### NN 49/2023 (8.5.2023.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-7377/2022 od 5. travnja 2023.

Ustavni sud Republike Hrvatske

829

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Prvom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sudac Branko Brkić, predsjednik Vijeća, te suci Andrej Abramović, Mario Jelušić, Lovorka Kušan, Josip Leko i Goran Selanec, članovi Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnijela Milenka Korać iz Rijeke, koju zastupa Vlado Vladika, odvjetnik u Rijeci, na sjednici održanoj 5. travnja 2023. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Osijeku dužan je donijeti odluku u predmetu pod brojem Gž R-798/2022 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od tri (3) mjeseca, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositeljici ustavne tužbe Milenki Korać iz Rijeke, Žminjska 17, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 2.043,93 eura.

IV. Naknada iz točke II. ove izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositeljice Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Milenka Korać iz Rijeke (u daljnjem tekstu: podnositeljica), koju u ustavnosudskom postupku zastupa Vlado Vladika, odvjetnik u Rijeci, podnijela je ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) smatrajući da joj je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Općinskim sudom u Rijeci (u daljnjem tekstu: prvostupanjski sud) pod brojem Pr-2/2018 (ranije: Pr-212/2015) povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.).

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka, na temelju članka 69. alineje 3. Ustavnog zakona Ustavnom sudu dostavljen je spis prvostupanjskog suda broj: Pr-2/2018 (ranije: Pr-212/2015).

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

3. Postupak iz radnog spora radi isplate plaće započeo je 8. rujna 2015. pred Općinskim sudom u Rijeci podnošenjem tužbe podnositeljice protiv tuženika A. B. i I. B. radi isplate novčanih potraživanja iz radnog odnosa.

Tuženici su 5. listopada 2015. dostavili odgovor na tužbu, dok se podnositeljica podneskom od 17. veljače 2017. očitovala na tuženikove odgovore na tužbu.

Pripremno ročište održano je 10. ožujka 2017., a sljedeća rasprava održana je 11. svibnja 2017., na kojoj je proveden dokaz saslušanjem podnositeljice, a ročište zakazano za 18. srpnja 2017. odgođeno je zbog nedolaska tuženika.

Prvotužena je podneskom od 3. listopada 2017. obavijestila sud da je drugotuženi preminuo te je predložila prekid postupka.

Rješenjem prvostupanjskog suda od 24. listopada 2017. određen je prekid postupka zbog smrti drugotuženika, protiv kojeg je podnositelja 26. listopada 2017. podnijela žalbu, te je spis predmeta 4. prosinca 2017. dostavljen drugostupanjskom sudu na odlučivanje povodom žalbe podnositeljice.

Rješenjem Županijskog suda u Osijeku od 14. prosinca 2017. uvažena je žalba podnositeljice, ukinuto je rješenje o prekidu postupka, te je predmet vraćen prvostupanjskom sudu na ponovno odlučivanje.

Rješenjem od 24. siječnja 2018. utvrđen je prekid postupka u odnosu na drugotuženika, te je postupak nastavljen samo u odnosu na prvotuženu. Predmet je dobio novi broj: Pr-2/2018.

Ročište zakazano za 15. ožujka 2018. odgođeno je zbog bolesti suca, te je sljedeća rasprava održana 8. svibnja 2018. kada je saslušana prvotužena. Ročište određeno za 3. srpnja 2018. odgođeno je zbog nepristupanja svjedoka.

Na ročištu održanom 26. rujna 2018. ispitana je svjedokinja A. B., a na ročištu od 29. studenoga 2018. svjedokinja V. V., na ročištu od 19. veljače 2019. svjedokinja J. I.

Na ročištu održanom 16. travnja 2019. određeno je da se provede knjigovodstveno vještačenje, te je podnositeljica rješenjem od 27. lipnja 2019. pozvana da plati predujam na ime troška financijskog vještačenja, a na raspravi od 7. listopada 2019. podnositeljica je odustala od dokaznog prijedloga financijskog vještačenja, te je zaključena glavna rasprava.

Prvostupanjska presuda broj: Pr-2/2018 donesena je 22. listopada 2019., na koju je tuženica 4. studenoga 2019. uložila žalbu.

Spis je dostavljen 30. prosinca 2019. Županijskom sudu u Rijeci na odlučivanje povodom žalbe tuženika, koji se rješenjem od 12. svibnja 2020. oglasio stvarno nenadležnim, te je predmet uputio Županijskom sudu u Osijeku kao stvarno nadležnom.

Županijski sud u Osijeku podneskom od 30. kolovoza 2021. obavijestio je prvostupanjski sud da treba donijeti dopunsku presudu o dijelu tužbenog zahtijeva o kojem je propušteno odlučiti presudom od 22. listopada 2019.

Podnositeljica je 14. srpnja 2022. predsjedniku prvostupanjskog suda podnijela zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, koji je rješenjem predsjednice prvostupanjskog suda broj: Su Gzp I-50/2022-5 od 31. kolovoza 2022. odbijen.

Dopunska presuda broj: Pr-2/2018-47 donesena je 3. kolovoza 2022.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi parnični postupak nije okončan. Predmet se trenutno nalazi na Županijskom sudu u Osijeku radi donošenja odluke o žalbi podnositeljice podnesene protiv presude broj: Pr-2/2018 od 22. listopada 2019. i vodi se pod brojem Gž R-798/2022.

Podnositeljica je 20. prosinca 2022. podnijela ustavnu tužbu zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIVs-3669/2006 i dr. od 2. ožujka 2010. (»Narodne novine« broj 34/10.) Ustavni sud opisao je razvoj pravne zaštite ustavnog prava na suđenje u razumnom roku od trenutka njegovog uvođenja u hrvatski pravni sustav, stupanjem na snagu Promjene Ustava Republike Hrvatske 9. studenoga 2000. (»Narodne novine« broj 113/00.), do stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 153/09.).

U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je i daljnji razvoj tog mehanizma pravne zaštite sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi, drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.);

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.);

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.);

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70. ZoSuda/13) nisu mijenjane.

5. Pregled pravnih sredstava za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku od 2002. do 2013. godine (stupanja na snagu ZoSuda/13) Ustavni sud dao je u odluci broj: U-IIIA-1031/2014 od 27. travnja 2016. (»Narodne novine« broj 50/16.).

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

6. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014., jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

6.1. U konkretnom slučaju podnositeljica je koristila pravno sredstvo koje joj je bilo na raspolaganju na temelju ZoSuda/13.

Naime, 14. srpnja 2022. podnijela je predsjedniku prvostupanjskog suda zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, koji je rješenjem predsjednice prvostupanjskog suda broj: Su Gzp I-50/2022-5 od 31. kolovoza 2022. odbijen. Rješenjem Županijskog suda u Rijeci broj: Su Gžzp I-11/2022-2 od 2. prosinca 2022. odbijena je žalba podnositeljice i potvrđeno je rješenje broj: Su Gzp I-50/2022-5 od 31. kolovoza 2022.

7. Budući da je podnositeljica koristila pravno sredstvo koje joj je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

8. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenost predmeta, ponašanje podnositelja i nadležnih tijela, te važnost predmeta postupka za podnositelja.

U konkretnom slučaju Ustavni sud razmatra postupanje nadležnih sudova i podnositeljice od 8. rujna 2015. do dana donošenja ove odluke (razmatrano razdoblje).

1) Duljina sudskog postupka

9. Postupak je pokrenut tužbom podnositeljice 8. rujna 2015.

Prvostupanjska presuda donesena je 22. listopada 2019., na koju je tuženica 4. studenoga 2019. uložila žalbu.

Spis je 30. prosinca 2019. dostavljen Županijskom sudu u Rijeci na odlučivanje povodom žalbe tuženika, koji se rješenjem od 12. svibnja 2020. oglasio stvarno nenadležnim, te je predmet uputio Županijskom sudu u Osijeku kao stvarno nadležnom.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak se vodi pred Županijskim sudom u Osijeku pod brojem Gž R-798/2022.

Ustavni sud utvrđuje da se postupak u razmatranom razdoblju vodio od 8. rujna 2015. kada je podnositeljica podnijela tužbu prvostupanjskom sudu pa do dana donošenja ove odluke (5. travnja 2023.) u ukupnom trajanju od sedam (7) godina, šest (6) mjeseci i dvadeset i osam (28) dana.

2) Složenost sudskog predmeta

10. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

11. Postupak se u pretežnom dijelu vodio pred Općinskim sudom u Rijeci kao nadležnim prvostupanjskim sudom (od 2015. do 2020., kada je upućen drugostupanjskom sudu na odlučivanje o žalbi protiv presude).

11.1. Prvostupanjski sud neopravdano je dopustio neaktivnost u postupku u trajanju od 2 godine. Naime od podnošenja tužbe 2015. do 2017., kada je održano pripremno ročište, nije poduzimana niti jedna radnja u postupku. Također dopunska presuda donesena je tek nakon proteka godine dana od podnošenja zahtjeva za donošenje dopunske presude.

11.2. U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi podnositeljice još uvijek nije donesena pravomoćna odluka, te postupak još uvijek nije okončan. Predmet se od 2020. nalazi na Županijskom sudu u Osijeku na nadležnom odlučivanju o žalbi podnositeljice.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

12. Ustavni sud ocjenjuje da podnositeljica nije pridonijela duljini trajanja postupka.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

13. Ustavni sud utvrđuje da postupak u pravno relevantnom razdoblju traje sedam (7) godina, šest (6) mjeseci i dvadeset i osam (28) dana. U tom razdoblju postojalo je razdoblje neaktivnosti prvostupanjskog suda za koje ne postoje opravdani razlozi zbog kojih sud nije poduzimao radnje u tom razdoblju. Stoga imajući u vidu navedeno trajanje postupka, kao i okolnost da se radi o radnom sporu radi isplate plaće koji je hitne naravi, da postupak još uvijek nije okončan, Ustavni sud ocjenjuje da je u konkretnom slučaju povrijeđeno pravo podnositeljice da neovisni i nepristrani sud u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, koje je pravo zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke i nalog predsjedniku nadležnog suda

14. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i III. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona predsjednik prvostupanjskog suda dužan je dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

15. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama II. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj. U konkretnom slučaju uzeo je u obzir da postupak još nije okončan, te da se radi o postupku koji je hitne naravi.

16. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-7377/2022

Zagreb, 5. travnja 2023.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća
 dr. sc. Branko Brkić, v. r.