanje na internet  ■ usluge interneta.  2. Elektronička pošta:  ■ e-pošta  ■ komunikacija pomoću elektroničke pošte.  3. Usluga WWW-a:  ■ web preglednik – korištenje  ■ učinkovito pretraživanje i preuzimanje sadržaja s interneta  ■ procjenjivanje kvalitete sadržaja na internetu.  4. Računalna sigurnost i etičnost:  ■ sigurnost i zaštita osobnih podataka  ■ štetni programi i zaštita  ■ kultura ponašanja na internetu  ■ autorska prava i njihova zaštita. | |
| Obrada i prikaz  podataka | 1. Obrada teksta:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za obradu teksta  ■ unos teksta i osnovna podešavanja stila pisanja  ■ oblikovanje na razini znaka, odlomka i stranice  ■ jezična provjera teksta i pretraživanje dokumenta  ■ umetanje i oblikovanje tablice  ■ umetanje i oblikovanje slika  ■ pisanje matematičkih izraza  ■ izradba tablice sadržaja  ■ oblikovanje cijelog dokumenta  ■ priprema dokumenta za ispis  ■ izradba zadanog dokumenta.  2. Obrada slike, zvuka i videa:  ■ slika  ■ zvuk  ■ video.  3. Prezentacije:  – slajd, predložak, dizajn  ■ korištenje slika, crteža, tablica, grafikona, zvuka u prezentaciji  ■ efekti na slajdu i prezentaciji  ■ izradba prezentacije na zadanu temu.  4. Web stranice:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za izradbu web-stranice  ■ osnovna podešavanja  ■ povezivanje stranica  ■ organizacija sadržaja  ■ postavljanje stranice na internet.  5. Projektni zadatak:  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. | |
| Rješavanje  problema  pomoću računala | 1. Program i algoritam:  ■ algoritam – pojam i uloga  ■ pseudokod  ■ slijedna struktura  ■ naredba grananja  ■ analiza algoritma.  2. Tablično računanje:  ■ osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  ■ unos i izmjena podataka  ■ oblikovanje ćelija i tablica  ■ adresiranje ćelija  ■ formule i osnovne funkcije  ■ izdvajanje podatka  ■ grafikoni  ■ priprema za ispis i ispis dokumenta.  3. Projektni zadatak:  ■ analiza problema  ■ izradba projektnog zadatka  ■ prezentiranje projektnog zadatka. | |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. | |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. | |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. | |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | POŠTANSKI PROMET I LOGISTIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Poštanske usluge  Tehnologija poštanskog prometa  Logistika i ekspres usluge  Kontrola i samokontrola u poštanskom prometu  Prigovori i žalbe korisnika usluga  Informiranje korisnika poštanskih usluga  Organizacija rada u poštanskom uredu |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ istražiti, analizirati i prodavati poštanske usluge i ekspres usluge  ■ obavljati tehnološke operacije u prijenosu poštanskih pošiljaka  ■ primjenjivati zakonske, podzakonske i ostale tehnološke propise koji se odnose na poštanski promet |
| Opis modula: | Poštanski promet i logistika temelji se na relevantnim tehnološkim, zakonskim i ostalim propisima za čiju primjenu je potreban obrazovan kadar.  Sadržaj modula namijenjen je polaznicima koji žele istražiti, analizirati te prodavati poštanske i kurirske usluge, poznavati logistiku i kulturno komunicirati s korisnicima.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o poštanskim i ekspres uslugama, tehnološkim fazama u poštanskom prometu, tehnološkim, zakonskim i ostalim propisima, logistici za obavljanje usluga te usvajaju načine komuniciranja.  Polaznici su sposobni prodavati poštanske i ekspres usluge, voditi prateću dokumentaciju, upravljati tehnološkim procesima, obavljati samostalno poslove prijama pošiljaka, poslove u fazi otpreme, prijevoza i prispijeća pošiljaka, obavljati samostalno pripremu i uručenje pošiljaka, primjenjivati tehnološke, zakonske i ostale propise. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Poštanski promet (1. razred, 2 sata, 3 boda)  Poštanski promet (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehnologija poštanskog prometa (3. razred, 3 sata, 5,5 bodova)  Tehnologija poštanskog prometa (4. razred, 3 sata, 5 bodova)  Ekspres usluge (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Osnove prijevoza i prijenosa (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Logistika i poštanski promet (4. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Kultura komuniciranja (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POŠTANSKI PROMET

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći slijedeće ishode učenja: | 1. objasniti pojam, ulogu i važnost poštanske djelatnosti  2. opisati povijesni razvoj poštanske djelatnosti  3. izabrati poštansku pošiljku  4. navesti vrste pošiljaka u poštanskom prometu  5. razlikovati obične pošiljke od pošiljaka za koje se vodi pisana evidencija  6. pokazati postupak adresiranja, pakiranja i zatvaranja poštanskih pošiljaka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Pojam, uloga i važnost poštanskog prometa | Pojam, uloga i važnost poštanskog prometa  Osnovna obilježja poštanskog prometa  Podjela poštanskog predmeta  Cilj i zadaće poštanskog prometa |
| Povijest pošte | Nastanak riječi pošta  Počeci organiziranog prijenosa vijesti  Cursus publicus  Etatizacija pošta  Reforma Rowlanda Hilla  Osnivanje Svjetske poštanske udruge  Europske poštanske udruge kojih je RH član  Povijest pošte na teritoriju Republike Hrvatske  Osnovne filatelije |
| Vrste pošiljaka | Pojam i podjela pošiljka  Pismovne pošiljke  Prioritetno pismo  Preporučena pošiljka  Pošiljka s označenom vrijednosti  Paket  Sekogram  Izravna pošta  Tiskanica  Pošiljka s plaćenim odgovorom (IBRS/CCRI)  Pošiljka ubrzane pošte (EMS)  HPexpress  Pošiljka s dodanom vrijednošću |
| Adresiranje pošiljaka | Osnovni pojmovi adresiranja  Vrste adresiranja  Poštanski broj i poštanski kod |
| Pakiranje i zatvaranje pošiljaka | Pojam i vrste pakiranja  Pojam i vrste zatvaranja pošiljaka  Opće odredbe o pakiranju i zatvaranju  Posebne odredbe o pakiranju i zatvaranju,  Sadržaji zabranjeni za prijenos u poštanskim pošiljkama,  Automatizirano pakiranje i zatvaranje pošiljaka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POŠTANSKI PROMET

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. protumačiti ulogu regulatornog tijela za poštanske usluge u Republici Hrvatskoj  2. objasniti postupak registracije davatelja poštanskih usluga  3. razlikovati propise povezane s poštanskim uslugama  4. objasniti vrste poštanskih usluga  5. opisati postupak liberalizacije tržišta poštanskih usluga |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Poštanske usluge | Pojam i podjela poštanskih usluga  Univerzalne poštanske usluge  Dopunske usluge  Zamjenske poštanske usluge  Osnovne dopunske poštanske usluge  Ostale dopunske poštanske usluge i dopunske usluge  Ekspres usluge |
| Poštansko pravo | Pojam i izvori poštanskog prava  Zakon o poštanskim uslugama  Pravilnik o univerzalnim uslugama  Opći uvjeti davatelja poštanskih usluga  Dužnosti i prava davatelja poštanskih usluga  Dužnosti i prava korisnika,  Etički kodeks i tajnost poštanskih pošiljaka  Pojam, principi i izvori međunarodnog prava  Svjetska poštanska konvencija i pravilnici  Izvori europskog poštanskog prava  Postupak liberalizacije tržišta poštanskih usluga u EU  Postupak liberalizacije tržišta poštanskih usluga u Republici Hrvatskoj |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE PRIJEVOZA I PRIJENOSA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati prijevozne putove, prijenosne putove i terminale po granama prometa  2. razlikovati sredstva prijevoza i prijenosa po granama prometa  3. usporediti klasične energente i ekološki prihvatljive energente koji se koriste u prometu  4. opisati način održavanja sredstava prijevoza i prijenosa po granama prometa  5. navesti karakteristike prometnih grana  6. prikazati tehničko i komercijalno dovršenje procesa prijevoza i prijenosa  7. sastaviti plan prijevoza poštanskih pošiljaka  8. protumačiti važnost jedinstvenosti prijevoznog procesa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Općenito o prometu | Pojam i važnost prometa  Podjela prometa  Definiranje prometnih grana |
| Prijevozni i prijenosni putovi po granama prometa | Prijevozni put u cestovnom prometu  Prijevozni put u željezničkom prometu  Prijevozni put u zračnom prometu  Plovni put u pomorskom prometu  Plovni put u prometu na unutrašnjim vodama  Prijenosni put u poštanskom prometu  Prijenosni putovi u cjevovodnom prometu |
| Stojne točke (terminali) po granama prometa | Terminali u cestovnom prometu  Terminali u željezničkom prometu  Terminali u prometu na vodi  Terminali u zračnom prometu  Terminali u poštanskom i telekomunikacijskom prometu  Skladišta |
| Sredstva prijevoza i prijenosa po granama prometa | Sredstva prijevoza u cestovnom prometu  Sredstva prijevoza u željezničkom prometu  Sredstva prijevoza u prometu na vodi  Sredstva prijevoza u zračnom prometu  Sredstva prijevoza i prijenosa u poštanskom i informacijsko- komunikacijskom prometu |
| Pogonska energija i postrojenja | Potrošnja i korištenje energije u prometu  Uporaba i potrošnja klasičnih oblika energije u prometu  Uporaba i potrošnja ekološki prihvatljivih oblika energije u prometu |
| Održavanje sredstava prijevoza i prijenosa i infrastrukture u prijevozu | Održavanje sredstava i infrastrukture u cestovnom prometu  Održavanje sredstava i infrastrukture u željezničkom prometu  Održavanje sredstava i infrastrukture u zračnom prometu  Održavanje sredstava i infrastrukture u prometu na vodi  Održavanje sredstava i infrastrukture u poštanskom i telekomunikacijskom prometu |
| Osnove tehnologije prijevoza i prijenosa | Tehnologija prijevoza u cestovnom prometu  Tehnologija prijevoza u željezničkom prometu  Tehnologija prijevoza u zračnom prometu  Tehnologija prijevoza u prometu na vodi  Tehnologija prijevoza u poštanskom i informacijsko- komunikacijskom prometu |
| Osnove prometnog gospodarstva | Ekonomičnost prijevoza  Prijevozni kapaciteti  Brzina prijevoza  Točnost i redovitost prijevoza  Udobnost prijevoza  Prilagodljivost prometnim potrebama  Sigurnost prijevoza |
| Obilježja prometnih grana | Karakteristike cestovnog prometa  Karakteristike željezničkog prometa  Karakteristike zračnog prometa  Karakteristike prometa na vodi  Karakteristike poštanskog i telekomunikacijskog prometa |
| Osnove jedinstvenosti prijevoznog procesa | Paletizacija  Kontejnerizacija  Multimodalni transport |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA POŠTANSKOG
 PROMETA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati poštansku mrežu  2. raščlaniti tehnološke faze u poštanskom prometu  3. nabrojati sredstva prekrcajne mehanizacije i unutarnjeg prometa  4. opisati rad sustava za automatsku razradu pošiljaka  5. opisati sustav hibridne pošte  6. dati primjer tehnološkog procesa prijama pošiljaka u poštanskom uredu  7. izvesti postupak obračuna poštarine  8. nabrojati oblike plaćanja poštanskih usluga  9. pripremiti prateću dokumentaciju povezanu s tehnološkom fazom prijama pošiljaka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Poštanska mreža | Ustroj poštanskih mreža RH  Područja poštanske mreže  Poštanski objekti  Poštanska sredstva i oprema  Mehanizacija i automatizacija  Sustav za automatsku preradu pošiljaka − SARPP  Hibridna pošta  Tehnologija prijenosa poštanskih pošiljaka  Tehnološke faze u procesu prijenosa poštanskih pošiljaka  Itinerari pošiljaka kroz poštansku mrežu |
| Tehnologija priajma pošiljaka u unutarnjem prometu | Organizacija i priprema radnog mjesta prijama poštanskih pošiljaka  Pojedinačan prijam pismovnih pošiljaka u poštanskom uredu/sortirnici  Prijam poštanskih pošiljaka preko poštonoše  Prijam poštanskih pošiljaka preko poštanskog kovčežića, skupnog poštanskog kovčežića i samouslužnog aparata  Prijam poštanskih pošiljaka sustavom e-PK  Postupak s pošiljkama koje sadrže zabranjene predmete  Prijam pošiljaka koje nude ostali davatelji poštanskih usluga |
| Tehnologija prijama pošiljaka u međunarodnom prometu | Prijam poštanskih pošiljaka koje podliježu carinskom pregledu i deviznoj kontroli  Prijam pismovnih pošiljaka  Prijam preporučenih pošiljaka  Prijam vrijednosnih pošiljaka  Prijam paketa  Prijam poštanskih pošiljaka za koje pošiljatelj zahtijeva dopunske usluge  Prijam pošiljaka drugih davatelja poštanskih usluga  Carinski postupak pri carinskom pregledu |
| Obračun poštarine | Obračun poštarine u unutarnjem prometu  Obračun poštarine u međunarodnom prometu  Obračun poštarine kod drugih davatelja poštanskih usluga |
| Plaćanje i evidentiranje prihoda od poštanskih usluga | Oznake na pošiljci o plaćenoj poštarini  Strojevi za označivanje poštarine  Rukovanje, uporaba i čuvanje poštanskog žiga  Vraćanje poštarine  Oslobađanje od plaćanja poštarine  Krivotvorene poštanske marke  Trebovanje poštanskih maraka i vrijednosnica od depoa poštanskih vrijednosti i od glavne blagajne  Evidentiranje poštarine  Račun poštanskih vrijednosti i ostali računi u poštanskom prometu, prikupljanje podataka u tehnološkoj fazi prijama  Učinkovitost rada u poštanskom uredu  Postupak i rokovi čuvanja poštanskih isprava  Kontrola u poštanskom prometu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA POŠTANSKOG
 PROMETA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti postupak usmjeravanja pošiljaka  2. opisati postupak prijevoza poštanskih pošiljaka  3. objasniti tehnološki proces uručenja  4. pripremiti prateću dokumentaciju povezanu s tehnologijom poštanskog prometa  5. sastaviti prigovor/žalbu korisnika usluga  6. opisati načine samokontrole u poštanskom prometu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Otprema poštanskih pošiljaka | Otprema poštanskih pošiljaka  Izradba svežnjeva i zaključaka  Rad u poštanskom uredu  Rad u sortirnici  Razmjena zaključaka |
| Prijevoz i prijenos poštanskih pošiljaka | Pojam, organizacija i razine prijevoza  Alternativni načini prijenosa  Funkcioniranje poštanskog prijevoza  Izvanredni prijevoz i pretovar zaključaka / pošiljaka |
| Prispijeće pošiljaka | Prispijeće pošiljaka  Prerada pošiljaka  Difuzija zaključaka prema odredišnim poštanskim uredima  Utvrđivanje itinerara prolaska pošiljaka kroz poštansku mrežu  Neispravnosti i nepravilnosti zaključka  Prekartiranje zaključaka  Postupak s predmetima čiji je prijenos zabranjen |
| Uručenje pošiljaka | Pojam i podjela tehnološke faze uručenja  Pripreme pošiljaka za dostavu  Priprema pošiljaka za isporuku  Zaduženje poštonoša  Opće odredbe o dostavi i isporuci pošiljaka  Razduženje s poštonošom po povratku s dostave  Nadoslanje i vraćanje poštanskih pošiljaka  Postupci s neuručenim pošiljkama |
| Obavljanje ostalih dopunskih usluga | Obavljanje ostalih dopunskih usluga prema zahtjevu pošiljatelja  Obavljanje ostalih dopunskih usluga prema zahtjevu primatelja  Izdavanje naknadne potvrde o primitku  Izdavanje preslike poštanske isprave  Izvješće o sudbini poštanske pošiljke |
| Prigovori i naknade štete | Prava i obveze iz ugovora o prijenosu pošiljke  Komuniciranje s javnošću  Podnošenje pritužbi za neuručenje pošiljke  Podnošenje pritužbi za neispravnost pošiljke  Naknada štete  Odgovornost i oslobađanje od odgovornosti davatelja usluga  Propisani iznosi isplate za naknadu štete  Postupak za podnošenje naknade štete i povratak poštarine |
| Kontrola | Vrste kontrole  Razlozi kontrole |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KURIRSKE EKSPRESNE USLUGE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izraziti ponudu i potražnju za ekspresnim uslugama  2. objasniti postupak pakiranja, zatvaranja i adresiranja ekspresne pošiljke  3. protumačiti prijam ekspresnih pošiljaka  4. dati primjer uručenja ekspresnih pošiljaka  5. primijeniti propise povezane s ekspresnim pošiljkama  6. pokazati način vođenja dokumentacije povezane s ekspresnim uslugama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Davatelji ekspresnih usluga | Zakonska regulativa i opći uvjeti davatelja ekspresnih usluga  Struktura davatelja ekspresnih usluga u poštanskom sustavu  Davatelji ekspresnih usluga  Ekspresne usluge na poštanskom tržištu |
| Pakiranje, zatvaranje i adresiranje ekspresnih pošiljki | Pakiranje ekspresnih pošiljaka  Zatvaranje ekspresnih pošiljaka  Adresiranje ekspresnih pošiljaka  Posebni uvjeti za ekspresne pošiljke koje imaju sadržaj za koji je potrebna posebna dozvola državnih tijela |
| Vrste ekspresnih pošiljaka | Vrste i tehnički uvjeti pošiljaka koje nude davatelji ekspresnih usluga  Dokumenti  Paketi  Paletirane pošiljke |
| Tehnološki procesi od prijama do uručenja ekspresnih pošiljke | Načini i postupci preuzimanja zahtjeva za obavljanje ekspresnih usluga  Rokovi za prijenos i uručenje ekspresnih pošiljaka u unutarnjem i međunarodnom poštanskom prometu  Prijam ekspresnih pošiljaka u domaćem i međunarodnom poštanskom prometu  Carinjenje ekspresnih pošiljaka u odlaznom i dolaznom poštanskom prometu  Praćenje ekspresnih pošiljaka u domaćem i međunarodnom poštanskom prometu (sustav track and trace)  Usmjeravanje ekspresnih pošiljaka  Prijenos ekspresnih pošiljaka  Priprema i uručenje ekspresnih pošiljaka |
| Aplikacija za ekspresnu uslugu i dokumentacija | Aplikacije ekspresne usluge  Prateća dokumentacija  Prigovori kod ekspresnih pošiljaka  Naknada štete kod ekspresnih pošiljaka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: LOGISTIKA I POŠTANSKI PROMET

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. upravljati elementima logističkog sustava  2. planirati korištenje inteligentnih transportnih sustava  3. razlikovati logističke distribucijske centre  4. koristiti logistički informacijski sustav  5. opisati unutarnje i vanjske čimbenike organizacije davatelja poštanskih usluga |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Općenito o logistici | Pojam, svrha i značenje logistike  Poslovna logistika |
| Logistička infrastruktura i suprastruktura | Elementi logističkih sustava  Logistička infrastruktura davatelja poštanskih usluga u unutarnjem prometu  Logistička infrastruktura davatelja poštanskih usluga u međunarodnom prometu  Logistička suprastruktura davatelja poštanskih usluga u unutarnjem prometu  Logistička suprastruktura davatelja poštanskih usluga u međunarodnom prometu  Učinkovitost logističkog sustava davatelja poštanskih usluga |
| Transportni lanci | Transportni lanci davatelja poštanskih usluga u unutarnjem prometu  Transportni lanci davatelja poštanskih usluga u međunarodnom prometu |
| Logistički informacijski sustav | Opće značajke informacijskih sustava  Informacijska podrška logističkih procesa  Elektronsko poslovanje davatelja poštanskih usluga |
| Organizacija poslovne politike | Unutarnji čimbenici davatelja poštanskih usluga  Vanjski čimbenici davatelja poštanskih usluga |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KULTURA KOMUNICIRANJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti osnovne pojmove komunikacije i interpersonalne komunikacije  2. koristiti komunikacijske vještine  3. protumačiti fiziološke i psihološke vidove umora  4. primijeniti pravila bontona u komunikaciji s korisnicima  5. upotrijebiti norme ponašanja u skladu s etičkim kodeksom  6. preispitati odabir usluge povezane s potrebama korisnika  7. razviti komunikaciju sa suradnicima i poslovnim partnerima  8. upotrijebiti osnove prodajnih vještina  9. iskazati definiciju pojma rada  10. objasniti važnost organizacije rada u poštanskom uredu  11. nabrojiti općenite radne uvjete  12. prepoznati simptome stresa i znakove izgaranja na poslu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Komunikacijske vještine | Pojam i vrste komunikacije  Elementi komunikacijskog procesa  Sadržaj komunikacije  Umor  Pravila bontona u komunikaciji |
| Prodajne vještine | Osnove prodajnih vještina  Koncepti prodaje  Promjene u prodaji  Modeli prodaje  Proces prodaje |
| Organizacija rada | Rad i organizacija rada  Ergonomski principi organizacije rada  Opći radni uvjeti  Radno mjesto i radna okolina  Simptomi stresa i znakovi izgaranja na poslu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | FINANCIJSKO POSLOVANJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije: | Pružanje financijskih usluga u poštanskom poslovanju  Maloprodaja robe i usluga u poštanskim uredima i izvan njih  Izradba obračuna i financijskih izvješća povezanih s poštanskim, telekomunikacijskim i financijskim uslugama  Ponuda i potražnja za poštanskim, telekomunikacijskim i financijskim uslugama  Pružanje bankarskih usluga i usluga osiguranja u poštanskom uredu i izvan njega |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ istražiti, analizirati i prodavati financijske usluge, usluge i robu u maloprodaji |
| Opis modula: | Modul Financijsko poslovanje složen je modul za stjecanje kompetencija u pružanju i prodaji financijskih usluga, maloprodaji robe i usluga, provođenju propisa pri izradbi obračuna i financijskih izvješća vezanih uz poštanske i financijske usluge te usluge elektroničkih komunikacija upravljanju ponudom i potražnjom u vođenju i izradbi odgovarajućih financijskih i ostalih pratećih dokumenata.  Namijenjen je polaznicima koji žele raditi na poslovima pružanja usluga i prodaje financijskih usluga i robe u maloprodaji, kao i onima koji će sudjelovati pri izradbi obračuna i financijskih izvješća.  Izučavanjem modula polaznici stječu znanja o svim vrstama financijskih usluga, bankarskom poslovanju, poslovima osiguranja, trgovini i maloprodaji robe i usluga.  Polaznici će biti sposobni primjenjivati zakonske, podzakonske i provedbene akte, razlikovati financijske usluge, sudjelovati u prodaji usluga, maloprodaji robe i trgovini te koristiti odgovarajuću dokumentaciju i financijska izvješća potrebna za pružanje odgovarajućih usluga. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Novčano poslovanje u pošti (1. razred, 2 sata, 4 boda)  Novčano poslovanje u pošti (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Novčano poslovanje u pošti (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Trgovinsko poslovanje u pošti (3. razred, 3 sata, 5,5 bodova)  Bankarstvo i osiguranje (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NOVČANO POSLOVANJE U POŠTI

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti pojam, ulogu i važnost novca i novčarstva  2. razlikovati vrste financijskih usluga  3. usporediti vrste i oblike novca  4. opisati platni promet u Republici Hrvatskoj  5. iskazati pravnu regulativu povezanu s obavljanjem novčarskih usluga u poštanskom uredu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Novac i novčarstvo | Pojam novčarstva i osnovne podjele novca  Povijesni razvoj novca  Vrste novca  Funkcije novca  Vrijednost novca  Moderni novac  Bankarski novac |
| Novac i novčarski sustavi Republike Hrvatske | Novčarski sustavi  Središnje novčarske ustanove  Hrvatski novac  Povijest novca u našim krajevima  Osnovna obilježja hrvatskog novca  Krivotvorenje novca  Zamjena starih i istrošenih novčanica i kovanica  Euro  Ostali svjetski novac |
| Platni promet u Republici Hrvatskoj | Općenito o platnom prometu  Platne usluge  Ovlašteni pružatelji usluga u platnom prometu  Korisnici platnih usluga  Vrste računa u platnom prometu  Načini i oblici plaćanja u platnom prometu  Instrumenti plaćanja |
| Pravna regulativa i usluge novčarskog poslovanja u Hrvatskoj pošti | Pojam i ustroj novčarske regulative u Republici Hrvatskoj  Novčarska regulativa u poštama  Novčarski pojmovi u poštama  Usluge novčarskog poslovanja u Hrvatskoj pošti |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NOVČANO POSLOVANJE U POŠTI

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati načine i postupke obavljanja financijskih usluga  2. pripremiti prateću dokumentaciju povezanu s financijskim uslugama  3. komunicirati s kupcima i potencijalnim kupcima na hrvatskom te stranim jezicima  4. protumačiti postupak prijama uputnica i postupaka mjenjačkih poslova  5. provjeriti ugovorne obveze iz međunarodnog prometa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uplata gotovinskoga platnog prometa | Opće odredbe o uplatama  Instrumenti-nalozi platnog prometa  Uplate u korist računa  Obračun poštarine  Dnevnik uplata  Obračun uplata  Čuvanje dokumentacije |
| Prijam uputnica u unutarnjem prometu | Pojam i vrste uputnica  Obilježja i uplata poštanske uputnice  Obilježja i prijam brzojavne uputnice  Dnevnik uplata uputnice  Prijava uplata za uputnice  Sravnjenje i otprema uputnica |
| Prijam uputnica u međunarodom prometu | Međunarodna poštanska uputnica  Uplata međunarodne poštanske uputnice  Evidentiranje uplate međunarodnih poštanskih uputnica  Western Union (WU) uputnice  Sigurnost i uplata WU uplatnicama |
| Mjenjački poslovi | Pojam mjenjačkih poslova  Otkup efektivnog stranog novca  Obračun kod mjenjačkih poslova  Postupci prilikom otkrivanja krivotvorina  Tax free čekovi  Opće odredbe o otkupu tax free čekova  Otkup tax free čekova  Obračun kod otkupa tax free čekova  Nove novčarske usluge u HP-u |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NOVČANO POSLOVANJE U POŠTI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. protumačiti ponudu i potražnju za financijskim uslugama  2. primjenjivati zakonske i tehnološke propise, pravilnike i upute za financijske usluge u poštanskom poslovanju  3. prikupiti potrebnu dokumentaciju za izradbu obračuna i financijskih izvješća  4. izraditi periodične obračune  5. provesti periodičnu kontrolu izvješća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Isplate putem pošte | Gotovinske isplate putem pošte  Poslovi odredišnog poštanskog ureda  Pregled ispravnosti isplatnih dokumenata  Nalog za isplatu  Mirovinska uputnica  Poštanska i brzojavna uputnica unutrašnjeg i međunarodnog prometa  Podjela isplatnih dokumenata  Obračun isplatne poštarine  Priprema isplatnih dokumenata za isplatu  Zaduživanje poštonoše  Isplata novca i utvrđivanje identiteta  Razduživanje poštonoše  Dnevnici isplata  Obračun i prijava isplata  Otprema isplatne dokumentacije |
| Blagajničko poslovanje | Pojam i ustroj blagajničkog poslovanja u pošti  Blagajnička sredstva  Blagajne u poštanskim uredima  Rukovanje blagajničkim sredstvima  Blagajnički maksimum, novčana dotacija i novčani suvišak  Pregled blagajne  Manjak i višak u blagajni  Razduživanje pomoćne blagajne |
| Dnevni obračun poštanskog ureda | Dnevni obračun na glavnoj blagajni novčanog poslovanja  Evidencija ukupnih uplata, isplata i prihoda  Stanje kase |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TRGOVINSKO POSLOVANJE U POŠTI

Razred: treći (3.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste usluga i roba u maloprodaji  2. opisati prodajni proces roba i usluga u poštanskom uredu  3. primjenjivati zakonske i tehnološke propise, pravilnike i upute povezane s maloprodajom robe i usluga u poštanskom uredu i izvan njega  4. prikazati načine i postupke obavljanja maloprodaje robe i usluga u poštanskom uredu i izvan njega  5. planirati prodaju / nabavu na tjednoj / mjesečnoj razini  6. izvršiti maloprodaju robe i usluga u poštanskom uredu i izvan njih  7. pripremiti prateću dokumentaciju povezanu s maloprodajom robe i usluga  8. analizirati prodaju i zalihe na tjednoj / mjesečnoj razini  9. analizirati ponudu i potražnju za uslugama i robom u maloprodaji robe i usluga u poštanskom uredu i izvan njega  10. prezentirati nove tržišne usluge povezane s maloprodajom robe i usluga u poštanskom uredu i izvan njega | |
| Razrada | | |
| Nastavne cjeline | | Razrada Nastavne teme |
| Osnovni pojmovi o tržištu i trgovini | | Tržišno gospodarstvo  Roba i trgovina robom  Prednosti i nedostatci posredne i neposredne trgovine robom  Funkcije trgovine  Činitelji razvoja trgovine  Vrste trgovine  Načini povezivanja u trgovini  Pojam asortimana robe  Pojam i funkcija zalihe |
| Trgovačko poslovanje pošte | | Trgovačko poslovanje u poštanskom uredu  Pravna regulativa  Poštanske vrijednosnice i trgovačka roba  Zaliha poštanskih vrijednosnica i trgovačke robe  Narudžba poštanskih vrijednosnica i trgovačke robe  Preuzimanje i zaduženje u poštanskom uredu  Poštanske vrijednosnice i trgovačka roba na pomoćnoj blagajni poštanskog poslovanja  Vraćanje poštanskih vrijednosnica i robe  Promjena prodajnih cijena robe  Evidencija trgovačkog poslovanja |
| Prodaja robe i usluga | | Prodaja robe i usluga u pošti  Prodaja poštanskih vrijednosnica i trgovačke robe temeljem ugovora  Prodaja poštanskih vrijednosnica i trgovačke robe narudžbenicom  Pregled/lista prodane robe  Načini i uvjeti plaćanja  Evidencija izdanih računa  Knjiga popisa o nabavi i prodaji robe  Novi tržišni trendovi |
| Osnove računovodstva i prihodi pošte | | Temeljne računovodstvene kategorije  Knjigovodstvene isprave  Knjigovodstvena konta  Poslovne knjige  Financijska izvješća  Prihodi u poslovanju pošte  Računi prihoda |
| Ostalo | | |
| Metode i oblici rada: | | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | | |
| Literatura za polaznike: | | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BANKARSTVO I OSIGURANJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. navesti institucije novčarskog sustava  2. razlikovati bankarske transakcije  3. izabrati transakcije povezane s bankarskim poslovanjem  4. klasificirati kreditne uvjete prema vrstama kredita  5. usporediti uvjete i vrste štednje  6. prepoznati zahtjeve korisnika povezane s bankarskim proizvodima i uslugama  7. objasniti temeljne pojmove iz osiguravateljske djelatnosti  8. razlikovati vrste osiguranja  9. primijeniti odredbe važećih zakona iz područja bankarskog poslovanja, osiguranja i platnog prometa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Banke i bankarski poslovi | Institucije novčarskog sustava  Pojam i podjela banaka  Bankarski poslovi  Bankarske usluge Hrvatske poštanske banke (HPB) u pošti |
| Štedna služba u pošti | Poslovi sa štednim računima u pošti  Prava raspolaganja štednim ulogom  Štedni ulozi po viđenju Hrvatske poštanske banke  Štedne knjižice  Uplate po štednim računima  Isplate štednih uloga po viđenju  Oročeni štedni ulog  Postupak ugovaranja u poštanskom uredu  Dnevnici uplata i isplata štednih uloga  Dnevni obračun po štednoj službi  Ostale ugovorene usluge štedne službe |
| Krediti | Pojam i vrste kredita  Zahtjev za izdavanje kredita |
| Tekući i žiro- računi građana | Tekući računi građana  Žiro-računi građana/pravnih osoba  Raspolaganje sredstvima na tekućem računu  Debitne kartice po tekućem računu  Uplate/isplate na tekući račun  Isplate gotovine EFT POS uređajem  Dnevnici uplata/isplata po tekućim računima |
| Kreditne kartice | Kreditne kartice  Upisnine i godišnje članarine  Podizanje gotovine putem kartice |
| Osiguranje | Pojam i funkcije osiguranja  Vrste osiguranja  Temeljni poslovi osiguranja  Osnovni elementi osiguranja  Polica osiguranja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | INFORMACIJSKO-KOMUNIKACIJSKI PROMET |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Elektroničke komunikacijske usluge u poštanskom prometu  Informacijsko-komunikacijske usluge u poštanskom prometu  Komunikacijske mreže u informacijsko-komunikacijskom prometu |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ prepoznati i primijeniti tehnološke procese u informacijsko- komunikacijskom prometu  ■ prodavati usluge elektroničkih komunikacijskih mreža  ■ razlikovati komunikacijske mreže  ■ primjenjivati protokole za elektroničke komunikacije |
| Opis modula: | Modul Informacijsko komunikacijski promet složen je modul za stjecanje kompetencija iz područja elektroničkih komunikacijskih mreža te s njima povezanih djelatnosti. Sadržaj modula namijenjen je polaznicima koji žele raditi na poslovima pružanja telekomunikacijskih usluga.  Izučavanjem modula polaznici stječu znanja o svim vrstama usluga elektroničkih komunikacija, o komunikacijskim mrežama i elektroničkim komunikacijama.  Polaznici će biti sposobni primjenjivati zakonske, podzakonske i provedbene akte, razlikovati usluge elektroničkih komunikacija i uređaje te sudjelovati u njihovoj prodaji. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehnologija informacijsko-komunikacijskog prometa (1. razred, 2 sata, 3 boda)  Tehnologija informacijsko-komunikacijskog prometa (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Komunikacijske mreže (3. razred, 3 sata, 4,5 boda)  Komunikacijske mreže (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA INFORMACIJSKO-
 -KOMUNIKACIJSKOG PROMETA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati osnove tehnike i tehnologije informacijsko- komunikacijskog prometa  2. iskazati definiciju osnovnih pojmova u informacijsko- komunikacijskom prometu  3. opisati načela prijenosa informacijsko- komunikacijskog signala  4. objasniti tehnološke procese u informacijskom i komunikacijskom prometu  5. opisati proces razvoja komunikacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Pojam, važnost i podjela telekomuni-kacijskog prometa | Pojam tehnologije i tehnike  Pojam informacije i komunikacije  Pojam informacijskog i komunikacijskog prometa  Podjela elektroničkih komunikacija |
| Povijest telekomuni-kacija | Pojava telegrafije  Morseov telegraf  Pronalazak telefona  Radovi Reisa i Bella  Povijest komutacije i transmisije  Povijest radiokomunikacija  Povijest elektroničkih komunikacija u Hrvatskoj: razvoj telegrafije  Razvoj telefonije u Hrvatskoj |
| Tehnologija prijenosa telekomunikacij-skih signala | Zvuk i glas  Prijenos informacija elektromagnetskim valovima  Prijenosni mediji  Analogni telekomunikacijski sustavi  Digitalni telekomunikacijski sustavi  Radiokomunikacijski sustavi  Modulacija signala  Frekvencijska modulacija  Amplitudna modulacija  Pulsno-kodna modulacija  Multipleksni sustavi  TDM – Time division multiplexing sustavi − vremenski multipleks  FDM – Frequency division multiplexing sustavi – frekvencijski multipleks  WDM – Wavelength division multiplexing sustavi – valni multipleks; CWDM, DWDM  Automatske telefonske centrale  MPLS – Multiprotocol Label Switching − višeprotokolarno komutiranje priljepnica (labela)  Usmjerivači i preklopnici |
| Moderne elektroničke komunikacije | Komunikacija i elektroničke komunikacije  Informacija  Shannonov model komuniciranja  Elektronički komunikacijski sustav  Elektronička komunikacijska mreža  Elektronički komunikacijski promet  Elektroničke komunikacijske usluge  Svojstva prometnica u elektroničkim mrežama |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJA INFORMACIJSKO-
 -KOMUNIKACIJSKOG PROMETA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. rukovati terminalnim uređajima u elektroničkim komunikacijskim mrežama  2. usporediti ponudu i potražnju za elektroničkim komunikacijskim uslugama u poštanskom prometu  3. razlikovati vrste elektroničkih komunikacijskih usluga u poštanskom prometu  4. pripremiti prateću dokumentaciju povezanu s elektroničkim komunikacijskim uslugama u poštanskom prometu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Tehnika terminalnih uređaja | Pojam i podjela terminalnih uređaja  Telefonska garnitura  Bežični telefonski aparat |
| Pravna regulativa za elektroničke komunikacije | Izvori prava za elektroničke komunikacije  Regulatorno tijelo za elektroničke komunikacije (HAKOM)  Prava i dužnosti korisnika i operatera u elektroničkim komunikacijama  Postupak zasnivanja pretplatničkog odnosa u nepokretnoj mreži  Postupak zasnivanja pretplatničkog odnosa u pokretnoj mreži |
| Elektroničke komunikacijske usluge | Elektroničke komunikacijske usluge u nepokretnoj mreži  Noseće ili nosive mrežne usluge  Teleusluge  Dodatne usluge i usluge s dodanom vrijednošću  Dodatne mogućnosti telefonske centrale  Zakup telekomunikacijskih vodova  Elektroničke komunikacijske usluge u pokretnoj mreži  Komunikacija  Zabava  Info usluge  Mobilno plaćanje  Usluga pokretne televizije |
| Usluge prijenosa brzojava i telefaks priopćenja | Vrste brzojava  Posebne, dopunske i ostale usluge s brzojavima  Adresa i sadržaj brzojava  Predaja brzojava na šalteru  Prodaja brzojava putem weba  Opće odredbe o uručenju brzojava  Potraživanje brzojava  Faksimil brzojav |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KOMUNIKACIJSKE MREŽE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste elektroničkih komunikacijskih mreža u informacijsko-komunikacijskom prometu  2. protumačiti postupak sklapanja ugovora za usluge u nepokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama  3. objasniti postupak sklapanja ugovora za usluge u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama  4. opisati arhitekturu elektroničkih komunikacijskih mreža  5. opisati inteligentne mreže u informacijsko-komunikacijskom prometu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove elektroničkih komunikacijskih mreža | Pojam i podjela informacijsko-komunikacijskih mreža  Modovi prijenosa  Organizacija elektroničkih komunikacijskih mreže  Slojevita struktura elektroničkih komunikacijskih mreža  Upravljanje elektroničkom komunikacijskom mrežom  Transmisijski sustav elektroničkih komunikacijskih mreža  Plan numeriranja u elektroničkim komunikacijskim mrežama  Računalna mreža  Inteligentna elektronička komunikacijska mreža  Tarifiranje  Kvaliteta elektroničkih komunikacijskih mreža |
| Elektroničke komunikacijske mreže | Glavni dijelovi nepokretne elektroničke komunikacijske mreže  Komutacijski i transmisijski dio elektroničke komunikacijske mreže  Korisnički pristup i usluge u širokopojasnim elektroničkim nepokretnim mrežama  Glavni dijelovi pokretne mobilne elektroničke komunikacijske mreže  Glavni dijelovi pokretnih komunikacijskih sustava GSM, UMTS i HSDPA  Glavni dijelovi pokretnih komunikacijskih sustava LTE  Pokretni sustavi 5. generacije  Postupak ugovaranja usluga u nepokretnim i pokretnim elektroničkim mrežama  Podrška u nepokretnim i pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama od strane pružatelja usluga |
| Internet i IP mreže | Pojam i struktura interneta  Adresiranje – domene  Pristupne mreže i transmisijski sustavi za internet  Širokopojasni pristup |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KOMUNIKACIJSKE MREŽE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti internetske protokole i intranetske usluge  2. opisati postupak sklapanja ugovora za usluge pristupa internetu  3. upotrijebiti lokacijske i navigacijske sustave  4. izabrati mobilne komunikacijske sustave  5. protumačiti ulogu i značaj mreža sljedećih generacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Internetske usluge | Internetske usluge i tehnološki aspekti  Tipologija tržišta internetskih usluga  Davatelj internetske usluge  Internet u Hrvatskoj  Intranetska mreža – privatna računalna mreža  Extranetska mreža  Privatnost i zaštita privatnosti  Postupak ugovaranja usluga pristupa širokopojasnom internetu  Podrška pristupa širokopojasnom Internetu od strane pružatelja usluga |
| Bežične tehnologije | Princip rada Near Field Communication – NFC-sustava  Dijelovi i primjena RFID – Radio Frequency Identificatio – sustava  Primjena Bluetooth tehnologije  WiFi – Wireless-Fidelity standardi  Karakteristike i primjena WiMAX – Worldwide Interoperability for Microwave Access  Međuoperabilnost u mikrovalnom pristupu na svjetskoj razini  Karakteristike LTE sustava – Long term Evolution  Sustavi za pozicioniranje i navigaciju |
| Mreže sljedeće generacije: NGN − Next Generation Networks | Elektroničke komunikacijske mreže danas  Karakteristike mreža sljedeće generacije  Ciljano područje standardizacije NGN  IMS (IP Multimedia Subsystem)  Pokazatelji razvijenosti telekomunikacijske mreže  Zastupljenost bežičnih tehnologija u Hrvatskoj |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | INFORMACIJSKE TEHNOLOGIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Primjena informacijske tehnologije i sredstava rada  Prodajna prezentacija  Korištenje informacijskih aplikacija u poštanskom prometu  Pisana komunikacija |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ informirati korisnike o postojećim uslugama  ■ prezentirati nove usluge  ■ prezentirati ponudu korisnicima i kupcima  ■ koristiti razne IT aplikacije i protokole u svrhu prezentacije, pružanja i realizacije poštanskih, elektroničkih komunikacijskih mrežnih i financijskih usluga |
| Opis modula: | Izučavanjem modula Informacijske tehnologije polaznici stječu kompetencije za informiranje i prezentiranje usluga korisnicima i kupcima, samostalno izrađivanje i korištenje IT aplikacija i protokola, kao i kompetencije za pružanje poštanskih, elektroničkih komunikacijskih mrežnih i financijskih usluga.  Izučavanjem ovog modula polaznici stječu znanja o poslovnom komuniciranju, naprednom korištenju MS Word-a i MS Excel-a, o radu u programu za obradu slika, programu za izradbu prezentacija te osnovama za izradbu WEB stranice.  Polaznici će biti sposobni primjenjivati pravila poslovne komunikacije te izraditi pravilan dopis temeljem navedenih pravila, izrađivati zadatke iz struke u naprednom programu za obradu teksta Word i naprednom programu za izradbu tablica Excel, samostalno izrađivati prezentacije te izraditi jednostavnije primjere WEB stranice.  Polaznici će biti kompetentni raditi na univerzalnom šalteru, napredno koristiti mrežne servise kao i SARPP sustav za automatsku razradu pismovnih pošiljaka. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Informacijske tehnologije u poslovanju (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Informacijske tehnologije u poslovanju (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Informacijske tehnologije u poštanskom uredu (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: INFORMACIJSKE TEHNOLOGIJE U POSLOVANJU

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati informacijske aplikacije uredske mehanizacije i elektroničkih komunikacija  2. razlikovati sredstva uredske mehanizacije i elektroničkih komunikacija  3. objasniti tijek odvijanja poslovnog komuniciranja  4. koristiti osnovna pravila pisane poslovne komunikacije  5. navesti oblike poslovnih komunikacija  6. sastaviti pisanu poslovnu komunikaciju  7. opisati postupke upravljanja informacijama  8. protumačiti rad u Windows okruženju  9. isplanirati antivirusnu zaštitu  10. primijeniti pravila zaštite na radu i ekologije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Napredno korištenje MS Worda | Stilovi pisanja teksta  Kreiranje i izradba tablica, grafikona i dijagrama  Veze među dokumentima  Makronaredbe  Zaštita dokumenata  Predlošci  Izradba cirkularnog pisma  Izradba tablice indeksa i tablice sadržaja  Omotnice i naljepnice  Izradba zadatka iz struke u naprednom programu za obradu teksta (Microsoft Word) |
| Poslovno komuniciranje | Pojam i uloga poslovnih komunikacija  Postanak i razvoj poslovnog dopisivanja  Struktura i stil poslovne komunikacije  Plan izradbe poslovne komunikacije  Estetika poslovne komunikacije  Podjela oblika poslovnih komunikacija  Dopisivanje u komercijalnom poslovanju  Prigodne komunikacije  Lansiranje ponuda pomoću računala |
| Zaštita računala i zdravlja čovjeka | Zaštita računala  Zaštita zdravlja na radnom mjestu |
| Napomene: | Izvođenje nastavnog predmeta Informacijske tehnologije u poslovanju planirati temeljem podataka i primjera koji se odnose na poštanski promet.  Prilikom realizacije vježbi razredni odjeli dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INFORMACIJSKE TEHNOLOGIJE U POSLOVANJU

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. upravljati IT aplikacijama uredske mehanizacije i elektroničkih komunikacija  2. pokazati samostalno napravljen složeni tablični uradak s grafičkim prikazom  3. izraditi bazu podataka prema zadanim podatcima  4. primijeniti pravila izradbe prezentacije  5. osmisliti prezentaciju prema zadanim podatcima  6. prilagoditi prezentaciju različitim poslovnim partnerima  7. pripremiti okruženje za prodajnu prezentaciju  8. prezentirati uradak u poslovnim prostorijama i izvan njih  9. upravljati datotekama i arhivama  10. usporediti web-stranice u svrhu prezentacije usluga |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Napredno korištenje MS Excel-a | Korištenje matematičkih formula i funkcija  Korištenje statističkih i logičkih funkcija  Izradba grafikona  Uvjetno oblikovanje ćelija  Veze, rasporedi i filtri  Zaštita lista i radne knjige  Izradba zadatka iz struke u naprednom programu za tablično računanje (Microsoft Excel) |
| Program za obradu baza podataka | Kreiranje složenije baze podatka i izvođenje osnovnih operacija s podatcima iz baze  Izradba zadatka iz struke u naprednom programu za obradu baza podataka (Microsoft Access) |
| Program za obradu slika | Osnove rada s programom za obradu slika  Smanjivanje i povećanje slika  Priprema za web-stranicu |
| Program za izradbu prezentacija | Rad s tekstom i ilustracijama  Kreiranje prezentacije  Izradba grafikona i dijagrama  Animacija  Postavke tijeka prezentacije  Postavke stranice i ispis dokumenta |
| Program za izradbu web-stranica | Uvod u MS FrontPage  Oblikovanje teksta i umetanje slika  Hyperlink i bookmark  Rad s tablicama  Objavljivanje web-stranica |
| Napomene: | Izvođenje nastavnog predmeta Informacijske tehnologije u poslovanju planirati temeljem podataka i primjera koji se odnose na poštanski promet.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel se dijeli u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INFORMACIJSKE TEHNOLOGIJE U POŠTANSKOM UREDU

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti zajedničke resurse informacijsko-komunikacijskih mreža  2. izabrati aplikacije za on-line učenje  3. razlikovati softvere za zaštitu računala na mreži  4. usporediti poslovne softvere  5. objasniti način rada sustava za automatsku razradu pismovnih pošiljaka SARPP  6. pokazati e-post shop uslugu  7. izvesti spajanje korisničke opreme (Evo TV)  8. upotrijebiti (MIPS) aplikaciju za poštansko poslovanje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Napredno korištenje mrežnih servisa | Korištenje zajedničkih mrežnih resursa  Upotreba aplikacija za rad na internetu  Korištenje aplikacije za online učenje  Otvaranje korisničkog e-mail računa  Sigurnost rada na mreži  Pravila ponašanja na internetu |
| Programski alati za izradbu tehničke dokumentacije | Poslovni softver  Pregled osnovnih alata i funkcija namijenjenih tehničkim poslovima  Cilj, način i poslovni primjeri izradbe tehničke dokumentacije  Osnove rada u alatima |
| SARPP sustav za automatsku razradu pismovnih pošiljaka | Tehnološko-tehničke karakteristike SARPP-a  Procesi tijekom razrade u stroju za usmjeravanje  Najvažniji dijelovi stroja za usmjeravanje  Postupak usmjeravanja pošiljaka u izlazne pretince |
| E- post shop i e- pošta | Aplikacija e-post shop  Prijava u aplikaciju e-post shop  Internetsko naručivanje proizvoda putem aplikacije e-post shop  Softverska podrška e-post shop usluge  Aplikacija e-pošte  Prijava u aplikaciju e-pošta  Primanje i slanje pisama, poruka i dokumenata putem aplikacije e- pošte  Plaćanje računa kreditnim i debitnim karticama putem aplikacije e- pošta  Softverska podrška za uslugu e-pošte |
| Nove usluge | Nova generacija digitalne televizije  Prijenos i dostupnost signala  Oprema, priključci i instalacije  Korisničke postavke  Fleksibilnost i prenosivost  Programska podrška za pružatelja usluga |
| Rad na univerzalnom šalteru | Aplikacija za rad u poštanskim uredima (MIPS)  Rad s MIPS aplikacijom:  ■ prijava djelatnika u sustav i otvaranje poštanskog ureda  ■ povlačenje tečajne liste, cjenika usluga i usklađivanja sustavskih promjena u programu  ■ otvaranje radnog mjesta i zaduživanje novca  ■ prijam pošiljaka u poštanskom uredu  ■ usmjeravanje pošiljaka u poštanskom uredu  ■ isporuka pošiljaka u poštanskom uredu  ■ primitak, odašiljanje i uručenje brzojava  ■ maloprodajne usluge  ■ prodaja osiguranja.  Grupe novčanog poslovanja (rad u programu za novčano poslovanje i u MIPS aplikaciji) |
| Napomene: | Izvođenje nastavnog predmeta Informacijske tehnologije u poštanskom uredu planirati temeljem podataka i primjera koji se odnose na poštanski promet.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | PRAKTIČNA NASTAVA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Tehnologija poštanskog prometa  Poštanske usluge  Logistika i ekspresne usluge  Usluge elektroničkih komunikacija  Informiranje korisnika  Maloprodaja robe i usluga  Financijske usluge  Bankarstvo i osiguranje  Kompjuterska daktilografija  Organizacija rada  Zaštita na radu, zaštita od požara i ekologija  Dokumentiranje povezano s obavljanjem poštanskog prometa, elektroničkim komunikacijama i financijskim uslugama |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ primijeniti sva stečena znanja i vještine u praksi |
| Opis modula: | Kako bi se poštanski promet mogao sigurno i racionalno odvijati, potrebno je teorijske spoznaje povezati s praktičnim radom u školskoj radionici/praktikumu te u poduzećima i ustanovama koje se bave poštanskim prometom.  Ovaj modul objedinjuje znanja koja je polaznik usvojio tijekom obrazovanja i radeći praktično u školskoj radionici/praktikumu. U poduzećima i ustanovama polaznici se aktivno uključuju u izvršavanje radnih zadataka. Polaznike je potrebno aktivno uključiti u realizaciju praktične nastave na radnim mjestima operatera poštanskog, financijskog, elektroničkog komunikacijskog i logističkog poslovanja te ih upoznati s opremom, aplikacijama i dokumentacijom koja se koristi u poslovanju. Modul treba provoditi u školskim praktikumima/radionicama te u poduzećima i ustanovama izvan škole. Školske praktikume/radionice potrebno je opremiti računalima, opremom i dokumentacijom kako bi se realizirali zadani ishodi.  U poduzećima i ustanovama izvan škole polaznicima treba omogućiti neposredan rad na poslovima iz djelokruga rada poduzeća i/ili ustanova.  Dio sadržaja dodatno se usavršava primjenom i rukovanjem suvremenom uredskom opremom i dokumentacijom te načelima djelotvornog rasporeda uredskog prostora (učionice) primjenjujući sigurnosne i izvedbene standarde kao pokazatelje kvantitete i kvalitete rada. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Praktična nastava (1. razred, 2 sata, 3 boda)  Praktična nastava (2. razred, 2 sata, 3 boda)  Praktična nastava (3. razred, 3 sata, 6,5 bodova)  Praktična nastava (4. razred, 3 sata, 5 bodova) |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati razvoj strojeva za pisanje  2. objasniti ergonomiju radnog mjesta  3. koristiti korisničke karakteristike  4. rukovati tipkovnicom  5. demonstrirati vještinu pisanja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Postanak i razvoj sredstava za pisanje/ komuniciranje | Razvoj sredstava za pisanje kroz povijest  Pisaći stroj  Računalo |
| Ured, osobno računalo i poslovno komuniciranje | Ured i uredsko poslovanje kao dio suvremene organizacijske strukture  Suvremena uredska oprema/suvremeni ured  Rukovanje suvremenom uredskom opremom i zaštita pri rukovanju |
| Višefunkcionalna tipkovnica | Zaštita računala (antivirusna zaštita)  Zaštita zdravlja na radnom mjestu  Upute za pisanje na tipkovnici  Pripremni poslovi pri obradi teksta na računalu |
| Desetoprstno slijepo pisanje ili računalna  daktilografija | Temeljni položaj  Obrada slova r/u  Obrada slova e/i  Obrada slova v/m  Zahvat na slova g/h  Slovo c i zarez  Pisanje točke, crtice za rastavljanje i velikog slova  Slova o/p  Slova t/z  Slova b/n  Slova š/ć  Slova ž/đ  Slova w, x, q, y  Pisanje arapskih i rimskih brojki  Interpunkcijski znakovi, crtica za podcrtavanje i rastavljanje, zagrade, kosa crta i navodnici  Znakovi za računske operacije |
| Točnost i brzina | Tekstovi za vježbu točnosti i brzine |
| Napomene: | Pri realizaciji praktične nastave razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja i sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti načela sigurnosti na radu  2. kategorizirati slučajeve opasnosti  3. provesti gašenje požara na radnom mjestu  4. pružiti osnovnu prvu pomoć  5. koristiti osnovna načela osobne sigurnosti, društvene odgovornosti i propise etičkog kodeksa  6. identificirati i zbrinuti ekološki opasan otpad  7. pokazati način izvođenja osnovnih financijskih usluga  8. demonstrirati postupak uplate pomoću uplatnica  9. rukovati poštanskim pošiljkama  10. provesti postupak uplate u poštanskom uredu i izvan njega |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Zaštita na radu | Uloga i važnost zaštite na radu  Propisi i pravila zaštite na radu  Pravila i dužnosti zaposlenika i poduzeća  Vrste opasnosti i njihovo otklanjanje  Profesionalna oboljenja  Osobna zaštitna sredstva  Uporaba i čuvanje sredstava osobne zaštite  Opasnosti pri kretanju  Opasnosti od štetnih i otrovnih tvari i mjere zaštite  Tehnički plinovi  Buka i vibracije  Rasvjeta i mikroklima  Opasnosti od štetnih zračenja  Opasnosti od nepovoljnih klimatskih uvjeta |
| Zaštita na radnom mjestu | Opasnosti od požara i eksplozija  Prva pomoć na radnom mjestu  Radni i životni čovjekov okoliš  Zbrinjavanje otpada |
| Pravila ponašanja | Zaštita osobnih podataka  Društvena odgovornost poduzeća  Etički kodeks |
| Poštanske pošiljke | Poštanske pošiljke prema dimenzijama, sadržaju i masi  Pakiranje i zatvaranje poštanskih pošiljaka  Adresiranje poštanskih pošiljaka  Označivanje usluga na pošiljkama |
| Financijske usluge | Obilježja novca  Krivotvorenje novca  Gotovinske uplate  Uplate poštanske i brzojavne uputnice  Western Union usluga brzog prijenosa gotovog novca |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel se dijeli u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati »šaltersko« radno mjesto  2. provesti prodaju poštanskih usluga  3. izvršiti prodaju financijskih usluga u poštanskom uredu i izvan njega  4. analizirati dokumentaciju za izradbu obračuna i financijskih izvješća  5. provesti tehnološki proces prijama pošiljaka  6. izvesti prodaju usluga elektroničkih komunikacija u poštanskom uredu i izvan njega  7. usporediti ekspres usluge  8. provoditi poslove u pozivnim (call) centrima  9. prepoznati potrebnu dokumentaciju/obrasce u vezi s obavljanjem poštanskog prometa i financijskih usluga te usluga elektroničkih komunikacija  10. pripremiti dokumentaciju prema zahtjevu radnog mjesta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Prodaja poštanskih usluga | Oprema i organizacija šalterskog radnog mjesta  Prodaja poštanskih usluga u unutarnjem prometu  Prodaja poštanskih usluga u međunarodnom prometu  Carinski pregled i devizna kontrola poštanskih pošiljaka  Odabir usluge vezane uz potrebe korisnika |
| Prodaja poštanskih usluga s dodanom vrijednošću – ekspresne usluge | Prodaja poštanskih usluga s dodanom vrijednošću u unutarnjem prometu  Prodaja poštanskih usluga s dodanom vrijednošću u međunarodnom prometu  Carinski pregled i devizna kontrola pošiljaka s dodanom vrijednošću |
| Mjenjački poslovi | Izvršiti transakciju stranih sredstava plaćanja  Popuniti prateću dokumentaciju |
| Usluge elektroničkih komunikacijskih mreža | Usluge u nepokretnoj fiksnoj mreži  Info usluge  Postupak ugovaranja usluga u elektroničkim komunikacijskim mrežama  Postupci mobilnog plaćanja usluga |
| Gotovinske isplate | Izvršiti gotovinske isplate  Popuniti prateću dokumentaciju  Slučajevi neisplate gotovine |
| Brzojavni promet | Prijam brzojava i drugih usluga putem pozivnog (call) centra  Planirati količinu i vrstu potrebne dokumentacije/obrazaca |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRAKTIČNA NASTAVA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. provesti zahtjeve za bankarske proizvode i usluge  2. izvesti sklapanje polica osiguranja  3. sastaviti izvješće na temelju analize ponude i potražnje za usluge i robu u maloprodaji u poštanskim uredima i izvan njih  4. sastaviti polugodišnja i godišnja izvješća o prodaji  5. sastaviti periodička financijska i statistička izvješća  6. riješiti prigovor/žalbu korisnika usluga  7. voditi dokumentaciju prema zahtjevu radnog mjesta  8. izvršiti provjeru obrađene dokumentacije/obrazaca u vezi s obavljanjem poštanskog prometa i financijskih usluga te usluga elektroničkih komunikacija  9. organizirati arhiviranje dokumentacije/obrazaca u vezi s obavljanjem poštanskog prometa i financijskih usluga te usluga elektroničkih komunikacija  10. prezentirati nove usluge u elektroničkim komunikacijskim mrežama u poštanskom prometu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Priprema i vođenje dokumentacije | Priprema za otpremu zaključaka  Provjera i arhiviranje obrađene dokumentacije  Priprema dokumentacije za uručenje i isporuku pošiljaka  Provjera i arhiviranje obrađene dokumentacije  Načini uručenja pošiljaka s dodanom vrijednosti  Zaduživanje pomoćne blagajne  Računsko i stvarno stanje pomoćne blagajne  Provjera i arhiviranje obrađene dokumentacije |
| Analiza ponude i potražnje | Prikupljanje i unos statističkih podataka  Formiranje statističkih podataka iz šalterskog poslovanja  Promet po statističkim vrstama usluga  Analiza ponude i potražnje za uslugama prema vrsti usluga |
| Prigovori/žalbe | Pokretanje potražnog postupka  Rješavanje potražnica  Konačno rješenje potražnice |
| Bankarstvo i osiguranje | Otvaranje tekućeg računa HPB  Otvaranje žiro-računa HPB  Ostale bankarske usluge  Sklapanje polica osiguranja u poštanskim uredima  Sklapanje polica dopunskog zdravstvenog osiguranja u poštanskim uredima |
| Usluge elektroničkih komunikacijskih mreža | Postupak ugovaranja usluge elektroničkih komunikacijskih mreža  Potpisivanje ugovara, obrasci i ugovorni odnosi za usluge  elektroničkih komunikacijskih mreža |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, provjera vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | IZBORNI STRUKOVNI MODUL |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Poštanski i informacijsko-komunikacijski sustavi  Promet i ekologija  Osnove komunikologije  Osnove marketinga  Logistika  Primjena novih znanja i tehnologija  Filatelija  Inteligentni transportni sustavi |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | ■ steći kompetencije iz područja zakonitosti sustava, ekologije, normi poslovnog ponašanja i komuniciranja, marketinga, osnova logistike, elektroničkih komunikacija, filatelističkih cjelina i optimalizacije prometnih procesa. |
| Opis modula: | Izborni strukovni modul zamišljen je jednim dijelom kao nadgradnja strukovnih sadržaja, a jednim dijelom kao nadopuna stečenih strukovnih znanja.  Naglasak je stavljen na dijelove gradiva koji nisu dovoljno ili nisu uopće obrađeni u obveznim strukovnim modulima kao što su osnove komunikologije, ekologija u prometu, filatelija, inteligentni transportni sustavi.  Bitno je istaknuti da polaznici stječu znanja o zakonitostima poštanskih i informacijsko-komunikacijskih sustava, osnovama ekologije i njezinoj primjeni u poštanskom prometu, normama ponašanja na poslu, osnovama dobre poslovne komunikacije, povezanosti logistike i poštanskog prometa, primjeni elektroničkih komunikacija, razlikovanju filatelističkih izdanja te optimaliziranju prometnih procesa.  Sva stečena znanja mogu polaznicima omogućiti lakše uključivanje na tržište rada, ali ih i potaknuti na nastavak obrazovanja. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Poštanski i informacijsko-komunikacijski sustavi (2. razred, 2 sata, 3 boda)  Promet i ekologija (2. razred, 2 sata, 3 boda)  Osnove komunikologije (1. razred, 2 sata, 3 boda)  Logistika (4. razred, 2 sata, 3 boda)  Osnove hi tech marketinga (3. razred, 2 sata, 3 boda)  Telematika (4. razred, 2 sata, 3 boda)  Filatelija (1. razred, 2 sata, 3 boda)  Inteligentni transportni sustavi (3. razred, 2 sata, 3 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE KOMUNIKOLOGIJE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati osnovne modele komuniciranja  2. prezentirati komuniciranje s korisnicima usluga  3. prikazati faze komuniciranja  4. objasniti strah od komuniciranja  5. dati primjer rješavanja sukoba u malim grupama  6. kritički analizirati medijske poruke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove komuniciranja | Pojam i vrste komuniciranja  Važnost komuniciranja  Osnovni model komuniciranja  Komuniciranje s korisnicima usluga |
| Faze komuniciranja | Priprema za rad  Prvi kontakt  Utvrđivanje želja korisnika usluga  Prezentacija vlastite ponude  Prigovor i reklamacija  Završetak i kraj kontakta |
| Interpersonalno komuniciranje | Uloga neverbalnih i verbalnih poruka  Strah od komuniciranja |
| Komuniciranje u malim grupama | Uloga članova i vodstva grupe  Sukobi u maloj grupi  Uspješnost male grupe  Obitelj kao mala grupa |
| Jezik i kodovi | Neverbalno komuniciranje  Oblikovanje prijenosa i tumačenja poruka |
| Organizacijsko komuniciranje | Komunikacija između nadređenih i podređenih  Rješavanje sukoba |
| Masovno komuniciranje | Utjecaj poruka u masovnom komuniciranju  Kritička analiza poruka u medijima |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad, |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FILATELIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. analizirati pojam filatelije  2. komentirati razvoj poštanske marke  3. usporediti ulogu poštanskih žigova  4. opisati proces izradbe poštanske marke  5. usporediti vrste poštanskih maraka  6. razlikovati filatelističke cjeline  7. prezentirati filatelistički pribor |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Hrvatska pošta – nacionalni javni operator | Zakon o poštanskim uslugama  Pravilnik o poštanskim markama |
| Povijest hrvatskih poštanskih maraka | Nastanak poštanske marke  Povijest poštanskih maraka na području RH  Dan marke  Teme i motivi poštanskih maraka |
| Vrste poštanskih maraka | Podjela poštanskih maraka prema obliku  Podjela poštanskih maraka prema namjeni  Franko poštanske marke  Redovite poštanske marke  Prigodne poštanske marke  Komercijalne poštanske marke  Podjela poštanskih maraka prema vrsti prometa  Podjela poštanskih maraka prema vrsti materijala |
| Tisak poštanske marke | Program izdavanja poštanskih maraka  Postupak tiskanja poštanske marke |
| Poštanska i filatelistička izdanja | Podjela poštanskih maraka prema obliku  Podjela poštanskih maraka prema namjeni  Podjela poštanskih maraka prema vrsti prometa  Podjela poštanskih maraka prema vrsti materijala |
| Poštanski i prigodni žigovi | Povijest poštanskih žigova  Poštanski žigovi danas  Prigodni poštanski žigovi |
| Filatelija i filatelisti | Povijest filatelije  Filatelistički materijal  Tko su filatelisti  Filatelistički pribor  Formiranje zbirke poštanskih maraka  Procjena filatelističkog materijala  Filatelistička društva  Filatelističke izložbe  Filatelističke zbirke |
| Filatelističke zanimljivosti | Zanimljivosti – izdanja hrvatske pošte  Zanimljivosti – izdanja svjetskih pošta  Nagrađene poštanske marke |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PROMET I EKOLOGIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti vezu prometa i ekologije  2. protumačiti ekologiju u poštanskom prometu  3. opisati recikliranje ekološkog otpada  4. navesti pozitivne učinke razvijanja ekološke svijesti naspram okoliša  5. imenovati električni i elektronički otpad  6. usporediti mjere smanjenja negativnog utjecaja prometa na okoliš  7. opisati mjere sprječavanja i nadzora zaštite okoliša |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovna načela ekologije | Podjela ekologije  Značenje i uloga ekologije  Abiotički ekološki čimbenici  Biotički ekološki čimbenici  Ekološka valencija |
| Ekosustav | Podjela ekosustava prema izvorima i količini energije  Osnovni biološki principi ekosustava  Protok energije i hranidbene strukture  Hranidbeni lanci  Ekološke piramide  Kruženje tvari u ekosustavu |
| Utjecaj prometa na ekologiju | Utjecaj čovjeka na promjenu ekosustava  Onečišćenje zraka  Onečišćenje voda  Onečišćenje tla i hrane  Utjecaj prometa na okoliš  Ekologija u poštanskom prometu |
| Radioaktivno zračenje | Izvori radioaktivnog zračenja  Umjetna i prirodna radijacija  Učinci radijacije |
| Iscrpljenje mineralnih i energetskih izvora | Mineralni izvori  Izvori energije  Energetska kriza  Racionalna uporaba energetskih izvora  Električni i elektronički otpad  Energetska perspektiva Republike Hrvatske |
| Mjere sprječavanja i zaštite od onečišćenja | Recikliranje  Mjere sprječavanja onečišćenja  Oprema za sprječavanje zagađivanja  Nadzor nad postupcima sprječavanja onečišćenja  Doprinos pojedinca očuvanju Zemlje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POŠTANSKI I INFORMACIJSKO-
 -KOMUNIKACIJSKI SUSTAVI

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati prometni sustav od podsustava poštanskih i informacijsko-komunikacijskih sustava  2. objasniti elemente informacijsko-komunikacijskih sustava  3. koristiti pravnu nomenklaturu informacijsko-komunikacijskih sustava  4. navesti ekonomske pokazatelje poštanskih sustava  5. interpretirati ekonomske pokazatelje informacijsko- komunikacijskih sustava |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Prometni sustav i podsustavi | Teorija sustava i sustavski pristup  Promet kao sustav  Elementi prometnog sustava  Prometni sustav i okruženje  Elementi poštanskog sustava  Povijesni pregled (kuriri, koncesionari, etatizacija, liberalizacija)  Univerzalni poštanski sustav u okružju  Povezanost poštanskog sustava sa sustavom javnih usluga (SGET)  Razvoj informacijsko-komunikacijskih sustava  Usluge informacijsko-komunikacijskih sustava koje koriste građani i pravne osobe  Sinergija informacijsko-komunikacijskih sustava i sustava elektroničkih komunikacija  Povezanost informacijsko-komunikacijskih sustava s poštanskim sustavom  Logistički informacijsko-komunikacijski sustav |
| Pravna nomenklatura | Regulatorni okvir za poštanske sustave (svjetski, europski, nacionalni)  Univerzalna poštanska mreža, promet i tehnologija  Nacionalni, europski i svjetski poštanski savez  Dionici poštanskog sustava  Nacionalna poštanska uprava i regulatorno tijelo za poštanske usluge  Poštanska djelatnost i tržište poštanskih usluga  USO i zaštita prava korisnika poštanskih usluga  Izvori prava za informacijsko-komunikacijske sustave  Regulatorni okvir za informacijsko-komunikacijske usluge (svjetski, europski i nacionalni)  Dionici informacijsko-komunikacijskog sustava  Informacijsko-komunikacijska djelatnost i tržište informacijsko- komunikacijskih usluga  Zaštita prava korisnika informacijsko-komunikacijskih usluga |
| Ekonomski pokazatelji doprinosa poštanskog i informacijsko- komunikacijskog sustava gospodarstvu | Doprinos razvoja poštanskih sustava razvoju i napretku gospodarstva države  Ekonomski pokazatelji poštanskog sustava u Republici Hrvatskoj  Ekonomski pokazatelji poštanskog sustava u Europskoj uniji  Razvojne perspektive poštanskih sustava  Doprinos razvoja informacijsko-komunikacijskih sustava razvoju i napretku gospodarstva  Ekonomski pokazatelji informacijsko-komunikacijskih sustava u Republici Hrvatskoj  Ekonomski pokazatelji informacijsko-komunikacijskih sustava u Europskoj uniji  Razvojne perspektive informacijsko-komunikacijskih sustava |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE HI TECH MARKETINGA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti pojam i razvoj hi tech marketinga kao suvremenu poslovnu koncepciju  2. protumačiti osnovna obilježja upravljanja hi tech marketingom  3. analizirati osnovnu zadaću hi tech marketinga  4. prepoznati ulogu i važnost istraživanja tržišta  5. povezati elemente hi tech marketinškog spleta  6. upotrijebiti elemente u procesu hi tech marketinškog planiranja  7. predvidjeti kontrolu hi tech marketinga |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Pojam i uloga hi tech marketinga | Uloga hi tech marketinga  Institucionalne pretpostavke tržišnog sustava privređivanja  Činitelji tržišnog poslovanja  Uloga hi tech marketinga u ekonomskom razvoju  Uloga hi tech marketinga u društvu  Hi tech marketing kao poslovna funkcija |
| Marketinško okruženje | Marketinško okruženje  Mikrookruženje marketinga  Makrookruženje marketinga |
| Planiranje hi tech marketinga | Pojam i vrste planova  Strateško planiranje |
| Kontrola hi tech marketinga | Pojam kontrole hi tech marketinga |
| Istraživanje tržišta | Pojam, zadaće i značenje istraživanja tržišta  Marketinški informacijski sustav  Istraživanje ponude i potražnje  Proces i metode istraživanja |
| Segmentacija tržišta | Pojam segmentacije  Postupak segmentacije tržišta |
| Elementi hi tech marketinškog spleta | Proizvod i usluga kao predmet hi tech marketinga  Politika asortimana i usluga  Životni ciklus proizvoda  Politika cijena  Popusti i diferenciranje cijena  Izbor kanala distribucije  Vertikalni hi tech marketing  Poslovna logistika  Suvremeni distribucijski kanali  Promocija i promotivne aktivnosti |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: LOGISTIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti pojam logistike  2. opisati elemente logističkog sustava i podsustava  3. prikazati logističke organizacije  4. napisati logističke lance  5. upotrijebiti logističke informacijske sustave  6. primijeniti distribuciju logistike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Općenito o logistici | Pojam logistike  Čimbenici razvoja logistike  Poslovna logistika  Središnja uloga logistike |
| Elementi logističkog sustava | Elementi logističkog sustava  Mikro i makro logistički sustav |
| Logističke organizacije | Upravljanje integriranom logistikom  Strateško logističko planiranje  Troškovi logistike |
| Logistički transportni lanci | Logistički transportni lanac u cestovnom prometu  Logistički transportni lanac u pomorskom prometu  Logistički transportni lanac u željezničkom prometu  Logistički transportni lanac u zračnom prometu  Logistički transportni lanac u kombiniranom prometu  Logistički transportni lanac u intermodalnom prometu  Pojam distribucije. Mjesto distribucije  Vrste kanala distribucije |
| Pojam distribucije | Pojam distribucije  Mjesto distribucije  Vrste kanala distribucije |
| Međunarodni logistički i distribucijski sustavi | Pojam i značenje međunarodne logistike i distribucije  Modeli organizacije međunarodne logistike i distribucije |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INTELIGENTNI TRANSPORTNI
 SUSTAVI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati područja i usluge ITS-a  2. razlikovati inteligentne prometnice i sredstva prijevoza  3. organizirati multimodalni prijevozni proces  4. koristiti logistiku u održavanju sustava  5. objasniti inteligentne transportne sustave  6. prikazati inteligentne transportne terminale i sučelja  7. izraziti ITS funkcionalnosti za nacionalnu sigurnost i zaštitu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Područja i usluge ITS-a | Temeljna zamisao i definicija ITS-a  ITS usluge unutar pojedinih područja  Inteligentni sustavi informiranja putnika i vozača |
| Inteligentne prometnice i sredstva prijevoza | Razvoj inteligentnih prometnica  Razvoj inteligentnih vozila  Koncept inteligentnog vozila  Prilagodba uređaja za upravljanje i zaustavljanje vozila |
| Inteligentni transportni terminali i sučelja | Razvoj inteligentnih transportnih terminala  Usklađivanje veličina kapaciteta i prometnog opterećenja  Razvoj inteligentnoga lučkog sustava |
| Lokacijske i navigacijske ITS usluge | Svrha sustava i korisnički zahtjevi  Tehnologija za realizaciju sustava RGN (Route Guidance and Navigation)  Satelitski pozicijski sustavi  Primjena GPS-a u ITS aplikacijama |
| ITS funkcionalnosti za nacionalnu sigurnost i zaštitu | Nacionalna sigurnost i zaštita kao funkcionalno područje ITS-a  Analiza zaštite u transportu ljudi i roba  Razvoj integralnog sustava sigurnosne supervizije i nadzora incidenata |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TELEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati nove trendove u poštanskom prometu, elektroničkim komunikacijama i financijskim uslugama  2. primijeniti nova tehnološka/organizacijska rješenja i znanja  3. opisati nova IT rješenja  4. opisati nove e-usluge  5. izdvojiti nove usluge  6. postaviti prioritete u korištenju novih znanja i tehnologija  7. objasniti utjecaj primjene novih telematskih usluga na razvoj i osuvremenjivanje poštanskih usluga |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Općenito o telematici | Područja telematike  Elementi telematike  Telematička sučelja  Holografija  Semantički Web |
| Neuronske mreže | Umjetne neuronske mreže – definicija  Povijesni razvoj umjetnih neuronskih mreža  Primjena umjetnih neuronskih mreža  Učenje umjetne neuronske mreže |
| Umjetna inteligencija | Što je umjetna inteligencija?  Razvoj umjetne inteligencije  Područja umjetne inteligencije |
| Sustavi prividne stvarnosti | Osnovni pojmovi  Interakcija s računalom  Podjela sustava prividne stvarnosti  Arhitektura sustava prividne stvarnosti |
| Usluge lokacijskog tipa | Definicije lokacijskih servisa  Kategorije lokacijskih servisa  Usluga ćelijskog razašiljanja (Cell Broadcast Service − CBS) |
| Primjena telematike | Telematika u prijevoznim sredstvima  Telemedicina  Automatizacija zgrada − Facility Management  Telematika obrazovanja – e-learning  Elektronička uprava – e-government  Elektronička uprava  Elektroničko poslovanje  Prikaz modela tržišne evolucije poslovanja  Mobilno poslovanje  Mobilni marketing  Bluetooth marketing – Proximity marketing  Telematika u poštanskom sustavu  Hibridna pošta  Web brzojav  Sigurnosna telematika |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, rad u skupini, rad u parovima, individualni rad.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena sadržaja.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Završni rad

Provodi se temeljem Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 – isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanova za strukovno obrazovanje i prostori poslodavaca

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor hrvatskog jezika i književnosti  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  ■ diplomirani kroatolog  ■ profesor hrvatske kulture  ■ diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu)  ■ profesor jugoslavenskih jezika i književnosti sa smjerom animacija kulture (diplomirao na Pedagoškom fakultetu u Rijeci do 1991. godine pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  ■ magistar hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar kroatologije  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor engleskog jezika i književnosti  ■ diplomirani anglist  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor njemačkog jezika i književnosti  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkog jezika (i književnosti)  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Talijanski jezik | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani profesor talijanskog jezika  ■ magistar edukacije (nastavnički smjer) talijanskog jezika  ■ magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  ■ magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Povijest | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani povjesničar  ■ profesor povijesti  ■ magistar edukacije povijesti  ■ magistar povijesti  ■ profesor geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i povijesti |
| Geografija | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor geografije  ■ profesor geografije i povijesti  ■ profesor geografije i geologije  ■ diplomirani geograf  ■ profesor geografije i drugog predmeta  ■ magistar edukacije geografije  ■ magistar edukacije geografije i povijesti  ■ magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Politika i gospodarstvo | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ diplomirani pravnik  ■ magistar prava |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar kineziologije  ■ profesor kineziologije  ■ profesor tjelesnog odgoja  ■ profesor fizičke kulture  ■ profesor fizičkog odgoja |
| Katolički vjeronauk | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ diplomirani vjeroučitelj  ■ diplomirani kateheta  ■ profesor vjeronauka  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije |
| Etika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ profesor filozofije  ■ magistar edukacije filozofije  ■ diplomirani filozof  ■ magistar filozofije  ■ profesor sociologije  ■ magistar sociologije  ■ diplomirani politolog  ■ magistar politologije  ■ diplomirani teolog  ■ magistar teologije  ■ diplomirani kateheta  ■ magistar religiozne pedagogije i katehetike  ■ profesor hrvatske kulture  ■ magistar edukacije kroatologije  ■ diplomirani kroatolog  ■ magistar kroatologije  ■ profesor religijske kulture  ■ magistar edukacije religijskih znanosti  ■ diplomirani religiolog  ■ magistar religijskih znanosti |
| Matematika | ■ nastavnik općeobrazovnog predmeta | ■ magistar edukacije matematike  ■ magistar matematike  ■ magistar edukacije matematike i informatike  ■ magistar računarstva i matematike  ■ magistar edukacije matematike i fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ profesor matematike  ■ diplomirani inženjer matematike  ■ profesor matematike i informatike  ■ diplomirani inženjer računalstva i matematike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike |
| Fizika | ■ nastavnik općeobrazovnog premeta | ■ magistar edukacije fizike  ■ magistar fizike  ■ magistar edukacije fizike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i politehnike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ magistar fizike – geofizike  ■ magistar edukacije fizike i tehnike  ■ magistar edukacije fizike i kemije  ■ profesor fizike  ■ diplomirani inženjer fizike  ■ profesor matematike i fizike  ■ profesor fizike i matematike |
| Računalstvo | ■ nastavnik općeobrazovnih predmeta  ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ magistar inženjer elektrotehnike  ■ magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  ■ magistar inženjer računarstva  ■ magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  ■ magistar inženjer automatike i sustava  ■ magistar profesor matematike i informatike  ■ magistar računarstva i matematike  ■ magistar informatike  ■ magistar edukacije informatike  ■ magistar edukacije informatike i tehnike  ■ magistar edukacije informatike i matematike  ■ magistar edukacije fizike i informatike  ■ magistar informacijskih znanosti  ■ stručni specijalist inženjer računarstva  ■ stručni specijalist inženjer elektrotehnike  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  ■ diplomirani inženjer elektrotehnike  ■ diplomirani inženjer računarstva  ■ profesor matematike i informatike  ■ profesor informatike  ■ diplomirani informatičar  ■ profesor elektrotehnike  ■ stručni specijalist računarstva  ■ stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  ■ stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer računarstva  ■ stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  ■ stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  ■ stručni prvostupnik informatike  ■ inženjer elektrotehnike  ■ inženjer računarstva  ■ inženjer informatike |
| Poštanski promet | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Tehnologija poštanskog prometa | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Logistika i poštanski promet | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer pošanskog prometa  ■ magistar inženjer logistike  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Osnove prijevoza i prijenosa | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa  ■ magistar inženjer prometa |
| Ekspres usluge | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Kultura komuniciranja | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani komunikolog  ■ diplomirani psiholog  ■ diplomirani novinar  ■ magistar komunikologije  ■ magistar novinarstva  ■ magistar novinarstva i odnosa s javnošću  ■ magistar odnosa s javnošću  ■ magistar javnih medija  ■ magistar psihologije  ■ diplomirani politolog  ■ diplomirani ekonomist  ■ profesor hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar politologije  ■ magistar hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije |
| Tehnologija informacijsko komunikacijskog prometa | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ magistar inženjer telekomunikacijskog prometa  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Komunikacijske mreže | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ magistar inženjer telekomunikacijskog prometa  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Telematika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ magistar inženjer telekomunikacijskog prometa  ■ magistar inženjer logistike  ■ magistar inženjer inteligentnih transportnih sustava  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Novčano poslovanje u pošti | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije  ■ magistar poštanskog prometa  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Bankarstvo i osiguranje | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije |
| Trgovinsko poslovanje u pošti | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije |
| IT u poštanskom uredu | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| IT tehnologije u poslovanju | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer pošanskog prometa  ■ magistar inženjer inteligentnih transportnih sustava  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Praktična nastava | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer poštanskog prometa  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije |
| ■ strukovni učitelj | ■ inženjer poštanskog prometa  ■ sveučilišni prvostupnik poštanskog prometa  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Filatelija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ inženjer poštanskog prometa  ■ sveučilišni prvostupnik poštanskog prometa  ■ diplomirani inženjer poštanskog prometa  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Osnove komunikologije | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani komunikolog  ■ diplomirani psiholog  ■ diplomirani novinar  ■ magistar komunikologije  ■ magistar novinarstva  ■ magistar novinarstva i odnosa s javnošću  ■ magistar odnosa s javnošću  ■ magistar javnih medija  ■ magistar psihologije  ■ diplomirani politolog  ■ diplomirani ekonomist  ■ profesor hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar politologije  ■ magistar hrvatskog jezika i književnosti  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije |
| Poštanski i informacijsko komunikacijski sustavi | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ inženjer poštanskog prometa  ■ sveučilišni prvostupnik poštanskog prometa  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Promet i ekologija | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer ekologije  ■ magistar ekologije  ■ diplomirani inženjer biologije  ■ profesor biologije  ■ magistar biologije  ■ diplomirani inženjer prometa  ■ magistar prometa  ■ diplomirani inženjer kemije  ■ magistar kemijskog inženjerstva |
| Inteligentni transportni sustavi | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa  ■ magistar inženjer prometa  ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ magistar inženjer ITS-a  ■ magistar inženjer logistike  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |
| Osnove hi tech marketinga | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ inženjer poštanskog prometa  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ diplomirani ekonomist  ■ magistar ekonomije  ■ magistar poslovne ekonomije |
| Logistika | ■ nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | ■ diplomirani inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer prometa, smjer PT promet  ■ magistar inženjer poštanskog prometa  ■ magistar inženjer logistike  ■ stručni specijalist inženjer prometa, smjer poštanski promet |

\* Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinog nastavnog predmeta (promjena naziva nastavnog predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novog akademskog ili stručnog naziva i sl.), suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Talijanski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica,  kabinet za povijest |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, multimedijalne prezentacije, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i gps uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju, školsko dvorište |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica,  specijalizirana informatička  učionica – korištenje  prilikom realizacije pojedinih  nastavnih tema |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala sukladno državnom pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…), – sukladno državnom pedagoškom standardu |
| Katolički vjeronauk | računalo s pristupom  internetu,  projektor, zaslon | standardna učionica,  kabinet za vjeronauk |
| Etika | računalo s pristupom  internetu i potrebnim  projektorom, projektno  platno | standardna učionica  kabinet za etiku |
| Matematika | računalo s pristupom internetu i potrebnom matematičkom programskom potporom, projektor, zaslon, pametna ploča, geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela | standardna učionica,  kabinet za matematiku,  specijalizirana informatička  učionica – korištenje  prilikom realizacije pojedinih  nastavnih tema |
| Fizika | računalo s  pristupom internetu,  projektor, zaslon,  pribor za demonstracijske  pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Računalstvo | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu te instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | informatička učionica |
| Poštanski promet | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Tehnologija poštanskog prometa | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Logistika i poštanski promet | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Osnove prijevoza i prijenosa | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor,zaslon | standardna učionica |
| Kultura komuniciranja | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Ekspres usluge | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Tehnologija informacijsko komunikacijskog prometa | računalo s pristupom internetu, web kamerom i slušalicama, projektor, zaslon, modeli telefona, plakati | specijalizirana učionica |
| Informacijsko komunikacijske mreže | računalo s pristupom internetu, web kamerom i slušalicama, projektor, zaslon, primjeri vodova, plakati | specijalizirana učionica |
| Telematika | računalo s pristupom internetu, web kamerom i slušalicama, projektor, zaslon, uređaji telematike | specijalizirana učionica |
| Novčano poslovanje u pošti | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Trgovinsko poslovanje u pošti | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Bankarstvo i osiguranje | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| IT tehnologije u poslovanju | računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 računala s pristupom internetu, web kamera i zvučnici, projektor, zaslon, programska oprema (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), grafoskop | specijalizirana učionica |
| IT tehnologije u poštanskom uredu | računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 računala s pristupom Internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon, programska oprema (operacijski sustav, ativirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika) | specijalizirana učionica |
| Praktična nastava | računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 računala za polaznike s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon, dokumentacija, primjeri dokumenata, primjeri pošiljaka, | školska radionica  školski praktikum  poduzeća poštansko i telekomunikacijskog prometa |
| Promet i ekologija | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Osnove komunikologije | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Poštanski i informacijsko komunikacijski sustavi | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Inteligentni transportni sustavi | računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, web kamerom i zvučnicima, projektor i zaslon, minimalno 14 računala za polaznike s odgovarajućim računalnim programima i pristupom internetu | specijalizirana učionica |
| Osnove hi tech marketinga | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Filatelija | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon, primjeri filatelističkog materijala, filatelistički pribor | standardna učionica |
| Logistika | računalo s pristupom internetu, web kamerom i zvučnicima, projektor, zaslon | standardna učionica |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-1106/12-01-42/12-01

Naziv sektora: Promet i logistika

Šifra sektora: 11

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnog kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

I. Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split − voditeljica

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija, Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci, Rijeka

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO, Osijek

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci, Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

Talijanski jezik

Sanja Jelaković Kuhner, prof., Srednja škola »Bana Josipa Jelačića», Zaprešić – članica

Ana Dorešić, prof., XVIII gimnazija, Zagreb – članica

Silvana Luetić, prof., Filozofski fakultet, Zagreb – članica

II. Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

III. Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

IV. Tehničko i informatičko područje:

Računalstvo

Željka Knezović, prof., AZOO, Split – voditeljica

Biljana Šoda, ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

Zlatka Markučić, dipl.ing., XV gimnazija, Zagreb

Predrag Brođanac, prof., V gimnazija, Zagreb

Latinka Križnik, prof., Škola za medicinske sestre Vrapče, Zagreb

Natalija Stjepanek, prof., Ekonomska i upravne škola, Osijek

Stjepan Šalković, prof., Srednja škola Krapina, Krapina

V. Društveno – humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko, dipl. fonetičar i lingvist, MZO, Zagreb

Katolički vjeronauk

prof. dr. sc. Ana Thea Filipović, Katolički bogoslovni fakultet, Zagreb

Gordana Barudžija, dipl. teolog, AZOO, Zagreb

Dejan Čaplar, dipl. teolog, Gimnazija Beli Manastir, Beli Manastir

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

VI. Umjetničko područje:

/

VII. Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

Ivo Milanović, dipl. ing., Srednja tehnička prometna škola Split, Split

Stjepan Pisačić, dipl. ing., Strukovna škola Zlatar, Zlatar

Franjo Rimpf, dipl. ing. Prometna škola Rijeka, Rijeka

mr. sc. Andrej Sardelić, Hrvatske pošta d.o.o., Zagreb

Maja Tabak, dipl. ing., Poštanska i telekomunikacijska škola, Zagreb

Radmila Žuljević, dipl. oec, Prometna škola Rijeka, Rijeka

Kristina Miklaužić Černicki, dipl. ing., ASOO, Zagreb

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih