## Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za protočna mjerila obujma plina

### NN 53/2002 (10.5.2002.), Pravilnik o mjeriteljskim zahtjevima za protočna mjerila obujma plina

# DRŽAVNI ZAVOD ZA NORMIZACIJU I MJERITELJSTVO

1002

Na teme­lju članka 22. Zakona o mjerite­ljskoj djelatnosti (»Narodne
novine«, br. 11/94) ravnate­lj Državnog zavoda za normizaciju i mjerite­ljstvo
donosi

## PRAVILNIK

### O MJERITELJSKIM ZAHTJEVIMA ZA PROTOČNA MJERILA OBUJMA PLINA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se pravilnikom propisuju mjerite­ljski zahtjevi kojima moraju udovo­ljiti
protočna mjerila obujma plina (u nastavku teksta »plinomjeri«, tipno ispitiva­nje
i ovjerava­nje protočnog mjerila, te načini zaštite od neovlaštene promjene
parametara protoč­nog mjerila koji mogu utjecati na rezultat mjere­nja.

Članak 2.

Pod plinomjerima se, prema ovom Pravilniku razumijevaju:

1. plinomjeri s tekućinom

2. plinomjeri s mjehovima odnosno pokretnim stijenkama promje­njivog
oblika

2.1. plinomjeri s mjehovima odnosno pokretnim stijenkama promje­njivog
oblika i pretplatničkim uređajem

2.2. plinomjeri s mjehovima odnosno pokretnim stijenkama promje­njivog
oblika i temperaturnom korekcijom

3. plinomjeri s rotacijskim klipovima

4. plinomjeri s turbinom.

Članak 3.

Plinomjerom s tekućinom mjeri se obujam proteklog plina pomoću komora
kojima jednu stranu zatvara tekućina kojom je plinomjer napu­njen do određene
visine. Komore i mehanizam na koji su one vezane, gib­lju se pod utjecajem
tlaka plina, prebacu­jući plin s ulazne strane na izlaznu stranu plinomjera.
Obujam proteklog plina mjeri se brojem okretaja mehanizma na koji su vezane
komore. Okreta­nje tog mehanizma na prikladan se način prenosi na glavnu
osovinu posrednog prijenosa što pogoni pokazni uređaj plinomjera.

Članak 4.

Plinomjerom s mjehovima mjeri se obujam proteklog plina pomoću komora
kojima je jedna strana pokretna stijenka promje­njivog oblika odnosno opna od
specijalne kože ili materijala koji što se tiče elastičnosti i nepropust­ljivosti
ima osobine slične osobinama kože. Ta se opna pod plinskim tlakom ugiba i tako
pokreće razvodni mehanizam za re­gulira­nje dovoda i odvoda plina iz mjernih
komora i glavnu osovinu posrednog prijenosa što pogoni pokazni uređaj
plinomjera.

Plinomjer s mjehovima i
pretplatničkim uređajem, uz nave­de­no, ima uređaj kojim se omogućuje potroš­nja
u okviru unaprijed plaćene vrijednosti.

Plinomjer s mjehovima i
temperaturnom korekcijom, uz navedeno za plinomjer s mjehovima, nema čvrstih
kreta­nja mjehova. Kreta­nje mjehova je u određenoj mjeri slobodno ali ogra­ni­čeno
bimetalnim elementom ugrađenim u ko­ljenasti pogon. Bimetalni element određuje
hod membrane odnosno obujam mjernog ciklusa. Isti je direktno proporcionalan
apsolutnoj temperaturi plina. Mjerni obujam se svodi na normne uvjete od 15°C.
Proizvođač mora dati podatak o temperaturnom području rada plinomjera (npr.
–10°C do 40°C). Ovaj podatak treba biti na natpisnoj pločici (članak 42.).

Članak 5.

Plinomjerom s rotacijskim
klipovima mjeri se obujam proteklog plina pomoću komora kojima su obujmi
određeni s profilom komore i klipova što pod plinskim tlakom rotiraju. Obujam
proteklog plina mjeri se brojem okretaja tih klipova. Okreta­nje klipova na
prikladan se način prenosi na glavnu osovinu posrednog prijenosa što pogoni
pokazni uređaj plinomjera.

Članak 6.

Plinomjerima s turbinom mjeri
se obujam proteklog plina primjenom proporcionalnosti broja okretaja rotora
turbine s proteklim obujmom plina. Okretaje rotora turbine prenosi se na glav­nu
osovinu posrednog prijenosa što pogoni pokazni uređaj plinomjera.

Članak 7.

Izrazi u ovom Pravilniku znače:

1) radno područje plinomjera jest skup vrijednosti protoka u kojemu su
pogreške pokaziva­nja plinomjera u granicama što ih dopušta ovaj Pravilnik i
koje je ograničeno najma­njim (Qmin) i najvećim (Qmax) protokom

2) obujam radnog ciklusa plinomjera (V) jest
obujam plina koji odgovara radnom ciklusu plinomjera odnosno svim giba­njima gib­ljivih
dijelova plinomjera, počevši od jednog položaja pa sve dok svi ti dijelovi,
osim pokaznog uređaja i posrednog prijenosa opet ne zauzmu isti položaj kao na
početku

3) radni tlak plinomjera jest razlika između
plinskog (apsolutnog) tlaka na ulazu u plinomjer i atmosferskog tlaka

4) referentni tlak plinomjera jest plinski
tlak za koji je mjerodavna vrijednost što je pokaže pokazni uređaj plinomjera

5) pad tlaka u plinomjeru jest razlika između
plinskog tlaka mjerenoga na ulazu u plinomjer i plinskog tlaka mjerenoga na
izlazu iz plinomjera dok plin protječe

6) konstanta (stalnica) izlazne komande
plinomjera jest vri­jed­nost obujma plina koja odgovara potpunom okreta­nju
osovine te komande odnosno određenom broju impulsa iz impulsnog davala

7) ugradna du­ljina plinomjera jest du­ljina
što je plinomjer zauzima u cjevovodu

8) nazivni otvor plinomjera jest unutar­nji promjer prik­ljučka
plinomjera

9) tisp – temperatura ispitiva­nja plinomjera 20°C

10) tmin – najma­nja radna temperatura

11) tmax – najveća radna temperatura.

II. MJERITELJSKA SVOJSTVA

Članak 8.

Pri ispitiva­nju tipa razlika između izračunate vrijednosti obujma
radnog ciklusa i nazivne vrijednosti tog obujma ne smije biti veća od ± 5%
nazivne vrijednosti.

Članak 9.

Krivu­lja pogrešaka uzduž čitava radnog područja mjerila od Qmin do Qmax utvrđena pri
ispitiva­nju tipa plinomjera s teku­ći­nom i plinomjera s mjehovima, mora biti
takva da apsolutna vrijed­nost odstupa­nja maksimuma od minimuma krivu­lje
pogre­šaka ne bude veća od 3% za plinomjere s mjehovima, odnosno 1,5% za
plinomjere s tekućinom, a da istovremeno padovi tlaka u plinomjerima s
mjehovima ne budu veći od padova utvrđenih u članku 15. ovog Pravilnika.

Članak 10.

Krivu­lja pogrešaka uzduž čitava radnog
područja od Qmin do Qmax utvrđena pri
ispitiva­nju tipa plinomjera s rotacijskim klipovima i plinomjera s turbinom,
mora se nalaziti:

1) za protoke od Qmin do  0,2 Qmax – unutar granice
dopuštene pogreške od ± 2%

2) za protoke od 0,2 Qmax do  0,5 Qmax – unutar granica
dopuštene pogreške od ± 1%

3) za protoke od 0,5 Qmax do Qmax – unutar granica
dopuštene pogreške od ± 1% uz uvjet da apsolutna vrijednost odstupa­nja
maksimuma od minimuma krivu­lje pogrešaka ne iznosi više od 1%.

Članak 11.

Pri ispitiva­nju tipa plinomjera s tekućinom i plinomjeri s mjehovima
moraju nakon testa izdrž­ljivosti što se izvodi u radnim uvjetima u traja­nju
1000 sati imati:

1) krivu­lju pogrešaka kod koje odstupa­nje maksimuma od minimuma po
apsolutnoj vrijednosti nije veća od 4% za plinomjere s mjehovima, odnosno 2% za
plinomjere s tekućinom

2) krivu­lju pogrešaka kojoj nijedna točka nije za više od 1,5% za
plinomjere s mjehovima, odnosno za više od 0,75% za plinomjere s tekućinom,
veća od maksimuma ni ma­nja od minimuma krivu­lje pogrešaka snim­ljene prije
ispitiva­nja izdrž­ljivosti

3) pad tlaka pri Qmin koji nije za više
od 20 Pa (20 Pa = 0,2 mbar) veći od pada tlaka pri Qmin prije ispitiva­nja
izdrž­ljivosti.

Članak 12.

Pri ispitiva­nju tipa plinomjeri s rotacijskim klipovima i plinomjeri s turbinom
moraju, nakon testa izdrž­ljivosti što se izvodi u radnim uvjetima u traja­nju
1000 sati, imati krivu­lju pogrešaka koja se nalazi:

1) za protoke od Qmin
do
0,2 Qmax – unutar granica dopuštene pogreške od ±2%

2)  za protoke od 0,2 Qmax do 0,5 Qmax – unutar granica
dopuštene pogreške od ±1%

3)  za protoke od 0,5 Qmax do Qmax – unutar granica
dopuštene pogreške od ±1%, uz uvjet da apsolutna vrijednost odstupa­nja
maksimuma od minimuma krivu­lje pogrešaka ne iznosi više od 1,5%.

Krivu­lja pogrešaka ne smije ni u jednoj točki odstupati za više od 1%
od krivu­lje pogrešaka snim­ljene prije ispitiva­nja izdrž­ljivosti.

Članak 13.

Granice dopuštene pogreške plinomjera s tekućinom pri pre­gledu iznose
±1%.

Članak 14.

Granice dopuštene pogreške plinomjera s mjehovima pri pre­gledu iznose:

1) ±3% za protoke (Q) koji udovo­ljavaju uvjete Qmin
< Q < 2 Qmin

2) ±2% za protoke (Q) koji udovo­ljavaju uvjetu 2 Qmin < Q < Qmax

Granica dopuštene pogreške plinomjera s mjehovima i temperaturnom
korekcijom uz dopuštenu pogrešku za plinomjere s mjehovima dodatno iznosi 0,5%
za temperaturno područje tisp ± 5°C. U
temperaturnom području izvan navedenog ali između tmax i tmin dopuštena
pogreška iznosi 1%.

Članak 15.

Najveći dopušteni padovi tlaka u plinomjerima
s mjehovima pri pre­gledu određeni su u ovoj tablici:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Oznaka veličine | Vrijednost najveće­g dopuštenog pada tlaka pri | |
| plinomjera | Qmax | Qmin < Q < 2 Qmin |
| od G 1,6 do G 10 | 200 Pa (2 mbar) | if !supportEmptyParas endif |
| ………………… | ………………. | 60 Pa (0,6 mbar) |
| od G 16 do G 40 | 300 Pa (3 mbar) | if !supportEmptyParas endif |
| od G 65 do G 650 | 400 Pa (4 mbar) | 100 Pa (1 mbar) |

Članak 16.

Granice dopuštene pogreške pokaziva­nja plinomjera s rotacijskim
klipovima i plinomjera s turbinom pri pre­gledu iznose:

1) ±2% za protoke (Q) koji udovo­ljavaju uvjetu Qmin < Q < 0,2 Qmin

2) ±2% za protoke (Q) koji udovo­ljav. uvjetu 0,2 Qmax < Q < Qmax.

III. KONSTRUKCIJSKA SVOJSTVA

*1. Opća svojstva*

Članak 17.

Plinomjeri moraju biti izrađeni od čvrsta i neporozna materijala, bez
unutar­njih napreza­nja, što s vremenom neznatno mije­nja svoje osobine i koji
je dovo­ljno otporan na koroziju i na djelova­nje plinova kojima se obujam
mjeri.

Članak 18.

Kućište plinomjera mora biti nepropusno pri najvećemu radnom tlaku
plinomjera.

Članak 19.

Plinomjeri se moraju konstruirati tako da se onemoguće zahvati kojima bi
se moglo utjecati na točnost mjere­nja.

*2. Dodatni uređaji*

Članak 20.

Plinomjeri mogu imati dodatne uređaje (za korekciju, re­gistrira­nje,
dopunsko pokaziva­nje i dr.). Dodatni uređaji stav­ljaju se u pogon izlaznim
komandama plinomjera.

Članak 21.

Izlazne komande plinomjera mogu biti mehaničke (osovine koje izlaze iz
kućišta plinomjera) ili električne (impulsi iz impulsnih davala ugrađenih u
plinomjere).

Članak 22.

Ako se izlazna komanda ne upotreb­ljava, ­njezin se va­njski slobodni
izdanak zaštićuje odgovarajućim zatvaračem, koji mora biti izveden tako da se u
­nje­ga može utisnuti žig.

*3.
Pokazni uređaj*

Članak 23.

Pokazni uređaj plinomjera čine:

1) osnovni dio pokaznog uređaja

2) vlastiti
kontrolni element ili prik­ljučak za kontrolni element.

Članak 24.

Osnovni dio pokaznog uređaja sastoji se od kotačića obi­lježenih brojevima
od 0 do 9.

Broj bilo na kojem kotačiću, osim na zad­njemu, treba da se pokrene čim
kotačić niže­ga desetičnog mjesta opiše pos­ljed­nju desetinu svoje­g puta
(broj 9).

Broj na zad­njem kotačiću treba da se pokrene čim se vlastiti kontrolni
element ili prik­ljučak za kontrolni element okrene za puni okret ili desetinu
punog okreta.

Promjer kotačića mora iznositi najma­nje 16 mm.

Članak 25.

Vlastiti kontrolni element jest pos­ljed­nji sastavni dio pokaznog
uređaja i može imati:

1) kotačić obi­lježen brojem od 0 do 9 s podjelom i reperom ili

2) nepokretni brojčanik s podjelom i pokretnom kaza­ljkom ili

3) pokretni brojčanik s podjelom i reperom.

Vrijednost svakog podje­ljka na vlastitome kontrolom elementu mora biti
iskazan u obliku 1 · 10n ili 2 · 10n ili 5 · 10n m3,
gdje je n cijeli broj – pozitivan, ne­gativan ili ništica.

Podjelne crte moraju biti jasne i jednoliko iscrtane. Većom du­ljinom
moraju se obi­lježiti:

1) svaka peta crta – ako je vrijednost podje­ljka 1 · 10n ili 2 · 10n m3

2) svaka druga crta – ako je vrijednost podje­ljka 5 · 10n m3.

Razmak između podijelnih crta
ne smije biti ma­nji od 1 mm i mora biti ujednačen.

Kaza­ljka ili reper moraju
biti dovo­ljno tanki i postav­ljeni što bliže plohi s podjelom da bi se
omogućilo sigurno i lako očitava­nje.

Vlastiti kontrolni element
mora se gibati kontinuirano.

Promjer kotačića iz stavka 1.
točke 1) ovog članka mora biti jednak promjeru kotačića osnovnog dijela
pokaznog uređaja.

Promjer brojčanika iz stavka
1. toč. 2) i 3) ovog članka mora iznositi najma­nje 32 mm.

Članak 26.

Prik­ljučak za kontrolni
element jest izlazna komanda plinomjera, koja mora biti smještena neposredno uz
osnovni dio pokaznog uređaja i kraj koje mora biti upisana vrijednost ­njezine
konstante, u jednom od oblika utvrđenih u članku 21. ovog Pravilnika.

Članak 27.

Svi brojevi na pojedinom
kotačiću ili brojčaniku, ovisno o ­njihovu položaju, moraju označivati kubne
metre ili dekadne umnoške ili decimalne dijelove kubnog metra.

Očitava­nje s pokaznog
uređaja mora biti u kubnim metrima. Radi toga na ploči pokaznog uređaja mora
postojati oznaka mł.

Ako pokazni uređaj ima
kotačić (ili kotačiće odnosno broj­čanik) koji označuje decimalne dijelove
kubnog metra, očitava­nje u kubnim metrima ostvaruje se tako što se na ploči
pokaznog uređaja taj kotačić (ili kotačići odnosno brojčanik) jasno vid­ljivim
zarezom odvaja od kotačića koji označuje kubne metre i ­njihove dekadne umnoške
i što se taj kotačić (ili kotačići odnosno brojčanik) jasno razlikuju (npr.
bojom po­lja na ploči pokaznog uređaja) od kotačića koji su ispred zareza.

Ako pos­ljed­nji kotačić ili
brojčanik pokaznog uređaja označuje dekadne umnoške kubnog metra, očitava­nje u
kubnim metrima ostvaruje se tako što se na ploči pokaznog uređaja iza zad­nje­g
kotačića ili brojčanika ispisuje jedna ništica, dvije ništice ili više ništica.

Članak 28.

Pokazni uređaj treba imati
dovo­ljno kotačića kako bi se osiguralo očitava­nje obujma plina koji protekne
kroz plinomjer za vrijeme 1000 sati rada pri najvećem protoku plinomjera (Qmax).

*4. Plinomjeri s tekućinom*

Članak 29.

Plinomjeri s tekućinom pune se destiliranom vodom ili mineralnim u­ljem
male gustoće.

Otvor za ulijeva­nje tekućine mora biti konstruiran tako da nakon
ispravna pu­nje­nja plinomjer i bez zatvarača bude nepropustan pri najvećemu
radnom tlaku.

Plinomjeri moraju imati i pokazivalo razine tekućine i ventile za
ispušta­nje tekućine.

Članak 30.

Plinomjeri kod kojih točnost mjere­nja ovisi o položaju moraju biti
konstruirani tako da im se položaj može namještati. Ti plinomjeri moraju imati
napravu (razu­lju, visak i dr.) pomoću koje se utvrđuje ispravnost ­njihova
položaja.

Članak 31.

Plinomjeri mogu imati otvore u koje se mogu postaviti termometar i
manometar.

*5. Plinomjeri s mjehovima*

Članak 32.

Plinomjeri s mjehovima mogu se izrađivati s
radnim opsezima iz ove tablice:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Oznaka veličine | Najveći protok | Najma­nji protok |
| plinomjera | Qmax(m3/h) | Qmin (m3/h) |
| G 1,6 | 2,5 | 0,016 |
| G 2,5 | 4 | 0,025 |
| G 4 | 6 | 0,040 |
| G 6 | 10 | 0,060 |
| G 10 | 16 | 0,100 |
| G 16 | 25 | 0,160 |
| G 25 | 40 | 0,250 |
| G 40 | 65 | 0,400 |
| G 65 | 100 | 0,650 |
| G 100 | 160 | 1,000 |
| G 160 | 250 | 1,600 |
| G 250 | 400 | 2,500 |
| G 400 | 650 | 4,00 |
| G 650 | 1000 | 6,500 |

Najma­nji protok (Qmin) može imati i ma­nju vrijednost od
vrijednosti utvrđene u tablici iz stavka 1. ovog članka, ali ma­nja vrijednost
mora biti neka od vrijednosti iz te tablice ili decimalni dio neke od
vrijednosti iz te tablice.

Članak 33.

Najma­nji obujmi radnih ciklusa pojedinih plinomjera

Članak određeni su u ovoj tablici:

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka veličine | G | G | G | G | G | G | G | G | G | G | G | G | G | G |
| plinomjera | 1,6 | 2,5 | 4 | 6 | 10 | 16 | 25 | 40 | 65 | 100 | 160 | 250 | 400 | 650 |
| Najma­nji | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |
| obujam radnog | 0,7 | 1,2 | 2,0 | 3,5 | 6,0 | 10 | 18 | 33 | 55 | 100 | 200 | 400 | 900 | 2000 |
| ciklusa V  (dm3) | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif | if !supportEmptyParas endif |

if !supportEmptyParas endif

Članak 34.

Plinomjeri od G 1,6 do G 6 moraju imati vlastiti kontrolni element, a
plinomjeri od G 10 do G 650 mogu imati ili vlastiti kontrolni element ili prik­ljučak
za kontrolni element.

Vrijednosti podje­ljka i oznake iskazane brojem za pojedine plinomjere
navedene su u ovoj tablici:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Oznaka veličine | Najveća vrijednost | Oznaka iskazana |
| plinomjera | podje­ljka | brojem |
| od G 1, do G 6 | 0,2 dm3 | 1 dm3 |
| od G 10 do G 65 | 2 dm3 | 10 dm3 |
| od G 100 do G 650 | 20 dm3 | 100 dm3 |

*6. Plinomjeri s rotacijskim klipovima i plinomjeri
s turbinom*

Članak 35.

Plinomjeri s rotacijskim klipovima moraju imati dva otvora za mjere­nje plinskog
tlaka, promjera od 3 mm do 10 mm, od kojih jedan na ulazu u plinomjer, a drugi
na izlazu iz plinomjera. Plinski tlak mjeren na ulazu u plinomjer jest
referentni tlak.

Plinomjeri s turbinom moraju imati otvor za mjere­nje plinskog tlaka
neposredno ispred turbine. Plinski tlak mjeren na tom otvoru jest referentni
tlak.

Ako ispred turbine postoji uređaj za zatvara­nje protoka plina,
plinomjer s turbinom može imati i otvor za mjere­nje plinskog tlaka odmah
ispred uređaja za zatvara­nje protoka plina.

Članak 36.

Otvori za mjere­nje plinskog tlaka moraju imati zatvarače.

Članak 37.

Ugradna du­ljina plinomjera s turbinom mora iznositi najma­nje tri
nazivna otvora plinomjera.

Članak 38.

Plinomjeri s rotacijskim klipovima i
plinomjeri s turbinom mogu se izrađivati s radnim područjima iz ove tablice:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka | Najveći | Najma­nji protok Qmin (m3/h) | | |
| veličine | protok | Malo | Srednje | Veliko |
| plinomjera | Qmax (m3/h) | područje | područje | područje |
| G 25 | 40 | 8 | 4 | 2 |
| G 40 | 65 | 13 | 6 | 3 |
| G 65 | 100 | 20 | 10 | 5 |
| G 100 | 160 | 32 | 16 | 8 |
| G 160 | 250 | 50 | 25 | 13 |
| G 250 | 400 | 80 | 40 | 20 |
| G 400 | 650 | 130 | 65 | 32 |
| G 650 | 1000 | 200 | 100 | 50 |
| G 1000 | 1600 | 320 | 160 | 80 |

Mogu se izrađivati i plinomjeri većih radnih područja od pos­ljed­nje
veličine navedene u tablici iz stavka 1. ovog članka, ali im vrijednost za Qmax i Qmin mora biti dekadni
umnožak vrijednosti za Qmax i Qmin neke od pos­ljed­njih
pet veličina iz te tablice.

Članak 39.

Vrijednost podje­ljka i oznake iskazane brojem
za pojedine plinomjere navedeni su u ovoj tablici:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Oznaka veličine | Najveća vrijednost | Oznaka iskazana |
| plinomjera | podje­ljka | brojem |
| od G 25 do G 65 | 2 dm3 | 0,01 m3 |
| od G 100 do G 650 | 20 dm3 | 0,1 m3 |
| od G 1000 do G 6500 | 200 dm3 | 1 m3 |
| od G 10000 i više | 2 000 dm3 | 10 m3 |

IV. NATPISI I OZNAKE

Članak 40.

Natpisi i oznake na plinomjeru moraju biti ispisani na hrvat­skom
jeziku.

Članak 41.

Natpisi i oznake
na plinomjeru moraju biti jasni, dobro vid­ljivi u radnim uvjetima i ispisani
tako da se ne mogu izbrisati ni skinuti.

Članak 42.

Na ploči pokaznog uređaja ili na posebnoj tablici plinomjera moraju biti
ispisani:

1) tvrtka, odnosno ime ili znak proizvođača

2) oznaka veličine plinomjera

3) službena oznaka tipa plinomjera, ako je tip ispitan

4) serijski broj i godina proizvod­nje plinomjera

5) najveći protok (Qmax –––––– m3/h)

6) najmanji protok (Qmin ––––– m3/h ili dm3/h)

7) najveći radni tlak (pmax ––––– Pa ili kPa ili bar ili mbar)

8) nazivna vrijednost obujma radnog ciklusa, osim za plinomjere s
turbinom (V ––––– m3 ili dm3)

9) naziv tekućine kojom se puni plinomjer s tekućinom.

Na plinomjeru se može nalaziti i oznaka što mu je da proizvođač.

Ako su natpisi i oznake stavka 1. iz točke 1) i 2) ovog članka ispisani
na posebnoj tablici, ona mora biti izrađena tako da se u ­nju može utisnuti
žig. Ne smije postojati mogućnost da se tablica skine a da se žig ne uništi.

Članak 43.

Na plinomjerima čiji pokazni uređaj označuje samo jedan smjer protjeca­nja
plina mora se nalaziti neizbrisiva strelica koja pokazuje taj smjer.

Članak 44.

Na pločici plinomjera što su namije­njeni mjere­nju obujma samo jedne
vrste plina mora biti ispisan naziv plina kojemu se obujam mjeri.

Članak 45.

Pokraj mehaničke izlazne komande mora biti upisana vrijednost ­njezine
konstante u obliku:

1 okr  = –––––– m3
(ili dm3)

Pokraj električne izlazne komande mora biti upisana vrijednost ­njezine
konstante u obliku:

1 imp = –––––– m3 (ili dm3) ili

1 m3 = ––––– imp.

Članak 46.

Na prikladno mjesto pokraj otvora za mjere­nje referentnog tlaka
ispisuje se oznaka »p,«, a pokraj drugog otvora – oznaka »p«.

Na plinomjeru kojim se može mjeriti protekli obujam u oba smjera oba se
otvora obi­lježavaju s p, pri čemu se uz svaku oznaku mora staviti i strelica
što označuje smjer protjeca­nja plina za koji oznaka vrijedi.

V. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 47.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 011-02/02-04/36
Urbroj: 558-03/8-02-1
Zagreb, 25. travnja 2002.

Ravnate­lj
Državnog zavoda za normizaciju
i mjerite­ljstvo
**dr. sc. Jakša Topić, dipl. ing.,** v. r.

Pravilnik, NN 53/2002-1002