## Pravilnik o postupku homologaciji motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 01)

### NN 6/2011 (14.1.2011.), Pravilnik o postupku homologaciji motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 01)

DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

104

Na temelju članka 275. stavka 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama (»Narodne novine« broj 67/08) ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

PRAVILNIK

O POSTUPKU HOMOLOGACIJE MOTORNIH VOZILA S OBZIROM NA MJERE ZA SMANJENJE ONEČIŠĆENJA EMISIJAMA IZ MOTORA TPV 102 (IZDANJE 01)\*[[1]](#footnote-29081-1)

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuju se zajednički tehnički zahtjevi za homologaciju motornih vozila (u daljnjemu tekstu: vozila) i zamjenskih dijelova poput zamjenskih uređaja za kontrolu emisije s obzirom na njihove emisije te se utvrđuju pravila za sukladnost u uporabi, trajnost uređaja za kontrolu emisije, sustave ugrađene dijagnostike, mjerenje potrošnje goriva i pristup informacijama za popravak i održavanje vozila.

Članak 2.

(1) Odredbe ovoga Pravilnika primjenjuju se na vozila kategorija M1, M2, N1 i N2 prema definiciji vozila u članku 4. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00) (»Narodne novine« br. 9/10), a kategorizacije u Prilogu II. A toga Pravilnika, čija referentna masa ne prelazi 2.610 kg.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka homologacija koja je dodijeljena u skladu s odredbama ovoga Pravilnika za vozila iz stavka 1. ovoga članka može se na zahtjev proizvođača proširiti za vozila kategorija M1, M2, N1 i N2 čija referentna masa ne prelazi 2.840 kg i koja zadovoljavaju uvjete propisane ovim Pravilnikom.

Članak 3.

Vozila iz članka 2. stavka 1. ovoga Pravilnika s obzirom na njihove emisije i zamjenski dijelovi, poput zamjenskih uređaja za kontrolu emisije, mogu se homologirati, uvoziti i stavljati na tržište ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika.

Članak 4.

Pojedini pojmovi u smislu ovog Pravilnika imaju sljedeće značenje:

1. »hibridno motorno vozilo« označava vozilo s najmanje dva različita pretvornika energije i dva različita sustava pohranjivanja energije (u vozilu) za potrebu pogona vozila,

2. »hibridna vozila konstruirana da ispunjavaju posebne društvene potrebe« označava vozila s Dieselovim motorom kategorije M1 koja su ili:

(a) vozila za posebne namjene prema definiciji u Pravilniku o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00) čija referentna masa prelazi 2.000 kg;

(b) vozila čija referentna masa prelazi 2.000 kg i koja su konstruirana za prijevoz sedam ili više osoba uključujući vozača, iz kojih su od 1. rujna 2012. izuzeta vozila kategorije M1G prema definiciji u Pravilniku o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00);

ili

(c) vozila, čija referentna masa prelazi 1.760 kg i koja su izrađena posebno za gospodarsku uporabu i da omogućavaju uporabu invalidskih kolica u vozilu,

3. »referentna masa« označava masu vozila u voznome stanju umanjenu za jedinstvenu masu vozača od 75 kg i uvećanu za jedinstvenu masu od 100 kg,

4. »plinoviti onečišćivači« označava emisiju u ispušnome plinu ugljičnoga monoksida, dušikovih oksida izraženo kao ekvivalentni dušikov dioksid (NO2), i ugljikovodika, sa sljedećim omjerom:

(a) C1H1,89 O0,016 za benzin (E5),

(b) C1H1,86 O0,005 za dizelsko gorivo (B5),

(c) C1H2,525 za tekući ukapljeni plin (UNP),

(d) CH4 za prirodni plin (PP) i biometan,

(e) C1H2,74O0,385 za etanol (E85),

5. »onečišćujuće čestice« označava materijal izdvojen iz razrijeđenih ispušnih plinova na najvećoj temperaturi od 325 K s pomoću filtara opisanih u postupku ispitivanja za provjeravanje prosječnih emisija iz ispušne cijevi,

6. »emisije iz ispušne cijevi« označava emisije plinovitih onečišćivača i onečišćujućih čestica,

7. »emisija isparavanjem« označava pare ugljikovodika koje su izašle iz sustava za gorivo motornog vozila, osim onih u emisijama iz ispušne cijevi,

8. »kućište koljenaste osovine« prostor je u motoru ili izvan njega koji je povezan s koritom za ulje s unutarnjim ili vanjskim cijevima kroz koje mogu izaći pare ili plinovi,

9. »sustav ugrađene dijagnostike« ili »OBD sustav« označava sustav za nadzor nad emisijama koji ima sposobnost određivanja vjerojatnoga područja neispravnosti s pomoću kodova grešaka pohranjenih u memoriji računala,

10. »poremećajni uređaj« (»defeat device«) označava svaki dio koji je konstruiran da ustanovljava temperaturu, brzinu vozila, brzinu vrtnje motora, stupanj prijenosa u mjenjaču, podtlak u cjevovodu, ili bilo koji drugi parametar za potrebe aktiviranja, modulacije, usporavanja ili prekidanja funkcije nekoga dijela u sustavu za kontrolu emisije, pri čemu se smanjuje učinkovitost sustava za kontrolu emisije, u uvjetima koje je razumno očekivati da mogu nastupiti pri uobičajenome radu i upotrebi vozila,

11. »uređaj za kontrolu onečišćenja« označava one sastavne dijelove vozila koji nadziru i/ili ograničavaju emisije iz ispušne cijevi i emisije isparavanjem,

12. »izvorni uređaj za kontrolu onečišćenja« označava uređaj za kontrolu onečišćenja ili sklop takvih uređaja koji su obuhvaćeni dodijeljenom homologacijom za određeno vozilo,

13. »zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja« označava uređaj za kontrolu onečišćenja ili sklop takvih uređaja koji su predviđeni za zamjenu izvornog uređaja za kontrolu onečišćenja i koji se može homologirati kao zasebna tehnička jedinica prema definiciji u Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00),

14. »informacije za popravak i održavanje vozila« označava sve informacije koje su potrebne za dijagnozu, servisiranje, pregled, periodično praćenje, popravak, ponovno programiranje ili ponovno postavljanje početnih postavki vozila, koje proizvođač osigurava svojim ovlaštenim trgovcima i servisima, uključujući sve izmjene i dopune takvih informacija. Te informacije uključuju i sve informacije potrebne za ugradbu dijelova ili opreme u vozila,

15. »neovisni poduzetnik« označava poduzetnike koji nisu ovlašteni trgovci i servise koji su izravno ili neizravno uključeni u popravak i održavanje motornih vozila, a posebno, servise, proizvođače ili distributere opreme, alata i zamjenskih dijelova za servise, izdavače tehničkih informacija, auto klubove, poduzetnike koji pružaju pomoć na cesti, poduzetnike koji pružaju usluge tehničkih pregleda i ispitivanja, poduzetnike koji vrše izobrazbu servisera, proizvođače i servisere opreme za vozila na alternativna goriva,

16. »biogoriva« označava tekuća ili plinovita pogonska goriva koja su proizvedena iz biomase,

17. »vozilo na alternativna goriva« označava vozilo konstruirano da može voziti samo na jednu vrstu goriva koje je ili plinovito pri atmosferskoj temperaturi i tlaku ili je uglavnom dobiveno iz nemineralnih ulja,

18. »tip vozila s obzirom na emisije i informacije za popravak i održavanje« označava skupinu motornih vozila koja se ne razlikuju u sljedećim elementima:

(a) istovrijedna inercija određena u ovisnosti o referentnoj masi kao što je propisano u točci 5.1 Priloga 4. UN/ECE Pravilnika br. 83,

(b) značajke motora i vozila kako su određene u Dodatku 3. Priloga I. ovoga Pravilnika,

19. »homologacija vozila s obzirom na emisije i informacije za popravak i održavanje« označava homologaciju vozila s obzirom na emisije iz ispušne cijevi, emisije iz kućišta koljenastog vratila, emisije isparavanjem, potrošnju goriva, pristup informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila,

20. »pomoć pri pokretanju« označava žarne svjećice, pomicanje početka ubrizgavanja i druge uređaje koji olakšavaju pokretanje motora bez obogaćivanja smjese zraka i goriva,

21. »radni obujam motora« označava jedno od sljedećega:

(a) kod motora s pravocrtnim gibanjem klipova, nazivni obujam (razlika između najvećeg i najmanjeg obujma cilindra) svih cilindara,

(b) kod motora s rotacijskim klipom (Wankel), dvostruku vrijednost nazivnog obujma svih komora;

22. »sustav periodične regeneracije« označava katalizatore, odvajače (filtre) čestica ili druge uređaje za kontrolu onečišćenja koji iziskuju proces regeneracije periodično u manje od 4.000 km uobičajenog rada motora,

23. »izvorni zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja« označava uređaj za kontrolu onečišćenja ili sklop uređaja za kontrolu onečišćenja čiji su tipovi navedeni u Dodatku 4. Priloga I., a koje vlasnik certifikata o homologaciji vozila nudi na tržištu kao zasebnu tehničku jedinicu,

24. »tip uređaja za kontrolu onečišćenja« označava katalizatore i odvajače (filtre) čestica koji se ne razlikuju ni u jednom od sljedećih bitnih elemenata:

(a) broj nosača, struktura i materijal,

(b) vrsta postupka u svakom od nosača,

(c) obujam, omjer prednje površine i duljine nosača,

(d) udjel katalitičkog materijala,

(e) omjer katalitičkog materijala,

(f) gustoća ćelija,

(g) dimenzije i oblik,

(h) toplinska zaštita,

25. »vozilo na jednu vrstu goriva« označava vozilo koje je konstruirano prvenstveno za jednu vrstu goriva,

26. »vozilo na plin kao jednu vrstu goriva« označava vozilo na jednu vrstu goriva koje je konstruirano prvenstveno za pogon na UNP, PP/biometan ili vodik, ali može imati i benzinski sustav koji se upotrebljava samo u nuždi ili za pokretanje motora, a u kojem spremnik za benzin sadrži najviše 15 litara benzina,

27. »vozilo s dvije vrste goriva« označava vozilo s dva odvojena sustava za pohranjivanje goriva koje povremeno može voziti na dvije različite vrste goriva, ali je konstruirano da u isto vrijeme vozi samo na jednu vrstu goriva,

28. »vozilo na plin s dvije vrste goriva« označava vozilo na dvije vrste goriva koje može voziti na benzin ali i na UNP, PP/biometan ili vodik,

29. »vozilo s prilagodljivim gorivom« označava vozilo s jednim sustavom za pohranjivanje goriva koje može voziti na mješavine dvaju ili više goriva,

30. »vozilo s prilagodljivim gorivom na etanol« označava vozilo s prilagodljivim gorivom koje može voziti na benzin ili mješavinu benzina i etanola s udjelom etanola do 85% (E85),

31. »vozilo s prilagodljivim gorivom na biodizel« označava vozilo s prilagodljivim gorivom koje može voziti na mineralno dizelsko gorivo ili mješavinu mineralnog dizelskog goriva i biodizela,

32. »hibridno električno vozilo (HEV)« označava vozilo za koje se mehanički pogon osigurava energijom koja se dobiva iz oba navedena izvora pohranjene energije/snage u vozilu:

(a) potrošnog goriva,

(b) uređaja za pohranjivanje, npr. akumulator, kondenzator, zamašnjak/generator ili drugi uređaj za pohranjivanje električne energije,

33. »ispravno održavano i upotrebljavano« označava za potrebe ispitivanja vozila da takvo vozilo zadovoljava kriterije za prihvaćanje odabranog vozila u skladu s točkom 2. Dodatka 1. Priloga II. ovoga Pravilnika,

34. »sustav kontrole emisije« označava, u kontekstu OBD sustava, elektroničku upravljačku jedinicu motora i svaki drugi sastavni dio povezan s emisijama iz ispušnog sustava ili emisijama isparavanjem koji daje ulazni signal upravljačkoj jedinici ili od nje prima izlazni signal,

35. »pokazatelj neispravnosti (MI – Malfunctiom Indicator)« označava vidljivi ili čujni pokazatelj koji jasno obavještava vozača vozila u slučaju neispravnosti svakoga sastavnog dijela povezana s OBD sustavom, ili samoga OBD sustava,

36. »neispravnost« označava rad s puno grešaka s emisijama povezanoga dijela ili sustava što bi moglo prouzročiti prekoračenja graničnih vrijednosti emisija iz točke 3.3.2 Priloga XI. ovoga Pravilnika, ili ako OBD sustav ne može ispuniti osnovne zahtjeve za nadzor koji su propisani u Prilogu XI.,

37. »sekundarni zrak« označava zrak koji se uvodi u ispušni sustav s pomoću pumpe, usisnog ventila ili nekim drugim sredstvom i namijenjen je da pospješi oksidaciju HC i CO u struji ispušnih plinova,

38. »vozni ciklus«, s obzirom na OBD sustav, sastoji se od pokretanja motora, vožnje pri kojoj bi se otkrile možebitne neispranosti i zaustavljanja rada motora,

39. »pristup informacijama« označava dostupnost svih informacija o OBD sustavu i za popravak i održavanje vozila koje se potrebne za pregled, dijagnozu, servisiranje ili popravak vozila,

40. »nedostatak« označava, u kontekstu OBD sustava, da najviše dva nadzirana pojedinačna sastavna dijela ili sustava sadrže privremeno ili trajno radne značajke koje štetno utječu na inače učinkoviti OBD nadzor takvih sastavnih dijelova ili sustava ili ne ispunjavaju sve druge propisane zahtjeve za OBD sustav,

41. »dotrajali zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja« označava uređaj za kontrolu onečišćenja prema definiciji u točci 11. ovoga članka koji je radi starosti ili umjetno dotrajao toliko da ne ispunjava zahtjeve točke 1. Dodatka 1. Priloga XI. UN/ECE Pravilnika br. 83,

42. »informacije o OBD sustavu« označava informacije koje se odnose na sustav ugrađene dijagnostike za nadzor elektroničkih sustava vozila,

43. »reagens« označava svaki proizvod osim goriva koji je pohranjen u vozilu i dovodi se u sustav naknadne obrade ispušnih plinova na zahtjev sustava za kontrolu emisije,

44. »masa vozila u voznome stanju« označava masu opisanu u točci 2.6 Priloga I. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00),

45. »zagušenje motora« označava izostanak izgaranja u cilindru motora s vanjskim izvorom paljenja uslijed nedostatka iskre, neispravnog doziranja goriva, nedovoljne kompresije ili nekog drugoga uzroka,

46. »uređaj za pokretanje hladnog motora« označava uređaj koji privremeno obogaćuje smjesu zraka i goriva čime se olakšava pokretanje motora,

47. »pomoćni pogon« označava uređaj za izlaz snage na motoru, kojega motor pokreće u svrhu napajanja pomoćne opreme ugrađene u vozilu,

48. »mali proizvođači« označava proizvođače vozila čija je godišnja svjetska proizvodnja manja od 10.000 jedinica.

Članak 5.

Postupak homologacije za vozila i zamjenske dijelove, poput zamjenskih uređaja za kontrolu emisije, iz članka 2. stavka 1. ovoga Pravilnika provodi se sukladno odredbama članka 7. i članka 8. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

Članak 6.

Tijelo nadležno za homologaciju u smislu ovoga Pravilnika je Državni zavod za mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu: Zavod).

Članak 7.

Poslove ispitivanja u postupku homologacije za vozila iz članka 2. stavka 1. ovoga Pravilnika i za zamjenske dijelove, poput zamjenskih uređaja za kontrolu emisije, može obavljati pravna ili fizička osoba koja ispunjava uvjete za ovlašćivanje tehničke službe propisane u Pravilniku o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

Članak 8.

(1) Proizvođači moraju opremiti vozila tako da su sastavni dijelovi koji bi mogli utjecati na emisije konstruirani, proizvedeni i sastavljeni na način da u uobičajenoj uporabi omogućuju da vozilo ispunjava zahtjeve propisane ovim Pravilnikom.

(2) Zabranjuje se uporaba poremećajnih uređaja koji smanjuju učinkovitost sustava za kontrolu emisije, osim u slučajevima ako je potreba za uređajem opravdana radi zaštite motora od oštećenja ili od prometne nezgode i radi sigurnog djelovanja vozila, ako uređaj nakon pokretanja motora više ne djeluje ili ako su uvjeti sadržajno uključeni u postupke ispitivanja za provjeravanje emisija isparavanjem i prosječnih emisija iz ispušne cijevi.

Članak 9.

(1) Proizvođači moraju dokazati da su sva nova vozila i novi zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja za koje se zahtijeva homologacija i koji se prodaju ili stavljaju u uporabu u Republici Hrvatskoj homologirani u skladu s ovim Pravilnikom.

(2) Obveze iz stavka 1. ovoga članka odnose se i na zadovoljavanje graničnih vrijednosti za emisije propisanih u Prilogu XVII. i ostalih zahtjeva ovoga Pravilnika.

(3) Proizvođači su odgovorni za ispunjavanje zahtjeva postupaka homologacije za provjeravanje sukladnosti proizvodnje, trajnosti uređaja za kontrolu onečišćenja i sukladnosti u uporabi.

(4) Tehničke mjere koje poduzme proizvođač moraju osiguravati učinkovito ograničenje emisija iz ispušne cijevi i emisija isparavanjem u skladu s ovim Pravilnikom tijekom uobičajenog životnog vijeka vozila u uobičajenim uvjetima uporabe.

(5) Tehničke mjere iz stavka 4. ovoga članka moraju se provjeriti u razdoblju od najviše pet godina ili nakon prevezenih 100.000 km, ovisno o tome koja okolnost prije nastupi.

(6) Ispitivanje trajnosti uređaja za kontrolu onečišćenja obavljeno za homologaciju, mora odgovarati razdoblju od prevezenih 160.000 km.

(7) Za ispitivanje trajnosti iz stavka 6. ovoga članka proizvođači moraju imati mogućnost provedbe ispitivanja na ispitnom uređaju za starenje u skladu s Prilogom VII.

(8) Sukladnost u uporabi mora se provjeriti posebno za emisije iz ispušne cijevi, ispitane u odnosu na granične vrijednosti određene u Prilogu XVII.

(9) Proizvođači moraju navesti podatke o emisiji ugljičnog dioksida i potrošnji goriva u dokumentu koji se daje kupcu u trenutku prodaje vozila.

Članak 10.

(1) Proizvođači su dužni osigurati neograničen i normiran pristup informacijama za popravak i održavanje vozila neovisnim poduzetncima preko internetskih stranica korištenjem normiranog formata na lako pristupačan i brz način koji je dostupan pod istim uvjetima s obzirom na isporučeni sadržaj i pristup odobren ovlaštenim trgovcima i servisima.

(2) Informacije iz stavka 1. ovoga članka moraju se dostavljati na pregledan način, a u prvom redu u skladu s tehničkim zahtjevima OASIS formata, što se odnosi na tehničke specifikacije OASIS dokumenta SC2-D5 Format podataka za popravku automobila, verzija 1.0, 28. svibnja 2003. i točke 3.2 3.5, 3.6, 3.7 i 3.8 OASIS dokumenta CS1-D2. Specifikacije za samostalni popravak, verzija 6.1, od 10. 1. 2003., korištenjem samo otvorenog formata, tekstualnog i grafičkog.

(3) Proizvođači su dužni neovisnim poduzetnicima i ovlaštenim trgovcima i servisima učiniti dostupnom i dokumentaciju za obučavanje.

(4) Informacije iz stavka 1. moraju sadržavati:

(a) nedvosmislenu identifikaciju vozila,

(b) priručnike za održavanje,

(c) tehničke priručnike,

(d) podatke o sastavnim dijelovima i dijagnozi (kao npr. najmanje i najveće teoretske vrijednosti za mjerenja),

(e) sheme ožičenja,

(f) kodove za dijagnozu grešaka (uključujući proizvođačeve specifične kodove),

(g) identifikacijski broj programa za umjeravanje koji se primjenjuje za tip vozila,

(h) dostavljena objašnjenja o zaštićenim alatima i opremi kao i podacima koji se dobivaju s takvim alatima i opremom,

i

(i) informacije o zapisu podatka i podatke o dvosmjernom nadzoru i ispitivanju.

(5) Kada pružaju usluge popravka ili održavanja za vozila za koja nisu članovi distribucijskoga sustava proizvođača, ovlašteni trgovci ili servisi u distribucijskom sustavu određenoga proizvođača vozila smatraju se za potrebe ovoga Pravilnika neovisnim poduzetnicima.

(6) Informacije za popravak i održavanje vozila uvijek moraju biti na raspolaganju, osim u slučaju kada je potrebno održavanje informacijskoga sustava.

(7) Za potrebe proizvodnje i održavanja s OBD sustavom spojivih zamjenskih ili servisnih dijelova, dijagnostičkih alata i ispitne opreme proizvođači su dužni osigurati odgovarajuće informacije o OBD sustavu i za popravak i održavanje vozila dostupne pod istim uvjetima svakom zainteresiranom proizvođaču ili serviseru sastavnih dijelova, dijagnostičkih alata ili ispitne opreme.

(8) Za potrebe konstrukcije i proizvodnje automobilske opreme za vozila na alternativna goriva, osigurati proizvođači su dužni odgovarajuće informacije o OBD sustavu i za popravku i održavanje vozila dostupne pod istim uvjetima svakom zainteresiranom proizvođaču, serviseru za ugradbu ili serviseru za popravak i održavanje opreme za vozila na alternativna goriva.

(9) Uz zahtjev za homologaciju, proizvođač mora dostaviti Zavodu dokaz o ispunjavanju uvjeta propisanih ovim Pravilnikom s obzirom na pristup informacijama za popravak i održavanje vozila i informacije iz stavka 7. ovoga članka.

(10) U slučaju da takve informacije iz stavka 7. ovoga članka još nisu dostupne, ili da u tom trenutku još nisu u skladu s ovim Pravilnikom, proizvođač ih mora osigurati u razdoblju od šest mjeseci od dana dodjeljivanja homologacije.

(11) Ako se dokaz iz stavka 9. ovoga članka ne dostavi u tom razdoblju, Zavod će poduzeti odgovarajuće mjere za uspostavljanje sukladnosti.

(12) Proizvođač na svojoj internetskoj stranici mora objaviti sve izmjene i dopune informacija za popravak ili održavanje vozila istodobno kad ih pošalje ovlaštenim servisima.

Članak 11.

(1) Proizvođači mogu zaračunati razumne i razmjerne naknade za pristup informacijama za popravak i održavanje vozila na koja se primjenjuje ovaj Pravilnik.

(2) Smatra se da naknade nisu razumne i razmjerne ako se ne uzima u obzir opseg uporabe u kojem ih neovisni poduzetnik koristi.

(3) Proizvođači moraju staviti na raspolaganje informacije za popravak i održavanje vozila na dnevnoj, mjesečnoj i godišnjoj osnovi, s tim da su naknade za takve informacije promjenjive u skladu s vremenskim razdobljima za koja je odobren pristup.

Članak 12.

(1) U postupku homologacije s obzirom na emisije i informacije za popravak i održavanje vozila proizvođač prethodno mora dokazati da vozila zadovoljavaju postupke ispitivanja propisane u prilozima III. do VIII., X. do XII., XIV, i XVI. ovoga Pravilnika.

(2) Za homologaciju iz stavka 1. ovog članka proizvođač je dužan osigurati i sukladnost sa specifikacijama za referentna goriva propisanim u Prilogu IX. ovoga Pravilnika.

(3) U postupku homologacije vozila se moraju podvrgnuti ispitivanjima koja su specificirana na slici I.2.4 u Prilogu I.

(4) Mali proizvođači mogu zahtijevati dodjeljivanje homologacije za tip vozila koji je homologiralo nadležno tijelo države koja nije članica Europske unije (u daljemu tekstu: treće države) na temelju zakonodavnih akata iz točke 2.1 Priloga I., kao alternativu zahtjevima sadržanim u prilozima II., III., V. do XI. i XVI. ovoga Pravilnika

(5) Za homologaciju iz stavka 4. ovog članka s obzirom na emisije i informacije za popravak i održavanje vozila u skladu s ovim stavkom moraju se provesti ispitivanja emisija potrebna za tehničke preglede koja su propisana u Prilogu IV., ispitivanja potrošnje goriva i emisija CO2 koja su propisana u Prilogu XII. te zadovoljiti zahtjevi za pristup informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila koji su propisani u Prilogu XIV.

(6) Nakon pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije, Zavod će obavještavati Komisiju o okolnostima svake homologacije koja je dodijeljena u skladu sa stavkom 5. ovoga članka.

(7) Posebni zahtjevi za uljevne otvore spremnika za gorivo i sigurnosni elektronički sustav propisani su u točci 2.2 i 2.3 Priloga I.

(8) Proizvođač mora poduzeti tehničke mjere koje u skladu s ovim Pravilnikom osiguravaju da emisije iz ispušne cijevi i emisije isparavanjem budu učinkovito ograničene tijekom uobičajenog vijeka života vozila i u uobičajenim uvjetima uporabe.

(9) Mjere iz stavka 8. ovoga članka odnose se na osiguravanje crijeva, njihovih spojeva i spojnica koji se upotrebljavaju u sustavima za kontrolu emisije i koji moraju biti proizvedeni tako da budu u skladu s namjenom predviđenom izvornom konstrukcijom.

(10) Proizvođač mora osigurati da rezultati ispitivanja emisija zadovoljavaju graničnu vrijednost primjenjivu u uvjetima ispitivanja propisanih ovim Pravilnikom.

(11) Za ispitivanje tipa 2., koje je propisano u Dodatku 1. Priloga IV. ovoga Pravilnika, pri uobičajenom praznom hodu motora, najviši dopušteni sadržaj ugljičnoga monoksida u ispušnim plinovima mora biti onaj koji je naveo proizvođač vozila. Najviši sadržaj ugljičnoga monoksida ne smije prelaziti 0,3% obujamski. Pri povišenoj brzini vrtnje na praznom hodu obujamski sadržaj ugljičnoga monoksida u ispušnim plinovima ne smije prelaziti 0,2% kad je brzina vrtnje motora najmanje 2.000 min-1, a lambda vrijednost 1 ± 0,03 ili je u skladu sa specifikacijama proizvođača.

(12) Proizvođač mora osigurati da za ispitivanje tipa 3. koje je propisano u Prilogu V. sustav prozračivanja motora ne dopušta emisije plinova iz kućišta koljenastog vratila u atmosferu.

(13) Ispitivanje tipa 6. koje je propisano u Priloga VIII. ovoga Pravilnika s kojim se mjere emisije pri niskim temperaturama ne primjenjuje se za vozila s Dieselovim motorom.

(14) Uz zahtjev za homologaciju proizvođači moraju dostaviti tijelu za homologaciju informacije koji pokazuju da uređaj za naknadnu obradu NOx doseže dovoljno visoku temperaturu za učinkovito djelovanje unutar 400 sekundi nakon pokretanja hladnog motora pri – 7 °C, kako je opisano u ispitivanju tipa 6. Proizvođač mora dostaviti tijelu za homologaciju i informacije o strategiji djelovanja sustava za povrat ispušnih plinova u cilindar (EGR – Exhaust Gas Recirculation System), uključujući i o njegovom djelovanju pri niskim temperaturama. Te informacije moraju sadržavati i opis svih učinaka na emisije.

(15) Homologacija se ne može dodijeliti ako su dostavljeni podaci nedostatni da bi pokazali da uređaj za naknadnu obradu stvarno doseže dovoljno visoku temperaturu za učinkovito djelovanje tijekom određenog vremenskog razdoblja.

(16) Nakon pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije, Zavod će dostavljati podatke o učinkovitosti uređaja za naknadnu obradu NOx i EGR sustava pri niskim temperaturama Komisiji na njezin zahtjev.

Članak 13.

(1) Proizvođač je dužan osigurati da su sva vozila opremljena s OBD sustavom.

(2) OBD sustav mora biti konstruiran, proizveden i ugrađen u vozilo na način da omogućuje određivanje vrsta pogoršanja ili neispravnosti tijekom cijeloga životnog vijeka vozila.

(3) OBD sustav mora zadovoljavati zahtjeve ovoga Pravilnika u uvjetima uobičajene uporabe.

(4) Pri ispitivanju s neispravan sastavnim dijelom u skladu s Dodatkom 1. Priloga XI. mora se aktivirati indikator neispravnosti OBD sustava.

Indikator neispravnosti OBD sustava može se također aktivirati tijekom ispitivanja kad su razine emisija niže od graničnih vrijednosti koje su propisane za OBD u Prilogu XI.

(5) Proizvođač mora osigurati da OBD sustav zadovoljava zahtjeve za radne značajke u uporabi, koje su propisane u točci 3. Dodatka 1. Priloga XI. u svim razumno predvidljivim uvjetima vožnje.

(6) Proizvođač mora nadležnim nacionalnim tijelima i neovisnim poduzetnicima omogućiti slobodan pristup do podataka koji se odnose na radne značajke u uporabi koje OBD sustav mora pohranjivati i dojavljivati u skladu s odredbama točke 3.6 u Dodatku 1. Priloga XI., bez ikakvog zaštitnog kodiranja.

(7) Vozila će se homologirati prema normama za emisije Euro 6 kada budu propisane granične vrijednosti za OBD, s iznimkom vozila s Dieselovim motorom za koja se upotrebljavaju granične vrijednosti za OBD propisane u točci 2.3.2 Priloga XI.

Članak 14.

(1) Proizvođač podnosi Zavodu zahtjev za homologaciju vozila s obzirom na emisije i pristup informacijama za popravak i održavanje vozila.

(2) Uz zahtjev iz stavka 1. ovoga članka proizvođač mora dostaviti opisni dokument koji sadrži sve podatke propisane u obrascu iz Dodatka 3. Priloga I. i sljedeće podatke:

(a) u slučaju vozila opremljenih s motorom s vanjskim izvorom paljenja, izjavu proizvođača o najmanjem postotku zatajenja paljenja od ukupnog broja paljenja koja su imala za posljedicu ili prekoračenje graničnih vrijednosti danih u točci 2.3 Priloga XI. ako je taj postotak zatajenja bio prisutan od početka ispitivanja tipa 1. kako je opisano u Prilogu III. ovoga Pravilnika, ili bi mogla dovesti do pregrijavanja jednoga ili više katalizatora što bi moglo prouzročiti nepopravljivo oštećenje,

(b) detaljne podatke koji u potpunosti opisuju funkcionalne radne značajke OBD sustava te popis svih bitnih dijelova sustava za kontrolu emisije vozila koje nadzire OBD sustav,

(c) opis indikatora neispravnosti s pomoću kojeg OBD sustav signalizira prisutnost greške vozaču vozila,

(d) izjavu proizvođača da OBD sustav zadovoljava odredbe točke 3. Dodatka 1. Priloga XI. koje se odnose na radne značajke u svim razumno predvidljivim uvjetima vožnje,

(e) detaljni opis tehničkih kriterija i obrazloženja za povećanje brojnika i nazivnika svakog nadzora koji mora ispunjavati zahtjeve točaka 3.2 i 3.3 Dodatka 1. Priloga XI., kao i za isključivanje brojnika, nazivnika i općega nazivnika pod uvjetima koji su navedeni u točci 3.7 Dodatka 1. Priloga XI.,

(f) opis mjera koje je poduzeo radi sprečavanja neovlaštenog zahvata i preinaka u računalu za kontrolu emisije,

(g) po potrebi, pojedinosti o porodici vozila, u skladu s Dodatkom 2. Priloga XI.,

(h ) po potrebi, kopije drugih homologacija s odgovarajućim podacima koji omogućuju proširenje homologacija i određivanje faktora pogoršanja.

(4) Za izjavu iz točke (d) stavka 2. ovoga članka proizvođač mora koristiti obrazac proizvođačeve potvrde o sukladnosti sa zahtjevima s obzirom na radnu učinkovitost OBD sustava u uporabi propisan u Dodatku 7. Priloga I.

(5) Nakon pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije, Zavod će tijelima nadležnim za homologaciju ili Komisiji na njezin zahtjev dostavljati informacije iz točke (e) stavka 3. ovoga članka

(6) Vozilo se ne može se homologirati ako informacije koje je dostavio proizvođač u skladu s točkama (d) i (e) stavka 2. ovoga članka ne omogućavaju ispunjavanje zahtjeva iz točke 3. Dodatka 1. Priloga XI.

Točke 3.2., 3.3. i 3.7. u Dodatku 1. Priloga XI. primjenjuju se u svim razumno predvidljivim uvjetima vožnje.

Za ocjenu primjenjivosti zahtjeva iz prvoga i drugoga podstavka ovoga članka mora se uzeti u obzir aktualno stanje odgovarajuće tehnologije.

(7) Mjere iz točke (f) stavka 2. ovoga članka poduzete za sprečavanje neovlaštenog zahvata i preinaka u računalu za kontrolu emisije uključuju funkciju za osuvremenjivanje koristeći program ili postupak umjeravanja koji je odobrio proizvođač.

(8) Proizvođač za ispitivanja specificirana na slici I.2.4 u Prilogu I. mora dostaviti tehničkoj službi vozilo koje predstavlja tip koji treba homologirati.

(9) Zahtjev za homologaciju vozila s jednim gorivom, s dva goriva i s prilagodljivim gorivom mora ispunjavati dodatne zahtjeve koji su propisani u točkama 1.1 i 1.2 Priloga I.

(10) Preinake marke sustava, sastavnoga dijela ili zasebne tehničke jedinice učinjene nakon provedenog postupka homologacije ne utječu na važenje homologaciju, osim u slučaju ako se njihove izvorne značajke ili tehnički parametri izmijene tako da to utječe na funkcionalnost motora ili sustava za kontrolu onečišćenja.

Članak 15.

(1) Ako su odgovarajući zahtjevi ispunjeni, Zavod će dodijeliti homologaciju vozila s obzirom na emisije i pristup informacijama za popravak i održavanje vozila i izdati broj homologacije u skladu sa sustavom brojčanog označivanja koji je propisan u Prilogu VII. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00). Iznimno od odredbi Priloga VII. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00) , 3. dio broja homologacije sastavlja se skladu s Dodatkom 6. Priloga I. ovoga Pravilnika. Zavod ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.

(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, vozilo s OBD sustavom može se na zahtjev proizvođača prihvatiti za homologaciju s obzirom na emisije i pristup informacijama za popravak i održavanje vozila iako sustav ima jedan ili više nedostataka tako da posebni zahtjevi Priloga XI. nisu potpuno ispunjeni, pod uvjetom da su ispunjene opće odredbe propisane u točci 3. toga Priloga.

(3) Nakon pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije Zavod će o odluci o dodjeljivanju homologacije iz stavka 1. ovoga članka obavještavati tijela nadležna za homologaciju drugih država članica u skladu sa zahtjevima propisanim u članku 9. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

(4) Zavod će izdati certifikat o homologaciji iz stavka 1. ovoga članka prema obrascu u Dodatku 4. Priloga I.

Članak 16.

(1) Za sve izmjene i dopune homologacija primjenjuju se odredbe članaka 14., 15. i 17. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

(2) Na zahtjev proizvođača, odredbe iz točke 3, Priloga I. primjenjuju se bez dodatnog ispitivanja samo za vozila istoga tipa.

Članak 17.

(1) Mjere kojima se osigurava sukladnost proizvodnje moraju se poduzimati u skladu s odredbama članaka 13. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

(2) Sukladnost proizvodnje mora se provjeravati na temelju opisa u certifikatu o homologaciji koji je propisan u Dodatku 4. Priloga I. ovoga Pravilnika.

(3) Posebne odredbe koje se odnose na sukladnost proizvodnje propisane su u točci 4. Priloga I. ovoga Pravilnika, a odgovarajuće statističke metode u dodatcima 1. i 2. ovoga Priloga I.

Članak 18.

(1) Odredbe o sukladnosti u uporabi propisane su u Prilogu II. ovoga Pravilnika, a za vozila homologirana u skladu s Pravilnikom o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 00) (»Narodne novine« br. 17/08) u Prilogu XV. ovoga Pravilnika.

(2) Mjere kojima se osigurava sukladnost u uporabi vozila homologiranih u skladu s ovim Pravilnikom ili za vozila homologirana u skladu s Pravilnikom o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 00) moraju se poduzimati u skladu s odredbama članka 13. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

(3) Mjere za sukladnost u uporabi moraju biti prikladne za potvrđivanje funkcionalnosti uređaja za kontrolu onečišćenja tijekom cijeloga uobičajenog vijeka života vozila uz uobičajene uvjete uporabe kao što je propisano u Prilogu II. ovoga Pravilnika.

(4) Mjere za sukladnost u uporabi moraju se provjeravati za razdoblje do pet godina starosti ili nakon prevezenih 100.000 km, ovisno o tome koja okolnost prije nastupi.

(5) Proizvođač nije obvezan provoditi neovisnu ocjenu sukladnosti u uporabi ako broj prodanih vozila ne onemogućava da se izdvoji dovoljno uzoraka za ispitivanje. Proizvođač malih serija vozila mora dostaviti Zavodu izvještaj o svim jamstvenim zahtjevima i zahtjevima za popravak koji su povezani s emisijama te o možebitnim OBD greškama, kako je određeno u točci 2.3. Priloga II.

(6) Zavod može zahtijevati da se tipovi vozila iz stavka 5. ovoga članka ispitaju u skladu s Dodatkom 1. Priloga II. ovoga Pravilnika.

(7) Kada Zavod ocijeni da rezultati ispitivanja nisu u skladu s kriterijima određenim u Dodatku 2. Priloga II. za vozila homologirana prema ovom Pravilniku, popravne radnje koje se navedene u članku 31. stavku 1. i u Prilogu X. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00) primjenjuju se i na vozila u uporabi koja pripadaju istomu tipu vozila i koja vjerojatno mogu imati iste nedostatke, u skladu s točkom 6. Dodatka 1. Priloga II.

Zavod mora odobriti plan popravnih radnja koji predloži proizvođač u skladu s točkom 6. Dodatka 1. Priloga II. ovoga Pravilnika. Proizvođač je odgovoren za izvođenje odobrenoga plana popravnih radnja.

Nakon pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije, Zavod će obavijestiti o svojoj odluci o odobrenom planu popravnih radnja sve države članice u roku od 30 dana, koje mogu zahtijevati da se isti plan popravnih radnja primijeni na sva vozila istoga tipa koja su registrirana na njihovom teritoriju.

(8) Ako Zavod utvrdi da tip vozila nije u skladu s primjenjivim zahtjevima Dodatka 1., Priloga II. bez odlaganja mora obavijestiti tijelo nadležno za homologaciju države koja je dodijelila izvornu homologaciju, u skladu sa zahtjevima članka 31. stavka 3. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

Nakon što nadležno tijelo obavijesti proizvođača da tip vozila ne ispunjava zahtjeve odredaba članka 31. stavka 6. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00), proizvođač mora u roku dva mjeseca od te obavijesti predložiti plan mjera za otklanjanje nedostataka, čiji sadržaj mora odgovarati zahtjevima točaka 6.1 do 6.8 Dodatka 1. Priloga II. Ako nadležno tijelo u roku od dva mjeseca ustanovi da sporazum o planu mjera i njegovom provođenju nije moguće postići, mora se započeti postupak u skladu s člankom 31. stavcima 3. i 4. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

Članak 19.

(1) Proizvođač mora osigurati da se zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja namijenjeni ugradbi na homologirana vozila na koja se primjenjuje ovaj Pravilnik homologiraju kao zasebna tehnička jedinica u smislu članka 11. stavka 2. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00), u skladu s člankom 21., člankom 22. i Prilogom XIII.

Za potrebe ovoga Pravilnika, katalizatori i odvajači (filtri) čestica smatraju se uređajima za kontrolu onečišćenja.

(2) Izvorni zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja koji pripadaju tipu navedenom u točci 2.3 Dopune Dodatku 4. Priloga I. i namijenjeni su ugradbi na vozilo na koje se odnosi odgovarajući dokument o homologaciji, ne moraju biti sukladni s Prilogom XIII., pod uvjetom da zadovoljavaju zahtjeve točaka 2.1 i 2.2. toga Priloga.

(3) Proizvođač je dužan osigurati da izvorni uređaji za kontrolu onečišćenja nose identifikacijske oznake.

(4) Identifikacijske oznake iz stavka 3. ovoga članka moraju sadržavati sljedeće podatke:

(a) naziv ili zaštitni znak proizvođača vozila ili motora,

(b) marka i identifikacijski broj dijela izvornog uređaja za kontrolu onečišćenja, kao u podacima iz točke 3.2.12.2. Dodatka 3. Priloga I.

Članak 20.

(1) Proizvođač mora podnijeti Zavodu zahtjev za homologaciju zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja kao zasebne tehničke jedinice.

(2) Uz zahtjev mora se dostaviti opisni dokument koji sadrži sve podatke propisane u obrascu iz Dodatka 1. Priloga XIII. i sljedeće:

(a) jedno ili više vozila tipa koji je homologiran u skladu s ovim Pravilnikom opremljena s novim uređajem za kontrolu onečišćenja,

(b) jedan uzorak tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja,

(c) dodatni uzorak tipa zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja, u slučaju zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja koji je namijenjen za ugradbu na vozilo opremljeno s OBD sustavom.

(3) Ispitna vozila iz stavka 2. podstavka (a) ovoga članka proizvođač mora odabrati uz suglasnost tehničke službe.

(4) Ispitna vozila iz stavka 2. podstavka (a) ovoga članka moraju zadovoljavati zahtjeve iz točke 3.1 Priloga 4. UN/ECE Pravilnika br. 83.

(5) Ispitna vozila moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:

(a) ne smiju imati grešaka u sustavu kontrole emisije,

(b) svaki previše istrošen ili neispravan izvorni dio koji je povezan s emisijama mora biti popravljen ili zamijenjen,

(c) prije ispitivanja emisija, moraju biti ispravno ugođena i namještena u skladu sa specifikacijama proizvođača.

(6) Uzorak iz stavka 2. podstavaka (b) i (c) ovoga članka mora biti jasno i neizbrisivo označen s proizvođačevim trgovačkim nazivom ili zaštitnim znakom i njegovom trgovačkom oznakom.

(7) Uzorak iz stavka 2. podstavka (c) ovoga članka mora biti dotrajan prema definiciji u točci 41. članka 4. ovoga Pravilnika.

Članak 21.

(1) Ako su odgovarajući zahtjevi ispunjeni, Zavod će dodijeliti homologaciju za zamjenske uređaje za kontrolu onečišćenja kao zasebnu tehničku jedinicu i izdati broj homologacije u skladu sa sustavom brojčanog označivanja koji je propisan u Prilogu VII. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

Zavod ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu zamjenskom uređaju za kontrolu onečišćenja.

Određeni tip zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja s istim brojem homologacije može se upotrebljavati na više različitih tipova vozila.

(2) Zavod će izdati certifikat o homologaciji homologacije iz stavka 1. ovoga članka prema obrascu iz Dodatka 2. Priloga XIII.

(3) Ako podnositelj zahtijeva za homologaciju može dokazati Zavodu ili tehničkoj službi da zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja pripada tipu koji je naveden u točci 2.3 Dopune Dodatka 4. Priloga I, dodjeljivanje homologacije ne smije ovisiti o provjeri sukladnosti sa zahtjevima propisanima u točci 4. Priloga XIII.

Članak 22.

(1) Proizvođači moraju provesti potrebne mjere i postupke u skladu s člancima 10. i 11. ovoga Pravilnika i Prilogom XIV., radi osiguravanja da su informacije o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila lako dostupne.

(2) Zavod će dodijeliti homologaciju nakon što mu proizvođač dostavi potvrdu o pristupu informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila.

(3) Potvrda o pristupu informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila služi kao dokaz o sukladnosti s člankom 10. stavkom 9. ovoga Pravilnika.

(4) Potvrda o pristupu informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila mora se sastaviti na način da sadrži sve podatke propisane u obrascu iz Dodatka 1. Priloga XIV.

(5) Kada je ponesen zahtjev za homologaciju, a informacije o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila nisu na raspolaganju ili nisu sukladne s člancima 10. i 11. ovoga Pravilnika i Prilogom XIV. proizvođač mora osigurati te informacije u roku šest mjeseci od odgovarajućeg datuma koji propisan u stavku 1.(a) članka 25. ovoga Pravilnika, ili šest mjeseci od datuma homologacije, ovisno koji je datum kasniji.

(6) Obveza da osigura informacije unutar datuma propisanih u stavku 5. ovoga članka primjenjuje se samo ako je nakon homologacije vozilo stavljeno na tržište. Kad je vozilo stavljeno na tržište više od šest mjeseci nakon homologacije, informacije se moraju priskrbiti na dan stavljanja vozila na tržište.

(7) Smatra se da je proizvođač uveo zadovoljavajuće mjere i postupke s obzirom na pristup informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila na temelju izdane potvrde o pristupu informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila i pod uvjetom da nije bilo nijedne pritužbe i da proizvođač osigurava te informacije u roku propisanom u članku 8. ovoga Pravilnika.

(8) Uz zahtjev o pristupu informacijama o OBD sustavu vozila koje su propisane u točci 4. Priloga XI., proizvođač mora zainteresiranim stranama učiniti dostupnim sljedeće informacije:

(a) odgovarajuće informacije koje omogućavaju razvoj zamjenskih sastavnih dijelova koji su kritični za ispravno djelovanje OBD sustava,

(b) informacije koje omogućavaju razvoj generičkih dijagnostičkih alata.

(9) U skladu s točkom (a) ovoga stavka razvoj zamjenskih sastavnih dijelova uza potrebe ne smije biti ograničen s nedostupnosti odgovarajućih informacija, tehničkim zahtjevima koji se odnose na strategiju za javljanje neispravnosti kad su prekoračene granične vrijednosti za OBD ili kad OBD sustav ne može ispuniti osnovne zahtjeve ovoga Pravilnika s obzirom na nadzor, posebnim preinakama u obradi OBD informacija radi različite obrade vozila s pogonom na plin ili na benzin i s homologacijom vozila s pogonom na plin koja imaju ograničen broj manjih neispravnosti.

(10) U skladu s točkom (b) ovoga stavka, ako proizvođači upotrebljavaju dijagnostičke i ispitne alate u skladu s normom ISO 22900: Modularni komunikacijski priključak za vozilo (MVCI – Modular vehicle Communication Interface) i normom ISO 22901: Otvorena razmjena dijagnostičkih podataka (ODX – Open Diagnostic Data Exchange) u njihovim franšiznim mrežama, datoteke ODX moraju biti dostupne neovisnim poduzetnicima na internetskoj stranici proizvođača.

Članak 23.

(1) Zavod može u svakom trenutku, bilo na vlastitu inicijativu, na temelju pritužbe ili na temelju ocjene tehničke službe, provjeriti da li proizvođač s obzirom na obveze koje se odnose na pristup informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila postupa sukladno s odredbama ovoga Pravilnika kao i odredbama potvrde o pristupu informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila

(2) Ako je dodijelio odgovarajuću homologaciju, Zavod će poduzeti odgovarajuće mjere za poboljšanje stanja kada neko tijelo nadležno za homologaciju utvrdi da je proizvođač propustio ispuniti svoje obveze koje se odnose na pristup informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila,

(3) Mjere iz stavka 2. ovoga mogu uključivati trajno ili privremeno ukidanje homologacije, novčanu kaznu ili druge mjere u skladu s člankom 27. ovoga Pravilnika.

(4) Ako neovisni poduzetnik ili trgovačko društvo koje zastupa neovisne poduzetnike podnese pritužbu, Zavod će provesti neovisnu ocjenu kako bi provjerio da li proizvođač ispunjava obveze koje se odnose na pristup informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila.

(5) Pri provođenju neovisne ocjene Zavod ocjene može zatražiti od tehničke službe ili nekog drugoga neovisnoga eksperta da obavi ocjenu da li su ispunjene te obveze.

Članak 24.

(1) Iznimno od Priloga I. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (izdanje 01) do 1. travnja 2011. primjenjuju se dodatni zahtjevi Priloga XVIII. za tehničke podatke potrebne za homologaciju.

(2) Iznimno od Priloga III. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (izdanje 01) do 1. travnja 2011. primjenjuju se dodatni zahtjevi Priloga XIX. za tehničke podatke potrebne za homologaciju.

Članak 25.

(1) Odredbe članka 3. ovoga Pravilnika stupaju na snagu za homologaciju novih tipova vozila kako slijedi:

(a) 1. travnja 2011. za vozila kategorija M1 i M2 i kategorije N1 razreda I, s učinkom do 1. rujna 2014., a 1. listopada 2011. za vozila kategorije N1, razreda II i III, i kategorije N2 s učinkom do 1. rujna 2015., koja zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika s iznimkom graničnih vrijednosti Euro 6 propisanim u tablici 2. Priloga XVII.,

Za ispitivanje emisija iz ispušne cijevi, granične vrijednosti koje se primjenjuju na vozila konstruirana za ispunjavanje specifičnih društvenih potreba iste su kao i za vozila kategorije N1, razreda III.

(b) 1. rujna 2014. za vozila kategorija M1 i M2 te kategorije N1 razreda I., a 1. rujna 2015. za vozila kategorije N1, razreda II i III i kategorije N2, koja zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika, posebice granične vrijednosti Euro 6 propisane u tablici 2. Priloga XVII.

(2) Odredbe članka 3. ovoga Pravilnika stupaju na snagu za nova vozila koja se prvi put registriraju u Republici Hrvatskoj kako slijedi:

(a) 1. siječnja 2012. za vozila kategorija M1 i M2 i kategorije N1 razreda I., s učinkom do 1. rujna 2015., a 1. listopada 2012. za vozila kategorije N1 razreda II. i III. i kategorije N2 i vozila konstruiranih za ispunjavanje specifičnih društvenih potreba, s učinkom do 1. rujna 2016., koja zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika, s iznimkom graničnih vrijednosti Euro 6 propisanim u tablici 2. Priloga XVII.,

Za ispitivanje emisija iz ispušne cijevi, granične vrijednosti koje se primjenjuju na vozila konstruirana da zadovoljavaju specifične društvene potrebe iste su kao i za vozila kategorije N1, razreda III.

(b) 1. rujna 2015. za vozila kategorija M1 i M2 i kategorije N1 razreda I., a 1. rujna 2016. za vozila kategorije N1 razreda II. i III. i kategorije N2, koja zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika, posebice granične vrijednosti Euro 6 propisane u tablici 2. Priloga XVII.

(3) Granična vrijednost emisije za masu čestica od 5,0 mg/km u tablica 1. i 2. Priloga XVII. počet će vrijediti od odgovarajućih datuma koji su određeni u stavcima 1., 2. i 4. ovoga članka.

Granična vrijednost emisije za masu čestica od 4,5 mg/km i ograničenje broja čestica u tablicama 1. i 2. Priloga XVII. počet će vrijediti od 1. siječnja 2012. za homologaciju novih tipova vozila i od 1. siječnja 2013. za sva nova vozila, prodana, registrirana ili stavljena u uporabu u Zajednici.

(4) Vozila koja zadovoljavaju zahtjeve ovoga Pravilnika, posebice granične vrijednosti Euro 5 propisane u tablici 1. Priloga XVII. ili granične vrijednosti Euro 6 propisane u tablici 2. Priloga XVII mogu se na zahtjev proizvođača homologirati, registrirat, staviti na tržište i u uporabu i prije datuma navedenih u stavcima 1. do 3. ovoga članka.

Članak 26.

(1) Novi zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja koji su namijenjeni za ugradbu na vozila homologirana u skladu s ovim Pravilnikom ne smiju se prodavati niti ugrađivati na vozilo ako ne pripadaju tipu za koji je dodijeljena homologacija u skladu s ovim Pravilnikom.

(2) Za zamjenske uređaje za kontrolu onečišćenja koji su zadovoljavali norme koje su važile prije stupanja na snagu ovoga Pravilnika mogu se i dalje dodjeljivati izmjene i dopune homologacija pod uvjetima koji su se izvorno primjenjivali. Nadležna tijela mogu zabraniti njihovu prodaju i ugradbu na vozilo ako ne pripadaju tipu za koji je bila dodijeljena odgovarajuća homologacija.

(3) Zahtjevi iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ne primjenjuje na zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja koji su namijenjeni za ugradbu na tipove vozila homologirane prije donošenje zahtjeva za homologaciju sastavnog.

Članak 27.

(1) Smatra se da proizvođač postupa protivno odredbama ovoga Pravilnika i u sljedećim slučajevima:

– ako u postupku homologacije ili postupku povlačenja vozila s tržišta da lažnu izjavu,

– ako krivotvori rezultate homologacijskih ispitivanja,

– ako uskrati podatke ili tehničke specifikacije u cilju sprječavanja povlačenja vozila s tržišta odnosno ukidanje homologacije,

– ako onemogućava pristup informacijama.

(2) Ako proizvođač postupi na način naveden u podstavku 1. do 4. stavka 1. ovoga članka odgovarat će za prekršaj sukladno članku 275. Zakona o sigurnosti prometa na cestama.

Članak 28.

(1) Pravilnici:

– Pravilnik o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 00) (»Narodne novine« br. 17/08)

– Pravilnik o postupku homologacije s obzirom na mjere protiv štetne emisije Dieselovih motora za pogon vozila TPV 111 (izdanje 01) (»Narodne novine« br. 42/08)

– Pravilnik o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na emisiju ugljikovog dioksida i potrošnju goriva TPV 139 (izdanje 01) (»Narodne novine« br. 100/08)

prestaju važiti i ukidaju se dana 2. siječnja 2013. godine

(2) Upućivanje na pravilnike iz stavka 1. ovoga članka u drugim propisima smatra se upućivanjem na ovaj Pravilnik.

Članak 29.

Pozivanje u ovom Pravilniku na »homologaciju«, od dana pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije, smatrat će se pozivanjem na »EU homologaciju«.

Članak 30.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim odredbi propisanih u članku 13. stavcima 5. i 6. i članku 14. stavku 3. točkama (d) i (e) koje se primjenjuju se od 1. siječnja 2012. za homologaciju novih tipova vozila i od 1. siječnja 2014. za sva nova vozila koja su prodana, registrirana ili su stavljena u uporabu u Republici Hrvatskoj.

Klasa: 011-02/10-02/25

Urbroj: 558-04-02-02/1-10-8

Zagreb, 29. prosinca 2010.

Ravnatelj
dr. sc. Krešimir Buntak, v. r.

**PRILOG I.**

OPĆE ODREDBE ZA HOMOLOGACIJU

1. DODATNI ZAHTJEVI ZA DODJELJIVANJE HOMOLOGACIJE

1.1. Dodatni zahtjevi za vozila na plin kao jednu vrstu goriva i vozila na plin s dvije vrste goriva

1.1.1. Za potrebe točke 1.1 primjenjuju se sljedeće definicije:

1.1.1.1. Porodica označava skupinu tipova vozila koja kao gorivo upotrebljavaju UNP, PP/biometan i koje predstavlja osnovno vozilo.

1.1.1.2. Osnovno vozilo označava vozilo koje je odabrano da djeluje kao vozilo na kojem će se dokazati samoprilagodljivost sustava goriva i na koje se pozivaju članovi porodice. Moguće je imati više osnovnih vozila u porodici.

1.1.1.3. Član porodice označava vozilo koje ima sljedeće bitne značajke iste kao i njegovo osnovno vozilo:

(a) proizveo ga je isti proizvođač,

(b) na njega se primjenjuju iste granične vrijednosti za emisiju,

(c) ako je sustav napajanja motora plinom opremljen jednim uređajem za doziranje goriva za cijeli motor, on mora imati certificiranu izlaznu snagu između 0,7 i 1,15 puta snaga motora osnovnoga vozila,

(d) ako je sustav napajanja motora plinom opremljen uređajem za doziranje goriva posebno po svakom cilindru, on mora imati certificiranu izlaznu snagu po cilindru između 0,7 i 1,15 puta snaga po cilindru motora osnovnoga vozila,

(e) ako je s katalizatorom, ono mora imati isti tip katalizatora, npr. trostrukog djelovanja, oksidacijski, deNOx,

(f) ima sustav napajanja motora s plinom (uključujući regulator tlaka) istoga proizvođača i istoga tipa: usis, ubrizgavanje plina u plinovitom stanju (središnje, pojedinačno), ubrizgavanje plina u tekućem stanju (središnje, pojedinačno).

(g) Sustav napajanja s plinom upravlja elektronička upravljačka jedinica (ECU – ) istoga tipa s istim tehničkim specifikacijama, koja ima isto programsko rješenje i isti način upravljanja. Vozilo može imati dodatnu elektroničku upravljačku jedinicu (ECU) različitu od one na osnovnom vozilu, pod uvjetom da ta elektronička upravljačka jedinica upravlja samo brizgaljkama, dodatnim zapornim ventilima i dobiva podatke iz dodatnih osjetila.

Što se tiče zahtijeva navedenih u točkama (c) i (d), ako se dokaže da bi se dva vozili na plin mogla smatrati članovima iste porodice, ne uzimajući u obzir njihovu homologiranu izlaznu snagu, odnosno P1 ili P2 (P1 < P2), i ako su oba su ispitana kao osnovna vozila, takva pripadnost porodici smatra se prihvatljivom za svako vozilo koje ima homologiranu izlaznu snagu između 0,7 × P1 i 1,15 × P2.

1.1.2. U slučaju vozila koja za gorivo upotrebljavaju UNP ili PP/biometan, EZ homologacija dodjeljuje se primjenom sljedećih zahtijeva:

1.1.2.1. Za homologaciju osnovnog vozila, osnovno vozilo mora pokazati sposobnost prilagođavanja svakoj sastavu goriva koje se može pojaviti na tržišnu. U slučaju UNP-a postoje razlike u sastavu C3/C4. U slučaju prirodnog plina općenito postoje dvije vrste goriva, visokokalorično gorivo (H-plin) i niskokalorično gorivo (L-plin), ali sa dosta širokim rasponom obaju; značajno se razlikuju u Wobbeovom indeksu. Te se razlike odražavaju u referentnim gorivima.

1.1.2.2. Osnovno vozilo mora se ispitati ispitivanjem tipa 1. s dvama krajnjima referentnim gorivima propisanim u Prilogu IX. U slučaju PP/biometana, ako se prelazak s jednoga goriva na drugo u praksi omogućuje sa sklopkom, ta se sklopka ne smije upotrebljavati tijekom homologacije.

1.1.2.3. Za vozilo smatra se da je sukladno ako zadovoljava granične emisije s oba referentna goriva.

1.1.2.4. Omjer rezultata emisije »r« mora se odrediti za svaki onečišćivač prema sljedećem:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vrsta goriva | Referentno gorivo | Izračunavanje »r« |
| UNP | gorivo A | ![](dodatni/412420.jpeg) |
| gorivo B |
| PP/biometan | gorivo G20 | ![](dodatni/412421.jpeg) |
| gorivo G25 |

1.1.3. Za homologaciju vozila na plin kao jednu vrstu goriva i vozila na plin s dvije vrste goriva, koje kao član porodice djeluje na plin, mora se provesti ispitivanje tipa 1. s jednim referentnim plinovitim gorivom. To referentno gorivo može biti bilo koje od referentnih plinovitih goriva. Za vozilo smatra se da je sukladno, ako zadovoljava sljedeće zahtjeve:

(a) vozilo zadovoljava definiciju člana porodice prema definiciji u točci 1.1.1.3;

(b) ako je ispitno gorivo referentno gorivo A za UNP ili G 20 za PP/biometan, rezultat emisije za svaki onečišćivač pomnoži se s odgovarajućim faktorom »r« koji je bio izračunan u točci 1.1.2.4. ako je r > 1; ako je r < 1, ispravak nije potreban;

(c) ako je ispitno gorivo referentno gorivo B za UNP ili G 20 za PP/biometan, rezultat emisije za svaki onečišćivač mora se podijeliti s odgovarajućim faktorom »r« koji je bio izračunan u točci 1.1.2.4. ako je r > 1; ako je r < 1, ispravak nije potreban;

(d) na zahtjev proizvođača ispitivanje tipa 1. može se provesti s oba referentna goriva, tako da ispravak nije potreban;

(e) vozilo mora zadovoljavati granične emisije koje vrijede za odgovarajuću kategoriju za izmjerene i izračunane emisije;

(f) ako se ponovljena ispitivanja obave na istom motoru, mora se najprije izračunati srednja vrijednost rezultata za referentno gorivo G 20 ili A i rezultata za referentno gorivo G 25 ili B; faktor »r« mora se nakon toga izračunati iz tih srednjih vrijednosti rezultata;

(g) tijekom ispitivanja tipa 1. ispitno vozilo treba koristiti samo benzin najviše 60 sekunda kad djeluje samo na plin.

1.2. Dodatni zahtjevi za vozila s prilagodljivim gorivom.

1.2.1. Za homologaciju vozila s prilagodljivim goriva na etanol ili biodizel, proizvođač vozila treba opisati sposobnost vozila da se prilagodi bilo kojoj mješavini benzina i etanola (s do 85% udjela etanola) ili dizelskog goriva i biodizela, koja bi se pojavila na tržištu.

1.2.2. Za vozila s prilagodljivim gorivom, prijelaz s jednoga goriva na drugo između ispitivanja izvodi se bez ručnoga namještanja postavka motora.

2. DODATNI TEHNIČKI ZAHTJEVI I ISPITIVANJA

2.1. Mali proizvođači

2.1.1. Popis zakonodavnih akata iz članka 12. stavka 4.:

|  |  |
| --- | --- |
| Zakonodavni akt | Zahtjevi |
| Kalifornijski propisi (California Code of Regulations), Poglavlje 13. odjeljci 1961, pododjeljak (a) i pododjeljak (b) točka (1)(C)(1) koji se primjenjuju na modele vozila iz 2001. i kasnijih godišta, 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976. i 1975, koje je objavila nakladnička kuća Barclay’s Publishing. | Homologacija se mora dodijeliti na temelju Kalifornijskih propisa koji se primjenjuju za najnovije modele lakih gospodarskih vozila. |

2.2. Uljevni otvori spremnika goriva

2.2.1. Uljevni otvori spremnika benzina ili etanola mora biti konstruiran tako da sprečava punjenje spremnika iz mlaznice na benzinskoj pumpi koja ima vanjski promjer od 23,6 mm ili veći.

2.2.2. Točka 2.2.1 ne odnosi se na vozilo kod kojeg su ispunjena oba sljedeća uvjeta, tj.:

(a) da je vozilo konstruirano i izrađeno tako da benzin s olovom ne utječe štetno ni na jedan uređaj konstruiran za kontrolu emisije plinovitih onečišćivača te

(b) da je vozilo uočljivo, čitljivo i neizbrisivo označeno simbolom za benzin bez olova propisanim u HRN ISO 2575:2004 na mjestu koje je izravno vidljivo osobi koja puni spremnik goriva. Dopuštene su dodatne oznake.

2.2.3. Treba se osigurati da ne dođe do prekomjernih emisija isparavanjem i rasipanja goriva prouzročena nedostatkom čepa spremnika goriva. To se može postići na jedan od sljedećih načina:

(a) uporabom čepa spremnika goriva koji se automatski otvara i zatvara i ne može se skinuti

(b) konstrukcijom koja sprečava prekomjerne emisije isparavanjem u slučaju gubitka čepa spremnika goriva

(c) na drugi način koji ima isti učinak. Takvi primjeri uključuju čep spremnika goriva pričvršćen sponom odnosno lancem ili čep koji se otključava istim ključem koji služi i za paljenje motora, ali nisu na to ograničeni. U tome se slučaju ključ može izvaditi iz čepa samo kad je čep zaključan.

2.3. Odredbe o sigurnosti elektroničkog sustava

2.3.1. Svako vozilo s računalom za kontrolu emisije mora imati zaštitu koja sprečava izmjene, osim uz odobrenje proizvođača. Proizvođač će odobriti izmjene ako su one nužne za dijagnosticiranje, servisiranje, tehnički pregled, naknadnu ugradbu ili popravak vozila. Svi računalni kodovi koji se mogu reprogramirati ili radni parametri moraju biti napravljeni tako da se ne mogu preinačiti i imati stupanj zaštite najmanje u skladu s odredbama HRN ISO 15031-7: 2003(SAE J2186: listopad 1996.) pod uvjetom da se sigurnost zasniva na uporabi protokola i dijagnostičkog spojnika propisana u Dodatku 1. Priloga XI. Svi memorijski čipovi za umjeravanje koji se mogu izvaditi moraju biti zaliveni, zatvoreni u zabrtvljenome kućištu ili zaštićeni elektroničkim algoritmima i ne smije biti moguće njihovo mijenjanje bez upotrebe posebnih alata i postupaka.

2.3.2. Ne smije biti moguće mijenjati radne parametre računalno kodiranoga motora bez upotrebe posebnih alata i postupaka (npr. lemljeni ili zaliveni sastavni dijelovi računala ili zabrtvljena (ili zalemljena) računalna kućišta).

2.3.3. Kad su mehaničke pumpe za ubrizgavanje goriva ugrađene na motore s kompresijskim paljenjem, proizvođači moraju poduzeti odgovarajuće zaštitne mjere kako bi spriječili mijenjanje namještene vrijednosti najveće dobave goriva dok je vozilo u uporabi.

2.3.4. Proizvođač od tijela nadležnog za homologaciju može zatražiti iznimku od jednoga od tih zahtijeva za ona vozila kojima zaštita vjerojatno nije potrebna.

Kriteriji koji će se ocjenjivati pri razmatranju iznimke uključuju tehničke značajke mikroprocesora koji su trenutačno na raspolaganju, sposobnost vozila da dosegne visoke tehničke značajke i predviđeni opseg prodaje tih vozila, ali se na to ne ograničuju.

2.3.5. Proizvođači koji upotrebljavaju računalne sustave koji se mogu programirati (npr. elektronički izbrisive programibilne memorije koje se mogu samo čitati, EEPROM) moraju onemogućiti neovlaštenu promjenu programa. Proizvođači moraju uključiti poboljšane strategije zaštite od neovlaštenog zahvata i svojstva za zaštitu od upisa koji zahtijevaju elektronički pristup računalu koje održava proizvođač i kojemu neovisni poduzetnici moraju imati pristup uz uporabu zaštite koja je predviđena u točkama 2.3.1 i 2.2 Priloga IV. Tijelo za homologaciju mora odobriti metode koje pružaju istu razinu zaštite od neovlaštenog zahvata.

2.4. Primjena ispitivanja

2.4.1. Slika I.2.4 prikazuje primjenu ispitivanja za homologaciju vozila. Posebni postupci ispitivanja opisani su u prilozima II., III., IV., V., VI., VII., VIII., X., XI., XII. i XVI.1[[2]](#footnote-29081-2)

Slika I.2.4

Primjena ispitnih zahtijeva za homologaciju i izmjene i dopune homologacije

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija vozila | Vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, uključujući hibridna | | | | | | | | Vozila s motorima s kompresijskim paljenjem, uključujući hibridna | |
| na jednu vrstu goriva | | | | na dvije vrste goriva1 | | | s prilagodljivim gorivom1 | s prilagodljivim gorivom | na jednu vrstu goriva |
| Referentno gorivo | Benzin (E5) | UNP | PP/biometan | Vodik | Benzin (E5) | Benzin (E5) | Benzin (E5) | Benzin (E5) | Dizelsko gorivo (B5) | Dizelsko gorivo (B5) |
| UNP | PP/biometan | Vodik | Etanol (E85) | Biodizel |
| Plinoviti onečišćivači  (Ispitivanje tipa 1.) | Da | Da | Da |  | Da (oba goriva) | Da (oba goriva) |  | Da (oba goriva) |  | Da |
| Čestice  (Ispitivanje tipa 1.) | Da (izravno ubrizgavanje) | - | - |  | Da (izravno ubrizgavanje) (benzin) | Da (izravno ubrizgavanje) (benzin) |  | Da (izravno ubrizgavanje) (oba goriva) |  | Da |
| Emisije na praznom hodu  (Ispitivanje tipa 2.) | Da | Da | Da |  | Da (oba goriva) | Da (oba goriva) |  | Da (oba goriva) |  | - |
| Emisije iz kućišta koljenastog vratila (Ispitivanje tipa 3.) | Da | Da | Da |  | Da (benzin) | Da (benzin) |  | Da (oba goriva) |  | - |
| Emisije isparavanjem (Ispitivanje tipa 4.) | Da | - | - |  | Da (benzin) | Da (benzin) |  | Da (oba goriva) |  | - |
| Trajnost (Ispitivanje tipa 5.) | Da | Da | Da |  | Da (benzin) | Da (benzin) |  | Da (oba goriva) |  | Da |
| Emisije pri niskoj temperaturi (Ispitivanje tipa 6.) | Da | - | - |  | Da (benzin) | Da (benzin) |  | Da (oba goriva) |  |  |
| Sukladnost u uporabi | Da | Da | Da |  | Da (oba goriva) | Da (oba goriva) |  | Da (oba goriva) |  | Da |
| Ugrađena dijagnostika | Da | Da | Da |  | Da | Da |  | Da |  | Da |
| Emisije CO2 i potrošnja goriva | Da | Da | Da |  | Da (oba goriva) | Da (oba goriva) |  | Da (oba goriva) |  | Da |
| Zacrnjenje dimljenja | - | - | - |  | - | - |  | - |  | Da |
| (1) Kad je vozilo na dvije vrste goriva kombinirano s vozilom s prilagodljivim gorivom, primjenjuju se oba ispitna zahtjeva.  (2) Ispitivanje s benzinom primjenjuje se samo za vozila homologirana prije datuma navedenih u članku 25. stavku 3. ovoga Pravilnika. Tih ili nakon tih datuma, ispitivanje s mora provesti s oba goriva. | | | | | | | | | | |

3. PROŠIRENJA HOMOLOGACIJA

3.1. Proširenja s obzirom na emisije iz ispušne cijevi (ispitivanja tipa 1, tipa 2 i tipa 6)

3.1.1. Vozila s različitim referentnim masama

3.1.1.1. Homologacija se može proširiti samo na vozila s referentnom masom koja zahtijeva uporabu sljedećih dviju viših istovrijednih inercijskih masa ili neke niže istovrijedne inercijske mase.

3.1.1.2. Za vozila kategorije N, homologacija se mora proširiti samo na vozila s manjom referentnom masom ako su emisije već homologiranoga vozila u okviru graničnih vrijednosti propisanih za vozilo za koje je zatraženo proširenje homologacije.

3.1.2. Vozila s različitim ukupnim prijenosnim omjerima

3.1.2.1. Homologacija se mora proširiti na vozila s različitim prijenosnim omjerima samo pod sljedećim uvjetima.

3.1.2.2. Za utvrđivanje da li je moguće proširiti homologaciju, za svaki od prijenosnih omjera koji se upotrebljava u ispitivanjima tipa 1. i 6., mora se utvrditi razmjer:

E = (V2 – V1)/V1

gdje je, pri brzini vrtnje motora 1.000 min-1, V1 brzina homologiranoga vozila i V2 brzina vozila za koje je zatraženo proširenje homologacije.

3.1.2.3. Ako je za svaki od prijenosnih omjera E ≤ 8%, proširenje homologacije mora se dodijeliti bez ponavljanja ispitivanja tipa 1. i 6.

3.1.2.4. Ako je za svaki od prijenosnih omjera E > 8%, i ako je za svaki prijenosni omjer E ≤ 3%, ispitivanja tipa 1. i 6. moraju se ponoviti. Ispitivanja se mogu provesti u laboratoriju koji odabere proizvođač, pod uvjetom da ga odobri tehnička služba. Izvještaj o ispitivanjima mora se poslati tehničkoj službi koja je odgovorna za homologacijska ispitivanja.

3.1.3. Vozila s različitim referentnim masama i prijenosnim omjerima

Homologacija se mora proširiti na vozila s različitim referentnim masama i prijenosnim omjerima samo ako su ispunjeni svi uvjeti propisani u točkama 3.1.1 i 3.1.2.

3.1.4. Vozila sa sustavima za periodičnu regeneraciju

Homologacija vozila koje je opremljeno sustavom za periodičnu regeneraciju mora se proširiti na druga vozila sa sustavima za periodičnu regeneraciju, čiji su niže opisani parametri istovjetni ili su unutar propisanih dopuštenih odstupanja. Proširenje se odnosi samo na mjerenja koja su specifična za određeni sustav za periodičnu regeneraciju.

3.1.4.1. Istovjetni parametri za proširenje homologacije su:

(1) motor,

(2) proces izgaranja,

(3) sustav za periodičnu regeneraciju (tj. katalizator, odvajač čestica),

(4) izvedba (tj. tip kućišta, vrsta plemenite kovine, vrsta nosača, gustoća ćelije),

(5) tip i način djelovanja,

(6) sustav doziranja i dodavanja aditiva,

(7) obujam ± 10%,

(8) položaj (temperatura ± 50 °C pri 120 km/h ili odstupanje za 5 % od najviše temperature pri najvišem tlaku).

3.1.4.2. Uporaba faktora Ki za vozila s različitim referentnim masama

Faktori Ki, određeni s postupcima iz točke 3. Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br. 83 za homologaciju tipa vozila sa sustavom za periodičnu regeneraciju, mogu se upotrijebiti za druga vozila koja ispunjavaju kriterije navedene u točci 3.1.4.1. i imaju referentnu masu unutar sljedećih dvaju viših razreda istovrijedne inercije ili nekog nižega razreda istovrijedne inercije.

3.1.5. Primjena proširenja na druga vozila

Kad je proširenja dodijeljeno u skladu s točkama od 3.1.1 do 3.1.4, takve homologacije nije moguće dodatno proširiti na druga vozila.

3.2. Proširenja za emisije isparavanjem (ispitivanje tipa 4)

3.2.1. Homologacija se mora proširi na vozila koja su opremljena sa sustavom za kontrolu emisije isparavanjem i ispunjavaju sljedeće uvjete:

3.2.1.1. Osnovno načelo osiguravanja smjese gorivo/zrak (npr. središnje ubrizgavanje) je isto.

3.2.1.2. Oblik spremnika za gorivo i materijal spremnika za gorivo i crijeva za tekuće gorivo su isti.

3.2.1.3. Mora se ispitati vozilo koje je najnepovoljnije s obzirom na poprečni presjek i približnu duljinu crijeva. Tehnička služba koja je odgovorna za homologacijska ispitivanja odlučuje da li su prihvatljivi separatori plinovite/tekuće faze koji nisu istovjetni.

3.2.1.4. Obujam spremnika za gorivo je unutar područja ±10%.

3.2.1.5. Namještenost sigurnosnog (preljevnog) ventila spremnika za gorivo je ista.

3.2.1.6. Način pohranjivanja para goriva je isti, tj. oblik i obujam odvajača, sredstvo za pohranjivanje, filtar za zrak (ako se upotrebljava za kontrolu emisije isparavanjem), itd.

3.2.1.7. Način odvajanja pohranjenih para je isti (npr. protok zraka, početna točka ili obujam odvoda tijekom ciklusa pretkondicioniranja).

3.2.1.8. Način brtvljenje i prozračivanja sustava za doziranje goriva je isti.

3.2.2. Homologacija se mora proširiti na vozila koja imaju:

3.2.2.1. različite veličina motora;

3.2.2.2. različite snage motora;

3.2.2.3. automatske i ručne mjenjače;

3.2.2.4. pogon na dva i četiri kotača;

3.2.2.5. različite oblike nadogradnja i

3.2.2.6. različite veličine kotača i guma.

3.3. Proširenja za trajnosti uređaja za kontrolu onečišćenja (ispitivanje tipa 5)

3.3.1. Homologacija se mora proširi na vozila druge tipove vozila, pod uvjetom da su niže navedene značajke vozila, motora ili sustava za kontrolu onečišćenja iste ili su ostale unutar propisanih dopuštenih odstupanja:

3.3.1.1. Vozilo:

Kategorija inercijske mase: prve dvije više kategorije inercijske mase ili neka niža kategorija inercijske mase.

Ukupno opterećenje vozila pri vožnji po cesti pri 80 km/h: +5% veće i bilo koja niža vrijednost.

3.3.1.2. Motor

(a) radni obujam motora (±15%),

(b) broj ventila i upravljanje ventilima,

(c) sustav za gorivo,

(d) tip rashladnog sustava,

(e) proces izgaranja.

3.3.1.3. Parametri sustava za kontrolu onečišćenja:

(a) Katalizatori i odvajači (filtri) čestica:

broj katalizatora, odvajača (filtara) i elemenata,

veličina katalizatora i odvajača (filtara) (obujam bloka 10%),

vrsta katalitičkog postupka (oksidacijski, trostrukog djelovanja, odvajač NOx za siromašnu smjesu, SCR sustav, NOx katalizator za siromašnu smjesu ili drugo),

udjel plemenite kovine (isti ili veći),

vrsta i omjer plemenite kovine (15%),

nosač, struktura i materijal,

gustoća ćelija,

promjene temperature na ulazu katalizatora ili hvatača (filtra) čestica ne prelaze 50 K. Te promjene temperature moraju se provjeriti u stabiliziranim uvjetima pri brzini 120 km/h i pri namještanju opterećenja za ispitivanje tipa 1.

(b) Upuhivanje zraka:

s ili bez upuhivanja,

vrsta (pulsiranje zraka, zračne pumpe, drugo),

(c) EGR (povrat ispušnih plinova):

s ili bez,

vrsta (s hlađenjem ili bez hlađenja, aktivno ili pasivno upravljanje, visokotlačno ili niskotlačno).

3.3.1.4. Ispitivanje trajnosti se može provesti na vozilu koje ima različitu nadogradnju, mjenjač (automatski ili ručni) i veličinu kotača ili guma u odnosu na tip vozila za koji je zatražena homologacija.

3.4. Proširenja za ugrađene sustave dijagnostike

3.4.1. Homologacija se mora proširi na druge tipove vozila s istim motorom i sustavima za kontrolu onečišćenja u skladu s Dodatkom 2. Priloga XI. Homologacija se mora proširiti bez obzira na sljedeće značajke vozila:

(a) oprema motora,

(b) gume,

(c) istovrijedna inercijska masa,

(d) rashladni sustav,

(e) ukupni prijenosni omjer,

(f) vrsta prijenosnika snage,

(g) vrsta nadogradnje.

3.5. Proširenja za emisije CO2 i potrošnju goriva

3.5.1. Vozila koja su samo opremljena s motorom u unutarnjim izgaranjem, osim vozila opremljenih sustavom periodične regeneracije za kontrolu emisije.

3.5.1.1. Homologacija se mora proširi na vozila koja se razlikuju u sljedećim značajkama, pod uvjetom da emisije CO2 koje je izmjerila tehnička služba ne prelazi homologacijsku vrijednost za više od 4% za vozila kategorije M i 6% za vozila kategorije N:

– referentna masa,

– najveća tehnički dopuštena ukupna vozila,

– vrsta nadogradnje kako je određeno u Prilogu II. C Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00),

– vrsta prijenosnika snage,

– oprema i dodatci motora.

3.5.2. Vozila koja su samo opremljena s motorom u unutarnjim izgaranjem i sustavom periodične regeneracije za kontrolu emisije.

3.5.2.1. Homologacija se mora proširi na vozila koja se razlikuju u značajkama iz točke 3.5.1.1, ali ne prelaze značajke porodice iz Priloga 10 UN/ECE Pravilnika br. 101, ako emisije CO2 koje je izmjerila tehnička služba ne prelaze homologacijsku vrijednost za više od 4% za vozila kategorije M i 6% za vozila kategorije N te kad se primjenjuje isti faktor Ki.

3.5.2.2. Homologacija se mora proširi na vozila s različitim faktor Ki, ako emisije CO2 koje je izmjerila tehnička služba ne prelazi homologacijsku vrijednost za više od 4% za vozila kategorije M i 6% za vozila kategorije N.

3.5.3. Vozila samo s električnim pogonom

Proširenje se mora dodijeliti nakon suglasnosti tehničke službe koja je odgovorna za provođenje ispitivanja.

3.5.4. Vozila s hibridnim električnim pogonom

Homologacija se mora proširi na vozila koja se razlikuju u sljedećim značajkama, ako emisije CO2 i potrošnja električne energije koje je izmjerila tehnička služba ne prelaze homologacijsku vrijednost za više od 4% za vozila kategorije M i 6% za vozila kategorije N:

– referentna masa,

– najveća tehnički dopuštena ukupna vozila,

– vrsta nadogradnje kako je određeno u Prilogu II. C Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00),

– s obzirom na izmjene bilo koje druge značajke proširenje se može dodijeliti nakon suglasnosti tehničke službe koja je odgovorna za provođenje ispitivanja.

3.5.5. Proširenje homologacije vozila kategorije N unutar porodice

3.5.5.1. Za vozila kategorije N koja su homologirana kao članovi porodice vozila po postupku iz točke 3.6.2, homologacija se mora proširiti na vozila iz iste porodice samo ako tehnička služba smatra da potrošnja goriva novoga vozila ne prelazi potrošnju goriva vozila na kojem se temelji potrošnja goriva porodice.

Homologacija se također može proširiti na vozila koja:

– su do 110 kg teža od ispitanog člana porodice, pod uvjetom da su najviše 220 kg teža od najlakšega člana porodice,

– imaju ukupni prijenosni omjer niži od ispitanog člana porodice samo zbog drugih veličina guma, i

– su sukladna s porodicom u svim drugim elementima koji određuju porodicu;

3.5.5.2. Za vozila kategorije N koja su homologirana kao članovi porodice vozila po postupku iz točke 3.6.3, homologacija se može proširiti na vozila iz iste porodice bez dodatnih ispitivanja samo ako tehnička služba smatra da se potrošnja goriva novoga vozila nalazi unutar graničnih vrijednosti koje čine potrošnja goriva onih dvaju vozila u porodici koja imaju najnižu odnosno najvišu potrošnju goriva.

3.6. Proširenje homologacije vozila kategorije N unutar porodice za potrošnju goriva i emisije CO2

Vozila kategorije N moraju se homologirati u okviru porodice u skladu s točkom 3.6.1. uporabom jedne od dviju metoda opisanih u točkama 3.6.2. i 3.6.3.

3.6.1. Vozila kategorije N mogu se za potrebe mjerenja potrošnje goriva i emisija CO2 svrstati u porodicu ako su im sljedeći parametri istovjetni ili se nalaze unutar propisanih graničnih vrijednosti:

3.6.1.1. Istovjetni parametri su sljedeći:

– proizvođač i tip, kako je određeno u Dijelu I. Dodatka 4.,

– radni obujam motora,

– vrsta sustava kontrole emisije,

– vrsta sustava za dobavu goriva, kako je određeno u točci 1.10.2 Dodatka 4.,

3.6.1.2. Sljedeći parametri trebaju biti unutar sljedećih graničnih vrijednosti:

– ukupni prijenosni omjeri (najviše za 8% veći od najnižeg), kako je određeno u točci 1.13.3. Dodatka 4.,

– referentna masa (najviše 220 kg manja od najveće),

– prednja površina (najviše 15% manja od najveće),

– snaga motora (najviše 10% manja od najviše vrijednosti).

3.6.2. Porodica vozila, kako je određena u točci 3.6.1, može se homologirati s obzirom na podatke za emisiju CO2 i potrošnju goriva koji su zajednički za sve članove porodice. Tehnička služba treba za ispitivanje odabrati člana porodice za kojega smatra da ima najveću emisiju CO2. Mjerenja se moraju provoditi kako je opisano u Prilogu XII., a rezultati dobiveni u skladu s metodom opisanom u točci 5.5 UN/ECE Pravilnika br. 101, moraju se upotrijebiti kao homologacijske vrijednosti koje su zajedničke za sve članove porodice.

3.6.3. Vozila koja su svrstana u porodicu, kako je određena u točci 3.6.1, mogu se homologirati s obzirom na pojedinačne podatke za emisiju CO2 i potrošnju goriva za svakog člana porodice. Tehnička služba treba odbrati za ispitivanje dva vozila za koja smatra da imaju najveću odnosno najnižu emisiju CO2. Mjerenja se moraju provesti kako je opisano u Prilogu XII. Ako se proizvođačevi podaci za ta dva vozila nalaze unutar dopuštenih odstupanja opisanih u točci 5.5 UN/ECE Pravilnika br. 101, vrijednosti emisija CO2 po izjavi proizvođača mogu se upotrijebiti kao homologacijske vrijednosti za sve članove porodice vozila. Ako se proizvođačevi podaci ne nalaze unutar dopuštenih odstupanja, rezultati dobiveni u skladu s metodom opisanom u točci 5.5 UN/ECE Pravilnika br. 101, moraju se upotrijebiti kao homologacijske vrijednosti, a tehnička služba treba odbrati prikladan broj drugih članova porodice za dodatna ispitivanja.

4. SUKLADNOST PROIZVODNJE

4.1. Uvod

4.1.1. Ovisno o slučaju, ispitivanja tipova 1, 2, 3, 4, ispitivanje za OBD, ispitivanje za emisije CO2 i potrošnju goriva te ispitivanje za zacrnjenje dimljenja moraju se provoditi kako je opisano u točci 2.4. Posebni postupci za sukladnost proizvodnje propisani su u točkama 4.2. do 4.10.

4.2. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 1

4.2.1. Ispitivanje tipa 1. se provodi se na vozilu s istim značajkama kao što su one opisane u certifikatu o homologaciji. Kad se ispitivanje tipa 1 treba obaviti za homologaciju vozila koja ima jedno ili više proširenja, ispitivanje tipa 1 mora se obaviti ili na vozilu koje je opisano u prvotnom opisanom opisnom dokumentu ili na vozilu koje je opisano u opisanom opisnom dokumentu koji odnosi na odgovarajuće proširenje.

4.2.2. Provjera sukladnosti vozila ispitivanjem tipa I.

Nakon što tijelo za homologaciju obavi izbor, proizvođač ne smije obavljati nikakva namještanja na odabranim vozilima.

4.2.2.1. Iz jedne serije nasumce se moraju odabrati tri vozila koja se ispituju kako je opisano u Prilogu III. ovoga Pravilnika. Faktori pogoršanja upotrebljavaju se na isti način. Granične vrijednosti dane su u tablicama 1. i 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika.

4.2.2.2. Ako je tijelo za homologaciju prihvati standardno odstupanje proizvodnje koje dostavlja proizvođač u skladu s Prilogom X. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00), ispitivanja se moraju izvoditi u skladu s Dodatkom 1. ovoga Priloga.

Ako tijelo za homologaciju ne prihvati standardno odstupanje proizvodnje koje dostavlja proizvođač u skladu s Prilogom X. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00), ispitivanja se izvode u skladu s Dodatkom 2. ovog Priloga.

4.2.2.3. Na temelju ispitivanja uzorka vozila, smatra se da je proizvodnja određene serije sukladna ako ispitivanje pokaže prolazan rezultat za sve onečišćivače, ili da nije sukladna ako ispitivanje pokaže loš rezultat za jedan štetni sastojak, u skladu s kriterijima ispitivanja iz odgovarajućega dodatka.

Ako se za jedan štetni sastojak donese pozitivna odluka (prihvaćanje), ta se odluka neće promijeniti bilo kakvim dodatnim ispitivanjima koja se izvode da bi se donijela odluka za druge onečišćivače.

Ako se ne donese pozitivna odluka za sve štetne sastojke i niti jedna negativna odluka (odbijanje) za bilo koji štetni sastojak, ispitivanje se mora izvoditi na drugom vozilu (vidi sliku I.4.2).

Slika I.4.2

![](dodatni/412422.jpg)

4.2.3. Bez obzira na zahtjeve Priloga III., ispitivanja se moraju izvoditi na vozilima koja izlaze izravno iz proizvodne linije.

4.2.3.1. Međutim na zahtjev proizvođača ispitivanja se mogu izvoditi na vozilima koja su prešla:

(a) najviše 3.000 km za vozila opremljena motorom s vanjskim izvorom paljenja,

(b) najviše 15.000 km za vozila opremljena motorom s kompresijskim paljenjem.

U oba slučaja postupak uhodavanja vozila obavlja proizvođač koji ne smije obavljati nikakva namještanja na tim vozilima.

4.2.3.2. Ako proizvođač želi uhodati vozila (»x« km, gdje je x ≤ 3.000 km za vozila opremljena motorom s vanjskim izvorom paljenja i x ≤ 15.000 km za vozila opremljena motorom s kompresijskim paljenjem) postupak je sljedeći:

(a) emisije onečišćivača (tip I) mjere se kod »0« i kod »x« km na prvome ispitivanom vozilu;

(b) za svaki je od onečišćivača koeficijent porasta emisija između »0« i »x« km mora izračunati:

*Emisije kod* ´x´ *km*
*Emisije kod* ´0´ *km*

On može biti manji od 1; i

(c) druga se vozila neće uhodavati, ali će njihove emisije kod »0« km biti pomnožene tim koeficijentom porasta. U tome slučaju uzimaju se sljedeće vrijednosti:

(i) vrijednosti kod »x« km za prvo vozilo;

(ii) vrijednosti kod »0« km pomnožene koeficijentom porasta za ostala vozila.

4.2.3.3. Sva se ta ispitivanja moraju se provoditi tržišnim gorivom. Međutim na zahtjev proizvođača mogu se upotrijebiti referentna goriva opisana u Prilogu IX.

4.3. Provjeravanje sukladnosti vozila za emisije CO2

4.3.1. Ako tip vozila ima jedno ili više proširenja, ispitivanja se moraju izvršiti na vozilu (vozilima) opisanom (opisanim) u opisnom dokumentu koji je pratio prvi zahtjev za homologaciju, ili na vozilu opisanom u opisnoj dokumentaciji koja je pratila odgovarajuće proširenje.

4.3.2. Ako tijelo za homologaciju ne prihvati postupak proizvođačeve neovisne ocjene, primjenjuju se točke 3.3 i 3.4 Priloga X. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

4.3.3. Za potrebe ove točke i Dodataka 1. i 2., izraz »onečišćivač« uključuje propisane onečišćivače (navedene u tablicama 1. i 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika.) i emisije CO2.

4.3.4. Sukladnost vozila s obzirom emisije CO2 mora se odrediti u skladu s postupkom koji je opisan u točci 4.2.2. uz sljedeće iznimke:

4.3.4.1. Odredbe točke 4.2.2.1. zamjenjuju se sljedećim:

Tri se vozila moraju nasumce uzeti iz serije i ispitati kako je opisano u Prilogu XII.

4.3.4.2. Odredbe točke 4.2.3.1. zamjenjuju se sljedećim:

Međutim na zahtjev proizvođača ispitivanja se mogu izvoditi na vozilima koja su prešla najviše 15.000 km.

U ovo slučaju postupak uhodavanja vozila obavlja proizvođač koji ne smije obavljati nikakva namještanja na tim vozilima.

4.3.4.3. Odredbe točke 4.2.3.2 zamjenjuju se sljedećim:

Ako proizvođač želi uhodati vozila (»x« km, gdje je x ≤ 15.000 km) postupak je sljedeći:

(a) emisije onečišćivača mjere se kod »0« i kod »x« km na prvome ispitivanom vozilu

(b) za svaki je od onečišćivača koeficijent porasta emisija između »0« i »x« km mora se izračunati:

*Emisije kod* ´x´ *km*
*Emisije kod* ´0´ *km*

On može biti manji od 1, i

(c) druga se vozila neće uhodavati, ali će njihove emisije kod »0« km biti pomnožene tim koeficijentom porasta. U tome slučaju uzimaju se sljedeće vrijednosti:

(i) vrijednosti kod »x« km za prvo vozilo;

(ii) vrijednosti kod »0« km pomnožene koeficijentom porasta za ostala vozila.

4.3.4.4. Odredbe točke 4.2.3.3 zamjenjuju se sljedećim:

Referentna goriva opisana u Prilogu IX. ovoga Pravilnika upotrebljavaju se za ispitivanje.

4.3.4.5. Pri provjeravanju sukladnosti vozila s obzirom emisije CO2, proizvođač može umjesto postupka iz točke 4.3.4.3 upotrijebiti fiksni koeficijent porasta EC = 0,92 i pomnožiti sve vrijednosti CO2 koje su izmjerene kod »0« km s tim koeficijentom.

4.4. Vozila samo na električni pogon

Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje s obzirom na potrošnju električne energije moraju se provjeriti na temelju opisa u certifikatu o homologaciji koji je propisan u Dodatku 4. ovoga Priloga.

4.4.1. Posjednik homologacije mora posebice:

4.4.1.1. osigurati postojanje postupka za djelotvoran nadzor nad kvalitetom proizvoda;

4.4.1.2. imati pristup ispitnoj ili drugoj odgovarajućoj opremi potrebnoj za provjeru usklađenosti sa svakim homologiranim tipom;

4.4.1.3. osigurati da se rezultati ispitivanja ili provjere zapisuju i da priloženi dokumenti ostaju dostupni određeno vrijeme, koje treba biti određeno u sporazumu sa nadležnim tijelom;

4.4.1.4. analizirati rezultate svakoga tipa ispitivanja i provjera u svrhu praćenja i osiguravanja nepromjenljivosti značajka proizvoda, imajući u vidu promjene dopuštene u industrijskoj proizvodnji;

4.4.1.5. osigurati da su za svaki tip proizvoda izvršena ispitivanja iz Priloga XII. ovoga Pravilnika; bez obzira na zahtjeve točke 2.3.1.6 Priloga 7. UN/ECE Pravilnika br. 101, na zahtjev proizvođača moraju se provesti ispitivanja na vozilima koja nisu bila vožena;

4.4.1.6. osigurati da svi uzorci ili ispitni dijelovi koji daju dokaz o nesukladnosti s razmatranim tipom ispitivanja moraju imati za posljedicu daljnje uzorkovanje i novo ispitivanje. Svi potrebni koraci za ponovno uspostavljanje sukladnosti odgovarajuće proizvodnje moraju biti poduzeti.

4.4.1.7. Za homologaciju vozila kao cjeline, provjere opisane u točci 2.3.5 ograničavaju se na one koje potvrđuju ispravnost proizvodne dokumentacije s obzirom na homologacijsku dokumentaciju, posebno s obzirom na opisni dokument propisan u Prilogu III. i na podatke koji su potrebni za potvrde o sukladnosti propisane u Prilogu Xl. ovoga pravilnika.

4.4.2. Tijelo za homologaciju može u svakome trenutku provjeriti primijenjene metode u svakoj pojedinoj proizvodnoj jedinici.

4.4.2.1. Dokumentacija o ispitivanjima i praćenju proizvodnje mora se pri svakom inspekcijskom pregledu dostaviti inspektoru na licu mjesta.

4.4.2.2. Inspektor može odabrati nasumce uzorke koji će se ispitati u proizvođačevom laboratoriju. Najmanji broj uzoraka određuje se na temelju rezultata vlastitih proizvođačevih provjera.

4.4.2.3. Kad se čini da razina kvalitete ne zadovoljava, ili kad izgleda da je potrebno provjeriti valjanost ispitivanja provedenih primjenom točka 4.4.2.2, inspektor odabire uzorke koji se šalju u tehničku službu koja je provela homologacijska ispitivanja.

4.4.2.4. Tijela za homologaciju mogu provoditi sva ispitivanja propisana u ovom Pravilniku.

4.5. Vozila na hibridni električni pogon

4.5.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje s obzirom na emisije CO2 i potrošnju električne energije iz hibridnih električnih vozila moraju se provjeriti na temelju opisa u certifikatu o homologaciji koji je propisan u Dodatku 4.

4.5.2. Nadzor nad sukladnosti proizvodnje mora se temeljiti na ocjeni postupka proizvođačeve unutarnje neovisne ocjene koju je provelo tijela za homologaciju radi osiguravanja sukladnosti tipa vozila s obzirom na emisije CO2 i potrošnju električne energije.

4.5.3. Ako tijelo za homologaciju nije zadovoljno s kvalitetom postupka proizvođačeve neovisne ocjene, ono će zahtijevati provođenje provjerenih ispitivanja na vozilima iz proizvodnje.

4.5.4. Sukladnost s obzirom emisije CO2 mora se provjeriti primjenom statističkih postupaka koji su opisani u točci 4.3 i Dodatcima 1. i 2. Vozila se moraju ispitati u skladu s postupkom iz Priloga XII.

4.6. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 3

4.6.1. Ako je potrebno provesti ispitivanje tipa 3, ono se mora provesti na svim vozilima koja su bila odabrana za ispitivanje tipa 1. za sukladnost proizvodnje iz točke 4.2. Primjenjuju se uvjeti propisani u Prilogu V.

4.7. Provjera sukladnosti vozila za ispitivanje tipa 4

4.7.1. Ako je potrebno provesti ispitivanje tipa 4, ono se mora provesti u skladu s Prilogom VI.

4.8. Provjera sukladnosti vozila s obzirom na sustav ugrađene dijagnostike (OBD)

4.8.1. Ako treba provjeriti radna svojstva OBD sustava, to se mora obaviti u skladu sa sljedećim zahtjevima:

4.8.1.1. Kad tijelo za homologaciju utvrdi da kvaliteta proizvodnje nije zadovoljavajuća, metodom slučajnog uzorka odabere se jedno vozilo i podvrgne ispitivanjima opisanim u Prilogu XI. Dodatku 1.

4.8.1.2. Proizvodnja se smatra sukladnom ako to vozilo zadovoljava zahtjeve ispitivanja opisanih u Dodatku 1. Priloga XI.

4.8.1.3. Ako vozilo koje je odabrano iz serije ne zadovoljava zahtjeve iz točke 7.1.6.1., iz iste se serije mora uzeti daljnji slučajni uzorak od četiri vozila i podvrgnuti ispitivanjima opisanim u Prilogu XI. Dodatku 1. Ispitivanja se mogu obaviti na vozilima koja nisu prešla više od 15.000 km.

4.8.1.4. Proizvodnja se smatra sukladnom ako najmanje tri vozila zadovoljavaju zahtjeve ispitivanja opisanih u Prilogu XI. Dodatku 1.

4.9. Provjera sukladnosti vozila koje za gorivo upotrebljava UNP ili prirodni plin

4.9.1. Ispitivanja za provjeru sukladnosti proizvodnje mogu se provesti trgovačkim gorivom, čiji se omjer C3/C4 nalazi između omjera referentnih goriva u slučaju ukapljenoga naftnoga plina, ili čiji se Wobbeov indeks nalazi između indeksa krajnjih referentnih goriva u slučaju prirodnoga plina. U se tome slučaju analiza goriva mora dostaviti tijelu za homologaciju.

4.10 Provjera sukladnosti vozila s obzirom na zacrnjenje dimljenja

4.10.1. Sukladnost vozila s homologiranim tipom s obzirom na emisije onečišćivača iz motora s kompresijskim paljenjem mora se provjeriti na temelju rezultata navedenih u točci 2.4 Dopune certifikata o homologaciji prikazanog u Dodatku 4.

4.10.2. Kad se provjera provodi na vozilu iz serije, osim provjera iz točke 10.1, ispitivanja se izvode na sljedeći način:

4.10.2.1. Na vozilu koje nije bilo uhodano mora se provesti ispitivanje pri slobodnom ubrzavanju opisano u točci 4.3 Dodatka 2 Priloga IV. Smatra se da je vozilo sukladno homologiranomu tipu ako utvrđeni apsorpcijski koeficijent ne prelazi za više od 0,5 m–1 broj prikazan u homologacijskoj oznaci.

4.10.2. Ako broj utvrđen pri ispitivanju iz točke 4.10.2.1 prelazi za više od 0,5 m–1 broj prikazan u homologacijskoj oznaci, vozilo predmetnog tipa ili njegov motor mora se podvrgnuti ispitivanju pri ustaljenim brzinama vrtnje motora na krivulji punog opterećenja, kako je opisano u točci 4.2 Dodatka 2. Priloga IV. Razina emisija ne smije prekoračiti granične vrijednosti propisane u UN/ECE Pravilniku br. 24.

DODATAK 1.

Provjera sukladnosti proizvodnje – Prva statistička metoda

1. Prva statistička metoda mora se upotrijebiti primijeniti pri provjeravanju sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa 1. kada je proizvođačevo standardno odstupanje proizvodnje zadovoljavajuće. Primjenjiva statistička metoda je dana u Dodatku 1. UN/ECE Pravilnika br. 83. Iznimke u odnosu na tu metodu su sljedeće:

1.1. U točci 3., upućivanje na točku 5.3.1.4 mora se smatrati kao upućivanje na primjenjivu tablicu u Prilogu XVII. ovoga Pravilnika.

1.2. U točci 3., upućivanje na točku sliku 2. mora se smatrati kao upućivanje na primjenjivu sliku I.4.2. u Prilogu I. ovoga Pravilnika.

DODATAK 2.

Provjera sukladnosti proizvodnje – Druga statistička metoda

1. Druga statistička metoda mora se upotrijebiti primijeniti pri provjeravanju sukladnosti proizvodnje za ispitivanje tipa I. kada je proizvođačevo standardno odstupanje proizvodnje zadovoljavajuće. Primjenjiva statistička metoda je dana u Dodatku 2. UN/ECE Pravilnika br. 83. Iznimke u odnosu na tu metodu su sljedeće:

1.1. U točci 3., upućivanje na točku 5.3.1.4 mora se smatrati kao upućivanje na primjenjivu tablicu u Prilogu XVII. ovoga Pravilnika.

1.2. U točci 3., upućivanje na sliku 2. mora se smatrati kao upućivanje na primjenjivu sliku I.4.2 u Prilogu I. ovoga Pravilnika.

DODATAK 3.

Obrazac

OPISNI DOKUMENT br. …

koji se odnosi homologaciju tipa vozila s obzirom na emisije i pristup podacima za popravak i održavanje vozila

Sljedeći podaci moraju biti priloženi u tri primjerka s popisom dokumenata. Svi crteži moraju biti dostavljeni u prikladnome mjerilu i dovoljno podrobni na formatu A4 ili presavijeni na taj format. Ako su priložene, fotografije moraju prikazivati potrebne pojedinosti.

Ako su sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehničke jedinice koje se navode u ovom Prilogu s elektroničkim upravljanjem, podaci o njihovim značajkama moraju biti dodani.

0. OPĆI PODACI

0.1. Marka (trgovačka oznaka proizvođača):

0.2. Tip:

0.2.1. Trgovački naziv(nazivi) (ako postoji):

0.3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu[[3]](#footnote-29081-3) (1) (a):

0.3.1. Mjesto te oznake:

0.4. Kategorija vozila (b)::

0.5. Naziv i adresa proizvođača:

0.8. Naziv (nazivi) i adresa (adrese) pogona za sklapanje:

0.9. Naziv i adresa predstavnika proizvođača (ako postoji):

1. OPĆE KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE VOZILA

1.1. Fotografije i/ili crteži vozila predstavnika:

1.3.3. Pogonske osovine ( broj, položaj, međusobna povezanost):

2. MASE I DIMENZIJE VOZILA (c) (kg, mm)

(pozvat se na crtež kad je promjenljivo)

2.6. Masa vozila s nadogradnjom i, u slučaju vučnog vozila koje nije kategorije od M1, s vučnom spojnicom ako ju je ugradio proizvođač, u voznom stanju, ili masa šasije ili šasije s kabinom, bez nadogradnje i/ili vučne spojnice, ako proizvođač ne ugrađuje nadogradnju i/ili vučnu spojnicu (uključujući tekućine, alat, zamjenski kotač, ako je ugrađen, i vozača), a kod autobusa i člana posade ako vozilo ima sjedalo za posadu) (a) (najveća i najmanja za svaku inačicu):

2.8. Tehnički dopuštena najveća ukupna masa vozila prema podacima proizvođača (b) (\*):

3. POGONSKI MOTOR(c) (u slučaju vozila koje može kao pogonsko gorivo upotrebljavati ili benzin, dizelsko gorivo, itd., ili u kombinaciji s drugom vrstom goriva, stavke treba ponoviti)(\*\*)

3.1. Proizvođač motora:

3.1.1. Proizvođačeva oznaka motora (koja je postavljena na motor ili drugi načini identifikacije):

3.2. Motor s unutarnjim izgaranjem

3.2.1.1. Radni postupak: vanjski izvor paljenja/kompresijsko paljenje (1),

četverotaktni/dvotaktni/rotacijski (1)

3.2.1.2. Broj i raspored cilindara:

3.2.1.2.1. Promjer (d): mm

3.2.1.2.2. Hod (d): mm

3.2.1.2.3. Redoslijed paljenja:

3.2.1.3. Radni obujam motora : cm3

3.2.1.4. Kompresijski omjer (2): mm

3.2.1.5. Crteži komore za izgaranje, čela klipa i, u slučaju motora s vanjskim izvorom paljenja, klipnih prstena:

3.2.1.6. Uobičajena brzina vrtnje motora na praznom hodu(2): min-1

3.2.1.6.1. Povišena brzina vrtnje motora na praznom hodu(2): min-1

3.2.1.7. Obujamski sadržaj ugljičnog monoksida u ispušnim plinovima pri radu motora u praznom hodu(2), prema podacima proizvođača (samo za motore s vanjskim izvorom paljenja)

3.2.1.8. Najveća netosnaga(e): ……… kW pri ……….. min-1 (prema podacima proizvođača)

(a) Masa vozača i, kad se primjenjuje, člana posade računa se sa 75 kg (sastoji se od: 68 kg za masu putnika i 7 kg za masu prtljage u skladu s normom HRN ISO 2416: 2003), spremnik goriva je napunjen s 90% i drugi sustavi koji sadrže tekućine (osim otpadne vode) sa 100% obujma koje je naveo proizvođač.

(b) Za prikolice i poluprikolice, i za vozila spojena s prikolicom ili poluprikolicom, koje proizvode značajno uspravno opterećenje na vučnoj spojnici ili sedlu, to opterećenje, podijeljeno s normiranim gravitacijskim ubrzanjem, treba uključiti u najveću tehnički dopuštenu masu.

(\*) Tražene pojedinosti moraju se navesti za svaku od predviđenih inačica.

(c) Za neuobičajene motore ili sustave, proizvođač mora dostaviti pojedinosti koje odgovaraju ovdje navedenima.

(\*\*) Vozila koja kao pogonsko gorivo upotrebljavaju benzin i plin, ali kod kojih je sustav za benzin ugrađen samo za uporabu u nuždi ili za pokretanje motora i u kojima spremnik goriva ne može sadržavati više od 15 litara benzina, pri ispitivanju će se smatrati vozilima s pogonom samo na plin.

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

(d) Iznos treba zaokružiti na najbližu desetinku mm.

(2) Navesti dopušteno odstupanje.

(e) Odrediti u skladu sa zahtjevima Pravilnika TPV 140.00.

3.2.1.9. Najveća dopuštena brzina vrtnje prema podacima proizvođača: min-1

3.2.1.10. Najveća neto zakretni moment (a): ………… Nm pri .............. min-1 (prema podacima proizvođača)

3.2.2. Gorivo: dizelsko gorivo/benzin/UNP/PP ili biometan/etanol (E85), biodizel/vodik(1)

3.2.2.2. RON, gorivo bez olova:

3.2.2.3. Uljevni otvor spremnika goriva: suženi promjer/oznaka(1)

3.2.2.4. Vrsta vozila s obzirom na gorivo: s jednim gorivom, s dva goriva, prilagodljivo vrsti goriva (1)

3.2.2.5. Najveća dopuštena količina biogoriva u gorivu (prema podacima proizvođača): % obujamski

3.2.4. Napajanje gorivom

3.2.4.2. S ubrizgavanjem goriva (smo za motore s kompresijskim paljenjem): da/ne (1)

3.2.4.2.1. Opis sustava::

3.2.4.2.2. Radni postupak: izravno ubrizgavanje/pretkomora/vrtložna komora (1)

3.2.4.2.3. Pumpa za ubrizgavanje

3.2.4.2.3.1. Marka (marke):

3.2.4.2.3.2. Tip (tipovi):

3.2.4.2.3.3. Najveća količina dobave (1 ) (2): mm3/hodu ili ciklusu pri brzini vrtnje motora:…….min-1 ili,

dijagram značajki:

3.2.4.2.3.5. Krivulja predubrizgavanja (2):

3.2.4.2.4. Regulator brzine vrtnje

3.2.4.2.4.2. Najveća regulirana brzina vrtnje motora

3.2.4.2.4.2.1. Najveća regulirana brzina vrtnje potpuno opterećenog motora: min-1

3.2.4.2.4.2.2. Najveća brzina vrtnje neopterećenog motora pri kojoj se potpuno prekida dovod goriva: min-1

3.2.4.2.6. Brizgaljka (brizgaljke)

3.2.4.2.6.1. Marka (marke):

3.2.4.2.6.2. Tip (tipovi):

3.2.4.2.7. Sustav za pokretanje hladnog motora

3.2.4.2.7.1. Marka (marke):

3.2.4.2.7.2. Tip (tipovi):

(a) Odrediti u skladu sa zahtjevima Pravilnika TPV 140.00.

(1) Navesti dopušteno odstupanje.

(2) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

3.2.4.2.7.3. Opis sustava:

3.2.4.2.8. Dodatni sustav za pokretanje motora

3.2.4.2.8.1. Marka (marke):

3.2.4.2.8.2. Tip (tipovi):

3.2.4.2.8.3. Opis sustava:

3.2.4.2.9. Elektronički upravljano ubrizgavanje: da/ne1[[4]](#footnote-29081-4)

3.2.4.2.9.1. Marka (marke):

3.2.4.2.9.2. Tip (tipovi):

3.2.4.2.9.3. Opis sustava (u slučaju sustava za ubrizgavanje s prekidima, treba priložiti odgovarajuće podatke):

3.2.4.2.9.3.1. Marka i tip upravljačke jedinice (ECU):

3.2.4.2.9.3.2. Marka i tip regulatora goriva:

3.2.4.2.9.3.3. Marka i tip osjetila protoka zraka:

3.2.4.2.9.3.4. Marka i tip naprave za raspodjelu goriva:

3.2.4.2.9.3.5. Marka i tip kućišta zaklopke za snagu:

3.2.4.2.9.3.6. Marka i osjetila temperature vode:

3.2.4.2.9.3.7. Marka i tip osjetila temperature zraka:

3.2.4.2.9.3.8. Marka i tip osjetila tlaka:

3.2.4.3. S ubrizgavanjem goriva (samo za motore s vanjskim izvorom paljenja): da/ne (1)

3.2.4.3.1. Radni postupak: ubrizgavanje u usisnu granu (središnje/pojedinačno/izravno ubrizgavanje(1)/ostalo (opisati):

3.2.4.3.2. Marka (marke):

3.2.4.3.3. Tip (tipovi):

3.2.4.3.4. Opis sustava (u slučaju sustava za ubrizgavanje s prekidima, treba priložiti odgovarajuće podatke):

3.2.4.3.4.1. Marka i tip upravljačke jedinice (ECU):

3.2.4.3.4.3. Marka i tip osjetila protoka zraka:

3.2.4.3.4.6. Marka i tip mikroprekidača:

3.2.4.3.4.8. Marka i tip kućišta zaklopke za snagu:

3.2.4.3.4.9. Marka i tip osjetila temperature vode:

3.2.4.3.4.10. Marka i tip osjetila temperature zraka:

3.2.4.3.4.11. Marka i tip osjetila tlaka:

3.2.4.3.4.12. Brojčana oznake (oznake) programa za umjeravanje:

3.2.4.3.5. Brizgaljke: tlak otvaranja (2): ........................ kPa ili dijagram značajki

3.2.4.3.5.1. Marka:

3.2.4.3.5.2. Tip:

3.2.4.3.6. Početak ubrizgavanja:

3.2.4.3.7. Sustav za pokretanje hladnog motora

3.2.4.3.7.1. Način (načini) djelovanja:

3.2.4.3.7.2. Granice radnih područja/namještanja(1)(2):

3.2.4.4. Pumpa za gorivo

3.2.4.4.1. Tlak (2): kPa ili dijagram značajki(2)

3.2.5. Električni sustav

3.2.5.1. Nazivni napon: V, pozitivno/negativno uzemljenje (1)

3.2.5.2. Generator

3.2.5.2.1. Tip:

3.2.5.2.2. Nazivna snaga: VA

3.2.6. Sustav paljenja

3.2.6.1. Marka (marke):

3.2.6.2. Tip (tipovi):

3.2.6.3. Radni postupak:

3.2.6.4. Krivulja ili matrica kuta pretpaljenja(2):

3.2.6.5. Statički kut pretpaljenja (2): stupnjeva prije GMT

3.2.7. Sustav hlađenja: tekućina/zrak (1)

3.2.7.1. Nazivno namještanje regulatora temperature motora:

3.2.7.2. Hlađenje tekućinom

3.2.7.2.1. Vrsta tekućine:

3.2.7.2.2. Pumpa (pumpe) za cirkulaciju: da/ne (1)

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

(2) Navesti dopušteno odstupanje.

3.2.7.2.3. Značajke: ili

3.2.7.2.3.1. Marka (marke):

3.2.7.2.3.2. Tip (tipovi):

3.2.7.2.4. Prijenosni omjer (omjeri) pogona:

3.2.7.2.5. Opis ventilatora i njegovoga pogonskog mehanizma:

3.2.7.3. Hlađenje zrakom

3.2.7.3.1. Ventilator: da/ne (1)

3.2.7.3.2. Značajke: ili

3.2.7.3.2.1. Marka (marke):

3.2.7.3.2.2. Tip (tipovi):

3.2.7.3.3. Prijenosni omjer (omjeri) pogona:

3.2.8. Usisni sustav

3.2.8.1. Kompresor: da/ne (1)

3.2.8.1.1. Marka (marke):

3.2.8.1.2. Tip (tipovi):

3.2.8.1.3. Opis sustava (npr. najveći tlak punjenja:…………kPa; preljevni ventil, ako se primjenjuje:

3.2.8.2. Hladnjak stlačenog zraka: da/ne (1)

3.2.8.2.1. Tip: zrak-zrak/zrak-voda (1)

3.2.8.3. Podtlak u usisnom vodu pri nazivnoj brzini vrtnje motora i punom opterećenju (samo za motore s kompresijskim paljenjem)

najmanji dopušteni: kPa

najveći dopušteni: kPa

3.2.8.4. Opis i crteži usisnih vodova i njihovih priloga (skupljač usisnog zraka, grijač, dodatni dovodi zraka, itd.):

3.2.8.4.1. Opis usisne grane (uključujući crteže i/ili fotografije):

3.2.8.4.2. Filtar za zrak, crteži: ili

3.2.8.4.2.1. Marka (marke):

3.2.8.4.2.2. Tip (tipovi):

3.2.8.4.3. Usisni prigušnik zvuka, crteži: ili

3.2.8.4.3.1. Marka (marke):

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

3.2.8.4.3.2. Tip (tipovi):

3.2.9. Ispušni sustav

3.2.9.1. Opis i/ili crteži ispušne grane:

3.2.9.2. Opis i/ili crteži ispušnog sustava:

3.2.9.3. Najveći dopušteni protutlak pri nazivnoj brzini vrtnje i punom opterećenju motora (samo za motore s kompresijskim paljenjem): kPa

3.2.10. Najmanje površine poprečnog presjeka usisnih i ispušnih kanala:

3.2.11. Kutovi otvaranja/zatvaranja ventila ili drugi istovrijedni podaci

3.2.11.1. Najveći podizaj ventila, kutovi otvaranja i zatvaranja ili podaci o kutovima otvaranja i zatvaranja kod drugih razvodnih sustava, u odnosu na mrtve točke. Za sustave s promjenjivim kutovima otvaranja/zatvaranja, najveće i najmanje vrijednosti:

3.2.11.2. Referentne veličine i/ili područja namještanja (1):

3.2.12. Mjere protiv onečišćivanja zraka

3.2.12.1. Naprava za usisavanje plinova iz kućišta motora (opis i crteži):

3.2.12.2. Dodatne naprave za smanjivanje onečišćavanja (ako postoje i nisu opisane u drugim točkama):

3.2.12.2.1. Katalizator: da/ne (1)

3.2.12.2.1.1. Broj katalizatora i elemenata (navesti donje podatke za svaku zasebnu jedinicu) :

3.2.12.2.1.2. Dimenzije, oblik i obujam katalizatora:

3.2.12.2.1.3. Tip katalizatorskog djelovanja:

3.2.12.2.1.4. Ukupna količina plemenitih kovina:

3.2.12.2.1.5. Relativna koncentracija:

3.2.12.2.1.6. Nosač (struktura i materijal):

3.2.12.2.1.7. Gustoća saća:

3.2.12.2.1.8. Vrsta kućišta katalizatora:

3.2.12.2.1.9. Položaj katalizatora (mjesto i referentni razmak u ispušnom sustavu):

3.2.12.2.1.10. Toplinska zaštita: da/ne (1)

3.2.12.2.1.11. Sustavi regeneracije/metoda naknadne obrade ispušnih plinova, opis:

3.2.12.2.1.11.1. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. (ili istovrijednih ciklusa na ispitnom uređaju) između dvaju ciklusa kad nastupe faze regeneracije pod uvjetima koji odgovaraju ispitivanju tipa 1. (razmak »D« na slici 1. u Prilogu 13. UN/ECE Pravilnika br. 83):

3.2.12.2.1.11.2. Opis metode upotrijebljene za određivanje broja ciklusa između dvaju ciklusa kad nastupe faze regeneracije:

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

3.2.12.2.1.11.3. Parametri za određivanje razine opterećenja koje se zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak itd.): .

3.2.12.2.1.11.4. Opis metode upotrijebljene za opterećenje sustava u postupku ispitivanja koje je opisano u točci 3.1 Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br. 83:

3.2.12.2.1.11.5. Uobičajeno područje radne temperature (K): K

3.2.12.2.1.11.6. Potrošni reagensi (kad je primjenjivo)

3.2.12.2.1.11.7. Vrsta i koncentracija reagensa, potrebnoga za katalitičku reakciju:

3.2.12.2.1.11.8. Uobičajeno područje radne temperature reagensa: K

3.2.12.2.1.11.9. Međunarodna norma:

3.2.12.2.1.11.10. Učestalost ponovnoga punjenja reagensa: stalno (pri punjenju goriva)/pri održavanju (1)

3.2.12.2.1.12. Marka katalizatora:

3.2.12.2.1.13. Identifikacijski broj dijela:

3.2.12.2.2. Osjetilo kisika (lambda sonda): da/ne (1)

3.2.12.2.2.1. Marka:

3.2.12.2.2.2. Položaj:

3.2.12.2.2.3. Područje regulacije:

3.2.12.2.2.4. Tip:

3.2.12.2.2.5. Identifikacijski broj dijela:

3.2.12.2.3. Upuhivanje zraka(1):

3.2.12.2.3.1. Tip (pulsiranje zraka, pumpa za zrak, itd.):

3.2.12.2.4. Povrat ispušnih plinova (EGR): da/ne (1)

3.2.12.2.4.1. Značajke (protok, itd.):

3.2.12.2.4.2. Sustav hlađenja vodom: da/ne (1)

3.2.12.2.5. Sustav za smanjivanje emisije isparavanjem:
da/ne (1)

3.2.12.2.5.1. Podroban opis naprava i njihovih namještanja:

3.2.12.2.5.2. Crtež sustava za smanjivanje emisije isparivanjem:

3.2.12.2.5.3. Crtež posude za aktivni ugljen:

3.2.12.2.5.4. Masa suhog aktivnog ugljena: g

3.2.12.2.5.5. Shematski crtež spremnika goriva s podacima o obujmu i materijalu:

3.2.12.2.5.6. Crtež toplinske zaštite između spremnika i ispušnog sustava:

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

3.2.12.2.6. Odvajač (filtar) čestica: da/ne (1)

3.2.12.2.6.1. Dimenzije, oblik i obujam odvajača (filtra) čestica:

3.2.12.2.6.2. Tip i konstrukcija odvajača čestica:

3.2.12.2.6.3. Položaj (referentni razmak u ispušnom sustavu):

3.2.12.2.6.4. Metoda ili naprava za regeneraciju, opis i/ili crtež:

3.2.12.2.6.4.1. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa I. (ili istovrijednih ciklusa na ispitnom uređaju) između dvaju ciklusa kad nastupe faze regeneracije pod uvjetima koji odgovaraju ispitivanju tipa I. (razmak »D« na slici 1. u Prilogu 13. UN/ECE Pravilnika br. 83):

3.2.12.2.6.4.2. Opis metode upotrijebljene za određivanje broja ciklusa između dvaju ciklusa kad nastupe faze regeneracije:

3.2.12.2.6.4.3. Parametri za određivanje razine opterećenja koje se zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak itd.): .

3.2.12.2.6.4.4. Opis metode upotrijebljene za opterećenje sustava u postupku ispitivanja koje je opisano u točci 3.1 Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br. 83:

3.2.12.2.6.5. Proizvođač odvajača čestica:

3.2.12.2.6.6. Identifikacijski broj dijela:

3.2.12.2.7. Sustav ugrađene dijagnostike (OBD) da/ne (1)

3.2.12.2.7.1. Opis i/ili crtež pokazivača neispravnosti (MI):

3.2.12.2.7.2. Popis i svrha svih sastavnih dijelova koje nadzire OBD sustav:.

3.2.12.2.7.3. Opis (opće načelo rada) za:

3.2.12.2.7.3.1. Motore s vanjskim izvorom paljenja

3.2.12.2.7.3.1.1. Nadzor katalizatora:.

3.2.12.2.7.3.1.2. Prepoznavanje grešaka u izgaranju:.

3.2.12.2.7.3.1.3. Nadzor osjetila kisika (lambda sonde) (1):.

3.2.12.2.7.3.1.4. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD sustav(1):.

3.2.12.2.7.3.2. Motore s kompresijskim paljenjem (1)

3.2.12.2.7.3.2.1. Nadzor katalizatora (1):.

3.2.12.2.7.3.2.2. Nadzor odvajača čestica (1):.

3.2.12.2.7.3.2.3. Nadzor elektroničkog sustava napajanja gorivom(1):.

3.2.12.2.7.3.2.4. Nadzor sustava za odvajanje NOx:.

3.2.12.2.7.4. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD sustav(1):

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

3.2.12.2.7.5. Popis svih upotrijebljenih izlaznih kodova OBD-a i formata (s objašnjenjem svakoga):.

3.2.12.2.7.6. Proizvođač vozila mora dostaviti sljedeće dodatne podatke kako bi se omogućila proizvodnja zamjenskih ili servisnih dijelova kompatibilnih s OBD sustavom, dijagnostičkih uređaja i ispitne opreme.

3.2.12.2.7.6.1. Opis vrste i broj ciklusa pretkondicioniranja koji je upotrijebljen pri prvotnoj homologaciji vozila.

3.2.12.2.7.6.2. Opis vrste OBD pokaznog ciklusa koji je upotrijebljen pri prvotnoj homologaciji tipa vozila za sastavni dio koji je pod nadzorom OBD sustava

3.2.12.2.7.6.3. Opširna dokumentacija u kojoj su opisani svi sastavni dijelovi nadzirani s pomoću strategije za otkrivanje grešaka i za aktiviranje indikatora neispranosti (određeni broj voznih ciklusa ili statistička metoda), uključujući popis relevantnih sekundarnih nadziranih parametara za svaki sastavni dio koji se nadzire OBD sustavom. Popis svih izlaznih OBD kodova i upotrijebljenih formata (s objašnjenjem svakoga) koji se upotrebljavaju za pojedine sastavne dijelove pogonske grupe koji imaju veze s emisijama i za pojedine sastavne dijelove koji nemaju veze s emisijama, kad se nadzorom sastavnoga dijela određuje aktiviranje indikatora neispravnosti, uključujući posebno iscrpno objašnjenje podataka iz modula $ 05 Ispitivanje ID $21 do FF i podataka iz modula $ 06.

U slučaju tipova vozila koja upotrebljavaju vezu za prijenos podataka sukladno normi HRN HRN ISO 15765-4 »Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru mrežnih područja (CAN) – 4. dio.: Zahtjevi za sustave koji se odnose na emisiju«, mora se dostaviti opširno objašnjenje podataka iz modula $ 06 Ispitivanje ID $00 do FF za svako OBD praćenje koje podržava ID.

3.2.12.2.7.6.4. Gore zahtijevani podaci mogu se na primjer definirati popunjavanjem sljedeće tablice, koja se

mora priložiti ovom Prilogu.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sastavni dio | Kod greške | Nadzorna strategija | Kriteriji za otkrivanje greške | Kriteriji za aktiviranje MI | Sekundarni parametri | Pretkondi-cioniranje | Pokazno ispitivanje |
| Katalizator | P0420 | Signali osjetila kisika 1 i 2 | Razlika između signala osjetila 1 i 2 | 3. ciklus | brzina vrtnje motora, opterećenje motora, A/F način rada, temperatura katalizatora | dva ciklusa tipa I. | tip I. |

3.2.12.2.8. Drugi sustavi (opis i djelovanje):

3.2.13. Mjesto oznake koeficijenta apsorpcije (samo za motore s kompresijskim paljenjem):

3.2.14. Pojedinosti o svakoj napravi za smanjenje potrošnje goriva (ako to nije obuhvaćeno drugim točkama):

3.2.15. Sustav napajanja motora ukapljenim naftnim plinom (UNP): da/ne (1)

3.2.15.1. Broj homologacije u skladu s Pravilnikom TPV 103.01 (kad taj pravilnik bude dopunjen tako da se odnosi na spremnike plinskih goriva):

3.2.15.2. Elektronička jedinica za upravljanje radom motora koji kao gorivo upotrebljava UNP

3.2.15.2.1. Marka (marke):

3.2.15.2.2. Tip (tipovi):

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

3.2.15.2.3. Mogućnosti namještanja koja utječu na emisiju:

3.2.15.3. Dodatna dokumentacija

3.2.15.3.1. Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na ukapljeni naftni plin i obratno:

3.2.15.3.2. Shema sustava (električni spojevi, priključna crijeva za izjednačivanje tlaka, itd.):

3.2.15.3.3. Crteži simbola:

3.2.16. Sustav napajanja motora prirodnim plinom (PP): da/ne (1)

3.2.16.1. Broj homologacije u skladu s Pravilnikom TPV 103.01 (kad taj pravilnik bude dopunjen tako da se odnosi i na spremnike plinskih goriva):

3.2.16.2. Elektronička jedinica za upravljanje radom motora koji kao gorivo upotrebljava PP

3.2.16.2.1. Marka (marke):

3.2.16.2.2. Tip (tipovi):

3.2.16.2.3. Mogućnosti namještanja koja utječu na emisiju:

3.2.16.3. Dodatna dokumentacija

3.2.16.3.1. Opis zaštite katalizatora pri prelasku s benzina na prirodni plin i obratno:

3.2.16.3.2. Shema sustava (električni spojevi, priključna crijeva za izjednačivanje tlaka, itd.):

3.2.16.3.3. Crteži simbola:

3.4. Pogonski motori ili kombinacije motora:

3.4. Motor ili kombinacija motora

3.4.1. Hibridno električno vozilo: da/ne (1)

3.4.2. Kategorija hibridnoga električnoga vozila: punjenje iz vanjskoga izvora/punjenje iz unutarnjeg izvora (1)

3.4.3. Sklopka za izbor načina rada: da/ne (1)

3.4.3.1. Načini rada koji se mogu birati

3.4.3.1.1. Potpuno električni: da/ne (1)

3.4.3.1.2. Potpuno na gorivo: da/ne (1)

3.4.3.1.3. Hibridni način: da/ne (1)

(za da, kratak opis):

3.4.4. Opis naprave za pohranjivanje energije: akumulator, kondenzator, zamašnjak/generator)

3.4.4.1. Marka (marke):

3.4.4.2. Tip (tipovi):

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

3.4.4.3. Identifikacijski broj:

3.4.4.4. Vrsta elektrokemijskoga članka:

3.4.4.5. Energija: …………… (za akumulator: napon i kapacitet Ah u 2 sata, za kondenzator: J ..)

3.4.4.6. Punjač: u vozilu/vanjski/bez (1)

3.4.5. Elektromotor (odvojeno opisati sve tipove elektromotora)

3.4.5.1. Marka (marke):

3.4.5.2. Tip (tipovi):

3.4.5.3. Osnovna uporaba: pogonski motor/generator (1)

3.4.5.3.1. Kad se upotrebljava kao pogonski motor: jedan motor/više (broj) motora (1):

3.4.5.4. Najveća snaga: … kW

3.4.5.5. Način rada:

3.4.5.5.5.1. Istosmjerna struja/izmjenična struja/broj faza:

3.4.5.5.2. Odvojena pobuda/serijski/kompaundni (1)

3.4.5.5.3. Sinkroni/asinkroni (1)

3.4.6. Upravljačka jedinica

3.4.6.1. Marka (marke):

3.4.6.2. Tip (tipovi):

3.4.6.3. Identifikacijski broj:

3.4.7. Regulator snage

3.4.7.1. Marka (marke):

3.4.7.2. Tip (tipovi):

3.4.7.3. Identifikacijski broj:

3.4.8. Doseg električnog vozila ……… km, u skladu s Prilogom 7. UN/ECE Pravilnika br. 101:

3.4.9. Proizvođačeva preporuka za pretkondicioniranje:

3.5. Emisija CO2 / potrošnja goriva (a) (prema podacima proizvođača)

3.5.1. Masa emisije CO2

3.5.1.1. Masa emisije CO2 (u naselju): g/km

3.5.1.2. Masa emisije CO2 (izvan naselja): g/km

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

(a) Odrediti u skladu sa zahtjevima Pravilnika TPV 139.01.

3.5.1.3. Masa emisije CO2 (kombinirano): g/km

3.5.2. Potrošnja goriva (navesti podatke za svako ispitno referentno gorivo)

3.5.2.1. Potrošnja goriva (u naselju): l/100 km/m3/100 km (1)

3.5.2.2. Potrošnja goriva (izvan naselja): l/100 km/m3/100 km (1)

3.5.2.3. Potrošnja goriva (kombinirano): l/100 km/m3/100 km (1)

3.6. Dopuštene temperature prema podacima proizvođača

3.6.1. Rashladni sustav

3.6.1.1. Hlađenje tekućinom

Najveća temperatura na izlazu:

3.6.1.2. Hlađenje zrakom

3.6.1.2.1. Referentna točka:

3.6.1.2.2. Najveća temperatura u referentnoj točci: K

3.6.2. Najveća temperatura usisnog zraka na izlazu iz hladnjaka:

3.6.3. Najveća temperatura ispušnih plinova u točci ispušnog sustava koja je najbliža vanjskoj prirubnici ispušne grane ili turbopunjača:

3.6.4. Temperatura goriva

najmanja: K

najveća: K

3.6.5. Temperatura maziva

najmanja: K

najveća: K

3.8. Sustav podmazivanja

3.8.1. Opis sustava:

3.8.1.1. Položaj spremnika maziva:

3.8.1.2. Sustav dovoda maziva (s pumpom, s ubrizgavanjem u usisni dio, miješanje s gorivom, itd) (1)

3.8.2. Pumpa za podmazivanje

3.8.2.1. Marka (marke):

3.8.2.2. Tip (tipovi):

3.8.3. Miješanje s gorivom

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

3.8.3.1. Postotak:

3.8.4. Hladnjak ulja: da/ne (1)

3.8.4.1. Crtež (crteži):

3.8.4.1.1. Marka (marke):

3.8.4.1.2. Tip (tipovi):

4. PRIJENOSNIK SNAGE (a)

4.3. Moment inercije zamašnjaka motora:

4.3.1. Dodatni moment inercije bez uključenog prijenosa:

4.4. Spojka (tip):

4.5. Mjenjač

4.5.1. Tip (ručni/automatski/bezstupnjeviti (CVT) (1)

4.6. Prijenosni omjeri

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Stupanj prijenosa | Prijenosni omjeri u mjenjaču (prijenosni omjeri između motora i izlaznog vratila mjenjača) | Prijenosni omjer(omjeri) pogonske osovine (prijenosni omjeri između izlaznog vratila mjenjača i pogonskih kotača) | Ukupni prijenosni omjeri |
| Najveća vrijednost za CVT(\*)  1  2  3  …  Najmanja vrijednost za CVT(\*)  Za vožnju unatrag |  |  |  |
| (\*) Bezstupnjeviti prijenos | | | |

4.7. Najveća konstrukcijska brzina vozila (u km/h)(q):

6. OVJES

6.6. Gume i kotači

6.6.1. Kombinacija guma/kotač

(a) (za gume navesti oznaku veličine, indeks nosivosti, brzinsku kategoriju, otpor kotrljanja u skladu s normom ISO 28580 (gdje je primjenjivo (r);

(b) za kotače navesti veličinu (veličine) naplatka i dubinu (dubine) nalijeganja

6.6.1.1. Osovine

6.6.1.1.1. Osovina 1.:

6.6.1.1.2. Osovina 2.:

itd.

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

(a) Tražene pojedinosti moraju se navesti za svaku od predviđenih inačica.

6.6.2. Gornja i donja granična vrijednost dinamičkog polumjera

6.6.2.1. Osovina 1.:

6.6.2.2. Osovina 2.:

itd.

6.6.3. Tlak (tlakovi) u gumama, prema preporuci proizvođača vozila: kPa

9. NADOGRADNJA

9.1. Tip nadogradnje:

9.10.3. Sjedala

9.10.3.1. Broj:

16. DOSTUPNOST DO PODATAKA O POPRAVLJANJU I ODRŽAVANJU VOZILA

16.1. Naslov glavne internetske stranice za dostupnost podacima o popravljanju i održavanju vozila:

16.1.1. Datum, od kojega je to raspoloživo (najkasnije 6 mjeseci od datuma homologacije):

16.2. Uvjeti dostupnosti na internetskoj stranici:

16.3. Oblik u kojem su podaci o popravku i održavanju vozila dostupni na internetskoj stranici:

Dodatak opisnom dokumentu

PODACI O UVJETIMA ISPITIVANJA

1. Svjećice

1.1. Marka:

1.2. Tip:

1.3. Zazor na svjećici:

2. Indukcijski svitak

2.1. Marka:

2.2. Tip:

3. Upotrijebljeno mazivo

4.1. Marka:

4.2. Tip:

(navesti postotak ulja u mješavini ako je pomiješano mazivo i gorivo)

4. Podaci o namještanju opterećenja dinamometra (ponoviti podatke za svako ispitivane na dinamometru)

4.1. Tip nadogradnje vozila (inačica/izvedba)

4.2. Vrsta mjenjača (ručni/automatski/CVT)

4.3. Podaci o namještanju dinamometra sa stalnom krivuljom opterećenja (ako se upotrebljava)

4.3.1. Upotrijebljena alternativna metoda namještanja opterećenja dinamometra (da/ne)

4.3.2. Inercijska masa (kg):

4.3.3. Stvarna apsorbirana snaga pri 80 km/h, uključujući gubitke vožnje vozila na dinamometru (kW)

4.3.4. Stvarna apsorbirana snaga pri 50 km/h, uključujući gubitke vožnje vozila na dinamometru (kW)

4.4. Podaci o namještanju dinamometra s prilagodljivom krivuljom opterećenja (ako se upotrebljava)

4.4.1. Podaci o usporavanju vozila bez pogona (s isključenim motorom) na ispitnoj stazi .

4.4.2. Marka i tip guma:

4.4.3. Dimenzije guma (prednjih/stražnjih):

4.4.4. Tlak u gumama (prednjim/stražnjim) (kPa):

4.4.5. Masa ispitnog vozila uključujući vozača (kg):

4.4.6. Podaci o smanjenju brzine vozila na cesti, s isključenim motorom (ako se upotrebljava)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| V (km/h) | V (km/h) | V (km/h) | Prosječno ispravljeno vrijeme usporavanja bez pogona (s isključenim motorom) (s) |
| 120 |  |  |  |
| 100 |  |  |  |
| 80 |  |  |  |
| 60 |  |  |  |
| 40 |  |  |  |
| 20 |  |  |  |

4.4.7. Prosječna ispravljena snaga za pogon na cesti (ako se upotrebljava)

|  |  |
| --- | --- |
| V (km/h) | Ispravljena snaga (kW) |
| 120 |  |
| 100 |  |
| 80 |  |
| 60 |  |
| 40 |  |
| 20 |  |

DODATAK 4.

Obrazac certifikata o homologaciji

(Najveći format: A4 (210 mm x 297 mm))

CERTIFIKAT O HOMOLOGACIJI TIPA

|  |
| --- |
| Naziv tijela nadležnog za homologaciju |

Izjava o:

– homologaciji (1)

– izmjenama i dopunama homologacije (1)

– odbijanju homologacije (1)

– povlačenju homologacije (1)

za tip sustava/vozila s obzirom na sustav(1) s obzirom na Uredbu (EZ) br. 715/2007 i Uredbu (EZ) br. 692/2008

Broj homologacije:

Razlog za izmjenu i dopunu:

DIO I.

0.1. Marka (trgovački naziv proizvođača):

0.2. Tip:

0.2.1. Trgovačka oznaka (oznake) (ako postoji):

0.3. Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu (4):

0.3.1. Položaj te oznake:

0.4. Kategorija vozila(5):

0.5. Naziv i adresa proizvođača:

0.8. Adresa (adrese) pogona za sklapanje:

0.9. Predstavnik proizvođača:

(1) Prekrižiti nepotrebno (postoje slučajevi kad nije potrebno ništa prekrižiti kad se primjenjuje više stavki).

(2) -

(3) -

(4) Ako podaci za oznaku tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis vozila, sastavnoga dijela ili zasebne tehničke jedinice tipova na koje se odnosi taj podatak, certifikat o homologaciji, takvi se znakovi moraju u dokumentu prikazati znakom »?« (npr. ABC??123???).

(5) Prema definiciji u Dijelu A Priloga II.

DIO II.

1. Dodatni podaci (ako je primjenjivo): (vidi Dopunu)

2. Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja:

3. Datum izvještaja o ispitivanju:

4. Broj izvještaja o ispitivanju.

5. Napomene (ako ih ima): (vidi Dopunu)

6. Mjesto:

7. Datum:.

8. Potpis:.

Prilozi: Opisna dokumentacija.

Izvještaj o ispitivanju.

Dopuna certifikatu o homologaciji br. …

o homologaciji vozila s obzirom na emisije i pristup informacijama za popravak i održavanje u sladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007

1. Dodatni podaci

1.1. Masa vozila u voznom stanju:

1.2. Najveća dopuštena masa:

1.3. Referentna masa:

1.4. Broj sjedala:

1.6. Vrsta nadogradnje:

1.6.1. za M1, M2: limuzina, limuzina sa stražnjim (petim) vratima, karavan, kupe, kabriolet, višenamjensko vozilo([[5]](#footnote-29081-5)1)

1.6.2. za N1, N2: kamionet, furgon (1)

1.7. Pogonski kotači: prednji, stražnju, 4 x 4 (1)

1.8. Potpuno električno vozilo: da/ne (1)

1.9. Hibridno električno vozilo: da/ne (1)

1.9.1. Kategorija hibridnog električnog vozila: punjenje iz vanjskoga izvora/punjenje iz unutarnjeg izvora(1)

1.9.2. Sklopka za izbor načina rada: s/bez (1)

1.10. Oznaka motora:

1.10.1. Radni obujam motora:

1.10.2. Sustav dovoda goriva: izravno ubrizgavanje/neizravno ubrizgavanje (1)

1.10.3. Gorivo koje preporuča proizvođač:

1.10.4. Najveća snaga: kW pri min-1

1.10.5. Uređaj za prednabijanje: da/ne(1)

1.10.6. Sustav paljenja: kompresijsko paljenje/vanjski izvor paljenja1

1.11. Pogonski uređaj (za potpuno električno vozilo ili hibridno električno vozilo)1

1.11.1. Najveća netosnaga: ................. W, pri: ...................... do ........................ min-1

1.11.2. Najveća snaga u trideset minuta: kW

1.12. Pogonski akumulator (za popuno električno vozilo ili hibridno električno vozilo)

1.12.1. Nazivni napon: V

1.12.2. Kapacitet (u vremenu od 2h): Ah

1.13. Prijenosnik snage:

1.13.1. Vrsta mjenjača: ručni, automatski, kontinuirano promjenjivi prijenos(1[[6]](#footnote-29081-6))

1.13.2. Broj stupnjeva prijenosa:

1.13.3. Prijenosni omjeri pojedinih stupnjeva prijenosa (uključujući opsege guma pri opterećenju): brzina na cesti pri 1.000 min-1 (km/h)

Prvi stupanj:

Drugi stupanj:

Treći stupanj:

Četvrti stupanj:

Peti stupanj:

Šesti stupanj:

1.13.5. Prijenosni omjer pogonske osovine:

1.13.4. Gume:

Tip:

Dimenzije:

Dinamički opseg guma pri opterećenju:

Dinamički opseg guma upotrijebljenih za ispitivanje tipa 1.:

2. Rezultati ispitivanja:

2.1. Rezultati ispitivanja emisija iz ispušne cijevi

Razred emisija: Euro 5/Euro 61

Rezultati ispitivanja tipa 1., kad je primjenjivo

Broj homologacije, ako se ne radi o osnovnom vozilu(1):

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tip I. | Ispit. | CO  (mg/km) | THC  (mg/km) | NMHC  (mg/km) | NOx (mg/km) | THC + NOx  (g/km) | Čestice  (mg/km) | Čestice  (=/km) |
| Izračunano | 1 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |
| Srednja izmjerena vrijednost (M) i, iv |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Ki i, v |  |  |  |  |  | ii |  |  |
| Srednja vrijednost izračunana s Ki (MKi) vi |  |  |  |  |  |  |  |  |
| DF i, v |  |  |  |  |  | iii |  |  |
| Konačna srednja vrijednost izračunana s Ki i DF (M.Ki.DF) vi |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Granična vrijednost |  |  |  |  |  |  |  |  |
| i Kad je primjenjivo.  ii Nije primjenjivo.  iii Srednja vrijednost izračunana dodavanjem srednjih vrijednosti izračunanih za THC i NOx.  iv Zaokruženo na 2 decimalna mjesta.  v Zaokruženo na 4 decimalna mjesta.  vi Zaokruženo na prvu decimalu više od granične vrijednosti. | | | | | | | | |

Podaci o strategiji regeneracije

D – broj radnih ciklusa između 2 ciklusa u kojima nastupe faze regeneracije:

d – broj radnih ciklusa potrebnih za regeneraciju:

Tip 2.: %

Tip 3:

Tip 4: g/ispitivanje

Tip 5: – Ispitivanje trajnosti: ispitivanje na vozilu/ispitivanje na uređaju za starenje/nije izvedeno(1[[7]](#footnote-29081-7))

– Faktor pogoršanja DF: izračunan/propisan(1)

– Navesti vrijednosti: ……………………………………....................

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Tip 6. | CO (mg/km) | HC (mg/km) |
| Izmjerena vrijednost |  |  |

2.1.1. Ponoviti tablicu za sve referentne plinove UNP-a ili PP-a, navesti jesu li rezultati izmjereni ili izračunani i ponoviti tablicu za (jedini) konačni rezultat emisija vozila za UNP ili PP. Ako se radi o vozilu s dvije vrste goriva, navesti rezultat za benzin, ponoviti tablicu za sve referentne plinove UNP-a ili PP/biometana, navesti jesu li rezultati izmjereni ili izračunani te ponoviti tablicu za (jedini) konačni rezultat emisija vozila za UNP ili PP/biometan. U slučaju vozila s drugim gorivom ili miješanom gorivom, prikazati rezultate dobivene s dva različita referentna goriva

2.1.2. Opis i/ili nacrt indikatora neispravnosti (MI):

2.1.3. Popis i funkcija svih sastavnih dijelova koje nadzire OBD sustav:

2.1.4. Opis (općih radnih načela) za:

2.1.4.1. Otkrivanje zatajenja paljenja (2):

2.1.4.2. Nadzor katalizatora (2):

2.1.4.3. Nadzor osjetila kisika (2):

2.1.4.4. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD sustav (2)2:

2.1.4.5. Nadzor katalizatora (3):

2.1.4.6. Nadzor odvajača čestica (3):

2.1.4.7. Nadzor pogona elektroničkog sustava za napajanje gorivom (3):

2.1.4.8. Ostali sastavni dijelovi koje nadzire OBD sustav:

2.1.5. Kriteriji za aktiviranje indikatora neispravnosti (MI) (određeni broj ciklusa vožnje ili statistička metoda):

2.1.6. Popis svih upotrijebljenih izlaznih OBD kodova i formata (s pojedinačnim objašnjenjima):

2.2. Podaci o emisijama koji su potrebni za tehnički pregled vozila:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ispitivanja | Vrijednost CO (% vol) | Lambda1 | Brzina vrtnje motora (min-1) | Temperatura motornog ulja (°C) |
| Ispitivanje na niskoj brzini vrtnje na praznome hodu |  | N/A |  |  |
| Ispitivanje na povišenoj brzini vrtnje na praznome hodu |  |  |  |  |
| 1 Ispitivanje na povišenoj brzini vrtnje na praznome hodu. | | | | |

(2) Za vozila opremljena motorima s kompresijskim paljenjem.

(3) Za vozila opremljena motorima s vanjskim izvorom paljenja.

2.3. Katalizatori: da/ne(1)

2.3.1. Izvorni ugrađeni katalizator ispitan na osnovi svih odgovarajućih uvjeta iz ovoga Pravilnika: da/ne(1)

2.4. Rezultati ispitivanja zacrnjenja dimljenja(1)

2.4.1. Pri ustaljenoj brzini: vidi izvještaj tehničke službe o ispitivanju broj:

2.4.2. Ispitivanja pri slobodnom ubrzavanju

2.4.2.1. Izmjerena vrijednost apsorpcijskoga koeficijenta: m-1

2.4.2.2. Ispravljena vrijednost apsorpcijskoga koeficijenta: m-1

2.4.2.3. Položaj oznake apsorpcijskoga koeficijenta na vozilu:

2.5. Rezultati ispitivanja emisija CO2 i potrošnje goriva

2.5.1. Vozilo s motorom s unutarnjim izgaranjem i hibridno električno vozilo bez vanjskoga punjenja (NOVC)

2.5.1.1. Masene emisije CO2 (navesti deklarirane vrijednosti za ispitivanje sa svakim referentnim gorivom)

2.5.1.1.1. Masene emisije CO2 (vožnja u naselju): g/km

2.5.1.1.2. Masene emisije CO2 (izvan gradska vožnja): g/km

2.5.1.1.3. Masene emisije CO2 (kombinirana vožnja): g/km

2.5.1.2. Potrošnja goriva (navesti deklarirane vrijednosti za ispitivanje sa svakim referentnim gorivom)

2.5.1.2.1. Potrošnja goriva (vožnja u naselju): l/100 km (2)

2.5.1.2.2. Potrošnja goriva (izvan gradska vožnja): l/100 km

2.5.1.2.3. Potrošnja goriva (kombinirana vožnja): 1/100 km (2)

2.5.1.3. Za vozila koja pogoni samo motor s unutarnjim izgaranjem i koja su opremljena sa sustavima s periodičnom regeneracijom prema definiciji u članku 4. točci 22. ovoga Pravilnika, rezultati ispitivanja moraju se pomnožiti faktorom Ki, kako je određeno u Prilogu 10. UN/ECE Pravilniku br. 101.

2.5.1.3.1. Informacije o strategiji regeneracije za emisije CO2 i potrošnju goriva

D – broj radnih ciklusa između dvaju ciklusa u kojima se nastupe faze regeneracije: …

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

(2) Za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju plin jedinica se zamjenjuje s m3/km.

d – broj radnih ciklusa potrebnih za regeneraciju: …

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Vožnja u naselju | Izvangradska vožnja | Kombinirana vožnja |
| Ki  Vrijednosti za CO2  i potrošnju goriva1 |  |  |  |
| 1 Zaokružiti na 4. decimalno mjesto. | | | |

2.5.2. Potpuno električna vozila1

2.5.2.1. Potrošnja električne energije (deklarirana vrijednost)

2.5.2.1.1. Potrošnja električne energije: Wh/km

2.5.2.1.2. Ukupno trajanje odstupanja tijekom izvedbe ciklusa: s

2.5.2.2. Doseg (deklarirana vrijednost): … km

2.5.3. Hibridno električno vozilo s vanjskim napajanjem:

2.5.3.1. Masene emisije CO2 (uvjet A, kombinirana vožnja(2) g/km

2.5.3.2. Masene emisije CO2 (uvjet b, kombinirana vožnja(2) g/km

2.5.3.3. Masene emisije CO2 (ponderirano, kombinirana vožnja) (2) g/km

2.5.3.4. Potrošnja goriva (uvjet A, kombinirana vožnja(2): … l/100 km

2.5.3.5. Potrošnja goriva (uvjet B, kombinirana vožnja(2): … l/100 km

2.5.3.6. Potrošnja goriva (ponderirano, kombinirana vožnja) (2): … l/100 km

2.5.3.7. Potrošnja električne energije (uvjet A, kombinirana vožnja) (2): … Wh/km

2.5.3.8. Potrošnja električne energije (uvjet B, kombinirana vožnja)2: … Wh/km

2.5.3.9. Potrošnja električne energije (ponderirano, kombinirana vožnja)2: … Wh/km

2.5.3.10. Prevezeni put samo s električnim pogonom: km

3. Informacije za popravak vozila

3.1. Adresa internetske stranice za pristup informacijama za popravak i održavanje vozila:

3.1.1. Datum, od kojega je to raspoloživo (najkasnije 6 mjeseci od datuma homologacije):

(1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti)

(2) Izmjereno tijekom kombiniranoga ciklusa vožnje, tj. zajedno prvi dio (vožnja u naselju) i drugi dio (izvan gradska vožnja).

3.2. Uvjeti pristupa internetskoj stranici (tj. trajanje pristupa, cijena pristupa na satnoj, dnevnoj, tjednoj, mjesečnoj i godišnjoj osnovi) koja je navedena u točci 3.1:

3.3. Oblik u kojem informacije za popravak i održavanje vozila dostupne na internetskoj stranici koja je navedena u točci 3.1:

3.4. Proizvođačeva potvrda o pristupu informacijama za popravak i održavanje vozila:

4. Napomene:

DODATAK 5.

Informacije u vezi s OBD sustavom

1. Proizvođač vozila mora osigurati informacije koje se zahtijevaju u ovom Dodatka kako bi se omogućila proizvodnja zamjenskih ili servisnih dijelova kompatibilnih s OBD sustavom, kao i dijagnostičkih alata i ispitne opreme.

Proizvođač vozila ne treba dostaviti te informacije ako su one obuhvaćene u pravu intelektualnoga vlasništva ili ako predstavljaju specifičan »know-how« proizvođača ili dobavljača izvorne opreme.

2. Na zahtjev, sljedeće informacije moraju biti dostupne svim zainteresiranim proizvođačima dijelova, dijagnostičkih alata ili ispitne opreme pod jednakim uvjetima:

2.1. Opis vrste i broj ciklusa pretkondicioniranja koji su upotrijebljeni pri prvotnoj homologaciji vozila;

2.2. Opis vrste OBD pokaznog ciklusa koji je upotrijebljen pri prvotnoj homologaciji vozila za sastavni dio koji je pod nadzorom OBD sustava

2.3. Opširna dokumentacija u kojoj su opisani svi sastavni dijelovi nadzirani s pomoću strategije za otkrivanje grešaka u radu i za aktiviranje indikatora neispranosti (određeni broj voznih ciklusa ili statistička metoda), uključujući popis relevantnih sekundarnih nadziranih parametara za svaki sastavni dio koji se nadzire OBD sustavom. Popis svih izlaznih OBD kodova i formata (s objašnjenjem svakoga) koji se upotrebljavaju za pojedine sastavne dijelove pogonske grupe koji imaju veze s emisijama i za pojedine sastavne dijelove koji nemaju veze s emisijama, ako se nadzorom sastavnoga dijela određuje aktiviranje indikatora neispravnosti. Poglavito je potrebno dostaviti iscrpno objašnjenje podataka iz modula $ 05 Ispitivanje ID $21 do FF i podataka iz modula $ 06. U slučaju tipova vozila koji upotrebljavaju vezu za prijenos podataka sukladno normi HRN ISO 15765-4 »Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru mrežnih područja (CAN) – 4. dio.: Zahtjevi za sustave koji se odnose na emisiju«, potrebno je dostaviti opširno objašnjenje podataka iz modula $ 06 Ispitivanje ID $00 do FF za svaki OBD nadzor koje podržava ID.

Informacije se mogu dati u tabličnom obliku na sljedeći način:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sastavni dio | Kôd greške | Nadzorna strategija | Kriteriji za otkrivanje greške | Kriteriji za aktiviranje MI-a | Sekundarni parametri | Pretkondi-cioniranje | Pokazno ispitivanje |
| Katalizator | P0420 | Signali osjetila kisika 1 i 2 | Razlika između signala osjetila 1 i 2 | 3. ciklus | brzina vrtnje motora, opterećenje motora, A/F način rada, temperatura katalizatora | dva ciklusa tipa 1. | tip 1. |

3. Informacije koje se zahtijevaju za proizvodnju dijagnostičkih alata

Da se olakša osiguravanje generičkih dijagnostičkih alata za servisiranja više marka, proizvođači vozila omogućavaju pristup do informacija iz točaka 3.1 do 3.3 na njihovim internetskim stranicama o popravku. Te informacije moraju uključivati sve funkcije dijagnostičkih alata i sve veze do informacija za popravak te upute za otklanjanje kvarova. Razumni troškovi mogu se zaračunati za pristup takvim informacijama.

3.1 Informacije o komunikacijskim protokolima

Sljedeće informacije moraju biti razvrstane po marki, modelu i inačici vozila, ili po drugim upotrijebljenim definicijama poput identifikacijske oznake vozila (VIN) ili identifikacije vozila i sustava:

(a) Svaki dodatni sustav informacijskih protokola koji je nužan za potpunu dijagnostiku povrh norma propisanih u točci 4. Priloga XI., uključujući opis postupaka za svako programsko rješenje ili opremu, identifikaciju parametara, prijenosne funkcije, zahtjeve za održavanje neprekinutosti rada (»keep alive«) ili uvjete za greške;

(b) Podrobnosti o načinu dobivanja i tumačenja svi kodova grešaka koji nisu u skladu s normama propisanim u točci 4. Priloga XI.;

(c) Popis svih parametara aktivnih podataka uključujući tu informacije o pristupu i mjerilu;

(d) Popis svih raspoloživih funkcionalnih ispitivanja uključujući aktiviranje ili upravljanje uređaja i način njihovog izvođenja;

(e) Podrobnosti o načinu dobivanja informacija o stanju funkcioniranja, vremenskim oznakama, kodovima neriješenih dijagnostičkih grešaka (DTC) i tzv. »freeze-frame« podacima (pohranjeni podaci pri prvoj pojavi greške);

f) Ponovno namještanje prilagodljivih parametara za obuku, kodiranje inačica i zamjenskih sastavnih dijelova te po izboru kupca;

(g) Identifikacija elektroničke upravljačke jedinice i kodiranje inačica;

(h) Podrobnosti o ponovnom namještanju u početni položaj servisnih svjetala;

(i) Položaj dijagnostičkoga priključka i podrobnosti o priključku;

(j) Identifikacijska kodna oznaka motora.

3.2. Ispitivanje i dijagnoza sastavnih dijelova koje nadzire OBD sustav

Zahtijevaju se sljedeće informacije:

(a) opis ispitivanja s kojima se potvrđuje njegovo funkcioniranje na sastavnom dijelu ili na ožičenju;

(b) postupak ispitivanja, uključujući ispitne parametre i podatke o sastavnim dijelovima;

(c) podrobnosti o spajanju, uključujući najmanje i najveće ulazne i izlazne vrijednosti pri vožnji i pod opterećenjem;

(d) očekivane vrijednosti u određenim uvjetima vožnje, uključujući prazni hod;

(e) električne vrijednosti za sastavni dio u statičkom i dinamičkom radnom stanju;

(f) kodna oznaka vrste greške za svaku od gornjih situacija;

(g) sljedovi dijagnosticiranja vrsta grešaka, uključujući isključivanje hijerarhijskim stablima grešaka i vođenom dijagnostikom.

3.3. Podaci potrebni za izvršenje popravka

Zahtijevaju se sljedeće informacije:

(a) inicijalizacija elektroničke upravljačke jedinice i sastavnog dijela (u slučaju kad se ugrade zamjenski dijelovi),

(b) inicijalizacija novih ili zamjenskih elektroničkih upravljačkih jedinica, ovisno o slučaju, primjenom »pass-through« tehnika reprogramiranja.

DODATAK 6.

Sustav brojčanog označivanja certifikata o EU homologaciji

1. 3. dio broja EU homologacije koji je dodijeljen u skladu s člankom 15. stavkom 1. mora se sastojati od broja provedbenoga regulatornog akta ili zadnje izmijenjenog ili dopunjenog regulatornog akta koji je upotrijebljen za EU homologaciju. Iza toga broja nalazi se slovni znak koji pokazuje različite kategorije vozila u skladu s donjom tablicom 1. Ti slovni znakovi razlikuju također granične vrijednosti emisija Euro 5 i 6 prema kojima je dodijeljena homologacija.

Tablica 1.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Znak | Norma za emisije | Norma za OBD | Kategorija i razred vozila | Motor | Početak primjene: novi tipovi | Početak primjene: nova vozila | Krajnji datum registracije |
| A | Euro 5a | Euro 5 | M, N1 razred I. | PI, CI | 1. 9. 2009. | 1. 1. 2011. | 31. 12. 2012. |
| B | Euro 5a | Euro 5 | M1 za ispunjavanje posebnih društvenih potreba (osim M1G); | PI, CI | 1. 9. 2009. | 1. 1. 2012. | 31. 12. 2012. |
| C | Euro 5a | Euro 5 | M1 za ispunjavanje posebnih društvenih potreba | PI, CI | 1. 9. 2009. | 1. 1. 2012. | 31. 8. 2012. |
| D | Euro 5a | Euro 5 | N1 razred II. | PI, CI | 1. 9. 2010. | 1. 1. 2012. | 31. 12. 2012. |
| E | Euro 5a | Euro 5 | N1 razred III. N2 | PI, CI | 1. 9. 2010. | 1. 1. 2012. | 31. 12. 2012. |
| F | Euro 5a | Euro 5 | M, N1 razred I. | PI, CI | 1. 9. 2011. | 1. 1. 2013. | 31. 12. 2013. |
| G | Euro 5b | Euro 5 | M1 za ispunjavanje posebnih društvenih potreba (osim M1G); | PI, CI | 1. 9. 2011. | 1. 1. 2013. | 31. 12. 2013. |
| H | Euro 5b | Euro 5 | N1 razred II. | PI, CI | 1. 9. 2011. | 1. 1. 2013. | 31. 12. 2013. |
| I | Euro 5b | Euro 5 | N1 razred III. N2 | PI, CI | 1. 9. 2011. | 1. 1. 2013. | 31. 12. 2013. |
| J | Euro 5b | Euro 5+ | M, N1 razred I. | PI, CI | 1. 9. 2011. | 1.1.2014. | 31. 8. 2015. |
| K | Euro 5b | Euro 5+ | M1 za ispunjavanje posebnih društvenih potreba (osim M1G); | PI, CI | 1. 9. 2011. | 1. 1. 2014. | 31. 8. 2015. |
| L | Euro 5b | Euro 5+ | N1 razred II. | PI, CI | 1. 9. 2011. | 1. 1. 2014. | 31. 8. 2016. |
| M | Euro 5b | Euro 5+ | N1 razred III. N2 | PI, CI | 1. 9. 2011. | 1. 1. 2014. | 31. 8. 2016. |
| N | Euro 6a | Euro 5- | M, N1 razred I. | PI, CI |  |  | 31. 12. 2012. |
| O | Euro 6a | Euro 5+ | N1 razred II. | PI, CI |  |  | 31. 12. 2012. |
| P | Euro 6a | Euro 6a | N1 razred III. N2 | PI, CI |  |  | 31. 12. 2012. |
| Q | Euro 6b | Euro 6- | M, N1 razred I. | PI, CI |  |  | 31. 12. 2013. |
| R | Euro 6b | Euro 6- | N1 razred II. | PI, CI |  |  | 31. 12. 2013. |
| S | Euro 6b | Euro 6- | N1 razred III., N2 | PI, CI |  |  | 31. 12. 2013. |
| T | Euro 6b | Euro 6-plus IUPR | M, N1 razred I. | PI, CI |  |  | 31. 8. 2015. |
| U | Euro 6b | Euro 6-plus IUPR | N1 razred II. | PI, CI |  |  | 31. 8. 2016. |
| V | Euro 6b | Euro 6-plus IUPR | N1 razred III., N2 | PI, CI |  |  | 31. 8. 2016. |
| W | Euro 6b | Euro 6 | M, N1 razred I. | PI, CI | 1. 9. 2014. | 1. 9. 2015. |  |
| X | Euro 6b | Euro 6 | N1 razred II. | PI, CI | 1. 9. 2015. | 1. 9. 2016. |  |
| Y | Euro 6b | Euro 6 | N1 razred III., N2 | PI, CI | 1. 9. 2015. | 1. 9. 2016. |  |
| Tumač:  Norma za emisije »Euro 5a« = isključuje prerađeni postupak mjerenja za čestice, normu za broj čestica i ispitivanje emisija pri niskim temperaturama s biogorivom za vozila s prilagodljivim gorivom.  Norma za emisije »Euro 6a« = isključuje prerađeni postupak mjerenja za čestice, normu za broj čestica i ispitivanje emisija pri niskim temperaturama s biogorivom za vozila s prilagodljivim gorivom.  OBD norme »Euro 5+« = uključuje blaži koeficijent radne učinkovitosti u uporabi (IUPR), nadzor NOx za vozila s pogonom na benzin i pooštrene granične vrijednosti za čestice (PM) za vozila s pogonom na dizelsko gorivo.  OBD norme »Euro 6-« = blaže granične vrijednosti za OBD dizelskih vozila, bez ublažavanja koeficijenta radne učinkovitosti u uporabi (IUPR).  OBD norme »Euro 6– plus IUPR« = uključuje blaže granične vrijednosti za OBD dizelskih vozila i blaži koeficijent radne učinkovitosti u uporabi (IUPR).  Napomena: članak 14. stavak 7. dopušta samo homologacije za znakove W, X, i Y kad budu uvedene granične vrijednosti za OBD normu »Euro 6. | | | | | | | |

2. Primjeri za brojeve certifikata o homologaciji

2.1. Niže je prikazan primjer za prvu homologaciju bez proširenja za lako putničko vozilo koje zadovoljava normu Euro 5. Homologacija je bila dodijeljena prema odredbama osnovne Uredbe i njezine provedbene Uredbe te je zato četvrti dio 0001. Vozilo je kategorije M1, što je prikazano slovom A. Homologacija je izdana u Nizozemskoj:

e4\*715/2007\*692/2008A\*0001\*00

2.2. Ovaj drugi primjer prikazuje četvrtu homologaciju za drugo proširenje za lako putničko vozilo kategorije M1G koje zadovoljava normu Euro 5 i zahtjeve za posebne društvene potrebe (slovo C). Homologacija je bila dodijeljena prema odredbama osnovne Uredbe i Uredbe s kojom je izmijenjena u 2009. godini, a izdana je u Njemačkoj:

e1\*715/2007\*…/2009C\*0004\*02

DODATAK 7.

|  |
| --- |
| Proizvođačeva potvrda o sukladnosti sa zahtjevima radne učinkovitosti OBD sustava u uporabi  (Proizvođač): ......................................................................................  (Adresa proizvođača): .......................................................................  Potvrđuje, da  – su tipovi vozila iz opisa u dodatku ove potvrde sukladni s odredbama točke 3. Dodatka I. Priloga XI. Uredbe (EZ) br. 692/2008 s obzirom na radnu učinkovitost u uporabi OBD sustava u svim razumno predvidljivim voznim uvjetima;  – je (su) crtež (crteži), koji opisuje (opisuju) podrobna tehnička mjerila za povećanje brojnika i nazivnika svake nadzorne jedinice, koji je (su) priložen (priloženi) ovoj potvrdi ispravan (ispravni) i potpun (potpuni) za sve tipove vozila za koje važi ova potvrda.  U [............................................................................................ mjesto]  [................................................................................................ datum]  ............................................................  [popis predstavnika proizvođača]  Prilozi:  – Popis tipova vozila za koje važi ova potvrda;  – crtež (crteži), koji opisuje (opisuju) podrobna tehnička mjerila za povećanje brojnika i nazivnika, kao i crteži (crteži) za isključivanje brojnika, nazivnika i općih nazivnika. |

**PRILOG II.**

SUKLADNOST U UPORABI

1. Uvod

1.1. Ovim se Prilogom utvrđuju zahtjevi za sukladnost u uporabi vozila koja su homologirana u skladu s ovim Pravilnikom.

2. Neovisna ocjena sukladnosti u uporabi

2.1. Zavod odnosno nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju provodi neovisnu ocjenu sukladnosti u uporabi na osnovi svih odgovarajućih podataka koje posjeduje proizvođač, prema postupcima sličnim onima za sukladnost proizvodnje propisanima u članku 13. stavcima 1. i 2. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00) i točkama 1. i 2. Priloga X. toga Pravilnika. Podacima iz provedenih nadzornih ispitivanja mogu se dopunjavati izvještaji o praćenju u uporabi koje dostavi proizvođač.

2.2. Slika na koju se upućuje u točci 9. Dodatka 2. ovoga Priloga i slika 4/2 iz Dodatka 4. UN/ECE Pravilnika br. 83 prikazuje postupak za provjeravanje sukladnosti u uporabi. Tijek postupka za provjeru sukladnosti u uporabi opisan je u Dodatku 3. ovoga Priloga.

2.3. U informacijama dostavljenima o provjeri sukladnosti u uporabi, na zahtjev tijela za homologaciju, proizvođač treba izvijestiti o zahtjevima za aktiviranje jamstava, popravcima izvršenim pod jamstvom i greškama koje je OBD zabilježio pri servisiranju, u obliku koji je odobren pri homologaciji.

Objašnjenja trebaju opisati detaljno učestalost i karakter grešaka na sastavnim dijelovima i sustavima koji su povezani s emisijama. Izvještaji se moraju izraditi najmanje jedanput godišnje za svaki model vozila u razdoblju koje je određeno u članku 18. stavku 4. ovoga Pravilnika.

2.4. Parametri koji određuju porodicu vozila u uporabi

Porodica vozila u uporabi moguće je definirati s pomoću osnovnih konstrukcijskih parametara koji treba biti zajednički svim vozilima u porodici. Zato se smatra da istoj porodici vozila u uporabi pripadaju oni tipovi vozila kojima su sljedeći parametri zajednički ili su u okviru propisanih dopuštenih odstupanja:

2.4.1. postupak izgaranja (dvotaktni, četverotaktni, motor s rotirajućim klipovima)

2.4.2. broj cilindara

2.4.3. raspored cilindara (redni, V, radijalni, nasuprotni vodoravno ležeći (boxer) ili drugo. Nagib ili usmjerenost cilindara nisu kriterij)

2.4.4. način dovoda goriva u motor (npr. neizravno ili izravno ubrizgavanje)

2.4.5. vrsta sustava hlađenja (zračni, vodeni, uljni)

2.4.6. način usisa zraka (slobodni usis, prednabijanje)

2.4.7. gorivo za koje je motor konstruiran (benzin, dizelsko gorivo, PP, UNP itd.). Vozila s dvije vrste goriva mogu se svrstati u skupinu vozila s posebnim gorivom pod uvjetom da je jedno od tih goriva zajedničko

2.4.8. vrsta katalizatora (katalizator trostrukog djelovanja ili drugi)

2.4.9. vrsta odvajača čestica (s ili bez)

2.4.10. povrat ispušnih plinova (s ili bez, s ili bez hlađenja) i

2.4.11. radni obujam najvećeg motora u porodici umanjen za 30%.

2.5. Zahtijevane informacije

Zavod odnosno nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju provodi neovisnu ocjenu sukladnosti u uporabi na osnovi svih relevantnih za podataka koje dostavlja proizvođač. Takvi podaci moraju obuhvaćati posebno sljedeće:

2.5.1. ime i adresu proizvođača

2.5.2. ime, adresu, broj telefona i faksa te e-mail adresu proizvođačeva ovlaštenog zastupnika na područjima na koja se odnose proizvođačevi podaci

2.5.3. naziv (nazivi) modela vozila koja su obuhvaćena u proizvođačevim podacima

2.5.4. prema potrebi, popis tipova vozila na koje se odnose proizvođačevi podaci, tj. skupine porodica vozila u uporabi u skladu s točkom 2.1.

2.5.5. identifikacijske oznake vozila (VIN) koji se upotrebljavaju za te tipove vozila u porodici vozila u prometu (VIN oznaka)

2.5.6. brojeve homologacija koji su upotrijebljeni za te tipove vozila u porodici vozila u uporabi uključujući, prema potrebi, brojeve svih proširenja i lokalnih popravka/povlačenja vozila (vraćanja u tvornicu)

2.5.7. pojedinosti o proširenjima homologacija i lokalnim popravcima i povlačenjima onih vozila koja su obuhvaćena u proizvođačevim podacima (ako to zatraži Zavod odnosno nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju)

2.5.8. razdoblje tijekom kojeg je proizvođač prikupio podatke

2.5.9. razdoblje proizvodnje vozila koje je obuhvaćeno u proizvođačevim podacima (npr. vozila proizvedena u kalendarskoj godini 2007.)

2.5.10. proizvođačev postupak za provjeru sukladnosti vozila u uporabi, uključujući:

(a) način lociranja vozila,

(b) kriterije za odabir i odbijanje vozila;

(c) vrste ispitivanja i postupke upotrijebljene u sklopu programa;

(d) proizvođačeve kriterije za prihvaćanje/obijanje porodice vozila u uporabi;

(e) geografsko (geografska) područje (područja) na kojem (kojima) je proizvođač prikupio podatke;

(f) veličinu uzorka i primijenjeni plan uzorkovanja;

2.5.11. rezultate proizvođačeva postupka za provjeru sukladnosti vozila u uporabi, uključujući:

(a) identifikaciju vozila uključenih u program (bilo da su ispitana ili nisu). Identifikacija uključuje:

– naziv modela,

– identifikacijsku oznaku vozila (VIN),

– registarsku oznaku vozila,

– datum proizvodnje,

– područje uporabe vozila (ako je poznato),

– ugrađene gume;

(b) razloge za isključivanje vozila iz uzorka;

(c) povijest servisiranja za svako vozilo iz uzorka (uključujući možebitne prepravke);

(d) povijest popravaka za svako vozilo iz uzorka (ako je poznata);

(e) podatke o ispitivanju, uključujući:

– datum ispitivanja,

– mjesto ispitivanja,

– prijeđeni put koji pokazuje brojilo kilometara (odometar) vozila,

– tehničke podatke o ispitnome gorivu (npr. referentno ispitno gorivo ili tržišno gorivo),

– datum ispitivanja,

– uvjete ispitivanja (temperatura, vlaga, inercijska masa dinamometra),

– postavke dinamometra (npr. namještanje snage),

– rezultate ispitivanja (za barem tri različita vozila po porodici);

2.5.12. zapis prikaza OBD sustava.

3. Izbor vozila za provjeru sukladnosti u uporabi

3.1. Podaci koje je prikupio proizvođač moraju biti dovoljno iscrpni kako bi se osiguralo da se radne značajke vozila u prometu mogu procijeniti pri uobičajenim uvjetima uporabe prema definiciji iz točke 1. Proizvođač mora odabrati uzorke iz najmanje dvije države s bitno različitim uvjetima za djelovanje vozila. Faktori kao što su razlike između goriva, uvjeti okoline, prosječne brzine na cestama i omjer gradske vožnje i po autoputu moraju se uzeti u obzir pri izboru država članica.

3.2. Pri izboru država u kojima će se obaviti uzorkovanje vozila, proizvođač može odabrati vozila iz države za koju smatra da je posebno reprezentativna. U takvom slučaju, proizvođač mora dokazati tijelu za homologaciju koje je dodijelilo homologaciju da je izbor reprezentativan (npr. s tržištem koje ima najvišu godišnju prodaju porodice vozila u Europskoj uniji). Kada je za porodicu u uporabi potrebno ispitati više od jednog uzorka kako je određeno u točci 3.5., vozila u drugom i trećem uzorku trebaju odražavati različite radne uvjete vozila u odnosu na ona koja su odabrana za prvi uzorak.

3.3. Ispitivanje emisija može se provesti na ispitnoj opremi koja se ne nalazi na istom tržištu ili području iz kojega su vozila bila odabrana.

3.4. Proizvođač treba stalno provoditi ispitivanja sukladnosti u uporabi tako da odražavaju proizvodni ciklus odgovarajućih tipova vozila unutar dane porodice vozila u uporabi. Najveće razdoblje između početka dviju provjera sukladnosti u uporabi ne smije prelaziti 18 mjeseci. U slučaju tipova vozila koji su uključeni u proširenje homologacije za koje nije bilo potrebno ispitivanje emisija, to se razdoblje može produljiti na najviše 24 mjeseca.

3.5. Kad se primjenjuje statistički postupak iz Dodatka 2., broj uzoraka ovisi o godišnjem opsegu prodaje vozila jedne porodice u uporabi u Europskoj uniji, kako je određeno u sljedećoj tablici:

|  |  |
| --- | --- |
| Registracije po kalendarskoj godini | Broj uzorkovanih partija |
| do 100.000 | 1 |
| 100.000 200.000 | 2 |
| Iznad 200.000 | 3 |

4. Na temelju neovisne ocjene na koju se upućuje u točci 2. Zavod odnosno nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju donosi jednu od sljedećih odluka i mjera:

(a) odlučuje da sukladnost u uporabi tipa vozila ili porodice vozila u uporabi zadovoljiva i ne poduzima nikakve daljnje mjere;

(b) odlučuje da su podaci koje dostavi proizvođač nedovoljni za donošenje odluke i od proizvođača zahtijeva dodatne informacije ili podatke o ispitivanju;

(c) odlučuje na temelju podataka tijela za homologaciju ili iz programa nadzornoga ispitivanja koje prati država članica, da su informacije koje je dostavio proizvođač nedovoljne za donošenje odluke i od proizvođača zahtijeva dodatne informacije ili podatke o ispitivanju;

(d) odlučuje da sukladnost u uporabi tipa vozila ili više tipova vozila koji pripadaju nekoj porodici vozila u uporabi ne zadovoljava i da se nastavlja s ispitivanjem tipa vozila u skladu s Dodatkom 1.

4.1. Kad se smatra da su ispitivanja tipa 1. potrebna za provjeru sukladnosti uređaja za kontrolu emisija sa zahtjevima o njihovom djelovanju u uporabi, takva se ispitivanja izvode postupkom ispitivanja koji zadovoljava statističke kriterije iz Dodatka 2.

4.2. Tijelo za homologaciju, u suradnji s proizvođačem, odabire uzorak vozila s dostatnim brojem prevezenih kilometara, za koje se razumno može osigurati da su bila korištena u uobičajenim uvjetima. Pri odabiru vozila u uzorku mora se konsultirati proizvođač i mora mu se omogućiti prisutnost pri potvrdbenim provjerama vozila.

4.3. Proizvođaču mora biti dopušteno da pod nadzorom tijela za homologaciju obavi provjere, čak i razorne naravi, na vozilima čija razina emisija prelazi granične vrijednosti, kako bi se utvrdili mogući uzroci pogoršanja koja se ne mogu pripisati proizvođaču (npr. uporaba benzina s olovom prije datuma ispitivanja). Kad rezultati provjera potvrde takve uzroke, ti se rezultati moraju isključiti iz provjere sukladnosti.

DODATAK 1.

Provjera sukladnosti vozila u uporabi

1. UVOD

Ovim se Dodatkom određuju kriteriji, spomenuti u točci 4., koji se odnose na odabir vozila za ispitivanje i na postupke povjere sukladnosti vozila u uporabi.

2. ODABIR KRITERIJA

Kriteriji za prihvaćanje odabranog vozila propisani su u točkama 2.1. do 2.8.

2.1. Vozilo mora spadati u tip vozila koji je homologiran u skladu s ovim Pravilnikom i na koji se odnosi potvrda o sukladnosti u skladu s Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00). Vozilo mora biti registrirano i upotrebljavano u Republici Hrvatskoj ili u Europskoj uniji.

2.2. Vozilo mora imati najmanje 15.000 prijeđenih kilometara ili biti u uporabi najmanje 6 mjeseci, ovisno o tome što od toga bude kasnije.

2.3. Mora postojati zapis o održavanju koji pokazuje da je vozilo bilo pravilno održavano (npr. da je bilo servisirano u skladu s proizvođačevim preporukama).

2.4. Vozilo ne smije pokazivati znakove zlouporabe (npr. utrkivanja, prekomjernog opterećivanja, uporabe neodgovarajućega goriva i drugih oblika zlouporabe) ili drugih čimbenika (npr. neovlaštenih zahvata) koji bi mogli utjecati na značajke emisija. Kad se radi o vozilima opremljenima OBD sustavom, uzimaju se u obzir kodovi grešaka i podaci o prijeđenim kilometrima koji su pohranjeni u računalo. Vozilo se ne smije odabrati za ispitivanje ako podaci u računalu pokazuju da je vozilo radilo nakon što je kod greške bio pohranjen i da vozilo u razmjerno kratkome vremenu nije bilo popravljeno.

2.5. Ne smije biti obavljenih neovlaštenih većih popravaka motora ili većih popravaka vozila.

2.6. Sadržaj olova ili sumpora u uzroku goriva iz vozila mora zadovoljavati primjenjive norme propisane u Pravilniku o kakvoći tekućih naftnih derivata (»Narodne novine » br. 53/06, 150/08 i 81/10) i ne smije biti tragova uporabe neodgovarajućega goriva. Mogu se obaviti provjere u ispušnoj cijevi.

2.7. Ne smije biti znakova bilo kakvih problema koji bi mogli ugroziti sigurnost laboratorijskog osoblja.

2.8. Svi dijelovi sustava na vozilu za smanjivanje onečišćenja moraju biti u skladu s važećom homologacijom.

3. DIJAGNOSTIKA I ODRŽAVANJE

Dijagnostika i sve potrebno uobičajeno održavanje moraju se obaviti na vozilima koja su prihvaćena za ispitivanja, prije mjerenja emisija ispušnih plinova u skladu s postupkom propisanim u točkama 3.1. do 3.7.

3.1. Moraju se izvršiti sljedeće provjere: stanje filtra zraka, svih pogonskih remena, razina svih tekućina, čepa hladnjaka, svih vakuum crijeva i električnog ožičenja koje je povezano sa sustavom za smanjivanje onečišćenja; također se moraju provjeriti sastavni dijelovi paljenja, doziranja goriva i uređaja za kontrolu onečišćenja radi mogućega nepravilnog namještanja i/ili neovlaštenog zahvata. Sva se odstupanja moraju zapisati.

3.2. Provjerava se pravilan rad sustava OBD. Moraju se zapisati sve neispravnosti koje se nalaze u memoriji OBD sustava i obaviti potrebni popravci. Ako indikator neispravnosti OBD sustava zabilježi neispravnost tijekom ciklusa pretkondicioniranja, ta se greška može identificirati i popraviti. Ispitivanje se može ponoviti, a dobiveni rezultati na popravljenome vozilu mogu se upotrijebiti.

3.3 Mora se pregledati sustav paljenja i zamijeniti neispravne dijelove, npr. svjećice, kabele, itd.

3.4. Mora se provjeriti kompresija. Ako rezultat nije zadovoljavajući, vozilo se ne prihvaća.

3.5. Parametri motora moraju se provjeriti prema specifikacijama proizvođača i po potrebi namjestiti.

3.6. Ako vozilu manjka manje od 800 km do sljedećega redovitog servisa, taj se servis mora obaviti prema uputama proizvođača. Bez obzira na zapis na brojaču prijeđenih kilometara, ulje i filtar zraka mogu se promijeniti na zahtjev proizvođača.

3.7. Nakon prihvaćanja vozila, ulje se mora zamijeniti odgovarajućim referentnim uljem za ispitivanje emisija, osim u slučaju da proizvođač prihvati uporabu ulja koje se nalazi na tržištu.

4. ISPITIVANJE VOZILA U UPORABI

4.1. Kad se provjera vozila smatra potrebnim, obavlja se ispitivanje emisija u skladu s Prilogom III. ovoga Pravilnika na pretkondicioniranim vozilima koja se odaberu u skladu sa zahtjevima iz točaka 2. i 3. ovoga Dodatka. To ispitivanje uključuje samo mjerenje broja čestica u emisijama za vozila koja su homologirana u skladu s normama za emisije Euro 6 u kategorijama W, X i Y koje su određene u tablici 1. Dodatka 6. Priloga I. ovoga Pravilnika. Dodatni ciklusi pretkondicioniranja, osim onih koji su određeni u točci 5.3. Priloga 4. UN/ECE Pravilnika br. 83, dopušteni su samo ako predstavljaju uobičajenu vožnju.

4.2. Na vozilima koja su opremljena OBD sustavom može se provjeravati pravilan rad u uporabi, indikator neispravnosti itd., s obzirom na razine emisija (npr. granične vrijednosti za indikaciju neispravnosti koje su propisane u Prilogu XI.) u usporedbi sa specifikacijama koje se primjenjuju za homologaciju.

4.3. OBD sustav može se npr. provjeravati s obzirom na emisije iznad propisanih graničnih vrijednosti bez indikacije neispravnosti, na sustavno pogrešnu aktivaciju indikatora neispravnosti i na utvrđene neispravne ili istrošene sastavne dijelove OBD sustava.

4.4. Ako koji dio ili cijeli sustav rade na način koji ne pokrivaju pojedinosti iz certifikata o homologaciji i/ili opisne mape za takve tipove vozila i ako takvo odstupanje nije odobreno u skladu s člankom 14. stavcima 1. ili 2. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00), a OBD ne javlja neispravnost, taj se dio ili sustav ne smiju zamijeniti prije ispitivanja emisija, osim u slučaju da se utvrdi da je taj dio ili sustav bio neovlašteno prepravljan ili zloupotrebljavan na način da OBD ne može otkriti tako nastalu neispravnost.

5. OCJENJIVANJE REZULTATA

5.1. Rezultati ispitivanja podvrgavaju se postupku ocjenjivanja u skladu s Dodatkom 2.

5.2. Rezultati se ne smiju množiti s faktorima pogoršanja.

6. PLAN POPRAVNIH MJERA

6.1. Tijelo za homologaciju treba zatražiti od proizvođača da mu dostavi plan popravnih mjera kako bi se otklonila nesukladnost kad se utvrde prekomjerne emisije kod više vozila koja ili,

– zadovoljavaju uvjete točke 3.2.3. Dodatka 4. UN/ECE Pravilnika br. 83, a tijelo za homologaciju i proizvođač se slože da prekomjerne emisije imaju isti uzrok, ili

– zadovoljavaju uvjete iz točke 3.2.4. Dodatka 4. UN/ECE Pravilnika br. 83, a tijelo za homologaciju utvrdilo je da prekomjerne emisije imaju isti uzrok.

6.2. Plan popravnih mjera mora se dostaviti tijelu za homologaciju najkasnije 60 radnih dana od dana zahtijeva spomenutog u točci 6.1. Tijelo za homologaciju mora u roku od 30 radnih dana izjaviti odobrava li plan popravnih mjera ili ne odobrava. Međutim, kad proizvođač može tijelu za homologaciju pružiti zadovoljavajuće dokaze da mu je potrebno dodatno vrijeme za ispitivanje predmetne nesukladnosti da bi mogao pripremiti plan popravnih mjera, odobrava se produljenje roka.

6.3. Popravne mjere se moraju primijeniti na sva vozila koja bi mogla imati isti nedostatak. Potrebno je procijeniti potrebu za izmjenama i dopunama dokumenata o homologaciji.

6.4. Proizvođač mora osigurati kopije svih priopćenja povezanih s planom popravnih mjera, mora također voditi zapise o kampanji opoziva i slati redovito izvještaje o stanju tijelu za homologaciju.

6.5. U plan popravnih mjera moraju biti uključeni zahtjevi navedeni u točkama 6.5.1. do 6.5.11. Proizvođač mora plan popravnih mjera označiti jedinstvenim identifikacijskim nazivom ili brojem.

6.5.1. Opis svakoga tipa vozila koji je uključen u plan popravnih mjera.

6.5.2. Opis posebnih izmjena, prepravaka, popravaka, ispravaka, namještanja i ostalih promjena koje će se napraviti radi postizanja sukladnosti vozila, uključujući sažeti prikaz podataka i tehničke studije koje potkrepljuju odluku proizvođača o poduzimanju određenih mjera potrebnih za ispravljanje nesukladnosti.

6.5.3. Opis postupka prema kojemu proizvođač obavještava vlasnike vozila.

6.5.4. Opis pravilnog održavanja i uporabe, ako postoji, koji proizvođač postavlja kao uvjet da bi vozilo bilo podobno za popravak u okviru plana popravnih mjera, i objašnjenje proizvođačevih razloga za postavljanje takvih uvjeta. Uvjeti s obzirom na održavanje i uporabu smiju se postavljati samo ako je moguće dokazati da su povezani s nesukladnostima i popravnim mjerama.

6.5.5. Opis postupka prema kojemu se vlasnici vozila moraju ravnati kako bi postigli ispravljanje nesukladnosti. U opisu mora biti naveden i datum nakon kojeg se mogu poduzimati popravne mjere, procijenjeno vrijeme u kojemu će radionica moći obaviti popravke i gdje se to može napraviti. Popravak se mora obaviti svrhovito, u razumnom roku nakon dostave vozila.

6.5.6. Kopije podataka poslanih vlasniku vozila.

6.5.7. Kratki opis sustava koji proizvođač upotrebljava da bi osigurao primjerenu opskrbu sastavnim dijelovima ili sustavima koji su potrebni za obavljanje popravne radnje. Treba navesti kada će opskrba sastavnim dijelovima ili sustavima biti dovoljna za početak kampanje.

6.5.8. Kopija svih uputa mora se poslati osobama koje će obavljati popravke.

6.5.9. Opis utjecaja predloženih popravnih mjera na emisije, potrošnju goriva, ponašanje vozila u vožnji i sigurnost svakoga tipa vozila obuhvaćena planom popravnih mjera, s podacima, tehničkim studijama itd. na kojima se temelje ti zaključci.

6.5.10. Sve druge obavijesti, izvještaji i podaci koje tijelo za homologaciju može odrediti kao potrebne za ocjenu plana popravnih mjera.

6.5.11. U slučajevima kad plan popravnih mjera uključuje opoziv vozila, opis načina na koji će se popravak zabilježiti mora se dostaviti tijelu za homologaciju. Ako se upotrebljava naljepnica, mora se dostaviti primjerak.

6.6. Od proizvođača se može zahtijevati izvođenje opravdanih i potrebnih ispitivanja na sastavnim dijelovima i vozilima na kojima su obavljene predložene izmjene, popravci ili preinake da bi dokazala učinkovitost tih izmjena, popravaka ili preinaka.

6.7. Proizvođač je odgovoran za vođenje zapisa o svakome opozvanom i popravljenom vozilu te o radionici u kojoj je popravak obavljen. Tijelo za homologaciju mora na zahtjev imati pristup tim zapisima tijekom 5 godina od početka provedbe plana popravnih mjera.

6.8. Popravak i/ili preinaka ili dodavanje nove opreme mora se opisati u potvrdi koju proizvođač izdaje vlasniku vozila.

DODATAK 2.

Statistički postupak za ispitivanje sukladnosti u uporabi

1. Ovaj se postupak mora upotrijebiti za provjeru zahtijeva s obzirom na sukladnost vozila u uporabi za ispitivanje tipa 1. Važeća statistička metoda propisana u Dodatku 4. UN/ECE Pravilnika br. 83 primjenjuje, uz iznimke opisane u točkama 2. do 9.

2. Bilješka 1. se ne primjenjuje

3. Točka 3.2 mora se razumijevati na sljedeći način:

Za vozilo se smatra da ima prekomjerne emisije kad su ispunjeni uvjeti iz točke 3.2.2.

4. Točka 3.2.1. se ne primjenjuje.

5. U točci 3.2.2 se pozivanje na redak B tablice u točci 5.3.1.4 mora razumijevati kao pozivanje na tablicu 1. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 5 i na tablicu 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 6.

6. U točkama 3.2.3.2.1 i 3.2.4.2. se pozivanje na točku 6. Dodatka 3. mora razumijevati kao pozivanje na točku 6. Dodatka 1. Priloga II. ovoga Pravilnika.

7. U bilješkama 2. I 3. pozivanje na redak A tablice u točci 5.3.1.4 mora razumijevati kao pozivanje na tablicu 1. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 5 i na tablicu 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 6.

8. U točci 4.2. se pozivanje na točku 5.3.1.4 mora razumijevati kao pozivanje na tablicu 1. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 5 i na tablicu 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 6.

9. Slika 4/1 zamjenjuje se sa sljedećom slikom:

![](dodatni/412423.jpg)

DODATAK 3.

ODGOVORNOST ZA SUKLADNOST U UPORABI

1. Postupak za provjeravanje provjere sukladnosti u uporabi prikazan je na slici 1.

2. Proizvođač skuplja sve informacije koje su potrebne za zadovoljavanje zahtijeva ovoga Priloga. Tijelo za homologaciju može također koristiti podatke iz predmetnoga programa nadzoraa

3. Tijelo za homologaciju provodi sve postupke i ispitivanja koji su potrebni za utvrđivanje da li su svi zahtjevi s obzirom na sukladnost u uporabi ispunjeni (faze od 2. do 4.).

4. U slučaju neusklađenosti ili razilaženja pri ocjeni dostavljenih informacija tijelo za homologaciju će zahtijevati pojašnjenje od tehničke službe koja provela homologacijsko ispitivanje.

5. Proizvođač izrađuje i provodi plan popravnih mjera. Taj plan mora odobriti tijelo za homologaciju prije njegove provedbe (faza 5.).

Slika 1

Prikaz postupka provjeravanja sukladnosti u uporabi

![](dodatni/412424.jpg)

**PRILOG III.**

PROVJERA PROSJEČNIH EMISIJA IZ ISPUŠENE CIJEVI PRI OKOLNIM UVJETIMA

(ISPITIVANJE TIPA 1.)

1. UVOD

Ovim se Prilogom propisuju postupak ispitivanja tipa 1. za provjeru prosječnih emisija iz ispušne cijevi pri okolnim uvjetima.

2. OPĆI ZAHTJEVI

2.1. Opći zahtjevi su određeni u točci 5.3.1. UN/ECE Pravilnika br. 83, uz iznimke opisane u točkama 2.2. do 2.5.

2.2 Vozila koja se podvrgavaju ispitivanju određenom u točci 5.3.1.1 smatraju se svim vozilima obuhvaćenim područjem primjene ovoga Pravilnika.

2.3 Onečišćenja koja su specificirana u točci 5.3.1.2.4 smatraju se za sva onečišćenja koja su navedena u tablicama 1. i 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika.

2.4. Upućivanje na faktore pogoršanja određene prema točci 5.3.6 u točci 5.3.1.4 mora se razumijevati kao upućivanje na faktore pogoršanja specificirane u Prilogu VII. ovoga Pravilnika.

2.5 Granične vrijednosti emisija na koje se poziva u točci 5.3.1.4 mora se razumijevati kao pozivanje granične vrijednosti određene u tablici 1. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 5 i u tablici 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 6.

2.6 Zahtjeve za vozila koja kao gorivo upotrebljavaju UNP, prirodni plin ili biometan

2.6.1 Opći zahtjevi za ispitivanje vozila koja za gorivo upotrebljavaju UNP, prirodni plin ili biometan određeni su u točci 1. Priloga 12. UN/ECE Pravilnika br. 83.

3. TEHNIČKI ZAHTJEVI

3.1 Tehnički zahtjevi su određeni u Prilogu 4. UN/ECE Pravilnika br. 83, uz iznimke opisane u točkama 3.2. do 3.12.

3.2. Referentna goriva specificirana u točci 3.2. mora se razumijevati kao pozivanje na specifikacije odgovarajućeg referentnog goriva u Prilogu IX. ovoga Pravilnika.

3.3. Za plinovite onečišćivače navedene u točci 4.3.1.1. mora se smatrati da uključuju i metan:

»….(HFID). Mora se umjeriti s propanom, izraženim kao ekvivalent ugljikovih atoma (C1).

Analiza metana (CH4):

Analizator treba biti plinski kromatograf s plamenojonizacijskim detektorom (FID) ili plamenojonizacijski detektor (FID) s filtrom propusnim samo za metan (NMC), umjeren s metanom izraženim kao ekvivalent ugljikovih atoma (C1).

Dušikov oksid (NOx)…«

3.4. Omjer ugljikovodika u točci 8.2 mora se razumijevati na sljedeći način:

za benzin (C1H1,89O0,016) d = 0,631 g/l

za dizelsko gorivo (C1H1,86 O0,005) d = 0,622 g/l

za UNP (C1H2,525) d = 0,649 g/l

za PP/biometan (CH4) d = 0,714 g/l

za etanol (E85) (C1H2,74O0,385) d = 0,932 g/l

3.5. Od odgovarajućih datuma koji su određeni članku 19. stavcima 1. (b). i 2. (b). ovoga Pravilnika, točka 4.1.2 Dodatka 3. Priloga 4 mora se razumijevati na sljedeći način:

»Gume

Gume se moraju odabrati na temelju otpora kotrljanja. Moraju se odabrati gume s najvećim otporom kotrljanja, izmjerenim u skladu s normom ISO 28580.

Ako postoje više od tri otpora kotrljanja guma, moraju se odabrati guma drugim najvećim otporom kotrljanja.

Značajke otpora kotrljanja guma ugrađenih proizvedena vozila odražavaju značajke guma koje su upotrijebljene za homologaciju.«

3.6. Točka 2.2.2. Dodatka 5. Priloga 4. mora se razumijevati tako da se primjenjuje na:

»…..koncentracije CO2, CO, THC, CH4 i NOx…«

3.7. Točka 1. Dodatka 8. Priloga 4 mijenja se kako slijedi:

»… Nema ispravljanja vlažnosti za THC, CH4 i CO …«

3.8. Druga alineja točke 1.3. Dodatka 8. Priloga 4. mora se razumijevati na sljedeći način:

»… faktor razrjeđivanja izračunava se na sljedeći način:

Za svako referentno gorivo:

![](dodatni/412425.jpg)

Za gorivo sastava CxHyOz opća formula je:

![](dodatni/412426.jpg)

Za referentna goriva iz Priloga IX., vrijednosti »X« su sljedeće:

|  |  |
| --- | --- |
| Gorivo | X |
| Benzin (E5) | 13,4 |
| Dizelsko gorivo (B5) | 13,5 |
| UNP | 11,9 |
| PP/biometan | 9,5 |
| Etanol(E85) | 12,5’ |

3.9. Osim zahtijeva iz točke 1.3. Dodatka 8. Priloga 4. primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

Koncentracija ugljikovodika bez metana izračunava se na sljedeći način:

CNMHC = CTHC – (Rf CH4 × CCH4)

gdje je:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| CNMHC | = | ispravljena koncentracija ugljikovodika bez metana (NHMC) u razrijeđenom ispušnom plinu, izražena u ppm ekvivalenta ugljika, |
| CTHC | = | koncentracija THC u razrijeđenom ispušnom plinu, izražena u ppm ekvivalenta ugljika te ispravljena za količinu THC u zraku za razrjeđivanje, |
| CCH4 | = | koncentracija CH4 u razrijeđenom ispušnom plinu, izražena u ppm ekvivalenta ugljika te ispravljena za količinu CH4 u zraku za razrjeđivanje, |
| RfCH4 | = | faktor odziva FID-a na metan, kako je određen u točci 2.3 Dodatka 6. Priloga 4. |

3.10. Točka 1.5.2.3. Dodatka 8. Priloga 4. mora se razumijevati tako da uključuje sljedeće: QTHC = 0,932 u slučaju etanola (E85)

3.11. Pozivanje na HC mora se razumijevati kao pozivanje na THC u sljedećim točkama:

(a) točka 4.3.1.1,

(b) točka 4.3.2,

(c) točka 2.2 Dodatka 6.,

(d) točka 1.3 Dodatka 8.,

(e) točka 1.5.1.3 Dodatka 8.,

(f) 1.5.2.3 Dodatka 8.,

(g) točka 2.1 Dodatka 8.,

3.12. Pozivanje na ugljikovodike mora se razumijevati kao pozivanje na ukupne ugljikovodike u sljedećim točkama:

(a) točka 4.3.1.1,

(b) točka 4.3.2,

(c) točka 7.2.8.

3.13. Tehnički zahtjevi za vozila opremljena sa sustavom za periodičnu regeneraciju

3.13.1. Tehnički zahtjevi su oni koji su određeni u točci 3. Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br. 83, z iznimkama koje su opisane u točkama 3.13.2. do 3.13.4.

3.13.2. Pozivanje točci 3.1.3. na točke 4.2.11.2.1.10.1. do 4.2.11.2.1.10.4. ili točke 4.2.11.2.5.4.1. do 4.2.11.2.5.4.4. Priloga 1. mora se razumijevati kao pozivanje na točke 3.2.12.2.1.11.1. do 3.2.12.2.1.11.4 ili točke 3.2.12.2.6.4.1 do 3.2.12.2.6.4.4 u Dodatku 3. Priloga I. ovoga Pravilnika.

3.13.3. Na zahtjev proizvođača, postupak ispitivanja specifičan za sustave za periodičnu regeneraciju ne upotrebljava se za uređaj za regeneracijsku ako proizvođač tijelu za homologaciju dostavi podatke da emisije tijekom ciklusa u kojem se odvija regeneracija ostaju niže od norma danih u tablici 1. ili 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika koje su upotrijebljene za odgovarajuću kategoriju vozila nakon dogovora s tehničkom službom.

3.13.4. Što se tiče uređaja za periodičnu regeneraciju, tijekom ciklusa u kojem se odvija regeneracija, norme za emisije mogu biti prekoračene. Ako regeneracija nekog uređaja za kontrolu onečišćenja nastupi najmanje jednom tijekom ispitivanja tipa 1., a uređaj se već jednom regenerirao tijekom ciklusa pripreme vozila, uređaj se mora smatrati sustavom za stalnu regeneraciju za koji nije potreban posebni postupak ispitivanja.

**PRILOG IV.**

PODACI O EMISIJAMA KOJI SE ZAHTIJEVAJU PRI HOMOLOGACIJI ZA POTREBE TENIČKIH PREGLEDA

DODATAK 1.

Mjerenje emisije ugljičnog dioksida pri brzinama vrtnje na praznom hodu

(ISPTIVANJE TIPA 2.)

1. UVOD

Ovim se Prilogom propisuju postupak ispitivanja tipa 2. za mjerenje emisija ugljičnog dioksida pri brzinama vrtnje na praznom hodu (uobičajenima i povišenima).

2. OPĆI ZAHTJEVI

2.1. Opći zahtjevi su određeni u točkama 5.3.7.1. UN/ECE Pravilnika br. 83, uz iznimke opisane u točkama 2.2., 2.3 i 2.4.

2.2. Atomski omjeri određeni u točci 5.3.7.3 moraju se razumijevati na sljedeći način:

Hcv = atomski omjer vodika u odnosu na ugljik:

– za benzin (E5) 1,89

– za UNP 2,53

– za PP/biometan 4,0

– za etanol (E85) 2,74

Ocv = atomski omjer kisika u odnosu na ugljik:

– za benzin (E5) 0,016

– za UNP 0,0

– za ZP/biometan 0,0

– za etanol (E85) 0,39.

2.3. Tablica u točci 2.2 Dodatka 4. Priloga I. ovoga Pravilnika mora se ispuniti na osnovi zahtijeva iz točaka 2.2. i 2.4. ovoga Priloga.

2.4. Proizvođač potvrđuje točnost lambda vrijednosti koja je zabilježena u trenutku homologacije u točci 2.1 ovoga Dodatka kao vrijednost koja je reprezentativna za tip proizvedenih vozila u razdoblju od 24 mjeseca od dana kad je tehnička služba dodijelila homologaciju. Ocjena se provodi na temelju pregleda i studija proizvedenih vozila.

3. TEHNIČKI ZAHTJEVI

3.1. Tehnički zahtjevi su određeni u Prilogu 5 UN/ECE Pravilnika br. 83, uz iznimke opisane u točci 3.2.

3.2. Referentna goriva specificirana u točci 2.1. Priloga 5 UN/ECE Pravilnika br. 83 moraju se razumijevati kao pozivanje na odgovarajuće specifikacije referentnih goriva iz Priloga IX. ovoga Pravilnika.

DODATAK 2.

Mjerenje zacrnjenja dimljenja

1. UVOD

Ovim se Dodatkom propisuju zahtjevi za mjerenje zacrnjenja ispušnih emisija.

2. SIMBOL ISPRAVLJENOGA KOEFICIJENTA APSORPCIJE

2.1. Simbol ispravljenoga koeficijenta apsorpcije mora se postaviti na svako vozilo koje je sukladno s homologiranim tipom vozila na koji se primjenjuje ovo ispitivanje. Simbol je u obliku kvadrat u kojem se nalazi broj koji prikazuje vrijednost ispravljenoga koeficijenta apsorpcije, izraženu u m-1, dobivenoga u trenutku homologacije tijekom ispitivanja pri slobodnom ubrzavanju.

2.2. Simbol mora biti jasno čitljiv i neizbrisiv. Mora se pričvrstiti na vidljivo i lako dostupno mjesto čiji položaj mora biti određen Dopuni certifikata o homologaciji koji je prikazan u Dodatku 4. Priloga I.

2.3. Slika IV.2.1 prikazuje primjer toga simbola.

Slika IV.2.1

![](dodatni/412427.jpg)

Gornji simbol prikazuje da je ispravljeni apsorpcijski koeficijent 1,30 m–1.

3. SPECIFIKACIJE I ISPITIVANJA

3.1. Specifikacije i ispitivanja su određeni u Dijelu III. UN/ECE Pravilnika br. 24, uz iznimke postupaka navedenih u točci 3.2.

3.2. Pozivanje na Prilog 2. u točci 24.1. UN/ECE Pravilnika br. 24 mora se razumijevati kao pozivanje na Dodatak 2. Priloga X. ovoga Pravilnika.

4. TEHNIČKI ZAHTJEVI

4.1. Tehnički zahtjevi su određeni prilozima 4., 5., 7., 8., 9. i 10. UN/ECE Pravilnika br. 24, uz iznimke navedene u točkama 4.2., 4.3. i 4.4.

4.2. Ispitivanje pri ustaljenim brzinama vrtnje na krivulji punog opterećenja

4.2. Referentno gorivo koje je specificirano u točci 3.2 Priloga 4. UN/ECE Pravilnika br. 24 mora se razumijevati pozivanje na kao referentno gorivo u Dodatku 2. Priloga IX. ovoga Pravilnika za granične vrijednosti emisija prema kojima je tip vozila homologiran.

4.3. Ispitivanje pri slobodnom ubrzavanju

4.3.1. Pozivanja na tablicu 2. Prilog 2. u točci 2.2 Priloga 5. UN/ECE Pravilnika br. 24 mora se razumijevati kao pozivanje na tablicu iz točke 2.4.2.1 u Dodatku 4. Priloga I. ovoga Pravilnika.

4.3.2. Pozivanja na točku 7.3 Priloga 1. u točci 2.3 Priloga 5. UN/ECE Pravilnika br. 24 mora se razumijevati kao pozivanja na Dodatak 3. Priloga I. ovoga Pravilnika.

4.4. Metoda mjerenja »ECE« netosnage motora s kompresijskim paljenjem

4.4.1. Pozivanja u točci 7.3 Priloga 10. UN/ECE Pravilnika br. 24 na »Dodatak ovoga Priloga« i pozivanja u točkama 7. i 8. Priloga 10 UN/ECE Pravilnika br. 24 na » Prilog 1« mora se razumijevati kao pozivanja na Dodatak 3. Priloga I. ovoga Pravilnika.

**PRILOG V.**

PROVERA EMISIJA PLINOVA IZ KUĆIŠTA KOLJENASTOG VRATILA

(ISPTIVANJE TIPA 3.)

1. UVOD

Ovim se Prilogom propisuju postupak ispitivanja tipa 3. za provjeru emisija plinova iz kućišta koljenastog vratila.

2. OPĆI ZAHTJEVI

2.1. Opći zahtjevi za provođenje ispitivanja tipa 3. određeni su u točci 3. UN/ECE Pravilnika br. 83.

3. TEHNIČKI ZAHTJEVI

3.1. Tehnički zahtjevi su određeni u točkama 3. do 6. Priloga 6. UN/ECE Pravilnika br. 83.

PRILOG VI.

ODREĐIVANJE EMISIJA ISPARAVANJEM

(ISPTIVANJE TIPA 4.)

1. UVOD

Ovim se Prilogom propisuju postupak ispitivanja tipa 4. za određivanje emisije ugljikovodika isparavanjem iz sustava goriva u vozilima.

2. TEHNIČKI ZAHTJEVI

2.1. Tehnički zahtjevi i specifikacije određeni su u točkama 2. do 7. i dodatcima 1. i 2. Priloga 7. UN/ECE Pravilnika br. 83., uz iznimke postupaka navedenih u točci 2.2 i 2.3.

2.2. Referentna goriva koja su specificirana u točci 3.2 Priloga 7. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na odgovarajuće specifikacije referentnih goriva iz Priloga IX. ovoga Pravilnika.

2.3. Pozivanje na točku 8.2.5 u točci 7.5.2 Priloga 7. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na točku 4. Priloga I. ovoga Pravilnika.

**PRILOG VII.**

PROVERA TRAJNOSTI UREĐAJA ZA KONTROLU EMISIJE

(ISPTIVANJE TIPA 5.)

1. UVOD

Ovim se Prilogom propisuju postupak provjere trajnosti uređaja za kontrolu emisije. Zahtjevi za trajnosti moraju se dokazati s jednom od tri mogućnosti koje su određene u točkama 1.2, 1.3 i 1.4.

1.2. Ispitivanje trajnosti potpunog vozila predstavlja ispitivanje starenja pri 160.000 km, vožnjom na ispitnoj stazi, cesti ili dinamometru s valjcima.

1.3. Proizvođač može odbrati ispitivanje starenja na ispitnoj napravi.

1.4. Umjesto ispitivanje trajnosti, proizvođač se može odlučiti za uporabu faktora pogoršanja dodijeljenih ne temelju sljedeće tablice.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija motora | Dodijeljeni faktori pogoršanja | | | | | | |
| Vanjski izvor paljenja | CO | THC | NMHC | NO | HC + NOX | PM | P |
| Kompresijsko paljenje (Euro 5) | 1,5 | 1,3 | 1,3 | 1,6 | - | 1,0 | 1,0 |
| Kompresijsko paljenje (Euro 6)(1) | 1,5 | - | - | 1,1 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |
| (1)Treba odrediti faktore pogoršanja za Euro 6 | | | | | | | |

1.5. Na zahtjev proizvođača, tehnička služba može provesti ispitivanje tipa 1. prije provođenja ispitivanja trajnosti potpunog vozila ili starenjem na ispitnoj napravi s uporabom faktora pogoršanja iz gornje tablice. Nakon provedenog ispitivanja trajnosti potpunog vozila ili starenjem na ispitnoj napravi, tehnička služba može izmijeniti rezultate homologacije zapisane u Dodatku 4. Priloga I., tako da zamijeni faktore pogoršanja iz gornje tablice s izmjerenim pri ispitivanju trajnosti potpunog vozila ili starenjem na ispitnoj napravi.

1.6. U nedostatku dodijeljenih faktora pogoršanja za vozila s motorima s kompresijskim paljenjem Euro 6., proizvođači za određivanje faktora pogoršanja trebaju upotrijebiti postupke ispitivanja trajnosti potpunog vozila ili starenjem na ispitnoj napravi.

1.7. Faktori pogoršanja se određuju ili s postupcima iz točaka 1.2 i 1.3 ili s uporabom dodijeljenih vrijednosti iz tablice u točci 1.4. Faktori pogoršanja se upotrebljavaju za utvrđivanje sukladnosti sa zahtjevima odgovarajućih graničnih vrijednosti emisija danih u tablicama 1. i 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika tijekom životnog vijeka vozila.

2. TEHNIČKI ZAHTJEVI

2.1. Tehnički zahtjevi i specifikacije određeni su u točkama 2. do 6. Priloga 9. UN/ECE Pravilnika br. 83., uz iznimke navedene u točkama 2.1.1 do 2.1.4.

2.1.1. Kao alternativu radnom ciklusu opisanom u točci 5.1 Priloga 9. u Pravilniku br. 83 (UN/ECE) za ispitivanje trajnosti potpunog vozila, proizvođač vozila može upotrijebiti normirani cestovni ciklus (SRC – Standard Road Cycle), opisan u Dodatku 3. ovoga Piroga. Ispitni ciklus mora se izvoditi dok vozilo ne napravi najmanje 160.000 km.

2.1.2. Pozivanje na 80.000 km u točci 5.3. i točci 6 Priloga 9. u UN/ECE Pravilniku br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na 160.000 km.

2.1.3. Pozivanje na točku 5.3.1.4. u prvom stavku točke 6. Priloga 9. u UN/ECE Pravilniku br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na tablicu 1. iz Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 5 i na tablicu 2. iz Priloga XVII. ovoga Pravilnika za vozila Euro 6.

2.1.4. U točci 6. Priloga 9. UN/ECE Pravilnika br. 83, šesta alineja mora se razumijevati na sljedeći način:

Multiplikativni faktor pogoršanja emisija ispušnih plinova mora se izračunati za svaki onečišćivač na sljedeći način:

D.E.F. = Mi2/Mi1

Na zahtjev proizvođača, dodatni faktor pogoršanja emisije ispušnih plinova mora se izračunati za svaki onečišćivač na sljedeći način:

D.E.F. = Mi2 – Mi1

2.2. Ispitivanje trajnosti na uređaju za starenje

2.2.1. Osim tehničkih zahtijeva za ispitivanje na uređaju za starenje koje je određeno u točci 1.3, primjenjuju se tehnički zahtjevi iz ove točke.

Gorivo koje treba upotrijebiti tijekom ispitivanja treba biti ono koje je specificirano u točci 3. Priloga 9. UN/ECE Pravilnika br. 83.

2.3.1. Vozila s motorima s vanjskim paljenjem

2.3.1.1. Sljedeći postupak starenja na uređaju za upotrebljava se za vozila s motorima s vanjskim paljenjem, uključujući hibridna vozila, koja upotrebljavaju katalizator kao glavni sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova.

Postupak starenja na uređaju zahtijeva ugradbu sustava katalizatora i osjetila kisika na ispitnom uređaju za starenje katalizatora.

Starenje na uređaju mora se provesti slijedeći normirani ciklus na uređaju (SBC – Standard Bench Cycle) u vremenskom trajanju izračunanomu iz jednadžbe za vrijeme starenja na uređaju (BAT –Bench Ageing Time). U jednadžbu za BAT potrebno je za ulazne vrijednosti unijeti podatke o vremenu držanja na temperaturi katalizatora izmjerene u normiranom cestovnom ciklusu (SRC) koji je opisan u Dodatku 3 ovoga Priloga.

2.3.1.2. Normirani ciklus na uređaju (SBC). Normirani postupak starenja katalizatora na uređaju mora se provesti slijedeći SBC. SBC se mora obaviti u vremenskom razdoblju izračunanom iz jednadžbe za BAT. SBC je opisan u Dodatku 1. ovoga Priloga.

2.3.1.3. Podaci o vremenu držanja na temperaturi katalizatora. Temperatura katalizatora mora se izmjeriti tijekom najmanje dvaju izvođenja punog SRC ciklusa koji je opisan u Dodatku 3 ovoga Priloga.

Temperatura katalizatora mora se izmjeriti na mjestu s najvišom temperaturom na najvrućem katalizatoru na ispitnom vozilu. Temperatura se može izmjeriti također na drugom mjestu, pod uvjetom da je na temelju valjane inženjerske ocjene mjesto prilagođeno tako da predstavlja temperaturu izmjerenu na najvrućem mjestu.

Temperatura katalizatora mora se mjeriti s učestalošću od najmanje 1 Hz (jedno mjerenje u sekundi).

Izmjereni rezultati temperature katalizatora moraju se prikazati u obliku histograma, s temperaturnim intervalima koji nisu veći od 25 °C.

2.3.1.4. Vrijeme starenja na uređaju. Vrijeme starenja na uređaju mora se izračunati s jednadžbom za vrijeme starenja na uređaju (BAT) na sljedeći način:

te za temperaturni interval (bin) = th e((R/Tr) – (R/Tv))

Ukupni te = zbir te-ova za sve temperaturne intervale

Vrijeme starenja na uređaju = A (ukupni te)

gdje je:

A = 1.1. Ta vrijednost korigira vrijeme starenja katalizatora da se osim toplinskoga starenja katalizatora uzme u obzir pogoršanje radi drugih uzroka.

R = toplinska reaktivnost katalizatora = 17.500

th = vrijeme (u satima), izmjereno unutar utvrđenoga temperaturnoga intervala na histogramu temperature katalizatora vozila koji je prilagođen za cijeli životni vijek; npr. ako histogram predstavlja 400 km i ako je životni vijek 160.000 km, svi unosi u histogramu bi se pomnožili s 400 (160.000/400).

Ukupni te = istovrijedno vrijeme (u satima) potrebno za starenje katalizatora pri temperaturi Tr na uređaju za starenje katalizatora uporabom ciklusa za starenje katalizatora, da proizvede istu razinu pogoršanja koja je prisutna kod katalizatora radi toplinske deaktivacije tijekom 160.000 km.

te za interval = istovrijedno vrijeme (u satima) potrebno za starenje katalizatora pri temperaturi Tr na uređaju za starenje katalizatora uporabom ciklusa za starenje katalizatora da proizvede istu razinu pogoršanja koja je prisutna kod katalizatora radi toplinske deaktivacije tijekom 160.000 km u intervalu temperature Tv.

Tr = efektivna referentna temperatura katalizatora (u K) na uređaju za ispitivanje katalizatora, tijekom ciklusa starenja na uređaju. Efektivna temperatura je konstantna temperatura koja bi prouzročila istu razinu starenja kao različite temperature koje bi nastale tijekom ciklusa starenja na uređaju.

Tv = srednja temperatura (u K) intervala temperature u histogramu temperature katalizatora vozila pri vožnji po cesti.

2.3.1.5. Efektivna referentna temperatura pri SBC. Efektivna referentna temperatura normiranog ciklusa na uređaju (SBC) mora se odrediti za stvarno konstrukcijsko rješenje katalizatora iza stvarni uređaj za starenje koji će se upotrijebiti uporabom sljedećih postupaka:

(a) Mjerenje podataka o vremenu držanja na temperaturi u sistemu katalizatora na uređaju za starenje katalizatora slijedeći SBC. Temperatura katalizatora mora se izmjeriti na mjestu s najvišom temperaturom na najvrućem katalizatoru u sustavu. Temperatura se može izmjeriti također na drugom mjestu, pod uvjetom da je to mjesto prilagođeno tako da predstavlja temperaturu izmjerenu na najvrućem mjestu.

Temperatura katalizatora mora se mjeriti s učestalošću od najmanje 1 Hz (jedno mjerenje u sekundi) tijekom najmanje 20 minuta starenja na uređaju. Izmjereni rezultati temperature katalizatora moraju se prikazati u obliku histograma, s intervalima temperature koje nisu veći od 10 °C.

(b) Jednadžba za BAT mora se upotrijebiti za izračunavanje efektivne referentne temperature s iterativnim promjenama referentne temperature (Tr), dok izračunano vrijeme starenja najmanje ne bude jednako stvarnom vremenu, predstavljenom u histogramu temperature katalizatora. Izračunana temperatura je efektivna referentna temperatura SBC-a za taj sustav katalizatora i uređaj za starenje.

2.3.1.6. Uređaj za starenje katalizatora. Uređaj za starenje katalizatora treba slijediti SBC i proizvesti odgovarajući protok, sastav i temperaturu ispušnih plinova na ulazu katalizatora.

Sva oprema i postupci za starenje na uređaju trebaju bilježiti odgovarajuće podatke (kao što su izmjereni omjeri zrak/gorivo (A/F – Air/Fuel) i vremena držanja na temperaturi katalizatora) da se osigura da se stvarno postigne dostatno starenje.

2.3.1.7. Zahtijevano ispitivanje. Za izračunavanje faktora pogoršanja moraju se provesti na ispitnom vozilu najmanje dva ispitivanja tipa 1 prije starenja na uređaju opreme za kontrolu emisije i najmanje dva ispitivanja tipa 1 nakon ponovne ugradbe opreme za kontrolu emisije koja starena na uređaju.

Proizvođač može provesti dodatno ispitivanje. Faktori pogoršanja moraju se izračunati u skladu s računskom metodom koja je specificirana u točci 6. Priloga 9. UN/ECE Pravilnika br. 83 i kako je izmijenjena ovim Pravilnikom.

2.3.2. Vozila s motorima s kompresijskim paljenjem

2.3.2.1. Sljedeći postupak starenja na ispitnom uređaju upotrebljava se za vozila s motorima s kompresijskim paljenjem, uključujući hibridna vozila.

Postupak starenja na uređaju zahtijeva ugradbu sustava za naknadnu obradu na ispitni uređaj za starenje sustava za naknadnu obradu.

Starenje na uređaju mora se provesti slijedeći normirani ciklus na dizelskom uređaju (SDBC – Standard Diesel Bench Cycle) za broj regeneracija/odsumporavanja izračunanomu iz jednadžbe za trajanje starenja na uređaju (BAD –Bench Ageing Duration).

2.3.2.2. Normirani ciklus na dizelskom uređaju (SDBC). Normirani postupak starenja katalizatora na uređaju mora se provesti slijedeći SDBC. SDBC se mora obaviti u vremenskom razdoblju izračunanom iz jednadžbe za trajanje starenja na uređaju (BAD). SDBC je opisan u Dodatku 2. ovoga Priloga.

2.3.2.3. Podaci o regeneraciji. Intervali regeneracije moraju se izmjeriti tijekom najmanje deset punih ciklusa SRC-a koji je opisan u Dodatku 3. Alternativno se mogu upotrijebiti intervali iz postupka za određivanje Ki.

Ako je primjenljivo, intervali odsumporavanja trebaju se razmotriti na temelju proizvođačevih podatka.

2.3.2.4. Trajanje starenja na dizelskom uređaju. Trajanje staranja na dizelskom uređaju se izračunava uporabom jednadžbe za BAD:

Trajanje starenja na uređaju = broj ciklusa regeneracije/odsumporavanja (ovisno o tome što je veće) koji je istovrijedan 160.000 km vožnje

2.3.2.5. Uređaj za starenje. Uređaj za starenje treba slijediti SDBC i proizvesti odgovarajući protok, sastav i temperaturu ispušnih plinova na ulazu sustava za naknadnu obradu.

Proizvođač treba zapisati broj ciklusa regeneracije/odsumporavanja (ako je primjenjivo) da se osigura da se stvarno postigne dostatno starenje.

2.3.2.6. Zahtijevano ispitivanje. Za izračunavanje faktora pogoršanja moraju se najmanje dva ispitivanja tipa 1 prije starenja na uređaju opreme za kontrolu emisije i najmanje dva ispitivanja tipa 1 nakon ponovne ugradbe opreme za kontrolu emisije koja starena na uređaju. Proizvođač može provesti dodatno ispitivanje. Faktori pogoršanja moraju se izračunati u skladu s računskom metodom koja je specificirana u točci 6. Priloga 9. UN/ECE Pravilnika br. 83 i s dodatnim zahtjevima iz ovoga Pravilnika.

DODATAK 1

Normirani ciklus na ispitnom uređaju (SBC)

1. Uvod

Normirani postupak za ispitivanje trajnosti starenjem obuhvaća starenje sustava katalizator/osjetilo kisika na ispitnom uređaju za starenje koji slijedi normirani postupak na ispitnom uređaju (SBC) koji je opisan u ovom Dodatku. SBC zahtijeva uporabu ispitnog uređaja za starenje opremljena s motorom kao izvorom dobave plina za katalizator. SBC je ciklus od 60 sekunda koji se po potrebi ponavlja na ispitnom uređaju za starenje kojim se izvodi starenje tijekom zahtijevanog vremenskog razdoblja. SBC se određuje na osnovi temperature katalizatora, omjera zraka i goriva u motoru i količine upuhanoga sekundarnoga zraka koji se dodaje na ulazu u prvi katalizator.

2. Reguliranje temperature katalizatora

2.1. Temperatura katalizatora mora se izmjeriti na plaštu katalizatora na mjestu s najvišom temperaturom u najvrućem katalizatoru. Temperatura dovedenoga plina također se može izmjeriti i pretvoriti u temperaturu plašta katalizatora s linearnom pretvorbom koja se izračuna iz korelacijskih podatka prikupljenih o konstrukciji katalizatora i ispitnom uređaju za starenje koji će se upotrijebiti u postupku starenja.

2.2. Regulirati temperaturu katalizatora prema stehiometrijskim uvjetima (1 do 40 sekunda po ciklusu) na najmanje 800 °C (±10 °C) tako da se za motor izaberu odgovarajuća brzina vrtnje, opterećenje i točka paljenja. Regulirati najvišu temperaturu katalizatora koja se postigne tijekom ciklusa na 890 °C (±10 °C) biranjem odgovarajućeg omjera A/F u motoru tijekom faze »bogato«, opisane u donjoj tablici.

Normirani ciklus na ispitnom uređaju (SBC)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Vrijeme (u sekundama) | Omjer zrak/gorivo u motoru | Upuhivanje sekundarnoga zraka |
| 1–40 | Stehiometrijski s reguliranim opterećenjem, točkom paljenja i brzinom vrtnje motora da se postigne najniža temperatura katalizatora od 800 °C | Bez |
| 41–45 | »Bogat« (omjer A/F odabran tako da se kroz cijeli ciklus postigne najviša temperatura katalizatora od 890 °C ili 90 °C viša temperatura od najniže regulirane temperature | Bez |
| 46–55 | »Bogat« (omjer A/F odabran tako da se kroz cijeli ciklus postigne najviša temperatura katalizatora od 890 °C ili 90 °C viša temperatura od najniže regulirane temperature | 3 % (±1 %) |
| 56–60 | Stehiometrijski s reguliranim opterećenjem, točkom paljenja i brzinom vrtnje motora da se postigne najniža temperatura katalizatora od 800 °C | 3 % (±1 %) |

Normirani ciklus na ispitnom uređaju (SBC)

![](dodatni/412428.jpg)

3. Oprema i postupak ispitnog uređaja za starenje

3.1. Konfiguracija ispitnog uređaja za starenje. Ispitni uređaj za starenje dovodi ispušne plinove s odgovarajućim protokom, temperaturom, omjerom goriva i zraka, sastavnim dijelovima ispuha i upuhava sekundarni zrak na ulaznu stranu katalizatora.

Normirani ispitni uređaj za starenje sastoji se iz motora, upravljačke jedinice motora i dinamometra motora. Druge konfiguracije su prihvatljive (npr. cijelo vozilo na dinamometru ili gorionik koji osigurava ispravne uvjete ispuha) tako dugo dok su ispunjeni ulazni uvjeti u katalizator i regulacijski zahtjevi specificirani u ovom Dodatku.

Protok ispušnih plinova jednog ispitnog uređaja za starenje može se razdijeliti u više struja, pod uvjetom da svaka struja ispušnog plina ispunjava zahtjeve ovoga Dodatka. Ako ispitni uređaj ima više od jedne struje ispušnog plina, sustavi s više katalizatora mogu se podvrgnuti starenju istodobno.

3.2. Ugradba ispušnoga sustava. Cjeloviti sustav od jednoga ili više katalizatora i osjetila kisika (lambda sondi), zajedno sa svim ispušnim cijevima koje povezuju sastavne dijelove, postavi se na ispitni uređaj. Za motore s više ispušnih struja (na primjer neki motori V6 i V8), svaka se vrsta ispušnoga sustava posebno postavi na ispitni uređaja u paralelnoj vezi.

Za ispušne sustave koji sadrže više katalizatora u nizu, cjelokupni sustav katalizatora zajedno sa svim katalizatorima, osjetilima kisika i pripadajućim ispušnim cijevima ugradi se kao jedinica za starenje. Alternativno, svaki se pojedini katalizator može izložiti pojedinačno starenju tijekom odgovarajućeg vremenskog razdoblja.

3.3. Mjerenje temperature. Temperatura katalizatora mora se izmjeriti s termoparom postavljenim u plašt katalizatora na mjestu s najvišom temperaturom u najvrućem katalizatoru. Temperatura dovedenoga plina može se izmjeriti također neposredno ispred ulaza katalizatora i pretvoriti u temperaturu plašta katalizatora s linearnom transformacijom koja se izračuna iz korelacijskih podataka prikupljenih na osnovi konstrukcije katalizatora i ispitnog uređaja koji se upotrebljavaju postupku starenja. Temperatura katalizatora mora se pohranjivati digitalno s učestalošću od 1 Hz (jedno mjerenje u sekundi).

3.4. Mjerenje zrak/gorivo. Mora se omogućiti mjerenje omjera zrak/gorivo (A/F) (na primjer sa širokopojasnim osjetilom kisika) čim bliže prirubnicama na ulazu i izlazu katalizatora. Podaci iz tih osjetila pohranjuju se u digitalnom obliku s učestalošću od 1 Hz (jedno mjerenje u sekundi).

3.5. Uravnoteženost protoka ispušnih plinova. Moraju se poduzeti radnje da se osigura da točna količina ispušnih plinova (mjerena u grami/sekunda pri stehiometrijskim uvjetima, uz dopušteno odstupanje od ± 5 g/s) prolazi kroz svaki sustav katalizatora koji je podvrgnut starenju na ispitnom uređaju.

Točan protok ispušnih plinova se određuje na osnovi protoka ispušnih plinova koji bi se postigao u izvornom motoru vozila pri ustaljenoj brzini vrtnje motora i opterećenju odabranom za starenje na ispitnom uređaju iz točke 3.6 ovoga Dodatka.

3.6. Namještanje. Brzina vrtnje motora, opterećenje i točka paljenja odabiru se tako da se dosegne temperatura plašta katalizatora od 800 °C (±10 °C) u stehiometrijskim uvjetima.

Sistem za upuhivanje zraka reguliran je tako osigurava protok zraka potreban da proizvede 3,0% kisika (± 0,1%) u struji ispušnih plinova pri konstantnim stehiometrijskim uvjetima na ulazu prvoga katalizatora. Tipična lambda vrijednost uzvodno od točke mjerenja omjera A/F (zahtjev u točci 3.4.) je 1,16 (što je približno 3% kisika).

Pri uključenom upuhivanju zraka, namjestiti omjer A/F na »bogato« da se postigne temperatura plašta katalizatora od 890 °C (±10 °C). Tipična vrijednost A/F u tom koraku je lambda 0,94 (približno 2% CO).

3.7. Ciklus starenja. Pri Normirani postupci starenja na ispitnim uređajima upotrebljavaju normirani ciklus na ispitnom uređaju (SBC). SBC se ponavlja dok se ne dosegne razina starenja koja je izračunana s jednadžbom za vrijeme starenja na ispitnom uređaju (BAT).

3.8. Osiguranje kvalitete. Temperatura i omjer A/F iz točaka 3.3. i 3.4. ovoga Dodatka moraju se redovito pregledavati (najmanje svakih 50 sati) tijekom starenja. Potrebna namještanja moraju se obaviti kako bi se osiguralo da se ispravno slijedi SBC tijekom cijeloga postupka starenja.

Nakon što se dovrši starenje, podaci o vremenu držanja na temperaturi promatranog katalizatora sakupljeni tijekom postupka starenja moraju se tablično prikazani u histogramu s intervalima temperatura koji nisu veći od 10 °C. Jednadžba za BAT i izračunana efektivna referentna temperatura za ciklus starenja u skladu s točkom 2.3.1.4. Priloga VII. upotrebljavaju se za određivanje da li je odgovarajući stupanj toplotnoga starenja katalizatora stvarno dosegnut. Starenje na ispitnom uređaju nastavlja se ako toplinski učinak izračunanoga vremena starenja ne iznosi najmanje 95% od ciljnoga toplinskog starenja.

3.9. Pokretanje i zaustavljanje. Treba paziti da se najviša temperatura katalizatora za brzo pogoršanje (npr. 1050 °C) ne dosegne tijekom pokretanja ili zaustavljanja. Posebni postupci za pokretanje i zaustavljanje pri niskoj temperaturi mogu se upotrijebiti da se ukloni takva mogućnost.

4. Eksperimentalno određivanje faktora R za postupke ispitivanja trajnosti na uređaju za starenje

4.1. Faktor R je koeficijent toplinske reaktivnosti katalizatora koji se upotrijebio u jednadžbi za vrijeme starenja na ispitnom uređaju (BAT). Proizvođači mogu odrediti vrijednost R s ispitivanjem tako da upotrijebe sljedeće postupke.

4.1.1. Uporabom odgovarajućega ciklusa i opreme ispitnoga uređaja za starenje, izložiti starenju više katalizatora (najmanje 3 katalizatora iste konstrukcije) pri različitim nadzornim temperaturama između uobičajene radne temperature i granične temperature pri kojoj dolazi do oštećenja. Izmjeriti emisije (ili neučinkovitost prvog katalizatora) za svaki sastavni dio ispuha. Osigurati da se pri konačnom ispitivanju dobiju podaci između jednostruke i dvostruke vrijednosti norme za emisiju.

4.1.2. Ocijeniti vrijednost R i izračunati efektivnu referentnu temperaturu (Tr) za ciklus starenja na ispitnoj napravi za svaku nadzornu temperaturu, u skladu s točkom 2.4.4. Priloga VII.

4.1.3. Ucrtati dijagram emisija (ili neučinkovitosti katalizatora) u ovisnosti o vremenu za svaki katalizator. S metodom najmanjih kvadrata izračunati pravac koji se najbolje uklapa s podacima. Da bi podaci bili upotrebljivi za tu svrhu, moraju imati približno jednak odsječak između 0 i 6.400 km. Kao primjer pogledati sljedeći dijagram.

4.1.4. Izračunati nagib pravca s najboljim uklapanjem za svaku temperaturu starenja.

4.1.5. Ucrtati prirodni logaritam (ln) nagiba svakog pravca s najboljim uklapanjem (određenoga u koraku 4.1.4.) na ordinati za recipročnu vrijednost temperature starenja (1/(temperatura starenja u stupnjevima K)) na apscisi. S metodom najmanjih kvadrata izračunati pravac koji se najbolje uklapa s podacima. Nagib pravca je faktor R. Kao primjer pogledati dijagram u nastavku.

Starenje katalizatora

![](dodatni/412429.jpg)

4.1.6. Usporediti faktor R s početnom vrijednosti koja je upotrijebljena u koraku 4.1.2. Ako se izračunani faktor R razlikuje od početne vrijednosti za više od 5%, odabrati novi faktor R koji se nalazi između početne i izračunane vrijednosti i ponoviti korake 2 do 6 da se dobije novi faktor R. Taj postupak ponavljati dok izračunani faktor R ne bude unutar 5% od početnoga faktora R.

4.1.7. Usporediti faktore R koji su određeni za svaki pojedini sastojak dio ispuha. Za jednadžbu za BAT upotrijebiti najniži faktor R (najnepovoljniji slučaj).

Određivanje faktora R

![](dodatni/412430.jpg)

DODATAK 2.

Normirani ciklus na dizelskom ispitnom uređaju (SDBC)

1. Uvod

Broj regeneracija je kritični element postupka starenja za odvajače (filtre) čestica. Taj je postupak također značajan za sustave koji zahtijevaju cikluse odsumporavanja (npr. katalizatori za skupljanje NOx). Normirani postupak za ispitivanje trajnosti starenjem na ispitnom uređaju obuhvaća starenje sustava za naknadnu obradu

Normirani postupak za ispitivanje trajnosti na uređaju za starenje obuhvaća starenje na ispitnom uređaju sustava za naknadnu obradu u skladu s normiranim ciklusom na ispitnom uređaju (SDBC), opisanom u ovom Dodatku. SDBC zahtijeva uporabu ispitnog uređaja za starenje opremljena s motorom kao izvorom dobave plina za sustav.

Tijekom SDBC-a, strategije regeneracije/odsumporavanja sustava ostaju u uobičajenim radnim uvjetima.

2. Normirani postupak na dizelskom ispitnom uređaju reproducira brzinu vrtnje motora i uvjete opterećenja s kojima se susreće u SRC ciklusu ovisno o razdoblju za koje treba odrediti trajnost. Da bi se ubrzao postupak starenja postavke motora na ispitnom uređaju mogu se promijeniti tako da se smanje vremena opterećenja sustava. Na primjer, može se izmijeniti početak ubrizgavanja goriva ili strategija EGR-a.

3. Oprema i postupci ispitnog uređaja za starenje

3.1. Normirani ispitni uređaj za starenje sastoji se iz motora, upravljačke jedinice motora i dinamometra motora. Druge konfiguracije su prihvatljive (npr. cijelo vozilo na dinamometru ili gorionik koji osigurava ispravne uvjete ispuha) tako dugo dok su ispunjeni ulazni uvjeti u sustav za naknadnu obradu i regulacijski zahtjevi specificirani u ovom Dodatku.

Protok ispušnih plinova jednog ispitnog uređaja za starenje može se razdijeliti u više struja, pod uvjetom da svaka struja ispušnog plina ispunjava zahtjeve ovoga Dodatka. Ako ispitni uređaj ima više od jedne struje ispušnog plina, sustavi s više sustava za naknadnu obradu mogu se podvrgnuti starenju istodobno.

3.2. Ugradba ispušnoga sustava. Potpuni sustav za naknadnu obradu, zajedno sa svim ispušnim cijevima koje povezuju sastavne dijelove, postavit će se na ispitni uređaj. Za motore s više ispušnih struja (na primjer kao neki motori V6 i V8), svaka se vrsta ispušnoga sustava posebno postavit će se zasebno na ispitni uređaja.

Potpuni sustav za naknadnu obradu ugradit će se kao jedinica za starenje. Alternativno, svaki se pojedini sastavni dio može zasebno podvrgnuti starenju tijekom odgovarajućeg vremenskog razdoblja.

DODATAK 3

Normirani cestovni ciklus (SRC)

Uvod

Normirani cestovni ciklus (SRC) je ciklus skupljanja kilometara. Vozilo se može voziti na ispitnoj stazi ili na dinamometru za skupljanje kilometara.

Ciklus se sastoji iz 7 krugova na stazi duljine 6 km. Duljina kruga može se promijeniti i prilagoditi duljini ispitne staze za skupljanje prevezenih kilometara.

Normirani cestovni ciklus

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Krug | Opis | Tipično ubrzanje m/s2 |
| 1 | (pokretanje motora) prazan hod 10 s | 0 |
| 1 | Umjereno ubrzavanje do 48 km/h | 1,79 |
| 1 | Vožnja s 48 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 1 | Umjereno usporavanje na 32 km/h | –2,23 |
| 1 | Umjereno usporavanje na 48 km/h | 1,79 |
| 1 | Vožnja s 48 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 1 | Umjereno usporavanje na zaustavljanja | –2,23 |
| 1 | Prazni hod 5 s | 0 |
| 1 | Umjereno usporavanje na 56 km/h | 1,79 |
| 1 | Vožnja s 56 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 1 | Umjereno usporavanje na 40 km/h | –2,23 |
| 1 | Umjereno usporavanje na 56 km/h | 1,79 |
| 1 | Vožnja s 56 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 1 | Umjereno usporavanje do zaustavljanja | –2,23 |
| 2 | Prazni hod 10 s | 0 |
| 2 | Umjereno usporavanje na 64 km/h | 1,34 |
| 2 | Vožnja s 64 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 2 | Umjereno usporavanje na 48 km/h | –2,23 |
| 2 | Umjereno usporavanje na 64 km/h | 1,34 |
| 2 | Vožnja s 64 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 2 | Umjereno usporavanje do zaustavljanja | –2,23 |
| 2 | Prazni hod 5 s | 0 |
| 2 | Umjereno usporavanje na 72 km/h | 1,34 |
| 2 | Vožnja s 72 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 2 | Umjereno usporavanje na 56 km/h | –2,23 |
| 2 | Umjereno usporavanje na 72 km/h | 1,34 |
| 2 | Vožnja s 72 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 2 | Umjereno usporavanje do zaustavljanja | –2,23 |
| 3 | Prazni hod 10 s | 0 |
| 3 | Naglo usporavanje na 88 km/h | 1,79 |
| 3 | Vožnja s 88 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 3 | Umjereno usporavanje na 72 km/h | –2,23 |
| 3 | Umjereno usporavanje na 88 km/h | 0,89 |
| 3 | Vožnja s 88 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 3 | Umjereno usporavanje na 72 km/h | –2,23 |
| 3 | Umjereno usporavanje na 97 km/h | 0,89 |
| 3 | Vožnja s 97 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 3 | Umjereno usporavanje na 80 km/h | –2,23 |
| 3 | Umjereno usporavanje na 97 km/h | 0,89 |
| 3 | Vožnja s 97 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 3 | Umjereno usporavanje do zaustavljanja | –1,79 |
| 4 | Prazni hod 10 s | 0 |
| 4 | Naglo usporavanje na 129 km/h | 1,34 |
| 4 | Smanjenje brzine (s isključenim motorom) na 113 km/h | –0,45 |
| 4 | Vožnja s 113 km/h 1/2 kruga | 0 |
| 4 | Umjereno usporavanje na 80 km/h | –1,34 |
| 4 | Umjereno usporavanje na 105 km/h | 0,89 |
| 4 | Vožnja s 105 km/h 1/2 kruga | 0 |
| 4 | Umjereno usporavanje na 80 km/h | –1,34 |
| 5 | Umjereno usporavanje na 121 km/h | 0,45 |
| 5 | Vožnja s 121 km/h 1/2 kruga | 0 |
| 5 | Umjereno usporavanje na 80 km/h | –1,34 |
| 5 | Umjereno usporavanje na 113 km/h | 0,45 |
| 5 | Vožnja s 113 km/h 1/2 kruga | 0 |
| 5 | Umjereno usporavanje na 80 km/h | –1,34 |
| 6 | Umjereno ubrzavanje na 113 km/h | 0,89 |
| 6 | Usporavanje (s isključenim motorom) na 97 km/h | –0,45 |
| 6 | Vožnja s 97 km/h 1/2 kruga | 0 |
| 6 | Umjereno usporavanje na 80 km/h | –1,79 |
| 6 | Umjereno ubrzavanje na 104 km/h | 0,45 |
| 6 | Vožnja s 104 km/h 1/2 kruga | 0 |
| 6 | Umjereno usporavanje do zaustavljanja | –1,79 |
| 7 | Prazni hod 45 s | 0 |
| 7 | Naglo ubrzavanje na 88 km/h | 1,79 |
| 7 | Vožnja s 88 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 7 | Umjereno usporavanje na 64 km/h | –2,23 |
| 7 | Umjereno ubrzavanje na 88 km/h | 0,89 |
| 7 | Vožnja s 88 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 7 | Umjereno usporavanje na 64 km/h | –2,23 |
| 7 | Umjereno ubrzavanje na 80 km/h | 0,89 |
| 7 | Vožnja s 80 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 7 | Umjereno usporavanje na 64 km/h | –2,23 |
| 7 | Umjereno ubrzavanje na 80 km/h | 0,89 |
| 7 | Vožnja s 80 km/h 1/4 kruga | 0 |
| 7 | Umjereno usporavanje do zaustavljanja | –2,23 |

Normirani cestovni ciklus

![](dodatni/412431.jpg)

**PRILOG VIII.**

PREVJERAVANJE PROSJEČNIH EMISIJA PRI NISKIM TEMPERATURAMA OKOLINE

(ISPITIVANJE TIPA 6.)

1. UVOD

Ovim se Prilogom propisuju potrebnu opremu i postupak za ispitivanje tipa 6. za provjeravanje emisija pri niskim temperaturama.

2. OPĆI ZAHTJEVI

2.1. Opći zahtjevi za ispitivanje tipa 6. određeni su u točkama 5.3.5.1.1. do 5.3.5.3.2.2. UN/ECE Pravilnika br. 83., uz niže navedene iznimke.

2.2. Pozivanje na »ugljikovodike« u točci 5.3.5.1.4 UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na »ukupne ugljikovodike«.

2.3. Granične vrijednosti na koje se poziva u točci 5.3.5.2 Priloga 1. UN/ECE Pravilnika br. 83 odnosi na granične vrijednosti dane u tablici 3. Priloga XVII. ovoga Pravilnika.

3. TEHNIČKI ZAHTEVI

3.1. Tehnički zahtjevi i specifikacije određeni su u točkama 2. do 6. Priloga 8. UN/ECE Pravilnika br. 83., uz iznimke opisane u sljedećim točkama.

3.2. Pozivanje na točku 3. Priloga 10. u točci 3.4.1 Priloga 8. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na Priloga IX. B ovoga Pravilnika.

3.3. Pozivanje na »ugljikovodike« mora se razumijevati kao pozivanje na »ukupne ugljikovodike« u sljedećim točkama Priloga 8 UN/ECE Pravilnika br. 83:

Točka 2.4.1

Točka 5.1.1.

PRILOG IX.

SPECIFKACIJE RERFERENTNIH GORIVA

A. RERFERENTNA GORIVA

1. Tehnički podaci referentnih goriva za ispitivanje vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja

Vrsta goriva: benzin (E5)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Mjerna jedinica | Granične vrijednosti (1) | | Ispitna metoda |
| najmanje | najviše |
| Istraživački oktanski broj, RON |  | 95,0 | - | EN 25164  HRN EN ISO 5164 |
| Motorni oktanski broj, MON |  | 85,0 | - | EN 25163  HRN EN ISO 5163 |
| Gustoća na 15 °C | kg/m3 | 740 | 754 | HRN EN ISO 3675  HRN EN ISO 12185 |
| Tlak para | kPa | 56,0 | 60,0 | HRN EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Sadržaj vode | % v/v |  | 0,015 | ASTM 1064 |
| Destilacija:  – ishlapilo pri 70 °C  – ishlapilo pri 100 °C  – ishlapilo pri 150 °C  – konačno vrelište | % v/v  % v/v  % v/v  °C | 24,0  50,0  83,0  190 | 40,0  58,0  89,0  210 | HRN EN ISO 3405  HRN EN ISO 3405  HRN EN ISO 3405  HRN EN ISO 3405 |
| Ostatci | % v/v | - | 2,0 | HRN EN ISO 3405 |
| Analiza ugljikovodika:  – olefini  – aromatični spojevi  – benzen  – zasićeni spojevi | % v/v  % v/v  % v/v  % v/v | -  29,0  -  upisati | 10,0  35,0  1,0  upisati | ASTM D 1319  ASTM D 1319  EN 12177  ASTM 1319 |
| Omjer ugljik/vodik |  | upisati | upisati |  |
| Omjer ugljik/vodik |  | upisati | upisati |  |
| Indukcijsko vrijeme (2) | minuta | 480 | - | EN ISO 7536 |
| Sadržaj kisika(3) | % m/m | - | 1,0 | EN 1601 |
| Prisutna smola | mg/ml | - | 0,04 | EN-ISO 6246 |
| Sadržaj sumpora (4) | mg/kg | - | 10 | HRN EN ISO 20846 HRN EN ISO 20884 |
| Korozivnost na bakru |  | - | razred I. | HRN EN ISO 2160 |
| Sadržaj olova | mg/l | - | 5 | HRN EN 237 |
| Sadržaj fosfora (5) | mg/l | - | 1,3 | ASTM D 3231 |
| Etanol | % v/v | 4,7 | 5,3 | HRN EN 1601  HRN EN 13132 |
| (1) Vrijednosti navedene u specifikacijama »prave su vrijednosti«. Kod uspostavljanja njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe HRN EN ISO 4259: Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja, a kod određivanja najmanje vrijednosti uzeta je u obzir najmanja razlika od 2R iznad 0; kod određivanja najveće i najmanje vrijednosti najmanja razlika je 4R (R = obnovljivost). Bez obzira na tu mjeru, koja je potrebna iz tehničkih razloga, proizvođač goriva bez obzira na to treba pokušati ostvariti vrijednost 0 tamo gdje je propisana najveća vrijednost 2R te ostvariti srednju vrijednost u slučaju navođenja najveće i najmanje granične vrijednosti. Ukaže li se potreba da se razjasni zadovoljava li određeno gorivo zahtjeve specifikacija, primjenjuju se odredbe norme HRN EN ISO 4259 .  (2) Gorivo može sadržavati antioksidanse i deaktivatore kovina koji se obično upotrebljavaju radi stabilizacije rafinerijskih tokova benzina, no ne smiju se dodavati deterdženti/disperzivna sredstva ni topiva ulja.  (3) Etanol koji zadovoljava zahtjeve norme EN 15376 jedini je spoj s kisikom koji se mora namjerno dodati referentnom gorivu.  (4) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenu za ispitivanje tipa I.  (5) Kemijski spojevi koji sadrže fosfor, željezo, mangan ili olovo ne smije se namjerno dodavati referentnom gorivu. | | | | |

Vrsta goriva: etanol (E85)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Mjerna jedinica | Granične vrijednosti (1) | | Ispitna metoda |
| najmanje | najviše |
| Istraživački oktanski broj, RON |  | 95,0 | - | HRN EN ISO 5164 |
| Motorni oktanski broj, MON |  | 85,0 | - | HRN ISO 5163 |
| Gustoća na 15 °C | kg/m3 | Prema izjavi | | HRN EN ISO 3675 |
| Tlak para | kPa | 56,0 | 60,0 | HRN EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Sadržaj sumpora (3) (4) | Mg/kg | - | 10 | HRN EN ISO 20846 HRN EN ISO 20884 |
| Oksidacijska stabilnost | minute | 360 |  | EN ISO 7536 |
| Sadržaj prisutne smole (ispiranje u otapalu) | mg/ml | - | 0,04 | EN-ISO 6246 |
| Izgled. Određuje se pri temperaturi okoline ili 15 ºC, ovisno što je veće. |  | Čist i sjajan, bez vidljivih otopljenih ili taloga onečišćivača | | Vizualni pregled |
| Etanol i viši alkoholi (7) | % v/v | 83 | 85 | EN 1601  EN 13132  EN 14517 |
| Viši alkoholi (C3 – C8) | % v/v | - | 2 |  |
| Metanol | % v/v |  | 0,5 |  |
| Benzin (5) | % v/v | Ostatak | | EN 228 |
| Sadržaj fosfora | mg/l | 0,3(6) | | ASTM D 3231 |
| Sadržaj vode | % v/v |  | 0,015 | ASTM 1064 |
| Sadržaj anorganskog klorida | % mg/l |  | 1 | ISO 6227 |
| pHe |  | 6,5 | 9 | ASTM 6423 |
| Korozija na bakaroj pločici (3 h pri 50 ºC) | Ocjena | - | razred I. | EN ISO 2160 |
| Kiselost (poput acetilne kiseline CH3COOH) | % (m/m)  (mg/l) | - | 0,005 – 40 | ASTM D 1613 |
| Omjer ugljik/vodik |  | Prema izjavi |  |  |
| Omjer ugljik/kisik |  | Prema izjavi |  |  |
| (1) Vrijednosti navedene u specifikacijama »prave su vrijednosti«. Kod uspostavljanja njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe HRN EN ISO 4259. Naftni proizvodi – Određivanje i primjena preciznih podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja, a kod određivanja najmanje vrijednosti uzeta je u obzir najmanja razlika od 2R iznad 0; kod određivanja najveće i najmanje vrijednosti najmanja razlika je 4R (R = obnovljivost). Bez obzira na tu mjeru, koja je potrebna iz tehničkih razloga, proizvođač goriva bez obzira na to treba pokušati ostvariti vrijednost 0 tamo gdje je propisana najveća vrijednost 2R te ostvariti srednju vrijednost u slučaju navođenja najveće i najmanje granične vrijednosti. Ukaže li se potreba da se razjasni zadovoljava li određeno gorivo zahtjeve specifikacija, primjenjuju se odredbe norme HRN EN ISO 4259.  (2) U slučajevima spora, postupci opisani u normi HRN EN ISO 4259 moraju se upotrijebiti za rješavanje spora i tumačenje rezultata na temelju preciznosti metode.  (3) U slučajevima nacionalnog spora koji se odnosi na sadržaj sumpora, mora se pozivati na norme HRN EN ISO 20846 ili HRN EN ISO 20884 slično kao u upućivanju u nacionalnom dodatku norme EN 228.  (4) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenu za ispitivanje tipa 1.  (6) Kemijski spojevi koji sadrže fosfor, željezo, mangan ili olovo ne smije se namjerno dodavati referentnom gorivu.  (7) Etanol koji zadovoljava zahtjeve norme EN 15376 jedini je spoj s kisikom koji se mora namjerno dodati referentnom gorivu. | | | | |

Vrsta goriva: UNP

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Značajka | Jedinica | Gorivo A | Gorivo B | Ispitna metoda |
| Sastav: |  |  |  | ISO 7941 |
| Sadržaj C3 | % vol | 30 ± 2 | 85 ± 2 |  |
| Sadržaj C4 | % vol | ostatak | ostatak |  |
| < C3, > C4 | % vol | najviše 2 | najviše 2 |  |
| Olefini | % vol | najviše 12 | najviše 15 |  |
| Ostatak isparavanja | mg/kg | najviše 50 | najviše 50 | prEN 15470 |
| Sadržaj vode na 0 °C |  | nema | nema | prEN 15469 |
| Ukupni sadržaj sumpora | mg/kg | najviše 10 | najviše 10 | ASTM 6667 |
| Vodikov sulfid |  | nema | nema | ISO 8819 |
| Korozija na bakarnoj pločici | ocjena | razred I. | razred I. | ISO 6251 (1) |
| Miris |  | karakterističan | karakterističan |  |
| Motorni oktanski broj |  | najmanje 89 | najmanje 89 | EN 589 Prilog B |
| (1) Ovom se metodom možda neće točno utvrditi prisutnost korozivnih materijala ako uzorak sadržava inhibitore korozije ili druge kemijske tvari koje smanjuju korozivnost uzorka na bakrenome traku. Stoga je zabranjeno dodavanje takvih spojeva kojima je jedini cilj utjecanje na ispitnu metodu. | | | | |

Vrsta goriva: PP/biometan

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Značajka | Mjerna jedinica | Osnova | Granične vrijednosti | | Ispitna metoda |
| najmanje | najviše |
| Referentno gorivo G20 | | | | | |
| Sastav:  metan  ostatak (1)  N2 | % mol  % mol  % mol | 100  - | 99  - | 100  1 | HRN ISO 6974  HRN ISO 6974  HRN ISO 6974 |
| Sadržaj sumpora | mg/m3 (2) | - | - | 10 | HRN ISO 6326-5 |
| Wobbeov indeks (neto) | MJ/m3 (3) | 48,2 | 47,2 | 49,2 |  |
| Referentno gorivo G25 | | | | | |
| Sastav:  metan  ostatak (1)  N2 | % mol  % mol  % mol | 86  -  14 | 84  -  12 | 88  1  16 | HRN ISO 6974  HEN ISO 6974  HRN ISO 6974 |
| Sadržaj sumpora | mg/m3 (2) | - | - | 10 | HRN ISO 6326-5 |
| Wobbeov indeks (neto) | MJ/m3 (3) | 39,4 | 38,2 | 40,6 |  |
| (1) Inertni plinovi (različiti od N2) + C2 + C2+.  (2) Vrijednost se utvrđuje pri 293,2 K (20 °C) i 101,3 kPa.  (3) Vrijednost se utvrđuje pri 273,2 K (0 °C) i 101,3 kPa. | | | | | |

2. Tehnički podaci referentnoga goriva za ispitivanje vozila s kompresijskim paljenjem

Vrsta goriva: dizelsko gorivo (B5)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Mjerna jedinica | Granične vrijed- nosti (1) |  | Ispitna metoda |
| najmanje | najviše |
| Cetanski broj (2) |  | 52,0 | 54,0 | HRN EN ISO 5165 |
| Gustoća na 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | HRN EN ISO 3675 |
| Destilacija:  – vrelište na 50 %  – vrelište na 95 %  – konačno vrelište | °C  °C  °C | 245  345  - | -  350  370 | HRN EN ISO 3405  HRN EN ISO 3405  HRN EN ISO 3405 |
| Točka zapaljenja | °C | 55 | - | EN 22719 |
| CFPP | °C | - | – 5 | HRN EN 116 |
| Viskoznost na 40 °C | mm3/s | 2,3 | 3,3 | HRN EN ISO 3104 |
| Policiklični aromatski ugljikovodici | % m/m | 3,0 | 6,0 | EN 12926 |
| Sadržaj sumpora (3) | mg/kg | - | 10 | HRN EN ISO 20846  HRN EN ISO 20884 |
| Korozija na bakarnoj pločici |  | - | razred I. | HRN EN ISO 2160 |
| Ostatak ugljika po Conradsonu (10% DR) | % m/m | - | 0,2 | HRN EN ISO 10370 |
| Sadržaj pepela | % m/m | - | 0,01 | HRN EN ISO 6245 |
| Sadržaj vode | % m/m | - | 0,02 | HRN EN ISO 12937 |
| Neutralizacijski broj (jaka kiselina) | mg KOH/g | - | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oksidacijska stabilnost (4) | mg/ml | - | 0,025 | HRN EN ISO 12205 |
| Mazivost (promjer površine habanja prema HFRR metodi na 60 °C) | μm | - | 400 | HRN EN ISO 12156 |
| Oksidacijska stabilnost na 110 °C (4) (6) | h | 20,0 |  | EN 14112 |
| FAME (5) |  |  |  | HRN EN 14078 |
| (1) Vrijednosti navedene u specifikacijama »prave su vrijednosti« Kod uspostavljanja njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe norme HRN EN ISO 4259 . Naftni proizvod – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja, a kod određivanja najmanje vrijednosti uzeta je u obzir najmanja razlika od 2R iznad ništice; kod određivanja najveće i najmanje vrijednosti najmanja je razlika 4R (R = obnovljivost). Bez obzira na tu mjeru, koja je potrebna iz tehničkih razloga, proizvođač goriva bez obzira na to treba pokušati ostvariti vrijednost 0 tamo gdje je propisana najveća vrijednost 2R te ostvariti srednju vrijednost u slučaju navođenja najveće i najmanje granične vrijednosti. Ukaže li se potreba da se razjasni zadovoljava li određeno gorivo zahtjeve specifikacija, primjenjuju se odredbe norme HRN EN ISO 4259.  (2) Područje za cetanski broj nije u skladu sa zahtjevima za najmanju vrijednosti od 4R. Međutim u slučaju spora između dobavljača i korisnika goriva, mogu se za rješavanje takvih sporova upotrijebiti odredbe norme HRN EN ISO 4259, pod uvjetom da se umjesto jednog određivanja obavi dovoljan broj ponovljenih mjerenja kako bi se postigla potrebna preciznost.  (3) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenu za ispitivanje tipa I.  (4) Iako se stabilnost oksidacije kontrolira, vjerojatno će rok upotrebe biti ograničen. Potrebno je od dobavljača tražiti savjet o uvjetima skladištenja i roku upotrebe.  (5) Sadržaj FAME-a treba zadovoljavati specifikaciju norme EN 14214.  (6) Stabilnost oksidacije može se dokazati s normom EN ISO 12205 ili EN ISO 12112. Taj će se zahtjev preispitati na temelju ocjene CEN/TC 19 o značajkama i ispitnim graničnim vrijednostima za stabilnost oksidacije. | | | | |

B. REFERENTNA GORIVA ZA ISPITIVANJE EMISIJA PRI NISKIMTEMPERATURAMA OKOLINE – ISPITIVANJE TIPA 6.

Vrsta goriva: benzin (E5)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parametar | Mjerna jedinica | Granične vrijednosti (1) | | Ispitna metoda |
| najmanje | najviše |
| Istraživački oktanski broj, RON |  | 95,0 | - | EN 25164  HRN EN ISO 5164 |
| Motorni oktanski broj, MON |  | 85,0 | - | EN 25163  HRN EN ISO 5163 |
| Gustoća na 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675  HRN EN ISO 12185 |
| Tlak para | kPa | 56,0 | 95,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Sadržaj vode | % v/v |  | 0,015 | ASTM 1064 |
| Destilacija:  – ishlapilo pri 70 °C  – ishlapilo pri 100 °C  – ishlapilo pri 150 °C  – konačno vrelište | % v/v  % v/v  % v/v  ° C | 24,0  50,0  83,0  190 | 44,0  60,0  90,0  210 | HRN EN ISO 3405  HRN EN ISO 3405  HRN EN ISO 3405  HRN EN ISO 3405 |
| Ostatci | % v/v | - | 2,0 | HRN EN ISO 3405 |
| Analiza ugljikovodika:  – olefini  – aromatični spojevi  – benzen  – zasićeni spojevi | % v/v  % v/v  % v/v  % v/v | 3,0  29,0  -  upisati | 13,0  35,0  1,0  upisati | ASTM D 1319, HRN EN 14517  ASTM D 1319 HRN EN 14517  EN 12177  ASTM 1319 |
| Omjer ugljik/vodik |  | upisati | upisati |  |
| Omjer ugljik/kisik |  | upisati | upisati |  |
| Indukcijsko vrijeme (2) | minuta | 480 | - | EN ISO 7536 |
| Sadržaj kisika(3) | % m/m | - | 1,0 | EN 1601 |
| Prisutna smola | mg/ml | - | 0,04 | HRN EN ISO 6246 |
| Sadržaj sumpora (4) | mg/kg | - | 10 | HRN EN ISO 20846 HRN EN ISO 20884 |
| Korozivnost na bakrenoj pločici |  | - | razred I. | HRN EN ISO 2160 |
| Sadržaj olova | mg/l | - | 5 | EN 237 |
| Sadržaj fosfora(5) | mg/l | - | 1,3 | ASTM D 3231 |
| Etanol | % v/v | 4,7 | 5,3 | HRN EN 1601  HRN EN 13132 |
| (1) Vrijednosti navedene u specifikacijama »prave su vrijednosti«. Kod uspostavljanja njihovih graničnih vrijednosti primijenjene su odredbe HRN EN ISO 4259 . Naftni proizvodi – Određivanje i primjena podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja, a kod određivanja najmanje vrijednosti uzeta je u obzir najmanja razlika od 2R iznad 0; kod određivanja najveće i najmanje vrijednosti najmanja razlika je 4R (R = obnovljivost). Bez obzira na tu mjeru, koja je potrebna iz tehničkih razloga, proizvođač goriva bez obzira na to treba pokušati ostvariti vrijednost 0 tamo gdje je propisana najveća vrijednost 2R te ostvariti srednju vrijednost u slučaju navođenja najveće i najmanje granične vrijednosti. Ukaže li se potreba da se razjasni zadovoljava li određeno gorivo zahtjeve specifikacija, primjenjuju se odredbe norme HRN EN ISO 4259 .  (2) Gorivo može sadržavati antioksidanse i deaktivatore kovina koji se obično upotrebljavaju radi stabilizacije rafinerijskih tokova benzina, no ne smiju se dodavati deterdženti/disperzivna sredstva ni topiva ulja.  (3) Etanol koji zadovoljava zahtjeve norme EN 15376 jedini je spoj s kisikom koji se mora namjerno dodati referentnom gorivu.  (4) Potrebno je izvijestiti o stvarnome sadržaju sumpora u gorivu upotrijebljenu za ispitivanje tipa 6.  (5) Kemijski spojevi koji sadrže fosfor, željezo, mangan ili olovo ne smije se namjerno dodavati referentnom gorivu. | | | | |

Vrsta goriva: etanol (E75)

Specifikacija za referentno gorivo bit će razvijena prije datuma koji su propisani u članku 25. stavku 3. ovoga Pravilnika

**PRILOG X.**

POSTUPAK ISPITIVANJA EMISIJA ZA HIBRIDNA ELEKTRIČNA VOZILA (HEV)

1. UVOD

Ovim se Prilogom propisuju dodatne specifične odredbe za homologaciju hibridnih električnih vozila (HEV).

2. TEHNIČKI ZAHTEVI

2.1. Tehnički zahtjevi i specifikacije određeni su u Prilogu 8. UN/ECE Pravilnika br. 83., uz iznimke opisane u sljedećoj točci.

2.2. Pozivanje na točku 5.3.1.4 u točkama 3.1.2.6, 3.1.3.5, 3.2.2.7 i 3.2.3.5 Priloga 14. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na tablicu 1. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za Euro 5. vozila i tablicu 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za Euro 6. vozila.

**PRILOG XI.**

SUSTAVI UGRAĐENE DIJAGNOSTIKE (OBD) ZA MOTORNA VOZILA

1. UVOD

1.1. Ovaj Prilog određuje funkcionalne aspekte sustava ugrađene dijagnostike (OBD) za kontrolu emisija iz motornih vozila.

2. ZAHTJEVI I ISPITIVANJA

2.1. Zahtjevi i ispitivanja za sustave ugrađene dijagnostike (OBD) specificirani su u točci 3. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83. Iznimke u odnosu na te zahtjeve kao i dodatni zahtjevi opisani su u sljedećim točkama.

2.2. Razdaljina za ispitivanje trajnosti koja je navedena u točkama 3.1 i 3.3.1 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na zahtjeve Priloga VII. ovoga Pravilnika.

2.3. Granične vrijednosti specificirane u točci 3.3.2 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na tablicu naniže:

2.3.1. Granične vrijednosti za OBD vozila koja su homologirana u skladu s graničnim vrijednostima za emisije određenima u tablici 1. Priloga XVII. ovoga Pravilnika navedene su sljedećoj tablici.

Granične vrijednosti za OBD Euro 5

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | Referentna masa (RM)  (kg) | Masa ugljičnog monoksida | | Masa ugljikovodika bez metana | | Masa dušikovih oksida | | Masa čestica | |
| (CO)  (mg/km) | | (NMHC)  (mg/km) | | (NOx)  (mg/km) | | (PM)  (mg/km) | |
| Kategorija | Razred |  | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI |
| M | - | Svi | 1900 | 1900 | 250 | 320 | 300 | 540 | 50 | 50 |
| N1 | I | RM≤1305 | 1900 | 1900 | 250 | 320 | 300 | 540 | 50 | 50 |
| II | 1305<RM≤1760 | 3400 | 2400 | 330 | 360 | 375 | 705 | 50 | 50 |
| III | 1760<RM | 4300 | 2800 | 400 | 400 | 410 | 840 | 50 | 50 |
| N2 | - | Svi | 4300 | 2800 | 400 | 400 | 410 | 840 | 50 | 50 |
| Tumač: PI = vanjski izvor paljenja; CI = Kompresijsko paljenje  (1) Norme za masu čestica za vanjski izvor paljenja primjenjuju se jedino za vozila opremljena motorima s izravnim ubrizgavanjem.  (2) Do datuma propisanih u članku 30. granična vrijednost za masu čestica (PM) od 80 mg/km primjenjivat će se za vozila kategorija M i N s referentnom masom većom od 1.760 kg.  (3) Uključuje vozila kategorija M1 koja zadovoljavaju definiciju za »posebne društvene potrebe« iz ovoga Pravilnika. | | | | | | | | | | |

2.3.2. Granične vrijednosti za OBD za vozila s motorima s kompresijskim paljenjem koja zadovoljavaju granične vrijednosti emisija Euro 6 danih u tablici 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika i koja su bila homologirana prije datuma navedenih u članku 25. stavku 1 (b). ovoga Pravilnika, navedene su u sljedećoj tablici. Te granične vrijednosti prestaju važiti od datuma navedenih u članku 25. stavku 2. (b) ovoga Pravilnika za nova vozila koja budu registrirana, prodana ili stavljena u uporabu.

Granične vrijednosti za OBD Euro 6

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | Referentna masa (RM)  (kg) | Masa ugljičnog monoksida | Masa ugljikovodika bez metana | Masa dušikovih oksida | Masa čestica |
| (CO)  (mg/km) | (NMHC)  (mg/km) | (NOx)  (mg/km) | (PM)  (mg/km) |
| Kategorija | Razred |  | PI | CI | PI | CI |
| M | - | Svi | 1900 | 320 | 240 | 50 |
| N1 | I | RM≤1305 | 1900 | 320 | 240 | 50 |
| II | 1305<RM≤1760 | 2400 | 360 | 315 | 50 |
| III | 1760<RM | 2800 | 400 | 375 | 50 |
| N2 | - | Svi | 2800 | 400 | 375 | 50 |
| Tumač: PI = vanjski izvor paljenja | | | | | | |

2.4. Osim odredbi točke 3.2.1 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83, proizvođač može privremeno isključiti OBD sustav pod sljedećim uvjetima:

(a) kod vozila s prilagodljivim gorivom ili vozila na plin s jednim/dva goriva, u trajanju od jedne minute nakon dolijevanju goriva da se omogući da upravljačka elektronička jedinica (ECU) može prepoznati kakvoću i sastav goriva;

(b) kod vozila na dvije vrste goriva, u trajanju od 5 sekunda nakon zamjene goriva da se omogući prilagođavanje parametara motora.

Proizvođač može odstupati od tih vremenskih ograničenja ako može dokazati da ustaljenje sustava za dovod goriva nakon dolijevanja ili zamjene goriva traje dulje zbog utemeljenih tehničkih razloga. U svakom slučaju, OBD sustav treba se ponovno aktivirati što prije čim prepozna kakvoću i sastav goriva ili kad se parametri motora prilagode.

2.5. Točka 3.3.3.1 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se zamijeniti sa sljedećim zahtjevima:

OBD sustav nadzire smanjivanje učinkovitosti katalizatora s obzirom na emisije THC i NOx. Proizvođači mogu predvidjeti nadzor samo prvog katalizatora ili u kombinaciji sa sljedećim katalizatorom (katalizatorima ) u smjeru toka ispušnih plinova. Za svaki nadzirani katalizator ili skupinu katalizatora smatra se da nisu ispravni kad emisije prelaze granične vrijednosti za NMHC ili NOx propisane u točci 2.3 ovoga Priloga. Kao odstupanje, zahtjev za nadzor smanjenja učinkovitosti katalizatora s obzirom na emisije NOx primjenjuje se samo od datuma propisanih u članku 30.

2.6. Točka 3.3.3.3 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 znači da se mora pratiti pogoršanje svih osjetila kisika koji su ugrađeni i upotrebljavaju se praćenje neispravnosti katalizatora u skladu sa zahtjevima ovoga Priloga.

2.7. Osim zahtijeva točka 3.3.3.3 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83, za motore s vanjskim izvorom paljenja s izravnim ubrizgavanjem, svaka neispravnost koja bi za posljedicu mogla prouzročiti da emisije prelaze predviđene granične vrijednosti za čestice u točci 2.3 ovoga Priloga i koja mora biti nadzirana u skladu sa zahtjevima ovoga Priloga za motore s kompresijskim paljenjem, mora biti nadzirana.

2.8. Osim zahtijeva točke 3.3.3.4 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83, neispravnosti i smanjenje učinkovitosti EGR sustava moraju biti nadzirani.

2.9. Osim zahtijeva točke 3.3.3.4 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83, neispravnosti i smanjenje učinkovitosti NOx sustava za naknadnu obradu koji upotrebljava reagens i podsustav doziranja reagensa moraju biti nadzirani.

2.10. Osim zahtijeva točke 3.3.3.4 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83, neispravnosti i smanjenje učinkovitosti NOx sustava za naknadnu obradu koji ne upotrebljava reagens moraju biti nadzirani.

2.11. Osim zahtijeva točke 6.3.2 Dodatka 1. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83, proizvođač mora dokazati da OBD prepoznaje neispravnosti u protoku i hladnjaku EGR-a tijekom homologacijskog ispitivanja.

2.12. Pozivanje na »HC« (ugljikovodike) mora se smatrati kao pozivanje na »NMHC« (ugljikovodike bez metana) u točci 6.4.1.2 Dodatka 1. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83

2.13. Osim zahtijeva točke 6.5.1.3 Dodatka 1. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83, svi podaci za koje se zahtijeva da budu pohranjeni, a odnose se na djelovanje OBD sustava u uporabi u skladu s odredbama točke 3.6 Dodatka 1. ovoga Priloga, trebaju biti dostupni preko serijskoga ulaza na normiranome spojniku za prijenos podataka u skladu sa specifikacijama iz točke 6.5.3 Dodatka 1. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83.

3. OPĆE ODREDBE O NEDOSTATCIMA OBD SUSTAVA

3.1. Prilikom razmatranja zahtijeva za dodjeljivanje homologacije vozilu koje sadržava jedan ili više nedostataka u skladu s člankom 15. stavkom 2., tijelo za homologaciju utvrđuje da li je pridržavanja zahtijeva ovoga Priloga neprovedivo ili neopravdano.

3.2. Tijelo za homologaciju uzima u obzir podatke proizvođača koji detaljno navode čimbenike poput, ali koji nisu ograničeni na, tehničku izvedivost, vrijeme do početka proizvodnje i cikluse proizvodnje, uključujući postupno uvođenje ili postupni prestanak proizvodnje modela motora i vozila i programiranih dogradnji računala, u mjeri u kojoj će proizlazeći OBD sustav biti učinkovit u smislu pridržavanja zahtijeva ovoga Pravilnika i da je proizvođač dokazao prihvatljivu razinu uloženog napora ka ispunjenju zahtijeva ovoga Pravilnika.

3.3. Tijelo za homologaciju će odbiti svaki zahtjev za prihvaćanje nedostatka koji uključuje potpuni izostanak potrebnog dijagnostičkog nadzora.

3.4. Tijelo za homologaciju će odbiti svaki zahtjev za prihvaćanje nedostatka ako se ne pridržava OBD graničnih vrijednosti navedenih u točci 2.3.

3.5. Pri određivanju redoslijeda utvrđivanja nedostataka, prvo se utvrđuju nedostaci s obzirom na točke 3.3.3.1., 3.3.3.2. i 3.3.3.3. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 za motore s vanjskim izvorom paljenja i točke 3.3.4.1., 3.3.4.2. i 3.3.4.3 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 za motore s kompresijskim paljenjem.

3.6. Prije ili za vrijeme homologacije tipa, nikakav se nedostatak ne odobrava u pogledu zahtijeva točke 6.5, osim podtočke 6.5.3.4, Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83.

3.6. Razdoblje u kojem su nedostaci dopustivi

3.6.1. Prisutnost nedostatka može se dopustiti tijekom dvogodišnjeg razdoblja nakon datuma homologacije tipa vozila, osim ako se može primjereno dokazati da bi znatne preinake na konstrukciji vozila i dodatno vrijeme do početka proizvodnje preko dvije godine bile nužne za uklanjanje nedostatka. U tom se slučaju, prisutnost nedostatka može dopustiti tijekom razdoblja koje nije dulje od tri godine.

3.6.2. Proizvođač može zatražiti od tijela za homologaciju da retroaktivno odobri nedostatak kada je taj nedostatak otkriven nakon dodjele prvotne homologacije tipa. U tom slučaju, prisutnost nedostataka može se dopustiti tijekom dvogodišnjeg razdoblja od datuma slanja obavijesti tijelu za homologaciju, osim ako se može primjereno dokazati da bi znatne preinake na konstrukciji vozila i dodatno vrijeme do početka proizvodnje preko dvije godine bile nužne za uklanjanje nedostatka. U tom se slučaju, prisutnost nedostatka može dopustiti tijekom razdoblja ne duljeg od tri godine.

3.7. Tijelo za homologaciju o svojoj odluci o odobravanju zahtijeva za prihvaćanje nedostatka obavještava u skladu s člankom 15. stavkom 2. ovoga Pravilnika.

4. PRISTUP INFORMACIJAMA ZA OBD

4.1. Zahtjevi za pristup informacijama o OBD-u određene su u točci 5. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83. Iznimke u odnosu na te zahtjeve opisane su sljedećim točkama.

4.2. Pozivanje na Dodatak 1. Priloga 2. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na Dodatak 5. Priloga I. ovoga Pravilnika.

4.3. Pozivanje na točku 4.2.11.2.7.6 Priloga 2. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na točku 3.2.11.2.7.6 Dodatka 3. Priloga I. ovoga Pravilnika.

4.4. Pozivanje na »ugovorne strane« mora se razumijevati kao pozivanje na »države članice Europske unije«.

4.5. Pozivanja na homologaciju dodijeljenu u skladu s Pravilnikom br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na homologaciju dodijeljenu u skladu s ovim Pravilnikom i Pravilnik o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 00).

4.6. UN/ECE homologacija mora se razumijevati kao EU homologacija.

DODATAK 1

Funkcionalni aspekti sustava ugrađene dijagnostike (OBD)

1. UVOD

1.1. U ovom Prilogu propisani su funkcionalni aspekti sustava ugrađene dijagnostike (OBD) za kontrolu emisija iz motornih vozila.

2. ZAHTJEVI I ISPITIVANJA

2.1. Zahtjevi i ispitivanja za OBD sustave određeni su u točci 5. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83. Iznimke u odnosu na te zahtjeve kao i dodatni zahtjevi opisani su sljedećim točkama.

2.2. Pozivanja na OBD granične vrijednosti određene su točci 3.3.2 Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanja na granične vrijednosti određene u točci 2.3 ovoga Priloga.

2.3. Pozivanje na goriva specificirana u točci 3.2 Dodatka 1. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na specifikacije odgovarajućeg referentnog goriva u Prilogu IX. ovoga Pravilnika.

2.4. Pozivanje na Priloga 11. u točci 6.5.1.4 Dodatka 1. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 mora se razumijevati kao pozivanje na Prilog IX. ovoga Pravilnika.

2.5. Za vozila, homologirana po graničnim vrijednostima za Euro 6 koje su navedene, u tablici 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika, točka 6.5.3.1 Dodatka 1. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 zamjenjuje se sljedećim:

»Za dijagnostiku povezanu s emisijama za prijenos podataka između sustava ugrađenoga u vozilu i vanjskog uređaja upotrebljava se sljedeća norma:

HRN ISO 15765–4 »Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru mrežnih područja (CAN) – 4. dio: Zahtjevi za sustave povezane s emisijom«, od 10. siječnja 2005.«

3. UČINKOVITOST U UPORABI

3.1. Opći zahtjevi

3.1.1. Svaki nadzor OBD sustava mora se ostvariti najmanje jedanput po voznom ciklusu koji odgovara uvjetima nadzora propisanim u točci 3.2. Proizvođači ne smiju koristiti izračunani omjer (ili neki njegov element) ili neko drugo pokazivanje frekvencije nadzora kao uvjet za nadgledanje neke funkcije nadzora.

3.1.2. Koeficijent radne učinkovitosti u uporabi (IUPR – in-use performance ratio) specifičnog nazora M OBD sustava mora biti:

IUPRM = brojnikaM/nazivnikM

3.1.3. Uspoređivanje brojnika i nazivnika daje pokazatelj učestalosti kako često određeni nadzor djeluje s obzirom na rad vozila. Kako bi se osiguralo da svi proizvođači nadziru IUPRM na jednak način, propisani su točni zahtjevi za definiranje i povećanje tih brojača.

3.1.4. Ako je u skladu sa zahtjevima ovoga Priloga vozilo opremljeno specifičnim nadzorom M, IUPRM mora biti najmanje jednak sljedećim najmanjim vrijednostima:

(i) 0,260 za nadzore sustava sekundarnog zraka i druge nadzore povezane s pokretanjem hladnoga motora,

(ii) 0,520 za nadzore za kontrolu emisija isparavanjem,

(iii) 0,336 za sve druge nadzore.

3.1.5. Vozila moraju zadovoljavati zahtjeve točke 3.1.4. za prevezenih najmanje 160.000 km. Kao odstupanje, vozila koja su homologirana, registrirana, prodana ili stavljena u promet prije odgovarajućih datuma iz članka 25. stavaka 1. (b) i 2. (b). ovoga Pravilnika moraju imati IUPRM najmanje jednak 0,1 za sve nadzore M.

3.1.6. Smatra se da su zahtjevi ove točke ispunjeni za određeni nadzor M, ako su za sva vozila određene OBD porodice proizvedena u određenoj kalendarskoj godini ispunjeni sljedeći statistički uvjeti:

(a) prosječni IUPRM najmanje je jednak najmanjoj vrijednosti koja se primjenjuje za nadzor,

(b) više od 50% svih vozila ima prosječni IUPRM najmanje jednak najmanjoj vrijednosti koja se primjenjuje za nadzor.

3.1.7. Proizvođač mora najkasnije 18 mjeseci po završetku koledarske godine dokazati tijelu za homologaciju i na zahtjev Komisiji da su ti statistički uvjeti ispunjeni kod vozila proizvedenih u određenoj kalendarskoj godini, za sve nadzore za koje se zahtijeva da ih OBD sustav dojavljuje u skladu s točkom 3.6 ovoga Dodatka. Za tu svrhu upotrebljavaju se statistička ispitivanja koja upotrebljavaju priznata statistička načela i razine povjerenja.

3.1.8. Za potrebe prikazivanja iz ove točke, proizvođač može, umjesto po kalendarskim godinama, udružiti vozila unutar porodice OBD sustava po nekim drugim uzastopnim i bez preklapanja dvanaestomjesečnim razdobljima proizvodnje. Za određivanje ispitnoga uzorka vozila moraju se primijeniti najmanje kriteriji za odabir iz točke 2. Dodatka 1. Priloga II. Proizvođač mora tijelu za homologaciju poslati sve podatke za koeficijent radne učinkovitosti u uporabi za cijeli ispitni uzorak vozila koje OBD sustav mora dojavljivati u skladu s točkom 3.6 ovoga Dodatka. Na zahtjev, tijelo za homologaciju koje dodjeljuje homologaciju mora stavljati te podatke i rezultate statističke ocjene na raspolagane Komisiji i drugim tijelima za homologaciju.

3.1.9. Tijela vlasti i njihovi opunomoćenici mogu provoditi dodatna ispitivanja na vozilima ili prikupljati odgovarajuće podatke iz zapisa vozila radi provjere sukladnosti sa zahtjevima ovoga Priloga.

3.2. BrojnikM

3.2.1. Brojnik specifičnog nadzora obuhvaća koliko često je vozilo bilo korišteno tako da su nastupili svi od proizvođača predviđeni uvjeti nužni da bi ovaj nadzor prepoznao neispravnost i upozorio vozača. Brojnik se ne smije povećavati za više od jednom po voznom ciklusu, osim ako za to postoji opravdan tehnički razlog.

3.3. NazivnikM

3.3.1. Svrha je nazivnika da obuhvati broj radnih stanja vozila, pri tom uzimajući u obzir posebne uvjete potrebne za specifični nadzor. Nazivnik se mora povećati najmanje jednom po voznom ciklusu, ako su tijekom toga voznog ciklusa ispunjeni takvi uvjeti, a opći nazivnik se poveća kako je određeno u točci 3.5, osim ako se nazivnik isključi u skladu s točkom 3.7 ovoga Dodatka.

3.3.2. Osim zahtijeva iz točke 3.3.1:

(a) nazivnik (nazivnici) nadzora sustava za sekundarni zrak se poveća (povećaju) ako je sustav za sekundarni zrak aktivan tijekom najmanje 10 sekunda. Da bi se odredilo vrijeme toga djelovanja, OBD sustav ne smije uključivati vrijeme tijekom djelovanja sustava za sekundarni zrak samo za potrebe nadzora;

(b) nazivnici nadzora sustava koji su aktivni samo tijekom pokretanja hladnoga motora povećavaju se samo ako su sastavni dio ili strategija uključeni u vremenskom trajanju od najmanje 10 sekunda;

(c) nazivnik (nazivnici) nadzora varijabilnog razvoda ventila (VVT: Variable Valve Timing) i/ili upravljačkih sustava mora (moraju) se povećati ako je sastavni dio aktiviran (npr. dobio naredbu za »uključeno«, »otvoreno«, »zatvoreno«, »blokirano«, itd.) dva ili više puta tijekom voznog ciklusa ili tijekom najmanje 10 sekunda, ovisno što se prvo dogodi;

(d) za niže navedene nadzore nazivnik(nazivnici) moraju se povećati za jedan ako, osim zadovoljavanja zahtijeva ove točke najmanje u jednom voznom ciklusu, vozilo prijeđe ukupno 800 kilometara od posljednjega povećanja nazivnika:

(i) za oksidacijski katalizator za Dieselove motore,

(ii) za odvajač (filtar) čestica za Dieselove motore.

3.3.3. Za hibridna vozila, vozila koja upotrebljavaju alternativnu opremu ili strategije za pokretanje motora (npr. pokretač i generatori udruženi) ili vozila s alternativnim gorivom (npr. sustav s jednim gorivom, s dva goriva ili s prilagodljivim gorivom) proizvođač može zatražiti suglasnost od tijela za homologaciju da upotrijebi alternativne kriterije za povećavanje nazivnika u odnosu na kriterije navedene u ovoj točci. Općenito, tijelo za homologaciju ne će odobriti alternativne kriterije za vozila koja jedino upotrebljavaju isključivanje motora pri ili blizu uvjeta praznog hoda/zaustavljanja vozila. Odobrenje alternativnih kriterija od strane tijela za homologaciju temelji se na istovrijednosti alternativnih kriterija za određivanje razine djelovanja vozila s obzirom na uobičajeno djelovanje vozila u skladu kriterijima ovoga dijela.

3.4. Brojač ciklusa paljenja

3.4.1. Brojač ciklusa paljenja pokazuje broj ciklusa paljenja ostvarenih na vozilu. Brojač ciklusa paljenja ne smije se povećati za više od jednom po voznom ciklusu.

3.5. Opći nazivnik

3.5.1. Opći nazivnik broji koliko je puta bilo pokretano vozilo. Mora se povećavati unutar 10 sekunda jedino i samo jedino ako su ispunjeni sljedeći kriteriji u jednom voznom ciklusu:

– ukupno vrijeme od pokretanja motora iznosi najmanje 600 sekunda pri nadmorskoj visini manjoj od 2.440 m i okolnoj temperaturi koja nije manja od –7 °C,

– ukupno djelovanje vozila pri najmanje 40 km/h traje najmanje 300 sekunda pri nadmorskoj visini manjoj od 2.440 m i okolnoj temperaturi koja nije manja od –7 °C,

– neprekinuti rad vozila na praznom hodu (tj. vozač je otpustio pedalu za snagu, a brzina vozila ne prelazi 1,6 km/h) tijekom najmanje 30 sekunda pri nadmorskoj visini manjoj od 2.440 m i okolnoj temperaturi koja nije manja od –7 °C,

3.6. Dojavljivanje i povećavanje stanja brojača

3.6.1. OBD sustav u skladu sa normom HRN ISO 15031–5 dojavljuje stanje brojača ciklusa paljenja i općeg nazivnika kao i posebnih brojnika i nazivnika za nadzore niže navedenih sustava, ako su predviđeni u skladu s ovim Prilogom:

– katalizatori (treba dojavljivati stanje za svaku ispušnu granu posebno),

– osjetila kisika/za ispušne plinove, uključujući osjetila sekundarnog kisika (stanje za svako osjetilo mora se dojavljivati posebno),

– sustav za kontrolu emisija isparavanjem,

– EGR sustav,

– VVT sustav,

– sustav za sekundarni zrak,

– odvajač (filtar) za čestice,

– sustav za naknadnu obradu dušikovih oksida (NOx) (npr. apsorber za NOx, sustav s reagensom/katalizatorom za NOx),

– sustav za regulaciju tlaka prednabijanja.

3.6.2. Za određene sastavne dijelove ili sustave koji imaju više nadzora, za koje je potrebno dojavljuje podatke u skladu s ovom točkom (npr. osjetilo kisika ispušne grane 1 može imati višestruke nadzore za odziv osjetila ili druge njegove značajke), OBD sustav bilježi odvojeno brojnike i nazivnike za svaki od specifičnih nadzora i dojavljuje samo odgovarajući brojnik i nazivnik za određeni nadzor koji ima najniži brojčani omjer. Ako dva ili više specifičnih nazora imaju iste omjere, odgovarajući brojnik i nazivnik za specifični nazor koji imaju najveći nazivnik moraju se javiti za specifični sastavni dio.

3.6.3. Svi brojnici pri povećanju moraju se povećavati za cijeli broj jedan.

3.6.4. Najmanja vrijednost svakog brojnika je 0, dok najveća vrijednost ne smije biti veća od 65.535, bez obzira na druge zahtjeve za normirano pohranjivanje i dojavljivanje OBD sustava.

3.6.5. Kad brojnik i nazivnik određenoga nadzora dosegne svoju najveću vrijednost, obje brojčane vrijednosti za taj određeni nadzor moraju se podijeliti s dva prije nego se ponovno povećaju u skladu s odredbama točaka 3.2 i 3.3. Ako brojač ciklusa paljenja ili opći nazivnik dosegne svoju najveću vrijednost, odgovarajući brojač se pri sljedećem povećanju vraća na 0, u skladu s odredbama točaka 3.4 i 3.5.

3.6.6. Svaki se brojač mora ponovno postaviti na 0 samo u slučaju brisanja neizbrisive memorije (npr. radi ponovnoga programiranja, itd.) ili, ako su brojevi pohranjeni u izbrisivoj memoriji (KAM – keep-alive memory), kad se KAM izbriše radi prestanka električnoga napajanja upravljačkoga modula (npr. odspajanje akumulatora, itd.).

3.6.7. Proizvođač poduzima mjere s kojima osigurava da se vrijednosti brojnika i nazivnika ne mogu postaviti na 0 i mijenjati, osim u slučajevima koji su izričito predviđeno o u ovoj točci.

3.7. Isključivanje brojnika i nazivnika i općeg nazivnika

3.7.1. Unutar 10 sekunda nakon što se prepozna nedostatak koji isključi nadzor potreban za zadovoljavanje uvjeta nadzora iz ovoga Priloga (tj. da pohrani privremeni ili potvrđeni kod greške), OBD sustav isključuje daljnje povećanje odgovarajućeg brojnika i nazivnika za svaki nadzor koji je isključen. Kad više nije moguće prepoznati neispravnost (tj. privremeni kod se samoponištavajem izbriše ili ga izbriše upravljački alat preglednika), povećavanje svih odgovarajućih brojnika i nazivnika ponovno počinje unutar 10 sekunda.

3.7.2. Unutar 10 sekunda nakon uključivanja pomoćnog pogona (PTO – Power Take-of Operation) koji isključuje nadzor potreban za zadovoljavanje uvjeta nadzora iz ovoga Priloga, OBD sustav isključuje daljnje povećanje odgovarajućeg brojnika i nazivnika za svaki nadzor koji je isključen. Kad pomoćni pogon (PTO) prestane raditi, povećavanje svih odgovarajućih brojnika i nazivnika ponovno počinje unutar 10 sekunda.

3.7.3. OBD sustav isključuje daljnje povećanje odgovarajućeg brojnika i nazivnika određenoga nadzora unutar 10 sekunda, ako se otkrije neispravnost nekog sastavnoga dijela, upotrijebljenoga za određivanje kriterija bitnih za određivanje nazivnika određenoga nadzora (brzina vozila, okolna temperatura, nadmorska visina, prazni hod, pokretanje hladnog motora ili vrijeme rada) i odgovarajući privremeni kod greške pohrani. Povećavanje svih odgovarajućih brojnika i nazivnika ponovno počinje unutar 10 sekunda kad neispravnost više nije prisutna (npr. privremeni kod na čekanju se izbriše samoponištavajem ili ga izbriše upravljački alat preglednika).

3.7.4. OBD sustav isključuje daljnje povećanje odgovarajućeg brojnika i nazivnika određenoga nadzora unutar 10 sekunda, ako se otkrije neispravnost nekog sastavnoga dijela, upotrijebljenoga za određivanje da li su zadovoljeni kriteriji iz točke 3.5 (brzina vozila, okolna temperatura, nadmorska visina, prazni hod, pokretanje hladnog motora ili vrijeme rada) i odgovarajući privremeni kod greške pohrani Povećavanje općeg brojnika ne može se isključiti u drugim uvjetima. Povećavanje općeg brojnika ponovno počinje unutar 10 sekunda kad neispravnost više nije prisutna (npr. kod na čekanju se izbriše samoponištavajem ili ga izbriše upravljački alat preglednika).

DODATAK 2.

Bitne značajke porodice vozila

1. Parametri za određivanje OBD porodice

1.1. »ODB porodica« označava proizvođačevo razvrstavanje vozila, za koja se radi njihove konstrukcije očekuje da imaju slične emisije ispušnih plinova i slične značajke OBD sustava. Svaki motor iz te porodice mora zadovoljavati zahtjeve ovoga Pravilnika.

1.2. ODB porodica može se odrediti po osnovnim konstrukcijskim parametrima koji su zajednički vozilima unutar porodice. u nekim slučajevima moguće je međusobno djelovanje parametara. Ti se učinci moraju također razmotriti kako bi se osiguralo da su samo vozila sa sličnim značajkama emisija ispušnih plinova uključena u ODB porodicu.

2. Zato se za one tipove vozila čiji su niže opisani parametri isti smatra da imaju istu kombinaciju motor/kontrola emisija/OBD sustav.

Motor:

– postupak izgaranja (npr. vanjski izvor paljenja/kompresijsko paljenje, dvotaktni/ četverotaktni/ rotacijski motor),

– broj cilindara,

– način dovoda goriva u motor (npr. središnje ili pojedinačno ubrizgavanje goriva)

– vrsta goriva (npr. benzin, dizelsko gorivo, prilagodljivo gorivo – benzin/etanol, prilagodljivo gorivo – dizelsko gorivo/biodizel, PP/biometan, UNP, dvije vrste goriva – benzin/PP/biometan, dvije vrste goriva – benzin/UNP).

Sustav kontrole emisije:

– vrsta katalizatora (npr. oksidacijski, trostrukog djelovanja, grijani katalizator, SCR ili drugo),

– vrsta odvajača čestica (npr. s ili bez),

– upuhivanje sekundarnog zraka (npr. s ili bez),

– povrat ispušnih plinova (npr. s ili bez),

Dijelovi i način djelovanja sustava OBD:

– metode funkcionalnoga nadzora sustava ugrađene dijagnostike, otkrivanje neispravnosti i upozoravanje vozača na neispravnosti.

**PRILOG XII.**

ODREĐIVANJE EMISIJA CO2 I POTROŠNJE GORIVA

1. UVOD

Ovaj Prilog određuje zahtjeve za mjerenje emisija CO2 i potrošnje goriva.

2. OPĆI ZAHTJVI

2.1. Opće tehničke specifikacije za provođenje ispitivanja i tumačenje rezultata određeni su u točci 5. UN/ECE Pravilnika br. 101, uz niže navedene iznimke.

2.2. Ispitno gorivo

2.2.1. Za ispitivanje moraju se upotrebljavati odgovarajuća referentna goriva opisana u Prilogu IX. ovoga Pravilnika.

2.2.2. Za UNP i PP, mora se upotrebljavati gorivo koje je odabrao proizvođač za mjerenje netosnage motora u skladu s Prilogom I. Pravilnika o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na emisiju ugljikovog dioksida i potrošnju goriva TPV 139 (izdanje 01). Odabrano gorivo mora se navesti u opisnom dokumentu koji je propisan u Dodatku 3. Priloga I. ovoga Pravilnika.

2.3. Točka 5.2.4. UN/ECE Pravilnika br. 101 treba glasiti:

(1) gustoća: izmjerena na ispitnom gorivu u skladu s normom ISO 3675 ili istovrijednom metodom. Za benzin, dizelsko gorivo, biodizel i etanol (E85) mora se upotrijebiti gustoća izmjerena pri 15 °C; za UNP i prirodni plin/biometan mora se upotrijebiti referentna gustoća, kako slijedi:

0,538 kg/l za UNP

0,654 kg/m3 za PP

(2) omjer vodik-ugljik-kisik: upotrebljavaju se sljedeće nepromjenljive vrijednosti:

C1H1,89O0,016 za benzin,

C1H1,86O0,005 za dizelsko gorivo,

C1H2,525 za UNP (ukapljeni naftni plin),

CH4 za PP (prirodni plin) i biometan,

C1H2,74O0,385 za etanol (E85).

3. TEHNIČKI ZAHTJEVI

3.1. Tehnički zahtjevi i specifikacije za mjerenje emisija CO2, potrošnje goriva ili potrošnje električne energije određeni su u prilozima 6. Do 10. UN/ECE Pravilnika br. 101, uz niže navedene iznimke.

3.2. U točci 1.3.5 Priloga 6. UN/ECE Pravilnika br. 101, upotrijebljene gume trebaju zadovoljavati isti kriterije za odabir kao za ispitivanje emisija tipa 1., a koji su propisani u točci 3.5 Priloga III. ovoga Pravilnika.

3.3. U Prilogu 6. UN/ECE Pravilnika br. 101, točka 1.4.3. zamjenjuje se sljedećim:

»1.4.3. Potrošnja goriva, izražena u litrama na 100 km (u slučaju benzina, UNP-a, etanola (E85) ili dizelskog goriva) ili u m3 na 100 km (u slučaju PP/biometan), izračuna se pomoću sljedećih izraza:

(a) za vozila s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo upotrebljavaju benzin (E5):

FC = (0,118/D) · [(0,848 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]

(b) za vozila s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo upotrebljavaju UNP:

FCnorm = (0,1212/0,538) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]

Ako se sastav goriva upotrijebljenoga za ispitivanje razlikuje od sastava koji je pretpostavljen za izračun normirane potrošnje, može se na zahtjev proizvođača primijeniti korekcijski faktor cf na sljedeći način:

FCnorm = (0,1212/0,538) · (cf) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]

Korekcijski faktor cf, koji se može primijeniti uporabi, određuje se na sljedeći način:

cf = 0,825 + 0,0693nactual

gdje je:

nactual = stvarni omjer H/C upotrijebljenoga goriva

(c) za vozila s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo uporabljaju PP/biometan:

FCNnorm = (0,1336/0,654) · [(0,749 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]

(d) za vozila s motorom s vanjskim izvorom paljenja koja kao gorivo uporabljaju etanol (E85):

FC = (0,1742/D) · [(0,574 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]

(e) za vozila s motorom na kompresijsko paljenje koja kao gorivo uporabljaju dizelsko gorivo (B5):

FC = (0,116/D) · [(0,861 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)]

U tim izrazima:

FC = potrošnja goriva u litrama na 100 km (u slučaju benzina, etanola, UNP-a ili dizelskog goriva) ili u m3 na 100 km (u slučaju prirodnog plina)

HC = izmjerena emisija ugljikovodika u g/km

CO = izmjerena emisija ugljičnoga monoksida u g/km

CO2 = izmjerena emisija ugljičnoga dioksida u g/km

D = gustoća ispitnoga goriva.

U slučaju plinovitih goriva ta je gustoća pri 15 °C.«

3.4. Pozivanje na Prilog 4. u Prilogu 8. UN/ECE Pravilnika br. 101 mora se razumijevati kao pozivanje na Dodatak 4. Priloga I. ovoga Pravilnika. 1.

**PRILOG XIII.**

HOMOLOGACIJA ZAMJENSKIH UREĐAJA ZA KONTROLU ONEČIŠĆENJA KAO ZASEBNE TEHNIČKE JEDINICE

1. UVOD

Ovaj Prilog sadrži dodatne zahtjeve za homologaciju uređaja za kontrolu emisije kao zasebnih tehničkih jedinica.

2. OPĆI ZAHTJVI

2.1. Označivanje

Izvorni zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja moraju imati najmanje sljedeće oznake.

(a) naziv ili trgovačku oznaku proizvođača vozila;

(b) marku i identifikacijski broj dijela izvornog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu podacima navedenima u točci 2.3.

2.2. Dokumentacija

Izvorni zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja moraju pratiti sljedeće informacije:

(a) naziv ili trgovačka oznaku proizvođača vozila;

(b) marka i identifikacijski broj dijela izvornog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja u skladu podacima navedenima u točci 2.3;

(c) vozila, za koja je izvorni zamjenski uređaji za kontrolu onečišćenja tipa koji je obuhvaćen točkom 2.3 Dopune Dodatku 4. Priloga I, uključujući, po potrebi, oznaku izvornog zamjenskog uređaja za kontrolu onečišćenja koji je pogodan za ugradbu na vozilo koje je opremljeno sa sustavom ugrađene dijagnostike (OBD);

(d) upute za ugradbu, kad je to potrebno.

Ti se informacije moraju nalaziti u katalogu proizvoda koje proizvođač vozila distribuira po prodajnim mjestima.

2.3. Proizvođač vozila mora dostaviti potrebne podatke tehničkoj službi i/ili tijelu za homologaciju u elektroničkom obliku koji omogućavaju vezu između odgovarajućih brojeva dijela i odgovarajuće homologacijske dokumentacije.

Ti podaci moraju sadržavati sljedeće:

(a) marku (marke) i tip (tipove) vozila,

(b) marku (marke) i tip (tipove) izvornih zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja,

(c) broj (brojeve) dijela (dijelova) izvornih zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja,

(d) broj homologacije odgovarajućeg (odgovarajućih) tipa (tipova) vozila.

3. OZNAKA EU HOMOLOGACIJE ZASEBNE TEHNIČKE JEDINICE

3.1. Svaki zamjenski uređaja za kontrolu onečišćenja koji je u skladu s homologiranim prema ovom Pravilniku kao zasebna tehnička jedinica mora nositi oznaku EU homologacije.

3.2. Ta se oznaka sastoji od pravokutnika oko malog slova »e«, iza kojega se nalazi broj »25« (razlikovni broj Republiku Hrvatsku).

Oznaka EU homologacije mora također sadržavati u blizini pravokutnika »osnovni broj homologacije« iz 4. dijela broja homologacije određenoga u Prilogu VII. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00), ispred koga je dvoznamenkasti redoslijedni broj koji je dodijeljen najnovijim većim tehničkim izmjenama i dopunama Uredbe (EZ) br. 715/2007 ili Uredbe (EZ) br. 692/2008 na dan dodjeljivanja EU homologacije za zasebnu tehničku jedinicu. Za ovaj Pravilnik taj je redoslijedni broj »02«.

3.3. Oznaka EU homologacije mora biti postavljena na zamjenski uređaja za kontrolu onečišćenja na način da bude jasno čitljiva i neizbrisiva. Ona mora, kadgod je moguće, biti vidljiva kad je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja ugrađen na vozilo.

3.4. Primjer oznake homologacije dan je u Dodatku ovoga Priloga.

4. TEHNIČKI ZAHTJEVI

4.1. Zahtjevi za homologaciju zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja određenI su u točci 5. UN/ECE Pravilnika br. 103, uz iznimke propisane u točkama 4.1.1 do 4.1.4.

4.1.1. Izraz »katalizator« koji se upotrebljava u točci 5. UN/ECE Pravilnika br. 103 moraju se razumijevati kao »uređaj za kontrolu onečišćenja«.

4.1.2. Regulirani onečišćivači na koji se poziva u točci 5.2.3 UN/ECE Pravilnika br. 103 mora se zamijeniti sa svim onečišćivačima specificiranim u tablicama 1. i 2. Priloga XVII. ovoga Pravilnika za zamjenske uređaje za kontrolu onečišćenja predviđene za ugradbu na vozila homologirana u skladu s ovim Pravilnikom.

4.1.3. Upućivanje na norme za zamjenske uređaje za kontrolu onečišćenja predviđene za ugradbu na vozila homologirana u skladu s ovim Pravilnikom, za zahtjeve s obzirom na trajnost i pripadajuće faktore pogoršanja specificirane u točci 5. UN/ECE Pravilnika br. 103 smatra se kao upućivanje na odgovarajuće zahtjeve navedene u Prilogu VII. ovoga Pravilnika.

4.1.4. Pozivanje na Dodatak 1. izjave o homologaciji u točci 5.5.3 UN/ECE Pravilnika br. 103 mora se razumijevati kao pozivanje na dopunu certifikata o EZ homologaciji koja se odnosi na informacije o OBD-u vozila (Dodatak 5. Priloga I.).

4.2. Za vozila s motorima s vanjskim izvorom paljenja, ako su emisije THC i NMHC izmjerene tijekom pokaznog ispitivanja novoga izvornoga katalizatora, u skladu s točkom 5.2.1. UN/ECE Pravilnika br. 103, više od vrijednosti koje su izmjerene tijekom homologacije, razlika se mora dodati graničnim vrijednostima za OBD. Granične vrijednostima za OBD određene su u:

(a) točci 3.3.2. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br. 83 za zamjenske dijelove predviđene za ugradbu na vozila homologirana u skladu s Pravilnikom o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 00), ili

(b) točci 2.3 Priloga XI. ovoga Pravilnika za zamjenske dijelove predviđene za ugradbu na vozila homologirana u skladu s ovim Pravilnikom.

4.3. Prerađene granične vrijednosti za OBD primjenjuju se tijekom ispitivanja OBD kompatibilnosti koja su određena u točkama 5.5. do 5.5.5. UN/ECE Pravilnika br. 103. Posebno, kad se primijeni prekoračenje dopušteno u točci 1. Dodatka 1. Priloga 11. UN/ECE Pravilnika br 83.

4.4. Zahtjevi za zamjenske sustave za periodičnu regeneraciju

4.4.1. Zahtjevi koji se odnose na emisije

4.4.1.1. Vozilo ili vozila navedena članku 11. stavku 3., opremljena sa zamjenskim sustavima s periodičnom regeneracijom tipa za koji je zatražena homologacija, moraju se podvrgnuti ispitivanjima koja su opisana u točci 3. Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br. 83, da bi se usporedile njihove radne značajke s istim vozilom koje je opremljeno zamjenskim sustavom s periodičnom regeneracijom.

4.4.2. Određivanje osnove za uspoređivanje

4.4.2.1. Vozilo mora biti opremljeno s novim zamjenskim sustavom s periodičnom regeneracijom. Značajke za emisije s tim sustavom moraju se odrediti s postupkom iz točke 3. Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br.83.

4.4.2.2. Na zahtjev podnositelja zahtijeva za homologaciju zamjenskog sastavnog dijela, tijelo za homologaciju treba na nediskriminacijskoj osnovi staviti na raspolaganje podatke navedene u točkama 3.2.12.2.1.11.1 i 3.2.12.2.6.4.1 opisnoga dokumenta koji je dan u Dodatku 3. Priloga I. ovoga Pravilnika za svako ispitano vozilo

4.4.3. Ispitivanje ispušnih plinova sa zamjenskim sustavom s periodičnom regeneracijom.

4.4.3.1. Izvorni sustav s periodičnom regeneracijom ispitnoga (ispitnih) vozila mora se zamijeniti sa zamjenskim sustavom s periodičnom regeneracijom. Značajke emisija toga sustava moraju se odrediti u skladu s postupkom ispitivanja određenim u točci 3. Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br. 83.

4.4.3.2. Za određivanje faktora D zamjenskog sustava s periodičnom regeneracijom može se upotrijebiti bilo koja od metoda ispitivanja motora na dinamometru na koje se upućuje u točci 3. Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br. 83.

4.4.4. Ostali zahtjevi

Zahtjevi iz točaka 2.3., 5.3., 5.4. i 5.5. UN/ECE Pravilnika br. 103 primjenjuju se za zamjenske sustave s periodičnom regeneracijom. U tim točkama riječ »katalizator« mora se razumijevati kao »sustav s periodičnom regeneracijom«. Osim toga, iznimke za te točke navedene u točci 4.1. ovoga Priloga također se primjenjuju za sustav s periodičnom regeneracijom.

5. DOKUMENTACIJA

5.1. Svaki zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja mora biti jasno in neizbrisivo označen s nazivom ili zaštitnim znakom proizvođača i popraćen sa sljedećim informacijama:

(a) vozila (s godinom proizvodnje) za koja je zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja homologiran, uključujući, kad je primjenjivo, oznaku koja pokazuje je li zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja prikladan za ugradbu na vozilo koje je opremljeno OBD sustavom,

(b) upute za ugradbu, kad je potrebno.

Te informacije moraju biti dostupne u katalogu proizvoda koji se distribuira po proizvođačevim prodajnim mjestima za zamjenske uređaje za kontrolu onečišćenja.

6. SUKLADNOST PROIZVODNJE

6.1. Mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje moraju se poduzeti u skladu s odredbama propisanima u članku 13. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00).

6.2. Posebne odredbe

6.2.1. Provjere na koje se upućuje u točci 2.2 Priloga X. Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00) uključuju provjeru sukladnosti sa značajkama koje su određene točkom 24. članka 4. ovoga Pravilnika.

6.2.2 Za primjenu članka 13. stavka 2. i Pravilnika o EU homologaciji i pojedinačnom odobravanju motornih vozila (izdanje 00), mogu se provesti ispitivanja opisana u točci 4.4.1. ovoga Priloga i u točci 5.UN/ECE Pravilnika br. 103 (zahtjevi s obzirom na emisije). U takvom slučaju, posjednik homologacije može zatražiti, kao drugu mogućnost, da se kao osnova za uspoređivanje ne upotrijebi izvorni uređaj za kontrolu onečišćenja već zamjenski uređaj za kontrolu onečišćenja koji je bio upotrijebljen tijekom homologacijskih ispitivanja (ili drugi uzorak za koji je dokazana sukladnost s homologiranim tipom). Vrijednosti emisija koje su izmjerene na provjeravanom uzorku potom ne smiju prelaziti u prosjeku za više od 15% srednjih vrijednosti izmjerenih na uzorku koji je upotrijebljen kao referentni.

DODATAK 1.

Obrazac

Opisni dokument br.

koji se odnosi na homologaciju zamjenskih uređaja za kontrolu onečišćenja

Sljedeći podaci moraju biti priloženi u tri primjerka s popisom dokumenata. Svi crteži moraju biti dostavljeni u prikladnome mjerilu i dovoljno podrobni na formatu A4 ili presavijeni na taj format. Ako su priložene, fotografije moraju prikazivati potrebne pojedinosti.

Ako su sustavi, sastavni dijelovi ili zasebne tehničke jedinice koje se navode u ovom Prilogu s elektroničkim upravljanjem, podaci o njihovim značajkama moraju biti dodani.

0. OPĆI PODACI

0.1 Marka (trgovački naziv proizvođača):

0.2 Tip:

0.2.1 Trgovački naziv(nazivi), ako postoji:

0.5 Naziv i adresa proizvođača:

Naziv i adresa ovlaštenog predstavnika , ako postoji:

0.7 U slučaju sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica, položaj i način postavljanja oznake EZ homologacije:

0.8 Naziv (nazivi) i adresa (adrese) pogona za sklapanje:

1. OPIS UREĐAJA

1.1 Marka i tip zamjenskog uređaja za kontrolu emisije:

1.2 Crteži zamjenskog uređaja za kontrolu emisije, u kojim su posebno navedene sve značajke na koje se odnosi točka 24. članka 4. ovoga Pravilnika:

1.3 Crteži tipa ili tipova vozila za koja je zamjenski uređaj za kontrolu emisije predviđen:

1.3.1 Broj (brojevi) i/ili oznaka (oznake) s kojim (kojima) je određen tip (tipovi) motora i vozila:

1.3.2 Da li je zamjenski uređaj za kontrolu emisije predviđen da bude kompatibilan sa zahtjevima za OBD (da/ne) (1)

1.4 Opis i crteži koji prikazuju položaj zamjenskog uređaja za kontrolu emisije u odnosu na ispušnu (ispušne) granu (grane) motora:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

(1) Prekrižiti nepotrebno

DODATAK 2.

Obrazac certifikata o homologaciji

(Najveći format: A4 (210 mm x 297 mm))

CERTIFIKAT O HOMOLOGACIJI

|  |
| --- |
| Naziv tijela nadležnog za homologaciju |

Izjava o:

– homologaciji (1)

– izmjenama i dopunama homologacije (1)

– odbijanju homologacije (1)

– povlačenju homologacije (1)

za tip sastavnog dijela/zasebne tehničke jedinice (1)

s obzirom na Uredbu (EZ) br. 715/2007, kako je provedena Uredbom (EZ) br. 692/2008.

Uredba (EZ) br. 715/2007 ili Uredba (EZ) br. 692/2008 kako je zadnje izmijenjena i dopunjena s ...............................................................

Broj homologacije:

Razlog za izmjene i dopune:

DIO I.

0.1 Marka (trgovački naziv proizvođača):

0.2 Tip:

0.3 Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na sastavnom dijelu/zasebnoj tehničkoj jedinici (2):

0.3.1 Položaj te oznake:

0.5 Naziv i adresa proizvođača:

0.7 U slučaju sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica, položaj i način postavljanja oznake EU homologacije:

(1) Prekrižiti nepotrebno (postoje slučajevi kad nije potrebno ništa prekrižiti kad se primjenjuje više stavki).

(2) Ako podaci za oznaku tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis vozila, sastavnoga dijela ili zasebne tehničke jedinice tipova na koje se odnosi taj certifikat o homologaciji, takvi se znakovi moraju u dokumentu prikazati znakom »?« (npr. ABC??123???).

0.8 Adresa (adrese) pogona za sklapanje:

0.9 Naziv i adresa predstavnika proizvođača (ako postoji):

DIO II.

1. Dodatni podaci

1.1 Marka i tip uređaj zamjenskog uređaja za kontrolu emisije:

1.2 Tip (tipovi) vozila za koja je zamjenski uređaj za kontrolu emisije podoban:

1.3 Tip (tipovi) vozila na kojima je zamjenski uređaj za kontrolu emisije ispitan:

1.3.1 Da li je dokazana kompatibilnost uređaja za kontrolu emisije sa zahtjevima za OBD (da/ne) (1):

2. Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja:

3. Datum izvještaja o ispitivanju:

4. Broj izvještaja o ispitivanju.

5. Napomene:

6. Mjesto:

8. Datum:.

8. Potpis:.

Prilozi: Opisna dokumentacija.

Izvještaj o ispitivanju.

(1) Prekrižiti nepotrebno

DODATAK 3.

Primjer oznaka EU homologacije

(vidi točku 3.2 ovoga Priloga)

![](dodatni/412432.jpg)

Gore postavljene oznaka na sastavni dio zamjenskog uređaja za kontrolu emisije pokazuje da je odgovarajući tip homologiran u Francuskoj (e2) prema ovom Pravilniku. Prve dvije znamenke broja homologacije (00) pokazuju daje dio homologairan prema ovom Pravilniku. Sljedeće četiri znamenke (1234) dodijelilo je tijelo za homologaciju zamjenskom uređaju za kontrolu emisije kao osnovni broj homologacije.

PRILOG XIV.

PRISTUP INFORMACIJAMA ZA OBD SUSTAV I ZA POPRAVAK I ODRŽAVANJE VOZILA

1. UVOD

1.1. Ovaj Prilog utvrđuje tehničke zahtjeve za pristup informacijama za OBD sustav i za popravak i održavanje vozila

2. ZAHTJEVI

2.1. Informacije za OBD sustav vozila i za popravak i održavanje vozila koje su dostupne na internetskim stranicama trebaju slijediti tehničke specifikacije OASIS dokumenta SC2-D5, Format informacija za popravak automobila, verzija 1.0, 28. siječanj 2003.1[[8]](#footnote-29081-8) i točke 3.2, 3.5, (osim 3.5.2), 3.6, 3.7 i 3.8 dokumenta OASIS SC1-D2, Specifikacije zahtijeva za popravak automobila, verzija 6.1, 10.1.2003.2[[9]](#footnote-29081-9), upotrebljavajući samo slobodno dostupne formate za tekst i grafiku ili formate koje je moguće pregledati i ispisati samo s uporabom uobičajenih programskih rješenja koja su slobodno dostupna, jednostavno se instaliraju i koja rade na operativnim računalnim sustavima koji se uobičajeno upotrebljavaju. Kad je moguće, ključne riječi metapodataka moraju biti u skladu s normom ISO 15031–2?. Takve informacije moraju biti dostupne u svakom trenutku, osim u razdoblju održavanja internetske stranice. Svatko tko želi dobiti pravo umnožavanja ili ponovne objave informacija treba pregovarati izravno s odgovarajućim proizvođačem. Informacije koje se odnose na obučavanje također moraju biti dostupne, ali se mogu dati s drugim medijima osim na internetskim stranicama.

2.2. Pristup sigurnosnoj zaštiti vozila koju upotrebljavaju ovlašteni trgovci i servisne radionice mora biti dostupan neovisnim poduzetnicima pod zaštitom sigurnosne norme ISO 15764 upotrebljavajući sigurnosne certifikate u skladu s ISO 20828. Neovisni poduzetnik mora biti akreditiran i odobren na temelju dokumentacije koja pokazuje da zakonito vodi poslovanje i da nije bio osuđivan za odgovarajuće kriminalne radnje.

2.3. Preprogramiranje upravljačkih jedinica vozila mora se provoditi u skladu s SAE J2534.

2.4. Svi kodovi grešaka povezanih s emisijama moraju biti u skladu s Dodatkom 1. Priloga XI.

2.5. Za pristup informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila, koje se ne odnose na sigurnosna područja vozila, za registraciju neovisnoga poduzetnika za uporabu proizvođačeve internetske stranice zahtijevaju se samo informacije koje su potrebne za potvrđivanje načina plaćanja za informacije. Za informacije koje se odnose na pristup sigurnosnim područjima vozila neovisni poduzetnik treba predočiti potvrdu u skladu s normom ISO 20828, s kojom identificira sebe i organizaciju kojoj pripada, a proizvođač odgovori sa svojom vlastitom potvrdom, u skladu s normom ISO 20828, s kojom neovisnomu poduzetniku potvrdi pristup službenoj stranici željenoga proizvođača. Obje strane vode dnevnik svih takvih transakcija koje označuju vozila i preinake na njima u skladu s ovom odredbom.

2.6. U slučaju da informacije o OBD sustavu vozila i za popravku i održavanje koje su dostupne na internetskoj stranici proizvođača ne sadrže određene bitne informacije koje bi omogućile odgovarajuću konstrukciju i proizvodnju sustava na alternativna goriva za naknadnu ugradbu, tada se svim zainteresiranim proizvođačima sustava na alternativna goriva za naknadnu ugradbu mora omogućiti pristup podacima zahtijevanim u točkama 0., 2. i 3. Dodatka 3. Priloga I., uz izravno obraćanje proizvođaču s takvim zahtjevom. Pojedinosti za uspostavljanje veze za tu svrhu moraju se jasno navesti na internetskoj stranici proizvođača, a informacije moraju biti pripremljene u roku od 30 dana. Takve informacije je potrebno osigurati samo za sustave na alternativna goriva za naknadnu ugradbu na koja se primjenjuje UN/ECE Pravilnik br. 115 ili za sastavne dijelove za naknadnu ugradbu za alternativna goriva koji čine dio sustava na koje se primjenjuje UN/ECE Pravilnik br. 115 te ih je potrebno osigurati samo na zahtjev, koji jasno određuje točnu specifikaciju modela vozila, za kojega se zahtijeva informacija i koji posebno potvrđuje, da su informacije potrebne za razvoj sustava na alternativna goriva za naknadnu ugradbu ili njihovih sastavnih dijelova na koje se primjenjuje UN/ECE Pravilnik br. 115.

2.7. Proizvođači na svojim internetskim stranicama koje sadrže informacije za popravak trebaju navesti broj homologacije po modelu.

2.8. Proizvođači trebaju odrediti razumne i razmjerne cijene za satni, dnevni, mjesečni i godišnji pristup svojim internetskim stranicama s informacijama za popravak.

DODATAK 1.

|  |
| --- |
| Proizvođačeva potvrda o pristupu informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila  (Proizvođač): .........................................................................................  (Adresa proizvođača): ..........................................................................  Potvrđuje, da  osigurava pristup informacijama o OBD-u vozila i za popravak i održavanje vozila u skladu s odredbama:  – članka 6. Uredbe (EZ) br. 715/2007,  – članka 4. stavka 6. i članka 13. Uredbe (EZ) br. 692/2008,  – točaka 2.3.1 i 2.3.5 Priloga I. Uredbe (EZ) br. 692/2008,  – točke16. Dodatka 3. Priloga I. Uredbe (EZ) br. 692/2008,  – Dodatka 5. Priloga I. Uredbe (EZ) br. 692/2008,  – točke 4. Priloga XI. Uredbe (EZ) br. 692/2008, i  – Priloga XIV. Uredbe (EZ) br. 692/2008,  s obzirom na tipove vozila na popisu u prilogu ove potvrde.  Adresa glavne internetske stranice preko koje se može pristupiti do ogovarajućih informacija i za koje se ovime potvrđuje da su u skladu s gornjim odredbama, navedena je u prilogu ove potvrde skupa s podacima za vezu s odgovornim predstavnikom proizvođača koji je niže potpisan.  Po potrebi: Proizvođač ovime također potvrđuje da je ispunio obvezu iz članka 13. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 692/2008 za osiguravanje odgovarajućih informacija za prethodne homologacije tih tipova vozila najkasnije 6 mjeseci nakon datuma homologacije.  U [............................................................................................. mjesto]  [.................................................................................................. datum]  ..........................................................  [popis predstavnika proizvođača]  Prilozi:  – Adresa internetske stranice;  – podacima za vezu |

|  |
| --- |
| Prilog I.  Proizvođačevoj potvrdi o pristupu informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila  Adrese internetskih stranica na koje upućuje ovom potvrdom:  ................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................... |

|  |
| --- |
| Prilog II.  Proizvođačevoj potvrdi o pristupu informacijama o OBD sustavu vozila i za popravak i održavanje vozila  Podaci za vezu proizvođačeva predstavnika na kojega se upućuje ovom potvrdom:  ................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................... |

**PRILOG XV.**

SUKLADNOST U UPORABI VOZILA KOJA SU HOMOLOGIRANA SUKLADNO PRAVILNKU TPV 102.00

1. SUKLADNOST VOZILA U UPORABI

1.1. Tijelo za homologaciju mora provoditi neovisnu ocjenu sukladnosti u uporabi na osnovi svih odgovarajućih podataka koje proizvođač posjeduje, prema postupcima koji su slični onima određenim u članku 29. stavcima 1. i 2. te u točkama 1. i 2. Priloga X. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (izdanje 01).

1.2. Slika, na koju se poziva u točci 4. Dodatka 2. ovoga Priloga i slika 4/2 u Dodatka 4. UN/ECE Pravilniku br. 83 prikazuju postupak za provjeru sukladnosti u uporabi.

1.3. Parametri koji određuju porodicu vozila u uporabi

Porodica vozila u uporabi može se odrediti s pomoću osnovnih konstrukcijskih parametara koji moraju biti zajednički vozilima u porodici. Shodno tomu, smatra se da istoj porodici vozila u uporabi pripadaju oni tipovi vozila kojima su zajednički najmanje parametri određeni u točaka 1.3.1. do 1.3.11 ili su u okviru propisanih dopuštenih odstupanja.

1.3.1. postupak izgaranja (npr. dvotaktni/četverotaktni/rotacijski motor);

1.3.2. broj cilindara

1.3.3. raspored cilindara (redni, V, radijalni, nasuprotno vodoravno ležeći (bokser), drugo). Nagib ili usmjerenost cilindara nije kriterij;

1.3.4. način dovoda goriva u motor (npr. neizravno ili izravno ubrizgavanje);

1.3.5. vrsta rashladnoga sustava (zrak, voda, ulje);

1.3.6. način usisa zraka (slobodni usis, prednabijanje);

1.3.7. vrsta goriva za koje je motor konstruiran (benzin, dizelsko gorivo, UNP, PP, itd.). Vozila s dvije vrste goriva mogu se svrstati u skupinu s vozilima s posebnim gorivom, pod uvjetom da je jedno od goriva zajedničko;

1.3.8. vrsta katalizatora (katalizator trostrukog djelovanja ili drugo);

1.3.9. odvajač (fitar) čestica (s ili bez)

1.3.10. povrat ispušnih plinova (s ili bez) i

1.3.11. radni obujam najvećeg motora u porodici umanjen za 30%.

1.4. Neovisna ocjena sukladnosti vozila uporabi mora se provoditi na osnovi podataka koje dostavi proizvođač. Ti podaci moraju uključivati, ali ne i jedino, sljedeće:

1.4.1. naziv i adresu proizvođača;

1.4.2. naziv i adresu, telefonski broj i brojeve telefaksa te elektroničku adresu njegovoga ovlaštenoga predstavnika za područja na koja se odnose proizvođačevi podaci;

1.4.3. naziv (nazivi) modela vozila na koja se odnose proizvođačevi podaci;

1.4.4. prema potrebi, popis tipova vozila, na koja se odnose proizvođačevi podaci, tj. porodica vozila u uporabi u skladu s točkom 1.3.;

1.4.5. identifikacijska oznake vozila (VIN), koje se upotrebljavaju za te tipove vozila unutar porodice u uporabi (VIN prefiks);

1.4.6. brojeve homologacija koji se upotrebljavaju za te tipe vozila unutar porodice u uporabi, uključujući, kad je primjenjivo, brojeve svih proširenja te naknadne veće preinake ili povlačenja iz uporabe (dorada u tvornici);

1.4.7. podrobnosti o razlozima proširenja tih homologacija i naknadnim većim preinakama ili povlačenjima iz uporabe za vozila na koja se odnose proizvođačevi podaci (ako to zahtijeva tijelo za homologaciju);

1.4.8. razdoblje u kojem je proizvođač prikupljao podatke;

1.4.9. razdoblje proizvodnje vozila koje je obuhvaćeno u proizvođačevim podacima (npr. vozila proizvedena u kalendarskoj godini 2001.);

1.4.10. proizvođačev postupak za provjeru sukladnosti u uporabi, uključujući:

(a) načinom utvrđivanja mjesta gdje se nakazi vozilo;

(b) kriterij za odabir i odbijanje vozila;

(c) vrste i postupke ispitivanja koji su upotrijebljeni u sklopu programa;

(d) proizvođačevi kriteriji prihvaćanja/odbijanja za porodicu vozila u uporabi;

(e) geografsko područje/geografska područja na kojem/kojim je proizvođač prikupio podatke;

(f) veličinu uzorka i upotrijebljeni plan uzorkovanja;

1.4.11. rezultate proizvođačeva postupka za provjeru sukladnosti u uporabi, uključujući:

(a) identifikaciju vozila uključenih u program (bilo da su ispitana, ili nisu). Ta identifikacija uključuje:

– naziv modela,

– identifikacijsku oznaku vozila (VIN),

– registarski broj vozila,

– datum proizvodnje,

– područje uporabe (ako je poznato),

– ugrađene gume;

(b) razlog (razloge) za isključivanje vozila i uzorka;

(c) povijest servisiranja svakoga vozila iz uzorka (uključujući bilo kakve dorade u tvornici);

(d) povijest popravaka za svako vozilo iz uzorka (ako je poznata);

(e) podaci o ispitivanju, uključujući:

– datum ispitivanja,

– mjesto ispitivanja,

– prijeđeni put koji pokazuje brojilo kilometara (odometar) vozila,

– specifikacije ispitnoga goriva (npr. ispitno referentno gorivo ili gorivo na tržištu),

– uvjete ispitivanja (temperatura, vlažnost, inercijska masa dinamometra),

– postavke dinamometra (npr. namještena snaga),

– rezultate ispitivanja (za najmanje tri različita vozila po porodici);

1.4.12. Zapisi prikaza OBD sustava.

2. Podaci, koje prikupi proizvođač moraju biti dovoljno iscrpni da je moguće ocijeniti radne značajke vozila u uporabi za uobičajene uvjete kako su definirani u točci 1. i na način koji odgovara geografskom području koje pokriva proizvođač.

Za svrhu ovoga Pravilnika proizvođač nije obvezan provoditi neovisnu ocjenu sukladnosti vozila u uporabi za tip vozila ako može dokazati na prihvatljiv način da je godišnja prodaja toga tipa vozila u Europskoj uniji manja od 5.000 vozila.

3. Na temelju neovisne ocjene na koju se upućuje u točci 1.2, Zavod donosi jednu od sljedećih odluka i mjera:

(a) odlučuje da sukladnost u uporabi tipa vozila ili porodice vozila u uporabi zadovoljiva i ne poduzima nikakve daljnje mjere;

(b) odlučuje da su podaci koje dostavi proizvođač nedovoljni za donošenje odluke i od proizvođača zahtijeva dodatne informacije ili podatke o ispitivanju;

(c) odlučuje da skladnost u uporabi tipa ili više tipova vozila koji pripadaju nekoj porodici vozila u uporabi ne zadovoljava i da se nastavlja s ispitivanjem tipa vozila u skladu s Dodatkom 1. Priloga I.

Kad je proizvođaču bilo dopušteno da ne provede neovisnu ocjenu za određeni tip vozila u skladu s točkom 2., Zavod može provesti daljnje ispitivanje takvog tipa vozila u skladu s Dodatkom 1. Priloga I.

3.1. Kad se smatra da su ispitivanja tipa 1. potrebna za provjeru sukladnosti uređaja za kontrolu emisija sa zahtjevima o njihovom djelovanju u uporabi, takva se ispitivanja izvode postupkom ispitivanja koji zadovoljava statističke kriterije iz Dodatka 2. ovoga Priloga.

3.2. Zavod, u suradnji s proizvođačem, odabire uzorak vozila s dostatnim brojem prevezenih kilometara za koje se razumno može osigurati da su bila korištena u uobičajenim uvjetima. Pri odabiru vozila u uzorku mora se konsultirati proizvođač i mora mu se mu omogućiti prisutnost pri potvrdbenim provjerama vozila.

3.3. Proizvođaču se mora dopustiti da pod nadzorom Zavoda obavi provjere, čak i razorne naravi, na vozilima čija razina emisija prelazi granične vrijednosti, kako bi se utvrdili mogući uzroci pogoršanja koja se ne mogu pripisati proizvođaču (npr. uporaba benzina s olovom prije datuma ispitivanja). Kad rezultati provjera potvrde takve uzroke, ti se rezultati moraju isključiti iz provjere sukladnosti.

3.4. Kada Zavod ocijeni da rezultati ispitivanja nisu u skladu s kriterijima iz Dodatka 2. ovoga Priloga, popravne radnje koje su navedene u članku 11. stavku 2. i u Prilogu X. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (izdanje 01) proširuju se na vozila u uporabi koja pripadaju istomu tipu vozila i koja bi vjerojatno mogla imati iste nedostatke u skladu s točkom 6. Dodatka 1. ovoga Priloga.

Plan popravnih mjera koji podnese proizvođač mora odobriti Zavod. Proizvođač je odgovoran za provedbu odobrenog plana popravnih radnja.

Nakon pristupanja RH u članstvo EU, Zavod će obavještavati o takvoj svojoj odluci sve države članice u roku od 30 dana koje mogu zahtijevati da se isti plan popravnih radnja primijeni na sva vozila istoga tipa koja su registrirana na njihovom području.

3.5. Ako Zavod utvrdi da tip vozila nije u skladu s primjenjivim zahtjevima Dodatka 1., ovoga Prilog,. bez odlaganja treba obavijestiti tijelo za homologaciju države koja je dodijelila izvornu homologaciju, u skladu sa zahtjevima članka 11. stavka 3. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (izdanje 01).

Nakon što nadležno tijelo obavijesti proizvođača da tip vozila ne ispunjava zahtjeve odredaba članka 11. stavka 6. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (izdanje 01), proizvođač mora u roku dva mjeseca od te obavijesti predložiti plan mjera za otklanjanje nedostataka, čiji sadržaj treba odgovarati zahtjevima točaka 6.1 do 6.8 Dodatka 1. ovoga Priloga. Ako nadležno tijelo u roku od dva mjeseca ustanovi da sporazum o planu mjera i njegovom provođenju nije moguće postići, mora se započeti postupak u skladu s člankom 11. stavcima 3. i 4. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (izdanje 01).

DODATAK 1.

Provjera sukladnosti vozila u uporabi

1. UVOD

Ovim se Dodatkom određuju kriteriji za provjeru sukladnosti vozila u uporabi koja su homologirana skladu s Pravilnikom o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 00).

2. ODABIR KRITERIJA

Kriteriji za prihvaćanje odabranog vozila propisani su u točkama 2.1. do 2.8. Podatke mora prikupiti tijelo za homologaciju ispitivanjem vozila i kroz razgovor s vlasnikom/vozačem.

2.1. Vozilo mora pripadati u tip vozila koji je homologiran u skladu s ovim Pravilnikom na koji se odnosi potvrda o sukladnosti u skladu s Pravilnikom o homologaciji tipa motornih vozila (izdanje 01). Vozilo mora biti registrirano i upotrebljavano u Zajednici.

2.2. Vozilo mora biti u upotrebi najmanje 15.000 kilometara ili najmanje 6 mjeseci, ovisno o tome što od toga bude kasnije i koje nije više u uporabi od 100.000 kilometara ili pet godina što od toga bude prije.

2.3. Mora postojati zapis o održavanju koji pokazuje da je vozilo bilo pravilno održavano (npr. da je bilo servisirano u skladu s preporukama proizvođača).

2.4. Vozilo ne smije pokazivati znakove zlouporabe (npr. utrkivanja, prekomjernog opterećenja, upotrebe neodgovarajućega goriva i drugih oblika zlouporabe) ili drugih čimbenika (npr. neovlaštenih zahvata) koji bi mogli utjecati na značajke emisija. Kad se radi o vozilima opremljenima OBD sustavom, uzimaju se u obzir kodovi grešaka i podaci o prijeđenim kilometrima koji su pohranjeni u računalu. Vozilo se ne smije odabrati za ispitivanje ako podaci u računalu pokazuju da je vozilo radilo nakon što je kod greške bio pohranjen i da vozilo u razmjerno kratkome vremenu nije bilo popravljeno.

2.5. Ne smije biti obavljenih neovlaštenih većih popravaka motora ili većih popravaka vozila.

2.6. Sadržaj olova ili sumpora u uzroku goriva iz vozila mora zadovoljavati primjenjive norme propisane Pravilniku o kakvoći tekućih naftnih derivata i ne smije biti tragova uporabe neodgovarajućega goriva. Mogu se obaviti provjere u ispušnoj cijevi.

2.7. Ne smije biti znakova bilo kakvih problema koji bi mogli ugroziti sigurnost laboratorijskog osoblja.

2.8. Svi dijelovi sustava na vozilu za smanjivanje onečišćenja moraju biti u skladu s važećom homologacijom.

3. DIJAGNOSTIKA I ODRŽAVANJE

Dijagnostika i sve potrebno uobičajeno održavanje moraju se obaviti na vozilima koja su prihvaćena za ispitivanja, prije mjerenja emisija ispušnih plinova u skladu s postupkom propisanim u točkama 3.1. do 3.7.

3.1. Moraju se izvršiti provjere cjelovitosti filtra zraka, svih pogonskih remena, razina svih tekućina, poklopca hladnjaka, svih vakuum crijeva i električnog ožičenja sustava za smanjivanje onečišćenja; također se moraju provjeriti sastavni dijelovi sustava paljenja, doziranja goriva i uređaja za kontrolu onečišćenja radi mogućega nepravilnog namještanja i/ili neovlaštenog zahvata. Sva se odstupanja moraju zapisati.

3.2. Provjerava se pravilan rad OBD sustava. Moraju se zapisati sve neispravnosti koje se nalaze u memoriji OBD sustava i obaviti potrebni popravci. Ako indikator neispravnosti OBD sustava zabilježi neispravnost tijekom ciklusa pretkondicioniranja, ta se greška može identificirati i popraviti. Ispitivanje se može ponoviti, a dobiveni rezultati na popravljenome vozilu mogu se upotrijebiti.

3.3 Mora se pregledati sustav paljenja i zamijeniti neispravne dijelove, npr. svjećice, kabele, itd.

3.4. Mora se provjeriti kompresija. Ako rezultat nije zadovoljavajući, vozilo se ne prihvaća.

3.5. Parametri motora moraju se provjeriti prema specifikacijama proizvođača i po potrebi namjestiti.

3.6. Ako vozilu manjka manje od 800 km do sljedećega redovitog servisa, taj se servis mora obaviti prema uputama proizvođača. Bez obzira na zapis brojila kilometara (odometra), ulje i filtar zraka mogu se promijeniti na zahtjev proizvođača.

3.7. Nakon prihvaćanja vozila, gorivo se mora zamijeniti odgovarajućim referentnim gorivom za ispitivanje emisija, osim u slučaju da proizvođač prihvati uporabu goriva koje se nalazi na tržištu.

4. ISPITIVANJE VOZILA U UPORABI

4.1. Kad se provjera vozila smatra potrebnim, obavlja se ispitivanje emisija u skladu s Prilogom III. Pravilnika o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 00) na pretkondicioniranim vozilima koja se odaberu u skladu sa zahtjevima iz točaka 2. i 3. ovoga Dodatka.

4.2. Na vozilima koja su opremljena OBD sustavom može se provjeravati pravilan rad u uporabi, indikator neispravnosti, itd., s obzirom na razine emisija (npr. granične vrijednosti za indikaciju neispravnosti koje su propisane u Prilogu XI. Pravilnika o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 00) u usporedbi sa specifikacijama koje se primjenjuju za homologaciju.

4.3. OBD sustav može se provjeravati npr. s obzirom na emisije iznad propisanih graničnih vrijednosti bez indikacije neispravnosti, na sustavno pogrešnu aktivaciju indikatora neispravnosti i na utvrđene neispravne ili istrošene sastavne dijelove OBD sustava.

4.4. Ako koji dio ili cijeli sustav rade na način koji ne pokrivaju pojedinosti iz certifikata o homologaciji i/ili opisne mape za takve tipove vozila i ako takvo odstupanje nije odobreno u skladu s člankom 17. stavcima 1. ili 2. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (izdanje 01), a OBD ne javlja neispravnost, taj se dio ili sustav ne smiju zamijeniti prije ispitivanja emisija, osim u slučaju da se utvrdi da je taj dio ili sustav bio neovlašteno prepravljan ili zloupotrebljavan na način da OBD ne može otkriti tako nastalu neispravnost.

5. OCJENJIVANJE REZULTATA

5.1. Rezultati ispitivanja podvrgavaju se postupku ocjenjivanja u skladu s Dodatkom 2. ovoga Priloga.

5.2. Rezultati se ne smiju množiti s faktorima pogoršanja.

6. PLAN POPRAVNIH MJERA

6.1. Tijelo za homologaciju treba zatražiti od proizvođača da mu dostavi plan popravnih mjera kako bi se otklonila nesukladnost kad se utvrde prekomjerne emisije kod više vozila koja ili,

– zadovoljavaju uvjete točke 3.2.3. Dodatka 4. UN/ECE Pravilnika br. 83, a tijelo za homologaciju i proizvođač se slože da prekomjerne emisije imaju isti uzrok, ili

– zadovoljavaju uvjete iz točke 3.2.4. Dodatka 4. UN/ECE Pravilnika br. 83, a tijelo za homologaciju utvrdilo je da prekomjerne emisije imaju isti uzrok.

6.2. Plan popravnih mjera mora se dostaviti tijelu za homologaciju najkasnije 60 radnih dana od dana zahtijeva spomenutog u točci 6.1. Tijelo za homologaciju mora u roku od 30 radnih dana izjaviti odobrava li plan popravnih mjera ili ne odobrava. Međutim, kad proizvođač može tijelu za homologaciju pružiti zadovoljavajuće dokaze da mu je potrebno dodatno vrijeme za ispitivanje predmetne nesukladnosti da bi mogao pripremiti plan popravnih mjera, produljenje se roka odobrava.

6.3. Popravne mjere se moraju primijeniti na sva vozila koja bi mogla imati isti nedostatak. Potrebno je procijeniti potrebu za izmjenama i dopunama dokumenata o homologaciji.

6.4. Proizvođač mora osigurati kopije svih priopćenja povezanih s planom popravnih mjera, mora također voditi zapise o kampanji opoziva i slati redovito izvještaje o stanju tijelu za homologaciju.

6.5. U plan popravnih mjera moraju biti uključeni zahtjevi navedeni u točkama 6.5.1. do 6.5.11. Proizvođač mora plan popravnih mjera označiti jedinstvenim identifikacijskim nazivom ili brojem.

6.5.1. Opis svakoga tipa vozila koji je uključen plan popravnih mjera.

6.5.2. Opis posebnih izmjena, prepravaka, popravaka, ispravaka, namještanja i ostalih promjena koje će se napraviti radi postizanja sukladnosti vozila, uključujući sažeti prikaz podataka i tehničke studije koje potkrepljuju proizvođačke odluke o poduzimanju određenih mjera potrebnih za ispravljanje nesukladnosti.

6.5.3. Opis postupka prema kojemu proizvođač obavještava vlasnike vozila.

6.5.4. Opis pravilnog održavanja i uporabe, ako postoji, koji proizvođač postavlja kao uvjet da bi vozilo bilo podobno za popravak u okviru plana popravnih mjera, i objašnjenje proizvođačevih razloga za postavljanje takvih uvjeta. Uvjeti s obzirom na održavanje i uporabu smiju se postavljati samo ako je moguće dokazati da su povezani s nesukladnostima i popravnim mjerama.

6.5.5. Opis postupka prema kojemu se vlasnici vozila moraju ravnati kako bi postigli ispravljanje nesukladnosti. U opisu mora biti naveden i datum nakon kojeg se mogu poduzimati popravne mjere, procijenjeno vrijeme u kojemu će radionica moći obaviti popravke i gdje se to može napraviti. Popravak se mora obaviti svrhovito, u razumnom roku nakon dostave vozila.

6.5.6. Kopije podataka poslanih vlasniku vozila.

6.5.7. Kratki opis sustava koji proizvođač upotrebljava da bi osigurao primjerenu opskrbu sastavnim dijelovima ili sustavima koji su potrebni za obavljanje popravne mjere. Treba navesti kada će opskrba sastavnim dijelovima ili sustavima biti dovoljna za početak kampanje.

6.5.8. Kopija svih uputa mora se poslati osobama koje će obavljati popravke.

6.5.9. Opis utjecaja predloženih popravnih mjera na emisije, potrošnju goriva, ponašanje vozila u vožnji i sigurnost svakoga tipa vozila obuhvaćena planom popravnih mjera, s podacima, tehničkim studijama itd. na kojima se temelje ti zaključci.

6.5.10. Sve druge obavijesti, izvještaji i podaci koje tijelo za homologaciju može odrediti kao potrebne za ocjenu plana popravnih mjera.

6.5.11. U slučajevima kad plan popravnih mjera uključuje opoziv vozila, opis načina na koji će se popravak zabilježiti mora se dostaviti tijelu za homologaciju. Ako se upotrebljava naljepnica, mora se dostaviti primjerak.

6.6. Od proizvođača se može zahtijevati izvođenje opravdanih i potrebnih ispitivanja na sastavnim dijelovima i vozilima na kojima su obavljene predložene izmjene, popravci ili preinake da bi dokazala učinkovitost tih izmjena, popravaka ili preinaka.

6.7. Proizvođač je odgovoran za vođenje zapisa o svakome opozvanom i popravljenom vozilu, te o radionici u kojoj je popravak obavljen. Tijelo za homologaciju mora na zahtjev imati pristup tim zapisima tijekom 5 godina od početka provedbe plana popravnih mjera.

6.8. Popravak i/ili preinaka ili dodavanje nove opreme bilježi se u potvrdi koju proizvođač izdaje vlasniku vozila.

DODATAK 2.

Statistički postupak za ispitivanje koje se odnosi na sukladnost u uporabi

1. Ovaj se postupak mora upotrijebiti za provjeru zadovoljavanja zahtijeva za sukladnost u uporabi ispitivanjem tipa 1. Primjenljiva statistička metoda određena je u Dodatku 4. UN/ECE Pravilnika br. 83, uz iznimke propisane u točkama 2., 3. i 4.

2. Napomena 1. se ne primjenjuje.

3. U točkama 3.2.3.2.1 i 3.2.4.2. Dodatka 4. UN/ECE Pravilnika br. 83, pozivanje na točku 6. Dodatka 3. mora se razumijevati kao pozivanje na točku 6. Dodatka 1. Priloga XV. ovoga Pravilnika.

4. Na slici 4/1 u Dodatku 4. UN/ECE Pravilnika br. 83 primjenjuje se sljedeće:

(a) pozivanje na točku 8.2.1 mora se razumijevati kao pozivanje na točku 1.1 Priloga XV. ovoga Pravilnika.

(b) pozivanje na Dodatak 3. mora se razumijevati kao pozivanje na Dodatak 1. Priloga XV. ovoga Pravilnika.

(c) napomena 1. mora se razumijevati na sljedeći način: u tom slučaju TAA označava tijelo nadležno za homologaciju koje je dodijelilo homologaciju u skladu s Pravilnikom o postupku homologacije motornih vozila s obzirom na mjere za smanjenje onečišćenja emisijama iz motora TPV 102 (izdanje 00).

**PRILOG XVI.**

ZAHTJEVI ZA VOZILA KOJA UPOTREBLJAVAJU RAEAGENS U SUSTAVU ZA NAKNADNU OBRADU ISPUŠNIH PLINOVA

1. UVOD

Ovim se Prilogom utvrđuju zahtjevi za vozila koja za smanjivanje emisija upotrebljavaju reagens u sustavu za naknadno obradu ispušnih plinova.

2. PRIKAZIVANJE KOLIČINE REAGENSA

2.1. Vozilo mora imati posebni indikator na ploči s instrumentima koji signalizira vozaču da je niska razina reagensa u spremniku ili da je spremnik prazan.

3. SUSTAV ZA UPOZORAVANJE VOZAČA

3.1. Vozilo mora biti opremljeni upozornim sustavom koji se sastoji od vizualnog upozorenja koje signalizira vozaču da je razina reagensa u spremniku niska, da spremnik uskoro treba ponovno puniti i da reagens ne odgovara kakvoći koju je specificirao proizvođač. Upozorni sustav može također imati uređaj za zvučno upozoravanje vozača.

3.2. Jakost upozoravanja sustava mora se povećavati sa smanjivanjem količine reagensa. Ona doseže vrhunac upozorenjem vozaču koje nije moguće jednostavno isključiti ili zanemariti. Ne smije biti moguće isključiti sustav dok se spremnik reagensa ponovno ne napuni.

3.3. Vizualno upozorenja se mora prikazati kao poruka koja daje poruku koja označava nisku razinu reagensa. Upozorenje ne smije biti isto kao upozorenje koje se upotrebljava za potrebe OBD-a ili drugog održavanja motora. Upozorenje mora biti dovoljno jasno, da vozač razumije, da je razina reagensa niska (npr. »niska razina uree«, »niska razina AdBlue« ili »reagens nizak«).

3.4. Nije potrebno da upozorni sustav u početku djeluje neprekinuto, međutim upozorenje se treba postupno pojačavati tako da postane neprekinuto kako se razina reagensa približava točci u kojoj se uključi sustav za prinudu vozača iz točke 8. Mora se pojaviti izričita poruka (npr. »dopunite ureu«, »dopunite AdBlue«, »dopunite reagens«). Neprekinuti upozorni sustav može se privremeno isključiti radi drugih upozornih signala koji daju važne poruke koje se odnose na sigurnost.

3.5. Upozorni sustav treba se uključiti na udaljenosti koja odgovara dosegu vožnje vozila od najmanje 2 400 km prije nego se isprazni spremnik reagensa.

4. PREPOZNAVANJE NEISPRAVNOGA REAGENSA

4.1. Vozilo mora imati sredstva koja omogućavaju otkrivanje prisutnosti na vozilu reagensa koji ne odgovara značajkama prema podacima proizvođača i koje su navedene u Dodatku 3. Priloga I. ovoga Pravilnika.

4.2. Ako reagens u spremniku ne odgovara najmanjim zahtjevima prema podacima proizvođača, sustav za upozoravanje vozača iz točke 3. mora se uključiti i prikazati poruku s odgovarajućim upozorenjem (npr. »otkrivena neispravna urea«, »otkriven neispravan AdBlue« ili »otkriven neispravna reagens«). Ako se kakvoća reagensa ne popravi tijekom 50 km od uključivanja upozornoga sustava, primjenjuju se zahtjevi za prinudu vozača iz točke 8.

5. PRAĆENJE POTROŠNJE REAGENSA

5.1. Vozilo mora imati sredstva za određivanje potrošnje reagensa i koja omogućavaju pristup do podataka o potrošnji s vanjskim uređajem.

5.2. Prosječna potrošnja reagensa i prosječna zahtijevane potrošnja reagensa sustava motora moraju biti dostupne preko serijskog ulaza normiranog dijagnostičkog priključka. Podaci trebaju biti raspoloživi za prethodnih 2.400 prevezenih kilometara.

5.3. Za praćenje potrošnje reagensa moraju se nadzirati najmanje sljedeći parametri na vozilu:

(a) razina reagensa u spremniku vozila,

(b) protok reagensa ili ubrizgavanje reagensa koliko je tehnički moguće blizu točke ubrizgavanja u sustav za naknadnu obradu ispušnih plinova.

5.4. Odstupanje za više od 50% od prosječne potrošnje reagensa i prosječne zahtijevane potrošnje reagensa sustava motora u razdoblju od 30 minuta rada vozila, treba prouzročiti uključivanje sustava za upozoravanje vozača iz točke 3. koji treba prikazati poruku s odgovarajućim upozorenjem (npr. »greška u doziranju uree«, »greška u doziranju AdBlue« ili »greška u doziranju reagensa«). Ako se potrošnja reagensa ne popravi tijekom 50 km od uključivanja upozornoga sustava, primjenjuju se zahtjevi za prinudu vozača iz točke 8.

5.5. U slučaju prekida doziranja reagensa, mora se uključiti sustav za upozoravanje vozača iz točke 3. koji prikaže poruku s odgovarajućim upozorenjem. Uključivanje nije potrebno kad prekid doziranja zahtijeva elektronička upravljačka jedinica (ECU) motora, jer su uvjeti djelovanja vozila takvi da doziranje reagensa nije potrebno s obzirom na emisije vozila, pod uvjetom da je proizvođač jasno obavijestio tijelo za homologaciju kad se takvi uvjeti primjenjuju. Ako se doziranje reagensa ne popravi tijekom 50 km od uključivanja upozornoga sustava, primjenjuju se zahtjevi za prinudu vozača iz točke 8.

6. NADZOR EMISIJA DUŠIKOVIH OKSIDA

6.1. Umjesto zahtjeva za nadzor iz točaka 4. i 5., proizvođači mogu izravno upotrebljavati osjetila za ispušne plinova za otkrivanje prekomjerne razine dušikovih oksida u ispušnim plinovima.

6.2. Proizvođač treba dokazati da se pri uporabi tih osjetila i nekih drugih osjetila na vozilu uključuje sustav za upozoravanje vozača na koji se poziva u točci 3., prikaže poruka s odgovarajućim upozorenjem (npr. »previsoke emisije – provjerite ureu«, »previsoke emisije – provjerite AdBlue«, »previsoke emisije – provjerite reagens«) i uključi sustav za prinudu vozača kako je određeno u točci 8.3, ako nastupe okolnosti na koje se poziva u točkama 4.2, 5.4 ili 5.5.

7. POHRANJIVANJE INFORMACIJA O GREŠKAMA

7.1. Kad je navedeno pozivanje na ovu točku, neizbrisivi identifikator parametra (PID: Parameter Identifier), koji određuje razlog za uključivanje sustava za prinudu, mora se pohraniti. Vozilo zadržava zapis o PID-u i udaljenosti koju preveze vozilo tijekom uključivanja sustava za prinudu najmanje 800 dana ili 30.000 km rada vozila. Na zahtjev generičkog alata za pregledavanje, PID mora biti dostupan preko serijskoga ulaza na normiranom priključku za dijagnostiku.

7.2. Za neispravnosti u sustavu za doziranje reagensa koje se pripišu tehničkim nedostatcima (npr. mehanička ili električna greška) također se moraju primjenjivati OBD zahtjevi u Prilogu XI.

8. SUSTAV ZA PRINUDU VOZAČA

8.1. Vozilo mora imati sustav prinude vozača kako bi se omogućilo da vozilo stalno djeluje s aktivnim sustavom za kontrolu emisija. Sustav za prinudu vozača mora biti konstruiran tako da osigurava da vozila ne može djelovati s praznim spremnikom reagensa.

8.2. Sustav za prinudu treba se uključiti najkasnije kad razina reagensa u spremniku dosegne razinu koja odgovara prosječnom dosegu vožnje vozila s punim spremnikom goriva. Sustav se mora uključiti također kad se dogodi greška iz točaka 4., 5. ili 6., ovisno o pristupu za mjerenje emisija dušikovih oksida. Pri otkrivanju praznoga spremnika reagensa i grešaka iz točaka 4., 5. ili 6., počinju se primjenjivati zahtjevi za pohranjivanje informacija o greškama iz točke 7.

8.3. Proizvođač vrstu sustava za prinudu koji će ugraditi. Mogući sustavi opisani su sljedećim točkama 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 i 8.3.4.

8.3.1. Pristup »nemogućnost ponovnog pokretanja motora nakon odbrojavanja« dopušta odbrojavanje ponovnih pokretanja ili preostale udaljenosti nakon što se sustav za prinudu jednom uključi. Pokretanja motora koje inicira upravljački sustav vozila, poput »stand-by« sustava, nisu uključena u to odbrojavanje. Ponovna pokretanja motora moraju se onemogućiti odmah čim se isprazni spremnik reagensa ili prijeđe udaljenost koja odgovara punom spremnikom goriva od uključivanja sustava za prinudu vozača, ovisno što se prvo dogodi.

8.3.2. Sustav »nemogućnost pokretanja nakon dolijevanja goriva« djeluje na način da nije moguće pokrenuti vozilo nakon dolijevanja goriva ako se uključi sustav prinudu.

8.3.3. Pristup »zaključavanje spremnika za gorivo« sprječava dolijevanje goriva u vozilo tako što se sustav otvora za dolijevanje goriva zaključa nakon uključivanja sustava za prinudu. Sustav za zaključavanje mora biti dovoljno robustan da se spriječi neovlašteni zahvat.

8.3.4. Pristup »ograničenje radnih značajka« ograničava brzinu vozila nakon uključivanja sustava za prinudu. Razina ograničenje brzine mora biti uočljiva vozaču i značajno smanjiti najveću brzinu vozila. To ograničenje treba početi djelovati postupno, ili nakon pokretanja motora. Kratko prije sprječavanja ponovnoga pokretanja motora, brzina vozila ne smije prelaziti 50 km/h. Ponovno pokretanje motora mora se onemogućiti odmah nakon što se isprazni spremnik reagensa ili prijeđe udaljenost koja odgovara punom spremniku goriva od uključivanja sustava prinude vozača, ovisno što se prvo dogodi.

8.4. Kad se jednom potpuno aktivira sustav prinude i onesposobi vozilo, sustav prinude mora se isključiti samo ako se u vozilo dolije količina reagensa koja odgovara prosječnom dosegu vožnje od 2.400 km, ili ako su greške navedene u točkama 4., 5. ili 6. otklonjene. Nakon popravka s kojim se otkloni greška, pri kojoj se aktivirao OBD sustav u skladu s točkom 7.2., sustav za prinudu može se ponovno inicijalizirati (vratiti u početno stanje) preko serijskoga ulaza OBD-a (npr. s generičkim alatom za pregled) kako bi se omogućilo ponovno pokretanje vozila za svrhu samodijagnoze. Vozilo treba djelovati najviše 50 km da bi se omogućila ocjena uspješnosti popravka. Sustav za prinudu mora se potpuno ponovno uključiti ako se nakon te ocjene greška i dalje ponavlja.

8.5. Sistem za upozoravanje vozača na koju se upućuje u točci 3. treba prikazati poruku koja jasno pokazuje:

(a) broj preostalih ponovnih uključivanja vozila i/ili preostalu udaljenost, i

(b) uvjete pod kojima je vozilo moguće ponovno pokrenuti.

8.6. Sustav za prinudu vozača mora se isključiti nakon nestanka uvjeta za njegovo uključivanje. Sustav za prinudu vozača ne smije se automatski isključiti sve dok nisu razlozi za njegovo uključivanje otklonjeni.

8.7. Podrobne pisane informacije, koje u cijelosti opisuju funkcionalne radne značajke sustava za prinudu vozača moraju se dostaviti tijelu za homologaciju u vrijeme homologacije.

8.8 Kao dio zahtijeva za homologaciju u skladu s ovim Pravilnikom, proizvođač treba prikazati način rada sustava za upozoravanje vozača i sustava za prinudu.

9. ZAHTJEVI ZA INFORMACIJE

9.1. Proizvođač osigurava svim vlasnicima novih vozila pisane informacije o sustavu za kontrolu emisija. U tim se informacijama navodi da u slučaju neispravnog djelovanja sustava za kontrolu emisija vozila, sustav za upozoravanje vozača obavještava vozača o problemu i da se radi uključivanja sustava za prinudu vozača nije moguće pokrenuti vozilo.

9.2. Upute naznačuju zahtjeve za pravilnu uporabu i održavanje vozila, uključujući pravilnu uporabu potrošnih reagensa.

9.3. U uputama se propisuje da li vozač mora doliti potrošne reagense između uobičajenih intervala održavanja i navodi na koji bi način vozač morao doliti reagens u spremnik. Informacije moraju također uključivati vjerojatnu potrošnju reagensa za tip vozila i kako bi se često morao dopunjavati.

9.4. U uputama se propisuje da je uporaba i dolijevanje potrebnoga reagensa s ispravnim specifikacijama obvezatna da bi vozilo bilo u skladu s potvrdom o sukladnosti koja je izdana za taj tip vozila.

9.5. U uputama se navodi da je uporaba vozila koje ne troši reagens može biti kažnjiva radnja ako je on potreban za smanjenje emisija.

9.6. U uputama se objašnjava način djelovanja sustava za upozoravanje vozača i sustava za prinudu vozača. Osim toga, moraju biti objašnjene posljedice ako se zanemaruje sustav za upozoravanje vozača i ne dopunjava reagens.

10. RADNI UJETI SUSTAVA ZA NAKNADNU OBRADU

Proizvođači osiguravaju da sustav za kontrolu emisija zadrži svoju funkciju kontrole emisija tijekom svih uvjeta okoline koji su regulatorno nađeni u Evropskoj uniji, posebno pri niskim temperaturama. To uključuje mjere za sprječavanje potpunog smrzavanja reagensa tijekom parkiranja u trajanju do 7 dana pri 258 K (–15 °C), s 50% punim spremnikom reagensa. Ako se reagens smrzne, proizvođač mora osigurati da će reagens biti raspoloživ za uporabu unutar 20 minuta od pokretanja vozila pri temperaturi 258 K (–15 °C) izmjerenoj u spremniku reagensa tako da se osigura pravilno djelovanje sustava za kontrolu emisija.

**PRILOG XVII.**

GRANIČNE VRIJEDNOSTI ZA EMISIJE

Tablica 1
Granične vrijednosti emisije Euro 5

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | Referentna masa (RM)  (kg) | Granične vrijednosti | | | | | | | | | | | | | |
| Masa ugljičnog monoksida  (CO) | | Masa ukupnih ugljikovodika  (THC) | | Masa ugljikovodika bez metana  (NMHC) | | Masa dušikovih oksida | | Kombinirana masa ukupnih ugljikovodika i dušikovih oksida  (THC + NOX) | | Masa čestica  (PM) | | Broj čestica  (P) | |
| L1  (mg/km) | | L2  (mg/km) | | L3  (mg/km) | | L4  (mg/km) | | L2+ L4  (mg/km) | | L5  (mg/km) | | L6  (#/km) | |
| Kategorija | Razred |  | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI |
| M | - | Svi | 1000 | 500 | 100 | - | 68 | - | 60 | 180 | - | 230 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| N1 | I | RM≤1305 | 1000 | 500 | 100 | - | 68 | - | 60 | 180 | - | 230 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| II | 1305<RM≤1760 | 1810 | 630 | 130 | - | 90 | - | 75 | 235 | - | 295 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| III | 1760<RM | 2270 | 740 | 160 | - | 108 | - | 82 | 280 | - | 350 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| N2 | - | Svi | 2270 | 740 | 160 | - | 108 | - | 82 | 280 | - | 350 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| Tumač: PI = vanjski izvor paljenja; CI = Kompresijsko paljenje  (1) Prerađeni postupak mjerenja mora se uvesti prije primjene granične vrijednosti od 4,5 mg/km.  (2) Novi postupak mjerenja mora se uvesti prije primjene granične vrijednosti.  (3) Norme za masu čestica za vanjski izvor paljenja primjenjuju se jedino za vozila opremljena motorima s izravnim ubrizgavanjem. | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tablica 2
Granične vrijednosti emisije Euro 6

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | | Referentna masa (RM)  (kg) | Granične vrijednosti | | | | | | | | | | | | | |
| Masa ugljičnog monoksida  (CO) | | Masa ukupnih ugljikovodika  (THC) | | Masa ugljikovodika bez metana  (NMHC) | | Masa dušikovih oksida | | Kombinirana masa ukupnih ugljikovodika i dušikovih oksida  (THC + NOX) | | Masa čestica  (PM) | | Broj čestica  (P) | |
| L1  (mg/km) | | L2  (mg/km) | | L3  (mg/km) | | L4  (mg/km) | | L2+ L4  (mg/km) | | L5  (mg/km) | | L6  (#/km) | |
| Kategorija | Razred |  | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI |
| M | - | Svi | 1000 | 500 | 100 | - | 68 | - | 60 | 80 | - | 170 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| N1 | I | RM ≤ 1305 | 1000 | 500 | 100 | - | 68 | - | 60 | 80 | - | 170 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| II | 1305 < RM ≤ 1760 | 1810 | 630 | 130 | - | 90 | - | 75 | 105 | - | 195 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| III | 1760 < RM | 2270 | 740 | 160 | - | 108 | - | 82 | 125 | - | 215 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| N2 | - | Svi | 2270 | 740 | 160 | - | 108 | - | 82 | 125 | - | 215 | 5,0/4,5 | 5,0/4,5 | - | 6,0x1011 |
| Tumač: PI = vanjski izvor paljenja; CI = Kompresijsko paljenje  (1) Prerađeni postupak mjerenja mora se uvesti prije primjene granične vrijednosti od 4,5 mg/km.  (2) Normirana brojčana vrijednost mora se odrediti u ovom stupnju vozila s vanjskim izvorom paljenja.  (3) Norme za masu čestica za vanjski izvor paljenja primjenjuju se jedino za vozila opremljena motorima s izravnim ubrizgavanjem.  (4) Normirana brojčana vrijednost mora se odrediti prije 1. rujna 2014.  (5) Novi postupak mjerenja mora se uvesti prije primjene granične vrijednosti. | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tablica 3.
Granična vrijednost za ispitivanje emisije isparavanjem

|  |
| --- |
| Masa emisije isparavanjem (g/ispitivanje) |
| 2,0 |

Tablica 4.
Granična vrijednost za ispitivanje emisije ugljičnog monoksida i ugljikovodika iz ispušne cijevi nakon pokretanja hladnog motora

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Ispitna temperatura 266K (– 7 ºC) | | | |
| Kategorija vozila | Razred | Masa ugljičnog monoksida (CO)  L1 (g/km) | Masa ugljičnog ugljikovodika (HC)  L2 (g/km) |
| M | - | 15 | 1,8 |
| N1 | I | 15 | 1,8 |
| II | 24 | 2,7 |
| III | 30 | 3,2 |
| N2 |  | 30 | 3,2 |

**PRILOG XVIII.**

POSEBNE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA PRILOG I. PRAVILNIKA O HOMOLOGACIJI TIPA MOTORNIH VOZILA (IZDANJE 01)

3.2.1.1. Radni postupak: vanjski izvor paljenja/kompresijsko paljenje (1[[10]](#footnote-29081-10)),

četverotaktni/dvotaktni/rotacijski (1)

3.2.2. Gorivo: dizelsko gorivo/benzin/UNP/PP ili biometan/etanol (E85), biodizel/vodik(1)

3.2.2.4. Vrsta vozila s obzirom na gorivo: na jedno gorivo, na dva goriva, prilagodljivo vrsti goriva (1)

3.2.2.5. Najveća dopuštena količina biogoriva u gorivu (prema podacima proizvođača): % obujamski

3.2.4.2.3.3. Najveća količina dobave (1) (2[[11]](#footnote-29081-11)):……..mm3/hodu ili ciklusu pri brzini vrtnje motora:…...min-1 ili, dijagram značajki:

3.2.4.2.9. Elektronički upravljano ubrizgavanje: da/ne (1)

3.2.4.2.9.2. Tip (tipovi):

3.2.4.2.9.3. Opis sustava (u slučaju sustava za ubrizgavanje s prekidima, treba priložiti odgovarajuće podatke):

3.2.4.2.9.3.1. Marka i tip upravljačke jedinice (ECU):

3.2.4.2.9.3.2. Marka i tip regulatora goriva:

3.2.4.2.9.3.3. Marka i tip osjetila protoka zraka:

3.2.4.2.9.3.4. Marka i tip naprave za raspodjelu goriva:

3.2.4.2.9.3.5. Marka i tip kućišta zaklopke za snagu:

3.2.4.2.9.3.6. Marka i tip osjetila temperature vode:

3.2.4.2.9.3.7. Marka i tip osjetila temperature zraka:

3.2.4.2.9.3.8. Marka i tip osjetila tlaka:

3.2.4.3.4. Opis sustava (u slučaju sustava za ubrizgavanje s prekidima, treba priložiti odgovarajuće podatke) :

3.2.4.3.4.1. Marka i tip upravljačke jedinice (ECU):

3.2.4.3.4.3. Marka i tip osjetila protoka zraka:

3.2.4.3.4.6 Marka i tip mikroprekidača:

3.2.4.3.4.8 Marka i tip kućišta zaklopke za snagu:

3.2.4.3.4.9 Marka i tip osjetila temperature vode:

3.2.4.3.4.10. Marka i tip osjetila temperature zraka:

3.2.4.3.4.11. Marka i tip osjetila tlaka:

3.2.4.3.5.1. Marka (marke):

3.2.4.3.5.2. Tip (tipovi):

3.2.8.2.1. Vrsta: zrak-zrak/zrak-voda(1)

3.2.8.3. Podtlak u usisnom vodu pri nazivnoj brzini vrtnje motora i punom opterećenju (samo za motore s kompresijskim paljenjem)

najmanji dopušteni: kPa

najveći dopušteni: kPa

3.2.9.3. Najveći dopušteni protutlak u ispušnom vodu pri nazivnoj brzini vrtnje i punom opterećenju motora (samo za motore s kompresijskim paljenjem): kPa

3.2.11.1. Najveći podizaj ventila, kutovi otvaranja i zatvaranja ili podaci o kutovima otvaranja i zatvaranja kod drugih razvodnih sustava, u odnosu na mrtve točke. Za sustave s promjenjivim kutovima otvaranja/zatvaranja, najveće i najmanje vrijednosti:

3.2.11.2. Referentne veličine i/ili područja namještanja(1):

3.2.12.2. Dodatni uređaji za kontrolu onečišćenja (ako postoje i nisu opisani u drugim točkama):

3.2.12.2.1.1. Broj katalizatora i elemenata (navesti donje podatke za svaku zasebnu jedinicu):

3.2.12.2.1.11. Sustavi regeneracije/metoda naknadne obrade ispušnih plinova, opis:

3.2.12.2.1.11.1. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa 1. ili istovrijednih ciklusa na ispitnom uređaju između dvaju ciklusa kad nastupe faze regeneracije pod uvjetima koji odgovaraju ispitivanju tipa I. (razmak »D« na slici 1. u Prilogu 13. UN/ECE Pravilnika br. 83):

3.2.12.2.1.11.2. Opis metode upotrijebljene za određivanje broja ciklusa između dvaju ciklusa kad nastupe faze regeneracije:

3.2.12.2.1.11.3. Parametri za određivanje razine opterećenja koje se zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak itd.): .

3.2.12.2.1.11.4. Opis metode upotrijebljene za opterećenje sustava u postupku ispitivanja koje je opisano u točci 3.1 Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br. 83:

3.2.12.2.1.11.5. Uobičajeno područje radne temperature (K): K

3.2.12.2.1.11.6. Potrošni reagensi: da/ne (1)

3.2.12.2.1.11.7 Vrsta i koncentracija reagensa, potrebnoga za katalitičku reakciju:

3.2.12.2.1.11.8. Uobičajeno područje radne temperature reagensa: K

3.2.12.2.1.11.9. Međunarodna norma:

3.2.12.2.1.11.10. Učestalost ponovnoga punjenja reagensa: stalno (pri punjenju goriva)/pri održavanju (1)

3.2.12.2.1.12. Marka katalizatora:

3.2.12.2.1.13. Identifikacijski broj dijela:

3.2.12.2.2.4. Marka osjetila kisika:

3.2.12.2.2.5. Identifikacijski broj dijela:

3.2.12.2.4.2. Sustav hlađenja vodom: da/ne [[12]](#footnote-29081-12)(1)

3.2.12.2.6.4.1. Broj radnih ciklusa ispitivanja tipa I. (ili istovrijednih ciklusa na ispitnom uređaju) između dvaju ciklusa kad nastupe faze regeneracije pod uvjetima koji odgovaraju ispitivanju tipa 1. (razmak »D« na slici 1. u Prilogu 13. UN/ECE Pravilnika br. 83):

3.2.12.2.6.4.2. Opis metode upotrijebljene za određivanje broja ciklusa između dvaju ciklusa kad nastupe faze regeneracije:

3.2.12.2.6.4.3. Parametri za određivanje razine opterećenja koje se zahtijeva prije regeneracije (tj. temperatura, tlak itd.): .

3.2.12.2.6.4.4. Opis metode upotrijebljene za opterećenje sustava u postupku ispitivanja koje je opisano u točci 3.1 Priloga 13. UN/ECE Pravilnika br. 83:

3.2.12.2.6.5. Proizvođač odvajača čestica:

3.2.12.2.6.6. Identifikacijski broj dijela:

3.2.12.2.7.6. Proizvođač vozila mora dostaviti sljedeće dodatne podatke kako bi se omogućila proizvodnja zamjenskih ili servisnih dijelova kompatibilnih s OBD sustavom, dijagnostičkih uređaja i ispitne opreme.

3.2.12.2.7.6.1. Opis vrste i broj ciklusa pretkondicioniranja koji je upotrijebljen pri prvotnoj homologaciji vozila.

3.2.12.2.7.6.2. Opis vrste OBD pokaznog ciklusa koji je upotrijebljen pri prvotnoj homologaciji tipa vozila za sastavni dio koji je pod nadzorom OBD sustava

3.2.12.2.7.6.3. Opširna dokumentacija u kojoj su opisani svi sastavni dijelovi nadzirani s pomoću strategije za otkrivanje grešaka i za aktiviranje indikatora neispranosti (određeni broj voznih ciklusa ili statistička metoda), uključujući popis relevantnih sekundarnih nadziranih parametara za svaki sastavni dio koji se nadzire OBD sustavom. Popis svih izlaznih OBD kodova i upotrijebljenih formata (s objašnjenjem svakoga) koji se upotrebljavaju za pojedine sastavne dijelove pogonske grupe koji imaju veze s emisijama i za pojedine sastavne dijelove koji nemaju veze s emisijama, kad se nadzorom sastavnoga dijela određuje aktiviranje indikatora neispravnosti, uključujući posebno iscrpno objašnjenje podataka iz modula $ 05 Ispitivanje ID $21 do FF i podataka iz modula $ 06.

U slučaju tipova vozila koja upotrebljavaju vezu za prijenos podataka sukladno normi HRN ISO 15765-4 »Cestovna vozila – Dijagnostika na regulatoru mrežnih područja (CAN) – 4. dio.: Zahtjevi za sustave koji se odnose na emisiju«, mora se dostaviti opširno objašnjenje podataka iz modula $ 06 Ispitivanje ID $00 do FF za svako OBD praćenje koje podržava ID.

3.2.12.2.7.6.4. Gore zahtijevani podaci mogu se definirati popunjavanjem niže navedene tablice.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sastavni dio | Kod greške | Nadzorna strategija | Kriteriji za otkrivanje greške | Kriteriji za aktiviranje MI | Sekundarni parametri | Pretkondi-cioniranje | Pokazno ispitivanje |
| Katalizator | P0420 | Signali osjetila kisika 1 i 2 | Razlika između signala osjetila 1 i 2 | 3. ciklus | brzina vrtnje motora, opterećenje motora, A/F način rada, temperatura katalizatora | dva ciklusa tipa I. | tip I. |

3.2.15.1. Broj EU homologacije u skladu s Pravilnikom TPV 103.01 (kad taj Pravilnik bude izmijenjen i dopunjen tako da se odnosi na spremnike plinovitih goriva) ili broj homologacije u skladu s UN/ECE Pravilnikom br. 67:

3.2.16.1. Broj EZ homologacije u skladu s Pravilnikom TPV 103.01 (kad taj Pravilnik bude izmijenjen i dopunjen tako da se odnosi na spremnike plinovitih goriva) ili broj homologacije u skladu s UN/ECE Pravilnikom br. 110:

3.4. Motor ili kombinacija motora

3.4.1. Hibridno električno vozilo: da/ne (1)

3.4.2. Kategorija hibridnoga električnoga vozila: punjenje iz vanjskoga izvora/punjenje iz unutarnjeg izvora (1)

3.4.3. Sklopka za izbor načina rada: da/ne (1)

3.4.3.1. Načini rada koji se mogu birati

3.4.3.1.1. Potpuno električni: da/ne (1)

3.4.3.1.2. Potpuno na gorivo: da/ne (1)

3.4.3.1.3. Hibridni način: da/ne (1)

(za da, kratak opis):

3.4.4. Opis naprave za pohranjivanje energije: akumulator, kondenzator, zamašnjak/generator)

3.4.4.1. Marka (marke):

3.4.4.2. Tip (tipovi):

3.4.4.3. Identifikacijski broj:

3.4.4.4. Vrsta elektrokemijskoga članka:

3.4.4.5. Energija: .............. (za akumulator: napon i kapacitet Ah u 2 sata, za kondenzator: J ..)

3.4.4.6. Punjač: u vozilu/vanjski/bez (1)

3.4.5. Elektromotor (odvojeno opisati sve tipove elektromotora)

3.4.5.1. Marka (marke):

3.4.5.2. Tip (tipovi):

3.4.5.3. Osnovna uporaba: pogonski motor/generator

3.4.5.3.1. Kad se upotrebljava kao pogonski motor: jedan motor/više (broj) motora:

3.4.5.4. Najveća snaga: … kW

3.4.5.5. Način rada:

3.4.5.5.5.1. Istosmjerna struja/izmjenična struja/broj faza:

3.4.5.5.2. Odvojena pobuda/serijski/kompaundni1

3.4.5.5.3. Sinkroni/asinkroni (1)

3.4.6. Upravljačka jedinica

3.4.6.1. Marka (marke):

3.4.6.2. Tip (tipovi):

3.4.6.3. Identifikacijski broj:

3.4.7. Regulator snage

3.4.7.1. Marka (marke):

3.4.7.2. Tip (tipovi):

3.4.7.6.3. Identifikacijski broj:

3.4.8. Doseg električnog vozila ……… km, u skladu s Prilogom 7. UN/ECE Pravilnika br. 101:

3.4.9. Proizvođačeva preporuka za pretkondicioniranje:

3.5.2. Potrošnja goriva (navesti podatke za svako ispitno referentno gorivo)

6.6.1. Kombinacija (kombinacije) guma/kotač

(a) (za sve predviđene gume navesti oznaku veličine, indeks nosivosti, brzinsku kategoriju, otpor kotrljanja u skladu s normom ISO 28580 (gdje je primjenjivo);

(b) za gume kategorije Z predviđene za ugradbu na vozila čija najveća brzina prelazi 300 km/h istovrijedni podaci moraju se navesti: za kotače navesti veličinu (veličine) naplatka i dubinu (dubine) nalijeganja

9.1. Tip nadogradnje(upotrijebiti oznake određene u Prilogu II. C:

16. DOSTUPNOST DO PODATAKA O POPRAVLJANJU I ODRŽAVANJU VOZILA

16.1. Adresa glavne internetske stranice za dostupnost podacima o popravljanju i održavanju vozila:

16.1.1. Datum, od kojega je to raspoloživo (najkasnije 6 mjeseci od datuma homologacije):

16.2. Uvjeti dostupnosti internetskoj stranici na koju se upućuje u točci 16.1:

16.3. Oblik u kojem su podaci o popravljanju i održavanju vozila dostupni na internetskoj stranici na koju se upućuje u točci 16.1:

**PRILOG XIX.**

POSEBNE ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA PRILOG III. PRAVILNIKA O HOMOLOGACIJI TIPA MOTORNIH VOZILA (IZDANJE 01)

3.2.1.1. Radni postupak: vanjski izvor paljenja/kompresijsko paljenje (1),

četverotaktni/dvotaktni/rotacijski (1)

3.2.2. Gorivo: dizelsko gorivo/benzin/UNP/PP ili biometan/etanol (E85), biodizel/vodik (1)

3.2.2.4. Vrsta vozila s obzirom na gorivo: s jednim gorivom, s dva goriva, prilagodljivo vrsti goriva (1)

3.2.2.5. Najveća dopuštena količina biogoriva u gorivu (prema podacima proizvođača): % obujamski

3.2.12.2. Dodatne naprave za smanjivanje onečišćavanja (ako postoje i nisu opisane u drugim točkama):

3.4. Motor ili kombinacija motora

3.4.1. Hibridno električno vozilo: da/ne (1)

3.4.2. Kategorija hibridnoga električnoga vozila: punjenje iz vanjskoga izvora/punjenje iz unutarnjeg izvora(1)

6.6.1. Kombinacija (kombinacije) guma/kotač

(a) (za sve predviđene gume navesti oznaku veličine, indeks nosivosti, brzinsku kategoriju, otpor kotrljanja u skladu s normom ISO 28580 (gdje je primjenjivo);

(b) za gume kategorije Z predviđene za ugradbu na vozila čija najveća brzina prelazi 300 km/h istovrijedni podaci moraju se navesti: za kotače navesti veličinu (veličine) naplatka i dubinu (dubine) nalijeganja

9.1. Tip nadogradnje(upotrijebiti oznake određene u Prilogu II. C):

16. DOSTUPNOST DO PODATAKA O POPRAVLJANJU I ODRŽAVANJU VOZILA

16.1. Adresa glavne internetske stranice za dostupnost podacima o popravljanju i održavanju vozila:

[[1](#footnote-29081-1-backlink)]\* Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji motornih vozila s obzirom na emisije iz lakih putničkih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu informacijama za popravak i održavanje, kako je provedena i izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 692/2008.

[[2](#footnote-29081-2-backlink)]1 Posebni postupci ispitivanja za vozila na vodik i vozila s prilagodljivim gorivom na biodizel definirat će se u kasnijoj fazi.

[[3](#footnote-29081-3-backlink)](1) Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

(a) Kad identifikacijska oznaka tipa sadrži znakove koji nisu bitni za opis tipa vozila, sastavnog dijela ili zasebne tehničke jedinice, sadržane u ovom opisnom dokumentu, takve znakove treba u dokumentaciji prikazati simbolom »?« (npr. ABC?123?).

(b) Kategorizacija prema definicijama u Prilogu ll. A.

(c) Ako postoji jedna izvedba s uobičajenom kabinom i druga s kabinom s ležajem, potrebno je navesti dimenzije i mase za oba slučaja.

[[4](#footnote-29081-4-backlink)]1 Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

[[5](#footnote-29081-5-backlink)]1 Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti)

[[6](#footnote-29081-6-backlink)]1 Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

[[7](#footnote-29081-7-backlink)]1 Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenj ivo više od jedne mogućnosti).

[[8](#footnote-29081-8-backlink)]1 Dostupno na: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee %20Specification.pdf

[[9](#footnote-29081-9-backlink)]2 Dostupno na: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf

[[10](#footnote-29081-10-backlink)]1 Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

[[11](#footnote-29081-11-backlink)]2 Navesti dopušteno odstupanje.

[[12](#footnote-29081-12-backlink)]1 Prekrižiti što se ne primjenjuje (postoje slučajevi kad ne treba ništa prekrižiti kad je primjenjivo više od jedne mogućnosti).

Pravilnik, NN 6/2011-104
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)