## Pravilnik o letenju zrakoplova

### NN 75/2006 (7.7.2006.), Pravilnik o letenju zrakoplova

# MINISTARSTVO MORA, TURIZMA, PROMETA I RAZVITKA

1781

Na temelju
članka 163. Zakona o zračnom prometu (»Narodne novine«, broj 132/98 i
178/04), ministar mora, turizma, prometa i razvitka uz suglasnost ministra
obrane, donosi

## PRAVILNIK

### O LETENJU ZRAKOPLOVA

Dio prvi

OPĆE ODREDBE

Područje
primjene

Članak 1.

(1) Ovim
Pravilnikom utvrđuju se uvjeti, način, pravila i postupci letenja zrakoplova
radi sigurnog odvijanja zračnog prometa.

(2) Odredbe
ovoga Pravilnika primjenjuju se na hrvatske civilne, policijske i carinske
zrakoplove, te na inozemne civilne i državne zrakoplove dok lete u hrvatskom
zračnom prostoru.

(3) Odredbe
ovoga Pravilnika na odgovarajući se način primjenjuju i na hrvatske vojne
zrakoplove, osim onih odredaba za koje je predviđeno da će se urediti
posebnim propisom.

(4) Letenje
hrvatskih zrakoplova iznad mora na kojemu niti jedna država nema suverenitet
(otvoreno more), obavlja se prema odredbama ovoga Pravilnika i međunarodnih
akata donesenih na temelju Konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu
(Chicago 1944.) kojima se uređuje postupak za letenje zrakoplova iznad
otvorenog mora, a koji obvezuju Republiku Hrvatsku.

(5) Kada
hrvatski zrakoplov leti u zračnom prostoru koji je pod suverenitetom druge
države, mora se pridržavati propisa o letenju i kretanju zrakoplova koji se
primjenjuju na području suvereniteta te države, a ako tih propisa nema mora
se pridržavati odredaba ovoga Pravilnika.

(6) Odredbe
ovoga Pravilnika primjenjuje nadležna kontrola zračnog prometa kada u
granicama svojih prava, dužnosti i odgovornosti, obavlja svoje poslove u
zračnom prostoru Republike Hrvatske i u zračnom prostoru iznad Jadranskoga
mora, izvan teritorijalnog mora Republike Hrvatske.

(7) Uvjete,
načine, pravila i postupke letenja zrakoplova, utvrđene odredbama ovoga
Pravilnika, HKZP objavljuje na način uobičajen u zračnom prometu.

*Pojmovi i
kratice*

Članak 2.

(1) Pojmovi
koji se upotrebljavaju u ovom Pravilniku imaju sljedeće značenje:

1. ACAS II (*airborne
collision avoidance system II*): ACAS koji pored prometnih informacija (TAs)
omogućava i vertikalne rezolucijske informacije (RAs).

2. *aerodromski
promet (aerodrome traffic)*: ukupni promet na manevarskim površinama
aerodroma i svi zrakoplovi u letu u okolici aerodroma;

3. *aerodromski
prometni krug (aerodrome traffic circuit)*: utvrđena letna putanja kojom
moraju letjeti zrakoplovi u okolici aerodroma;

4. *aerodromski
kontrolni toranj (aerodrome control tower)*: nadležna kontrola koja je
uspostavljena u svrhu obavljanja kontrole zračnoga prometa za aerodromski
promet;

5. *akrobatski
let (acrobatic flight)*: namjerno izveden manevar zrakoplova u letu koji
uključuje naglu promjenu položaja zrakoplova, neuobičajen položaj zrakoplova
ili neuobičajenu promjenu brzine leta;

6.
*alternativna ruta (alternate route)*: ruta između određenih točaka ili
područja koja je različita od željene rute, a koju odabire operator
zrakoplova u slučajevima kad željena ruta nije slobodna ili podliježe
ograničenjima;

7. *apsolutna
visina (altitude)*: vertikalno odstojanje razine, točke ili objekta koji se
smatra točkom, mjereno od srednje razine mora (MSL–QNH postavljanje
visinomjera);

8. *apsolutna
visina odluke (decision altitude – DA)* odnosno visina odluke (*decision
height–DH*): utvrđena apsolutna visina odnosno visina iznad nadmorske visine
praga sletne staze tijekom preciznog prilaženja ili prilaženja s vertikalnim
navođenjem na kojoj se mora započeti postupak neuspjelog prilaženja ako ne
postoji potrebna vidljivost vizualnih orijentira za nastavak prilaženja;

9. *apsolutna
visina nadvisivanja prepreka (obstacle clearance altitude – OCA) odnosno
visina nadvisivanja prepreka (obstacle clearance height-OCH)*: najniža
apsolutna visina odnosno najniža visina iznad nadmorske visine praga
uzletno-sletne staze ili nadmorske visine aerodroma ispod koje nije
osigurano održavanje propisanih vertikalnih minimalnih odstojanja od
prepreka tijekom prilaženja ili neuspjelog prilaženja;

10. *automatsko
emitiranje informacija za slijetanje i uzlijetanje (automatic terminal
information service-ATIS)*: automatsko prosljeđivanje tekućih i redovitih
informacija zrakoplovima u dolasku i odlasku pomoću stalnog i ponavljanog radioemitiranja tijekom dana ili njegovog utvrđenog dijela;

11. *balon*:
zrakoplov lakši od zraka, bez motora;

12. *baza
oblaka (ceiling)*: visina donje granice najnižeg sloja oblaka iznad zemlje
ili vode ispod 20 000 stopa (6000 m) koji pokriva više od polovine neba;

13. *bolnički
let (ambulance flight)*: zračni prijevoz oboljelih ili ozlijeđenih osoba koje
su već zdravstveno zbrinute u bolnici i koje su sposobne za prijevoz zrakom
radi daljnjeg zbrinjavanja u drugoj bolnici;

14. *centar za
pružanje letnih informacija (flight information centre-FIC)*: jedinica
uspostavljena radi obavljanja usluge pružanja letnih informacija i usluge
uzbunjivanja.

15. *emitiranje
naslijepo (blind transmission)*: emitiranje jedne radiopostaje prema drugoj u
okolnostima kada se ne može uspostaviti dvosmjerna komunikacija, ali se
pretpostavlja da je pozivana radiopostaja u stanju primiti poruku;

16. *granica
valjanosti odobrenja (clearance limit)*: točka do koje je zrakoplovu izdano
odobrenje kontrole zračnog prometa;

17. *grupni let
(formation flight)*: vrsta leta kod kojega dva ili više zrakoplova, uz
prethodni dogovor pilota zrakoplova, lete u istom smjeru uz održavanje
horizontalnog i visinskog odstojanja;

18.
*hidroavion*: avion koji može uzletjeti i sletjeti na vodenu površinu;

19. *HKZP*:
Hrvatska kontrola zračne plovidbe, društvo s ograničenom odgovornošću,
osnovano posebnim zakonom, za obavljanje poslova kontrole zračne plovidbe u
Republici Hrvatskoj;

20. *IFR let (IFR
flight)*: let koji se obavlja prema pravilima instrumentalnog letenja
(Instrument Flight Rules);

21.
*instrumentalni meteorološki uvjeti (instrument meteorological conditions-IMC)*:
meteorološki uvjeti (vidljivost, odstojanje od oblaka i baza oblaka) manji
od minimuma utvrđenih za vizualne meteorološke uvjete;

22. *izvještaj
iz zraka (air-report)*: izvještaj iz zrakoplova u letu, sastavljen u skladu
sa zahtjevima o javljanju pozicije, te prosljeđivanju operativnih i/ili
meteoroloških informacija;

23. *jedinica
koja pruža operativne usluge kontrole zračnog prometa (air traffic services
unit – ATS unit)*: opći pojam koji označava jedinicu kontrole zračnog
prometa, centar za pružanje letnih informacija ili prijavni ured operativnih
usluga kontrole zračnog prometa;

24. *kapacitet
kontrole zračnog prometa (ATC capacity)*: sposobnost obavljanja poslova i
zadaća sustava kontrole zračnog prometa, bilo kojeg njezinog podsustava ili
radnog mjesta za vođenje zrakoplova tijekom normalnog odvijanja letova;

25.
*kontrolirani let (controlled flight)*: svaki let za koji je potrebno
pribaviti odobrenje kontrole zračnog prometa;

26.
*kontrolirana zona (control zone-CTR)*: kontrolirani zračni prostor koji se
prostire od zemljine površine do određene gornje granice;

27.
*kontrolirani zračni prostor (controlled airspace-CTA)*: zračni prostor
određenih dimenzija unutar kojega se kontrola zračnog prometa provodi u
skladu s klasifikacijom zračnog prostora;

28. *letjelica
bez posade (unmanned aerial vehicle)*: bespilotni zrakoplov u smislu članka
8. Konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu koji leti bez
zapovjednika zrakoplova u pilotskoj kabini i koji je ili daljinski i u
potpunosti upravljan s drugog mjesta (sa zemlje, iz drugog zrakoplova ili iz
svemira) ili programiran i potpuno autonoman.

29. *letna
putanja (flight path)*: putanja težišta zrakoplova u odnosu na određenu
točku;

30. *Machov
broj (Mach number-M)*: bezdimenzionalni broj koji označava omjer (kvocijent)
između stvarne brzine objekta (zrakoplova) i brzine zvuka.

31. *mikrolaki
avion (microlight aeroplane)*: zrakoplov jednosjed ili dvosjed, pokretan
motorom, kojem je minimalna brzina pri najvećoj dopuštenoj masi i oduzetoj
snazi motora manja od 65 km/h, a kojim se upravlja premještanjem težine
pilota i/ili aerodinamčkim upravljačkim kormilom, a čija najveća dopuštena
uzletna masa ne prelazi 300 kg kod jednosjeda, 450 kg kod dvosjeda odnosno u
amfibija i hidro izvedbi 10% više od tih masa;

32. *minimalna
sektorska apsolutna visina (minimum sector altitude-MSA)*: najniža apsolutna
visina koja se smije koristiti, a koja osigurava minimalno nadvisivanje svih
objekata od 1 000 stopa unutar sektora polumjera 25 NM čije se središte
nalazi na poziciji radionavigacijskog sredstva;

33. *minimalna
apsolutna visina snižavanja (minimum descent altitude-MDA) odnosno minimalna
visina snižavanja (minimum descent height-MDH)*: utvrđena apsolutna visina
ili visina tijekom nepreciznog prilaženja ili prilaženja kruženjem ispod
koje se snižavanje ne smije nastaviti bez potrebne vidljivosti zemaljskih
orijentira;

34. *minimalna
apsolutna visina radarskog vektoriranja (minimum radar vectoring altitude-MRVA)*:
najniža apsolutna visina koja se smije koristiti u svrhu radarskog vektoriranja IFR letova, obzirom na minimalnu sigurnu razinu i strukturu
zračnog prostora (donja granica kontroliranog zračnog prostora zajedno sa
zaštitnim slojem (buffer) od 500 stopa);

35. *minimalna
područna apsolutna visina (area minimum altitude – AMA)*: najniža apsolutna
visina koja se može koristiti u instrumentalnim meteorološkim uvjetima, a
osigurava nadvisivanje svih prepreka unutar određenog područja od minimalno
1 000 stopa (300 m) ili u planinskom području minimalno 2 000 stopa (600 m)
zaokruženo na najbližih (sljedećih viših) 100 stopa (30 m).

36. *nadležna
kontrola zračnog prometa (air traffic control unit)*: pojam koji označava
oblasni centar kontrole zračnog prometa, prilaznu kontrolu zračnog prometa
ili aerodromsku kontrolu zračnog prometa;

37. *noć (night)*:
vremensko razdoblje koje počinje pola sata nakon zalaska sunca i završava
pola sata prije izlaska sunca;

38.
*objavljivanje na način uobičajen u zračnom prometu*: objavljivanje u
»Zborniku zrakoplovnih informacija Republike Hrvatske (AIP)« ili žurnim
informacijama (NOTAM), ili okružnicom zrakoplovnih informacija (AIC), ili
drugim posebnim publikacijama,

39. *očekivano
vrijeme prilaženja (expected approach time-EAT)*: vrijeme u kojem kontrola
zračnog prometa očekuje da će zrakoplov u dolasku nakon čekanja napustiti preletište čekanja radi završetka prilaženja za slijetanje;

40. *odobrenje
kontrole zračnog prometa (air traffic control clearance)*: dopuštenje
zrakoplovu da nastavi let pod uvjetima koje je utvrdila nadležna kontrola
zračnog prometa;

41. *opasno
područje (danger area)*: dio zračnog prostora utvrđenih dimenzija u kojem se
tijekom određenog vremenskog perioda odvijaju djelatnosti ili postoje
okolnosti opasne za odvijanje zračnog prometa;

42. *opći
zračni promet (general air traffic-GAT)*: zračni promet koji se obavlja u
skladu s ICAO pravilima i postupcima i/ili odgovarajućim nacionalnim
propisima, a može uključivati i vojne letove ako ICAO pravila i postupci u
potpunosti udovoljavaju operativnim zahtjevima za obavljanje takvih letova;

43. *operativne
usluge kontrole zračnog prometa (air traffic services – ATS)*: opći pojam
koji označava uslugu pružanja letnih informacija, uzbunjivanja, savjetodavne
usluge kontrole zračnog prometa, ili usluge kontrole zračnog prometa (centar
oblasne kontrole, prilazna kontrola ili aerodromska kontrola zračnog
prometa);

44. *operativni
zračni promet (operational air traffic-OAT)*: zračni promet koji se ne
provodi u skladu s pravilima i postupcima za opći zračni promet (GAT) i za
koji su pravila i postupci posebno utvrđeni, a može uključivati i civilne
letove (npr. probni letovi koji zahtijevaju određeno odstupanje od ICAO
pravila i postupaka kako bi se udovoljilo operativnim zahtjevima za
obavljanje tih letova);

45. *osnovni
zaokret (base turn)*: zaokret zrakoplova u fazi početnog prilaženja između
završetka putanje odleta i početka putanje međuprilaženja ili putanje
završnog prilaženja;

46. *ovjesna
jedrilica (hang glider)*: zrakoplov jednosjed ili dvosjed bez motora:

 – polukrute
osnovne konstrukcije, kojim se u pravilu upravlja premještanjem težine
pilota i koji može pokazati stalnu sposobnost sigurnog uzlijetanja i
slijetanja u uvjetima bez vjetra, može se nositi te se njime može uzletjeti
i sletjeti samo snagom i uporabom nogu pilota;

 – krute
osnovne konstrukcije, kojim se u pravilu upravlja pomoću pokretnih
aerodinamičkih površina u najmanje dvije osi i koji može pokazati stalnu
sposobnost sigurnog uzlijetanja i slijetanja u uvjetima bez vjetra te se
njime može uzletjeti i sletjeti samo snagom i uporabom nogu pilota;

 – krute
osnovne konstrukcije, kojim se u pravilu upravlja pomoću pokretnih
aerodinamičkih površina u najmanje dvije osi i koji ne može pokazati stalnu
sposobnost sigurnog uzlijetanja i slijetanja u uvjetima bez vjetra te se
njime može uzletjeti i sletjeti samo snagom i uporabom nogu pilota;

47.
*parajedrilica (paraglider)*: zrakoplov jednosjed ili dvosjed, bez motora,
koji nema krutu osnovnu konstrukciju i može pokazati stalnu sposobnost
sigurnog uzlijetanja i slijetanja u uvjetima bez vjetra, njime se aerodinamički upravlja oko sve tri osi pomoću lijeve i desne komande
povezane za izlazne krajeve krila, može se nositi te se njime može uzletjeti
i sletjeti samo snagom i uporabom nogu pilota;

48. *pilot
zrakoplova (aircraft pilot)*: osoba koja rukuje sustavom za upravljanje
zrakoplova tijekom vremena leta;

49. *plan leta
(flight plan)*: određene informacije koje se podnose jedinicama koje pružaju
operativne usluge kontrole zračnog prometa, a odnose se na namjeravani let
ili na dio leta zrakoplova;

50. *planinsko
područje (mountainous area)*: područje promjenjivog profila terena u kojem se
na udaljenosti 18,5 km (10 NM) nadmorska visina terena mijenja za više od 3
000 stopa (900 m);

51. *posebni VFR let (special VFR flight)*: VFR let čije obavljanje unutar kontrolirane
zone odobri nadležna kontrola zračnog prometa u meteorološkim uvjetima koji
su ispod vizualnih meteoroloških uvjeta;

52. *postupak
čekanja (holding procedure)*: unaprijed utvrđeni manevar u svrhu zadržavanja
zrakoplova unutar utvrđenog zračnog prostora u očekivanju daljnjeg
odobrenja;

53. *postupak
instrumentalnog prilaženja (instrument approach procedure)*: niz unaprijed
utvrđenih manevara zrakoplova pomoću letačkih instrumenata s utvrđenom
zaštitom od prepreka koji započinje od preletišta početnog prilaženja ili od
početka utvrđene dolazne rute do točke s koje se slijetanje može završiti,
odnosno ako se slijetanje ne završi do pozicije na kojoj se primjenjuju
mjerila za nadvisivanje prepreka za čekanje ili rutu;

54. *postupak
neuspjelog prilaženja (missed approach procedure)*: postupak koji se provodi
ako nije moguće nastaviti postupak prilaženja.

55. *povratni
postupak (reversal procedure)*: postupak oblikovan kako bi omogućio
zrakoplovu promjenu smjera tijekom segmenta početnog prilaženja postupka
instrumentalnog prilaženja. Slijed može sadržavati proceduralne ili osnovne
zaokrete.

56. *predani
plan leta (filed flight plan-FPL)*: plan leta kako ga je je pilot zrakoplova
ili njegov ovlašteni predstavnik ispunio i predao prijavnom uredu
operativnih usluga kontrole zračnog prometa bez naknadnih izmjena;

57. *predviđeno
trajanje leta (estimated elapsed time-EET)*: predviđeno vrijeme potrebno za
let između dvije značajne točke;

58. *predviđeno
vrijeme dolaska (estimated time of arrival-ETA)*: za IFR letove to je
predviđeno vrijeme dolaska na poziciju iznad određene točke utvrđene pomoću
navigacijskog sredstva s koje zrakoplov namjerava započeti postupak
instrumentalnog prilaženja, ili ako takvo sredstvo u blizini aerodroma ne
postoji, vrijeme u kojem će zrakoplov stići na poziciju iznad aerodroma. Za
VFR letove to je predviđeno vrijeme dolaska na poziciju iznad aerodroma;

59. *predviđeno
vrijeme početka vožnje (estimated off-block time-EOBT)*: predviđeno vrijeme u
kojem će zrakoplov započeti kretanje povezano s odlaskom;

60. *preletište
međuprilaženja (intermediate fix-IF)*: točka koja označava kraj početnog
segmenta i početak međusegmenta. U prostornoj navigaciji ova točka se obično
definira kao točka neobaveznog preleta (fly-by waypoint).

61. *preletište
početnog prilaženja (initial approach fix – IAF)*: Točka koja označava
početak početnog segmenta i kraj dolaznog segmenta ako postoji. U prostornoj
navigaciji ova točka se obično definira kao točka neobaveznog preleta (fly-by
waypoint).

62. *preletište
završnog prilaženja (final approach fix-FAF)*: Točka koja označava kraj međusegmenta i početak segmenta završnog prilaženja. U prostornoj navigaciji
ova točka se obično definira kao točka neobaveznog preleta (fly-by waypoint).

 63.
*prijelazna razina (transition level)*: prva najniža razina leta iznad
prijelazne apsolutne visine koja se može koristiti;

64. *prijelazna
apsolutna visina (transition altitude)*: apsolutna visina na kojoj ili ispod
koje se vertikalna pozicija zrakoplova određuje u odnosu na apsolutne
visine;

65. *prijelazni
sloj (transition layer)*: zračni prostor između prijelazne apsolutne visine i
prijelazne razine;

66. *prilaženje
kruženjem (circling approach)*: nastavak postupka instrumentalnog prilaženja
koji omogućuje vizualno kruženje (oko aerodroma) prije slijetanja;

67. *privremeno
izdvojeno područje (temporary segregated area-TSA)*: zračni prostor utvrđenih
dimenzija koji je tijekom određenog vremenskog perioda privremeno
rezerviran, poradi sigurnosti zračnoga prometa, isključivo za vojne letove;

68. *putanja
(track)*: okomita projekcija letne putanje zrakoplova na zemljinu površinu,
čiji je smjer u bilo kojoj točki obično izražen u stupnjevima u odnosu na
magnetski sjever;

69. *putna
razina (cruising level)*: razina koju zrakoplov održava tijekom značajnijeg
dijela leta;

70.
*proceduralni zaokret (procedure turn)*: manevar koji započinje zaokretom koji
odstupa od utvrđene putanje i nastavlja se zaokretom u suprotnom smjeru kako
bi se zrakoplovu omogućilo priključenje i nastavljanje leta u smjeru
suprotnom od utvrđene putanje;

71. *produljeni
postupak (racetrack procedure)*: postupak oblikovan kako bi omogućio
zrakoplovu smanjenje apsolutne visine tijekom segmenta početnog prilaženja
i/ili uspostavljanje doletne putanje u slučajevima kad ulaz u povratni
postupak nije moguć.

72. *prometna
informacija (traffic advisory-TA)*: upozorenje sustava u zrakoplovu za
izbjegavanje sudara koje letačkoj posadi zrakoplova ukazuje na to da
određeni zrakoplov u njihovoj blizini (tzv. uljez) predstavlja moguću
opasnost.

73. *putno
penjanje (cruise climb)*: tehnika putnog letenja kojom se neto povećanje
apsolutne visine ostvaruje smanjenjem mase aviona;

74. *rasteretna
ruta (off-load route)*: utvrđena ruta između određenih točaka ili područja
koju predlaže središnja jedinica za upravljanje protokom zračnoga prometa
kad se na željenoj ruti odnosno rutama na koje utječe orijentacija prometa
očekuje kašnjenje;

75.
*rezolucijska informacija (resolution advisory-RA)*: upozorenje sustava u
zrakoplovu za izbjegavanje sudara koje letačkoj posadi zrakoplova preporuča:

 – manevar s
ciljem uspostavljanja odstojanja od svih zrakoplova koji predstavljaju
opasnost, ili

 – ograničenje
manevra s ciljem održavanja postojećeg odstojanja.

76. *ruta (air
traffic services route-ATS route)*: ruta utvrđena za usmjeravanje protoka
prometa prema potrebama za obavljanje kontrole zračnoga prometa, a označava
zračni put, savjetovanu rutu, kontroliranu ili nekontroliranu rutu,
standardnu odlaznu rutu, standardnu dolaznu rutu, rutu za prostornu
navigaciju, uvjetnu rutu itd.;

77. *razina
(level)*: opći pojam koji se odnosi na vertikalnu poziciju zrakoplova u letu,
a označava visinu, apsolutnu visinu ili razinu leta;

78. *razina
leta (flight level-FL)*: površina stalnog atmosferskog tlaka određena u
odnosu na specifičnu vrijednost tlaka od 1013.25 hPa koja je od drugih
takvih površina razdvojena određenim intervalima tlaka,

79. *signalna
površina (signal area)*: područje na aerodromu koje se koristi za
postavljanje zemaljskih signala;

80. *slijed
prilaženja (approach sequence)*: slijed po kojem su dva ili više zrakoplova
dobila odobrenje za prilaženje radi slijetanja na aerodrom;

81. *smjer leta
(heading)*: usmjerenje uzdužne osi zrakoplova izraženo u stupnjevima u odnosu
na magnetski sjever;

82. *standardni
instrumentalni odlazak (standard instrument departure – SID)*: utvrđena IFR
odlazna ruta koja povezuje određeni aerodrom ili određenu uzletno-sletnu
stazu aerodroma s određenom značajnom točkom od koje započinje rutni dio
leta, a koja se obično nalazi na utvrđenoj ATS ruti.

83. *status
leta (flight status)*: oznaka koja naznačuje da li zrakoplov zahtijeva
poseban postupak prilikom pružanja operativnih usluga kontrole zračnog
prometa;

84. *sustav u
zrakoplovu za izbjegavanje sudara (airborne collision avoidance system-ACAS)*:
sustav uređaja u zrakoplovu koji radi na temelju signala SSR transpondera i
ne ovisi o zemaljskoj opremi, a pruža informacije pilotu o mogućim
konfliktnim situacijama sa zrakoplovima opremljenima SSR transponderom;

85. *točka
neuspjelog prilaženja (missed approach point-MAPt)*: točka u postupku
instrumentalnog prilaženja na kojoj odnosno prije koje pilot zrakoplova mora
započeti propisani postupak neuspjelog prilaženja kako minimalno
nadvisivanje prepreka ne bi bilo narušeno;

86. *trajni
plan leta (repetitive flight plan-RPL)*: plan leta koji se odnosi na seriju
redovitih individualnih letova koji se često ponavljaju i imaju jednake
osnovne značajke, a kojeg operator predaje ATS jedinicama radi spremanja i
višekratnog korištenja.

87. *ukupno
predviđeno trajanje leta (total estimated elapsed time-total EET)*: za IFR
letove to je predviđeno vrijeme potrebno od uzlijetanja do dolaska na
određenu točku utvrđenu pomoću navigacijskog sredstva s koje zrakoplov
namjerava započeti postupak instrumentalnog prilaženja, a ako takvo sredstvo
u blizini aerodroma ne postoji, vrijeme do dolaska zrakoplova iznad
aerodroma odredišta. Za VFR letove to je predviđeno vrijeme potrebno od
uzlijetanja do dolaska iznad aerodroma odredišta;

88. *uputa
kontrole zračnog prometa (air traffic control instruction)*: je RTF
komunikacijom izdana smjernica kontrole zračnog prometa, kojom se od pilota
zahtijeva poduzimanje određenih mjera;

89. *usluga
pružanja letnih informacija (flight information service-FIS)*: usluga
uspostavljena u svrhu pružanja savjeta i informacija potrebnih za sigurno,
redovito i učinkovito obavljanje letova;

90. *usluga
uzbunjivanja (alerting service)*: usluge koje se obavljaju u svrhu
izvještavanja određenih nadležnih tijela i drugih osoba o zrakoplovu kojemu
je potrebna pomoć potrage i spašavanja te po potrebi pružanja podrške i
pomoći tim tijelima odnosno osobama tijekom potrage i spašavanja zrakoplova;

91. *uvjetno
zabranjeno područje (restricted area)*: dio zračnog prostora Republike
Hrvatske, utvrđenih dimenzija, iznad određenog područja u kojemu se zračni
promet, u određeno vrijeme i uz određene uvjete, ne može obavljati;

92. *tekući
plan leta (current flight plan-CPL)*: plan leta kojeg je prihvatio prijavni
ured operativnih usluga kontrole zračnog prometa ili jedinica kontrole
zračnog prometa i koji uključuje sve njegove izmjene nastale tijekom leta
koje su prouzročene izdavanjem odgovarajućih odobrenja kontrole zračnog
prometa;

93. *VFR let (VFR
flight)*: let koji se obavlja prema pravilima vizualnog letenja (Visual
Flight Rules);

94. *vidljivost
pri tlu (ground visibility)*: vidljivost na aerodromu koju je utvrdio
ovlašteni motritelj ili automatski sustav;

95. *vidljivost
u letu (flight visibility)*: vidljivost iz pilotske kabine u smjeru kretanja
zrakoplova u letu;

96. *visina (height)*:
vertikalno odstojanje razine, točke ili objekta koji se smatra točkom,
mjereno od utvrđene vrijednosti (QFE postavljanje visinomjera),

97. *vizualno
prilaženje (visual approach)*: prilaženje zrakoplova tijekom IFR leta, u
kojemu dio ili potpuni postupak instrumentalnog prilaženja nije završen, te
se prilaženje obavlja uz vidljivost terena;

98. *vizualni
meteorološki uvjeti (visual meteorological conditions-VMC)*: meteorološki
uvjeti (vidljivost, odstojanje od oblaka i baza oblaka) jednaki ili veći od
utvrđenih minimuma;

99. *zabranjeno
područje (prohibited area)*: dio zračnoga prostora Republike Hrvatske
utvrđenih dimenzija u kojemu je obavljanje zračnoga prometa zabranjeno;

100.
*Zahtijevana navigacijska sposobnost (required navigation performance-RNP)*:
iskaz o navigacijskoj sposobnosti neophodnoj za operacije u određenom
zračnom prostoru.

 101.
*zapovjednik zrakoplova (pilot-in-command-PIC)*: osoba s pravom konačne
odluke, odgovorna za upravljanje i posluživanje zrakoplova tijekom vremena
leta i na tlu;

102. *završno
prilaženje (final approach)*: dio postupka instrumentalnog prilaženja koji
započinje na utvrđenom preletištu ili točki završnog prilaženja, a ako
preletište ili točka završnog prilaženja nisu utvrđeni, koji započinje:

1. nakon
završetka posljednjeg proceduralnog zaokreta, osnovnog zaokreta ili doletnog
zaokreta produljenog postupka ako je utvrđen, odnosno

2. u točki u
kojoj se zrakoplov priključuje posljednjoj utvrđenoj putanji u postupku
prilaženja, a završava u točki koja se nalazi u okolici aerodroma s koje se
može sletjeti ili započeti postupak neuspjelog prilaženja;

103. *zona
aerodromskog prometa (aerodrome traffic zone-ATZ)*: zračni prostor određenih
dimenzija utvrđen oko aerodroma u svrhu zaštite aerodromskog prometa.

104.
*zrakoplovni model:* zrakoplov bez posade, teži od zraka, sposoban za letenje,
poglavito razvijen i upotrebljavan u sportske svrhe.

105.
*zrakoplovno-sportska letjelica:* zrakoplov s posadom, teži od zraka, sa ili
bez motora (padobran, mikrolaki avion, parajedrilica, ovjesna jedrilica i sl.).

(2) Kratice
koje se upotrebljavaju u ovom Pravilniku imaju sljedeće značenje:

1. ACAS –
Airborne collision avoidance system, sustav u zrakoplovu za izbjegavanje
sudara

2. ADF –
Automatic direction finding equipment, automatski radiokompas

3. AFIL –
Flight plan filed in the air, plan leta predan iz zraka (tijekom leta)

4. AFIS –
Aerodrome flight information service, usluga pružanja aerodromskih letnih
informacija

5. ATC – Air
traffic control, kontrola zračnog prometa

6. ATFM – Air
traffic flow management, upravljanje protokom zračnog prometa

7. CDA –
Continuous descent approach, prilaženje s neprekinutim snižavanjem

8. CTOT –
Calculated take-off time, proračunato vrijeme uzlijetanja

9. DME –
Distance measuring equipment, daljinomjer

10. EAT –
Expected approach time, očekivano vrijeme prilažanja

11. ELT –
Emergency locator transmitter, odašiljač za lociranje u slučaju nužde

12. EPNdB –
Effective Perceived Noise dB, efektivna buka izražena u dB

13. FAF –
Final approach fix, preletište završnog prilaženja

14. FAP-Final
approach point, točka završnog prilaženja

15. FAR –
Federal Aviation Regulations, Savezni zrakoplovni propisi (SAD)

16. FIR –
Flight information region, područje letnih informacija

17. FIS –
Flight information service, usluga pružanja letnih informacija.

18. FL –
Flight level, razina leta

19. GND –
Ground, tlo (zemlja)

20. GP-Glide
path, odašiljač putanje poniranja

21. IAF –
Initial approach fix, preletište početnog prilaženja

22. IAS –
Indicated airspeed, indicirana brzina

23. IF –
Intermediate fix, preletište međuprilaženja

24. IFR –
Instrument flight rules, pravila instrumentalnog letenja

25. ILS –
Instrument landing system, sustav za instrumentalno slijetanje

26. JAR-Joint
Aviation Requirements, zahtjevi Zajedničkih zrakoplovnih vlasti

27.
LLZ-Localizer, odašiljač pravca slijetanja

28. M – Mach
number, Machov broj

29. MAPt –
Missed approach point, točka neuspjelog prilaženja

30. MDA –
Minimum descent altitude, minimalna apsolutna visina snižavanja

31. MDH –
Minimum descent height, minimalna visina snižavanja

32. MLS –
Microwave landing system, mikrovalni sustav za slijetanje

33. MSA –
Minimum sector altitude, minimalna sektorska apsolutna visina

34. MSL – Mean
sea level, srednja razina mora

35. MTOM –
maximum take-off mass, najveća dopuštena uzletna masa.

36. NDB –
Non-directional radio beacon, neusmjereni radiofar

37.
PAR-Precision approach radar, radarski sustav za precizno prilaženje

38. PIREP –
Pilot report, izvještaj pilota

39. QDM –
Magnetic heading (zero wind), magnetski smjer leta (u uvjetima bez vjetra)

40. QDR –
Magnetic bearing, magnetski navigacijski smjer

41. QFE –
Atmospheric pressure at aerodrome elevation (or at runway threshold), tlak
zraka na razini aerodroma (ili na pragu uzletno-sletne staze)

42. QNE –
Altimeter subscale set to 1013.2 hPa, visinomjer postavljen na 1013.2 hPa

43. QNH –
Altimeter subscale setting to obtain elevation when on the ground,
visinomjer postavljen za dobivanje nadmorske visine

44. QTE – True
bearing, stvarni navigacijski smjer

45. RNAV –
Area navigation, prostorna navigacija

46. RNP –
Required navigation performance, zahtijevana navigacijska sposobnost

47. RPL –
Repetitive flight plan, trajni plan leta

48. RVSM –
Reduced vertical separation minimum, smanjeni minimum vertikalnog
razdvajanja (300 m (1 000 ft) od i uključujući FL 290 do i uključujući FL
410)

49. SID –
Standard instrument departure, standardni instrumentalni odlazak

50. SIGMET –
Significant meteorological information, značajne meteorološke informacije

51. SRA –
Surveillance radar approach, prilaženje pomoću nadzornog radara

52. SSR –
Secondary surveillance radar, sekundarni nadzorni radar

53. TCAS –
Traffic alert and collision avoidance system, sustav signaliziranja
opasnosti i davanja uputa za izbjegavanje sudara

54. VFR –
Visual flight rules, pravila vizualnog letenja

55. VHF – Very
high frequency, vrlo visoka frekvencija (30 – 300 MHz)

56. VOR-Very
high frequency omnidirectional radio range, VHF svesmjerni radiofar

*Temeljna
pravila ponašanja u zračnom prometu*

Članak 3.

(1) Svaki
sudionik u zračnom prometu, koji pripada zrakoplovnom, pomoćnom ili drugom
stručnom osoblju, mora se ponašati na način koji jamči sigurnost i red u
obavljanju zračnog prometa, te da pritom nitko nije ugrožen, oštećen ili
ometan i uznemiravan više nego što je u danim okolnostima neizbježno.

(2) Buka koju
stvara zrakoplov ne smije biti veća nego što to neizbježno zahtijeva
propisno upravljanje ili posluživanje zrakoplova.

(3) Osoba koja
je pod utjecajem alkohola ili drugih omamljujućih sredstava, ili koja je u
takvom tjelesnom ili duševnom stanju da nije u stanju obavljati poslove
pilota zrakoplova ili člana posade, ne smije upravljati zrakoplovom niti
djelovati kao drugi član posade.

(4) Odredbe
stavka 3. ovoga članka odgovarajuće se primjenjuju i na ostalo zrakoplovno
osoblje.

(5) U smislu
ovoga Pravilnika, smatrat će se da je pod utjecajem alkohola osoba, kojoj je
prisutnost alkohola u organizmu utvrđena odgovarajućim sredstvima za
mjerenje alkoholiziranosti, a odgovara količini većoj od 0,2 g/kg, a za
vojno zrakoplovno osoblje 0,0 g/kg. Pod omamljujućim sredstvima u smislu
ovoga Pravilnika podrazumijevaju se sredstva koja utječu na tjelesno i
duševno stanje osobe, zbog kojih je ugroženo sigurno i pravilno obavljanje
njezinih poslova, te zbog kojih je ugrožena njena sigurnost i sigurnost
osoba s kojima dolazi u dodir tijekom obavljanja poslova.

*Zapovjednik
zrakoplova*

Članak 4.

(1) Za
upravljanje zrakoplovom tijekom leta i na tlu, odgovoran je zapovjednik
zrakoplova kojega odredi operator zrakoplova.

(2) Ako u
skladu s odredbama stavka 1. ovoga članka operator zrakoplova ne odredi
zapovjednika zrakoplova, tada se zapovjednikom zrakoplova smatra pilot koji
upravlja zrakoplovom sa sjedišta zapovjednika zrakoplova. Ako sjedalo
zapovjednika zrakoplova nije posebno određeno u letačkom priručniku
zrakoplova ili u uputi za uporabu zrakoplova, sjedalom zapovjednika
zrakoplova smatra se:

1. kod aviona,
motornih jedrilica i jedrilica ako su sjedala smještena jedno pored drugoga
– lijevo sjedalo,

2. kod aviona,
motornih jedrilica i jedrilica ako su sjedala smještena jedno iza drugoga –
sjedalo u kojemu se tijekom samostalnog leta mora nalaziti pilot,

3. kod
rotokoptera – desno sjedalo.

(3) Instruktor
letenja smatra se zapovjednikom zrakoplova prilikom obavljanja vježbovnih i
ispitnih letova pod njegovim nadzorom, ako nije određen drugi zapovjednik
zrakoplova.

(4) Odredbe
ovoga Pravilnika o pravima, dužnostima i odgovornostima pilota zrakoplova
vrijede i za zapovjednika zrakoplova ako odredbama ovoga Pravilnika nije
drukčije propisano, bez obzira da li zrakoplovom upravlja zapovjednik
zrakoplova ili neka druga osoba.

(5) Posebnosti
zapovijedanja hrvatskim vojnim zrakoplovima uređuju se posebnim propisom.

Prava i
dužnosti zapovjednika zrakoplova

Članak 5.

(1)
Zapovjednik zrakoplova ima pravo konačne odluke kad se radi o upravljanju
zrakoplovom. Zapovjednik zrakoplova mora poduzeti sve potrebne mjere za
sigurnost tijekom leta, uzlijetanja, slijetanja i vožnje.

(2)
Zapovjednik zrakoplova dužan je pridržavati se odredaba Zakona o zračnom
prometu, odredaba ovoga Pravilnika i drugih propisa koji se odnose na
letenje i uporabu zrakoplova, te postupati u skladu s odobrenjima i uputama
nadležne kontrole zračnog prometa, odnosno pridržavati se odredaba propisa
kojim se uređuju pružanje usluga aerodromskih letnih informacija te pravila
i postupci letenja na nekontroliranim aerodromima.

Priprema leta

Članak 6.

(1) Tijekom
pripreme leta, zapovjednik zrakoplova mora se upoznati sa svom
dokumentacijom i informacijama od značaja za sigurnu provedbu planiranog
leta te provjeriti sposobnost i pripremljenost zrakoplova i posade
zrakoplova, provjeriti da se teret kojega prevozi nalazi u sigurnom stanju,
da se najveće dopuštene mase zrakoplova neće prekoračiti, da se u zrakoplovu
nalaze propisane isprave i knjige, kao i da su potrebni podaci o letu
unijeti u dnevnik zrakoplova (Journey Log Book), ako je njegovo vođenje
propisano.

(2) Ako
planirani let namjerava obavljati izvan okolice aerodroma odlaska
(izvanaerodromski let – cross country flight), odnosno prije svakog leta
prema pravilima instrumentalnog letenja (IFR), zapovjednik zrakoplova mora
se u dostatnom opsegu upoznati s raspoloživim zrakoplovno-meteorološkim
izvještajima i prognozama. Prije leta za koji je propisana obvezna predaja
plana leta, zapovjednik zrakoplova dužan je na najsvrhovitiji način
pribaviti preduzletne informacije (pre-flight information) od Prijavnog
ureda operativnih usluga kontrole zračnog prometa (air traffic services
reporting office-ARO).

(3) Smatra se
da se let obavlja izvan okolice aerodroma kad zapovjednik zrakoplova više ne
vidi odnosno ne može uočiti letenje drugih zrakoplova u aerodromskom
prometnom krugu (aerodrome traffic circuit).

(4) Posebnosti
priprema leta za hrvatske vojne zrakoplove uređuju se posebnim propisom.

Primjena
pravila letenja

Članak 7.

(1) Letenje
zrakoplova obavlja se prema odredbama ovoga Pravilnika kojima se uređuju
opća pravila letenja (članci 19. do 52.), pravila vizualnog letenja (VFR)
(članci 53. do 60.), pravila instrumentalnog letenja (IFR) (članci 61. do
64.), te u skladu s drugim uvjetima i postupcima utvrđenim odredbama ovoga
Pravilnika.

(2) Prema
pravilima vizualnog letenja (VFR), smije se letjeti ako su vrijednosti za
vidljivost, odstojanje zrakoplova od oblaka i visinu baze oblaka za
obavljanje odnosnog leta, jednake ili veće od vrijednosti utvrđenih u
Dodatku 6. ovoga Pravilnika.

(3) Kada
prevladavaju meteorološki uvjeti iz stavka 2. ovoga članka, pilot zrakoplova
može letjeti i prema pravilima instrumentalnog letenja (IFR) ako to naznači
u planu leta, ako ima propisana ovlaštenja i ako je zrakoplov opremljen
propisanom navigacijskom, komunikacijskom i drugom opremom.

(4) Prema
pravilima instrumentalnog letenja (IFR), mora se letjeti ako su vrijednosti
za vidljivost, odstojanje zrakoplova od oblaka i visinu baze oblaka za
obavljanje odnosnog leta, manje od vrijednosti utvrđenih u Dodatku 6. ovoga
Pravilnika. Letenje prema pravilima vizualnog letenja (VFR) u takvim
uvjetima, smije se obavljati samo ako je nadležna kontrola zračnog prometa
izdala odobrenje za obavljanje posebnog VFR leta (special VFR flight) prema
odredbama članka 57. ovoga Pravilnika.

(5) U
odgovarajuće klasificiranom zračnom prostoru ne smije se letjeti brzinama
koje su veće od brzina utvrđenih u Dodatku 6. ovoga Pravilnika, osim ako se
radi o vojnim zrakoplovima koji uslijed svojih letnih osobina i svojstava
nisu u stanju održavati minimalne utvrđene brzine u odgovarajuće
klasificiranom zračnom prostoru uz obvezu rezervacije prostora u zračnom
prostoru klase G (uvjetno zabranjeno područje). Ako to prometna situacija
dopušta i pritom se ne ugrožava sigurnost zračnog prometa, nadležna kontrola
zračnog prometa može u pojedinom slučaju dopustiti iznimke u pogledu
ograničenja brzine.

(6) Opseg
pružanja operativnih usluga kontrole zračnog prometa, koje se obavljaju u
kontroliranom odnosno nekontroliranom zračnom prostoru unutar područja
letnih informacija, utvrđuju se na temelju klasifikacije zračnog prostora, a
u skladu s Dodatkom 5. ovoga Pravilnika.

Letenje
zrakoplovno-sportskih letjelica, letjelica bez posade, raketa i ostalih
letećih objekata

Članak 8.

(1) Odredbe
ovoga Pravilnika primjenjuju se na letenje zrakoplovno-sportskih letjelica i
letjelica bez posade, osim ako se pojedine odredbe zbog letačko operativnih
osobina tih letjelica, posebice zbog izuzeća od obveze posjedovanja
svjedodžbe o plovidbenosti i obveze uporabe aerodroma, te posebnog načina
letenja zrakoplovno-sportske letjelice ili nepostojanja posade, ne mogu
primjenjivati.

(2) U
hrvatskom zračnom prostoru letjelica bez posade smije letjeti samo u
područjima s ograničenjem letenja.

(3) Rakete i
ostali leteći objekti koji mogu ugroziti sigurnost zračnog prometa u
hrvatskom zračnom prostoru mogu se lansirati u znanstvene, sportske i druge
svrhe, na način i pod uvjetima utvrđenim odredbama ovoga Pravilnika.

(4) Posebnosti
letenja hrvatskih vojnih letjelica bez posade uređuju se posebnim propisom.

Uzlijetanja i
slijetanja na određeni aerodrom

Članak 9.

(1)
Uzlijetanja i slijetanja zrakoplova na određeni aerodrom, ne smiju se
obavljati ako nisu utvrđeni postupci za sigurno uzlijetanje i slijetanje na
taj aerodrom (npr. propisi za lokalni promet, postupci za smanjenje buke,
postupci tijekom leta, odgovarajuće popratne karte aerodroma itd.).

(2) Pravila iz
stavka 1. ovoga članka za uzlijetanje i slijetanje vojnih zrakoplova
objavljuju se u posebnoj publikaciji koju objavljuje ministarstvo nadležno
za poslove obrane.

Pružanje
usluga aerodromskih letnih informacija

Članak 10.

(1) Na
nekontroliranim aerodromima na kojima je predviđeno pružanje usluga
aerodromskih letnih informacija (AFIS), te poslove u skladu s propisanim
uvjetima obavlja stručna osoba koju određuje operator aerodroma (u daljnjem
tekstu: stručna osoba za AFIS).

(2) Radi
sigurnog odvijanja zračnog prometa, stručna osoba za AFIS dužna je
neposredno surađivati s najbližom nadležnom kontrolom zračnog prometa na
propisan način.

Provjera
pripreme leta, propisanih dokumenata i nošenje registracijskih oznaka

Članak 11.

(1) Na zahtjev
nadležnog zrakoplovnog inspektora, pilot civilnog zrakoplova mora dokazati
da je propisno pripremio let, a zrakoplovno osoblje mora dati na uvid
propisane isprave i knjige zrakoplova koje se odnose na posadu zrakoplova i
zrakoplov.

(2) Hrvatski i
inozemni zrakoplovi moraju nositi jasno i dobro vidljive registracijske
oznake, koje osiguravaju njihovo uočavanje i prepoznavanje tijekom leta. U
zrakoplovu se moraju nalaziti dokumenti, koji su propisani u državi
registracije zrakoplova za letenje u međunarodnom zračnom prometu, a
poglavito potvrda o registraciji, svjedodžba o plovidbenosti zrakoplova, te
dokaz o potrebnim sklopljenim osiguranjima, ako se ne radi o državnim
zrakoplovima.

Radiotelefonska komunikacija

Članak 12.

(1) Radi
obavljanja jednoobrazne, brze i nedvosmislene radiotelefonske komunikacije
pilot zrakoplova i nadležna kontrola zračnog prometa odnosno stručna osoba
za AFIS, moraju upotrebljavati propisane normirane međunarodne izraze i
kratice na engleskom odnosno hrvatskom jeziku sukladno odredbama članka 116.
Zakona o zračnom prometu.

(2) Postupke,
fraze, termine i kratice za obavljanje radiotelefonske komunikacije iz
stavka 1. ovoga članka utvrđuje HKZP.

(3) Pilot
zrakoplova mora u slučajevima utvrđenim u Dodatku 6. ovoga Pravilnika, biti
na stalnom prijamu na radiofrekvenciji nadležne kontrole zračnog prometa, te
u slučaju potrebe uspostaviti radiotelefonsku komunikaciju s nadležnom
kontrolom zračnog prometa.

Signali i
znakovi

Članak 13.

(1) Tijekom
letenja u hrvatskom zračnom prostoru svi civilni i vojni zrakoplovi moraju
upotrebljavati propisane signale i znakove u skladu s odredbama Dodatka 2.
ovoga Pravilnika.

(2) Ako pilot
zrakoplova opazi ili primi signale i znakove iz stavka 1. ovoga članka mora
poduzeti mjere predviđene odredbama Dodatka 2. ovoga Pravilnika.

(3) Signali i
znakovi iz stavka 1. ovoga članka moraju se primjenjivati samo u propisane
svrhe. Drugi signali i znakovi koji bi se s njima mogli zamijeniti, ne smiju
se upotrebljavati.

(4) Ako
radiokomunikacija već postoji, odobrenja i/ili upute nadležne kontrole
zračnog prometa odnosno savjeti i informacije koje se daju u okviru pružanja
aerodromskih letnih informacija, imaju prednost pred svjetlosnim i
zemaljskim signalima i znakovima. Ova odredba se ne primjenjuje na signale
iz Dodatka 2. članka 5. stavak 1. točka 6. ovoga Pravilnika.

Signali i
znakovi za presretanje

Članak 14.

(1) Ako pilot
civilnog zrakoplova kojega presreće vojni zrakoplov opazi signale i znakove
utvrđene odredbama ovoga članka i odredbama Dodatka 3. ovoga Pravilnika,
mora neodložno poduzeti mjere predviđene tim odredbama.

(2) Pilot
civilnog zrakoplova presretnutog u hrvatskom zračnom prostoru dužan je:

1. slijediti
upute presretača koje odgovaraju vizualnim signalima utvrđenima u Dodatku 3.
stavku 1. točka 1. a) do c) ili davati signale na način utvrđen u Dodatku 3.
stavak 1. točka 2. a) do c) ovoga Pravilnika,

2. o
presretanju izvijestiti nadležnu kontrolu zračnog prometa, ako je to moguće,

3. pokušati
uspostaviti radiokomunikaciju s presretačem ili tijelom nadležnim za
navođenje zrakoplova, emitirajući opći poziv na frekvenciji za slučaj nužde
(121.5 MHz i/ili 243 MHz), navodeći pritom svoj pozivni znak, poziciju
zrakoplova i vrstu leta, i

4. postaviti
SSR transponder na mod A, kôd 7700, ako od nadležne kontrole zračnog prometa
nije primio drugačije upute.

(3) Ako je
bilo koja uputa primljena radiokomunikacijom sa zemlje u suprotnosti s
uputama ili signalima presretača, pilot zrakoplova mora slijediti upute
presretača i neodložno pribaviti razjašnjenje glede suprotnosti uputa.

(4) Ako
tijekom radiokomunikacije s presretačem ne postoji mogućnost
sporazumijevanja na istom jeziku, moraju se pokušati razmijeniti bitne
informacije i potvrditi primljene upute primjenjujući sljedeće izraze uz
navedeni izgovor. Svaki se izraz mora emitirati dva puta.

1. Izrazi koje
koristi presretač:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Izraz | Izgovor | Značenje |
| CALL SIGN | **KOL** SAJN | Koji je Vaš pozivni znak? |
| FOLLOW | **FOL** OU | Slijedite me! |
| DESCEND | DI  **SEND** | Počnite snižavanje za slijetanje! |
| YOU LAND | JU  **LEND** | Sletite na ovaj aerodrom! |
| PROCEED | **PRO** SID | Možete nastaviti let! |

2. Izrazi koje
koristi presretnuti zrakoplov:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Izraz | Izgovor | Značenje |
| CALL SIGN | **KOL** SAJN | Moj pozivni znak je ... |
| WILCO | **VIL** KO | Razumio, postupam prema uputi! |
| CAN NOT | **KEN** NOT | Nemoguće slijediti uputu! |
| REPEAT | RI  **PIT** | Ponovite Vašu uputu! |
| AM LOST | EM  **LOST** | Pozicija nepoznata! |
| MAYDAY | **MEJ** DEJ | U nuždi sam! |
| HIJACK | **HAJ** DŽEK | Otet sam! |
| LAND  (ime arodroma) | **LEND** | Tražim slijetanje na  (ime aerodroma)! |
| DESCEND | DI  **SEND** | Tražim snižavanje! |

(5) Izrazi
tiskani masnim slovima moraju se naglašavati. Obzirom na okolnosti,
korištenje izraza »HIJACK« može biti neprovedivo, te stoga nije
preporučljivo. Pilot zrakoplova mora navesti pozivni znak zrakoplova koji se
koristi u radiokomunikaciji s kontrolom zračnog prometa, a koji odgovara
registracijskoj oznaci zrakoplova navedenoj u planu leta.

(6) Tijekom
postupka presretanja, pilot presretača opremljenog SSR transponderom mora
postupiti sukladno odredbi članka 112. stavak 6. ovoga Pravilnika.

Zabranjena
područja i područja s ograničenjem letenja

Članak 15.

(1) Letenje
kroz zabranjena područja (prohibited area-P) je zabranjeno.

(2) Područja s
ograničenjem letenja su uvjetno zabranjena područja (restricted area-R),
privremeno izdvojena područja (temporary segragated area-TSA) i opasna
područja (danger area-D). Područjima s ograničenjem letenja smatraju se i
područja utvrđena u svrhu rane identifikacije zrakoplova radi zaštite
suvereniteta Republike Hrvatske.

(3) Letovi
zrakoplova u području utvrđenom u svrhu rane identifikacije zrakoplova radi
zaštite suvereniteta Republike Hrvatske obavljaju se na temelju posebnoga
propisa.

Letenje kroz
uvjetno zabranjena i privremeno izdvojena područja

Članak 16.

(1) Kroz
uvjetno zabranjena i privremeno izdvojena područja smije se letjeti:

1. ako to
dozvoljavaju uvjeti pod kojima je takvo područje utvrđeno,

2. ako je
nadležna kontrola zračnog prometa izdala odobrenje za letenje kroz određeno
područje u pojedinom slučaju ili općenito,

3. ako je u
slučaju vojnog zrakoplova koji obavlja posebnu zadaću ministarstva nadležno
za poslove obrane izdalo odobrenje za letenje u određenom području, te

4. ako je u
slučaju letova koji se obavljaju u svrhu potrage i spašavanja ili pružanja
hitne medicinske pomoći letenje kroz takvo područje prethodno dogovoreno
između tijela nadležnog za potragu i spašavanje i tijela koje je odgovorno
za djelovanje u tom području.

(2) Tijekom
vremena u kojemu je uvjetno zabranjeno ili privremeno izdvojeno područje
djelatno, nadležna kontrola zračnog prometa može za IFR let izdati odobrenje
za letenje u tom području ako u tom trenutku u njemu nema nikakvih
djelovanja. Odobrenje za VFR let u uvjetno zabranjenom ili privremeno
izdvojenom području izdat će se na zahtjev pilota.

Letenje kroz
opasna područja

Članak 17.

(1) Letenje
kroz opasna područja piloti zrakoplova trebaju izbjegavati, a prije ulaska u
opasno područje uspostaviti radiokomunikaciju s nadležnom jedinicom kontrole
zračnog prometa.

(2) Tijekom
vremena u kojemu je opasno područje djelatno ali se u njemu trenutno ne
obavljaju djelatnosti, nadležna kontrola zračnog prometa će izdati odobrenje
ili upute za let u tom području i to IFR letu bez posebnog zahtjeva pilota,
a VFR letu samo na zahtjev pilota.

Mjerne
jedinice i kratice

Članak 18.

(1) U zračnom
prometu vrijeme se mjeri i određuje primjenom jedinstvenog koordiniranog
vremena (Universal Time Co-ordinated – UTC).

(2) U zračnom
prometu kao referentni geodetski sustav za utvrđivanje lokacija primjenjuje
se Svjetski geodetski sustav 84 (World Geodetic System-WGS 84).

(3) Prilikom
letenja primjenjuju se sljedeće mjerne jedinice za:

1. navigaciju

 – nautička
milja (NM) i desetice;

2. kraće
udaljenosti (do 4 000 m), poglavito za mjerenje udaljenosti na aerodromima

 – metar (m);

3. apsolutnu
visinu (altitude) i relativnu visinu (height)

 – stopa (ft);

4. nadmorsku
visinu (elevation)

 – stopa (ft);

5.
horizontalnu brzinu, uključujući brzinu vjetra

 – čvor (kt);

6. vertikalnu
brzinu

 – stopa u
minuti (ft/min);

7. smjer
vjetra kod uzlijetanja i slijetanja

 – stupanj (°)
prema magnetskom sjeveru;

8. smjer
vjetra

 – stupanj (°)
prema geografskom sjeveru;

9. vidljivost
u letu, pri tlu i uzduž uzletno-sletne staze

 – kilometar
ili metar (km ili m);

10. tlak zraka
za postavljanje barometarskog visinomjera

 – hektopascal
(hPa);

11.
temperaturu

 – stupanj
Celsiusa (°C);

12. masu, ili
težinu

 – tone (t)
ili kilogrami (kg).

(4) Na zahtjev
pilota zrakoplova, kao mjerna jedinica za mjerenje tlaka zraka u svrhu
postavljanja barometarskog visinomjera, može se koristiti inch Hg ili mm Hg.

(5) Iznimno od
odredaba stavka 3. ovoga članka, za letenje hrvatskih vojnih zrakoplova mogu
se koristiti i druge mjerne jedinice.

Dio drugi

ZAJEDNIČKE
ODREDBE O LETENJU ZRAKOPLOVA

Glava 1.
OPĆA
PRAVILA LETENJA

Odjeljak
1.
OPĆE ODREDBE

*Minimalna
sigurna visina*

Članak 19.

(1) Letenje
ispod minimalne sigurne visine (minimum safe height) dozvoljeno je samo
prilikom slijetanja ili uzlijetanja.

(2) Minimalna
sigurna visina je visina koja osigurava da u slučaju slijetanja u nuždi neće
doći do neprimjerenog i nepotrebnog uznemiravanja stanovništva bukom
zrakoplova, odnosno nepotrebnog ugrožavanja osoba i stvari na tlu ili vodi.

(3) Iznad
gradova, drugih gusto naseljenih područja i skupova ljudi, minimalna sigurna
visina ne smije biti manja od 1 000 stopa iznad najviše prepreke u polumjeru
od 600 m od pozicije zrakoplova, a u svim drugim slučajevima 500 stopa iznad
zemlje ili vode.

(4) Ako je to
potrebno zbog vrste letenja koje se obavlja i ako se pritom opravdano
pretpostavlja da ne postoji opasnost za osobe i stvari na tlu

 – slobodni
baloni s posadom smiju letjeti ispod visine od 1 000 stopa iz stavka 3.
ovoga članka,

 – slobodni
baloni s posadom, jedrilice, ovjesne jedrilice (hang-glider) i parajedrilice
(paraglider) smiju letjeti ispod visine od 500 stopa iz stavka 3. ovoga
članka.

(5) Letenje
ispod mostova i sličnih objekata te dalekovoda i antena, zabranjeno je osim
ako je za to Ministarstvo izdalo odobrenje u skladu s odredbama ovoga
Pravilnika.

(6) Iznimno od
odredaba stavka 3. ovoga članka, Ministarstvo može za letove posebne
namjene, odobriti letenje i na visinama manjim od propisanih, ako je to
potrebno radi obavljanja poslova i zadaća i ako se pritom ne ugrožavaju
osobe i stvari na tlu.

(7) Odredbe
stavka 3. ovoga članka ne primjenjuju se na letove za posebna djelovanja u
skladu s odredbama članka 18. Zakona o zračnom prometu, brišuće letove
hrvatskih vojnih zrakoplova, letove zrakoplova policijskih postrojbi, letove
u svrhu pružanja hitne medicinske pomoći i letove u svrhu potrage i
spašavanja zrakoplova.

(8) Iznimno od
odredaba stavka 3. ovoga članka, Ministarstvo u pojedinom slučaju može za
letenje iznad gradova, drugih gusto naseljenih područja i skupova ljudi
utvrditi veće visine od visina predviđenih odredbama stavka 3. ovoga članka.

(9) Iznimno od
odredaba stavka 3. ovoga članka, ministarstvo nadležno za poslove obrane
može za letove hrvatskih vojnih zrakoplova koji nisu obuhvaćeni odredbom
stavka 7. ovoga članka, odobriti letenje i na visinama manjim od propisanih.

Izbacivanje
predmeta ili drugih tvari iz zrakoplova u letu

Članak 20.

(1)
Izbacivanje ili raspršivanje predmeta ili drugih tvari iz zrakoplova u letu
je zabranjeno, osim ako Ministarstvo to odobri.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, iz zrakoplova u letu se smiju izbacivati
balasti u obliku neškodljive tekućine ili finog pijeska, gorivo, užad za
vuču, reklame te slični predmeti, ako je to u interesu sigurnosti zrakoplova
ili zaštite života i zdravlja osoba u zrakoplovu, te ako se izbacuju ili
raspršuju na mjestima gdje ne prijeti opasnost po osobe ili stvari na tlu.

(3)
Izbacivanje goriva iz zrakoplova u letu ne smije se obavljati na razinama
manjim od 5000 stopa u slučaju izbacivanja kerozina, odnosno 2000 stopa u
slučaju izbacivanja benzina.

(4)
Izbacivanje ili raspršivanje predmeta ili drugih tvari iz hrvatskih vojnih
zrakoplova u letu uređuje se posebnim propisom.

Akrobatski
letovi

Članak 21.

(1) Akrobatski
letovi smiju se obavljati samo u vizualnim meteorološkim uvjetima uz
izričitu suglasnost svih osoba u zrakoplovu. Akrobatski letovi
zrakoplovno-sportskim letjelicama dozvoljeni su ako je to predviđeno uputom
za uporabu koju je izdao proizvođač te letjelice.

(2) Akrobatski
letovi na visinama manjim od 1 500 stopa, iznad gradova i drugih gusto
naseljenih područja, te iznad skupova ljudi i zračnih luka na kojima se
odvija javni zračni promet su zabranjeni. Ministarstvo može, na zahtjev, u
pojedinom slučaju odobriti iznimke.

(3) Za
obavljanje akrobatskih letova u okolici nekontroliranog aerodroma, osim
odobrenja nadležne kontrole zračnog prometa, potrebno je pribaviti i
suglasnost stručne osobe za AFIS ako je na tom aerodromu predviđeno pružanje
usluga aerodromskih letnih informacija.

(4) Posebnosti
akrobatskih letova hrvatskih vojnih zrakoplova uređuju se posebnim propisom.

Grupno letenje

Članak 22.

(1) Za
obavljanje grupnog letenja potrebna je suglasnost svih pilota koji sudjeluju
u takvom letu. U jednoj grupi koja obavlja let u kontroliranom zračnom
prostoru može biti maksimalno 5 zrakoplova.

(2) Prilikom
izdavanja odobrenja kontrole zračnog prometa i primjene razdvajanja,
nadležna kontrola zračnog prometa smatrat će zrakoplove koji sudjeluju u
grupnim letovima jednim zrakoplovom. Vođa grupe i piloti koji sudjeluju u
grupnim letovima odgovorni su za održavanje potrebnog sigurnog međusobnog
odstojanja unutar grupe te tijekom manevriranja u svrhu stvaranja i
razdvajanja grupe.

(3) Prilikom
obavljanja grupnih letova u kontroliranom zračnom prostoru, piloti svih
zrakoplova u grupi moraju održavati horizontalni razmak do najviše 0,5 NM i
vertikalni razmak do najviše 100 stopa od zrakoplova vođe grupe. Ako se
namjerava letjeti na većim razmacima, mora se od nadležne kontrole zračnog
prometa zatražiti odobrenje za razdvajanje grupe i primjenu pojedinačnog
razdvajanja.

(4) Zone
aerodromskog prometa (ATZ) i kontrolirane zone (CTR) moraju se tijekom
obavljanja grupnih letova izbjegavati ako se unutar njih ne namjerava
sletjeti sukladno odredbi članka 38. stavak 1. točka 13. ovoga Pravilnika.

(5) Svi
zrakoplovi u grupi moraju biti opremljeni propisanom komunikacijskom i
navigacijskom opremom. Tijekom grupnog letenja radiotelefonsku komunikaciju
s nadležnom kontrolom zračnog prometa sukladno odredbama članka 12. stavak
3. ovoga Pravilnika obavlja vođa grupe, a ostali zrakoplovi u grupi moraju
biti na slušanju (stalnom prijamu) na istoj frekvenciji. Samo vođa grupe
postavlja SSR transponder na odgovarajući dodjeljeni ili propisani kod.

(6) Ako
tijekom grupnog leta vođa grupe izgubi orijentaciju postupa se sukladno
odredbama članka 164. stavak 2. i 3. ovoga Pravilnika.

(7) Grupno
letenje hrvatskih vojnih zrakoplova uređuje se posebnim propisom.

Vučni i
promidžbeni letovi

Članak 23.

(1)
Promidžbeni letovi, prigodom kojih se zrakoplovom vuku predmeti, smiju se
obavljati samo uz odobrenje Ministarstva. Odobrenje će se izdati samo:

1. ako pilot
zrakoplova posjeduje propisano ovlaštenje za vuču,

2. ako je
zrakoplov opremljen baždarenim barografom za zapisivanje visina tijekom
leta,

3. ako u
grupnom letu ne sudjeluje više od tri (3) zrakoplova, pri čemu razmak između
predmeta kojeg vuče prethodni zrakoplov i zrakoplova koji ga slijedi, kao i
između samih zrakoplova mora iznositi najmanje 200 stopa (60 m), te

4. ako
osiguranje operatora zrakoplova od odgovornosti za štetu nanesenu trećim
osobama izričito uključuje vuču predmeta.

(2) Odredbe
stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odgovarajuće i na vuču predmeta u
ostale svrhe. Odredba stavka 1. točka 2. ne primjenjuje se na obavljanje
radova iz zraka ako se pritom upotrebljava helikopter.

(3) Iznimno od
odredaba stavka 1. ovoga članka, odobrenje nije potrebno za vuču jedrilica i
ovjesnih jedrilica pod uvjetom da pilot posjeduje propisano ovlaštenje za
vuču.

(4) Iznimno od
odredaba članka 19. ovoga Pravilnika, promidžbeni letovi mogu se obavljati
na visinama od najmanje 1 000 stopa iznad najviše prepreke u polumjeru od
600 m. Iznad gradova, drugih gusto naseljenih područja i skupova ljudi,
promidžbeni letovi mogu se obavljati na visini od najmanje 2 000 stopa iznad
najviše prepreke u polumjeru od 600 m. U tim se područjima, moraju
isključivo upotrebljavati zrakoplovi koji udovoljavaju strožim zahtjevima za
zaštitu od buke zrakoplova, u skladu s propisom. Promidžbeni letovi unutar
kontroliranih zona i zračnom prostoru klase C, smiju se obavljati samo uz
prethodno pribavljeno odobrenje nadležne kontrole zračnog prometa.

(5) Za
obavljanje promidžbenih letova, Ministarstvo može propisati posebna
vremenska ograničenja.

(6) Odobrenje
iz stavka 1. ovoga članka, nije potrebno za promidžbene letove kod kojih je
poruka ispisana samo na zrakoplovu.

(7)
Promidžbeni letovi u kojima se koriste akustična sredstva su zabranjeni.

(8) Vučni
letovi hrvatskih vojnih zrakoplova uređuju se posebnim propisom.

Letovi
nadzvučnim brzinama

Članak 24.

(1) Letovi
civilnih zrakoplova nadzvučnim brzinama u hrvatskom zračnom prostoru su
zabranjeni.

(2) Letovi
vojnih zrakoplova nadzvučnim brzinama u hrvatskom zračnom prostoru,
dozvoljeni su na razinama leta višim od 33 000 stopa.

(3) Iznimno od
odredaba stavka 1. i 2. ovoga članka, Ministarstvo može odobriti iznimke od
propisane zabrane, samo ako je zajamčeno da se probijanje zvučnog zida neće
zamijetiti sa zemljine površine.

(4) Odobrenje
iz stavka 3. ovoga članka, koje se odnosi na nadzvučne letove civilnih
zrakoplova, može se izdati uz utvrđene uvjete, ograničenja i s određenim
rokom. Pritom se mogu propisati određene razine i rute, a ako se namjerava
uzletjeti ili sletjeti unutar područja Republike Hrvatske i određeni
aerodromi.

(5)
Pojedinačni probni let nadzvučnom brzinom može se odobriti u svrhu
dokazivanja da se probijanje zvučnog zida neće zamijetiti sa zemljine
površine, te ako operator zrakoplova dokaže postojanje osiguranja od
odgovornosti za štetu nanesenu trećim osobama.

Letovi
jedrilica i zrakoplovno-sportskih letjelica u oblacima

Članak 25.

(1) Ako se
sigurnost zračnog prometa može održavati odgovarajućim mjerama, nadležna
kontrola zračnog prometa može odobriti letove jedrilica u oblacima.
Izdavanje odobrenja nadležne kontrole zračnog prometa, može biti uvjetovano
posjedovanjem odgovarajuće komunikacijske i navigacijske opreme, prometnom
situacijom te drugim razlozima, ako se opravdano pretpostavlja da bi se
takvim letom mogla ugroziti sigurnost zračnog prometa.

(2) Letovi
jedrilica u opasnim oblacima (kumulonimbus) su dozvoljeni ako je to
predviđeno uputom za uporabu koju je izdao proizvođač jedrilice.

(3) Dvije ili
više jedrilica mogu letjeti u istom oblaku, ako između njih postoji stalna
radiokomunikacija i ako vertikalno odstojanje između dvije jedrilice iznosi
najmanje 500 stopa (150 m). Vertikalno odstojanje se osigurava, stalnim
uzajamnim obavještavanjem i dogovorom pilota jedrilica putem
radiokomunikacije.

(4) Letovi
zrakoplovno-sportskih letjelica u oblacima su zabranjeni.

(5) Uvjete za
izdavanje odobrenja iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje HKZP.

Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja aviona, rotokoptera, zračnih
brodova, motornih jedrilica, mikrolakih aviona i jedrilica

Članak 26.

(1)
Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja aviona, rotokoptera, zračnih
brodova, motornih jedrilica, mikrolakih aviona i jedrilica, smiju se
obavljati samo uz odobrenje Ministarstva u skladu s odredbama ovoga
Pravilnika.

(2)
Ministarstvo može zatražiti od podnositelja zahtjeva dokaz o suglasnosti
vlasnika ili drugih korisnika posjeda, na kojem se namjerava obavljati
izvanaerodromsko slijetanje ili uzlijetanje.

(3) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, za izvanaerodromsko slijetanje motornih
jedrilica i jedrilica prilikom obavljanja izvanaerodromskih letova,
odobrenje nije potrebno.

(4)
Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja hrvatskih vojnih zrakoplova
uređuju se posebnim propisom.

Letenje balona
i korištenje vezanih balona, zmajeva i vučenih padobrana

Članak 27.

(1)
Izvanaerodromska uzlijetanja slobodnih balona s posadom smiju se obavljati
samo uz odobrenje Ministarstva.

(2) Korištenje
vezanih balona dozvoljeno je samo uz odobrenje Ministarstva.

(3) Odobrenje
iz stavaka 2. ovoga članka, potrebno je za korištenje zmajeva (kite) i
vučenih padobrana (man-carrying parachute kite), ako je uže kojim su vezani
duže od 300 stopa. Korištenje zmajeva ili letenje vučenih padobrana
zabranjeno je izvan područja zračnih luka (područje s ograničenjem gradnje),
kao i na udaljenosti manjoj od 3 km od granice zračnih pristaništa i
letjelišta.

(4)
Ministarstvo može odobriti iznimke od odredaba stavka 2. i 3. ovoga članka.

(5) Uže
vezanih balona i zmajeva, za čije je korištenje potrebno odobrenje, mora
biti uočljivo označeno na odstojanjima od po 100 m crveno-bijelim
zastavicama danju, a crvenim i bijelim svjetlima noću, tako da je drugim
zrakoplovima vidljivo iz svih smjerova.

Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja ovjesnih jedrilica, parajedrilica
i izvanaerodromski skokovi padobranom

Članak 28.

(1)
Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja ovjesnih jedrilica i parajedrilica
smiju se obavljati samo uz odobrenje Ministarstva, koje uključuje
uzlijetanja ovjesnih jedrilica i parajedrilica pomoću vuče. Ministarstvo
može od podnositelja zahtjeva zatražiti dokaz o suglasnosti vlasnika ili
drugih korisnika posjeda na kojem se namjeravaju obavljati izvanaerodromska
slijetanja i uzlijetanja.

(2)
Izvanaerodromsko slijetanje ovjesnih jedrilica i parajedrilica kod
izvanaerodromskih letova, dopušteno je i bez odobrenja Ministarstva.

(3) Odredbe
stavka 1. ovoga članka, primjenjuju se na odgovarajući način na
izvanaerodromske skokove padobranom.

Letenje
zrakoplovnih modela i drugih daljinski upravljanih ili neupravljanih letećih
objekata

Članak 29.

(1)
Zrakoplovni modeli pokretani motorom s unutarnjim sagorijevanjem smiju
letjeti na udaljenosti manjoj od 1,5 km od stambenih područja samo uz
odobrenje Ministarstva. Odobrenje je potrebno i za zrakoplovne modele svih
vrsta, koji lete na udaljenosti manjoj od 1,5 km od granica aerodroma.
Zrakoplovni modeli svih vrsta smiju letjeti na aerodromima samo u skladu s
uputama operatora aerodroma.

(2) Letenje
zrakoplovnih modela na raketni pogon i daljinski upravljanih ili
neupravljanih letećih objekata s vlastitim pogonom, smije se obavljati samo
uz odobrenje Ministarstva. Odobrenje se može izdati stručno osposobljenim
osobama za svaki pojedini slučaj ili kao opće odobrenje.

(3) Odobrenje
iz stavka 2. ovoga članka nije potrebno za:

1. lansiranje
signalnih raketa, koje se koriste u slučajevima spašavanja osoba i/ili
stvari,

2.
ispaljivanje pirotehničkih objekata, kod kojih goriva masa (pogonsko i
efektivno punjenje) iznosi 20 g ili manje, ako pritom sigurnost zračnog
prometa nije očito ugrožena, s izuzetkom ispaljivanja pirotehničkih objekata
na udaljenosti manjoj od 1,5 km od granica aerodroma tijekom radnog vremena
aerodroma,

3. letenje
zrakoplovnih modela i letećih objekata na raketni pogon, kod kojih masa
pogonskog goriva iznosi 20 g ili manje.

(4) Zahtjev za
izdavanje odobrenja iz stavka 2. ovoga članka, mora sadržavati:

1. broj
planiranih letova,

2. opis
zrakoplovnog modela ili letećeg objekta s podacima o masi, uzletnoj masi i
snazi motora ili pogonskog goriva,

3. vrstu
upravljanja,

4. mjesto
letenja i područje slijetanja/prizemljenja,

5. vrijeme
početka letenja i trajanje,

6. očekivan
vrhunac leta u slučaju letećih objekata,

7. dokaz o
osiguranju operatora od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama.

(5) Za letenje
zrakoplovnih modela ukupne mase manje od 5 kg koji nisu na raketni pogon,
odobrenje Ministarstva nije potrebno.

(6) Letenje
hrvatskih vojnih zrakoplovnih modela i drugih daljinski upravljanih i
neupravljanih letećih objekata uređuje se posebnim propisom.

Posebno
korištenje kontroliranog zračnog prostora

Članak 30.

(1) Prilikom
posebnog korištenja kontroliranog zračnog prostora, od HKZP se prethodno
mora pribaviti odobrenje za:

1. skokove
padobranima i izbacivanje predmeta padobranima,

2. letenje
zrakoplovnih modela i drugih daljinski upravljanih ili neupravljanih letećih
objekata s vlastitim pogonom,

3. letenje
slobodnih balona bez posade ukupne mase kupole balona i balasta veće od 0,5
kg, kao i za letenje uvezanih slobodnih balona bez posade, te grupno letenje
slobodnih balona bez posade, te za

4. letenje
mikrolakih aviona, parajedrilica i ovjesnih jedrilica.

(2) Za
pribavljanje odobrenja HKZP odgovoran je:

1. pilot
zrakoplova ili ovlašteni voditelj, odnosno organizator planiranog
djelovanja, u slučaju iz stavka 1. točka 1. i 4. ovoga članka,

2. rukovatelj
zrakoplovnog modela ili drugog letećeg objekta ili ovlašteni voditelj,
odnosno organizator planiranog djelovanja, u slučaju iz stavka 1. točka 2.
ovoga članka,

3. rukovatelj
balona za letenje slobodnih balona bez posade, a organizator za letenje
uvezanih slobodnih balona bez posade i grupnog letenja balona bez posade u
slučaju iz stavka 1. točka 3. ovoga članka.

(3) Uvjete za
izdavanje odobrenja iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje HKZP.

Odjeljak 2.

IZBJEGAVANJE
SUDARA I PRVENSTVO PUTA

Izbjegavanje
sudara

Članak 31.

(1) Zbog
izbjegavanja sudara, pilot zrakoplova mora u svakom trenutku održavati
dostatni razmak od drugih zrakoplova, vozila i prepreka.

(2) Osim
prilikom uzlijetanja i slijetanja, u letu se mora održavati odstojanje od
najmanje 500 stopa (150 m) od pojedinih objekata ili drugih prepreka.
Odredbe članka 19. stavak 1. do 3. ovoga Pravilnika o minimalnoj sigurnoj
visini moraju se pritom primjenjivati.

(3) Odredbe
stavka 2. ovoga članka, ne primjenjuju se na jedrilice, ovjesne jedrilice,
parajedrilice i slobodne balone s posadom, a za ostale zrakoplove
Ministarstvo može u pojedinom slučaju odobriti iznimke.

(4) Odredbe
stavka 1. i 2. o obvezi pilota zrakoplova primjenjuju se i u slučaju kada se
let obavlja u zračnom prostoru u kojemu djeluje kontrola zračnog prometa.

Osnove za
primjenu pravila prednosti

Članak 32.

(1) Zrakoplovi
koji se u letu međusobno približavaju u suprotnim smjerovima moraju se, ako
postoji opasnost od sudara, izbjeći skretanjem udesno.

(2) Zrakoplov
mora izbjeći drugi zrakoplov s vidljivo umanjenim manevarskim sposobnostima.

(3) Kod
primjene pravila prednosti, motorne jedrilice čiji motor nije u uporabi
smatraju se jedrilicama, mikrolaki avioni smatraju se motornim jedrilicama,
a parajedrilica i ovjesna jedrilica smatraju se jedrilicom.

(4) Pilot
zrakoplova koji, u skladu s odredbama o izbjegavanju sudara ili pravilima
prednosti, ima prednost u odnosu na druge zrakoplove, zadržava smjer leta,
razinu i brzinu sve dok opasnost od sudara ne prođe, a u slučaju potrebe,
dužan je poduzeti potrebne mjere da bi se izbjegla opasnost od sudara.

(5) Odredbe o
pravilima prednosti ne oslobađaju pilote zrakoplova koji sudjeluju u
događaju od njihove dužnosti sprečavanja sudara uključujući manevre u svrhu
izbjegavanja sudara na temelju informacija dobivenih pomoću sustava u
zrakoplovu za izbjegavanje sudara. Pilot zrakoplova koji u skladu s
odredbama o izbjegavanju sudara ili pravilima prednosti izbjegava drugi
zrakoplov ili njegovu letnu putanju i mora promijeniti svoj smjer leta,
smije preletjeti iznad, ispod ili ispred drugog zrakoplova samo na takvom
odstojanju koje isključuje ugrožavanje ili ometanje tog zrakoplova.

Pravila
prednosti u letu

Članak 33.

(1) Ako se
smjerovi leta dvaju zrakoplova križaju na približno istoj visini, zrakoplov
koji dolazi slijeva mora primijeniti postupak izbjegavanja. Pod križanjem
smjerova leta zrakoplova, smatra se presijecanje smjera leta od strane
drugog zrakoplova pod kutom od 70 do 160 stupnjeva.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, postupak izbjegavanja moraju uvijek
primjenjivati:

1. zrakoplovi
teži od zraka pokretani motorom prema zračnim brodovima, jedrilicama,
ovjesnim jedrilicama, parajedrilicama i balonima,

2. zračni
brodovi prema jedrilicama, ovjesnim jedrilicama, parajedrilicama i balonima,

3. jedrilice,
ovjesne jedrilice i parajedrilice prema balonima,

4. zrakoplovi
pokretani motorom prema zrakoplovima koji vuku druge zrakoplove ili
predmete.

(3) Prigodom
pretjecanja, zrakoplov koji pretječe mora izbjeći letnu putanju drugog
zrakoplova promjenom smjera leta udesno, čak i ako je u penjanju ili
snižavanju. Zrakoplov pretječe drugi zrakoplov ako mu se približava
odostraga sa smjerom leta koji u odnosu na smjer leta prethodnog zrakoplova
čini kut manji od 70°. Noću se taj međusobni odnos smjerova leta smatra
određenim kad se propisana crvena i zelena pozicijska svjetla zrakoplova ne
mogu vidjeti (Dodatak 1. članak 2. stavak 1. točke 1. i 2. ovoga
Pravilnika).

Pravila
prednosti tijekom prilaženja za slijetanje

Članak 34.

(1) Zrakoplovi
u završnom prilaženju za slijetanje i zrakoplovi koji slijeću imaju prednost
u odnosu na druge zrakoplove.

(2) Ako više
zrakoplova težih od zraka istodobno prilaze aerodromu za slijetanje,
zrakoplov na većoj visini, mora izbjeći zrakoplov na manjoj visini.
Zrakoplovi teži od zraka pokretani motorom, moraju izbjegavati ostale
zrakoplove u svim slučajevima.

(3) Zrakoplov
na manjoj visini, ne smije drugom zrakoplovu koji se nalazi u završnom
prilaženju za slijetanje presijecati letnu putanju ili ga pretjecati.

Pravila
prednosti tijekom vožnje na manevarskim površinama

Članak 35.

(1) Kretanje
zrakoplova vlastitim pogonom po tlu, smije se obavljati na manevarskim
površinama aerodroma, pod uvjetom da zrakoplovom upravlja osoba ovlaštena za
vožnju zrakoplova i da je dobivena suglasnost stručne osobe za AFIS ili
odobrenje nadležne kontrole zračnog prometa.

(2) Vozilo
koje vuče ili gura zrakoplov na manevarskim površinama aerodroma, ima
prednost u odnosu na zrakoplov u vožnji i na druga vozila. Zrakoplov u
vožnji, ima prednost u odnosu na vozila koja ne vuku ili guraju zrakoplov.

(3) Zrakoplovi
pokretani vlastitom snagom, tijekom vožnje na aerodromima imaju prednost
pred vozilima i pješacima.

(4) Zrakoplov
u vožnji na manevarskoj površini aerodroma, mora izbjeći zrakoplov koji
uzlijeće ili namjerava uzletjeti. Zrakoplov smije uzletjeti, tek onda kad
opasnost od sudara više ne postoji.

(5) Ako
postoji opasnost od sudara zrakoplova koji se tijekom vožnje po manevarskoj
površini aerodroma međusobno približavaju, moraju primijeniti postupak
izbjegavanja na način:

1. da se
zrakoplovi u suprotnim ili približno suprotnim smjerovima zaustave ili
izbjegnu skretanjem udesno ili,

2. da
zrakoplovi čiji se smjerovi kretanja križaju, zrakoplov koji dolazi slijeva
primjeni postupak izbjegavanja ili,

3. da u
slučaju kada zrakoplov pretječe drugi zrakoplov, zrakoplov koji pretječe
izbjegne smjer kretanja drugog zrakoplova promjenom smjera kretanja udesno.

Pravila
prednosti pri kretanju po vodi

Članak 36.

(1) Ako se
zrakoplovi ili zrakoplov i plovilo međusobno približavaju po vodi, a postoji
opasnost od sudara, svaki zrakoplov mora pažljivo uzeti u obzir okolnosti i
djelovati u skladu s manevarskim sposobnostima vozila. U pojedinom slučaju
vrijedi sljedeće:

1. ako se
zrakoplovu s desne strane približava drugi zrakoplov ili plovilo u smjeru
koji se križa, vozilo koje dolazi s desne strane ima prednost,

2. ako se
zrakoplov približava drugom zrakoplovu ili plovilu u suprotnom ili približno
suprotnom smjeru, mora skrenuti udesno i održavati dostatni razmak,

3. zrakoplov
ili plovilo kojeg se pretječe ima prednost; zrakoplov koji pretječe mora
održavati dostatni razmak,

4. zrakoplovi
koji uzlijeću ili slijeću na vodene površine, moraju održavati takav razmak
od plovila da se isključi svaka opasnost od sudara i da se ne ometa kretanje
plovila.

(2)
Međunarodna pravila za sprečavanje sudara na moru (Annex B to the final act
of the international conference on safety of life at sea – The Rules of the
Road at Sea) i posebni propisi, primjenjuju se na odgovarajući način na
prednost, kretanje i postupke zrakoplova koji se kreću na vodi.

Odjeljak 3.

ODREDBE O
AERODROMSKOM PROMETU

*Pravila za
obavljanje aerodromskog prometa*

Članak 37.

(1)
Aerodromski promet je promet zrakoplova koji se nalaze u aerodromskom
prometnom krugu, u njega ulaze ili iz njega izlaze, kao i cjelokupan promet
na manevarskim površinama. Manevarska površina obuhvaća uzletno-sletne staze
i ostale dijelove aerodroma određene za uzlijetanje i slijetanje,
uključujući okolne pojaseve i staze za vožnju, te ostale dijelove aerodroma
određene za vožnju, osim stajanke.

(2)
Aerodromski promet obavlja se u skladu s odredbama članka 81. stavak 3. i
članka 111. Zakona o zračnom prometu.

(3) Za
obavljanje aerodromskog prometa na aerodromima, koji isključivo služe za
letenje zrakoplovno-sportskih letjelica ili zrakoplovnih modela, na
odgovarajući se način primjenjuju odredbe stavka 2. i stavka 4. ovoga
članka.

(4) Za
istodobno obavljanje aerodromskog prometa zrakoplovno--sportskih letjelica,
zrakoplovnih modela i drugih zrakoplova, potreb­na je suglasnost stručne
osobe za AFIS.

*Letenje na
aerodromu i u njegovoj okolici*

Članak 38.

(1) Pilot koji
upravlja zrakoplovom na aerodromu ili u njegovoj okolici dužan je:

1. pridržavati
se valjanih propisa o letenju zrakoplova na aerodromu ili u njegovoj
okolici, poglavito posebnih pravila i postupaka za obavljanje aerodromskog
prometa u skladu s odredbama članka 37. ovoga Pravilnika,

2. pridržavati
se savjeta i informacija stručne osobe za AFIS ako je na tom aerodromu
predviđeno pružanje usluga aerodromskih letnih informacija te uputa
operatora aerodroma,

3. promatrati
aerodromski promet zbog izbjegavanja sudara,

4. uklopiti se
u prometni tok, ili se iz njega vidljivo izdvojiti,

5. prilikom
prilaženja za slijetanje i nakon uzlijetanja, u aerodromskom prometnom krugu
obavljati promjene smjera lijevim zaokretima, ako nije drugačije određeno,

6. slijetati i
uzlijetati uz vjetar ako to ne isključuju razlozi koji se odnose na
sigurnost zračnog prometa, smjer uzletno-sletnih staza ili drugi mjesni
razlozi,

7. postupati u
skladu s odobrenjima i uputama izdanim putem radiotelefonske komunikacije,
odobrenjima i uputama izdatim svjetlosnim i zemaljskim signalima, kao i u
skladu sa znakovima i oznakama,

8. tijekom
vožnje presjeći uzletno-sletnu stazu što je moguće više pod pravim kutom, i
to samo onda ako se u prilaženju za slijetanje ili na uzlijetanju ne nalazi
drugi zrakoplov,

9. napustiti
što je brže moguće uzletno-sletnu stazu nakon slijetanja,

10. sletjeti
desno od sletnog znaka (»T«), ako nije drugačije određeno,

11. nakon
uzlijetanja, penjati sa što većim kutom penjanja, uzimajući u obzir
operativno-tehničku sposobnost zrakoplova i sigurnost zračnog prometa,

12. nakon
neuspjelog prilaženja postupati u skladu s odredbom točke 11.,

13.
izbjegavati zonu aerodromskog prometa (Aerodrome Traffic Zone-ATZ) i
kontroliranu zonu (controlled zone-CTR), ako se unutar nje ne namjerava
sletjeti.

(2) Ako je
hitno potrebno iz razloga sigurnosti zračnog prometa ili drugih važnih
razloga, stručna osoba za AFIS ako je na tom aerodromu predviđeno pružanje
usluga aerodromskih letnih informacija, može u pojedinom slučaju dopustiti
odstupanja od odredaba stavka 1. ovoga članka ako se pritom ne ugrožava
sigurnost ostalog zračnog prometa.

*Letenje na
nekontroliranim aerodromima na kojima nije predviđeno pružanje usluga
aerodromskih letnih informacija, i u njihovoj okolici*

Članak 39.

(1) Pilot koji
upravlja zrakoplovom na nekontroliranom aerodromu na kojem nije predviđeno
pružanje usluga aerodromskih letnih informacija, i u njegovoj okolici, dužan
je postupati u skladu s odredbama članka 38. stavak 1. točka 1., 3., 4., 5.,
6., 8., 9., 10., 11. i 12. te:

1. pet minuta
prije ulaska u zonu aerodromskog prometa, na utvrđenoj frekvenciji emitirati
u slijepo poruku sljedećeg sadržaja:

 – ime
aerodroma na kojeg se poruka odnosi,

 –
registracijsku oznaku i tip zrakoplova,

 – trenutnu
poziciju i visinu i

 – svoju
namjeru.

2. tijekom
leta u zoni aerodromskog prometa stalno biti na prijamu na utvrđenoj
frekvenciji,

3. ako
namjerava sletjeti, uključiti se u određeni aerodromski prometni krug na
utvrđenoj visini

 – u poziciji
niz vjetar za stazu koja je u uporabi, ili

 – na bilo
kojoj poziciji ako nema drugog prometa, ili

 – na nekoj
poziciji koju sami sudionici u prometu dogovore.

4. obvezno na
slijepo prosljeđivati izvještaj o poziciji koji se odnosi na poziciju niz
vjetar i završni krak, a koji mora sadržavati pojedinosti iz članka 78.
stavak 2. ovoga Pravilnika,

5. na stajanci
prije uzlijetanja, na utvrđenoj frekvenciji emitirati u slijepo poruku
sljedećeg sadržaja:

 – ime
aerodroma na kojeg se poruka odnosi,

 –
registracijsku oznaku i tip zrakoplova,

 – naznaku
vožnje,

 – planiranu
uzletnu stazu i

 – namjeru
odnosno odredište.

(2) Promet u
aerodromskom prometnom krugu ima prednost pred prometom koji se u njega
uključuje. Promet u završnom kraku uvijek ima prednost pred drugim prometom,
osim u slučajevima nužde.

(3) Ako u
aerodromskom prometnom krugu promet već postoji, smjer slijetanja i
uzlijetanja određuje se prema tom prometu i obvezan je za sve zrakoplove
koji se u njega uključuju ili namjeravaju uzletjeti. Sudionici u prometu
mogu se drukčije dogovoriti.

(4) Pilot
zrakoplova koji nije opremljen radiopostajom, dužan je pridržavati se
odredaba ovoga članka, osim onih odredaba koje se odnose na uporabu
radiopostaja.

*Letenje na
kontroliranom aerodromu*

Članak 40.

(1) Pilot koji
upravlja zrakoplovom na kontroliranom aerodromu ili njegovoj okolici, dužan
je:

1. postupati u
skladu s odredbama članka 38. ovoga Pravilnika,

2. biti stalno
na prijamu na predviđenoj radiofrekvenciji nadležne aerodromske kontrole
zračnog prometa, ako nije u nadležnosti neke druge kontrole zračnog prometa;
ako obavljanje radiotelefonske komunikacije nije moguće, pilot zrakoplova
mora postupati u skladu s odobrenjima, uputama i informacijama
proslijeđenima svjetlosnim i zemaljskim signalima, te znakovima,

3. putem
radiotelefonske komunikacije ili pomoću znakova, pribaviti prethodno
odobrenje za sva kretanja koja su uvod u vožnju, uzlijetanje i slijetanje
ili za kretanja u svezi s tim djelovanjima,

4. slijediti
signale i znakove operatora aerodroma za kretanja na stajanci i aerodromskim
površinama za parkiranje zrakoplova.

(2) Na
kontroliranom aerodromu, za odobravanje odstupanja od odredaba članka 38.
stavak 1. ovoga Pravilnika, a u smislu odredbe članka 38. stavak 2. ovoga
Pravilnika nadležan je aerodromski kontrolni toranj.

(3) Promet
pješaka i vozila na manevarskim površinama kontroliranog aerodroma smije se
obavljati samo uz odobrenje nadležne aerodromske kontrole zračnog prometa.
Odobrenja i/ili upute koje se odnose na sigurnost prometa na aerodromu, koje
izdaje kontrola zračnog prometa moraju se provoditi, bilo da su izdane
pismeno, usmeno, putem radija, svjetlosnim signalima ili znakovima.

(4) VFR letovi
u kontroliranim zonama, smiju se obavljati samo uz odobrenje nadležne
kontrole zračnog prometa.

*Pokretanje i
proba motora zrakoplova*

Članak 41.

(1) Motori
zrakoplova smiju se pokrenuti, samo ako se na pilotskom sjedalu nalazi
ovlaštena osoba, a druge se osobe tom prilikom ne mogu ugroziti. Motor smije
raditi u stanju mirovanja zrakoplova, samo ako je podvozje dostatno
osigurano.

(2) Proba
motora i vožnja iz hangara, mora se obavljati na način da objekti, drugi
zrakoplovi ili vozila ne budu izloženi jačoj struji zraka i da osobe ne mogu
biti ozlijeđene.

(3)
Zadržavanje ispred zrakoplova s pokrenutim motorom ili na nedostatno
sigurnoj udaljenosti nije dozvoljeno.

Odjeljak 4.

ODREDBE O
ZRAKOPLOVU

*1. OPĆE
ODREDBE*

Vježbovni
letovi u simuliranim instrumentalnim meteorološkim uvjetima

Članak 42.

Zrakoplov
smije letjeti u simuliranim instrumentalnim meteorološkim uvjetima, samo ako
je opremljen dvostrukim sustavom za upravljanje, i ako drugi pilot
zrakoplova, koji posjeduje valjano ovlaštenje za tip, leti za drugim
upravljačem. Drugi pilot mora pritom motriti zračni prostor, a u slučaju
potrebe, može se poslužiti stručnim promatračem koji se nalazi u istom
zrakoplovu i s kojim je u radiokomunikaciji.

*Obvezna
svjetla na zrakoplovu*

Članak 43.

(1) Od zalaska
do izlaska sunca, tijekom uporabe, zrakoplovi moraju upotrebljavati obvezna
svjetla u skladu s odredbama Dodatka 1. ovoga Pravilnika. Zrakoplovi ne
smiju upotrebljavati svjetla, koja bi se mogla zamijeniti s obveznim
svjetlima.

(2) Operator
zrakoplova ili pilot, ako je to potrebno iz razloga sigurnosti zračnog
prometa, mora označiti zrakoplov izvan uporabe svjetlima prema odredbama
Dodatka 1. ovoga Pravilnika ili drugim svjetlima.

(3)
Protusudarno svjetlo na zrakoplovu, mora se upotrebljavati danju i noću,
osim ako odredbama Dodatka 1. ovoga Pravilnika nisu utvrđene iznimke.

(4) Zrakoplovi
koji na aerodromima ne voze vlastitom snagom te hrvatski vojni zrakoplovi,
mogu se označiti drugim svjetlima. Odredbe stavaka 1. do 3. ovoga članka ne
primjenjuju se prilikom takvog označavanja.

*Obvezna
svjetla na zrakoplovu na vodi*

Članak 44.

(1) Zrakoplovi
na vodi, između zalaska i izlaska sunca, moraju upotrebljavati obvezna
svjetla u skladu s odredbama Dodatka 1. ovoga Pravilnika, osim ako se nalaze
u području gdje plovila nisu obvezna upotrebljavati svjetla. Zrakoplovi ne
smiju upotrebljavati svjetla koja bi se mogla zamijeniti s obveznim
svjetlima.

(2) Odredba
članka 36. stavak 2. ovoga Pravilnika primjenjuje se i na uporabu obveznih
svjetala zrakoplova koji se kreću po vodi.

2.
KOMUNIKACIJSKA I NAVIGACIJSKA OPREMA ZRAKOPLOVA

*Obveza u
pogledu opremljenosti zrakoplova propisanom komunikacijskom i navigacijskom
opremom*

Članak 45.

Poradi
sigurnog obavljanja zračnog prometa u skladu s propisanim postupcima
letenja, zrakoplovi koji lete u hrvatskom zračnom prostoru, moraju biti
opremljeni propisanom komunikacijskom i navigacijskom opremom.

*Stanje i
operativne osobine komunikacijske i navigacijske opreme*

Članak 46.

(1)
Komunikacijska i navigacijska oprema zrakoplova smije se upotrebljavati samo
ako se sastoji od sustava, instrumenata i dijelova koji su homologirani i
kao takvi registrirani za uporabu, te ako se upotrebljavaju u skladu s
njezinim osobinama i sposobnostima te u utvrđenim uporabnim granicama.

(2) HKZP može
odobriti iznimke od propisane komunikacijske i navigacijske opreme za
hrvatske vojne zrakoplove, te u pojedinim slučajevima i za druge zrakoplove,
ako se time ne ugrožava sigurnost i nesmetano obavljanje zračnog prometa.

Obveze pilota
i operatora zrakoplova

Članak 47.

(1) Let ne
smije započeti ako u zrakoplovu ne postoji propisana komunikacijska i
navigacijska oprema, odnosno ako nije u uporabnom stanju.

(2) Ako se
prije početka leta utvrdi da komunikacijska i navigacijska oprema nije u
uporabnom stanju, nadležna kontrola zračnog prometa može, u pojedinom
slučaju, odobriti obavljanje takvog leta, ako se pritom ne ugrožava
sigurnost zračnog prometa. Ako dijelovi opreme iz stavka 1. ovoga članka,
koji su nužni za sigurnu provedbu leta i pridržavanje i postupanje prema
postupcima kontrole zračnog prometa, otkažu tijekom leta, pilot zrakoplova
mora o tome neodložno izvijestiti nadležnu kontrolu zračnog prometa.

(3) Operator
zrakoplova ne smije dozvoliti obavljanje leta ako propisana komunikacijska i
navigacijska oprema ne postoji.

*Komunikacijska
oprema za IFR letove*

Članak 48.

(1) Za
obavljanje IFR letova zrakoplovi moraju biti opremljeni s dva VHF
primopredajnika kod kojih opseg frekvencijskog područja iznosi od 117,975 do
137 MHz s razmakom kanala od po 25 kHz.

(2) Za
obavljanje IFR letova iznad FL 245 zrakoplovi moraju biti opremljeni s dva
primopredajnika iz stavka 1. ovoga članka s razmakom kanala od po 8.33 kHz,
osim državnih zrakoplova iz članka 7. stavak 3. Zakona o zračnom prometu.

(3) Stavak 2.
ovoga članka primjenjuje se u skladu sa člankom 218. stavak 2. ovoga
Pravilnika.

*Navigacijska
oprema za IFR letove*

Članak 49.

(1) Za
obavljanje IFR letova zrakoplovi moraju biti opremljeni:

1. s dva
prijamnika signala VHF svesmjernog radiofara (VOR-prijamnici) pri čemu jedan
može izostati ako je zrakoplov opremljen propisanim sustavom za prostornu
navigaciju koji se može koristiti nezavisno od VOR – prijamnika. Prijamnici
moraju biti povezani s pokazivačem i tijekom uporabe neovisni o drugom
prijamniku;

2. s jednim
automatskim radiokompasom (ADF), koji obuhvaća frekventno područje od 200
kHz do 526.5 kHz s pokazivačem smjera i sposobnosti slušanja signala (ako je
to propisano za uporabu tijekom postupaka prilaženja i odlaska);

3. s jednim
SSR transponderom s modom A s 4096 kodova te modom C s automatskim
prosljeđivanjem visine;

4. s jednim
daljinomjernim uređajem (DME interogator);

5. s opremom
za prostornu navigaciju ako je njezina uporaba obvezna u skladu s odredbom
članka 50. stavak 3. ovoga Pravilnika.

6. sa sustavom
u zrakoplovu za izbjegavanje sudara ako je njegova uporaba obvezna u skladu
s odredbama članka 51. ovoga Pravilnika.

(2) Za
obavljanje ILS prilaženja, zrakoplovi moraju biti opremljeni:

1. s jednim
prijamnikom ILS signala usmjerivača (LLZ);

2. s jednim
prijamnikom ILS signala putanje poniranja (GP);

3. s jednim
VHF prijamnikom s pokazivačem signala radiomarkera;

4. s jednim
pokazivačem ILS signala usmjerivača i putanje poniranja.

(3) U zračnom
prostoru sa smanjenim minimumom vertikalnog razdvajanja (RVSM zračnom
prostoru) civilni zrakoplovi moraju dodatno biti opremljeni s:

1. dva
nezavisna barometarska visinomjera,

2. jednim
uređajem za upozoravanje na visinska odstupanja i

3. jednim
autopilotom sa sposobnošću održavanja visine  te moraju imati odobrenje
za tu svrhu.

*Oprema za
prostornu navigaciju*

Članak 50.

(1) Uporaba
opreme za prostornu navigaciju dopuštena je za letove koji lete utvrđenim
standardnim dolazim i standardnim odlaznim rutama ili objavljenim rutama za
prostornu navigaciju, te na izravnim rutama koje, u pojedinom slučaju,
dodijeli nadležna kontrola zračnog prometa, ako oprema za prostornu
navigaciju udovoljava zahtijevanoj navigacijskoj sposobnosti (RNP) za
letenje u odgovarajućem zračnom prostoru ili na odgovarajućoj ruti.

(2) Zrakoplovi
koji lete objavljenim rutama za prostornu navigaciju, izravnim rutama koje u
pojedinom slučaju dodijeli nadležna kontrola zračnog prometa, utvrđenim
prijelaznim rutama (feeder routes), utvrđenim standardnim dolaznim i
standardnim odlaznim rutama te iznad utvrđenih razina i u predviđenim
zračnim prostorima, moraju biti opremljeni osnovnom opremom za prostornu
navigaciju (Basic RNAV Equipment) koja udovoljava zahtijevanoj navigacijskoj
sposobnosti RNP 5. Osnovna oprema za prostornu navigaciju, mora osiguravati
da bočno navigacijsko odstupanje od željene putanje leta ne iznosi više od +
5 NM tijekom 95% trajanja leta.

(3) Zrakoplovi
koji lete na rutama objavljenim za preciznu prostornu navigaciju, utvrđenim
prijelaznim rutama (feeder routes), utvrđenim standardnim dolaznim
(transitions) i standardnim odlaznim rutama i u predviđenim zračnim
prostorima, moraju biti opremljeni opremom za preciznu prostornu navigaciju
(Precision RNAV Equipment) koja udovoljava zahtijevanoj navigacijskoj
sposobnosti RNP 1. Oprema za preciznu prostornu navigaciju, mora osiguravati
da bočno navigacijsko odstupanje od željene putanje leta ne iznosi više od ±
1 NM tijekom 95% trajanja leta.

(4) Rute za
prostornu navigaciju, prijelazne rute, utvrđene standardne dolazne i
standardne odlazne rute te razine i zračne prostore u kojima je obvezna
uporaba određene opreme za prostornu navigaciju utvrđuje HKZP.

*Opremljenost
sustavom u zrakoplovu za izbjegavanje
sudara – ACAS II*

Članak 51.

(1) Svi
civilni avioni na turbinski pogon najveće dopuštene uzletne mase preko 5700
kg ili s brojem putničkih sjedala većim od 19 moraju biti opremljeni
sustavom u zrakoplovu za izbjegavanje sudara ACAS II.

(2) Eventualne
iznimke od odredbi stavka 1. ovoga članka kao i način njihova odobravanja,
utvrđuje Ministarstvo.

*Komunikacijska
i navigacijska oprema za VFR letove*

Članak 52.

(1) Avioni,
rotokopteri, motorne jedrilice, jedrilice, zračni brodovi i slobodni baloni
s posadom, moraju za obavljanje VFR letova biti opremljeni jednim VHF
primopredajnikom koji pokriva barem one frekvencije u frekvencijskim
područjima od 117,975 MHz do 137 MHz, koje su potrebne za obavljanje
planiranog leta. Snaga i osjetljivost prijamnika, moraju biti najmanje takvi
da, uzimajući u obzir operativne osobine zrakoplova i planirane rute,
omogućuju besprijekornu radiokomunikaciju s nadležnom kontrolom zračnog
prometa.

(2) Odredbe
stavka 1. ovoga članka ne primjenjuju se na letove danju koji se obavljaju u
okolici aerodroma uzlijetanja, ako se radi o nekontroliranom aerodromu.

(3) Pored VHF
primopredajnika iz stavka 1. ovoga članka avioni, rotokopteri i motorne
jedrilice moraju biti opremljeni:

1. s jednim
VOR prijamnikom za obavljanje VFR letova u zračnom prostoru klase C iznad
razine leta 105;

2. za noćne
letove izvan okolice aerodroma na kojemu je odobrenjem za uporabu dopušteno
noćno letenje i koji je opremljen sustavom osvjetljenja:

a) s jednim
VOR prijamnikom za letove u kontroliranom zračnom prostoru,

b) s jednim
VOR prijamnikom ili automatskim radiokompasom (ADF) za letove u
nekontroliranom zračnom prostoru;

3. s jednim
VOR prijamnikom ili ADF-om za letove iznad slojeva oblaka.

(4) Zrakoplovi
pokretani motorom, moraju biti opremljeni jednim SSR transponderom za
obavljanje VFR letova u kontroliranom zračnom prostoru klase »C«, kao i za
druge letove koji se obavljaju iznad 5000 stopa MSL ili iznad 3500 stopa
iznad zemlje, ovisno koja je razina veća. Transponder mora biti opremljen
modom A s 4096 kodova i modom C sa sposobnošću automatskog prosljeđivanja
visine.

(5) Zrakoplovi
pokretani motorom moraju biti opremljeni sustavom u zrakoplovu za
izbjegavanje sudara ako je njegova uporaba obvezna u skladu s odredbama
članka 51. ovoga Pravilnika.

(6) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, nadležna kontrola zračnog prometa može, u
pojedinom slučaju, odobriti obavljanje letova zrakoplova bez VHF
primopredajnika u kontroliranim zonama, obavljanje aerodromskog prometa na
kontroliranom aerodromu i akrobatske letove u kontroliranom zračnom
prostoru, ako time neće biti ugrožena sigurnost zračnog prometa.

Glava 2.

PRAVILA
VIZUALNOG LETENJA (VFR)

*VFR letovi u
zračnom prostoru klase B do G*

Članak 53.

(1) U zračnom
prostoru klase B do G, VFR letovi moraju se obavljati tako da, tijekom leta
minimalne vrijednosti za vidljivost u letu i odstojanje od oblaka, ne budu
manje od vrijednosti utvrđenih u Dodatku 6. ovoga Pravilnika.

(2) VFR letovi
smiju se obavljati u kontroliranim zonama, samo ako postoje dodatni
minimalni meteorološki uvjeti za vidljivost pri tlu i bazu oblaka za
kontrolirane zone, utvrđeni u Dodatku 6. ovoga Pravilnika.

(3) Ako su
propisani meteorološki uvjeti unutar kontrolirane zone ispod minimalnih
vrijednosti, propisanih odredbama stavaka 1. i 2. ovoga članka, nadležna
kontrola zračnog prometa može zrakoplovima koji lete prema pravilima
vizualnog letenja (VFR) izdati odobrenje za obavljanje posebnog VFR leta u
svrhu slijetanja, uzlijetanja, prelijetanja ili ulaska u kontroliranu zonu
pod uvjetima utvrđenim odredbama članka 57. ovoga Pravilnika.

(4) Hrvatski
vojni zrakoplovi prilikom obavljanja VFR letova, mogu koristiti druge
minimalne vrijednosti za vidljivost u letu, odstojanje od oblaka, vidljivost
pri tlu i bazu oblaka ako je to potrebno zbog vrste zrakoplova koji se
upotrebljava, izvršenja određenog letačkog zadatka i letnih sposobnosti
ukoliko se time ne ugrožava sigurnost i nesmetano odvijanje zračnog prometa.

(5) Za
kontrolirane zone klase D i za određene dijelove drugog zračnog prostora,
Ministarstvo može utvrditi druge minimalne vrijednosti za vidljivost u letu,
udaljenost od oblaka, vidljivost pri tlu ili bazi oblaka od vrijednosti
utvrđenih u Dodatku 6. ovoga Pravilnika, ako se takvim postupkom ne ugrožava
sigurnost zračnog prometa te osoba i stvari na tlu.

Posebni uvjeti
za obavljanje VFR letova

Članak 54.

(1) VFR letovi
iznad razine leta 195 su zabranjeni.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, VFR letovi iznad razine leta 195 do i
uključujući razinu leta 285 mogu se u pojedinom slučaju obavljati u za to
posebno određenim područjima uz prethodno pribavljeno odobrenje HKZP ili
temeljem posebnih sporazuma odobrenih od strane HKZP. VFR letovi iznad
razine leta 285 u zračnom prostoru gdje se primjenjuje smanjeno vertikalno
razdvajanje mogu se obavljati samo unutar za to posebno određenih područja.

*Postavljanje
visinomjera i putne razine kod VFR letova*

Članak 55.

(1) Kod
obavljanja VFR letova koji se provode izvan okolice aerodroma odlaska, na i
ispod razine utvrđene u skladu s odredbom stavka 4. ovoga članka, pilot
zrakoplova mora postaviti visinomjer na QNH vrijednost kontroliranog
aerodroma najbližeg ruti leta. QNH vrijednost je vrijednost tlaka zraka
nekog mjesta svedena na srednju razinu mora, pod pretpostavkom da na tom
mjestu i ispod njega vladaju temperaturni uvjeti standardne atmosfere.

(2) Kod
obavljanja VFR letova iznad razine utvrđene u skladu s odredbom stavka 4.
ovoga članka, pilot zrakoplova mora postaviti visinomjer na 1013.25 hPa
(standardno postavljanje visinomjera – QNE).

(3) Prilikom
obavljanja VFR letova, mora se održavati razina leta koja odgovara trenutnoj
magnetskoj putanji prema polukružnom sustavu putnih razina (semi-circular
cruising level system), sukladno odredbama Dodatka 4. ovoga Pravilnika. To
ne vrijedi tijekom penjanja ili snižavanja odnosno, kad se tijekom leta ne
mogu održavati propisane vrijednosti za vidljivost u letu i odstojanje od
oblaka (članak 53. stavak 1. i 2.) na određenoj razini leta. Razine leta su
predviđene razine u atmosferi za potrebe razdvajanja po visini, određene
utvrđenim prikazanim vrijednostima visinomjera postavljenog na 1013.25 hPa.
Polukružna putna razina je utvrđena putna razina, određena prema onoj
polovici stupanjske podjele kompasa, u kojoj se nalazi odgovarajuća
magnetska putanja.

(4) Razine iz
stavka 1. i stavka 2. ovoga članka utvrđuje HKZP.

(5) U zračnom
prostoru klase B i C, VFR letovi se moraju pridržavati razina koje je
dodijelila nadležna kontrola zračnog prometa. U zračnom prostoru klase D
pilot zrakoplova je dužan nadležnoj kontroli zračnog prometa neodložno
javiti svaku promjenu razine.

(6) Kod
obavljanja letova hrvatskih vojnih nadzvučnih zrakoplova u aerodromskom
prometnom krugu u kontroliranoj zoni klase D visinomjer se može postaviti i
na QFE vrijednost tlaka zraka odnosnog aerodroma.

*VFR letovi
iznad slojeva oblaka*

Članak 56.

Obavljanje VFR
letova iznad slojeva oblaka odnosno njihovo prelijetanje, može se provoditi
samo:

1. ako visina
leta iznosi najmanje 1000 stopa iznad zemlje ili vode i ako se održava
vidljivost u letu i odstojanje od oblaka (članak 53. stavak 1.), prema
vrijednostima za zračni prostor klasifikacije E, u skladu s odredbama
Dodatka 6. ovoga Pravilnika,

2. ako pilot
zrakoplova može održavati namjeravanu letnu putanju,

3. ako je
zajamčeno prilaženje na aerodrom odredišta i slijetanje u vizualnim
meteorološkim uvjetima,

4. ako je
pilot zrakoplova osposobljen za obavljanje radiotelefonske komunikacije.

*Odobrenje za
poseban VFR let u kontroliranoj zoni*

Članak 57.

(1) Nadležna
kontrola zračnog prometa izdat će odobrenje za obavljanje jednog ili više
posebnih VFR letova iz članka 53. stavak 3. ovoga Pravilnika, samo:

1. ako
prometna situacija to dopušta,

2. ako je
vidljivost pri tlu 1500 m ili više, odnosno 800 m ili više ako se radi o
helikopteru, te

3. ako visina
baze oblaka iznosi najmanje 500 stopa.

(2) Ako
propisane minimalne vrijednosti iz stavka 1. točka 2. i/ili točka 3. ovoga
članka ne postoje, odobrenje kontrole zračnog prometa za obavljanje posebnog
VFR leta, izdat će se samo ako pilot zrakoplova potvrdi da posjeduje
odobrenje za iznimno prekoračenje odgovarajućih minimalnih vrijednosti.
Takva potvrda nije potrebna za letove koji se provode u svrhu potrage i
spašavanja, pružanja hitne medicinske pomoći, te za letove hrvatskih vojnih
i policijskih zrakoplova.

(3) Prilikom
obavljanja posebnog VFR leta, pilot zrakoplova mora se pridržavati:

1. minimalnih
meteoroloških uvjeta prema vrijednostima za zračni prostor klase G, i

2. minimalnih
sigurnih visina, osim ako pilot zrakoplova posjeduje odobrenje za iznimno
prekoračenje minimalne sigurne visine.

(4) Na
razdvajanje posebnih VFR letova, bilo jednog od drugoga ili od IFR letova
primjenjuju se minimumi za razdvajanje IFR letova.

VFR letovi u
kontroliranom zračnom prostoru

Članak 58.

(1) VFR letove
u kontroliranom zračnom prostoru mogu obavljati piloti zrakoplova koji
posjeduju odgovarajuće letačke dozvole, ovlašteni piloti vojnih zrakoplova,
kao i kandidati za stjecanje potrebnih dozvola odnosno ovlaštenja.

(2) Zrakoplovi
koji obavljaju VFR letove u kontroliranom zračnom prostoru, moraju biti
opremljeni komunikacijskom i navigacijskom opremom u skladu s odredbama
ovoga Pravilnika.

(3) Iznimno od
odredbe stavka 2. ovoga članka, nadležna kontrola zračnog prometa može u
pojedinom slučaju zrakoplovu koji nije pokretan motorom i nema propisanu
komunikacijsku i navigacijsku opremu izdati odobrenje za ulazak u
kontrolirani zračni prostor ako to prometna situacija dopušta.

(4) Odobrenje
za obavljanje VFR letova u kontroliranom zračnom prostoru, izdat će se ako
prometna situacija i kapacitet kontrole zračnog prometa to dozvoljavaju.
Odobrenje za ulazak u kontrolirani zračni prostor za mjesne letove (npr.
letove jedrilica, balona itd.) na aerodromima ispod kontroliranog zračnog
prostora, dodijelit će se u skladu s operativnim uputama nadležne kontrole
zračnog prometa. VFR letovi od javnog interesa (npr. letovi u svrhu
kalibraže i snimanja iz zraka), te probni, ispitni i slični letovi moraju se
unaprijed najaviti i usuglasiti s nadležnom kontrolom zračnog prometa.

(5)
Radiokomunikacija se obavlja na engleskom ili hrvatskom jeziku, uz
pridržavanje propisane i objavljene frazeologije. Radiokomunikacija s
nadležnom kontrolom zračnog prometa mora se uspostaviti kako slijedi:

1. najkasnije
5 minuta prije ulaska u kontrolirani zračni prostor,

2. kod odlaska
s aerodroma ispod kontroliranog zračnog prostora, što je prije moguće nakon
uzlijetanja, a prije ulaska u kontrolirani zračni prostor.

(6) Ako za
odnosni VFR let nije predan plan leta, nadležnoj kontroli zračnog prometa
moraju se proslijediti podaci o letu prema sljedećem redoslijedu:

1. pozivni
znak zrakoplova,

2. tip
zrakoplova,

3. brzina,

4. pozicija,

5. aerodrom
odlaska, ruta i aerodrom odredišta,

6. razina.

(7) Ukoliko se
pilot zrakoplova uslijed meteoroloških ili drugih razloga ne može
pridržavati odobrenja kontrole zračnog prometa, mora pravodobno pribaviti
izmijenjeno odobrenje. U interesu nesmetanog obavljanja zračnog prometa,
nadležna kontrola zračnog prometa može odobriti rutu odnosno razinu koja je
različita od zatražene. Zatražena, dodijeljena odnosno javljena promijenjena
razina može odstupati od polukružnog sustava putnih razina.

(8) Odredbe
ovoga članka ne primjenjuju se na letove hrvatskih vojnih zrakoplova čije je
vođenje u nadležnosti ministarstva nadležnog za poslove obrane i koji se
obavljaju na temelju posebnog propisa.

(9) Uvjete za
izdavanje odobrenja iz stavka 4. ovoga članka utvrđuje HKZP.

*Noćni VFR
letovi*

Članak 59.

(1) Za
obavljanje noćnih VFR letova, na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
članaka 53. do 58. ovoga Pravilnika. Noćni VFR letovi u kontroliranom
zračnom prostoru moraju se planirati i obavljati na objavljenim rutama i
postupcima.

(2) Obavljanje
noćnih VFR preleta (cross-country flight) zrakoplovno-sportskim letjelicama
te obavljanje noćnih skokova padobranom dvosjedom, zabranjeno je.

(3) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka noćni VFR letovi hrvatskih vojnih zrakoplova
u kontroliranom zračnom prostoru obavljaju se sukladno predanom planu leta.

*Letovi u svrhu
potrage i spašavanja i pružanje hitne medicinske pomoći*

Članak 60.

Prilikom
obavljanja letova u svrhu potrage i spašavanja te letova u svrhu pružanja
hitne medicinske pomoći osobama u opasnosti, može se odstupiti od pravila
propisanih odredbama članka 53. do 59. ovoga Pravilnika.

Glava
3.
PRAVILA INSTRUMENTALNOG LETENJA (IFR)

*Minimalna
sigurna razina kod IFR letova*

Članak 61.

(1) Osim
prilikom uzlijetanja i slijetanja, IFR let se ne smije obavljati ispod
minimalne IFR putne razine na ruti odnosno ispod minimalne područne
apsolutne visine (AMA) izvan rute.

 (2) Utvrđena
minimalna sigurna razina za IFR letove iznosi najmanje 1 000 stopa iznad
najviše prepreke u polumjeru od 8 km od predviđene pozicije zrakoplova,
odnosno u planinskom području najmanje 2 000 stopa iznad najviše prepreke u
polumjeru od 8 km od predviđene pozicije zrakoplova.

(3) Minimalne
razine iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje HKZP.

*Postavljanje
visinomjera i putne razine kod IFR letova*

Članak 62.

(1) Kod
obavljanja IFR letova, na i ispod razina utvrđenih u skladu s odredbom
stavka 5. ovoga članka, pilot zrakoplova mora postaviti visinomjer na QNH
vrijednost primljenu od nadležne kontrole zračnog prometa.

(2) Kod
obavljanja IFR letova iznad razina utvrđenih u skladu s odredbom stavka 5.
ovoga članka, pilot zrakoplova mora primjenjivati standardno postavljanje
visinomjera.

(3) Obavljanje
IFR letova u kontroliranom zračnom prostoru, osim ako se zrakoplov nalazi u
penjanju ili snižavanju, mora se provoditi na razini leta ili apsolutnoj
visini leta, koja odgovara trenutnoj magnetnoj putanji prema polukružnom
sustavu putnih razina (Dodatak 4. ovoga Pravilnika). HKZP može odobriti
iznimke ako se time ne ugrožava sigurnost zračnog prometa.

(4) IFR letovi
u zračnom prostoru klase G u hrvatskom zračnom prostoru su zabranjeni iz
sigurnosnih razloga. Planovi leta za takve IFR letove se neće prihvaćati i
za njih se neće izdavati odobrenje kontrole zračnog prometa.

(5) Razine iz
stavaka 1. i 2. ovoga članka utvrđuje HKZP.

*Promjena iz
pravila instrumentalnog (IFR) u pravila vizualnog (VFR) letenja*

Članak 63.

(1) Ako pilot
zrakoplova namjerava promijeniti pravila instrumentalnog (IFR) u pravila
vizualnog (VFR) letenja, mora o tome obavijestiti nadležnu kontrolu zračnog
prometa.

(2) Pilot
zrakoplova smije promijeniti pravila instrumentalnog (IFR) u pravila
vizualnog (VFR) letenja samo ako je predvidivo da će let završiti ili biti
nastavljen tijekom dužeg vremenskog razdoblja u vizualnim meteorološkim
uvjetima.

(3) Promjena
pravila instrumentalnog (IFR) u pravila vizualnog (VFR) letenja može se
provesti ako:

1. u
kontroliranom zračnom prostoru:

a) postoji
vidljivost u letu od najmanje 8 km i

b) ako
zrakoplov održava horizontalno odstojanje od oblaka od najmanje 1.5 km te
vertikalno odstojanje od najmanje 1000 stopa,

2. u
kontroliranim zonama, ako postoje propisani VFR minimumi.

(4) Iznimno od
odredaba stavka 3. ovoga članka, promjena pravila instrumentalnog (IFR) u
pravila vizualnog (VFR) letenja (plan leta-oznaka »Y«) može se provesti:

a) ako postoji
vidljivost u letu od najmanje 3 km,

b) ako postoji
vidljivost zemljine površine i

c) ako
zrakoplov leti izvan oblaka.

(5) Minimalne
vrijednosti iz stavka 4. ovoga članka mogu se primjenjivati:

a) ako se
prijelaz iz pravila instrumentalnog (IFR) u pravila vizualnog letenja (VFR)
provodi na minimalnoj sigurnoj razini utvrđenoj za IFR letove i

b) ako se
kontrolirani zračni prostor napusti odmah nakon promjene na VFR let.

(6) Zrakoplovi
koji mijenjaju pravila letenja u skladu s minimalnim vrijednostima iz stavka
4. ovoga članka, razdvajaju se u kontroliranom zračnom prostoru od
zrakoplova za koje je razdvajanje propisano prema normama utvrđenim za
razdvajanje IFR letova, čak i nakon promjene na VFR dio leta, u skladu s
klasifikacijom zračnog prostora.

(7) Kako bi se
na najmanju moguću mjeru smanjio utjecaj na druge zrakoplove za koje je
razdvajanje propisano, te da bi se spriječilo ugrožavanje zračnog prometa i
izbjegli nesporazumi, promjena pravila letenja prema minimalnim
vrijednostima iz stavka 4. ovoga članka zabranjena je iznad minimalne IFR
putne razine. U tom se slučaju moraju primijeniti vrijednosti utvrđene
odredbama stavka 3. ovoga članka.

(8) Zbog
olakšanja prijelaza iz pravila instrumentalnog (IFR) u pravila vizualnog
letenja (VFR), nadležna kontrola zračnog prometa može, u pojedinim
područjima, odobriti snižavanje na visinu manju od minimalne IFR putne
razine primjenom minimalne apsolutne visine radarskog vektoriranja (MRVA).
Snižavanje ispod minimalne apsolutne visine radarskog vektoriranja, može se
odobriti IFR letovima, samo prema objavljenim IFR postupcima.

*Prekid
prilaženja za slijetanje*

Članak 64.

Pilot
zrakoplova mora prekinuti prilaženje i započeti utvrđeni postupak neuspjelog
prilaženja, ako je zrakoplov dostigao utvrđene vrijednosti za prekid
prilaženja za primijenjeni postupak instrumentalnog prilaženja, a ne može
vizualno završiti prilaženje.

Dio treći

KONTROLA
ZRAČNOG PROMETA

Glava 1.
OPĆE
ODREDBE

Odjeljak
1.
OPĆA PRAVILA POSTUPANJA

*Postupci
letenja*

Članak 65.

(1) Pilot
zrakoplova mora se pridržavati propisanih postupaka letenja prilikom
prilaženja i odlazaka na i sa kontroliranih aerodroma te prilikom obavljanja
IFR letova, osim u slučaju kad nadležna kontrola zračnog prometa izda
odobrenje koje odstupa od propisanih postupaka letenja.

(2) Nadležna
kontrola zračnog prometa može dozvoliti odstupanja od objavljenih postupaka
letenja iz stavka 1. ovoga članka, ako to prometna situacija i uvjeti
dopuštaju i ako se takvim postupkom ne ugrožava sigurnost zračnog prometa.

*Pravila
prednosti*

Članak 66.

(1) Kontrola
zračnog prometa obavlja se prema načelu »tko prvi dođe, prvi će biti
uslužen«, osim u slučaju kad je načelo prednosti potrebno izmijeniti zbog
omogućavanja većeg protoka zračnog prometa u što manjem vremenskom
razdoblju, i što sigurnijeg, redovitijeg i nesmetanijeg odvijanja zračnog
prometa, obzirom na ukupnu prometnu situaciju i operativne potrebe pojedinih
zrakoplova, a poglavito obzirom na operativne potrebe vojnih mlaznih
zrakoplova.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, prednost u svakom slučaju uživaju sljedeći
letovi navedenim redoslijedom:

1. letovi kod
kojih je pilot objavio stanje nužde ili je stanje nužde očigledno,
uključujući letove koji su predmetom protuzakonitog ometanja ili im
protuzakonito ometanje neposredno prijeti (STS/EMER),

2. letovi
hrvatskih vojnih zrakoplova u svrhu zaštite suvereniteta Republike Hrvatske
(STS/PROTECTED),

3. letovi u
svrhu potrage i spašavanja, te u humanitarne svrhe (STS/SAR/HUM),

4. letovi
kojima se prevoze oboljele ili ozljeđene osobe kojima je potrebna hitna
medicinska pomoć, uključujući letove u svrhu pružanja hitne medicinske
pomoći oboljelim ili ozljeđenim osobama, kao i letovi kojima se prevoze
transplatati, krv i lijekovi uključujući letove koji se obavljaju kako bi se
u mjestu odredišta zrakoplova ukrcali pacijenti, lijekovi, transplatati ili
krv (STS/HOSP),

5. letovi
kojima se prevoze poglavari država (STS/HEAD) i letovi kojima se prevoze
predsjednici vlada i drugi državni dužnosnici koji imaju utvrđen takav
povlašteni status (STS/STATE),

6. letovi
mlaznih jednosjeda i dvosjeda hrvatske vojske, koji ujedno uživaju prednost
pred ostalim letovima hrvatske vojske,

7. promatrački
letovi temeljem međunarodnih sporazuma koji obvezuju Republiku Hrvatsku
(Open Skies Treaty),

8. letovi koji
podliježu mjerama za upravljanje protoka zračnog prometa.

(3) Vježbovni
letovi hrvatskih vojnih zrakoplova u svrhu presretanja, uživaju prednost kao
i letovi iz stavka 2. točka 5. ovoga članka.

*Zabrana VFR
letova*

Članak 67.

(1) Kada to
zahtijeva prometna situacija i intenzitet letova koji podliježu kontroli
zračnog prometa, HKZP može u prostorno i vremensko ograničenom opsegu, u
potpunosti ili djelomično, zabraniti obavljanje VFR letova u kontroliranom
zračnom prostoru.

(2) Ako to
zahtijeva sigurnost zračnog prometa, pojedinačno ili ukupno VFR letenje u
kontroliranom zračnom prostoru mogu privremeno zabraniti:

1. nadležni
kontrolor zračnog prometa,

2. HKZP.

Razdvajanje
kontroliranog prometa

Članak 68.

(1) Nadležna
kontrola zračnog prometa primjenjuje propisane norme razdvajanja u
kontroliranom zračnom prostoru u sljedećim slučajevima:

1. između svih
vrsta letova koji podliježu razdvajanju u skladu s klasifikacijom zračnog
prostora, utvrđenom odredbama Dodatka 5. ovoga Pravilnika,

2. između IFR
letova i posebnih VFR letova,

3. između
posebnih VFR letova,

4. IFR letova
i noćnih VFR letova u kontroliranom zračnom prostoru,

5. između IFR
letova i VFR letova koji mijenjaju pravila letenja u uvjetima smanjenih
meteoroloških minimuma,

6. između VFR
letova koji se nalaze u navigacijskim poteškoćama, a prelijeću kroz oblake
ili se nalaze u njima, te između tih letova i drugih letova za koje je
obvezna primjena postupaka razdvajanja,

7. između
letova koji podliježu razdvajanju, zabranjenih područja i područja s
ograničenjem letenja,

8. između
letova koji podliježu razdvajanju i utvrđenih područja za posebno korištenje
kontroliranog zračnog prostora, i

9. između
letova koji podliježu razdvajanju i granica vlastitog područja nadležnosti,
odnosno nekontroliranog zračnog prostora.

(2) Ako se
vrsta ili propisana norma razdvajanja koja se koristi za razdvajanje dva ili
više letova iz stavka 1. ovoga članka ne može održavati ili primjenjivati,
nadležna kontrola zračnog prometa mora poduzeti mjere koje osiguravaju
postojanje odnosno primjenu i uspostavu druge vrste ili druge norme
razdvajanja prije nego što je prvotno korištena vrsta ili propisana norma
razdvajanja postala nedostatna.

(3) Propisane
vrste i norme razdvajanja primjenjuju se i na razdvajanje letova hrvatskih
vojnih zrakoplova, osim ako je posebnim dogovorom na temelju zakona
predviđeno povećanje ili smanjenje utvrđenih normi razdvajanja.

*Javljanje o
opasnostima*

Članak 69.

Pilot
zrakoplova mora nadležnoj kontroli zračnog prometa, neodložno javiti svako
opažanje opasnosti koja bi mogla ugroziti sigurnost zrakoplova ili sigurnost
zračnog prometa. Izvještaji o opasnostima za zračni promet trebaju
sadržavati sve bitne pojedinosti koje su od značaja za sigurno odvijanje
zračnog prometa.

Odjeljak 2.

ODOBRENJA
KONTROLE ZRAČNOG PROMETA

*Pojam i opseg
odobrenja kontrole zračnog prometa*

Članak 70.

Pojam
»odobrenje kontrole zračnog prometa« (ATC clearance) može se skratiti na
način da se iza ili ispred riječi »odobrenje« koriste izrazi kao što su
npr.« za uzlijetanje«, »rutno«, »za prilaženje«, »za slijetanje«, »za
obavljanje padobranskih skokova« itd. kako bi se naznačilo na koji se dio
leta, vrstu leta, odnosno djelovanje odgovarajuće odobrenje odnosi.

*Postupanje
prema odobrenju*

Članak 71.

(1) Izdavanjem
odobrenja kontrole zračnog prometa pilotu zrakoplova se dozvoljava
obavljanje leta pod uvjetima utvrđenim u odobrenju. Prilikom obavljanja
poslova kontrole zračnog prometa, nadležna kontrola zračnog prometa može
izdavanjem odgovarajućih odobrenja i njihovim izmjenama utvrditi pojedinosti
koje se odnose na odvijanje leta, posebice na letnu putanju i razinu.

(2) Ako pilot
zrakoplova iz važnih razloga zatraži prednost prilikom izdavanja odobrenja
kontrole zračnog prometa, te razloge mora navesti u svom zahtjevu.

(3) Pilot
zrakoplova mora postupati prema posljednjem izdanom i potvrđenom odobrenju
kontrole zračnog prometa, sve dok mu se ne izda novo odobrenje, osim ako se
radi o situacijama kada se zrakoplov nalazi u opasnosti i koje zahtijevaju
trenutnu odluku pilota zrakoplova, pri čemu pilot mora neodložno o tome
obavijestiti nadležnu kontrolu zračnog prometa i pribaviti novo odobrenje.

*Letovi i
djelovanja za koje je potrebno odobrenje kontrole zračnog prometa*

Članak 72.

Odobrenje
kontrole zračnog prometa mora se pribaviti za sljedeće letove ili
djelovanja:

1. IFR letove,

2. VFR letove
u zračnom prostoru klase B, C i D,

3. aerodromski
promet na kontroliranim aerodromima,

4. posebne VFR
letove,

5. noćne VFR
letove te noćne letove zračnih brodova i slobodnih balona s posadom u
kontroliranom zračnom prostoru,

6. letove
jedrilica u oblacima,

7. letove u
uvjetno zabranjenim i privremeno izdvojenim područjima, ako je to izričito
propisano prilikom utvrđivanja odgovarajućih područja,

8. akrobatske
letove u kontroliranom zračnom prostoru i na kontroliranim aerodromima,

9. skokove
padobranom i izbacivanje predmeta padobranima u kontroliranom zračnom
prostoru,

10. letenje
zrakoplovnih modela s raketnim pogonom i daljinski upravljanih ili
neupravljanih letećih objekata s vlastitim pogonom u kontroliranom zračnom
prostoru,

11. letenje
slobodnih balona bez posade, ukupne mase kupole balona i balasta veće od 0,5
kg, kao i za letenje uvezanih slobodnih balona bez posade, te grupno letenje
slobodnih balona bez posade u kontroliranom zračnom prostoru.

12. letenje
mikrolakih aviona, parajedrilica i ovjesnih jedrilica u kontroliranom
zračnom prostoru.

*Pribavljanje
odobrenja*

Članak 73.

(1) U
slučajevima iz članka 72. točke 1. do 7. ovoga Pravilnika, pilot zrakoplova
mora odobrenje pribaviti putem radiokomunikacije.

(2) U
slučajevima iz članka 72. točke 8. do 12. ovoga Pravilnika, odobrenje se
mora pribaviti od nadležne kontrole zračnog prometa putem telefona.

(3) Akrobatski
letovi u kontroliranom zračnom prostoru moraju se dogovoriti telefonom s
nadležnom kontrolom zračnog prometa. Odobrenje se izdaje putem telefona ili
radiokomunikacijom.

(4) U slučaju
održavanja zrakoplovnih priredbi te posebnog korištenja kontroliranog
zračnog prostora, prethodno se mora pribaviti pismeno odobrenje HKZP
sukladno odredbama članaka 30. odnosno 186. ovoga Pravilnika.

*Sadržaj
odobrenja*

Članak 74.

(1) Odobrenje
kontrole zračnog prometa proslijeđeno radiokomunikacijom, u načelu, a ovisno
o vrsti leta (IFR, VFR), obvezi razdvajanja, klasifikaciji zračnoga
prostora, fazi leta (uzlijetanje, rutni let, prilaženje, slijetanje i dr.),
vrsti plana leta, te utvrđenom načinu rada nadležne kontrole zračnog
prometa, može sadržavati podatke navedene sljedećim redoslijedom:

1. pozivni
znak zrakoplova,

2. granicu
valjanosti odobrenja,

3. rutu leta,

4. razinu
odnosno razine leta za čitavu rutu ili njezin dio i promjene razina po
potrebi,

5. sve ostale
potrebne upute ili informacije, kao što su postavljanje SSR transpondera,
postupke prilaženja ili odlaska, vrijeme komunikacije i vremena istjecanja
odobrenja. Pod vremenom istjecanja odobrenja, smatra se vrijeme u kojem se
odobrenje automatski poništava, ako let ne započne.

(2) Upute koje
se odnose na razine, a uključene su u odobrenje, mogu sadržavati:

1. putnu
razinu odnosno razine,

2. razine na
kojima se prolaze određene značajne točke, ako je potrebno,

3. mjesto ili
vrijeme početka penjanja ili snižavanja, ako je potrebno

4. brzinu
penjanja ili snižavanja, ako je potrebno,

5. podrobna
uputstva koja se odnose na odlazne i prilazne razine.

Odjeljak 3.

IZVJEŠTAJI
PILOTA ZRAKOPLOVA

*1. IZVJEŠTAJ O
POZICIJI*

Obveza
javljanja pozicije

Članak 75.

(1) Pilot
zrakoplova mora u slučajevima utvrđenim odredbama članka 12. stavak 3. ovoga
Pravilnika, prilikom prelijetanja utvrđenih obveznih točaka javljanja,
proslijediti nadležnoj kontroli zračnog prometa izvještaj o poziciji. Ako
nije drukčije propisano izvještaj o poziciji mora se proslijediti iznad ili
neposredno nakon prelijetanja svake utvrđene obvezne točke javljanja.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, nadležna kontrola zračnog prometa može, u
pojedinom slučaju, zahtijevati prosljeđivanje izvještaja o poziciji i iznad
drugih točaka ili pilota zrakoplova osloboditi te obveze.

*Izvještaj o
poziciji kod IFR letova*

Članak 76.

(1) Pilot
zrakoplova prilikom IFR leta, a kod prve uspostave radiokomunikacije, mora
javiti svoju poziciju prosljeđivanjem izvještaja o poziciji, koji sadrži
sljedeće podatke navedenim redoslijedom:

1. pozivni
znak zrakoplova,

2. pozicija,

3. vrijeme
preleta.

Vrijeme
preleta može se izostaviti ako se točka javljanja prelijeće u trenutku
prosljeđivanja izvještaja o poziciji.

(2) Nakon
promjene radiofrekvencije, moraju se proslijediti sljedeći podaci:

1. pozivni
znak zrakoplova,

2. razina, a
odobrena razina u slučaju penjanja ili snižavanja.

(3) Iznimno od
odredbe stavka 2. ovoga članka, kod promjene frekvencije s prilazne kontrole
na frekvenciju aerodromskog kontrolnog tornja, odnosno promjene frekvencije
s aerodromskog kontrolnog tornja na frekvenciju prilazne kontrole, ne
prosljeđuje se podatak o razini.

(4) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, kod IFR leta u zračnom prostoru u kojem se
ne provodi radarska usluga, pilot zrakoplova mora javiti svoju poziciju
prosljeđivanjem izvještaja o poziciji, koji sadrži sljedeće podatke:

1. pozivni
znak zrakoplova,

2. pozicija,

3. vrijeme
preleta,

4. razina.

Vrijeme
preleta može se izostaviti ako se točka javljanja prelijeće u trenutku
javljanja.

(5) Iznimno od
odredbe stavka 4. ovoga članka, kod promjene frekvencije s prilazne kontrole
na frekvenciju aerodromskog kontrolnog tornja, ne prosljeđuju se podaci o
vremenu preleta i razini, a kod promjene frekvencije s aerodromskog
kontrolnog tornja na frekvenciju prilazne kontrole, ne prosljeđuju se podaci
o vremenu preleta.

*Izvještaj o
poziciji kod VFR letova*

Članak 77.

(1) Kod
obavljanja VFR leta, pilot zrakoplova mora javiti svoju poziciju
prosljeđivanjem izvještaja o poziciji, koji sadrži sljedeće podatke i to
navedenim redoslijedom:

1. pozivni
znak zrakoplova,

2. pozicija,

3. vrijeme
preleta,

4. razina,

5. predviđeno
vrijeme sljedeće pozicije.

(2) Vrijeme
preleta iz stavka 1. točka 3. ovoga članka može se izostaviti, ako se točka
javljanja prelijeće u trenutku javljanja.

*Izvještaj o
poziciji zrakoplova u aerodromskom prometnom krugu*

Članak 78.

(1) Pilot
zrakoplova u aerodromskom prometnom krugu na kontroliranom aerodromu, mora
na zahtjev nadležne kontrole zračnog prometa javiti svoju poziciju
prosljeđivanjem izvještaja o poziciji, koji sadrži sljedeće podatke
navedenim redoslijedom:

1. pozivni
znak zrakoplova,

2. pozicija.

(2) Pilot
zrakoplova u aerodromskom prometnom krugu na nekontroliranom aerodromu, mora
javiti svoju poziciju prosljeđivanjem izvještaja o poziciji, koji sadrži
sljedeće podatke navedenim redoslijedom:

1. naziv
aerodroma,

2. pozivni
znak zrakoplova,

3. poziciju za
smjer slijetanja,

4. planiranu
sletnu stazu.

2. Izvještaj o
odlasku i dolasku

Izvještaj o
odlasku

Članak 79.

(1) Za sve
letove za koje je predan plan leta a koji uzlijeću s nekontroliranog
aerodroma, ako nije drukčije propisano, pilot zrakoplova mora nadležnoj
kontroli zračnog prometa neodložno proslijediti izvještaj o odlasku,
javljanjem stvarnog vremena uzlijetanja

(2) Neposredno
nakon uzlijetanja, stvarno vrijeme uzlijetanja mora javiti:

1. nadležnom
prijavnom uredu operativnih usluga kontrole zračnog prometa osoba koju
ovlasti pilot zrakoplova ili

2. pilot
zrakoplova propisanim radiokomunikacijskim postupkom nadležnoj kontroli
zračnog prometa, a ako to nije moguće, centru za pružanje letnih
informacija.

(3) Izvještaj
o odlasku mora sadržavati sljedeće podatke:

1. pozivni
znak zrakoplova,

2. aerodrom
odlaska,

3. vrijeme
uzlijetanja,

4. aerodrom
odredišta.

*Izvještaj o
dolasku*

Članak 80.

(1) Za sve
letove za koje je predan plan leta, a koji slijeću na nekontrolirane
aerodrome, pilot zrakoplova mora, nadležnoj kontroli zračnog prometa
neodložno proslijediti izvještaj o dolasku, javljanjem vremena slijetanja.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, ako se zrakoplov već nalazi u aerodromskom
prometnom krugu i očekuje se sigurno slijetanje, umjesto prosljeđivanja
izvještaja o dolasku pilot zrakoplova može putem radiokomunikacije
proslijediti predviđeno vrijeme slijetanja nadležnoj kontroli zračnog
prometa, a ako to nije moguće, centru za pružanje letnih informacija.

(3) Izvještaj
o dolasku mora sadržavati sljedeće podatke:

1. pozivni
znak zrakoplova,

2. aerodrom
slijetanja,

3. vrijeme
slijetanja.

Ako iz nekog
razloga slijetanje nije uslijedilo na aerodrom odredišta, izvještaj o
dolasku mora sadržavati aerodrom odlaska i aerodrom odredišta, naznačen u
planu leta.

Odjeljak 4.

PLAN LETA

*Obveza
predavanja plana leta*

Članak 81.

(1) Plan leta
obvezno se predaje za sljedeće letove:

1. IFR letove,

2. VFR letove
u kontroliranom zračnom prostoru, osim za letove unutar kontrolirane zone
danju,

3. letove u
uvjetno zabranjenim područjima i drugim područjima, uključujući područja iz
članka 15. stavak 3. ovoga Pravilnika, ako je to izričito propisano prilikom
utvrđivanja odgovarajućeg područja,

4. VFR letove
koji prelaze granicu Republike Hrvatske.

(2) U svrhu
olakšavanja provođenja mjera potrage i spašavanja zrakoplova, plan leta može
se predati i za druge letove.

(3) Uvjeti i
način predaje planova leta za letove hrvatskih vojnih zrakoplova uređuju se
posebnim propisom.

*Predavanje
pojedinih vrsta planova leta*

Članak 82.

(1)
Pojedinačni plan leta (individual flight plan-FPL) mora se predati za svaki
pojedini let za koji je predavanje plana leta propisano. Pojedinim letom u
smislu ovoga Pravilnika smatra se i grupni let više zrakoplova, kao i svaki
dio leta kad se radi o letu koji uključuje međuslijetanja.

(2) Trajni
plan leta (repetitive flight plan-RPL) može se predati za najmanje 10 IFR
letova koje planira isti operator zrakoplova, ako su ti letovi planirani kao
redoviti, istovrsni i najmanje jednom tjedno, odnosno svakodnevno tijekom
najmanje deset dana u slijedu.

*Vrijeme
predavanja plana leta*

Članak 83.

Vrijeme
predavanja plana leta utvrđuje HKZP.

*Predavanje
plana leta i odgovornost*

Članak 84.

(1) Operator
zrakoplova, zapovjednik zrakoplova ili druga ovlaštena osoba mora predati
plan leta sukladno uvjetima koje utvrđuje HKZP.

(2)
Predavatelj plana leta odgovoran je za:

1. potpunost i
točnost podataka,

2.
pribavljanje preduzletnih informacija i po potrebi odobrenja kontrole
zračnog prometa,

3. provjeru
provedivosti leta, između ostalog i na temelju pribavljenih preduzletnih
informacija, te

4. potpuno
adresiranje i prosljeđivanje.

*Sadržaj i
obrazac plana leta*

Članak 85.

(1) Obrazac
plana leta iz Dodatka 7. ovoga Pravilnika, mora sadržavati odgovarajuće
podatke o planiranom letu.

(2) Uvjete za
predavanje, prihvaćanje, poništavanje i izmjene plana leta, te uvjete za
dopuštena odstupanja koja se odnose na plan leta, utvrđuje HKZP.

Odjeljak 5.

UPRAVLJANJE
PROTOKOM ZRAČNOG PROMETA

*Pojam, opseg i
uvjeti za upravljanje protokom zračnog prometa*

Članak 86.

(1)
Upravljanje protokom zračnog prometa (Air Traffic Flow Management) provodi
se prikladnim mjerama kako bi se izbjeglo preopterećenja, te kako bi se
optimizirali postojeći kapaciteti europskog sustava kontrole zračnog
prometa.

(2) Prikladnim
mjerama iz stavka 1. ovoga članka, smatraju se mjere koje se odnose na
planiranje, koordinaciju i provedbu strategijskih (sedam i više dana prije
dana događanja), predtaktičkih (unutar šest dana prije dana događanja) i
taktičkih (na dan događanja) mjera, uzimajući pritom u obzir utvrđene
kapacitete sustava kontrole zračnog prometa, istovjetan odnos prema IFR
letovima koji slijeću odnosno uzlijeću iz Republike Hrvatske u odnosu na
letove koji prelijeću Republiku Hrvatsku, te primjenu onih mjera upravljanja
protokom koje imaju najmanji negativni utjecaj na korisnike zračnog
prostora.

(3) Uvjete i
postupke upravljanja protokom zračnog prometa u hrvatskom zračnom prostoru
utvrđuje HKZP.

*Opći ATFM postupci*

Članak 87.

(1) Taktičke
mjere iz članka 86. stavak 2. ovoga Pravilnika mogu se primjenjivati,
pojedinačno ili u kombinaciji kao sljedeći postupci:

1. pravodobno
dodjeljivanje slotova odlaska prema određenim odredišnim područjima ili
aerodromima,

2. predlaganje
rasteretnih ili alternativnih ruta, i

3. privremeno
zabranjivanje pojedinih letova pod određenim uvjetima.

(2) Slot
odlaska proračunava se i dodjeljuje korisnicima zračnog prostora na temelju
podataka iz plana leta, a primjenjuje se na IFR letove i na letove s
promjenom pravila letenja, ako se IFR dio leta obavlja u području u kojemu
su na snazi mjere za upravljanje protoka zračnog prometa. Postupak dodjele
slota, odnosno mjere za upravljanje protokom zračnog prometa, ne primjenjuju
se na letove sa statusom »EMER«, »HEAD« i »SAR« te u drugim predviđenim
slučajevima.

(3) Za sve
letove koji podliježu mjerama za upravljanje protokom zračnog prometa, slot
odlaska se dodjeljuje najkasnije dva sata prije EOBT-a u obliku proračunatog
vremena uzlijetanja (CTOT). Proračunato vrijeme uzlijetanja se pribavlja u
prijavnom uredu operativnih usluga kontrole zračnog prometa, ili se
proslijeđuje izravno korisniku zračnog prostora.

*Obveze pilota
zrakoplova i korisnika zračnog prostora u pogledu pridržavanja slota*

Članak 88.

(1)
Aerodromska kontrola zračnog prometa odgovorna je za nadzor slotova odlaska
na aerodromima odlaska, što uključuje i odbijanje izdavanja odobrenja za
pokretanje motora ili uzlijetanje letovima koji značajnije odstupaju od
dodijeljenog CTOT-a. Za potrebe aerodromske kontrole zračnog prometa slot
odlaska iz članka 87. stavak 3. ovoga Pravilnika iznosi 15 minuta (-5/+10
minuta oko proračunatog vremena uzlijetanja).

(2) Operator
zrakoplova dužan je poznavati i pridržavati se objavljenih mjera protoka
zračnog prometa te planirati letove zrakoplova u odlasku tako da se
uzlijetanja obavljaju u skladu s proračunatim vremenom uzlijetanja. Ako
korisnik zračnog prostora uoči da se iz bilo kojeg razloga ne može
pridržavati dodijeljenog slota, mora o tome neodložno i izravno obavijestiti
tijelo nadležno za upravljanje protokom zračnog prometa ili nadležnu
kontrolu zračnog prometa.

Glava 2.

AERODROMSKA
KONTROLA ZRAČNOG PROMETA

*Aerodromski
prometni krug i vožnja*

Članak 89.

Sljedeće
pozicije u aerodromskom prometnom krugu i krugu za vožnju (taxi circuit)
predstavljaju točke na kojima piloti, u načelu, traže i ovisno o prometnoj
situaciji dobivaju odobrenja i upute:

1.
parkirališna pozicija; pilot zrakoplova traži odobrenje za pokretanje
motora, ako je potrebno, te po potrebi informacije za odlazak i upute za
vožnju u svrhu odlaska,

2. pozicija za
čekanje; zrakoplov javlja da je spreman za odlazak, ako je potrebno.
Zrakoplovi u odlasku zadržavaju se na toj poziciji do trenutka kad kontrolor
zračnog prometa ovisno o prometnoj situaciji može izdati uputu za izlazak na
stazu ili odobrenje za uzlijetanje,

3. pozicija za
uzlijetanje; na toj se poziciji dodjeljuje odobrenje za uzlijetanje, ako to
nije učinjeno ili nije bilo moguće učiniti na poziciji br. 2,

4. krak niz
vjetar; pilot javlja poziciju niz vjetar, ako je potrebno. Odobrenje za
slijetanje može se izdati na toj poziciji,

5. osnovni
krak; pilot zrakoplova javlja osnovni krak, ako to od njega zatraži
kontrolor zračnog prometa. Odobrenje za slijetanje može se izdati na toj
poziciji ako to nije učinjeno ili nije bilo moguće učiniti na poziciji br.
4,

6. završni
krak; pilot zrakoplova javlja završni krak, ako to od njega zatraži
kontrolor zračnog prometa. Odobrenje za slijetanje mora se izdati na toj
poziciji ako to nije učinjeno ili nije bilo moguće učiniti na poziciji br. 4
ili 5,

7. izlazak sa
staze; na toj poziciji izdaje se uputa za vožnju do stajanke ili uputa da
zrakoplov uspostavi komunikaciju sa zemaljskom kontrolom odnosno kontrolom
stajanke.

*Staza u
uporabi*

Članak 90.

(1) Za stazu u
uporabi određuje se uzletno-sletna staza čiji je smjer najbliži smjeru
vjetra.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, za stazu u uporabi može se odrediti i druga
staza ako je to potrebno zbog smještaja aerodromskog prometnog kruga, dužine
uzletno-sletne staze, kapaciteta uzletno-sletne staze, smještaja
navigacijskih sredstava koji služe za izvršenje prilaženja, nesmetanijeg
slijetanja ili odlaska zrakoplova, blizine drugih aerodroma, prometne
situacije, postupaka za smanjenje buke ili utjecaja trenutne meteorološke
situacije pod uvjetom da prosječna leđna komponenta vjetra na toj stazi u
pravilu ne iznosi više od 5 čvorova, osim ako je HKZP odobrila veću leđnu
komponentu vjetra za tu stazu ili ako sigurnosni razlozi zahtijevaju
trenutnu uporabu druge uzletno-sletne staze.

(3) Ako staza
u uporabi nije prikladna za neki tip zrakoplova, a na zahtjev pilota,
nadležna kontrola zračnog prometa može odobriti uporabu druge staze, pod
uvjetom da prometna situacija i postupci za smanjenje buke dopuštaju takvu
izmjenu.

Postupci
pokretanja motora zrakoplova

Članak 91.

(1) U svrhu
redovitog i nesmetanog odvijanja zračnog prometa, piloti zrakoplova moraju
prije svakog odlaska prema IFR planu leta zatražiti odobrenje za pokretanje
motora. Odobrenje za pokretanje motora ne smije se zatražiti, ako pilot
zrakoplova nije siguran da li je u stanju pokrenuti motore unutar 5 minuta
nakon izdavanja odobrenja.

(2) Ako je
predviđeno kašnjenje u odlasku manje od 20 minuta, pilotima se izdaje
odobrenje za trenutno pokretanje motora. Ako je predviđeno kašnjenje u
odlasku veće od 20 minuta, kontrolor zračnog prometa je obvezan obavijestiti
pilota zrakoplova o trenutku kada smije pokrenuti motore ili očekivanom
trajanju kašnjenja.

*Odobrenja za
odlaske prema pravilima instrumentalnog letenja (IFR)*

Članak 92.

(1) Prije
odlaska, pilot zrakoplova prima rutno odobrenje (en-route clearance),
uključujući odobrenje za odlaznu rutu.

(2) Početna
razina na koju se zrakoplov penje nakon uzlijetanja utvrđena je u
standardnom instrumentalnom odlasku (Standard instrument departure-SID),
odnosno određuje ju nadležna kontrola zračnog prometa zajedno s rutnim
odobrenjem prije uzlijetanja.

(3) Ovisno o
prometnoj situaciji, odobrenja za daljnje penjanje izdaju se nakon
uzlijetanja.

*Informacije o
bitnom lokalnom prometu*

Članak 93.

(1) Bitnim
lokalnim prometom smatra se svaki promet zrakoplova, vozila ili osoba na ili
u blizini manevarskih površina, odnosno promet u okolici aerodroma koji bi
mogao predstavljati opasnost za dotične zrakoplove.

(2) Nadležna
kontrola zračnog prometa mora obavijestiti pilota zrakoplova o svakom bitnom
lokalnom prometu, na način koji omogućuje lako uočavanje i prepoznavanje tog
prometa. O iznenadnoj pojavi opasnosti tijekom završnog prilaženja, pilot
zrakoplova mora se obavijesti bez odlaganja.

*Bitne
informacije o stanju aerodroma*

Članak 94.

(1) Bitne
informacije o stanju aerodroma su podaci, koji se odnose na stanje
operativnih površina i pripadajućih sredstava koja su potrebna za sigurno
odvijanje zračnog prometa. Bitne informacije o stanju aerodroma izdaju se
uvijek, kada kontrolor zračnog prometa smatra da je to potrebno i u interesu
sigurnosti zračnoga prometa ili na zahtjev pilota zrakoplova.

(2) Bitne
informacije o stanju aerodroma prosljeđuju se sljedećim redoslijedom:

1. građevinski
ili radovi u svrhu održavanja na, ili u neposrednoj blizini operativnih
površina,

2. neravnine
ili napuknuća površine uzletno-sletne staze, staze za vožnju ili stajanke,

3. snijeg,
bljuzgavica ili led na uzletno-sletnoj stazi, stazi za vožnju ili stajanci,

4. nanosi ili
zapusi snijega, uključujući visinu snježnog pokrivača u neposrednoj blizini
uzletno-sletne staze, staze za vožnju ili stajanke, kao i informacije o
čišćenju snijega i posipanju odnosno prskanju uzletno-sletne staze,

5. ostale
privremene opasnosti, uključujući parkirane zrakoplove i ptice na tlu ili u
zraku,

6. otkaz ili
nepravilnosti u radu dijela ili ukupnog aerodromskog sustava osvjetljenja i

7. ostale
važne obavijesti.

*Informacije
zrakoplovima u odlasku i dolasku*

Članak 95.

(1) Pilotu
zrakoplova koji namjerava letjeti prema pravilima vizualnog letenja (VFR) i
pilotu koji namjerava letjeti prema pravilima instrumentalnog letenja (IFR),
ako automatsko emitiranje informacija za slijetanje i uzlijetanje nije na
raspolaganju, nakon uspostave prve komunikacije kontrolor zračnog prometa
prosljeđuje informacije sljedećim redoslijedom:

1.
uzletno-sletnu stazu u uporabi,

2. trenutni
smjer i brzinu vjetra pri tlu, uključujući značajna odstupanja,

3. QNH
postavljanje visinomjera ili QFE na zahtjev,

4. temperaturu
zraka i točku rosišta za zrakoplove s turbinskim motorima,

5. trenutnu
vidljivost u smjeru uzlijetanja i početnog penjanja ako je manja od 10 km i
trenutnu vidljivost(i) uzduž uzletno-sletne staze u uporabi, ako podaci
postoje.

(2) Ako je
potrebno, prije uzlijetanja kontrolor zračnog prometa obavještava pilota
zrakoplova o:

1. promjenama
bitnih informacija o stanju aerodroma,

2. svim
značajnim promjenama smjera i brzine vjetra pri tlu, temperature zraka,
vidljivosti ili vidljivosti uzduž staze, te promjeni QNH vrijednosti tlaka
zraka ako promjena iznosi 1 hPa (0,03 incha Hg) ili više,

3. značajnim
meteorološkim uvjetima (kumulonimbus ili oluja, umjerena ili jaka
turbulencija, smicanje vjetra, tuča, umjereno ili jako zaleđivanje, kiša
koja se ledi i sl.) u području uzlijetanja i penjanja, ako informacija već
nije proslijeđena putem automatskog emitiranja informacija za slijetanje i
uzlijetanje.

(3) Pilotu
zrakoplova koji leti prema pravilima vizualnog letenja (VFR) odobrava se
ulazak u kontroliranu zonu odnosno ulazak u aerodromski prometni krug ako
meteorološki uvjeti i prometna situacija to dozvoljavaju. Odobrenje za
ulazak uključuje i sljedeće podatke navedenim redoslijedom:

1. VFR rutu
dolaska, odnosno smjer prometnog kruga kad se upotrebljava desni prometni
krug, ako se radi o odobrenju za ulazak u aerodromski prometni krug,

2.
uzletno-sletnu stazu u uporabi ili smjer slijetanja,

3. QNH
vrijednost tlaka zraka,

a ako je
potrebno prosljeđuju se i sljedeći podaci:

4. apsolutna
visina leta,

5. trenutni
smjer i brzina vjetra,

6. bitni
lokalni promet,

7. bitne
aerodromske informacije,

8. posebne
upute.

(4) Na zračnim
lukama, nadležna kontrola zračnog prometa prosljeđuje vrijeme slijetanja i
uzlijetanja samo na poseban zahtjev pilota.

*Vrtložna
turbulencija*

Članak 96.

(1) Prema
kategorijama vrtložne turbulencije zrakoplovi mogu biti:

1. teški
(heavy-H); zrakoplovi najveće dopuštene uzletne mase (maximum certificated
take-off mass – MTOM), od 136 tona ili više,

2. srednji
(medium-M); zrakoplovi najveće dopuštene uzletne mase manje od 136 tona, a
veće od 7 tona,

3. laki
(light-L); zrakoplovi najveće dopuštene uzletne mase do uključujući 7 tona.

(2) Obzirom da
se opasnost i postojanje vrtložne turbulencije ne može točno predvidjeti,
nadležna kontrola zračnog prometa nije odgovorna za pružanje informacije o
opasnosti i postojanju vrtložne turbulencije u svakom trenutku i ne može
jamčiti za točnost takve informacije.

(3) Smatra se
da nadležna kontrola zračnog prometa primjenjuje propisane minimume za
razdvajanje zbog vrtložne turbulencije za zrakoplove u odlasku, ako uz
odobrenje za uzlijetanje proslijedi pilotu zrakoplova sljedeće podatke:

1. tip
zrakoplova koji je prethodno uzletio,

2. proteklo
vrijeme od uzlijetanja prethodnog zrakoplova ili udaljenost od zrakoplova
koji je prethodno uzletio,

3. smjer i
brzinu vjetra pri tlu,

4. upozorenje
o mogućem postojanju vrtložne turbulencije korištenjem propisane fraze.

(4) Nakon
prijama podataka iz stavka 3. ovoga članka, pilot zrakoplova je odgovoran za
izbjegavanje vrtložne turbulencije, te se od njega ne zahtijeva pridržavanje
propisanih minimuma razdvajanja zbog vrtložne turbulencije za zrakoplove u
odlasku.

(5) Kad pilot
zrakoplova ispred sebe vidi zrakoplov teže kategorije i u stanju je sam
održavati sigurni razmak (npr. tako da tijekom prilaženja ostane iznad letne
putanje prethodnog zrakoplova i sleti iza njegove točke dodira) ili pri
pogodnom vjetru, povećano odstojanje nije potrebno.

(6) Tijekom
vožnje iza zrakoplova teže kategorije pilot zrakoplova treba, ako je moguće,
održavati odstojanje od najmanje 200 m.

Glava 3.

PRILAZNA I
OBLASNA KONTROLA ZRAČNOG PROMETA

*Očekivano
vrijeme prilaženja*

Članak 97.

(1) Ako
nadležna kontrola zračnog prometa predviđa, da će IFR let čekati 20 minuta
ili više iznad navigacijskog sredstva koje služi kao granica valjanosti
odobrenja, pilotu zrakoplova mora se proslijediti očekivano vrijeme
prilaženja, odnosno vrijeme napuštanja mjesta čekanja u svrhu završetka
prilaženja za slijetanje.

(2) Ako
predviđeno vrijeme čekanja iznosi manje od 20 minuta, nadležna kontrola
zračnog prometa prosljeđuje očekivano vrijeme prilaženja, samo kad to smatra
potrebnim. Nadležna kontrola zračnoga prometa, mora pilotu zrakoplova
proslijediti izmijenjeno očekivano vrijeme prilaženja ako se ono razlikuje
za ±5 minuta ili više od proslijeđenog.

(3) Ako
nadležna kontrola zračnoga prometa nije izdala odobrenje za nastavak leta
nakon prolaska navigacijskog sredstva koje služi kao granica valjanosti
odobrenja, pilot zrakoplova mora započeti postupak čekanja, zadržati
posljednju dodijeljenu razinu i čekati na daljnja odobrenja.

*Slijed za
slijetanje*

Članak 98.

Slijed za
slijetanje mora se uspostaviti na način koji omogućuje dolazak najvećeg
broja zrakoplova uz najmanje prosječno kašnjenje, dajući pritom prednost
zrakoplovima na način utvrđen odredbama članka 66. ovoga Pravilnika.

Podešavanje
brzine

Članak 99.

U svrhu
uspostavljanja slijeda za prilaženje i smanjenja potrebnog broja vektora,
nadležna kontrola zračnoga prometa može, prilikom radarskog vektoriranja
tijekom međuprilaženja i završnog prilaženja, zahtijevati da zrakoplov pod
radarskom kontrolom podesi brzinu za najviše ± 20 kt, na temelju indicirane
brzine (IAS). Podešavanje brzine se ne smije zahtijevati ili primjenjivati
nakon što je zrakoplov u završnom prilaženju preletio točku udaljenu 4 NM od
praga uzletno-sletne staze.

*Informacija o
poziciji i udaljenosti*

Članak 100.

(1) Radarski
kontrolor zračnog prometa mora obavijestiti pilota zrakoplova, kojeg se
radarski vektorira zbog instrumentalnog prilaženja, o poziciji zrakoplova
najmanje jednom prije početka završnog prilaženja, tako da mu proslijedi
udaljenost od točke ili navigacijskog sredstva na koje se informacija
odnosi.

(2) Tijekom
radarskog prilaženja (PAR, SRA), nadležna kontrola zračnog prometa mora
podsjetiti pilota zrakoplova koji se nalazi u završnom prilaženju da
provjeri da li je podvozje izvučeno i zabravljeno.

(3) Tijekom
instrumentalnog prilaženja, nadležni kontrolor zračnog prometa mora izdati
odobrenje za slijetanje ili alternativno odobrenje pilotu zrakoplova,
najkasnije na udaljenosti od 2 NM od zone dodira.

*Prilaženje s
neprekinutim snižavanjem*

Članak 101.

(1) Postupak
prilaženja s neprekinutim snižavanjem (continouos descent approach-CDA)
primjenjuje se samo tijekom ILS prilaženja u cilju uštede goriva i smanjenja
buke, ako to prometna situacija dopušta, a na zahtjev pilota, ili prijedlog
kontrolora zračnog prometa.

(2) Prilikom
primjene postupka iz stavka 1. ovoga članka, prilazna kontrola vodi
zrakoplove primjenom postupaka radarskog vektoriranja i odobrava neprekinuto
snižavanje do razine međuprilaženja, tako da se razina dostigne na smjeru
usmjerivača na udaljenosti od oko 8 NM od točke dodira. Neprekinuto
snižavanje do odobrene razine provodi se brzinom snižavanja od 300 stopa/NM
(kut snižavanja oko 3°)

(3) Ako se
tijekom snižavanja, iz posebnih razloga (npr. razdvajanje, struktura zračnog
prostora, prepreke) odobre početne razine koje su veće od razine
međuprilaženja, nadležna kontrola zračnog prometa, treba pravodobno ukinuti
to ograničenje, tako da bude osigurano neprekinuto snižavanje od 300
stopa/NM.

(4) Nakon
postizanja visine međuprilaženja, zrakoplov se mora nalaziti u horizontalnom
letu otprilike 1 NM prije uključivanja u putanju poniranja. Taj segment
međuprilaženja služi za smanjenje brzine. Informacije o udaljenosti od točke
dodira prosljeđuju se pilotu zrakoplova zajedno s odobrenjem za snižavanje,
a u pravilu na udaljenostima od 20, 15 i 10 NM od točke dodira kako bi se
pilotu zrakoplova, ako je potrebno, omogućilo ispravljanje brzine
snižavanja.

(5) Ako
prometna situacija ne dopušta primjenu CDA (npr. prilaženje zrakoplova s
različitom letnim sposobnostima), nadležna kontrola zračnog prometa
obavještava o tome pilota zrakoplova odgovarajućom propisanom frazom. U tom
se slučaju prilaženje provodi prema objavljenim postupcima.

(6) Pilot
zrakoplova tijekom CDA prilaženja, mora koristiti tehniku prilaženja
propisanu za smanjenje buke u skladu s odredbama članka 155. ovoga
Pravilnika.

*Vizualno
prilaženje*

Članak 102.

(1) IFR letu
se može odobriti vizualno prilaženje, uz uvjet, da pilot može održavati
stalnu vidljivost zemljine površine i:

1. ako je
javljena baza oblaka na ili iznad odobrene razine početnog prilaženja, ili
ako se zrakoplov već nalazi ispod baze oblaka, ili

2. ako pilot
tijekom postupka instrumentalnog prilaženja javi da će meteorološki uvjeti
dozvoliti vizualno prilaženje i da postoji velika vjerojatnost da će se
vizualno prilaženje i slijetanje moći završiti, ili ako nadležna kontrola
zračnoga prometa predloži vizualno prilaženje i pilot ga prihvati, uz
pridržavanje navedenih uvjeta, ili

3. ako je
zrakoplov kojemu se odobrava vizualno prilaženje prvi zrakoplov u slijedu
prilaženja, ili ako pilot javi da vidi prethodni zrakoplov i primi uputu da
ga slijedi. Ako pilot tijekom postupka instrumentalnog prilaženja javi da će
vidljivost dozvoliti vizualno prilaženje, ali da ne vidi prethodni
zrakoplov, mora se održavati radarsko razdvajanje sve do uspostave vizualnog
razdvajanja.

(2) Vizualno
prilaženje može se provoditi i u instrumentalnim meteorološkim uvjetima, ako
se pilot zrakoplova može pridržavati nekog od uvjeta iz stavka 1. ovoga
članka.

(3) Izdavanje
odobrenja za vizualno prilaženje ovisi o prometnoj situaciji i možebitnim
postupcima za smanjenje ili izbjegavanje buke.

(4) Ako pilot
zahtijeva ili prihvati predloženi postupak vizualnog prilaženja, odgovoran
je za pridržavanje uvjeta iz stavka 1. ovoga članka. U tom slučaju, nadležna
kontrola zračnog prometa smatra, da pilot može neodložno započeti postupak
vizualnog prilaženja.

(5) U cilju
bržeg odvijanja zračnog prometa, nadležna kontrola zračnog prometa može
pilotu zrakoplova predložiti vizualno prilaženje, ako je javljena baza
oblaka na ili iznad odobrene razine početnog prilaženja, ili ako se
zrakoplov već nalazi ispod baze oblaka.

(6)
Odgovornost za održavanje razdvajanja između zrakoplova kojemu je odobreno
vizualno prilaženje i ostalih zrakoplova snosi nadležna kontrola zračnoga
prometa, dok se danju ta odgovornost može prenijeti na pilota zrakoplova.

*Vizualni
odlasci IFR letova u VMC uvjetima*

Članak 103.

(1) U
slučajevima uzlijetanja određenih tipova zrakoplova, nadležna kontrola
zračnog prometa može, na vlastiti prijedlog ili na zahtjev pilota
zrakoplova, izdati odobrenje za provedbu modificiranoga objavljenog IFR
postupka u vizualnim meteorološkim uvjetima (visual climb-outs in VMC), ako
je udovoljeno svim sljedećim zahtjevima:

1. baza oblaka
se nalazi iznad minimalne apsolutne visine za radarsko vektoriranje,

2. vidljivost
pri tlu iznosi 5 km ili više,

3. postupak se
primjenjuje samo danju,

4. neće se
povrijediti nekontrolirani zračni prostor,

5. postupak je
ograničen samo do prolaska određene visine (npr. min. IFR putne razine),

6. neće doći
do neprimjerenog ugrožavanja stanovništva bukom.

(2) Odobrenje
za vizualni odlazak u vizualnim meteorološkim uvjetima izdaje se IFR letu
zajedno s rutnim odobrenjem, a samo izuzetno neposredno nakon uzlijetanja.

(3) Kad
zatraži ili potvrdi primitak odobrenja za vizualni odlazak u vizualnim
meteorološkim uvjetima, pilot zrakoplova preuzima odgovornost za
nadvisivanje prepreka sve do prelaska visine određene u skladu s odredbom
točke 5. stavak 1. ovoga članka.

*Vrtložna
turbulencija*

Članak 104.

(1) Povećane
norme razdvajanja iz stavka 2. ovoga članka, koje se primjenjuju između
letova iz članka 68. ovoga Pravilnika, a uslijed djelovanja vrtložne
turbulencije, moraju se primjenjivati ako:

1. zrakoplov
leti neposredno iza prethodnog zrakoplova na istoj razini ili na razini koja
se nalazi na manje od 1000 stopa ispod njega, ili

2. ako oba
zrakoplova koriste istu uzletno-sletnu stazu, ili

3. ako
zrakoplov prolazi iza prethodnog zrakoplova na istoj razini ili na razini
koja se nalazi na manje od 1000 stopa ispod njega.

(2) Uslijed
djelovanja vrtložne turbulencije primjenjuju se sljedeće povećane norme
razdvajanja između letova iz stavka 1. ovoga članka:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Prethodni zrakoplov | Slijedni zrakoplov | NM |
| Teški | Teški | 4 |
| Teški | Srednji | 5 |
| Teški | Laki | 6 |
| Srednji | Laki | 5 |

Razdvajanje
zrakoplova uporabom Machovog broja i promjena brzine

Članak 105.

(1) Propisane
norme razdvajanja između mlaznih zrakoplova koji lete istom putanjom i na
istoj putnoj razini iznad FL 245, nadležna kontrola zračnog prometa može
uspostaviti i održavati, tako da od pilota zrakoplova zahtjeva da lete
stvarnim brzinama, izraženima u obliku Machovog broja, koje osiguravaju
održavanje ili povećanje odstojanja između tih zrakoplova.

(2) Kontrola
brzine uporabom Machovog broja zahtijeva da:

1. se piloti
zrakoplova pridržavaju posljednje dodijeljenog Machovog broja,

2. da piloti
zrakoplova prije svake promjene brzine obavijeste nadležnu kontrolu zračnog
prometa, kad je potrebno odstupiti od trenutne brzine za ± 0,1 Macha,

3. da piloti
zrakoplova, na zahtjev nadležne kontrole zračnog prometa, uključe trenutni
stvarni Machov broj u redovne izvještaje o poziciji.

(3) Ako pilot
zrakoplova namjerava tijekom leta mijenjati putnu brzinu, navedenu u planu
leta, mora pribaviti odobrenje nadležne kontrole zračnoga prometa, ako
vrijednost izmjene iznosi 5 % ili više od navedene brzine.

(4) U donjem
zračnom prostoru, ispod FL 245, putne brzine izražavaju se u čvorovima na
temelju indicirane brzine (IAS).

(5) Ukoliko
pilot zrakoplova tijekom leta zahtjeva promjenu visine leta ili je ista
zahtjevana od nadležne kontrole zračnog prometa, a zrakoplov nije u stanju
održavati vertikalnu brzinu penjanja odnosno poniranja od 500 stopa u minuti
ili više, pilot zrakoplova je dužan o tome izvjestiti nadležnu kontrolu
zračnog prometa.

*Putno penjanje*

Članak 106.

Primjena
postupka putnoga penjanja (cruise climb) u hrvatskom zračnom prostoru je
zabranjena.

*Vlastito
međusobno razdvajanje u vizualnim meteorološkim uvjetima*

Članak 107.

Nadležna
kontrola zračnoga prometa može, kontroliranom letu, prenijeti odgovornost za
održavanje razdvajanja na pilota zrakoplova, tako da mu odobri održavanje
vlastitog razdvajanja u vizualnim meteorološkim uvjetima kad je udovoljeno
svim sljedećim zahtjevima:

1. postupak se
primjenjuje samo danju,

2. ne postoji
promet u suprotnom smjeru,

3. pilot
zrakoplova zahtijeva ili se složi s takvim postupkom i potvrdi da vidi drugi
zrakoplov,

4. postoji
suglasnost pilota drugog zrakoplova za takav postupak,

5. samo jedan
od zrakoplova smije biti u penjanju ili snižavanju,

6. primjena
postupka je ograničena u odnosu na rutu, razinu ili vrijeme,

7. informacija
o bitnom prometu je proslijeđena pilotima odnosnih zrakoplova.

*Informacija o
bitnom prometu*

Članak 108.

(1) Bitni
promet (essential traffic) je onaj kontrolirani let, na koji se primjenjuju
propisani postupci razdvajanja, a nije od drugog zrakoplova razdvojen
propisanim normama razdvajanja.

(2) Nadležna
kontrola zračnoga prometa mora proslijediti informaciju o bitnom prometu
odnosnim kontroliranim letovima, u svim slučajevima, kad jedan drugome
predstavljaju bitan promet. Informacija o bitnom prometu mora sadržavati
sljedeće podatke:

1. tip
zrakoplova,

2. informaciju
o relativnoj poziciji,

3. smjer leta
odnosnog zrakoplova,

4. putnu
razinu odnosnog zrakoplova, odnosno potvrdu o promjeni razine ili predviđeno
vrijeme iznad točke javljanja najbliže mjestu prolaska razine.

Glava 4.

UPORABA RADARA
U KONTROLI ZRAČNOGA PROMETA

Odjeljak
1.
OPĆE ODREDBE

*Svrha uporabe
radara*

Članak 109.

Tijekom
obavljanja poslova kontrole zračnoga prometa radar se može upotrebljavati
za:

1. razdvajanje
letova u kontroliranom zračnom prostoru,

2. motrenje
(nadzor) i vektoriranje zrakoplova,

3. ubrzanje
protoka zračnoga prometa,

4. pružanje
pomoći pilotima zrakoplova u svrhu izbjegavanja područja u kojima
prevladavaju nepovoljni meteorološki uvjeti, navigacijske pomoći pilotima, u
posebnim okolnostima, te za pružanje selektivnih informacija o prometu.

Odjeljak 2.

POSTUPCI
PRILIKOM UPORABE SEKUNDARNOG RADARA

*Postavljanje
SSR transpondera tijekom redovne uporabe*

Članak 110.

(1) Pilot
zrakoplova mora postaviti mod i kod SSR transpondera, prema uputi nadležne
kontrole zračnoga prometa. Ukoliko nadležna kontrola zračnoga prometa ne
zatraži drugačije, pilot zrakoplova koji ulazi u područje nadležnosti
odgovarajuće kontrole zračnog prometa, mora zadržati kôd koji mu je
dodijelila posljednja nadležna kontrola, sve dok mu se ne dodijeli novi kôd.

(2) Ako je
pilotu zrakoplova dodijeljen dvoznamenkasti kôd, pilot zrakoplova mora
postaviti nulu (0) kao treću i četvrtu znamenku, osim u slučajevima kad su u
skladu s odredbom stavka 3. ovoga članka utvrđene druge znamenke za posebne
postupke.

(3) SSR kodove
za pojedine vrste letova koji se odvijaju u hrvatskom zračnom prostoru, te
SSR kodove za posebne postupke utvrđuje HKZP.

(4) Utvrđene
SSR kodove iz stavka 3. ovoga članka pilot zrakoplova postavlja samostalno.
U pojedinim slučajevima nadležna kontrola zračnoga prometa može dodijeliti
SSR kodove različite od utvrđenih u skladu s odredbom stavka 3. ovoga
članka.

(5) Ako je od
pilota zrakoplova zatraženo postavljanje moda A ili drugog moda, pilot mora
istodobno postaviti mod C bez posebne upute.

*Postupci
prilikom nepravilnog rada SSR transpondera*

Članak 111.

(1) Ako nije
drukčije zatraženo, pilot zrakoplova čiji SSR transponder na modu C ne radi
pravilno, mora o tome neodložno obavijestiti nadležnu kontrolu zračnoga
prometa i

1. isključiti
javljanje visine i emitirati samo nosivi val odgovora moda C, ili

2. isključiti
u potpunosti mod C, ako vrsta SSR transpondera ne dopušta postupak prema
odredbi točke 1. ovoga stavka. Pritom mod A mora ostati uključen.

(2) Ako vrsta
transpondera ne dopušta odvojeno isključivanje moda A i C, SSR transponder
se ne smije isključiti bez izričite upute nadležne kontrole zračnoga
prometa, kako bi se osigurao stalan prijenos podataka o identitetu i
poziciji preko moda A.

(3) Prilikom
ulaska u područje nadležnosti kontrole zračnoga prometa, pilot zrakoplova
mora se pridržavati poduzetih mjera i o tome odgovarajuće obavijestiti
kontrolu zračnoga prometa.

*Postavljanje
SSR transpondera u slučajevima nužde*

Članak 112.

(1) U
slučajevima nužde, pilot zrakoplova mora zadržati postavljeni kôd, osim ako
mu nadležna kontrola zračnoga prometa ne dodijeli neki drugi.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, pilot zrakoplova može postaviti SSR
transponder na mod A kôd 7700, ako to smatra najprikladnijom mjerom u skladu
s vrstom nužde.

(3) Prilikom
otkaza radiokomunikacije, pilot zrakoplova mora postaviti transponder na mod
A kôd 7600 i poduzeti mjere propisane za slučaj otkaza radiokomunikacije.

(4) Pilot
zrakoplova koji je predmet protuzakonitoga ometanja, kako bi ukazao na
situaciju, mora se potruditi postaviti SSR transponder na mod A kôd 7500,
osim ako okolnosti ne nalažu postavljanje kôda 7700.

(5) Pilot
zrakoplova kojeg presreće vojni zrakoplov može primijeniti postupak u skladu
s odredbama stavka 1. i 2. ovoga članka, ako takav postupak smatra
primjerenim okolnostima u pojedinom slučaju.

(6) Tijekom
postupka presretanja, pilot presretača opremljenog SSR transponderom mora
obustaviti transmisiju informacija o visini najkasnije na udaljenosti 20 NM
(37 km) od zrakoplova kojeg namjerava presresti ili vremenski 40 sekundi
prije predviđenog vremena dolaska na točku susreta sa zrakoplovom kojeg
namjerava presresti (ovisno što je ranije) kako bi se spriječila neželjena
rezolucijska informacija kod presretnutog zrakoplova opremljenog sustavom u
zrakoplovu za izbjegavanje sudara.

*Postupak kod
otkaza SSR transpondera*

Članak 113.

(1) Ako SSR
transponder otkaže prije uzlijetanja, a ne može se popraviti prije odlaska,
pilot zrakoplova mora:

1.
obavijestiti aerodromsku kontrolu zračnog prometa i pribaviti odobrenje za
provedbu leta,

2. planirati
svoj let prema uvjetima iz odobrenja, tako da leti najkraćim putem do
najbližeg prikladnog aerodroma gdje se kvar može otkloniti,

3. u rubrici
10. obrasca plana leta, upisati slovo »N« za potpunu neispravnost SSR
transpondera ili u slučaju djelomičnog kvara transpondera, odgovarajuće
slovo, koje označava preostale sposobnosti transpondera.

(2) Ukoliko
otkaz transpondera nastupi nakon uzlijetanja, pilot zrakoplova mora o tome
neodložno obavijestiti kontrolu zračnoga prometa.

*Postupci za
operativno korištenje odgovarača visine moda C*

Članak 114.

(1) Smatra se
da se zrakoplov nalazi na dodijeljenoj razini, ako prikazivanje odgovarača
visine moda C, odstupa ± 300 stopa od te razine.

(2) Smatra se
da je zrakoplov, kojem je odobreno napuštanje razine započeo napuštanje i
napustio prethodno zauzetu razinu, kad informacija o razini SSR moda C
prikazuje promjenu veću od 300 stopa u predviđenom smjeru od prethodno
dodijeljene razine.

(3) Smatra se
da je zrakoplov u penjanju ili snižavanju prošao razinu kad informacija o
razini SSR moda C prikazuje da je prošao tu razinu u zahtijevanom smjeru, za
više od 300 stopa.

(4) Smatra se
da je zrakoplov dostigao odobrenu razinu kad informacija o razini SSR moda C
prikazuje da razina zrakoplova odstupa ± 300 stopa od dodijeljene razine.

(5) Ako se
razina koju je pilot zrakoplova javio razlikuje za više od ± 300 stopa od
informacije o razini koju prikazuje SSR mod C a propisane norme za
vertikalno razdvajanje mogu biti narušene, nadležna kontrola zračnoga
prometa mora, obavijestiti pilota zrakoplova o odstupanju, te mu izdati
uputu da potvrdi visinu. Ukoliko odstupanje i nakon toga postoji, kao temelj
za daljnje razdvajanje mora se uzeti razina koju je javio pilot.

Odjeljak 3.

UPORABA
SUSTAVA U ZRAKOPLOVU ZA IZBJEGAVANJE SUDARA (ACAS II)

*Opremljenost i
svrha uporabe ACAS II*

Članak 115.

(1)
Informacije dobivene na temelju sustava u zrakoplovu za izbjegavanje sudara,
piloti zrakoplova su dužni koristiti u svrhu izbjegavanja mogućih sudara,
dobivanja točnije slike o trenutnoj prometnoj situaciji te aktivnog traženja
i vizualnog prepoznavanja konfliktnog prometa.

(2) Odredbe
članka 116. ovoga Pravilnika ne oduzimaju zapovjedniku zrakoplova njegovo
pravo donošenja konačne odluke kada se radi o upravljanju zrakoplovom tj.
njegovo pravo na izbor najboljeg načina rješavanja prometnog konflikta ili
sprječavanja mogućeg sudara.

(3) U slučaju
postupanja nakon primanja rezolucijske informacije (Resolution Advisory-RA)
kao i drugog događaja važnog za praćenje djelovanja sustava ACAS, pilot i
kontrolor zračnog prometa moraju podnijeti izvještaj utvrđen posebnim
propisom.

*Način
korištenja pokazivanja sustava u zrakoplovu za izbjegavanje sudara*

Članak 116.

Upozorenja
sustava u zrakoplovu za izbjegavanje sudara piloti moraju koristiti kako
slijedi:

1. nikako ne
izvoditi manevar izbjegavanja isključivo na temelju prometnih informacija
(Traffic Advisories-TA).

2. nakon
primitka prometne informacije, koristiti sve dostupne podatke za pripremu
pravilne reakcije za slučaj primitka rezolucijske informacije (Resolution
Advisory-RA)

3. u slučaju
rezolucijske informacije (Resolution Advisory-RA) pilot mora:

a) neodložno
postupiti sukladno dobivenoj rezolucijskoj informaciji osim u slučaju kada
bi takav postupak ugrozio sigurnost zrakoplova (upozorenje o približavanju
prevlačenju – stall warning, smicanje vjetra – wind shear i upozorenja
sustava za signaliziranje blizine tla imaju prednost pred upozorenjima
ACAS-a)

b) postupati
prema rezolucijskoj informaciji čak i kada je u suprotnosti s uputom
kontrole zračnog prometa

c) nikad ne
izvoditi manevar penjanja ili snižavanja kao i promjene vertikalne brzine
koji su suprotni primljenoj rezolucijskoj informaciji

d) što je
prije moguće, ovisno o radnom opterećenju posade, obavijestiti nadležnu
kontrolu zračnog prometa o rezolucijskoj informaciji uključujući i smjer
vertikalnog odstupanja od važeće upute ili odobrenja kontrole zračnog
prometa

e) odmah
postupati sukladno svakoj promjeni rezolucijske informacije

f) svesti
odstupanja od putanje leta na minimum tj. na odstupanja koja su nužna za
postupanje prema rezolucijskim informacijama

g) nakon
razrješenja konflikta odmah nastaviti postupati sukladno prethodno valjanoj
uputi ili odobrenju kontrole zračnog prometa

h)
obavijestiti nadležnu kontrolu zračnog prometa da nastavlja postupati prema
valjanom odobrenju.

*Odgovornost za
razdvajanje zrakoplova tijekom manevara na temelju rezolucijske informacije*

Članak 117.

(1) Nakon
primljene obavijesti da pilot izvodi manevar izbjegavanja na temelju
rezolucijske informacije, kontrolor zračnog prometa:

1. ne smije
pokušati promijeniti putanju leta zrakoplova koji izvodi manevar
izbjegavanja na temelju rezolucijske informacije,

2. ne smije
izdati odobrenje ili uputu zrakoplovima na koje se manevar izbjegavanja
odnosi sve dok pilot ne javi da ponovno postupa prema valjanoj uputi ili
odobrenju kontrole zračnog prometa,

3. mora
potvrditi primitak te obavijesti koristeći frazu »ROGER«

4. treba
proslijediti informaciju o bitnom prometu ako to smatra neophodnim.

(2) Kad
zrakoplov na temelju rezolucijske informacije, odstupi od valjanog
odobrenja, kontrolor zračnog prometa prestaje biti odgovoran za razdvajanje
odnosnog zrakoplova od drugih zrakoplova koji su ugroženi zbog izravne
posljedice započetog manevra izbjegavanja na temelju rezolucijske
informacije.

(3) Kontrolor
zračnog prometa ponovno preuzima odgovornost za razdvajanje svih zrakoplova
iz stavka 2. ovoga članka kada:

1. potvrdi
javljanje pilota zrakoplova da ponovno postupa prema valjanom odobrenju, ili

2. potvrdi
javljanje pilota zrakoplova da ponovno postupa prema valjanom odobrenju i
izda drugo odobrenje, koje pilot potvrdi.

Glava 5.

USLUGA
PRUŽANJA LETNIH INFORMACIJA

*Način
obavljanja usluge pružanja letnih informacija*

Članak 118.

(1) Uslugu
pružanja letnih informacija, obavlja centar za pružanje letnih informacija
odnosno nadležna jedinica kontrole zračnog prometa u okviru svojih
nadležnosti, a u skladu s propisanim postupcima.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, usluge aerodromskih letnih informacija na
nekontroliranim aerodromima na kojima je predviđeno pružanje aerodromskih
letnih informacija, osigurava operator aerodroma, u skladu s odredbama
članka 86. Zakona o zračnom prometu.

*Poslovi koji
se obavljaju u okviru usluge pružanja letnih informacija*

Članak 119.

(1) Usluga
pružanja letnih informacija obuhvaća pružanje i prosljeđivanje svih
informacija i savjeta pilotima zrakoplova potrebnih za sigurno, redovito i
nesmetano odvijanje zračnoga prometa, te prihvaćanje i prosljeđivanje
informacija koje se odnose na planove leta, izvještaje o odlasku i dolasku,
izvještaje pilota glede sigurnosti zračnoga prometa i izvještaje pilota
(PIREP).

(2) Poslovi
pružanja i prosljeđivanja informacija i savjeta iz stavka 1. ovoga članka
putem zrakoplovnih radioemisija obuhvaćaju poglavito prosljeđivanje:

1. općih
informacija o:

a) značajnim
meteorološkim pojavama (SIGMET),

b) postojanju
slučajeva nužde i nesreće zrakoplova,

c) izbacivanju
goriva,

d) letenju
tijekom potrage i spašavanja zrakoplova, te za vrijeme elementarnih i drugih
nesreća većeg razmjera,

e) drugim
ograničenjima bitnim za obavljanje zračnog prometa, kao što su eksplozije
plina ili eksploziva, požari i sl;

2. općih
informacija, automatskim emitiranjem informacija za slijetanje i uzlijetanje
(ATIS);

3. posebnih
informacija, u načelu na zahtjev pilota zrakoplova o:

a) posebnom
korištenju zračnoga prostora (zrakoplovne prired­be i natjecanja,
padobranske aktivnosti, akrobatsko letenje, natjecanje jedrilicama i letenje
jedrilicama u za to posebno određenim područjima, vojne vježbe i druge bitne
vojne aktivnosti, ograničenja koja mogu utjecati na letenje, obrana od tuče
itd.),

b)
ograničenjima u korištenju i promjeni načina korištenja radionavigacijskih
sredstava, radiokomunikacijskih frekvencija, aerodroma, njihovim manevarskim
površinama ako su pokriveni snijegom, ledom ili značajnim slojem vode, te
sredstvima, uređajima i opremi aerodroma,

c)
meteorološkim uvjetima, poglavito o uvjetima na ruti i pri slijetanju,
posebnim vremenskim uvjetima, prognozama vjetra na visini, značajnim
meteorološkim pojavama i kratkoročnim prognozama;

4. posebnih
informacija kad god je potrebno o:

a) ispuštanju
radioaktivnih ili otrovnih tvari u atmosferu,

b) teškim ili
srednjim slobodnim balonima bez posade,

c) opasnostima
od sudara kontroliranim letovima (prosljeđivanje informacija o prometu
temeljenih na radaru, u okviru tehničkih i operativnih mogućnosti),

d) bilo kojem
drugom podatku, koji bi mogao utjecati na sigurnost zračnog prometa.

*Dužnosti
pilota zrakoplova prilikom korištenja usluge pružanja letnih informacija*

Članak 120.

(1) Prilikom
korištenja usluge pružanja letnih informacija, dužnosti pilota zrakoplova
su:

1. brižljiva i
temeljita priprema leta,

2. slušanje
frekvencije (dobrovoljno),

3. slušanje
zrakoplovnih radioemisija,

4.
uspostavljanje radiokomunikacije, ako to smatra potrebnim za sigurnu
provedbu leta,

5. da prilikom
uspostavljanja radiokomunikacije proslijedi pozivni znak zrakoplova,
aerodrom odlaska i dolaska, poziciju, razinu i planiranu rutu leta,

6.
prosljeđivanje kratkih i sažetih izvještaja iz zraka,

7. javljanje
namjeravane promjene razine,

8.
odjavljivanje prije napuštanja frekvencije ako je radiokomunikacija bila
uspostavljena.

(2) Prilikom
predaje plana leta iz zraka (AFIL), pilot zrakoplova mora proslijediti
sljedeće podatke: pozivni znak zrakoplova, vrstu leta, tip zrakoplova, radio
i navigacijsku opremu, aerodrom odlaska ili vrijeme i poziciju na kojoj se
plan leta počinje primjenjivati, stvarnu brzinu, traženu razinu ako je
potrebno, aerodrom odredišta ili vrijeme i poziciju do koje se plan leta
primjenjuje, alternativni aerodrom ako je potrebno, najveće trajanje leta i
broj osoba u zrakoplovu.

(3) Ako se od
pilota zrakoplova, koji održava radiokomunikaciju s centrom za pružanje
letnih informacija, zatraži uključenje transpondera na određen kod i/ili
mod, pilot zrakoplova ne smije smatrati da će biti kontroliran ili razdvajan
od drugog prometa.

*Uporaba radara
pri provedbi usluge pružanja letnih informacija*

Članak 121.

(1)
Informacija s radarskog pokazivača može se koristiti za pružanje podataka
identificiranom zrakoplovu:

1. o bilo
kojem zrakoplovu, uočenom na konfliktnoj putanji s radarski identificiranim
zrakoplovom i prosljeđivanje preporuke ili savjeta za primjenu postupka
izbjegavanja,

2. o poziciji
područja nepovoljnih meteoroloških uvjeta i, ako je moguće, prosljeđivanje
savjeta za najlakše obilaženje takvih područja, i

3.
prosljeđivanje informacija, koje pilotu zrakoplova pomažu u navigaciji
(navigacijska pomoć).

(2) Uporaba
radara u provedbi usluge pružanja letnih informacija ne oslobađa pilota
zrakoplova njegovih odgovornosti uključujući i konačnu odluku u svezi bilo
koje savjetovane promjene elemenata iz plana leta.

*Informacija o
opasnosti od sudara*

Članak 122.

(1) Kad se
identificirani kontrolirani let uoči na konfliktnoj letnoj putanji s
nepoznatim zrakoplovom, a smatra se da postoji opasnost od sudara,
kontrolirani let mora se obavijestiti kad god je moguće:

1. o
nepoznatom zrakoplovu, te preporučiti postupak izbjegavanja ako pilot
kontroliranog zrakoplova to zatraži, ili ako po mišljenju nadležne kontrole
zračnoga prometa situacija to nalaže, i

2. da konflikt
više ne postoji.

(2) Kad god je
to moguće, informaciju o prometu na konfliktnoj letnoj putanji treba
proslijediti kao:

1. relativni
smjer konfliktnog prometa u odnosu na kazaljke sata,

2. udaljenost
konfliktnog prometa u NM,

3. smjer u
kojem se konfliktni promet kreće,

4. razina i
tip zrakoplova ili, ako su nepoznati, relativna brzina konfliktnog prometa
(npr. spor ili brz).

(3) Uporaba
radara pri provedbi usluge pružanja letnih informacija ne oslobađa
zapovjednika zrakoplova od odgovornosti koju ima za konačnu odluku, u odnosu
na preporučenu izmjenu plana leta.

*Automatsko
emitiranje informacija za slijetanje i uzlijetanje*

Članak 123.

(1) Radi
smanjenja trajanja i opsega radiokomunikacije, na određenim međunarodnim
zračnim lukama u Republici Hrvatskoj, obavlja se automatsko emitiranje
informacija za slijetanje i uzlijetanje (ATIS), prosljeđivanjem svakodnevnih
informacija potrebnih za uzlijetanje i slijetanje na VHF frekvencijama
objavljenim na način uobičajen u zračnom prometu.

(2) ATIS
emisija mora udovoljavati sljedećim zahtjevima:

1. emitirana
informacija mora se odnositi samo na jednu zračnu luku,

2. emisija
mora biti stalna i mora se ponavljati,

3. emitirana
informacija mora se ažurirati odmah nakon značajnije promjene,

4. kontrola
zračnoga prometa nadležna za prilaženje, slijetanje i uzlijetanje mora se
neodložno upoznati s podacima sadržanima u emisiji,

5. svaka
pojedina ATIS poruka, mora se označiti slovom ICAO abecede abecednim
redoslijedom.

(3) ATIS
emisija mora sadržavati sljedeće informacije:

1. naziv
zračne luke,

2. ICAO oznaku
zračne luke,

3. očekivanu
vrstu prilaženja i sletnu stazu,

4. prijelaznu
razinu leta,

5. vrijeme
motrenja,

6. trenutne
meteorološke uvjete u zračnoj luci, uključujući meteorološku prognozu za
slijetanje, te ukoliko je potrebno:

a) važne
meteorološke pojave u područjima prilaženja i odlaska,

b) stanje
uzletno-sletne staze i prema potrebi kočenje,

c) ograničenja
u korištenju uzletno-sletne staze,

d) ograničenja
u korištenju prilaznih navigacijskih sredstava,

e) kašnjenja u
dolasku i odlasku od 20 minuta ili više.

(4) Piloti
zrakoplova koji lete prema pravilima instrumentalnog letenja (IFR), a i
piloti zrakoplova koji lete prema pravilima vizualnog letenja (VFR), ukoliko
to oprema zrakoplova dopušta, moraju prije uspostave radiokomunikacije s
nadležnom kontrolom zračnoga prometa na objavljenim VHF frekvencijama,
pribaviti uzletne i sletne informacije za odgovarajuću zračnu luku. Prilikom
uspostave radiokomunikacije s kontrolom zračnoga prometa nadležnom za
prilaženje ili odlazak, pilot zrakoplova mora izgovoriti oznaku primljene
informacije, čime bi se utvrdilo da je primljena posljednja valjana emisija.

(5) Nakon
uspostave radiokomunikacije iz stavka 4. ovoga članka kontrola zračnoga
prometa nadležna za prilaženje, mora zrakoplovima u prilaženju u odgovoru na
poruku o oznaci primljene informacije proslijediti trenutnu QNH vrijednost
tlaka zraka.

(6) Tijekom
automatskog emitiranja informacija za slijetanje i uzlijetanje, informacije
koje se odnose na IFR letove i druge letove koji uzlijeću i slijeću na
međunarodne zračne luke ne prosljeđuju se.

Glava 6.

RADIOKOMUNIKACIJSKI POSTUPCI

*Načini
obavljanja radiokomunikacije*

Članak 124.

(1)
Radiokomunikacija putem zrakoplovne pokretne veze obavlja se kao
radiotelefonska komunikacija.

(2)
Zrakoplovna pokretna veza je radiokomunikacija između zemaljske radiopostaje
i radiopostaje zrakoplova, te između radiopostaja zrakoplova. U zrakoplovnoj
pokretnoj vezi mogu se upotrebljavati i radiopostaje za slučaj nužde
(survival craft station), te radiofarovi za lociranje pozicije u slučaju
nužde (emergency position indicating beacon), na utvrđenim
radiofrekvencijama (121,5 MHz i/ili 406,025 MHz i/ili 243,0 MHz).

(3) Lažne
poruke nevolje mogu biti emitirane uslijed akrobatskih manevara,
neprimjerenog rukovanja, nepažnje pilota, pretvrdog slijetanja, premještanja
zrakoplova tijekom prihvata i otpreme te radova na održavanju zrakoplova.
Piloti zrakoplova opremljenih odašiljačem za lociranje pozicije u slučaju
nužde (emergency location transmitter – ELT) odnosno druge ovlaštene osobe
dužni su poradi izbjegavanja lažnih poruka nevolje slušati frekvencije 121,5
MHz i/ili 243,0 MHz i/ili 406,025 MHz u slijedećim slučajevima:

– tijekom leta
ako je moguće,

– nakon leta
prije gašenja motora,

– tijekom
ugradnje ili održavanja ELT-a,

– tijekom
radova na održavanju u blizini ELT-a i

– tijekom
premještanja zrakoplova na zemlji.

Ukoliko
tijekom slušanja čuju ELT signal te isključivanjem uređaja utvrde da signal
potječe iz njihovog zrakoplova dužni su o lažnoj poruci nevolje obavijestiti
nadležnu kontrolu zračnog prometa te ako je potrebno servisirati uređaj.

Jezik u
uporabi

Članak 125.

(1)
Radiotelefonska komunikacija u zrakoplovnoj pokretnoj vezi, obavlja se na
engleskom ili hrvatskom jeziku, u skladu s odredbama članka 116. Zakona o
zračnom prometu.

(2) U
slučajevima, kada se zrakoplov nalazi u nuždi pilot zrakoplova može
upotrebljavati engleski ili hrvatski jezik, ovisno o tome kojim jezikom
bolje vlada.

(3)
Radiotelefonska komunikacija zrakoplovnom pokretnom vezom na nekontroliranim
aerodromima i na frekvencijama koje ne koristi HKZP, obavlja se na hrvatskom
i engleskom jeziku. U slučajevima kada su utvrđene i objavljene posebne
frekvencije radiokomunikacija se obavlja na engleskom jeziku.

*Vrijeme u
uporabi*

Članak 126.

(1) Sve
radiopostaje koje sudjeluju u zrakoplovnoj pokretnoj vezi, moraju
upotrebljavati jedinstveno koordinirano vrijeme (UTC).

(2) Početak
dana označava se kao 0000 sati, a kraj dana kao 2359 sati. Sat počinje
nultom (00) minutom, a završava 59. minutom. Minuta počinje nultom (00)
sekundom, a završava 59. sekundom.

(3) Kao
vrijeme, prosljeđuju se minute tekućeg sata (dvije znamenke). Ako je moguća
zabuna, moraju se proslijediti sve četiri znamenke tekućeg sata i minuta.

*Dopuštene
vrste i prednost poruka u zrakoplovnoj pokretnoj vezi*

Članak 127.

(1) U
zrakoplovnoj pokretnoj vezi, dopuštene su sljedeće poruke, koje pritom
uživaju navedenu prednost u emitiranju:

1. poruke
nevolje (Distress message),

2. poruke
hitnosti (Urgency message),

3. poruke
radiogoniometrijskog smjera (Direction finding message),

4. poruke o
sigurnosti leta (Flight safety message),

5.
meteorološke poruke (Meteorological message),

6.
letačko-operativne poruke (Flight regularity message),

7. državni
telegrami (State telegram).

(2) Poruke
nevolje (radiotelefonijom MAYDAY) su poruke, koje se odnose na zrakoplove i
osobe u njima, kojima prijeti velika i neposredna opasnost, te im je
potrebna hitna pomoć.

(3) Poruke
hitnosti (radiotelefonijom PAN PAN ili PAN PAN MEDICAL) su poruke, koje se
odnose na sigurnost zrakoplova, plovila i nekog drugog vozila ili osobe u
njima ili u vidokrugu pilota.

(4) Poruke
radiogoniometrijskog smjera su poruke, koje se odnose na emitiranje
vrijednosti radiogoniometrijskih smjerova.

(5) Poruke o
sigurnosti leta su:

1. poruke koje
se prosljeđuju tijekom obavljanja kontrole zračnog prometa i u koje spadaju
poruke o kretanju i kontroli zračnog prometa (Air Traffic Control Message),

2. izvještaji
o poziciji (Position Report) pilota zrakoplova,

3. poruke
pilota ili operatora zrakoplova (Operational Message) koje su od bitnog
značaja za zrakoplov u letu.

(6)
Meteorološke poruke su poruke, koje se odnose na emitiranje meteoroloških
podataka.

(7)
Letačko-operativne poruke su:

1. poruke koje
se odnose na izmjene reda letenja zrakoplova,

2. poruke koje
se odnose na održavanje zrakoplova,

3. upute
predstavnicima operatora zrakoplova koje se odnose na izmjene zahtjeva za
putnike i posadu, koje su prouzročene neizbježnim odstupanjima od reda
letenja, osim pojedinih zahtjeva putnika i posade,

4. poruke koje
se odnose na neplanirana slijetanja,

5. poruke koje
se odnose na hitno potrebne rezervne dijelove zrakoplova i materijal,

6. poruke koje
se odnose na letenje i održavanje sredstava, bitnih za sigurnost i
redovitost odvijanja letenja.

(8) Državni
telegrami su poruke, koje iz zrakoplova prosljeđuju državni poglavari ili
osobe jednakog položaja.

(9) Kako se ne
bi nepotrebno ometalo obavljanje kontrole zračnog prometa,
letačko-operativne poruke i državni telegrami trebaju se prvenstveno
prosljeđivati na frekvencijama letnih informacija ili na drugoj frekvenciji
koju dodijeli nadležna kontrola zračnog prometa.

*Pozivni
znakovi radiopostaja zrakoplova*

Članak 128.

(1) U
radiotelefonskoj komunikaciji dopuštene su sljedeće vrste pozivnih znakova
radiopostaja zrakoplova:

1. oznaka
državne pripadnosti, zajedno s registracijskom oznakom zrakoplova,

2. utvrđena
radiotelefonska oznaka dodijeljena operatoru zrakoplova, zajedno s oznakama
iz točke 1. ovoga stavka,

3. utvrđena
radiotelefonska oznaka dodijeljena operatoru zrakoplova, zajedno s brojčanom
oznakom leta,

4. tip
zrakoplova, zajedno s oznakama iz točke 1. ovoga stavka,

5. pozivni
znak za vojne zrakoplove, koji se sastoji od najviše 7 znakova.

(2) Pozivni
znakovi radiopostaja zrakoplova ne smiju se mijenjati tijekom leta, osim ako
zemaljska radiopostaja, zbog izbjegavanja možebitne zabune tijekom trajanja
leta kroz njezino područje nadležnosti, izričito ne dodijeli drugi
privremeni pozivni znak.

*Dodjela
radiotelefonskih oznaka*

Članak 129.

Radiotelefonsku oznaku iz članka 128. stavak 1. za uporabu u međunarodnoj
zrakoplovnoj telekomunikacijskoj vezi, hrvatskim zračnim prijevoznicima, na
njihov zahtjev, dodjeljuje HKZP, nakon prethodne koordinacije s
Organizacijom međunarodnog civilnog zrakoplovstva (ICAO), ako:

1. zračni
prijevoznik posjeduje ili koristi zrakoplove na mlazni pogon ili druge vrste
velikih zrakoplova, a sudjeluje u zračnom prometu s najmanje 6 letova dnevno
u komercijalnom domaćem ili međunarodnom prometu, ili

2. ako je
zračni prijevoznik priključen na zrakoplovnu nepokretnu mrežu HKZP, odnosno

3. ako je to u
neposrednom interesu HKZP.

Skraćivanje
pozivnog znaka radiopostaje zrakoplova

Članak 130.

(1) Uporaba
skraćenog pozivnog znaka radiopostaje zrakoplova dopuštena je samo nakon
uspostave radiokomunikacije i ako zabuna ili zamjena pozivnih znakova nije
moguća.

(2)
Radiopostaja zrakoplova smije upotrebljavati svoj skraćeni pozivni znak,
samo ako je zemaljska radiopostaja skraćeni pozivni znak već upotrijebila.

(3) Pozivni
znak radiopostaje zrakoplova skraćuju se uporabom:

1. oznake
državne pripadnosti i dvije posljednje oznake pozivnog znaka, ako se koristi
pozivni znak prema odredbi članka 128. stavak 1. točka 1., odnosno uporabom
oznake državne pripadnosti i tri posljednje oznake, ako se pozivni znak iz
članka 128. stavak 1. točka 1. sastoji iz više od 5 znakova,

2. utvrđene
radiotelefonske oznake dodijeljene operatoru zrakoplova, zajedno s
posljednje dvije oznake pozivnog znaka, ako se koristi pozivni znak prema
odredbi članka 128. stavak 1. točka 2.,

3. oznake tipa
zrakoplova i dvije posljednje oznake pozivnog znaka, ako se koristi pozivni
znak prema odredbi članka 128. stavak 1. točka 4.

(4) Piloti
zrakoplova čija najveća dopuštena uzletna masa iznosi 136 tona ili više,
moraju uvijek prilikom uspostave radiokomunikacije s nadležnom kontrolom
zračnoga prometa svojem pozivnom znaku pridodati riječ »HEAVY«.

Uspostava
radiotelefonske komunikacije

Članak 131.

(1)
Radiotelefonska komunikacija mora se uspostaviti uporabom početnog poziva i
odgovora na početni poziv na sljedeći način:

1. Početni
poziv:

a) pozivni
znak radiopostaje s kojom se uspostavlja komunikacija,

b) pozivni
znak radiopostaje koja poziva.

2. Odgovor na
početni poziv:

a) pozivni
znak radiopostaje s kojom se uspostavlja komunikacija,

b) pozivni
znak radiopostaje koja odgovara.

(2) Ako se
opravdano pretpostavlja da radiopostaja koju se poziva prima poziv, poruka
se može proslijediti neposredno nakon početnog poziva, osim ako se radi o
letovima koji se obavljaju prema pravilima vizualnog letenja (VFR).

(3)
Radiopostaja u zrakoplovnoj pokretnoj vezi može, istodobno pozvati više
radiopostaja (višestruki poziv-multiple call). Radiopostaje koje su pozvane
višestrukim pozivom moraju potvrditi prijam poruke redoslijedom kojega je
koristila radiopostaja koja je pozvala.

(4)
Radiopostaja u zrakoplovnoj pokretnoj vezi može, istodobno pozvati sve
radiopostaje koje su na slušanju na istoj frekvenciji (opći poziv-general
call). Opći poziv počinje frazom SVIM POSTAJAMA (ALL STATIONS), a nastavlja
se pozivnim znakom radiopostaje koja poziva. Prijam općeg poziva se ne
potvrđuje.

(5) Ako se
pozivni znak radiopostaje koja poziva nije razumio, mora se upotrijebiti
fraza PONOVITE SVOJ POZIVNI ZNAK (SAY AGAIN YOUR CALL SIGN).

(6) Na poziv
upućen nekoj radiopostaji ne smije se odgovarati, ako postoji sumnja u
ispravnost upućivanja tog poziva, već se mora pričekati sljedeći jasniji
poziv.

*Opći postupci
za obavljanje radiotelefonske komunikacije*

Članak 132.

(1) Za svako
obavljanje radiotelefonske komunikacije između radiopostaja u zrakoplovu
potrebno je zatražiti dozvolu zemaljske radiopostaje, osim ako se radi o
kratkoj razmjeni poruka.

(2) Zemaljska
radiopostaja ne smije emitirati i prosljeđivati poruke radiopostajama u
zrakoplovu tijekom uzlijetanja, posljednjeg dijela završnog prilaženja i
zaustavljanja nakon slijetanja.

(3) Svaka
emisija mora biti jasna, nedvojbena i jednoznačna, uz uporabu propisane
normirane frazeologije. Govor mora biti jasan, normalne jačine i jednolike
brzine (do sto riječi u minuti). Nebitne i neprikladne izjave su zabranjene.

(4) Uporaba
kratica u radiotelefonskoj komunikaciji je zabranjena, osim ako se ne radi o
kraticama koje se uobičajeno upotrebljavaju u zračnom prometu kao što su
npr. ATC, FIR, IFR, VFR, VMC, VOR, NDB, IMC, TCAS, kao i kratice iz
Q-skupine QNH, QFE, QNE, QDM, QDR i QTE itd.

(5) Nakon
uspostave radiokomunikacije, pozivni znak zemaljske radiopostaje i pojedine
fraze kao što je npr. PRIMIO (ROGER) mogu se ispustiti, ako ne postoji
mogućnost zabune.

(6)
Radiopostaja zrakoplova mora potvrditi prijam poruke emitiranjem vlastitog
pozivnog znaka i fraze PRIMIO (ROGER).

(7) Iznimno od
odredbe stavka 6. ovoga članka, radiopostaja zrakoplova, doslovno
ponavljajući odgovarajuću poruku, mora potvrditi prijam svih odobrenja, kao
i uputa koje se odnose na kretanje zrakoplova ( npr. ulazak, slijetanje,
uzlijetanje, prelazak i povratnu vožnju po stazi, razina, brzina leta),
uključenje moda i koda sekundarnog radara, vrijednosti tlaka zraka u svrhu
postavljanja visinomjera, frekvencije u slučajevima promjene frekvencije,
oznaku vrste prilaženja i stazu u uporabi. Prijam drugih uputa radiopostaja
zrakoplova može potvrditi uporabom fraze WILCO.

(8) Zemaljska
radiopostaja potvrđuje prijam poruke radiopostaje zrakoplova, emitiranjem
vlastitog pozivnog znaka i fraze PRIMIO (ROGER) ili emitiranjem pozivnog
znaka radiopostaje u zrakoplovu i fraze PRIMIO (ROGER).

(9) Pilot
zrakoplova smije napustiti frekvenciju nadležne kontrole zračnoga prometa,
samo uz njezino izričito odobrenje, odnosno nakon što stigne na parkirališnu
poziciju. Na napuštanje frekvencije letnih informacija primjenjuje se
odredba članka 120., stavak 1., točka 8. ovoga Pravilnika.

*Promet u
nevolji*

Članak 133.

(1) Poziv u
nevolji mora biti upućen određenoj zemaljskoj radiopostaji. Poziv u nevolji
mora se započeti trostrukim emitiranjem signala za slučaj nevolje »MAYDAY«
na korištenoj frekvenciji ili na frekvenciji za slučaj nužde. Poruka nevolje
koja slijedi mora sadržavati:

1. pozivni
znak zrakoplova u nevolji,

2. vrstu
nevolje,

3. namjere
pilota zrakoplova,

4. vrstu
zahtijevane pomoći,

5. podatke o
poziciji, smjeru leta i razini.

(2)
Radiopostaja u nevolji ili radiopostaja koja upravlja komunikacijom u
nevolji, može narediti prestanak emitiranja svim radiopostajama u području
prijma ili samo određenim radiopostajama koje ometaju promet u nevolji.
Uputa glasi: PREKINITE EMITIRANJE – MAYDAY (STOP TRANSMITTING – MAYDAY).

(3) Neposredno
nakon što se komunikacija u nevolji završi ili kad više nije potrebno
održavati radiotišinu na korištenoj frekvenciji, radiopostaja koja je
upravljala komunikacijom u nevolji mora na istoj frekvenciji emitirati
sljedeću poruku: PROMET U NEVOLJI ZAVRŠEN (DISTRESS TRAFFIC ENDED).

(4) Uporaba
frekvencije za slučaj nužde dozvoljena je samo u slučajevima nevolje ili
otkaza svih drugih frekvencija.

Hitni promet

Članak 134.

Poziv hitnosti
mora biti upućen određenoj zemaljskoj radiopostaji. Poziv hitnosti mora
započeti trostrukim emitiranjem signala hitnosti »PAN PAN« i mora se
emitirati na korištenoj radiofrekvenciji. Poziv hitnosti mora sadržavati:

1. pozivni
znak zrakoplova koji emitira poziv,

2. vrstu
poteškoće ili opažanje,

3. druge važne
informacije potrebne za pružanje pomoći,

4. po
mogućnosti namjere pilota zrakoplova,

5. po
mogućnosti podatke o poziciji, smjeru leta i razini.

Dio četvrti

LETAČKI
POSTUPCI

Glava 1.
UVJETI
ZA UTVRĐIVANJE I PROVEDBU POSTUPAKA INSTRUMENTALNOG PRILAŽENJA

Odjeljak
1.
OPĆI UVJETI

*Kategorije
zrakoplova obzirom na brzinu prilaženja*

Članak 135.

(1) Letna
sposobnost zrakoplova ima izravan utjecaj na potreban zračni prostor i
vidljivost za provedbu različitih manevara tijekom instrumentalnog
prilaženja. Obzirom na brzinu zrakoplova kao najvažniji čimbenik letne
sposobnosti utvrđeno je pet kategorija zrakoplova obzirom na brzinu
prilaženja.

(2) Kategorije
zrakoplova iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se na temelju umnoška brzine
prevlačenja u sletnoj konfiguraciji pri najvećoj dopuštenoj sletnoj masi i
broja 1.3, a u svrhu normizacije manevarskih sposobnosti zrakoplova u odnosu
na posebne postupke instrumentalnog prilaženja.

(3) Kategorije
zrakoplova iz stavka 2. ovoga članka su:

1. kategorija
A brzine manje od 91 kt IAS,

2. kategorija
B brzine 91 kt ili više, ali manje od 121 kt IAS,

3. kategorija
C brzine 121 kt ili više, ali manje od 141 kt IAS,

4. kategorija
D brzine 141 kt ili više, ali manje od 166 kt IAS,

5. kategorija
E brzine 166 kt ili više, ali manje od 211 kt IAS.

6. kategorija
H

(4) Iznimno od
stavka 2. ovoga članka, metoda izračuna kategorije zrakoplova s brzinom
prevlačenja ne primjenjuje se na helikoptere.

Brzine za
proračun postupaka

Članak 136.

U svrhu
proračuna zahtjeva za potrebnim zračnim prostorom i nadvisivanjem prepreka,
za pojedine postupke, upotrebljavaju se sljedeća područja brzina za svaku
kategoriju zrakoplova iz članka 135. ovoga Pravilnika.

Brzine (kt) za
proračune postupaka

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija zrakoplova | Vat | Područje brzina za početno prilaženje | Područje brzina za završno prilaženje | Maksimalne brzine za vizualno manevriranje (kruženje) | Maksimalne brzine za neuspjelo prilaženje | |
|  |  |  |  |  | Međufaza | Završna faza |
| A | < 91 | 90/150(110\*) | 70/100 | 100 | 100 | 110 |
| B | 91/120 | 120/180(140\*) | 85/130 | 135 | 130 | 150 |
| C | 121/140 | 160/240 | 115/160 | 180 | 160 | 240 |
| D | 141/165 | 185/250 | 130/185 | 205 | 185 | 265 |
| E | 166/210 | 185/250 | 155/230 | 240 | 230 | 275 |
| H | - | 70/120(100\*\*,110\*\*\*) | 60/90 | - | 90 | 90 |

Vat – brzina
iznad praga dobivena na temelju umnoška brzine prevlačenja u sletnoj
konfiguraciji pri najvećoj dopuštenoj sletnoj masi i broja 1.3

\* – maksimalna
brzina za povratne postupke (reversal) i produljene postupke (racetrack).

\*\* –
maksimalna brzina za povratne postupke (reversal) i produljene postupke
(racetrack) do i uključujući 6 000 stopa.

\*\*\* –
maksimalna brzina za povratne postupke (reversal) i produljene postupke
(racetrack) iznad 6 000 stopa.

Odjeljak 2.

INSTRUMENTALNO
PRILAŽENJE

Segmenti
postupka instrumentalnog prilaženja

Članak 137.

(1) Postupak
instrumentalnog prilaženja može se sastojati od pet odvojenih segmenata u
skladu s Dodatkom 8. slika 1. ovoga Pravilnika. Segmenti u postupku
instrumentalnog prilaženja su:

1. dolazni
segment,

2. početni
segment,

3.
međusegment,

4. završni
segment i

5. segment
neuspjelog prilaženja.

(2) Segmenti
prilaženja iz stavka 1. ovoga članka, započinju i završavaju na određenim
preletištima.

(3) Iznimno od
odredbe stavka 2. ovoga članka, u određenim okolnostima pojedini segmenti
mogu započeti na utvrđenim točkama, ako preletišta nisu utvrđena (npr.
završni segment preciznog prilaženja može započeti u točki u kojoj se sijeku
određena visina međusegmenta instrumentalnog prilaženja i nominalna putanja
poniranja (točka završnog prilaženja – FAP)).

(4) Kad god je
moguće, izravno prilaženje će se odrediti na način da se nalazi u smjeru
središnje linije uzletno-sletne staze (straight-in approach). U slučajevima
nepreciznih prilaženja, izravno prilaženje se smatra prihvatljivim, ako kut
između putanje završnog prilaženja i produžene središnje linije
uzletno-sletne staze iznosi najviše 30° za zrakoplove kategorije A i B te
15° za zrakoplove kategorije C, D i E. Pri tome minimalna udaljenost između
praga uzletno-sletne staze i točke u kojoj putanja završnog prilaženja
presjeca produženu središnju liniju uzletno-sletne staze ne smije biti manja
od 1400 metara.

(5) Ako teren
ili druga ograničenja ne dozvoljavaju određivanje smjera završne putanje
prilaženja ili gradijenta snižavanja, u skladu s odredbama stavka 4. ovoga
članka, odredit će se prilaženje s kruženjem (circling approach).

(6) Minimalne
sektorske apsolutne visine (MSA), utvrđuju se za svaki aerodrom i
osiguravaju nadvisivanje prepreka od najmanje 1 000 stopa u polumjeru od 25
NM od radionavigacijskog sredstva, na kojem se temelje postupci prilaženja
za taj aerodrom.

Dolazni
segment

Članak 138.

(1) U ovoj
fazi leta, pilot zrakoplova leti s rute do preletišta početnog prilaženja
(IAF), od kojeg počinje prilaženje.

(2) Na
dolaznim rutama primjenjuju se isti uvjeti za nadvisivanje prepreka, koji se
primjenjuju i na ruti.

(3) Ako se za
vođenje zrakoplova upotrebljava radar, nadležna kontrola zračnoga prometa,
vektorirat će zrakoplov do preletišta početnog prilaženja ili u putanju
međuprilaženja odnosno, završnog prilaženja do točke, od koje pilot
zrakoplova može nastaviti prilaženje prema instrumentalnoj prilaznoj karti.

*Segment
početnog prilaženja*

Članak 139.

(1) U ovoj
fazi leta, pilot zrakoplova leti od preletišta početnog prilaženja i vodi
zrakoplov prema produženoj putanji završnog prilaženja do preletišta
međuprilaženja (IF).

(2) U ovoj
fazi leta, dopuštene su velike brzine snižavanja (4 – 8%, što odgovara 250
do 500 stopa/NM). Segment početnog prilaženja osigurava nadvisivanje
prepreka od najmanje 1 000 stopa u primarnom području.

(3) Vođenje
zrakoplova po putanji uzduž segmenta početnog prilaženja do preletišta
međuprilaženja, pilot zrakoplova može provoditi s maksimalnim kutom uvođenja
od 90° kod preciznog prilaženja, odnosno 120° kod nepreciznog prilaženja,
primjenjujući pritom propisane povratne postupke (proceduralni zaokret i
osnovni zaokret) ili produljene postupke u skladu s Dodatkom 8. slika 2.
ovoga Pravilnika.

(4) Prilikom
primjene povratnih postupaka i produljenih postupaka iz stavka 3. ovoga
članka, pilot zrakoplova mora, kod određivanja smjerova i proračuna vremena
(timing), na odgovarajući način uzeti u obzir smjer i brzinu vjetra. Svi
zaokreti moraju se izvoditi pod kutem poprečnog nagiba od 25° ili kutom
poprečnog nagiba koji daje brzinu zaokreta od 3°/s, ovisno o tome koji je
kut manji.

*Segment
međuprilaženja*

Članak 140.

(1) U ovoj
fazi leta, pilot zrakoplova mora stabilizirati zrakoplov na produženoj
središnjoj liniji uzletno-sletne staze (putanja završnog prilaženja,
usmjerivač), smanjiti brzinu i pripremiti se za početak snižavanja u
završnom prilaženju nakon prolaska preletišta završnog prilaženja (FAF).
Gradijent snižavanja mora biti što blaži ili jednak nuli. Visina
nadvisivanja prepreka iznosi 500 stopa.

(2) Ako je
preletište završnog prilaženja utvrđeno, segment međuprilaženja započinje u
trenutku kad zrakoplov izađe na doletnu putanju proceduralnog zaokreta,
osnovnog zaokreta ili na završni doletni dio produljenog postupka.

Segment
završnog prilaženja

Članak 141.

(1) Pilot
zrakoplova započinje završno prilaženje na preletištu završnog prilaženja, a
tijekom ILS prilaženja, nakon uvođenja u putanju poniranja.

(2) Tijekom
prilaženja iz stavka 1. ovoga članka, minimalni/optimalni gradijent
snižavanja iznosi 5,2% za segment završnog nepreciznog prilaženja s
preletištem završnog prilaženja (3° za precizno prilaženje). Gradijenti
snižavanja strmiji od optimalnih ne smiju se koristiti osim ako su svi drugi
načini za nadvisivanje prepreka u završnom prilaženju neprimjenjivi. Najveći
gradijent snižavanja za neprecizna prilaženja iznosi 6,5% za zrakoplove
kategorije A i B (10% za zrakoplove kategorije H), 6,1% za zrakoplove
kategorije C, D i E (3,5 ° za CAT I precizna prilaženja, odnosno 3° za CAT
II i III precizna prilaženja) .

(3) Završno
prilaženje završava u točki neuspjelog prilaženja (MAPt), koja se ne smije
nalaziti ispod apsolutne visine ili visine nadvisivanja prepreka (Obstacle
Clearance Altitude/Height-OCA/H).

(4) Ako za
postupak prilaženja nije utvrđeno preletište završnog prilaženja, pilot
zrakoplova smije započeti snižavanje tek, kad se zrakoplov ustali na putanji
završnog prilaženja.

*Segment
neuspjelog prilaženja*

Članak 142.

(1) Pilot
zrakoplova mora započeti primjenu postupka neuspjelog prilaženja uvijek kad
u trenutku dostizanja odnosnog minimuma za slijetanje ne postoji dostatna
vidljivost za uspješan završetak završnog prilaženja poradi slijetanja.

(2) Segment
neuspjelog prilaženja započinje u točki neuspjelog prilaženja (MAPt).

(3) Pilot
zrakoplova mora započeti primjenu postupka neuspjelog prilaženja najkasnije
u točki iz stavka 2. ovoga članka, kako ne bi došlo do narušavanja apsolutne
visine ili visine nadvisivanja prepreka. Ako pilot zrakoplova započne
primjenu postupka neuspjelog prilaženja prije preleta točke neuspjelog
prilaženja, nastavit će let do točke neuspjelog prilaženja i provoditi
utvrđeni postupak neuspjelog prilaženja, čak i kad je postupak neuspjelog
prilaženja započeo na razini većoj od potrebnih minimuma za slijetanje.

(4) Nakon
preleta horizontalne udaljenosti (početna faza), koja odgovara trajanju leta
od najviše 15 s (neprecizno prilaženje), odnosno letu do točke udaljene 900
m od praga sletne staze (precizno prilaženje), pilot zrakoplova mora tijekom
postupka neuspjelog prilaženja održavati gradijent penjanja od 2.5% (152
stope/NM) (međufaza) u skladu s Dodatkom 8. slika 3. ovoga Pravilnika.
Apsolutna visina ili visina nadvisivanja prepreka tijekom početne faze i
međufaze iznosi najmanje 100 stopa, a nakon toga se povećava. Kad zrakoplov
tijekom međufaze dostigne apsolutnu visinu ili visinu nadvisivanja prepreka
od 164 stope, započinje završna faza postupka neuspjelog prilaženja, tijekom
koje pilot zrakoplova mora održavati gradijent penjanja od najmanje 2.5%, uz
odgovarajuće nadvisivanje prepreka, do točke s koje se može započeti ponovno
prilaženje, postupak čekanja ili rutni let.

*Apsolutna
visina ili visina nadvisivanja prepreka*

Članak 143.

(1) Apsolutna
visina odnosno visina nadvisivanja prepreka, proračunava se na temelju
prepreke u prilazu ili prepreke koja najviše zadire u površine neuspjelog
prilaženja. U kartama za instrumentalno prilaženje apsolutna visina
nadvisivanja prepreka utvrđena je u odnosu na srednju razinu mora (OCA), a
visina nadvisivanja prepreka, u odnosu na nadmorsku visinu aerodroma (OCH).

(2) Za potrebe
izvođenja postupaka preciznog prilaženja visine iz stavka 1. ovoga članka
utvrđuju se u odnosu na nadmorsku visinu praga.

(3) Ovisno o
osobinama postupka nepreciznog prilaženja (npr. VOR, NDB, SRA, ILS s GP
izvan uporabe), odnosno postupka preciznog prilaženja (npr. ILS, PAR, MLS),
apsolutne visine odnosno visine nadvisivanja prepreka, utvrđuju se za:

1. neprecizno
prilaženje s utvrđenim preletištem završnog prilaženja (FAF); na najmanje
246 stopa (75 m) iznad najviše prepreke,

2. neprecizno
prilaženje bez utvrđenog preletišta završnog prilaženja (FAF); na najmanje
295 stopa (90 m) iznad najviše prepreke, te za

3. precizno
prilaženje; na najmanje visinu najviše prepreke u području završnog
prilaženja ili najviše ekvivalentne prepreke, u području neuspjelog
prilaženja plus vrijednost gubitka visine prema sljedećoj tablici:

Gubitak visine
izmjeren radio ili barometarskim visinomjerom

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija zrakoplova | Vrijednost gubitka visine izmjerena radiovisinomjerom | | Vrijednost gubitka visine izmjerena barometarskim visinomjerom | |
| Vat | m | ft | m | ft |
| A-169 km/h (90 kt) | 13 | 42 | 40 | 130 |
| B-223 km/h (120 kt) | 18 | 59 | 43 | 142 |
| C-260 km/h (140 kt) | 22 | 71 | 46 | 150 |
| D-306 km/h (165 kt) | 26 | 85 | 49 | 161 |
| H-167 km/h (90 kt) | 8 | 25 | 35 | 115 |

(4)
Vrijednosti navedene u tablici iz stavka 3. ovoga članka, temelje se na
sljedećim normiranim uvjetima:

1. uporaba
barometarskog visinomjera kod ILS Cat I prilaženja,

2. uporaba
radiovisinomjera i sustava za upravljanje letom (flight director system) ili
autopilota kod ILS Cat II prilaženja,

3. raspon
krila zrakoplova ne smije biti veći od 60 m, a vertikalna udaljenost između
putanje podvozja zrakoplova u sletnoj konfiguraciji i antene putanje
poniranja, ne smije biti veća od 6 m,

4. gradijent
penjanja u neuspjelom prilaženju iznosi 2.5%.

(5) Na temelju
apsolutne visine ili visine nadvisivanja prepreka (OCA/H), operatori
zrakoplova dužni su proračunavati minimume za slijetanje, u skladu s
uvjetima utvrđenima u Dodatku 8. slika 4. i 5. ovoga Pravilnika, i to:

1. apsolutnu
visinu ili visinu odluke (DA/H) za precizna prilaženja, odnosno

2. minimalnu
apsolutnu visinu snižavanja ili visinu snižavanja (Minimum Descent
Altitude/Height-MDA/H), za neprecizna prilaženja.

Vizualno
manevriranje (kruženje)

Članak 144.

(1) Vizualno
manevriranje (kruženje) je nastavak postupka instrumentalnog prilaženja,
koji omogućuje pilotu zrakoplovu slijetanje na uzletno-sletnu stazu, koja je
neprikladno smještena za izravno prilaženje.

(2) Područje
vizualnog manevriranja za prilaženje, određuje se crtanjem lukova povezanih
tangentama, čija su središta smještena na svakom pragu uzletno-sletne staze.
Polumjeri lukova ovise o:

1. kategoriji
zrakoplova za koji se apsolutna visina ili visina nadvisivanja prepreka
utvrđuje prema Dodatku 8. slika 6. ovoga Pravilnika,

2. kategoriji
zrakoplova u odnosu na njegovu brzinu prilaženja u skladu s odredbama članka
135. stavak 3. ovoga Pravilnika,

3. brzini
vjetra tijekom zaokreta od 25 kt ili većoj, te o

4. poprečnom
nagibu od 20° ili kutu poprečnog nagiba koji daje brzinu zaokreta od 3°/s,
ovisno o tome koji je kut manji.

(3) U svrhu
nadvisivanja prepreka, apsolutna visina ili visina nadvisivanja prepreka
(OCA/H), određuje se dodavanjem odgovarajuće vrijednosti visine prema
sljedećoj tablici na najvišu prepreku u području vizualnog manevriranja
(kruženja).

OCA/H za
prilaženje vizualnim manevriranjem (kruženjem)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Kategorija zrakoplova | Nadvisivanje prepreka | Najniži OCH iznad visine aerodroma |
| ft (m) | ft (m) |
| A | 295 (90) | 394 (120) |
| B | 295 (90) | 492 (150) |
| C | 394 (120) | 591 (180) |
| D | 394 (120) | 689 (210) |
| E | 492 (150) | 787 (240) |

Glava 2.

POSTUPCI
ČEKANJA

*Standardna
petlja čekanja*

Članak 145.

(1) Oblik i
nazivlje u svezi s petljom čekanja utvrđeni su u Dodatku 9. slika 1. ovoga
Pravilnika.

(2) Prilikom
ulaska u petlju čekanja i provedbe postupka čekanja, pilot zrakoplova ne
smije letjeti indiciranim brzinama (IAS), većim od brzina utvrđenih u
sljedećoj tablici:

| Visina čekanja | Brzina | Brzina u uvjetima turbulencije |
| --- | --- | --- |
| kategorija H do uključujući 6000 ft | 100 kt IAS |  |
| do uključujući FL 140 | 170 kt IAS za kategoriju A i B te kategoriju H iznad 6000ft.  230 kt IAS za druge kategorije. | 170 kt IAS za kategoriju A i B te kategoriju H iznad 6000ft.  280 kt IAS za druge kategorije (uz suglasnost nadležne kontrole zračnoga prometa) |
| iznad FL 140 do uključujući FL 200 | 240 kt IAS | 280 kt IAS ili 0.8 Mach ovisno što je manje (uz suglasnost nadležne kontrole zračnoga prometa) |
| iznad FL 200 do uključujućiFL 340 | 265 kt IAS |
| iznad FL 340 | 0.83 Mach | 0.83 Mach |

(3) Piloti
zrakoplova moraju sve zaokrete izvoditi pod kutom poprečnog nagiba od 25°
ili kutom poprečnog nagiba, koji daje brzinu zaokreta od 3°/s, ovisno o tome
koji je kut manji. Ako prilikom utvrđivanja postupka čekanja nije drugačije
određeno ili ako nadležna kontrola zračnoga prometa ne izda drugačiju uputu,
svi se zaokreti nakon ulaska u petlju čekanja izvode udesno.

(4) Pilot
zrakoplova mora započeti s proračunom vremena (timing) odleta poprečno
(abeam) od preletišta, ili nakon postizanja smjera odleta, ovisno o tome što
je kasnije.

(5) Proračun
vremena odleta iz stavka 4. ovoga članka, iznosi jednu minutu, ako se leti
do uključujući FL 140, a minutu i pol, ako se leti iznad FL 140. Ako se
pritom upotrebljava DME uređaj, proračun vremena odleta određuje se prema
utvrđenim vrijednostima udaljenosti. Prilikom određivanja smjera leta i
proračuna vremena, pilot zrakoplova je obvezan na odgovarajući način uzeti u
obzir poznati vjetar.

(6) Ako pilot
zrakoplova iz operativnih razloga nije u stanju letjeti utvrđenim postupkom,
mora o tome neodložno obavijestiti nadležnu kontrolu zračnoga prometa.

*Postupci
ulaska u petlju čekanja*

Članak 146.

(1) Prilikom
ulaska u petlju čekanja, pilot zrakoplova mora letjeti prema odgovarajućim
postupcima za odnosni sektor ulaska, utvrđen u skladu s uvjetima iz Dodatka
9. slika 2. ovoga Pravilnika.

(2) Sektor
ulaska iz stavka 1. ovoga članka, pilot zrakoplova određuje na temelju
smjera kojim leti prije ulaska u petlju čekanja. Pritom su dozvoljena
odstupanja do 5° od granica odgovarajućeg sektora ulaska. Ulazak u petlju
čekanja, utvrđenu na temelju presjecišta radijala VOR-a, određuje se
presjecištem radijala VOR-a. Ulazak u petlju čekanja iznad VOR/DME
preletišta, ograničen je na radijal VOR-a ili DME luk, koji tvore
preletište.

(3) Ulazak iz
sektora 1 (paralelni ulazak-parallel entry) pilot zrakoplova obavlja na
sljedeći način:

1. nakon
dolaska na preletište, okreće i leti u smjeru odleta te leti tim smjerom
propisano vrijeme ili leti do odgovarajuće utvrđene DME udaljenosti,

2. nakon toga
okreće ulijevo kod desne, a udesno kod lijeve petlje, u objavljenu ili
dodijeljenu putanju dolaska ili se izravno vraća prema preletištu,

3. nakon
drugog dolaska iznad preletišta, okreće udesno kod desne, a ulijevo kod
lijeve petlje i leti utvrđenim postupkom čekanja.

(4) Ulazak iz
sektora 2 (smaknuti ulazak-offset entry) pilot zrakoplova obavlja na
sljedeći način:

1. nakon
dolaska na preletište, okreće u smjer odleta, koji na strani na kojoj se
čeka tvori kut od 30° ili manje u odnosu na objavljenu ili dodijeljenu
putanju dolaska te leti tom putanjom propisano vrijeme ili leti do
odgovarajuće utvrđene DME udaljenosti,

2. nakon toga
okreće udesno kod desne, a ulijevo kod lijeve petlje u objavljenu ili
dodijeljenu putanju dolaska i leti utvrđenim postupkom čekanja.

(5) Ulazak iz
sektora 3 (izravni ulazak-direct entry), pilot zrakoplova obavlja tako da
nakon dolaska na preletište, okrene udesno kod desne odnosno ulijevo kod
lijeve petlje i leti utvrđenim postup­kom čekanja.

*Ponašanje u
petlji čekanja*

Članak 147.

(1) Nakon
drugog i svih sljedećih dolazaka iznad preletišta, pilot zrakoplova mora
izvoditi zaokrete u putanju odleta u propisanom smjeru, koji će zrakoplov
dovesti u najprikladniju poziciju za početak zaokreta u objavljenu ili
dodijeljenu putanju doleta.

(2) Nakon
izvođenja zaokreta u putanju odleta, pilot zrakoplova mora nastaviti letjeti
odlaznom putanjom tijekom propisanog vremena odleta ili udaljenosti, te
nakon toga okrenuti u propisanom smjeru, u objavljenu ili dodijeljenu
putanju odleta i nastaviti let prema preletištu.

(3) Nakon
prijma odobrenja za napuštanje petlje čekanja, pilot zrakoplova mora
podesiti svoj let unutar granica utvrđenog postupka čekanja, tako da napusti
točku čekanja u vrijeme utvrđeno u odobrenju.

*Područje
čekanja i tampon zona*

Članak 148.

(1) Područje
čekanja sastoji se od osnovnog područja čekanja i područja ulaska. Osnovno
područje čekanja, na bilo kojoj utvrđenoj razini je zračni prostor potreban
za obuhvaćanje petlje čekanja, uzimajući u obzir brzine zrakoplova, utjecaj
vjetra, greške proračuna vremena, osobine preletišta itd. Područje ulaska je
zračni prostor potreban za smještaj određenog postupka ulaska.

(2) Tampon
zona je područje koje se prostire 5 NM izvan granica područja čekanja,
unutar kojeg su, prilikom utvrđivanja minimalne razine čekanja koja se može
upotrebljavati u petlji i području čekanja, uzete u obzir razina i vrsta
prepreka.

Minimalna
razina čekanja

Članak 149.

Objavljena
minimalna razina čekanja mora iznositi najmanje 1000 stopa, a iznad
planinskog područja 2000 stopa iznad najviše prepreke, unutar bočnih granica
zračnog prostora zaštićenog za postupak čekanja. Minimalna razina čekanja
povećava se, ako je to potrebno, zbog osiguranja nadvisivanja prepreka u
tampon zoni.

Glava 3.

ODREDBE O BUCI
ZRAKOPLOVA I POSTUPCI ZA NJEZINO SMANJENJE

Odjeljak
1.
OGRANIČENJA ZA CIVILNE AVIONE NA MLAZNI POGON

*Svjedodžba o
buci*

Članak 150.

(1) Civilni
mlazni avioni, koji imaju hrvatsku državnu pripadnost, smiju letjeti u
zračnom prostoru Republike Hrvatske, samo ako imaju valjanu svjedodžbu o
buci. Svjedodžba o buci mora se tijekom uporabe nalaziti u avionu.

(2) Na
aerodrome u Republici Hrvatskoj smiju slijetati i uzlijetati samo oni
inozemni civilni mlazni avioni koji posjeduju svjedodžbu o buci ili
odgovarajuću potvrdu države registracije aviona. Svjedodžbe o buci ili
odgovarajuće potvrde moraju udovoljavati uvjetima, utvrđenima propisom
kojima su predviđeni uvjeti i ograničenja za izdavanje odgovarajuće
svjedodžbe o buci zrakoplova. Svjedodžba o buci ili druga odgovarajuća
potvrda, mora se tijekom uporabe nalaziti u zrakoplovu.

*Ograničenja u
uporabi civilnih mlaznih aviona*

Članak 151.

(1) Civilni
mlazni avioni iz članka 150. ovoga Pravilnika, najveće dopuštene uzletne
mase 34 000 kg ili više, odnosno, tipa ili serije registrirane za više od 19
putnika smiju slijetati i uzlijetati na aerodrome u Republici Hrvatskoj, ako
utvrđena razina buke navedena u svjedodžbi o buci ili odgovarajućoj potvrdi
udovoljava sljedećim minimalnim zahtjevima:

1. na bočnoj
mjernoj točki, 103 EPNdB (Effective Perceived Noise dB), za avione najveće
dopuštene uzletne mase od 400 000 kg ili više; za avione manje mase
dopuštena razina buke smanjuje se linearno s logaritmom mase do vrijednosti
od 94 EPNdB za avione najveće dopuštene uzletne mase od 35 000 kg, dok ispod
toga razina buke ostaje stalna,

2. na
uzletno-preletnoj mjernoj točki

a) 101 EPNdB,
za avione s dva motora ili manje, najveće dopuštene uzletne mase od 385 000
kg ili više; za avione manje mase, dopuštena se razina buke smanjuje
linearno s logaritmom mase po stopi od 4 EPNdB, pri svakom smanjenju mase na
polovicu do vrijednosti od 89 EPNdB, dok ispod toga razina buke ostaje
stalna,

b) 104 EPNdB,
za avione s tri motora, najveće dopuštene uzletne mase od 385 000 kg ili
više; za avione manje mase, dopuštena se razina buke smanjuje linearno s
logaritmom mase po stopi od 4 EPNdB, pri svakom smanjenju mase na polovicu
do vrijednosti od 89 EPNdB, dok ispod toga razina buke ostaje stalna,

c) 106 EPNdB,
za avione s četiri motora ili više, najveće dopuštene uzletne mase od 385
000 kg ili više; za avione manje mase, dopuštena se razina buke smanjuje
linearno s logaritmom mase po stopi od 4 EPNdB, pri svakom smanjenju mase na
polovicu do vrijednosti od 89 EPNdB, dok ispod toga razina buke ostaje
stalna,

3. na
prilaznoj mjernoj točki, 105 EPNdB, za avione najveće dopuštene uzletne mase
od 280 000 kg ili više; za avione manje mase, dopuštena se razina buke,
smanjuje linearno s logaritmom mase do vrijednosti od 98 EPNdB, za avione
najveće dopuštene uzletne mase od 35 000 kg, dok ispod toga razina buke
ostaje stalna.

(2) Civilni
mlazni avioni iz stavka 1. ovoga članka, koji su opremljeni motorima s
faktorom opstrujavanja (by-pass ratio) manjim od 2, a koji imaju svjedodžbu
o buci ili drugu odgovarajuću potvrdu u skladu s odredbama članka 150. ovoga
Pravilnika, smiju uzlijetati i slijetati na aerodrome u Republici Hrvatskoj,
samo ako njihov homologacijski list (type certificate) nije stariji više od
25 godina. Na te se avione na odgovarajući način primjenjuju odredbe stavka
1. ovoga članka o dopuštenim razinama buke.

*Iznimke od
propisanih ograničenja*

Članak 152.

(1)
Ministarstvo može odobriti iznimke u svezi s ograničenjima iz članka 150. i
151. ovoga Pravilnika, ako se radi o avionima od povijesnog značaja, te ako
se radi o pojedinim slučajevima prilikom privremene uporabe aviona koji
slijeću ili uzlijeću s aerodroma u Republici Hrvatskoj zbog održavanja,
preinaka ili pregleda, odnosno ako se koriste u posebnim okolnostima.

(2)
Ministarstvo može odobriti vremenski ograničene iznimke u svezi s
ograničenjima iz članka 151. stavak 2. ovoga Pravilnika:

1. ako postoje
i ako su dostupni odgovarajući uređaji za smanjenje buke (conversion kit),
za odnosni tip aviona,

2. ako su
uređaji za smanjenje buke koji udovoljavaju minimalnim zahtjevima utvrđenim
za izdavanje svjedodžbe o buci, naručeni prije 1. travnja 1999. godine,

3. ako je
dogovoren najraniji datum isporuke, i

4. ako
operator zrakoplova dokaže, da će se broj aviona koji ne udovoljavaju
zahtjevima iz članka 151. stavak 2. ovoga Pravilnika, tijekom tekuće
kalendarske godine, smanjiti za najmanje 10% od ukupnog broja aviona u
floti.

(3) Vremenski
ograničene iznimke iz stavka 2. ovoga članka, Ministarstvo može odobriti i u
slučaju:

1. ako je
zamjenski avion, koji udovoljava vrijednostima razine buke u skladu s
odredbama članka 151. stavak 1. ovoga Pravilnika, naručen prije 1. travnja
1999. godine i dogovoren je najraniji datum isporuke, te

2. ako
operator zrakoplova dokaže, da bi u slučaju neizdavanja potvrde o iznimci,
pretrpio neprihvatljivu gospodarsku štetu; u tom slučaju homologacijski list
iz članka 151. stavak 2. ovoga Pravilnika ne smije biti stariji od 28
godina.

(4) Iznimke
odobrene u skladu s odredbama ovoga članka, dokazuju se potvrdom o iznimci
koja se mora nalaziti u avionu tijekom uporabe.

(5) Iznimke
odobrene za avione registrirane u državama članicama Europske unije,
priznaju se.

Odjeljak 2.

POSTUPCI ZA
SMANJENJE BUKE ZRAKOPLOVA

*Obveza
primjene postupaka za smanjenje buke zrakoplova*

Članak 153.

(1) Svi piloti
zrakoplova moraju primjenjivati propisane postupke za smanjenje buke
zrakoplova, osim u slučajevima kad razlozi koji bi mogli ugroziti sigurnost
zrakoplova (npr. otkaz motora), to ne dozvoljavaju.

(2) Ako
primjena postupaka iz stavka 1. ovoga članka zahtijeva promjene u načinu
upravljanja i posluživanja zrakoplova, primjenu postupaka mora odobriti
Ministarstvo.

*Postupci
uzlijetanja/odlaska*

Članak 154.

(1) Za avione
homologirane i registrirane u skladu s ICAO Dodatkom 16., Poglavlje 2.
primjenjuju se sljedeći postupci:

1. uzlijetanje
do 1 500 stopa GND

a) sa snagom
motora za uzlijetanje,

b) sa
zakrilcima u položaju za uzlijetanje,

c) penjanje
brzinom V2 + 10 kt (ili brzinom kako ju ograničava napadni kut);

2. na 1 500
stopa GND, smanjivanje snage motora barem na snagu za penjanje;

3. od 1 500 do
3000 stopa GND, penjanje brzinom V2 + 10 kt;

4. na 3 000
stopa GND

a) ubrzavanje
tijekom penjanja i uvlačenje zakrilaca,

b) normalni
prijelaz na rutno penjanje.

(2) Za avione
homologirane i registrirane u skladu s ICAO Dodatkom 16., Poglavlje 3., kao
i za B 737-200, ako se može dokazati da je ugradnjom dopunske opreme
postignuta razina buke prilikom uzlijetanja prema odredbama ICAO Dodatka
16., Poglavlja 3., primjenjuju se sljedeći postupci:

1. uzlijetanje
do 1 500 stopa GND

a) sa snagom
motora za uzlijetanje,

b) sa
zakrilcima u položaju za uzlijetanje,

c) penjanje
brzinom V2 + 10 kt (ili brzinom kako ju ograničava napadni kut);

2. na 1 500
stopa GND

a) smanjivanje
snage motora barem na snagu za penjanje,

b) ubrzavanje
tijekom penjanja i uvlačenje zakrilaca,

c) normalni
prijelaz na rutno penjanje.

Postupak
prilaženja

Članak 155.

(1) Piloti
zrakoplova moraju podesiti svoj let tako, da napuste preletište početnog
prilaženja (IAF) brzinom, koja dozvoljava putnu konfiguraciju aviona. Tu
brzinu moraju održavati do udaljenosti od oko 12 NM od točke dodira. Za ovu
fazu prilaženja, preporuča se održavanje indicirane brzine leta (IAS) od 210
kt ( ±10 kt), osim ako je potrebno održavanje veće brzine, iz razloga letne
sposobnosti zrakoplova.

(2) U fazi
prilaženja, koja započinje na udaljenosti od oko 12 NM od točke dodira, pa
do točke neposredno ispred vanjskog markera, pilot zrakoplova mora letjeti
brzinom od 160 kt ( ±10 kt), sa srednjim položajem zakrilaca za odnosni tip
aviona i uvučenim podvozjem. Ova faza leta, u pravilu uključuje prijelaz iz
horizontalnog leta u snižavanje na putanju poniranja, kojoj se ne smije
priključiti na visini manjoj od 3 000 stopa iznad zone dodira.

(3) Pilot
zrakoplova mora uspostaviti sletnu konfiguraciju neposredno ispred ili iznad
vanjskog markera, tj. u tom trenutku podvozje mora biti izvučeno, zakrilca u
položaju za slijetanje, a brzina prilaženja ustaljena.

(4) Pilot
zrakoplova ne treba se pridržavati postupaka za smanjenje buke zrakoplova u
prilaženju, ako:

1.
uzletno-sletna staza nije čista i suha tj., ako je staza pokrivena snijegom,
bljuzgavicom, ledom, vodom, blatom, uljem i sl.,

2. je baza
oblaka niža od 500 stopa iznad nadmorske visine aerodroma ili ako je
vidljivost manja od 1.9 km,

3. je bočna
komponenta vjetra, uključujući udare veća od 5 kt, i ako

4. je javljeno
ili prognozirano postojanje smicanja vjetra, odnosno, kada bi nepovoljni
meteorološki uvjeti npr. oluja, mogli utjecati na izvršenje prilaženja.

*Postupak nakon
slijetanja*

Članak 156.

(1) Nakon
svakog slijetanja noću, pilot zrakoplova mora upotrebljavati deflektor
mlaza, bez dodavanja snage. Deflektor mlaza uz dodavanje snage, smije se
upotrebljavati samo ukoliko je to nužno zbog sigurnosti zrakoplova, obzirom
na sletnu masu, dužinu i stanje uzletno-sletne staze i vjetar.

(2) Nakon
svakog slijetanja danju, pilot zrakoplova može upotrebljavati deflektor
mlaza uz dodavanje snage, prema vlastitom nahođenju, uzimajući u obzir
prevladavajuće uvjete (npr. dužinu i stanje uzletno-sletne staze). Deflektor
mlaza uz dodavanje maksimalne snage, smije se upotrebljavati samo, ako je to
nužno zbog sigurnosti zrakoplova.

Dio peti

IZVANREDNI
DOGAĐAJI TIJEKOM LETENJA ZRAKOPLOVA

Glava
1.
POSTUPCI U SLUČAJU OTKAZA RADIOKOMUNIKACIJE I POSTUPCI U SLUČAJU NUŽDE TE
DRUGIH IZVANREDNIH OKOLNOSTI

Odjeljak
1.
POSTUPCI U SLUČAJU OTKAZA RADIOKOMUNIKACIJE

*Postupci kod
neuspjele uspostave radiokomunikacije*

Članak 157.

(1) Ako pilot
zrakoplova, u skladu s odredbama članka 131. ovoga Pravilnika, ne uspije
uspostaviti radiokomunikaciju s nadležnom kontrolom zračnoga prometa na
propisanoj radiofrekvenciji, mora pokušati uspostaviti radiokomunikaciju na
drugim radiofrekvencijama utvrđenim za tu rutu leta, npr. na frekvenciji za
slučaj nužde 121.5 MHz.

(2) Ako
pokušaji iz stavka 1. ovoga članka ostanu bez uspjeha, pilot zrakoplova mora
pokušati uspostaviti radiokomunikaciju s drugim zemaljskim radiopostajama
ili radiopostajama zrakoplova. Ako se i nakon toga radiokomunikacija s
nadležnom kontrolom zračnoga prometa ne uspije uspostaviti, pilot zrakoplova
mora započeti s primjenom postupka, propisanog za slučaj otkaza
radiokomunikacije.

(3) Ako je
pilot zrakoplova bez uspjeha pokušavao uspostaviti radiokomunikaciju s
nadležnom kontrolom zračnoga prometa, a nema jasnih naznaka da je njegova
emisija primljena, mora uz primjenu postupka iz stavka 2. ovoga članka za
slučaj otkaza radiokomunikacije, emitirati važne poruke na slijepo. Pilot
zrakoplova mora započeti poruku frazom EMITIRAM U SLIJEPO (TRANSMITTING
BLIND), te ju nakon toga u cijelosti ponavljati, navesti vrijeme početka
sljedeće emisije, a ako namjerava promijeniti frekvenciju, mora navesti i tu
frekvenciju, kao i naziv zemaljske postaje koju namjerava zvati.

*Postupci
zemaljske radiopostaje kod neuspjele uspostave radiokomunikacije*

Članak 158.

(1) Ako
zemaljska radiopostaja nije u stanju uspostaviti radiokomunikaciju sa
zrakoplovom ni na jednoj frekvenciji, na kojoj bi zrakoplov mogao biti na
slušanju, zemaljska radiopostaja mora, ako je potrebno, zatražiti pomoć od
druge zemaljske radiopostaje, radi pozivanja ili prosljeđivanja poruka
zrakoplovu i/ili zatražiti od zrakoplova u blizini da uspostave
radiokomunikaciju i proslijeđuju poruke.

(2) Ako
pokušaji iz stavka 1. ovoga članka ostanu bez uspjeha, zemaljska
radiopostaja treba na slijepo emitirati poruke zrakoplovu, osim odobrenja
kontrole zračnoga prometa, na frekvencijama na kojima bi zrakoplov mogao
biti na slušanju, npr. na frekvenciji za slučaj nužde 121.5 MHz.

(3) Emitiranje
naslijepo odobrenja kontrole zračnoga prometa iz stavka 2. ovoga članka,
preko drugog zrakoplova, smije biti proslijeđeno samo, na poseban zahtjev
nadležne kontrole zračnoga prometa.

*Postupak kod
otkaza radiokomunikacije u vizualnim meteorološkim uvjetima*

Članak 159.

(1) Ukoliko
prilikom obavljanja VFR leta za koji je sukladno Dodatku 6. ovoga Pravilnika
propisana stalna dvosmjerna RTF komunikacija dođe do otkaza
radiokomunikacije, pilot zrakoplova mora:

1. postaviti
transponder na mod A kôd 7600 sukladno članku 112. stavak 3. ovoga
Pravilnika,

2. nastaviti
let u vizualnim meteorološkim uvjetima,

3. sletjeti na
najbliži prikladni aerodrom i

4. neodložno
javiti vrijeme dolaska nadležnoj kontroli zračnoga prometa.

(2) Ukoliko do
otkaza radiokomunikacije dođe u vizualnim meteorološkim uvjetima prilikom
obavljanja IFR leta za koji je sukladno Dodatku 6. ovoga Pravilnika
propisana stalna dvosmjerna radiokomunikacija, pilot zrakoplova postupa
sukladno odredbama članka 160. ovoga Pravilnika.

(3) Zrakoplov
koji leti prema pravilima vizualnog letenja (VFR), smije ući u kontroliranu
zonu aerodroma, samo ako je pilot zrakoplova prije toga dobio odgovarajuće
odobrenje ili, ako je slijetanje na aerodrom unutar kontrolirane zone
neizbježno iz letačko-operativnih razloga.

(4) Ako
zrakoplovu koji leti prema pravilima vizualnog letenja (VFR),
radiokomunikacija otkaže prije ulaska u kontrolirani zračni prostor, pilot
zrakoplova ne smije ući u taj prostor, čak i ako je već dobio odobrenje za
ulazak. Ako otkaz radiokomunikacije nastupi nakon ulaska u kontrolirani
zračni prostor, pilot zrakoplova mora nastaviti let prema primljenom i
potvrđenom odobrenju ili, ako to nije moguće, najkraćim putem napustiti taj
zračni prostor, uz pridržavanje uvjeta propisanih za vizualno letenje.

*Postupak kod
otkaza radiokomunikacije u instrumentalnim meteorološkim uvjetima*

Članak 160.

(1) Ukoliko do
otkaza radiokomunikacije dođe prilikom obavljanja IFR leta, pilot zrakoplova
mora:

1. postaviti
transponder na mod A kôd 7600 sukladno članku 112. stavak 3. ovoga
Pravilnika,

2. održavati
posljednje dodijeljenu brzinu, te letjeti na posljednje dodijeljenoj razini,
ako je veća od minimalne IFR putne razine, tijekom razdoblja od 7 minuta.
Ako je posljednja dodijeljena razina manja od minimalne IFR putne razine,
pilot mora penjati na minimalnu IFR putnu razinu. Period od 7 minuta
započinje od trenutka:

– postizanja
posljednje dodijeljene razine ili minimalne IFR putne razine,

– postavljanja
transpondera na mod A kôd 7600,

– prethodno
javljenog predviđenog vremena preleta obvezne točke javljanja, ili

–
neproslijeđivanja izvještaja o poziciji iznad obvezne točke javljanja ovisno
što je kasnije,

3. nakon toga
prilagoditi brzinu leta i putnu razinu prema predanom planu leta,

4. ako je
zrakoplov radarski vektoriran ili leti na RNAV smaknutoj (offset) ruti bez
granice valjanosti odobrenja, vratiti se najkraćim mogućim putem na rutu iz
tekućeg plana leta ne kasnije od slijedeće značajne točke, uzimajući u obzir
važeću minimalnu sigurnu razinu utvrđenu za IFR letove,

5. letjeti na
ruti prema tekućem planu leta (current flight plan), do utvrđenog preletišta
početnog prilaženja (IAF) za aerodrom odredišta i, ako je potrebno sukladno
točki 6. stavak 1. ovoga članka, čekati iznad preletišta početnog prilaženja
do početka snižavanja,

6. započeti
snižavanje od preletišta početnog prilaženja utvrđenog u točki 5. stavak 1.
ovoga članka u vrijeme ili što je moguće bliže posljednjem primljenom i
potvrđenom očekivanom vremenu prilaženja (EAT) ili, ako očekivano vrijeme
prilaženja nije primljeno i potvrđeno, u vrijeme ili što je moguće bliže
predviđenom vremenu dolaska (ETA) prema tekućem planu leta.

7. slijediti
objavljeni postupak instrumentalnog prilaženja za preletište početnog
prilaženja utvrđeno u točki 5. stavak 1. ovoga članka,

8. sletjeti,
ako je moguće, unutar 30 min nakon predviđenog vremena dolaska iz točke 6.
ovoga stavka ili unutar 30 min nakon zadnjeg potvrđenog očekivanog vremena
prilaženja ovisno što je kasnije,

9. ako
slijetanje nije provedivo, letjeti prema alternativnom aerodromu.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. točka 5. ovoga članka, ako pilot zrakoplova, radi
sigurnosnih ili hitnih letačko-operativnih razloga smatra, da nastavak leta
prema izvornom aerodromu odredišta nije preporučljiv, može preusmjeriti let
na drugi aerodrom, kojega smatra prikladnim. U tom slučaju mora letjeti
objavljenim rutama do preletišta početnog prilaženja, utvrđenog za taj
aerodrom i postupati prema odredbama stavka 1. točka 1. do 4. i točka 6. do
9. ovoga članka.

(3) Ako pilot
zrakoplova, koji namjerava mijenjati pravila instrumentalnog (IFR) u pravila
vizualnog (VFR) letenja, dostigne granicu valjanosti odobrenja, a nije u
stanju nastaviti let uz pridržavanje utvrđenih meteoroloških minimuma za
vizualno letenje, mora postupiti prema odredbama ovoga članka.

Dodatni
postupci kod otkaza radiokomunikacije

Članak 161.

U slučaju
otkaza radiokomunikacije, dijelovi rute, predviđeni za vježbanje prilaženja
ili postupaka čekanja naznačeni u planu leta nisu više sastavni dijelovi
tekućeg plana leta, osim, ako je za obavljanje takvog vježbanja, kontrola
zračnoga prometa već izdala posebno odobrenje.

Odjeljak 2.

POSTUPCI U
SLUČAJU NUŽDE TE DRUGIH IZVANREDNIH OKOLNOSTI

*Prisilno
slijetanje*

Članak 162.

(1) Pilot
zrakoplova obvezan je primijeniti postupak za prisilno slijetanje zrakoplova
uvijek, kad ne postoje uvjeti za daljnji siguran nastavak leta, a posebice:

1. ako dođe do
potpunog prestanka rada motora, odnosno pogonske grupe zrakoplova,

2. ako požar
na zrakoplovu nije mogao biti ugašen,

3. ako otkaz
ili kvar životnih dijelova zrakoplova, onemogućuje daljnji sigurni nastavak
leta,

4. ako to
zahtjeva lovac presretač, sukladno mjerama za prisilno slijetanje
zrakoplova.

(2) Prisilno
slijetanje obavlja se ovisno od danih okolnosti na najprikladniji aerodrom
ili na odabrani teren prikladan za slijetanje prema procjeni pilota
zrakoplova.

(3) Posada
zrakoplova i druge osobe koje se nalaze u zrakoplovu moraju postupati prema
naredbama zapovjednika zrakoplova. Posada zrakoplova, koji je prisilno
sletio dužna je poduzeti sve potrebne mjere za očuvanje života i zdravlja
osoba u zrakoplovu, za očuvanje zrakoplova i stvari u njemu, kao i osigurati
očuvanje tragova prisilnog slijetanja na zrakoplovu i na tlu.

*Letenje u
nepovoljnim meteorološkim uvjetima*

Članak 163.

(1) Ako se
zbog naglog pogoršanja meteoroloških uvjeta nađe u zračnom prostoru
nepovoljnom za letenje, pilot zrakoplova je obvezan da odgovarajućim
postupkom nastoji izvesti zrakoplov iz tog prostora. Ako to nije moguće,
pilot zrakoplova je obvezan vratiti se na aerodrom odlaska ili nastojati
sletjeti na aerodrom najprikladniji za sigurno slijetanje.

(2) Letenjem u
zračnom prostoru nepovoljnom za letenje, u smislu odredaba stavka 1. ovoga
članka smatra se:

1. ulazak
zrakoplova u zračni prostor u kojemu prevladavaju instrumentalni
meteorološki uvjeti, a zrakoplov nije opremljen ili posada zrakoplova nije
osposobljena za takvo letenje,

2. nailazak na
zračni prostor s olujnom aktivnosti kumulonimbusnih oblaka,

3. letenje
zrakoplova u zračnom prostoru u kojemu dolazi do zaleđivanja vanjskih
površina zrakoplova, koje se ne može spriječiti, odnosno ukloniti.

*Gubitak
orijentacije*

Članak 164.

(1) Ako
tijekom leta, pilot zrakoplova nije u stanju utvrditi poziciju zrakoplova u
odnosu na zemlju ili prostor (gubitak orijentacije), mora zatražiti pomoć od
nadležne kontrole zračnoga prometa i utvrditi preostalu količinu goriva. Ako
i pored pomoći nadležne kontrole zračnoga prometa i provjerama navigacijskih
pojedinosti pomoću instrumenata, nije utvrđena pozicija zrakoplova, pilot
zrakoplova mora utvrditi pravila letenja prema kojima može letjeti, obzirom
na okolnosti i predviđeno trajanje leta te pristupiti uspostavi orijentacije
pomoću značajnih orijentira na zemlji ili letenjem prema nekom
radionavigacijskom sredstvu.

(2) Ako
prilikom grupnog leta, vođa grupe izgubi orijentaciju, vođenje grupom
preuzima pilot drugoga zrakoplova, određen prije početka leta, koji nije
izgubio orijentaciju. Vođa grupe može ponovno preuzeti vodstvo samo ako je u
potpunosti utvrdio poziciju zrakoplova. Ako cijela grupa zrakoplova izgubi
orijentaciju, vođa grupe ne smije napustiti vodstvo, već mora poduzeti mjere
za uspostavu orijentacije u skladu s odredbama stavka 1. ovoga članka.

(3) Ako i
pored svih poduzetih mjera orijentacija ne bude uspostavljena, a pričuva
goriva se nalazi na izmaku, mora se pristupiti postupku za prisilno
slijetanje.

*Prijetnja
eksplozivom ili drugim eksplozivnim tijelom*

Članak 165.

(1) Ako pilot
zrakoplova primi obavijest da se zrakoplov nalazi u nevolji, radi postojanja
prijetnje da se u zrakoplovu nalazi protupravno unesen eksploziv ili neko
drugo eksplozivno tijelo, dužan je postupiti u skladu s odredbama članka
112. ovoga Pravilnika i poduzeti mjere propisane za takve slučajeve, kako bi
se izbjegla ili umanjila opasnost za zrakoplov i osobe u njemu. Ako
obavijest primi od nadležne kontrole zračnoga prometa, pilot zrakoplova mora
zatražiti potvrdu poruke i dalje surađivati s tom kontrolom, u pogledu
poduzimanja propisanih mjera.

(2) Pilot
zrakoplova mora, prije slijetanja na aerodrom obavijestiti nadležnu kontrolu
zračnoga prometa o namjeravanom slijetanju i zatražiti pomoć predviđenu za
slučaj nevolje.

(3) Nakon
slijetanja na aerodrom, posada zrakoplova mora poduzeti sve mjere, potrebne
za brzu evakuaciju osoba u zrakoplovu i dalje postupati prema uputama
nadležnog tijela.

*Otmica
zrakoplova*

Članak 166.

(1) Ako
tijekom leta dođe do pokušaja ili izvršenja kaznenog djela otmice
zrakoplova, posada zrakoplova je dužna, ovisno o danim okolnostima, poduzeti
mjere potrebne za sigurnost zrakoplova i osoba u njemu.

(2) Pilot
zrakoplova treba obavijestiti, ako je moguće, nadležnu kontrolu zračnoga
prometa o otmici zrakoplova, postupiti u skladu s odredbama članka 112.
ovoga Pravilnika, te proslijediti pozivni znak zrakoplova i trenutnu
poziciju, okolnosti i prirodu opasnosti i svoje daljnje namjere.

(3) Ako pilot
otetog zrakoplova mora odstupiti od odobrene putanje ili putne razine, a da
pri tom nije u mogućnosti postupiti prema odredbama stavka 2. ovoga članka,
treba:

1. pokušati
emitirati upozorenja na frekvenciji za slučaj nužde ili na drugim
odgovarajućim frekvencijama, odnosno na drugi način pokušati upozoriti na
otmicu zrakoplova, osim ako situacija u zrakoplovu ne uvjetuje drukčije
postupanje;

2. nastaviti
let na način da leti 1 000 stopa iznad ili ispod utvrđene razine leta ako
leti iznad razine leta 410, odnosno da leti 500 stopa iznad ili ispod
utvrđene razine leta ako leti do i uključujući razinu leta 410.

(4) Nadležna
kontrola zračnoga prometa mora, neodložno, putem radiokomunikacije
provjeriti je li uključivanje SSR transpondera u skladu s postupkom iz
stavka 2. ovoga članka bilo namjerno ili slučajno, te zrakoplovu pružiti svu
moguću pomoć.

*Otkaz uređaja
za upravljanje i drugih uređaja koji mogu utjecati na letnu sposobnost
zrakoplova*

Članak 167.

(1) Ako na
zrakoplovu tijekom leta dođe do kvara ili prestanka rada uređaja za
upravljanje zrakoplovom ili nekog drugog uređaja, čiji kvar ili prestanak
rada može utjecati na letnu sposobnost zrakoplova, pilot zrakoplova mora se
pridržavati, ovisno o fazi leta, pravila određenih odredbama ovoga članka.

(2) U slučaju
iz stavka 1. ovoga članka, pilot zrakoplova mora:

1. u fazi
uzlijetanja, kad zrakoplov ne dostigne predviđenu kritičnu brzinu –
prekinuti daljnje uzlijetanje, zadržavajući isti smjer kretanja i zrakoplov
zaustaviti na uzletno-sletnoj stazi ili na dijelu aerodroma predviđenom za
ovakve slučajeve. Ako je predviđena kritična brzina dostignuta, uzlijetanje
se nastavlja i zrakoplov se zadržava na dostignutoj razini, ili se blagim
penjanjem usmjerava prema terenu prikladnom za prisilno slijetanje;

2. tijekom
putnog leta – let nastaviti na najpogodnijoj razini, uz odobrenje nadležne
kontrole zračnoga prometa, i zrakoplov usmjeriti prema najbližem aerodromu
za slijetanje, ako okolnosti to omogućuju. U suprotnom zrakoplov se
usmjerava prema terenu, prikladnom za prisilno slijetanje,

3. u fazi
slijetanja – let nastaviti uz pomoć nadležne kontrole zračnoga prometa, koja
oslobađa uzletno-sletnu stazu, radi slijetanja zrakoplova. Ako okolnosti to
ne omogućuju, zrakoplov se usmjerava prema terenu, prikladnom za slijetanje.

*Poniranje u
nuždi i požar na zrakoplovu*

Članak 168.

(1) Ako
tijekom leta zrakoplova koji ima putničku kabinu pod tlakom dođe do
dekompresije kabine, ili ako tijekom leta zrakoplova koji leti nadzvučnom
brzinom na visini većoj od 49 000 stopa dođe do povećanog sunčevog
svemirskog zračenja, pilot zrakoplova mora pristupiti primjeni postupka
poniranja u nuždi, tako da smanji razinu na kojoj leti do sigurne razine, te
napustiti rutu, ako se na njoj nalazi. Pilot zrakoplova nastavlja daljnji
let prema dogovoru s nadležnom kontrolom zračnoga prometa.

(2) Ako je
radi dekompresije putničke kabine došlo do oštećenja osnovne strukture
zrakoplova, zbog čega se može ugroziti sigurnost leta, pilot zrakoplova mora
pristupiti postupku za prisilno slijetanje zrakoplova.

(3) Posada
zrakoplova na kojemu je tijekom leta došlo do požara, mora neodložno
poduzeti mjere predviđene za slučaj požara, na način utvrđen u letačkom
priručniku toga zrakoplova (uključivanje protupožarnih uređaja, smanjenje
brzine, isključenje odnosnog motora itd.). Prilikom pojave požara na
zrakoplovu u letu, pilot zrakoplova pokušat će ugasiti požar klizajućim
letom zrakoplova u stranu suprotnu od mjesta izbijanja požara.

(4) Ako i
pored svih poduzetih mjera požar, nije mogao biti ugašen, pilot zrakoplova
je dužan pristupiti postupku za prisilno slijetanje.

Udar nekog
objekta u zrakoplov u letu

Članak 169.

(1) Ako
zrakoplov tijekom leta pretrpi oštećenje, zbog udara u neki leteći objekt
ili pticu, odnosno zbog ulaska u tučonosne oblake, pilot zrakoplova mora
smanjiti brzinu leta i poduzeti druge mjere za sigurnost leta.

(2) Ako zbog
oštećenja, zrakoplov nije sposoban za siguran nastavak leta, pilot
zrakoplova mora pristupiti postupku za prisilno slijetanje.

(3) Pilot
zrakoplova dužan je obavijestiti nadležnu kontrolu zračnoga prometa o
oštećenju zrakoplova i poduzetim mjerama, odnosno o prisilnom slijetanju
zrakoplova.

Odjeljak 3.

POSEBNE
ODREDBE O LETENJU I SIGNALIZACIJI U SLUČAJU IZVANREDNIH DOGAĐAJA

*Dužnosti
pilota zrakoplova u pogledu pružanja pomoći zrakoplovu ili plovilu u nevolji*

Članak 170.

(1) Ako pilot
zrakoplova u letu opazi, da se neki zrakoplov ili plovilo, nalazi u nevolji
dužan je o tome neodložno izvijestiti nadležnu kontrolu zračnoga prometa i
nastojati uspostaviti radiokomunikaciju s posadom zrakoplova, odnosno
posadom plovila u nevolji.

(2) Ako se
radiokomunikacija sa zrakoplovom u nevolji nije mogla uspostaviti, pilot
zrakoplova iz stavka 1. ovoga članka, dužan je usmjeriti zrakoplov prema
mjestu na kojemu se nalazi zrakoplov u nevolji, ako to naredi nadležna
kontrola zračnoga prometa i priop­ćiti joj podatke o poziciji i tipu
zrakoplova, vrsti nevolje, odnosno nesreći zrakoplova i druge podatke do
kojih dođe.

(3) Pilot
zrakoplova iz stavka 1. ovoga članka, dužan je nadlež­noj kontroli zračnoga
prometa priopćiti sljedeće podatke:

1. vrstu
zrakoplova ili plovila u nevolji, registracijsku oznaku te njegovo stanje,

2. poziciju
zrakoplova odnosno plovila izraženu zemljopisnim koordinatama, ili
udaljenost i magnetski kurs od neke poznate točke na zemlji ili u odnosu na
neko radionavigacijsko sredstvo,

3. točno
vrijeme prema UTC-u, izraženo u satima i minutama;

4. broj
uočenih osoba i njihovo procijenjeno fizičko stanje.

(4) Pilot
zrakoplova u letu, dužan je signale primljene od zrakoplova ili plovila u
nevolji, neodložno proslijediti nadležnoj kontroli zračnoga prometa.

*Pružanje
pomoći zrakoplovu ili plovilu*

Članak 171.

(1) Ako pilot
zrakoplova u letu opazi, da se neki zrakoplov ili plovilo nalazi u nevolji
na vodenoj površini, dužan je o tome neodložno izvijestiti i posadu plovila
koje se nalazi u blizini, radi pružanja pomoći zrakoplovu odnosno plovilu u
nevolji.

(2) Ako pilot
zrakoplova nije mogao uspostaviti radiokomunikaciju sa posadom plovila,
obavijestit će posadu plovila tako, da će iznad plovila izvesti najmanje
jedan zaokret od tristošezdeset stupnjeva, preletjeti okomito ispred pramca
plovila na maloj visini i mijenjati uzdužni nagib zrakoplova, promijeniti
snagu motora ili promijeniti korak propelera, te nakon toga usmjeriti
zrakoplov u smjeru, kojega plovilo treba slijediti, radi dolaska na mjesto
gdje se nalazi zrakoplov odnosno plovilo u nevolji.

(3) Ako se
naknadno utvrdi da pomoć plovila nije potrebna, pilot zrakoplova u letu
prenijet će to posadi plovila tako, da će okomito na trag plovila preletjeti
blizinu krme plovila na maloj visini, a zatim mijenjati uzdužni nagib
zrakoplova, uz istodobnu promjenu snage motora ili koraka propelera.

*Dužnosti
posade zrakoplova ili plovila u nevolji*

Članak 172.

(1) Posada
zrakoplova odnosno plovila u nevolji, dužna je upotrebljavati sve
raspoložive uređaje i opremu na zrakoplovu, odnosno plovilu, kako bi
privukla pažnju zrakoplova u letu, plovila ili osoba, koje sudjeluju u
spašavanju.

(2) Posada
zrakoplova u nevolji upotrebljava signalizaciju u skladu s Dodatkom 10.
ovoga Pravilnika, kao i radiouređaje, rakete za slučaj nevolje, dim, metalno
ogledalo i dr.

Dio šesti

POSEBNE
ODREDBE O LETENJU ZRAKOPLOVA

Glava 1.
LETOVI
ZA POSEBNE NAMJENE

Odjeljak
1.
OBAVLJANJE ODREĐENIH LETOVA ILI DJELOVANJA ZA KOJE JE POTREBNO ODOBRENJE

*Vrste
odobrenja*

Članak 173.

(1) Sljedeći
letovi ili djelovanja na mjestima, smiju se izvoditi samo uz odobrenje
Ministarstva:

1.
izvanaerodromsko slijetanje i uzlijetanje u skladu s odredbama članka 17.
Zakona o zračnom prometu i članka 26. do 28. ovoga Pravilnika,

2. letovi
ispod minimalne sigurne visine u skladu s odredbama članka 19. stavak 6.
ovoga Pravilnika,

3. letovi
ispod mostova i sličnih građevina, te dalekovoda i antena u skladu s
odredbom članka 19. stavak 5. ovoga Pravilnika, te za

4. izbacivanje
ili raspršivanje predmeta ili drugih tvari u skladu s odredbama članka 20.
ovoga Pravilnika.

(2) Odobrenje
iz stavka 1. ovoga članka, izdat će se na zahtjev, ako se opravdano
pretpostavlja, da se takvim letom ne ugrožava sigurnost zračnoga prometa, te
sigurnost osoba u zrakoplovu i na tlu. Odobrenje se može izdati u pojedinom
slučaju ili kao opće odobrenje.

(3) Opće
odobrenje iz stavka 2. ovoga članka, izdat će se, ako se zrakoplov namjerava
upotrebljavati u djelatnostima i prilikom obavljanja poslova i zadaća, koje
uključuju potrebu obavljanja letova, djelovanja ili postupaka iz stavka 1.
ovoga članka, te ako:

1. se mjesto
obavljanja letova ili djelovanja ne može unaprijed odrediti ili predvidjeti,

2. ako bi
pribavljanje odobrenja u pojedinom slučaju, nakon određivanja mjesta
obavljanja letova ili djelovanja, uzrokovalo neočekivana ili nepotrebna
kašnjenja u izvršenju poslova i zadaća odnosno, ako bi takav postupak na
drugi način mogao otežati ili ugroziti njihovo izvršenje, ili

3. ako se
mjesto obavljanja letova ili djelovanja često mijenja, te bi pribavljanje
posebnog odobrenja u pojedinom slučaju za svako pojedino mjesto, uzrokovalo
neprimjerene troškove.

*Izdavanje i
sadržaj odobrenja*

Članak 174.

(1) Odobrenje
iz članka 173. ovoga Pravilnika, može se dodijeliti fizičkim i pravnim
osobama, ako ispunjavaju propisane uvjete.

(2) Odobrenje
iz stavka 1. ovoga članka mora sadržavati propisana ograničenja, uvjete,
potrebne upute, prostorni opseg valjanosti odobrenja, a u slučaju odobrenja
za izbacivanje ili raspršivanje predmeta ili drugih tvari, po potrebi i
podatke o predmetima i tvarima koji se smiju raspršivati ili izbacivati iz
zrakoplova. Opće odobrenje mora sadržavati i imena ovlaštenih pilota
zrakoplova.

*Odgovornost za
obavljanje leta*

Članak 175.

(1) Pilot
zrakoplova kojemu je izdano odobrenje iz članka 173. ovoga Pravilnika,
odgovoran je za obavljanje leta u skladu s odredbama ovoga Pravilnika. Pilot
zrakoplova dužan je prilikom obavljanja letova ili djelovanja navedenih u
odobrenju osigurati poštivanje propisnog izvođenja letova.

(2) Operator
zrakoplova i nadležna ovlaštena osoba, koja sudjeluje u obavljanju letova
ili djelovanja odgovorna je za štetne posljedice, koje mogu nastati uslijed
izdavanja naloga pilotu zrakoplova, da obavi određene poslove ili zadaće.

Uvjeti za
obavljanje letova

Članak 176.

(1) Uporaba
zrakoplova prilikom obavljanja letova ili poslova iz članka 173. stavak 1.
ovoga Pravilnika, odvija se prema odredbama ovoga Pravilnika, uz moguća
neizbježna odstupanja koja zahtijeva određena situacija, pod uvjetom da se
takvim postupanjem ne ugrožava sigurnost zračnoga prometa, te osoba u
zrakoplovu i na tlu.

(2) O početku
obavljanja letova, u polumjeru od 4 km od aerodroma bez utvrđene
kontrolirane zone, odnosno zone aerodromskog prometa, tijekom radnog vremena
odnosno vremena otvorenosti aerodroma, osoba iz članka 175. ovoga
Pravilnika, mora obavijestiti stručnu osobu za AFIS.

Odjeljak 2.

DODATNI UVJETI
ZA OBAVLJANJE POJEDINIH LETOVA ILI DJELOVANJA

*Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja*

Članak 177.

(1)
Izvanaerodromsko slijetanje i uzlijetanje odobrit će se samo u slučaju kad
na prikladnoj udaljenosti od namjeravanog mjesta uzlijetanja i slijetanja
aerodrom nije na raspolaganju.

(2)
Izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja zabranjena su unutar zatvorenih
naselja (osim industrijskih područja), odnosno iznad njih, te u blizini
skupova ljudi. Prilikom obavljanja izvanaerodromskog slijetanja, pilot
zrakoplova mora odabrati letnu putanju tako da u slučaju nužde može
sletjeti, a da pritom ne ugrozi sigurnost zrakoplova, te osoba i stvari na
tlu.

(3)
Izvanaerodromsko slijetanje smije se obaviti samo ako je o tome prethodno i
pravodobno obaviještena mjesna policijska postaja, ako su vlasnici odnosno
drugi korisnici posjeda na koji se namjerava sletjeti dali suglasnost te,
ako pritom neće doći do ugrožavanja osoba i stvari na tlu. Obavješćivanje
mjesne policijske postaje i pribavljanje suglasnosti vlasnika, odnosno
drugih korisnika posjeda, nije potrebno u slučajevima letova koji se
obavljaju u svrhu uzimanja vode prilikom gašenja požara i letova u svrhu
nadzora određenih objekata, sredstava i uređaja na tlu, ako se slijeće zbog
uočenih kvarova na objektu kojega se nadzire radi njihovog otklanjanja ili
provjere.

(4)
Izvanaerodromsko slijetanje i uzlijetanje smije obavljati pilot helikoptera
koji ima odgovarajuću dozvolu i najmanje 350 sati letačkog iskustva na
helikopterima. Izvanaerodromsko slijetanje i uzlijetanje smije obavljati
pilot aviona koji ima odgovarajuću dozvolu i najmanje 400 sati letačkog
iskustva na avionima odgovarajuće kategorije i namjene.

(5) Odredbe
članka 41. ovoga Pravilnika primjenjuju se na odgovarajući način i na rad
motora zrakoplova prilikom izvanaerodromskih slijetanja i uzlijetanja.
Opskrba zrakoplova pogonskim i drugim materijalima dozvoljena je samo uz
pridržavanje propisa koji se odnose na sprječavanje nastanka šteta bilo koje
vrste, a poglavito šteta koje mogu nastati uslijed požara i zagađivanja
podzemnih voda.

(6) Trajna
uporaba istoga terena u trajanju dužem od dva mjeseca, mora se prijaviti
Ministarstvu radi upisa u evidenciju. Trajnom uporabom istoga terena smatra
se obavljanje više od 4 uzlijetanja i slijetanja mjesečno. Teren koji se
trajno upotrebljava za izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja mora se na
propisan način označiti i osigurati, tako da se ne ugrožava sigurnost
zračnoga prometa, te osoba u zrakoplovu i na tlu. Kod trajne uporabe istoga
terena, operator zrakoplova mora osigurati prisustvo osobe ovlaštene za
nadzor letova i nadzor operativnog stanja terena, te osigurati dostatan broj
ručnih uređaja za gašenje požara i dostatnu sanitetsku opremu.

(7) Prijava za
upis u evidenciju iz stavka 6. ovoga članka mora sadržavati:

1. dokaz o
suglasnosti iz članka 26. stavak 2. ovoga Pravilnika,

2. poziciju
mjesta predviđenu za uzlijetanja i slijetanja, na topografskoj karti u
razmjeru 1 : 50 000,

3. dokaz o
suglasnosti nadležnog tijela lokalne i regionalne (područne) samouprave, te
druge potrebne dokumente i isprave u skladu s posebnim propisima, ako je za
uređenje mjesta predviđenog za uzlijetanje i slijetanje potrebno poduzeti
dodatne mjere i radnje.

*Letovi ispod
mostova i sličnih građevina, dalekovoda i antena  te letenje sa/na
helidrome na objektu (zgradi)*

Članak 178.

(1) Odobrenje
iz članka 19. stavak 5. ovoga Pravilnika, za letenje ispod mostova i sličnih
građevina te dalekovoda i antena, izdat će se, ako su ispunjeni drugi
propisani uvjeti, samo u svrhu raspršivanja kemijskih sredstava za
uništavanje štetočina i sličnih poslova u poljoprivredi i šumarstvu te za
obavljanje ostalih poslova sličnog odgovarajućeg značenja čije izvršenje
zahtijeva obavljanje niskih letova.

(2) Letove iz
stavka 1. ovoga članka, smiju obavljati piloti zrakoplova koji imaju
odgovarajuću dozvolu komercijalnog pilota i najmanje 400 sati letačkog
iskustva na odgovarajućoj vrsti zrakoplova.

(3) Letovi iz
stavka 1. ovoga članka, smiju se obavljati samo ako je pilot zrakoplova u
stanju održavati odstojanje koje u potpunosti isključuje mogućnost oštećenja
zrakoplova odnosno objekta ispod kojega se leti, uzimajući pritom u obzir, u
svakom pojedinom slučaju, sve postojeće utjecaje u danom trenutku.

(4) Letenje
sa/na helidrome na objektu (zgradi) smije obavljati pilot helikoptera koji
ima odgovarajuću dozvolu i najmanje 400 sati letačkog iskustva i to samo
višemotornim helikopterima, koji su nakon otkaza jednog motora sposobni
nastaviti let (helikopteri kategorije A).

*Izbacivanje i
raspršivanje predmeta ili drugih tvari*

Članak 179.

(1) Letove u
svrhu raspršivanja kemijskih sredstava, odnosno raspršivanja ili izbacivanja
sličnih tvari ili vode, smiju obavljati piloti zrakoplova iz članka 178.
stavak 2. ovoga Pravilnika.

(2)
Izbacivanje i raspršivanje predmeta ili drugih tvari, ne smije se obavljati
unutar zatvorenih naselja (osim industrijskih područja), odnosno iznad njih,
te u blizini skupova ljudi.

(3) Pilot
zrakoplova, kojim se obavlja raspršivanje odnosno izbacivanje kemijskih
sredstava, mora biti privezan sigurnosnim pojasom za sjedalo i imati
zaštitno odjelo, kacigu i rukavice, a ako rukuje otrovnim sredstvima i
zaštitnu masku za lice.

(4) Ako se
zrakoplov upotrebljava za raspršivanje odnosno izbacivanje kemijskih
sredstava, ta sredstva moraju biti smještena u posebna spremišta zrakoplova,
a izbacivanje se obavlja na unaprijed određenim i obilježenim površinama, te
prema utvrđenome planu. Zrakoplov mora biti opremljen u skladu s propisima,
kojima se uređuje oprema za izbacivanje ili raspršivanje predmeta ili drugih
tvari.

(5) Prilikom
obavljanja letova iz stavka 1. ovoga članka, pilot zrakoplova mora poduzeti
sve mjere potrebne za isključenje šteta, koje bi mogle biti prouzročene
trećim osobama i stvarima.

Odjeljak 3.

ODREDBE O
OBAVLJANJU BOLNIČKIH LETOVA I LETOVA ZA PRUŽANJE HITNE MEDICINSKE POMOĆI

*Uvjeti za
obavljanje bolničkih letova*

Članak 180.

(1) Bolnički
letovi smiju se obavljati zrakoplovima koji udovoljavaju uvjetima utvrđenima
propisima kojima se uređuju uvjeti za uporabu zrakoplova koji se odnose na
zračne prijevoznike, koji udovoljavaju posebnim uvjetima u pogledu njihovog
uređenja i opreme te u pogledu stručne osposobljenosti i prisustva
liječničkog i drugog pomoćnog osoblja koje se mora nalaziti na takvome letu,
kao i uz propisane uvjete za obavljanje leta obzirom na utvrđenu dijagnozu
teško bolesne ili ozlijeđene osobe.

(2) Bolnički
zrakoplov mora biti opremljen opremom potrebnom za letenje prema pravilima
instrumentalnog letenja (IFR) i u pravilu imati kabinu pod tlakom.

(3) Bolničkim
zrakoplovom smije upravljati zapovjednik zrakoplova, koji posjeduje najmanje
dozvolu komercijalnog pilota zrakoplova, te druga potrebna ovlaštenja, a
posebice ovlaštenje za instrumentalno letenje.

(4) Bolnički
let smije se obavljati samo, ako je u letačku posadu postavljen kopilot,
koji posjeduje dozvole i ovlaštenja iz stavka 3. ovoga članka.

(5) Bolnički
letovi hrvatskim vojnim zrakoplovima reguliraju se posebnim propisom.

*Uvjeti za
obavljanje letova za pružanje hitne medicinske pomoći*

Članak 181.

(1) Pružanje
hitne medicinske pomoći, obuhvaća poglavito obavljanje sljedećih poslova:

1. brzo
dovođenje liječnika hitne pomoći i pomoćnog osoblja na mjesto događaja, radi
poduzimanja mjera, potrebnih za spašavanje života bolesnih, odnosno
ozlijeđenih osoba, te njihovog osposob­ljavanja za prijevoz,

2. prijevoz
bolesnih, odnosno ozlijeđenih osoba do bolnice, radi sprječavanja pogoršanja
njihovog stanja (primarni prijevoz),

3. prijevoz
osoba koje su liječnički već zbrinute iz jedne u drugu bolnicu, radi
njihovog konačnog zbrinjavanja (sekundarni prijevoz),

4. prijevoz
lijekova, krvi, organa za transplantaciju i medicinske opreme i uređaja, te

5. potraga za
nestalim osobama.

(2) Pružanje
hitne medicinske pomoći iz stavka 1. ovoga članka, smije se obavljati
helikopterima koji udovoljavaju uvjetima utvrđenim propisima kojima se
uređuju uvjeti za uporabu zrakoplova koji se odnose na zračne prijevoznike,
koji udovoljavaju posebnim uvjetima u pogledu letne sposobnosti i drugih
tehničkih osobina, koji su opremljeni propisanom opremom, te u pogledu
stručne osposobljenosti i prisustva liječničkog i drugog pomoćnog osoblja na
takvom letu.

(3) Odredba
članka 60., 175., 176. stavak 1., 177. stavak 2. i stavak 4. do 7. ovoga
Pravilnika, na odgovarajući se način primjenjuju na letove za pružanje hitne
medicinske pomoći.

(4) Uvjeti za
obavljanje letova za pružanje hitne medicinske pomoći hrvatskim vojnim
zrakoplovima reguliraju se posebnim propisom.

Glava 2.

ODREDBE O
LETOVIMA HELIKOPTERA IZNAD MORA

*Osobine
helikoptera koji obavljaju letove iznad mora u javnom zračnom prijevozu*

Članak 182.

(1) Smatra se
da se let odvija iznad mora, ako se prilikom otkaza motora, najbliža obala
ne može dosegnuti planiranjem zrakoplova.

(2) Za
obavljanje letova iz stavka 1. ovoga članka, u javnom zračnom prijevozu, u
pravilu, moraju se upotrebljavati samo višemotorni helikopteri, koji su
nakon otkaza jednog motora, sposobni nastaviti let prema aerodromu odredišta
ili alternativnom aerodromu (helikopteri kategorije A).

(3) Iznimno od
odredbe stavka 2. ovoga članka, jednomotorni i višemotorni helikopteri, koji
nakon otkaza jednog motora nisu sposobni nastaviti let prema aerodromu
odredišta ili alternativnom aerodromu, smiju se upotrebljavati samo uz
sljedeće dodatne uvjete:

1. udaljenost
helikoptera od najbliže obale ni u jednom trenutku leta, ne smije iznositi
više od 50 NM,

2. noćni
letovi su zabranjeni,

3. ako je
temperatura mora niža od 11 °C, osobe u helikopteru moraju nositi odijelo za
zaštitu od hladnoće,

4. pored
opreme iz članka 183. ovoga Pravilnika, helikopter mora biti opremljen
gumenim čamcem za spašavanje, koji može prihvatiti sve osobe u helikopteru,
smještenim tako, da se u slučaju nužde može brzo upotrijebiti,

5. u predanom
planu leta, za let koji se obavlja prema pravilima vizualnog letenja (VFR) u
i iz Republike Hrvatske, pilot helikoptera mora navesti točan namjeravani
smjer leta iznad mora i koordinate odredišta. Ako let iznad mora traje više
od 30 min, pilot helikoptera mora nadležnoj kontroli zračnoga prometa ili
centru za pružanje letnih informacija prosljeđivati izvještaje koji se
odnose na tijek leta,

6. let smije
započeti samo ako očekivana visina valova, prema službenoj meteorološkoj
prognozi vjetra, ne prelazi dopuštenu visinu valova za plovke helikoptera.

(4)
Helikopteri iz stavka 2. i stavka 3. ovoga članka, moraju biti opremljeni
plovcima koji udovoljavaju tehničkim zahtjevima za plovidbenost u skladu s
odredbama FAR-a Dijela 27. i 29. Helikopter opremljen plovcima, ne smatra se
hidrozrakoplovom u smislu propisa kojima se uređuju uvjeti za uporabu
zrakoplova.

*Dopunska
oprema helikoptera koje lete prema pravilima vizualnog letenja (VFR)*

Članak 183.

(1) Pored
opreme utvrđene tehničkim zahtjevima za plovidbenost, opreme utvrđene
propisom kojim se uređuju uvjeti za uporabu zrakoplova, te komunikacijske i
navigacijske opreme propisane odredbama ovoga Pravilnika, helikopteri koji
lete prema pravilima vizualnog letenja (VFR) u javnom zračnom prijevozu
iznad mora, moraju biti opremljeni sljedećom dopunskom opremom:

1. jednim
pokazivačem položaja (attitude indicator),

2. jednim
pokazivačem smjera (heading indicator),

3. jednim
primopredajnikom prema odredbi članka 48. stavak 1. ovoga Pravilnika,

4. jednim
prijamnikom signala VHF svesmjernog radiofara (VOR prijamnik),

5. jednim
automatskim radiokompasom (ADF) prema odredbi članka 49. stavak 1. točka 2.
ovoga Pravilnika,

6. jednim SSR
transponderom prema odredbi članka 49. stavak 1. točka 3. ovoga Pravilnika,

7. ako se let
iznad mora obavlja na udaljenosti od obale većoj od 10 NM, jednim VHF
odašiljačem za slučaj nužde, koji odgovara zahtjevima ICAO Dodatka 10, a
koji

a) se
uključuje automatski nakon nesreće,

b) koji je
pogodan za uporabu i nestručnim preživjelim osobama, neovisno o električnom
napajanju helikoptera, te koji

c) je otporan
na vodu, prenosiv i sposoban za plutanje.

(2) Umjesto
uređaja iz stavka 1. točka 4. i 5. ovoga članka, helikopter može biti
opremljen s po jednim inercijalnim navigacijskim uređajem ili opremom za
prostornu navigaciju.

*Posebni uvjeti
u zračnom prijevozu za vlastite potrebe*

Članak 184.

Helikopteri u
zračnom prijevozu za vlastite potrebe, koji lete iznad mora, moraju
udovoljavati uvjetima propisanima odredbama članaka 182. i 183. ovoga
Pravilnika, biti opremljeni opremom te za njih mora biti izrađen
letačko-operativni priručnik prema propisima kojima se uređuju uvjeti za
uporabu zrakoplova.

Glava 3.

ZRAKOPLOVNO-SPORTSKE DJELATNOSTI

Odjeljak
1.
ZRAKOPLOVNE PRIREDBE

*Pojam
zrakoplovne priredbe i odobrenje za održavanje*

Članak 185.

(1)
Zrakoplovne priredbe mogu se održavati samo uz odobrenje, u skladu s
odredbama članka 19. Zakona o zračnom prometu. Ukoliko će se zrakoplovna
priredba dijelom ili u cijelosti održavati unutar kontroliranog zračnog
prostora odobrenje se izdaje uz prethodno pribavljenu suglasnost HKZP.

(2)
Zrakoplovnim priredbama iz stavka 1. ovoga članka, smatraju se sva javna
natjecanja, aeromitinzi, uključujući i izložbe, kao i predstavljanja
zrakoplova, ako se zrakoplovi predstavljaju javnosti, a ne samo kupcima.

*Podnošenje
zahtjeva za izdavanje odobrenja*

Članak 186.

(1) Zahtjev za
izdavanje odobrenja za održavanje zrakoplovne priredbe, podnosi se
Ministarstvu u pisanom obliku, najkasnije 8 tjedana prije planiranog dana
održavanja priredbe.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, zahtjev za izdavanje odobrenja za održavanje
zrakoplovne priredbe na kojoj sudjeluju samo zrakoplovno-sportske letjelice,
podnosi se Ministarstvu u pisanom obliku, najkasnije 8 dana prije planiranog
dana održavanja priredbe.

(3) Zahtjev iz
stavka 1. i 2. ovoga članka, mora sadržavati sljedeće podatke:

1. ime i
prezime ili naziv, prebivalište, odnosno sjedište organizatora priredbe i
odgovornoga voditelja te kontakt telefon odgovornog voditelja,

2. vrstu,
svrhu, vrijeme (datum i vremenski period) i mjesto održavanja priredbe, te
program priredbe i pristanak operatora aerodroma za njezino održavanje; ako
se planirana priredba neće održavati na aerodromu, mora se priložiti i skica
područja, na kojemu se planira priredba s podacima o veličini i stručnom
procjenom o prikladnosti tog područja za održavanje planirane priredbe, kao
i dokaz o pravu korištenja tog područja,

3. Lateralne i
vertikalne granice izražene u propisanim mjernim jedinicama sukladno članku
18. ovoga Pravilnika zahtijevanog zračnog prostora u svrhu održavanja
priredbe.

4. tip i
registracijske oznake zrakoplova koji sudjeluju u priredbi, a ako to
prilikom podnošenja zahtjeva za održavanje priredbe nije moguće navesti,
opće podatke o broju i tipu zrakoplova,

5. na zahtjev
Ministarstva, imena i prezimena, preslike letačkih isprava osoblja koje
sudjeluje u priredbi, te ugovor o održavanju priredbe sklopljen, između
organizatora priredbe i pilota, te drugih osoba koje sudjeluju u priredbi u
zraku i na tlu.

Dozvoljene
akrobatske figure

Članak 187.

Prilikom
izvođenja akrobatskog leta, kod civilnih zrakoplovnih priredbi, dozvoljene
su akrobatske figure u skladu s uputom proizvođača za određeni tip
zrakoplova.

*Dužnosti
organizatora priredbe*

Članak 188.

(1)
Organizator priredbe, dužan je utvrditi područja namijenjena za gledatelje
tako, da se ta područja nalaze isključivo bočno, u odnosu na mjesto
uzlijetanja, slijetanja, prelijetanja, odnosno bočno od uzletno-sletnih
staza, koje se upotrebljavaju za odvijanje drugih letova, te izvan
pripadajućih prilaznih i odlaznih sektora.

(2) Područja
iz stavka 1. ovoga članka moraju biti ograđena tako da se onemogući pristup
na površine na kojima se odvijaju letovi te u područje ispod zračnog
prostora predviđenoga za letenje.

*Grupni i
akrobatski letovi aviona na mlazni pogon*

Članak 189.

(1) Grupni
letovi aviona na mlazni pogon su zabranjeni iz sigurnosnih razloga.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, u pojedinom slučaju, mogu se odobriti grupni
letovi aviona na mlazni pogon, ako organizator priredbe osigura pridržavanje
sljedećih uvjeta:

1. ako su
ispunjeni minimalni zahtjevi u pogledu vidljivosti u letu, vidljivosti pri
tlu, vertikalnog i horizontalnog odstojanja od oblaka, te baze oblaka, u
skladu s odredbama ovoga Pravilnika, bez obzira radi li se o aerodromu s ili
bez kontrolirane zone,

2. ako će se
grupni letovi obavljati samo paralelno s utvrđenim područjima, namijenjenima
za gledatelje i bez promjena smjera,

3. ako se
utvrđena područja namijenjena za gledatelje neće prelijetati odnosno, ako se
letovi neće odvijati prema njima,

4. ako bočno
odstojanje od prostora u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih područja
namijenjenih za gledatelje, iznosi najmanje 230 m, te

5. ako će se
letovi odvijati na visinama od najmanje 500 stopa iznad zemlje (GND).

*Ostale vrste
letova aviona na mlazni pogon*

Članak 190.

(1) Letovi
aviona na mlazni pogon kod kojih se izvode simulirani otkazi motora, letovi
kod kojih avioni lete jedan prema drugom ili prolijeću jedan pored drugog na
smanjenom međusobnom odstojanju zabranjeni su iz sigurnosnih razloga.

(2) Preleti se
smiju izvoditi samo paralelno s utvrđenim područjima namijenjenima za
gledatelje, dok se promjena smjera smije izvoditi samo u odlaznim
smjerovima, u odnosu na područja namijenjena za gledatelje.

(3) Odredbe
članka 189. stavak 2. točaka 1., 3., 4. i 5. ovoga Pravilnika, primjenjuju
se na odgovarajući način na prelete i promjene smjera iz stavka 2. ovoga
članka.

*Normalni
letovi aviona na mlazni pogon*

Članak 191.

Prilikom
izvođenja normalnih letova, pilot zrakoplova se mora u potpunosti
pridržavati propisa koji se odnose na uporabu aerodroma te osigurati
nadvisivanje propisanih površina nadvisivanja prepreka na mjestu priredbe.
Odstojanje prvog reda gledateljstva od ruba uzletno-sletne staze, ne smije
pritom iznositi manje od 50 m.

*Grupni
akrobatski letovi aviona na propelerski pogon*

Članak 192.

Izvođenje
grupnih akrobatskih letova aviona na propelerski pogon, može se odobriti,
ako je udovoljeno sljedećim uvjetima:

1. ako su
ispunjeni minimalni zahtjevi u pogledu vidljivosti u letu, vidljivosti pri
tlu, vertikalnog i horizontalnog odstojanja od oblaka i baze oblaka, u
skladu s odredbama ovoga Pravilnika, bez obzira radi li se o aerodromu s ili
bez kontrolirane zone,

2. ako se
grupni akrobatski letovi izvode istodobno s najviše 3 jednomotorna aviona
najveće dopuštene uzletne mase do 2 000 kg, u istom smjeru leta i paralelno
s utvrđenim područjima namijenjenima za gledatelje,

3. ako se
utvrđena područja namijenjena za gledatelje neće prelijetati, odnosno ako se
letovi neće odvijati prema njima,

4. ako bočno
odstojanje od prostora u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih područja
namijenjenih za gledatelje iznosi najmanje 350 m, te

5. ako će se
letovi odvijati na visinama od najmanje 500 stopa iznad zemlje (GND).

*Grupni letovi
aviona na propelerski pogon*

Članak 193.

Izvođenje
grupnih letova aviona na propelerski pogon, može se odobriti, ako je
udovoljeno sljedećim uvjetima:

1. ako
prilikom letova u nekontroliranom zračnom prostoru vidljivost u letu iznosi
najmanje 5 km; druge vrijednosti moraju odgovarati vrijednostima utvrđenima
za vizualno letenje,

2. ako će se
letovi izvoditi paralelno s utvrđenim područjima namijenjenima za
gledatelje,

3. ako se
utvrđena područja namijenjena za gledatelje neće prelijetati, odnosno ako se
letovi neće odvijati prema njima,

4. ako bočno
odstojanje od prostora, u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih područja
namijenjenih za gledatelje iznosi najmanje

– 100 m kod
aviona najveće dopuštene uzletne mase do 2 000 kg

– 150 m kod
aviona najveće dopuštene uzletne mase od 2 000 kg do 5 700 kg

– 230 m kod
aviona najveće dopuštene uzletne mase veće od 5 700 kg,

5. ako će se
letovi odvijati na visinama od najmanje 300 stopa iznad zemlje (GND).

*Akrobatski
letovi aviona na propelerski pogon*

Članak 194.

Izvođenje
akrobatskih letova aviona na propelerski pogon, može se odobriti ako je
udovoljeno sljedećim uvjetima:

1. ako bočno
odstojanje od prostora, u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih područja
namijenjenih za gledatelje iznosi najmanje

 – 150 m kod
zrakoplova najveće dopuštene uzletne mase do 5 700 kg

 – 230 m kod
zrakoplova najveće dopuštene uzletne mase iznad 5 700 kg, te

2. ako je
udovoljeno uvjetima iz članka 193. točaka 1., 2., 3. i 5. ovoga Pravilnika.

*Ostale vrste
letova aviona na propelerski pogon*

Članak 195.

Odredbe članka
193. ovoga Pravilnika, na odgovarajući način se primjenjuju na odobravanje
ostalih vrsta letova aviona na propelerski pogon, kao što su npr.
prelijetanja sa simuliranim otkazom jednoga ili više motora ili prelijetanja
uz promjenu brzine.

*Normalno
letenje aviona na propelerski pogon*

Članak 196.

Odredbe članka
191. ovoga Pravilnika, na odgovarajući način se primjenjuju na normalno
letenje aviona na propelerski pogon.

Letovi
helikoptera

Članak 197.

(1) Odredbe
članka 193. ovoga Pravilnika, na odgovarajući način se primjenjuju na grupno
letenje helikoptera.

(2) Odredbe
članka 194. ovoga Pravilnika, na odgovarajući način se primjenjuju na
akrobatsko letenje helikoptera.

(3) Ostale
vrste letova helikopterima, kao što su prelijetanja s promjenama brzina ili
istodobno lebdjenje jednog ili više helikoptera mogu se obavljati pod
uvjetima, utvrđenima u članku 193. ovoga Pravilnika, s iznimkom točke 5.
istoga članka, ako se radi o lebdjenju.

(4) Prilikom
normalnih letova helikoptera, pilot zrakoplova mora se u potpunosti
pridržavati propisanih površina nadvisivanja prepreka za aerodrom na kojem
se održava priredba, a odstojanje prvog reda gledateljstva od ruba
uzletno-sletne staze pritom ne smije iznositi manje od 50 m.

(5) Grupni
akrobatski letovi civilnih helikoptera zabranjeni su iz sigurnosnih razloga.

*Letovi
motornih jedrilica*

Članak 198.

(1) Grupni
akrobatski letovi motornim jedrilicama, mogu se odobriti u iznimnim
slučajevima, ako je udovoljeno sljedećim uvjetima:

1. ako se
grupni letovi istodobno izvode s najviše 3 motorne jedrilice, u istom smjeru
leta i paralelno s utvrđenim područjima namijenjenima za gledatelje, te

2. ako je
udovoljeno uvjetima iz članka 192. točaka 1., 3., 4. i 5. ovoga Pravilnika.

(2) Grupni
letovi motornim jedrilicama, mogu se odobriti, ako je udovoljeno sljedećim
uvjetima:

1. ako bočno
odstojanje od prostora, u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih područja
namijenjenih za gledatelje, iznosi najmanje 100 m, te

2. ako je
udovoljeno uvjetima iz članka 193. točaka 1., 2., 3. i 5. ovoga Pravilnika.

(3) Akrobatski
letovi motornim jedrilicama, mogu se odobriti, ako je udovoljeno sljedećim
uvjetima:

1. ako bočno
odstojanje od prostora, u kojemu se odvijaju letovi i utvrđenih područja
namijenjenih za gledatelje, iznosi najmanje 150 m, te

2. ako je
udovoljeno uvjetima iz članka 193. točaka 1., 2., 3. i 5. ovoga Pravilnika.

(4) Odredbe
stavka 2. ovoga članka, primjenjuju se na odgovarajući način na ostale vrste
letova, kao što su prelijetanja uz promjene brzina.

(5) Odredbe
članka 197. stavak 4. ovoga Pravilnika, primjenjuju se na odgovarajući način
na normalno letenje motornih jedrilica.

*Letenje
ostalih vrsta zrakoplova*

Članak 199.

(1) Letovi
ostalih vrsta zrakoplova, ako će se odvijati uz pridržavanje uvjeta
utvrđenih odredbama članaka 185. do 198. ovoga Pravilnika, odnosno, ako
odvijanje letova nije u suprotnosti s tim uvjetima, mogu se odobriti.

(2) Iznimno od
odredaba ovoga Odjeljka, prostor za odvijanje zrakoplovnih priredbi, u
kojima sudjeluju zrakoplovni modeli, dovoljno je vidljivo ograditi i
označiti znakovima zabrane i informacijskim znakovima. Kod priredbi
zrakoplova s posadom, u kojima sudjeluju i zrakoplovni modeli, organizator
priredbe dužan je odrediti posebnu osobu odgovornu za koordinaciju letenja
zrakoplovnih modela.

Odjeljak 2.

POSEBNE
ODREDBE O ZRAKOPLOVNOM JEDRILIČARSTVU

*Opći uvjeti za
uporabu jedrilice*

Članak 200.

(1) Jedrilice
se smiju upotrebljavati, samo za obavljanje sportskih djelatnosti i stručno
osposobljavanje pilota jedrilice u skladu s odredbama ovoga Pravilnika i
drugih propisa donesenih na temelju Zakona o zračnom prometu.

(2) Jedrilice
se smiju upotrebljavati samo u skladu s njihovom namjenom, utvrđenom tijekom
postupka homologacije, te uvjetima i ograničenjima, propisanima uputom za
uporabu jedrilice određene vrste tipa, koju je izdao ovlašteni proizvođač.

*Aerozaprega*

Članak 201.

(1) Zrakoplov
homologiran za vuču jedrilica, može vući jedrilicu u aerozaprezi, ako je
udovoljeno uvjetima za grupno letenje utvrđenima člankom 22. ovoga
Pravilnika i uvjetima za obavljanje vuče utvrđenima člankom 23. ovoga
Pravilnika.

(2) Piloti
zrakoplova iz stavka 1. ovoga članka, moraju obaviti odgovarajuće pripreme
prije uzlijetanja u aerozaprezi i utvrditi postupke i signale za sve faze
leta, od uzlijetanja do otkvačenja jedrilice, a posebice postupke za
promjenu brzine leta i za slučaj opasnosti.

*Posebna
ograničenja prilikom letenja jedrilicama*

Članak 202.

(1) Zabranjeni
su letovi jedrilicama ako osobe u jedrilici nisu opremljene padobranom za
spašavanje i nisu osposobljene za rukovanje padobranom.

(2) Ako dvije
ili više jedrilica lete u istom zračnom stupu, smjer zaokreta se određuje
prema smjeru zaokreta koji je odabrao pilot prve jedrilice koja je započela
kruženje. Prilikom leta dvije ili više jedrilica iznad iste padine, prednost
ima jedrilica kojoj vjetar puše u lijevi bok, a ako vjetar puše u lijevi bok
više jedrilica, prednost ima jedrilica koja je bliža padini. Mimoilaženje i
pretjecanje jedrilica iznad padine obavlja se tako da jedrilica koja se
nalazi na većoj udaljenosti od padine u odnosu na drugu jedrilicu, skreće u
smjeru suprotnom od padine.

*Uporaba
aerodroma*

Članak 203.

(1)
Uzlijetanja i slijetanja jedrilica dozvoljena su, u načelu, samo na zračnim
pristaništima i letjelištima, pod uvjetom da je udovoljeno odredbama članka
37. ovoga Pravilnika.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, uzlijetanja i slijetanja jedrilica izvan
aerodroma (izvanaerodromska uzlijetanja i slijetanja), mogu se obavljati u
skladu s odredbama članka 26. ovoga Pravilnika, i ako teren na kojemu se
namjerava letjeti udovoljava uvjetima propisanima za letjelišta.

(3) Ako se
teren iz stavka 2. ovoga članka, namjerava koristiti trajno, mora se
registrirati kao letjelište i upisati u Upisnik civilnih aerodroma, u skladu
s odredbama Zakona o zračnom prometu i propisima donesenim za njegovu
provedbu. Trajnom uporabom istoga terena, smatra se obavljanje više od 4
uzlijetanja i slijetanja mjesečno.

*Odjeljak 3.*

POSEBNE
ODREDBE O PADOBRANSTVU

Opći uvjeti za
obavljanje skokova padobranom

Članak 204.

(1) Padobrani
se smiju upotrebljavati samo za obavljanje sportskih djelatnosti,
demonstracije, rekreativno i za stručno osposobljavanje padobranaca, u
skladu s odredbama ovoga Pravilnika i drugih propisa donesenih na temelju
Zakona o zračnom prometu.

(2) Padobrani
se smiju upotrebljavati samo u skladu s njihovom namjenom utvrđenom u
njihovu atestu, te uvjetima i ograničenjima propisanim uputom za uporabu
padobrana, koju je izdao proizvođač.

(3) Uporaba
padobrana je na vlastitu odgovornost. Osobe koje skaču tandem-padobranom, a
nisu padobranci, moraju biti upoznati s činjenicom da je uporaba padobrana
na vlastitu odgovornost.

(4) Padobranci
moraju imati propisanu odgovarajuću dozvolu i ovlaštenja, uključujući i
posebna ovlaštenja.

(5) Obavljanje
skokova padobranom za potrebe Oružanih snaga Republike Hrvatske, regulira se
posebnim propisom.

Posebna
ograničenja za uporabu padobrana

Članak 205.

(1) Za
obavljanje skokova, padobranac mora biti opremljen glavnim i pričuvnim
padobranom. Osobe koje skaču padobranom moraju nositi zaštitu za glavu.

(2) Padobran
za spašavanje ne smatra se padobranom u smislu ovoga Pravilnika. Pričuvni
padobran se smatra padobranom za spašavanje.

(3) Za
otvaranje padobrana iz stavka 1. ovoga članka, koriste se, ako su
predviđeni, sigurnosni uređaji za automatsko otvaranje padobrana u skladu s
uputom za uporabu koju je izdao proizvođač.

(4) Padobranac
je osobno odgovoran za pripremu padobrana i uporabu sigurnosnog uređaja za
automatsko otvaranje padobrana. Ako padobran koristi osoba koja se
osposobljava za stjecanje dozvole, za pripremu padobrana i potrebu uporabe
sigurnosnog uređaja za automatsko otvaranje padobrana, odgovoran je
instruktor.

*Uporaba
aerodroma i kontroliranog zračnog prostora*

Članak 206.

(1) Skokovi
padobranom dozvoljeni su samo na aerodromima, pod uvjetom da je udovoljeno
odredbama članka 37. ovoga Pravilnika.

(2) Skokovi
padobranom u kontroliranom zračnom prostoru dozvoljeni su samo, ako je
udovoljeno uvjetima iz članka 30. ovoga Pravilnika.

(3) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, skokovi padobranom mogu se obavljati izvan
aerodroma, u skladu s odredbama članka 28. ovoga Pravilnika.

Odjeljak 4.

POSEBNE
ODREDBE O LETOVIMA MIKROLAKIH AVIONA, PARAJEDRILICA I OVJESNIH JEDRILICA

*Opći uvjeti za
obavljanje letova*

Članak 207.

(1) Mikrolaki
avioni, parajedrilice i ovjesne jedrilice, smiju se upotrebljavati samo za
obavljanje sportskih djelatnosti, demonstracije, rekreativno i za stručno
osposobljavanje pilota odnosnih letjelica u skladu s odredbama ovoga
Pravilnika i drugih propisa donesenih na temelju Zakona o zračnom prometu.

(2) Letjelice
iz stavka 1. ovoga članka, smiju se upotrebljavati samo u skladu s njihovom
namjenom, utvrđenom tijekom postupka homologacije, ako je propisana za
određenu vrstu letjelice te uvjetima i ograničenjima propisanima uputom za
uporabu letjelice, koju je izdao ovlašteni proizvođač. Letjelicom može
letjeti samo jedna, odnosno dvije osobe, ako se radi o dvosjednoj letjelici.

(3) Uporaba
letjelice iz stavka 1. ovoga članka, je na vlastitu odgovornost. Na
letjelici mora se na vidljivom mjestu, čitljivo i na trajni način nalaziti
upozorenje na hrvatskom i engleskom jeziku, da je uporaba letjelice na
vlastitu odgovornost.

(4) Piloti
letjelica iz stavka 1. ovoga članka, moraju posjedovati propisanu
odgovarajuću dozvolu i ovlaštenja, uključujući i posebna ovlaštenja za vuču,
ako se radi o pilotima ovjesnih i parajedrilica, uključujući i osobe koje
takvu vuču obavljaju, i ako se uzlijetanja obavljaju pomoću uređaja i
sredstava za vuču (motorno vozilo, aerozaprega, vitlo i dr.). Tijekom
letenja, osobe koje lete letjelicom moraju nositi zaštitnu kacigu. Prilikom
stručnog osposobljavanja, kandidat mora imati radiokomunikaciju s ovlaštenim
instruktorom, na propisanoj frekvenciji.

(5) Letjelicom
iz stavka 1. ovoga članka registriranom u inozemstvu, smije upravljati pilot
iz stavka 4. ovoga članka, ako letjelicu upotrebljava u skladu s odredbama
stavka 2. ovoga članka.

*Posebna
ograničenja za letenje*

Članak 208.

(1) Letenje
mikrolakim avionima, ovjesnim jedrilicama i parajedrilicama, iznad ili u
neposrednoj blizini naseljenih područja ili skupova ljudi, obavlja se u
skladu sa odredbama ovoga Pravilnika. Izvanaerodromski letovi obavljaju se u
skladu s odredbama ovoga Pravilnika, pod uvjetom da je letjelica opremljena
odgovarajućim uređajem za mjerenje visine.

(2) Ovjesne
jedrilice i parajedrilice mogu letjeti ispod minimalne sigurne visine, u
skladu s odredbama članka 19. stavak 3. ovoga Pravilnika, ali ne i ispod
minimalne visine koja osigurava sigurno slijetanje. Letjelice moraju letjeti
na visini od najmanje 150 stopa iznad mostova, cesta, željezničkih pruga,
dalekovoda, žičara, antena i sličnih objekata. Zabranjeno je letenje na
visinama manjim od 500 stopa ispod podnice oblaka.

(3) Letenje
letjelica iz stavka 1. ovoga članka, na visinama većim od 500 stopa iznad
zemlje, zabranjeno je ako letjelica odnosno osobe koje koriste letjelicu,
nisu opremljene padobranom za spašavanje, ako je posjedovanje padobrana
proizvođač letjelice propisao kao obavezno.

(4) Letenje
letjelica iz stavka 1. ovoga članka, u kontroliranim zračnim prostorima
dozvoljeni su samo uz odobrenje HKZP suklad­no odredbama članka 30. ovoga
Pravilnika. Vojne rute brišućih letova moraju se izbjegavati.

*Odredbe o
izbjegavanju sudara i prednosti puta*

Članak 209.

(1) Ovjesna
jedrilica i/ili parajedrilica, koju pretječe druga ovjesna jedrilica i/ili
parajedrilica, ima prednost puta. Ovjesna jedrilica i/ili parajedrilica koja
leti većom brzinom pretječe ovjesnu jedrilicu i/ili parajedrilicu, koja leti
manjom brzinom, desnom stranom.

(2) U susretu
letjelica iz stavka 1. ovoga članka, na istoj visini na padini, prednost ima
letjelica kojoj je padina s desne strane, a druga letjelica mora skrenuti
desno od padine. Zabranjeno je pretjecanje ako se s desne strane obje
letjelice nalazi padina. Letjelica koja leti većom brzinom mora se okrenuti
i let nastaviti u suprotnom smjeru. Ako je letjelicama padina s lijeve
strane, pretjecanje je dozvoljeno tako da letjelica koja leti većom brzinom
s desne strane pretječe letjelicu koja leti manjom brzinom.

(3) Ako više
letjelica iz stavka 1. ovoga članka, leti u istom termičkom stupu, prednost
ima letjelica koja je prva započela i odredila smjer kruženja.

(4) Prilikom
slijetanja više letjelica iz stavka 1. ovoga članka, prednost imaju
letjelice koje se nalaze na manjoj visini, osim ako se druga letjelica već
nalazi u fazi završnog slijetanja ili u opasnosti.

*Uporaba
aerodroma*

Članak 210.

(1)
Uzlijetanja i slijetanja mikrolakih aviona, ovjesnih jedrilica i
parajedrilica dozvoljena su samo na aerodromima, pod uvjetom da je
udovoljeno odredbama članka 37. ovoga Pravilnika.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, uzlijetanja i slijetanja izvan aerodroma
(izvanaerodromska slijetanja i uzlijetanja), mogu se obavljati u skladu s
odredbama članka 28. ovoga Pravilnika, ako se radi o ovjesnim i
parajedrilicama, odnosno, u skladu s odredbama članka 26. ovoga Pravilnika,
ako se radi o mikrolakim avionima. U tom je slučaju zabranjeno svako letenje
unutar područja s ograničenjem gradnje zračnih luka, kao i na udaljenosti
manjoj od 3 km od granice zračnih pristaništa i letjelišta.

(3) Uporaba
određenog terena, koji se koristi trajno, isključivo ili uglavnom, za
izvanaerodromska uzlijetanja i slijetanja iz stavka 2. ovoga članka,
mikrolakih aviona, ovjesnih jedrilica i parajedrilica, mora se prijaviti
Ministarstvu radi upisa u evidenciju. Teren koji se koristi za uzlijetanja i
slijetanja mora udovoljavati uvjetima, koji osiguravaju sigurna uzlijetanja
i slijetanja letjelica. Na mjestima uzlijetanja i slijetanja na raspolaganju
mora biti oprema za pružanje prve pomoći, a tijekom stručnog osposobljavanja
i održavanja natjecanja moraju se postaviti i odgovarajući pokazivači smjera
vjetra. Odredbe članka 177. stavak 6. ovoga Pravilnika, o uporabi terena kod
izvanerodromskih uzlijetanja i slijetanja, na odgovarajući način se
primjenjuju na uporabu terena kod izvanaerodromskih uzlijetanja i slijetanja
mikrolakih aviona, ovjesnih i parajedilica.

(4) Teren iz
stavka 3. ovoga članka, smije se koristiti, tek nakon upisa u evidenciju.
Prijava za upis u evidenciju mora sadržavati:

1. dokaz o
suglasnosti iz članka 26., odnosno članka 28. ovoga Pravilnika,

2. točnu
poziciju mjesta za uzlijetanje i slijetanje na topografskoj karti u mjerilu
1 : 50 000.

3. dokaz o
suglasnosti nadležnog tijela lokalne uprave i samouprave, te druge potrebne
dokumente i isprave u skladu s posebnim propisima, ako je za uređenje mjesta
uzlijetanja, potrebno poduzeti dodatne mjere i radnje.

Odjeljak 5.

POSEBNE
ODREDBE O LETENJU ZRAKOPLOVNIH MODELA

*Opći uvjeti za
letenje zrakoplovnih modela*

Članak 211.

(1) Letenje
zrakoplovnih modela odvija se u skladu s odredbama članka 29. ovoga
Pravilnika.

(2) Svaki
rukovatelj zrakoplovnog modela mora se ponašati tako da ne ugrožava i/ili
ometa javni red i mir, poglavito druge osobe i stvari te da ne ometa
propisno odvijanje letenja drugih zrakoplovnih modela.

(3) Letenje
zrakoplovnih modela smije se obavljati samo uz prisustvo osobe koja može
predočiti dokaz o uspješno završenom stručnom osposobljavanju propisanom za
pružanje prve pomoći. Tijekom letenja zrakoplovnih modela, na raspolaganju
se mora nalaziti minimum sredstava za pružanje prve pomoći propisanih za
motorna vozila.

(4)
Zrakoplovni se model mora tijekom čitavoga leta nalaziti u vidokrugu
rukovatelja. Pokretni uređaji koji se koriste za uzlijetanje zrakoplovnih
modela, ne smiju se ispuštati iz ruku tijekom uzlijetanja.

(5) Zračni
prostor iznad i u okolici aerodroma za zrakoplovne modele, mora se
podijeliti na sektore te se moraju odrediti sektori upotrebljivi za letenje
u koje ne smiju zadirati nikakvi objekti ili druge prepreke koje bi ovisno o
lokalnim uvjetima mogle ugrožavati sigurnost letenja. Visina sektora mora se
ograničiti ako je to potrebno zbog blizine susjednog aerodroma. Ako se za
letenje zrakoplovnih modela koristi teren koji se nalazi unutar kontrolirane
zone, Ministarstvo mora pribaviti suglasnost HKZP prije izdavanja odobrenja
za uporabu terena, odnosno aerodroma za zrakoplovne modele.

(6) Predajnici
koji se koriste za upravljanje zrakoplovnim modelima, moraju biti označeni
odgovarajućim brojevima u boji obzirom na korištenu radiofrekvenciju tj.
kanal, pokrivati određeno frekvencijsko područje i broj frekvencijskih
kanala te udovoljavati uvjetima utvrđenima posebnim propisom.

*Ograničenja za
letenje zrakoplovnih modela*

Članak 212.

(1)
Rukovatelji zrakoplovnim modelima, dužni su održavati dostatna odstojanja od
cesta, željezničkih pruga, vodenih putova ili dalekovoda. U slučaju potrebe,
nedostatna odstojanja se moraju osigurati drugim mjerama (npr.
ograničavanjem upotrebljivih sektora).

(2) Zabranjeno
je letenje prema osobama i životinjama, te prelijetanje skupova osoba i
parkirališta za motorna vozila. Tijekom uzlijetanja i slijetanja na
uzletno-sletnim površinama ne smiju se nalaziti neovlaštene osobe i pokretne
prepreke.

(3)
Zrakoplovni modeli moraju izbjegavati zrakoplove s posadom.

(4) Za svako
letenje zrakoplovnih modela u kontroliranoj zoni, na udaljenosti manjoj od 5
km od granica aerodroma, mora se prije početka letenja pribaviti odobrenje
nadležne kontrole zračnog prometa.

Ograničenja za
letenje zrakoplovnih modela obzirom na buku

Članak 213.

(1) Razina
buke zrakoplovnih modela pokretanih motorima s unutarnjim sagorijevanjem,
kod punog opterećenja, ne smije biti veća od LA ( 84 dB (A)), pod uvjetima
propisanim za izvršenje mjerenja razine buke.

(2)
Ministarstvo može odobriti letenje zrakoplovnih modela i na udaljenostima
manjim od 1.5 km od stambenih područja, u skladu sa člankom 29. ovoga
Pravilnika, ako je razina buke zrakoplovnih modela iz stavka 1. ovoga
članka, manja od 84 dB (A), a prema sljedećoj tabeli, koja prikazuje okvirne
vrijednosti odstojanja D, između odnosne točke aerodroma ili terena
predviđenog za letenje zrakoplovnih modela i stambenog područja.

|  |  |
| --- | --- |
| Dmax | LA |
| 1 500 m | 84 dB (A)/7m |
| 1 200 m | 80 dB (A)/7m |
| 900 m | 75 dB (A)/7m |
| 600 m | 68 dB (A)/7m |

(3) Okvirne
vrijednosti iz stavka 2. ovoga članka, mogu biti i manje ako se stručnom
prosudbom ili mjerenjima buke na mjestu emisije dokaže da je ometanje
stanovništva bukom isključeno. Prilikom stručne prosudbe, odnosno mjerenja
buke, u obzir se trebaju uzeti razina emisije, trajanje, intenzitet, dan u
tjednu i vremena letenja. Stambenim područjem se ne smatraju pojedine kuće
ili skupine kuća.

(4)
Zrakoplovni modeli pokretani motorom s unutarnjim sagorijevanjem, moraju
biti opremljeni prigušivačem zvuka, osim ako Ministarstvo ne odobri iznimke,
u slučajevima kad se poduzimanjem drugih tehničkih mjera postigne dostatno
prigušenje zvuka. Razina buke, kod punog opterećenja motora, ne smije biti
veća od vrijednosti utvrđenih odredbama stavka 1. i stavka 2. ovoga članka.

(5)
Ministarstvo može izuzeti slobodne zrakoplovne modele od odredaba stavka 4.
ovoga članka, ako se obzirom na posebne lokalne uvjete opravdano
pretpostavlja da se takvim letenjem stanovništvo neće uznemirivati bukom.

*Uporaba
aerodroma*

Članak 214.

(1)
Uzlijetanja i slijetanja zrakoplovnih modela, dozvoljena su samo na
aerodromima, pod uvjetom da je udovoljeno odredbama članka 37. ovoga
Pravilnika, a u skladu s naputkom o uporabi aerodroma.

(2) Kod
letenja zrakoplovnih modela s daljinskim upravljanjem, uzletno-sletne
površine se moraju ograditi zaštitnom žičanom ili sličnom ogradom od mjesta
za gledatelje, parkirališta i objekata na aerodromu, osim ako se opravdano
pretpostavlja, da se obzirom na vrstu letenja ne ugrožava sigurnost osoba i
stvari.

(3) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, uzlijetanja i slijetanja zrakoplovnih modela
izvan aerodroma (izvanaerodromska uzlijetanja i slijetanja), mogu se
obavljati, ako teren koji se namjerava koristiti udovoljava uvjetima
utvrđenima za aerodrome za zrakoplovne modele.

(4) Ako se
teren iz stavka 2. ovoga članka, namjerava koristiti trajno, isključivo ili
uglavnom za letenje zrakoplovnih modela, mora se registrirati kao aerodrom
za zrakoplovne modele i upisati u Upisnik civilnih aerodroma, u skladu s
odredbama Zakona o zračnom prometu i propisa donesenih za njegovu provedbu.

(5) Prilikom
obavljanja istodobnog letenja više od 3 zrakoplovna modela, operator
aerodroma mora odrediti voditelja letenja. Voditelj letenja odgovoran je za
nadzor letenja, a po potrebi i za poduzimanje mjera za njegovo propisno
odvijanje. Na aerodromu za zrakoplovne modele, voditelj letenja dužan je
voditi dnevnik letenja u koji se upisuje primopredaja dužnosti i sve
nepravilnosti nastale tijekom letenja.

Dio sedmi

PREKRŠAJNE
ODREDBE

Članak 215.

Nepridržavanje
odredaba ovoga Pravilnika podliježe prekršajnim odredbama Zakona o zračnom
prometu.

Dio osmi

PRIJELAZNE I
ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 216.

Dodatci 1. do
10. tiskani su uz ovaj Pravilnik i čine njegov sastavni dio.

Članak 217.

Danom stupanja
na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o letenju zrakoplova
(»Narodne novine«, broj 17/2000).

Članak 218.

(1) Ovaj
Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

(2) Odredba
članka 48. stavak 2. ovoga Pravilnika primjenjuje se do 15. ožujka 2007.
Nakon 15. ožujka 2007. umjesto FL 245, primjenjuje se FL 195.

Klasa:
011-01/06-02/16

Urbroj:
530-09-06-4

Zagreb, 12.
lipnja 2006.

Ministarmora, turizma, prometa i razvitka

**Božidar Kalmeta, v. r.**

DODATAK 1.

(uz članak
43.)

ODREDBE O
UPORABI SVJETALA I OZNAKA ZA UOČAVANJE NA ZRAKOPLOVIMA

1. SVJETLA NA
ZRAKOPLOVIMA

*Definicije
pojmova*

Članak 1.

Definicije
upotrijebljene u ovome Dodatku, imaju sljedeće značenje:

1. Avion pluta
na vodi, ako nije usidren ili pričvršćen na vodi ili za zemlju, odnosno, ako
nije nasukan,

2. Avion plovi
na vodi, ako pluta i kreće se u određenom smjeru u odnosu na vodu.

3. Svjetlo je
vidljivo, ako se može raspoznati u tamnoj noći u nezamućenoj atmosferi.

*Pozicijska
svjetla*

Članak 2.

(1) Avioni
moraju upotrebljavati sljedeća pozicijska svjetla (Sl. 1):

1. na lijevom
krilu aviona – crveno svjetlo, koje nesmetano svijetli iznad i ispod
horizontalne ravnine pod kutom od 110°, mjereno od prednjeg smjera ulijevo,

2. na desnom
krilu aviona – zeleno svjetlo, koje nesmetano svijetli iznad i ispod
horizontalne ravnine pod kutom od 110°, mjereno od prednjeg svjetla udesno,

3. na repu
aviona – bijelo svjetlo, koje nesmetano svijetli podjednako ulijevo i udesno
unatrag, te iznad i ispod horizontalne ravnine pod kutom od 140°.

Slika 1

![](dodatni/144908.gif)

(2) Pozicijska
svjetla mogu biti stalna ili treptajuća. Kod uporabe treptajućih svjetala,
dodatno se mogu upotrebljavati sljedeća svjetla:

1. crveno
treptajuće svjetlo na repu aviona, koje svijetli naizmjenično sa svjetlom na
repu iz stavka 1. točka 3. ovoga članka, i/ili

2. bijelo
treptajuće svjetlo, vidljivo iz svih smjerova, koje svijetli naizmjenično sa
svjetlima iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Jačina
svjetala iz stavka 1. točaka 1. i 2. ovoga članka, mora iznositi najmanje 5
candela, a jačina svjetla iz stavka 1. točka 3. ovoga članka, najmanje 3
candela.

(4) Ako su
svjetla iz stavka 1. točaka 1. i 2. ovoga članka, udaljena od vrhova krila
više od 6 stopa (2 m), na vrhovima krila se moraju nalaziti svjetla vrhova
krila (wing tip clearance light). Svjetla vrhova krila moraju biti stalna, a
njihova boja mora odgovarati boji pripadajućih pozicijskih svjetala.

*Protusudarno
svjetlo*

Članak 3.

(1) Avioni,
helikopteri i zračni brodovi, moraju biti opremljeni s jednim ili više
protusudarnih svjetala, koja moraju biti treptajuća i izvedena tako, da su
što bolje vidljiva iz svih smjerova koji su 30° iznad i ispod horizontalne
ravnine zrakoplova, a da se pritom ne smanji vidno polje pilota i mogućnost
uočavanja pozicijskih svjetala. Ako su zrakoplovi opremljeni protusudarnim
svjetlima, pozicijska svjetla iz članka 2. stavak 1. ovoga Dodatka, moraju
biti stalna.

(2) Motorne
jedrilice, jedrilice i slobodni baloni, moraju biti opremljeni s jednim ili
više protusudarnih svjetala iz stavka 1. ovoga članka, odnosno drugim
sredstvima za bolje uočavanje zrakoplova u skladu s odredbama članaka 7. i
8. ovoga Dodatka.

Svjetla za
hidroavione

Članak 4.

(1) Avion koji
pluta na vodi, mora upotrebljavati stalna svjetla propisana odredbama članka
2. stavak 1. ovoga Dodatka, te dodatno stalno bijelo svjetlo smješteno na
sredini prednjeg dijela trupa, na najvidljivijem mjestu, koje svijetli
nesmetano pod kutom od 220°, po 110° na svaku stranu, te do 20° unatrag (Sl.
2). Svjetlo mora biti vidljivo s udaljenosti od najmanje 3 NM.

Slika 2

![](dodatni/144907.gif)

(2) Avion koji
na vodi vuče jedan ili više aviona ili plovila, mora upotrebljavati stalna
svjetla, propisana odredbama članka 2. stavak 1. ovoga Dodatka, te dodatno
bijelo svjetlo koje odgovara bijelom svjetlu propisanom u stavku 1. ovoga
članka, koje je vidljivo s udaljenosti od najmanje 2 NM (3.7 km). Dodatno
bijelo svjetlo, mora biti postavljeno na odstojanju od najmanje 6 stopa (2
m), okomito iznad ili ispod prvog svjetla (Sl. 3).

Slika 3

![](dodatni/144906.gif)

(3) Avion
kojega na vodi vuče drugi avion, mora upotrebljavati stalna svjetla
propisana odredbama članka 2. stavak 1., koja su vidljiva s udaljenosti od
najmanje 2 NM (3.7 km). U tom se slučaju, ne smije upotrebljavati dodatno
bijelo svjetlo na prednjem dijelu aviona iz stavka 1. ovoga članka.

(4) Avion koji
je nesposoban za manevriranje, mora na najvidljivijem mjestu, upotrebljavati
dva stalna crvena svjetla, na međusobnom odstojanju od najmanje 3 stope (1
m) jedno iznad drugoga na istoj okomici, pod uvjetom da su oba svjetla
vidljiva s udaljenosti od najmanje 2 NM (Sl.4). Ako pluta, avion koji je
nesposoban za manevriranje, ne smije upotrebljavati propisana bočna
pozicijska svjetla članka 2. stavak 1. ovoga Dodatka (Sl. 5), a mora ih
upotrebljavati ako plovi. Stalna crvena svjetla ne upotrebljavaju se kao
signali u slučaju nevolje.

Slika 4

![](dodatni/144905.gif)

Slika 5

![](dodatni/144904.gif)

(5) Avion koji
je usidren, mora upotrebljavati sljedeća svjetla:

1. avion
dužine manje od 150 stopa (50 m): stalno bijelo sidreno svjetlo na
najvidljivijem mjestu, vidljivo s udaljenosti od najmanje 2 NM;

Slika 6

![](dodatni/144903.gif)

2. avion
dužine veće od 150 stopa (50 m): po jedno stalno bijelo sidreno svjetlo na
najvidljivijem mjestu s prednje i stražnje strane aviona, vidljiva s
udaljenosti od najmanje 3 NM (Sl. 7);

*Slika 7*

![](dodatni/144902.gif)

3. avion s
rasponom krila većim od 150 stopa (50 m): stalno bijelo svjetlo na svakoj
strani krila, kako bi se označio najveći raspon krila. Ta svjetla moraju
biti vidljiva sa svih strana, s udaljenosti od najmanje 1 NM (Sl. 8 i 9).

Slika 8

![](dodatni/144901.gif)

AVIONI DUŽINE
MANJE OD 50 METARA

*Slika 9*

![](dodatni/144900.gif)

AVIONI DUŽINE
I ŠIRINE VEĆE OD 50 METARA

(6) Nasukani
avion mora, pored jednog ili više svjetala iz stavka 5. ovoga članka,
upotrebljavati dva crvena svjetla, na najvidljivijem mjestu, na istoj
okomici i na međusobnom odstojanju od najmanje 3 stope (1 m), koja su
vidljiva sa svih strana aviona.

*Svjetla za
slobodne balone s posadom*

Članak 5.

Slobodni
baloni s posadom, moraju biti opremljeni treptajućim svjetlom, jačine od
najmanje 5 candela vidljivim iz svih smjerova, obješenim na udaljenosti od
do 5 metara ispod košare ili drugog, najnižeg, dijela balona.

*Svjetla za
druge zrakoplove*

Članak 6.

Odredbe ovoga
Dodatka o uporabi svjetala aviona, osim vrsta svjetala utvrđenih odredbama
članaka 2., 4. i 5., na odgovarajući se način primjenjuju i na druge vrste
zrakoplova, a poglavito na motorne jedrilice, jedrilice, zračne brodove i
helikoptere. Ako je zbog izvedbe zrakoplova, postavljanje svjetala na
propisan način neizvedivo ili, ako je to bitno otežano, način i uvjete
postavljanja određuje Ministarstvo, u svakom pojedinom slučaju.

2. POSEBNE
ODREDBE O PROTUSUDARNIM SVJETLIMA I OZNAKAMA ZA UOČAVANJE ZRAKOPLOVA

*Protusudarna
svjetla i oznake za uočavanje aviona, helikoptera, zračnih brodova i
motornih jedrilica*

Članak 7.

(1) Avioni i
helikopteri moraju biti opremljeni sustavom protusudarnih svjetala, koji
udovoljava uvjetima utvrđenim propisanim tehničkim zahtjevima za
plovidbenost zrakoplova, koji se primjenjuju u trenutku podnošenja zahtjeva
za homologaciju tipa. Tehnički zahtjevi za plovidbenost, koji se odnose na
opću, namjensku i akrobatsku kategoriju aviona (JAR/FAR 23), na odgovarajući
se način moraju primjenjivati na zračne brodove i motorne jedrilice.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, ako se zrakoplovi iz stavka 1. ovoga članka
upotrebljavaju samo za letove prema pravilima vizualnog letenja (VFR) danju,
mogu biti opremljeni sustavom protusudarnih svjetala, koji nije u skladu s
propisanim tehničkim zahtjevima za plovidbenost, ako proizvođač sustava
jamči, da sustav protusudarnih svjetala odgovara vrijednostima jačine
svjetala i da je prikladan za uporabu na zrakoplovima. Ograničenja u uporabi
protusudarnih svjetala na zrakoplovima, koji lete prema pravilima
instrumentalnog letenja (IFR) danju, moraju biti naznačena u letačkom
priručniku zrakoplova i na odgovarajućem natpisu, u pilotskoj kabini
zrakoplova.

(3) Avioni,
čija je najveća dopuštena uzletna masa manja od 600 kg, odnosno avioni koji
nisu opremljeni električnim sustavom ili trajnim napajanjem za rad sustava
protusudarnih svjetala, kao i sve motorne jedrilice, koji lete prema
pravilima vizualnog letenja (VFR) odnosno pravilima instrumentalnog letenja
(IFR) danju, mogu umjesto sustava protusudarnih svjetala iz stavka 1. i 2.
ovoga članka, nositi oznake za uočavanje, na gornjoj i donjoj strani vrhova
krila, na nosu i na obje strane vertikalnoga stabilizatora. Oznake za
uočavanje, nanose se u neprekinutoj dužini od 50 cm u jednoj od sljedećih
boja:

1.
žutonarančasta          RAL 2 000,

2.
svjetlonarančasta      RAL 2 004,

3. narančasta                RAL 2 005,

4.
vatrenocrvena           RAL 3
000.

Ako se nanose
dnevne fluorescentne boje, tada se moraju upotrebljavati vrste boja prema
normi WL 5. 7021.

(4) Prilikom
nanošenja oznaka za raspoznavanje, boja se mora odabrati na način, da je
optimalno vidljiva, u odnosu na temeljnu boju zrakoplova. Oznake se mogu
nanositi i na površinama koje su veće od površina iz stavka 3. ovoga članka.

(5) Prilikom
nanošenja oznaka za raspoznavanje na motorne jedrilice, a u slučaju da je
motorna jedrilica izgrađena od plastike pojačane fiberom, moraju se u obzir
uzeti upute proizvođača, o postupku nanošenja boje. Motorne jedrilice bijele
boje, s motorom na uvlačenje ili motorne jedrilice svjetložute boje (ne
tamnije od RAL 1004), ako se upotrebljavaju za letove iz stavka 2. ovoga
članka, ne moraju nositi oznake za uočavanje.

Odredbe za
jedrilice

Članak 8.

(1) Odredbe
članka 7. stavak 2. ovoga Dodatka, o opremljenosti sustavom protusudarnih
svjetala, primjenjuju se na odgovarajući način na sustav protusudarnih
svjetala za jedrilice.

(2) Jedrilice
koje se upotrebljavaju samo za letove danju, mogu umjesto sustava iz stavka
1. ovoga članka, nositi oznake za raspoznavanje iz članka 7. stavaka 3. do
5. ovoga Dodatka. Ako je jedrilica izgrađena od plastike pojačane fiberom,
moraju se prilikom nanošenja boje, uzeti u obzir upute proizvođača o
postupku nanošenja boje.

(3) Jedrilice
bijele ili svjetložute boje (ne tamnije od RAL 1 004), koje se
upotrebljavaju za letove iz stavka 2. ovoga članka, ne moraju nositi oznake
za uočavanje.

*Odredbe za
slobodne balone*

Članak 9.

(1) Slobodni
baloni se ne opremaju ni sustavom protusudarnih svjetala, niti moraju nositi
oznake za uočavanje.

(2) Iznimno od
odredbe stavka 1. ovoga članka, slobodni baloni s posadom na moraju biti
uočljiva izgleda, u skladu s tehničkim zahtjevima za plovidbenost.

DODATAK 2.

(uz članak
13.)

ODREDBE O
SIGNALIMA I ZNAKOVIMA

1. SIGNALI
NEVOLJE I HITNOSTI

Odabir signala

Članak 1.

U slučaju
nevolje, pilot zrakoplova može, neuobičajenim manevrom u letu ili bilo
kakvim raspoloživim sredstvom, skrenuti pozornost na svoj zrakoplov, javiti
poziciju ili dozvati pomoć.

*Signali
nevolje*

Članak 2.

Sljedeći
signali, bilo da su upotrijebljeni zajedno ili pojedinačno, znače, da
zrakoplovu prijeti velika i neposredna opasnost i da se traži neodložna
pomoć:

1. signal
proslijeđen radiotelegrafijom ili na neki drugi način, prema Morseovom kodu
»SOS« (... – - – ...),

2. signal
proslijeđen radiotelefonijom, koji se sastoji od izgovorene riječi »MAYDAY«,

3. crvene
svjetleće rakete ili petarde ispaljene pojedinačno i u kratkim razmacima,

4. svjetleći
padobran s crvenim svjetlom,

5. poruka
proslijeđena putem SSR transpondera, postavljanjem moda A/C, koda 7700.

*Signali
hitnosti*

Članak 3.

(1) Sljedeći
signali, bilo da su upotrijebljeni zajedno ili pojedinačno, znače, da se
zrakoplov nalazi u teškom položaju, koji ga prisiljava na slijetanje, ali ne
zahtijeva neposredno pružanje pomoći:

1. višekratno
uključivanje i isključivanje svjetala za slijetanje;

2. višekratno
uključivanje i isključivanje pozicijskih svjetala, tako da se razlikuje od
pozicijskih treptajućih svjetala.

(2) Sljedeći
signali, bilo da su upotrijebljeni zajedno ili pojedinačno, znače, da pilot
zrakoplova ima vrlo hitnu poruku koju želi predati, a koja se odnosi na
sigurnost plovila, zrakoplova ili vozila, te o osobama u zrakoplovu, odnosno
u svojemu vidnom polju:

1. signal
proslijeđen radiotelegrafijom ili na neki drugi način, prema Morseovom kodu
XXX (-..--..--..-),

2. signal
proslijeđen radiotelefonijom, koji se sastoji od izgovorene riječi »PANPAN«.

2. SIGNALI
UPOZORENJA

Članak 4.

Niz svjetlećih
projektila, ispaljenih u razmacima od po 10 sekundi, koji u rasprskavanju
daju crvenu i zelenu svjetlost ili zvjezdice, upozoravaju pilota zrakoplova
da se nalazi u opasnom području ili da neovlašteno leti u području s
ograničenjem letenja ili u zabranjenom području odnosno, da ulazi u neko od
tih područja, te da mora poduzeti nužne mjere opreza. Ti signali mogu biti
proslijeđeni sa zemlje ili iz drugog zrakoplova.

3. SIGNALI ZA
AERODROMSKI PROMET

*Svjetlosni
signali kontrole zračnoga prometa*

Članak 5.

(1) Svjetlosni
signali, upućeni pilotu zrakoplova u letu, znače:

1. zeleno stalno svjetlo:
                     slijetanje odobreno;
2. crveno stalno svjetlo:                      nastavite po aerodromskom
prometnom krugu, drugi zrakoplov ima prednost;

3.
zeleno treptajuće svjetlo:                produžite i dođite ponovno na
slijetanje (čekajte na odobrenje za slijetanje i voženje),

4.
crveno treptajuće svjetlo:               slijetanje zabranjeno, USS
neupotrebljiva,

5.
bijelo treptajuće svjetlo:                 sletite na aerodrom i vozite na
stajanku (čekajte na odobrenje za slijetanje i voženje),

6.
crvena raketa:                                bez obzira na sva prijašnja
uputstva i odobrenja privremeno ne slijećite.

(2)
Svjetlosni signali, upućeni pilotu zrakoplovu na zemlji, znače:

1.
zeleno stalno svjetlo:                      uzlijetanje odobreno,

2.
crveno stalno svjetlo:                      zaustavite se i čekajte,

3.
zeleno treptajuće svjetlo:                voženje odobreno,

4.
crveno treptajuće svjetlo:               napustite sletne površine u
uporabi,

5.
bijelo treptajuće svjetlo:                 vratite se na polaznu točku na
aerodromu.

(3) Ako pilot
zrakoplova primi signale iz stavka 1. ovoga članka, mora ih potvrditi kako
slijedi:

1. danju;
naizmjeničnom primjenom nagiba zrakoplova oko uzdužne osi, osim ako se
zrakoplov nalazi u osnovnom ili završnom dijelu aerodromskog prometnog
kruga,

2. noću;
dvokratnim uključivanjem i isključivanjem svjetala za slijetanje ili
pozicijskih svjetala, ako nema svjetala za slijetanje.

(4) Ako pilot
zrakoplova primi signale iz stavka 2. ovoga članka, mora ih potvrditi kako
slijedi:

1. danju;
naizmjeničnim davanjem punog otklona krilaca ili kormila pravca,

2. noću;
dvokratnim uključivanjem i isključivanjem svjetala za slijetanje ili
pozicijskih svjetala, ako nema svjetala za slijetanje.

*Signali na
zemlji*

Članak 6.

1. Zabrana
slijetanja

Signal:

Kvadratna
crvena ploča s dvije žute dijagonalne pruge, položena vodoravno na signalnoj
površini.

![](dodatni/144899.gif)

Značenje:

Zabrana
slijetanja za dulje vrijeme.

2. Poseban
oprez kod prilaženja i slijetanja

Signal:

Kvadratna
crvena ploča s jednom žutom dijagonalnom prugom, položena vodoravno na
signalnoj površini.

> > > > > > > > > >
> > > > > > > > > >
> > > > > > > > > > ![](dodatni/144898.gif)

Značenje:

Kod prilaženja
i slijetanja, potreban je poseban oprez, zbog lošeg stanja manevarskih
površina ili zbog drugih razloga.

3. Uporaba
uzletno-sletnih staza i staza za voženje

1. Signal:

Bijela ploča u
obliku utega za vježbanje, položena vodoravno na signalnoj površini.

![](dodatni/144897.gif)

Značenje:

Za
uzlijetanje, slijetanje i vožnju, smiju se upotrebljavati samo
uzletno-sletne staze i staze za vožnju.

2. Signal:

Bijela ploča u
obliku utega za vježbanje, s po jednom crnom prugom u kružnim dijelovima
ploče, okomito na dužinsku os površine, položena vodoravno na signalnoj
površini.

> > > > > > > > > >
> > > > > > > > > >
> > > > > > > > > > ![](dodatni/144896.gif)

Značenje:

Za uzlijetanje
i slijetanje smiju se koristiti samo uzletno-sletne staze; ostala kretanja
se ne ograničavaju na uzletno-sletne staze ili na staze za vožnju.

4.
Neupotrebljivost manevarskih površina

Signal:

Križevi bijele
ili druge upadljive boje, položeni vodoravno na manevarskim površinama.

![](dodatni/144895.gif)

Značenje:

Križevima
označena manevarska površina ili neki njezin dio, nije upotrebljiv.

5. Uputstva za
uzlijetanje i slijetanje

1. Signal:

Vodoravno
postavljeni znak u obliku slova »T«, bijele ili narančaste boje, koji je
noću osvijetljen ili prikazan bijelim svjetlima u obliku slova »T«.

> > > > > > > > > >
> > > > > > > > > > ![](dodatni/144894.gif)

Značenje:

Uzlijetanja i
slijetanja, provode se paralelno dužem dijelu slova »T« u smjeru, kraćeg
dijela slova »T«.

2. Signal:

Dvoznamenkasti
broj na okomito postavljenoj ploči, na kontrolnom tornju ili u njegovoj
blizini.

> > > > > > > > > >
> > > > > > > > > >
> > > > > > > > > > ![](dodatni/144893.gif)

Značenje:

Oznaka smjera
uzlijetanja i slijetanja, zaokružena na najbližu deseticu stupnjeva
magnetnog kompasa.

6. Promjena
smjera udesno

Signal:

Strelica
usmjerena udesno pod pravim kutom, bijele ili narančaste boje, položena
vodoravno, položena na signalnoj površini ili na kraju uzletno-sletne staze
ili zaštitnog pojasa.

> > > > > > > > > > ![](dodatni/144892.gif)

Značenje:

Nakon
uzlijetanja i prije slijetanja, dozvoljene su promjene smjera samo udesno.

7.  Promjene smjera kod odvojenog aerodromskog prometnog kruga

Signal:

Dvostruki križ
bijele ili narančaste boje, sa strelicom usmjerenom pod pravim kutom udesno
ili ulijevo, položen vodoravno na signalnoj površini, na kraju
uzletno-sletne staze ili zaštitnog pojasa, u smjeru uzlijetanja i
slijetanja.

![](dodatni/144891.gif)

Značenje:

Odvojeni
aerodromski prometni krug za motorne zrakoplove i jedrilice. Poslije
uzlijetanja i prije slijetanja, dozvoljene su promjene smjera motornih
zrakoplova, samo u smjeru strelice, a jedrilica samo u smjeru suprotnom od
smjera strelice.

8. Prijavni ured operativnih usluga kontrole zračnog prometa

Signal:

Slovo »C« crne
boje na okomito postavljenoj žutoj ploči.

![](dodatni/144890.gif)

Značenje:

Označava
mjesto, gdje se nalazi prijavni ured operativnih usluga kontrole zračnog
prometa.

9. Letenje
jedrilica

Signal:

Bijeli
dvostruki križ, položen vodoravno na signalnoj površini.

![](dodatni/144889.gif)

Značenje:

Letenje
jedrilica u tijeku.

*Znakovi
parkera*

Članak 7.

(1) Parker na
aerodromu, daje znakove pilotu zrakoplova signalnim palicama fluorescentne
boje, svjetlećim lampama u obliku štapa, džepnim lampama ili rukama u
fluorescentnim rukavicama. Noću ili u uvjetima loše vidljivosti moraju se
koristiti osvjetljena pomagala (osvjetljene signalne palice).

(2) Kad parker
daje znakove, mora biti okrenut licem prema zrakoplovu. Ako se znakovi
upućuju avionu, parker se nalazi s lijeve strane zrakoplova na mjestu gdje
ga pilot može najbolje vidjeti, a ako se znakovi upućuju helikopteru ispred
helikoptera na mjestu gdje ga pilot zrakoplova može najbolje vidjeti.

(3) Motori
zrakoplova označavaju se brojevima, s desne strane ulijevo, u odnosu na
parkera.

(4) Znakovi se
daju kako slijedi, pri čemu se znakovi iz točaka 16. do 20. primjenjuju na
helikoptere, a znakovi iz točaka 24. do 29. se koriste u komunikaciji
prilikom opsluživanja zrakoplova kad verbalna komunikacija nije moguća:

1. Signal vodiča pozicioniranja vrha krila

Desna ruka
ispružena okomito iznad glave s palicom usmjerenom prema gore, a lijeva ruka
ispružena koso s palicom usmjerenom prema dolje pomiče se ka tijelu. Ovim
signalom vodič postavljen kod vrha krila zrakoplova pokazuje da će kretanje
zrakoplova s/na parkirališnu poziciju biti neometano.

**![](dodatni/144888.gif)**

2. Ovdje zaustavite!

Obje ruke
ispružene naprijed s palicama usmjerenima prema gore pomiču se iznad glave
parkera.

![](dodatni/144887.gif)

3. Nastavite prema sljedećem parkeru ili prema uputama aerodromskog kontrolnog tornja!

Obje ruke
ispružene i usmjerene prema gore pomiču se u stranu pokazujući palicama u
smjeru položaja sljedećeg parkera ili područja za voženje.

![](dodatni/144886.gif)

4. Vozite ravno naprijed!

Ruke ispružene
vodoravno u stranu u visini ramena savijaju se u laktovima uz pomicanje
palica gore-dolje od visine ramena do glave.

![](dodatni/144885.gif)

5a. Skrenite ulijevo!

Desna ruka i
palica ispružene ustranu pod kutom 90° u odnosu na tijelo, a lijevom rukom
se čine pokreti kao kod točke 4. ovoga stavka; brzina pokreta označava
traženu brzinu skretanja.

![](dodatni/144884.gif)

5b. Skrenite udesno!

Lijeva ruka i
palica ispružene ustranu pod kutom 90° u odnosu na tijelo, a desnom rukom se
čine pokreti kao kod točke 4. ovoga stavka; brzina pokreta označava traženu
brzinu skretanja.

![](dodatni/144883.gif)

6a. Zaustavite se!

Ruke i palice
ispružene ustranu pod kutom 90° u odnosu na tijelo polako se pomiču prema
gore dok se palice ne prekriže iznad glave.

![](dodatni/144882.gif)

6b. Zaustavite se odmah!

Naglo
pomicanje ispruženih ruku i palica prema gore dok se palice ne prekriže
iznad glave.

![](dodatni/145674.gif)

7a. Kočite!

Ruka savijena
u laktu i podignuta malo iznad visine ramena sa otvorenom šakom, a kad je
siguran da je kontakt s posadom uspostavljen parker stiska šaku i ne mijenja
položaj do primanja signala potvrde od posade.

![](dodatni/145673.gif)

7b. Otpustite kočnicu!

Ruka savijena
u laktu i podignuta malo iznad visine ramenasa stisnutom šakom, a kad je
siguran da je kontakt s posadom uspostavljen parker otvara šaku i ne mijenja
položaj do primanja signala potvrde od posade.

![](dodatni/145672.gif)

8a. Podmetači postavljeni!

Ruke ispružene
okomito iznad glave , a palice se pokreću jedna prema drugoj dok se ne
dodirnu. Parker mora dobiti signal potvrde od posade.

![](dodatni/145671.gif)

8b. Podmetači uklonjeni!

Ruke ispružene
okomito iznad glave, a palice se pokreću jedna od druge u stranu. Podmetači
se ne smiju ukloniti do dobivanja signala potvrde od posade.

![](dodatni/145670.gif)

9. Pokrenite motore!

Desna ruka
savijena u laktu u visini glave s palicom prema gore kružno se pokreće, a
lijeva ruka se istovremeno podiže iznad visine glave i pokazuje motor koji
treba pokrenuti.

![](dodatni/145669.gif)

10. Zaustavite motore!

Ispružena ruka
prema naprijed u visini ramena pomiče se do vrha lijevog ramena te se palica
povlači preko vrata do vrha desnog ramena pokretom sličnim rezanju.

![](dodatni/145668.gif)

11. Vozite sporije!

Obje ruke s
palicama se pomiču gore-dolje pokretom sličnim tapšanju od visine struka
prema koljenima.

![](dodatni/145667.gif)

12. Smanjite snagu motora na pokazanoj strani!

Obje ruke s
dlanovima prema zemlji; ruke su ispružene prema dolje; lijeva ili desna ruka
pomiče se gore-dolje, već prema tome na kojoj se strani treba smanjiti snaga
motora.

![](dodatni/145666.gif)

13. Vozite unatrag!

Obje ruke
postavljene ispred tijela u visini struka rotiraju se prema naprijed. Za
prekid vožnje unatrag koriste se signali iz točke 6a ili 6b ovoga stavka.

![](dodatni/145665.gif)

14a. Vozite unatrag repom udesno!

Lijeva ruka
ispružena prema zemlji, a desna ruka se spušta i diže ponovljenim pokretima,
od okomitog položaja iznad glave, do vodoravnog položaja prema naprijed.

![](dodatni/145664.gif)

14b. Vozite unatrag repom ulijevo!

Desna ruka
ispružena prema zemlji, a lijeva ruka se spušta i diže ponovljenim
pokretima, od okomitog položaja iznad glave do vodoravnog položaja prema
naprijed.

![](dodatni/145663.gif)

15. Potvrđujem/Sve u redu, nastavi!

Desna ruka
postavljena u visini glave, savijena u laktu, s palcem ili palicom
ispruženim prema gore; lijeva ruka pružena uz tijelo.

![](dodatni/145662.gif)

16. Lebdite u mjestu!

Obje ruke i
palice ispružene vodoravno u stranu pod kutom 90° u odnosu na tijelo.

![](dodatni/145661.gif)

17. Penjite se!

Obje ruke i
palice ispružene vodoravno u stranu pod kutom 90° u odnosu na tijelo, s
dlanovima okrenutima prema gore pokreću se prema gore; brzina pokreta ruku
od vodoravnog položaja prema gore označava traženu brzinu penjanja.

![](dodatni/145660.gif)

18. Spuštajte se!

Obje ruke i
palice ispružene vodoravno u stranu pod kutom 90° u odnosu na tijelo, s
dlanovima okrenutima prema zemlji pokreću se prema dolje; brzina pokreta
ruku prema zemlji označava traženu brzinu spuštanja.

![](dodatni/145659.gif)

19a. Zadržavajući trenutnu visinu letite ulijevo!

Desna ruka
ispružena vodoravno u stranu pod kutom 90° u odnosu na desnu stranu tijela,
a lijeva ruka pokreće se u smjeru desne pokretom sličnim metenju.

![](dodatni/145658.gif)

19b. Zadržavajući trenutnu visinu letite udesno!

Lijeva ruka
ispružena vodoravno u stranu pod kutom 90° u odnosu na lijevu stranu tijela,
a desna ruka se pokreće u smjeru lijeve pokretom sličnim metenju.

![](dodatni/145657.gif)

20. Sletite!

Ispružene ruke
prekrižene ispred tijela, a palice usmjerene prema dolje.

![](dodatni/145656.gif)

21. Požar!

Desna ruka i
palica pomiču se u raznim smjerovima od visine ramena prema koljenu, a
palica u lijevoj ruci pokazuje mjesto gdje je izbio požar.

![](dodatni/145655.gif)

22. Zadržite poziciju/Čekajte!

Potpuno
ispružene ruke i palice usmjerene prema dolje pod kutom 45° u odnosu na
tijelo. Parker ostaje u tom položaju dok nije sigurno uputiti zrakoplov na
slijedeći manevar.

![](dodatni/145654.gif)

23. Slobodni ste!

Parker
salutira desnom rukom i održava kontakt s posadom dok zrakoplov ne započne
voženje.

![](dodatni/145653.gif)

24. Ne dirajte uređaje za upravljanje!

Desna ruka
ispružena iznad glave zatvorene šake ili drži palicu u horizontalnom
položaju, a lijeva ruka ostaje uz tijelo.

![](dodatni/145652.gif)

25. Uključite napajanje!

Ruke ispružene
iznad glave pomiču se i šakama, ili noću osvjetljenim palicama, formiraju
slovo »T« (lijeva ruka je iznad, a desna ispod).

![](dodatni/145651.gif)

26. Isključite napajanje!

Ruke ispružene
iznad glave šakama, ili noću osvjetljenim palicama, formiraju slovo »T«
(lijeva ruka je iznad, a desna ispod), a desna ruka se zatim odmiče od
lijeve. Napajanje se ne isključuje prije odobrenja posade zrakoplova.

![](dodatni/145650.gif)

27. Negativan odgovor

Desna ruka
ispružena u stranu u visini ramena pod kutom 90° u odnosu na tijelo, palica
ili palac usmjereni prema zemlji, a lijeva ruka ostaje uz tijelo.

![](dodatni/145649.gif)

28. Uspostavite komunikaciju interfonom!

Obje ruke
ispružene pod kutom 90° u odnosu na tijelo savijaju se prema glavi dok se
dlanovim ne pokriju oba uha.

![](dodatni/145648.gif)

29. Otvorite/zatvorite stepenice!

Lijeva ruka
ispružena iznad glave pod kutom 45°, a desna ruka se iz položaja uz tijelo
pokretom sličnim metenju pomiče do vrha lijevog ramena.

![](dodatni/145647.gif)

Znakovi pilota
zrakoplova

Članak 8.

(1) Pilot
zrakoplova iz pilotske kabine, rukama daje znakove parkeru. Znakovi moraju
parkeru biti jasno vidljivi; ako je potrebno, prilikom davanja znakova može
se kao pomoć koristiti izvor svjetlosti.

(2) Pilot
zrakoplova označava motor prema odredbi članka 7. stavak 3. ovoga Dodatka.

(3) Znakovi se
daju kako slijedi:

1.a) Kočnice upotrijebljene!

Desna ili
lijeva ruka drži se vodoravno ispred lica; prsti ruke su ispruženi i
stiskaju se u šaku.

b) Kočnice otpuštene!

Desna ili
lijeva ruka drži se vodoravno ispred lica; prsti ruke su stisnuti u šaku i
otvaraju se.

2.a) Podmetače postavite!

Ruke ispružene
u stranu, s dlanovima prema van, prekriže se ispred lica.

b) Podmetače uklonite!

Ruke s
dlanovima prema van, prekrižene ispred lica, ispruže se u stranu.

3. Spreman za pokretanje motora!

Broj
ispruženih prstiju jedne ruke, pokazuje broj motora kojeg se pokreće.

DODATAK 3.

(uz članak
14.)

Signali,
znakovi i postupci kod presretanja civilnog zrakoplova vojnim zrakoplovima

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Signali presretača i postupci presretnutog zrakoplova | | | | |
|  | Signali presretača | Značenje | Postupci presretnutog zrakoplova | Značenje |
| 1(a) | DANJU ili NOĆU – Mahanje krilima i bljeskanje pozicijskim svjetlima u nepravilnim razmacima sa pozicije malo iznad i u  načelu lijevo ispred presretnutog zrakoplova. Nakon potvrde blagi horizontalni zaokret u načelu ulijevo prema željenom smjeru leta.  *Napomena 1:*  Meteorološki uvjeti ili teren mogu uvjetovati da presretač leti malo iznad i desno ispred presretnutog  zrakoplova, a nakon toga desni horizontalni zaokret.  *Napomena 2:*  Ako presretnuti zrakoplov ne može održavati brzinu presretača, presretač treba izvoditi seriju zaokreta (racetrack patterns) i mahati krilima pored presretnutog zrakoplova. | Slijedite me | DANJU ili NOĆU – Mahanje krilima odnosno ljuljanje helikoptera, bljeskanje pozicijskim svjetlima u nepravilnim razmacima te praćenje presretača.  Napomena:  Daljnji postupci ponašanja propisani su odredbama članka 14. ovoga Pravilnika. | Razumio, postupam  prema uputi |
| 1(b) | DANJU ili NOĆU – Nagla promjena smjera od 90° ili više uz istodobno penjanje bez prolijetanja smjera leta presretnutog zrakoplova. | Smijete nastaviti let | DANJU ili NOĆU – Mahanje krilima odnosno ljuljanje kod helikoptera. | Razumio, postupam  prema uputi |
| 1(c) | DANJU ili NOĆU – Izvlačenje podvozja i paljenje svjetala za slijetanje te prelijetanje uzletno-sletne staze u uporabi odnosno,ako je presretnuti zrakoplov helikopter, prelijetanje prostora za slijetanje helikoptera. | Sletite na ovaj aerodrom | DANJU ili NOĆU – Izvlačenje podvozja i paljenje svjetala za slijetanje te praćenje presretača. Ako se uzletno-sletna staza u uporabi odnosno prostor za slijetanje helikoptera nakon prelijetanja čine prikladnima za slijetanje, započeti postupak slijetanja i sletjeti. | Razumio, postupam  prema uputi |

DODATAK 4.

(uz članke
55., i 62.)

POLUKRUŽNI
SUSTAV PUTNIH RAZINA

Ako je
odredbama članka 55. stavak 3. i članka 62. stavak 3. ovoga Pravilnika
propisana uporaba polukružnih putnih razina, pilot zrakoplova mora održavati
apsolutne visine leta ili razine leta prema trenutnoj magnetskoj putanji (magnetic
track zrakoplova u skladu s priloženom tablicom:

| Magnetska putanja | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Od 000° do 179° | | | | | | od 180° do 359° | | | | | |
| IFR letovi | | | VFR letovi | | | IFR letovi | | | VFR letovi | | |
| Putna razina | | | | | | | | | | | |
| FL | m | ft | FL | m | Ft | FL | m | ft | FL | m | ft |
| 10 | 300 | 1000 | – | – | – | 20 | 600 | 2000 | – | – | – |
| 30 | 900 | 3000 | 35 | 1050 | 3500 | 40 | 1200 | 4000 | 45 | 1350 | 4500 |
| 50 | 1500 | 5000 | 55 | 1700 | 5500 | 60 | 1850 | 6000 | 65 | 2000 | 6500 |
| 70 | 2150 | 7000 | 75 | 2300 | 7500 | 80 | 2450 | 8000 | 85 | 2600 | 8500 |
| 90 | 2750 | 9000 | 95 | 2900 | 9500 | 100 | 3050 | 10000 | 105 | 3200 | 10500 |
| 110 | 3350 | 11000 | 115 | 3500 | 11500 | 120 | 3650 | 12000 | 125 | 3800 | 12500 |
| 130 | 3950 | 13000 | 135 | 4100 | 13500 | 140 | 4250 | 14000 | 145 | 4400 | 14500 |
| 150 | 4550 | 15000 | 155 | 4700 | 15500 | 160 | 4900 | 16000 | 165 | 5050 | 16500 |
| 170 | 5200 | 17000 | 175 | 5350 | 17500 | 180 | 5500 | 18000 | 185 | 5650 | 18500 |
| 190 | 5800 | 19000 | 195 | 5950 | 19500 | 200 | 6100 | 20000 | 205 | 6250 | 20500 |
| 210 | 6400 | 21000 | 215 | 6550 | 21500 | 220 | 6700 | 22000 | 225 | 6850 | 22500 |
| 230 | 7000 | 23000 | 235 | 7150 | 23500 | 240 | 7300 | 24000 | 245 | 7450 | 24500 |
| 250 | 7600 | 25000 | 255 | 7750 | 25500 | 260 | 7900 | 26000 | 265 | 8100 | 26500 |
| 270 | 8250 | 27000 | 275 | 8400 | 27500 | 280 | 8550 | 28000 | 285 | 8700 | 28500 |
| 290 | 8850 | 29000 | – | – | – | 300 | 9150 | 30000 | – | – | – |
| 310 | 9450 | 31000 | – | – | – | 320 | 9750 | 32000 | – | – | – |
| 330 | 10050 | 33000 | – | – | – | 340 | 10350 | 34000 | – | – | – |
| 350 | 10650 | 35000 | – | – | – | 360 | 10950 | 36000 | – | – | – |
| 370 | 11300 | 37000 | – | – | – | 380 | 11600 | 38000 | – | – | – |
| 390 | 11900 | 39000 | – | – | – | 400 | 12200 | 40000 | – | – | – |
| 410 | 12500 | 41000 | – | – | – | 430 | 13100 | 43000 | – | – | – |
| 450 | 13700 | 45000 | – | – | – | 470 | 14350 | 47000 | – | – | – |
| 490 | 14950 | 49000 | – | – | – | 510 | 15550 | 51000 | – | – | – |
| itd | itd | itd | – | – | – | itd | itd | itd | – | – | – |

DODATAK 5.

(uz članak 7.
stavak 6.)

| Klasifikacija zračnog prostora i operativne službe kontrole zračnog prometa | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klasa |  | Dozvoljeni letovi | | Opseg usluge | Razdvajanje |
| A | Kontrolirani zračni prostor | samo IFR | | KZP | svi zrakoplovi |
| B | IFR, VFR | | KZP | svi zrakoplovi |
| C | IFR | | KZP | IFR od IFR, i  IFR od VFR |
| VFR | | 1. KZP za razdvajanje od IFR  2. Informacija o prometu VFR o VFR letovima (preporuka o izbjegavanju na upit) | VFR od IFR |
| Kontrolirana zona C | jednaki uvjeti/propisi kao u zračnom prostoru klase C | | | |
| D | IFR | | KZP uključujući informaciju o prometu o VFR letovima (preporuka izbjegavanja na upit) | IFR od IFR |
| VFR | | Informacija o prometu VFR o IFR i VFR o VFR letovima (preporuka izbjegavanja na upit) | ne provodi se |
| Kontrolirana zona D | jednaki uvjeti/propisi kao u zračnom prostoru klase D | | | |
| E | IFR | KZP, uključujući informaciju o prometu o VFR letovima, ako je moguće | | IFR od IFR |
| VFR | Informaciju o prometu, ako je moguće | | ne provodi se |
| F | Nekontrolirani zračniprostor | IFR | Savjetodavna usluga kontrole zr. prometa; usluga pružanja letnih informacija | | IFR od IFR, ako je moguće |
| VFR | Usluga pružanja letnih informacija | | ne provodi se |
| G | samo VFR | Usluga pružanja letnih informacija | | ne provodi se |
| *Napomena*: na granici između zračnih prostora različite klase primjenjuju se pravila koja vrijede za manje restriktivnu klasu (pri tome se klasa A smatra najrestriktivnijom, a klasa G najmanje restriktivnom).  KZP = Kontrola zračnog prometa | | | | | |
|  |  |  |  |  |  |

DODATAK 6.

(uz članak 7.
stavak 2., 4. i 5., uz članak 12. stavak 3., uz članak 53.)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **UVJETI ZA IFR I VFR LETOVE** | | | | | |
| Klasa | Vrsta leta | Najveća brzina (IAS) | RTF komunikacija | Odobrenje KZP | Mimimumi za VFR letove |
| A | IFR | nije propisana | stalna dvosmjerna | potrebno | \_ |
| B | IFR, VFR | nije propisana | stalna dvosmjerna | potrebno | Vidljivost u letu:  8 km na/iznad FL 100  5 km ispod FL 100  Odstojanje od oblaka:  vertikalno 1000 ft  horizontalno 1,5 km |
| C | IFR | nije propisana | stalna dvosmjerna | potrebno | Vidljivost u letu:  8 km na/iznad FL 100  5 km ispod FL 100  Odstojanje od oblaka:  vertikalno 1000 ft  horizontalno 1,5 km |
|  |  |
| VFR | 250 kt ispod FL 100 |
| Kontrolirana zona C | jednaki uvjeti/pravila kao u zračnom prostoru klase C | | | | Dodatno:  vidljivost pri tlu 5 km  baza oblaka 1500 ft |
| D | IFR, VFR | 250 kt ispod FL 100 | stalna dvosmjerna | potrebno | Vidljivost u letu:  8 km na/iznad FL 100  5 km ispod FL 100  Odstojanje od oblaka:  vertikalno 1000 ft  horizontalno 1,5 km |
| Kontrolirana zona D | jednaki uvjeti/pravila kao u zračnom prostoru klase D, osim što se ne zahtijeva održavanje odstojanja od oblaka (izvan oblaka) | | | | Dodatno:  vidljivost pri tlu 5 km  baza oblaka 1500 ft |
| E | IFR | 250 kt ispod FL 100 | stalna dvosmjerna | potrebno | Vidljivost u letu:  8 km na/iznad FL 100  5 km ispod FL 100  Odstojanje od oblaka:  vertikalno 1000 ft  horizontalno 1,5 km |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| VFR | ne provodi se | nije potrebno |
| F | IFR | 250 kt ispod FL 100 | stalna dvosmjerna, | potrebno | Vidljivost u letu:  8 km na/iznad FL 100  5 km ispod FL 100  Odstojanje od oblaka:  vertikalno 1000 ft  horizontalno 1,5 km |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |  |  |
| VFR | ne provodi se | nije potrebno |
| G | VFR | 250 kt ispod FL 100 | ne provodi se | nije potrebno | Vidljivost u letu: 1,5 km\* |
| stalna vidljivost zemljine površine |
| ulazak u oblake nije dozvoljen |
| \*800 m za rotokoptere, zračne brodove i slobodne balone. Dodatno: brzina  mora biti takva da je moguće pravodobno uočavanje prepreka i drugih zrakoplova |
| *Napomena*: na granici između zračnih prostora različite klase primjenjuju se pravila koja vrijede za manje restriktivnu klasu (pri tome se klasa A smatra najrestriktivnijom, a klasa G najmanje restriktivnom).  KZP= kontrola zračnog prometa | | | | | |

DODATAK 7.

(uz članak
85.)

![](dodatni/145646.gif)

DODATAK 8.

(uz članak
137. stavak 1., 139. stavak 3., (uz članak 142. stavak 4. uz članak 143.
stavak 5. i uz članak 144. stavak 2.)

*Slika 1.*
SEGMENTI INSTRUMENTALNOG PRILAŽENJA

 ![](dodatni/145645.gif)

 *Slika 2.*
POVRATNI I PRODULJENJI POSTUPCI

![](dodatni/145644.gif)

*Slika 3*.
NADVISIVANJE PREPREKA U SEGMENTU NEUSPJELOG PRILAŽENJA

![](dodatni/145643.gif)

*Slika 4.*
UTVRĐIVANJE MINIMUMA ZA PRECIZNO PRILAŽENJE

![](dodatni/145642.gif)

*Slika 5.*
UTVRĐIVANJE MINIMUMA ZA NEPRECIZNO PRILAŽENJE

![](dodatni/145641.gif)

*Slika 6.*
NADVISIVANJE PREPREKA U PODRUČJU VIZUALNOG MANEVRIRANJA

![](dodatni/145640.gif)

DODATAK 9.

(uz članak
145. stavak 1. i članak 146. stavak 1.)

*Slika 1.* OBLIK
I NAZIVLJE U SVEZI S PETLJOM ČEKANJA

*![](dodatni/145639.gif)*

*Slika 2*.
POSTUPCI ULASKA U PETLJU ČEKANJA

![](dodatni/145638.gif)

DODATAK 10.

(uz članak
172. stavak 2.)

VIZUALNI
SIGNALI ZEMLJA–ZRAK ZA PREŽIVJELE I ZA SLUŽBE POTRAGE I SPAŠAVANJA

|  |  |
| --- | --- |
| *Tablica 1.*  VIZAULNI SIGNALI ZEMLJA-ZRAK ZA PREŽIVJELE | *Tablica 2.*  VIZALNI SIGNALI ZEMLJA-ZRAK ZA SLUŽBE POTRAGE I SPAŠAVANJA |
| ![](dodatni/145637.gif) | ![](dodatni/145636.gif) |

Pravilnik, NN 75/2006-1781
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)