## Zakon o sudovima

### NN 3/1994 (14.1.1994.), Zakon o sudovima

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKA

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O SUDOVIMA

Proglašavam Zakon o sudovima, koji je donio Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske na sjednici dana 30. prosinca 1993. godine.

Broj PA4-1/1-93.

Zagreb, 6. siječnja 1984.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### O SUDOVIMA

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Zakonom uređuje se ustrojstvo, djelokrug i nadležnost sudova. unutarnje
ustrojstvo sudova, uvjeti za imenovanje i razrješenje sudaca i sudaca porotnika
te njihova prava i dužnosti, posebne odredbe o Vrhovnom sudu Republike
Hrvatske, uvjeti i postupak za imenovanje sudskih tumača, vještaka i procjenitelja,
sudska i pravosudna uprava, uvjeti za prijem službenika i namještenika,
čuvanje službene tajne i osiguranje sredstava za rad sudova.

Članak 2.

Sudovi su tijela državne vlasti koja sudbenu vlast obavljaju samostalno
i neovisno u okviru djelokruga i nadležnosti određene zakonom.

Članak 3.

Sudovi štite Ustavom i zakonima utvrdeni pravni poredak Republike Hrvatske,
te osiguravaju jedinstvenu primjenu zakona, ravnopravnost i jednakost svih
pred zakonom. Sudovi odlučuju u sporovima o osnovnim pravima i obvezama
čovjeka i gradanina, o pravima i obvezama Republike, jedinica lokalne samouprave
i uprave, izriču kazne i druge mjere počiniteljima kaznenih djela utvrđenih
zakonom. odlučuju o zakonitosti pojedinačnih akata upravnih vlasti i osoba
koje imaju javne ovlasti, rješavaju sporove o osobnim odnosima građana,
radne, trgovačke. imovinske i druge građanskopravne sporove te odlućuju
u drugim pravnim stvarima kad je to zakonom određeno.

Članak 4.

Svatko ima pravo da mu sudi sud u čiju nadležnost spada predmet u zakonom
utvrdenom postupku bez neosnovanog odgađanja. U pravnim stvarima iz sudskog
djelokruga ugovorom se može povjeriti odlučivanje o pojedinim pravnim stvarima
izbranim sudovima sukladno zakonu. Svatko ima pravo slati predstavke na
rad suda ili suca zbog odugovlačenja postupka u kojem je stranka ili ima
pravni interes. odnosno zbog ponašanja suca ili drugog djelatnika u sudu
u službenim odnosima sa strankom i dobiti na njih odgovor.

Članak 5.

Sudovi sude na osnovi Ustava i zakona.

Sudovi sude i na osnovi medunarodnih ugovora koji su dio pravnog poretka
Republike Hrvatske. Sudovi primjenjuju i druge propise koji su donijeti
sukladno Ustavu, međunarodnom ugovoru ili zakonu Republike Hrvatske.

Članak 6.

Zabranjen je svaki oblik utjecaja na donošenje sudske odluke. a posebno:
svaka uporaba javnih ovlasti, sredstava javnog priopćavanja i uopće javnih
istupanja radi utjecanja na tijek i ishod sudskih postupaka. Odluku suda
smije mijenjati i ukidati samo sud u čiju nadležnost spada predmet u postupku
propisanom zakonom.

Svatko u Republici Hrvatskoj dužan je poštivati pravomoćnu i izvršnu
sudsku odluku i njoj se pokoriti.

Članak 7.

U pravnim stvarima iz sudske nadležnosti u prvom stupnju sudi sudac.
U kojim slučajevima sudovi u prvom stupnju sude u vijeću odreduje se zakonom.
U višem stupnju, sudovi sude u vijeću, a kada je to zakonom određeno i
u općoj sjednici. U suđenju sudjeluju i suci porotnici sukladno zakonu.

Članak 8.

Predsjednik suda i suci (u daljnjem tekstu: suci) imenuju se i razrješavaju
uz uvjete i po postupku u kojem se osigurava stručnost, neovisnost i dostojnost
za obnašanje sudačke dužnosti.

Članak 9.

Sudac ili sudac porotnik ne smije biti pozvan na odgovornost, pritvoren
ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasovanje pri donošenju sudske odluke.
Suci imaju imunitet Sukladno ovom Zakonu. Sudac ne smije biti pritvoren
niti se protiv njega smije pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja Državnog
sudbenog vijeća. Sudac smije biti pritvoren bez odobrenja Državnog sudbenog
vijeća samo ako je zatečen u činjenju kaznenog djela za koje je propisana
kazna zatvora u trajanju duljem od pet godina. O tome se izvješćuje predsjednika
Državnog sudbenog vijeća. Kada Državno sudbeno vijeće nije na okupu, odobrenje
za lišenje slobode suca ili za nastavljanje kaznenog postupka protiv njega
daje i o njegovom pravu na imunitet odlučuje disciplinski sud Državnog
sudbenog vijeća, s time što tu odluku mora potvrditi Državno sudbeno vijeće
u roku od 15 dana. Suci su ovlašteni uskratiti svjedočenje o sadržaju sudskog
vijećanja i o svim okolnostima koje su dužni čuvati kao službenu tajnu.

Članak 10.

Poslovi se sucima i vijećima raspodjeljuju prema rasporedu unaprijed
utvrđenom za svaku godinu. Pravna stvar koja prema takvom rasporedu treba
biti dodijeljena određenom sucu ili vijeću, smije biti dodijeljena drugom
sucu ili vijeću samo u slučaju njihove sprijećenosti.

Članak 11.

U obavljanju sudbene vlasti sudovi su jedan drugom dužni pružati pravnu
pomoć. Državna tijela i pravne osobe dužni su pružati pomoć sudovima u
obavljanju sudbene vlasti. Sudovi pružaju pravnu pomoć i stranim sudovima
sukladno zakonu. Sudovi pružaju pravnu pomoć izbranim sudovima ako je njihov
zahtjev utemeljen na zakonu, ako je zatražena pravna radnja dopuštena po
zakonu i ako je za poduzimanje te radnje zamoljeni sud nadležan. Pravna
pomoć stranim izbranim sudovima pruža se po pravilima za pružanje pravne
pomoći stranim sudovima.

Članak 12.

Sud ima pečat koji sadrži naziv suda te na.ziv i grb Republike Hrvatske.
Na zgradi u kojoj je smješten sud moraju biti istaknuti naziv suda, grb
i zastava Republike Hrvatske.

II. USTROJSTVO, DJELOKRUG I NADLEŽNOST

1. USTROJSTVO SUDOVA

Članak 13.

U Republici Hrvatskoj sudbenu vlast obavljaju: - općinski sudovi - županijski
sudovi - vojni sudovi - trgovački sudovi - Visoki trgovački sud Republike
Hrvatske - Upravni sud Republike Hrvatske. Najviši sud u Republici Hrvatskoj
je Vrhovni sud Republike Hrvatske. Na područjima s posebnim samoupravnim
statutom ustanovljuju se općinski i kotarski (okružni) sudovi, sukladno
zakonu. Posebnim zakonom mogu se za određena pravna područja ustanoviti
posebni sudovi.

Članak 14.

Općinski sud ustanovljuje se za područje jedne ili više općina, jednog
ili više gradova ili dijela gradskog područja iste županije. Županijski
sud ustanovljuje se za područje županije. Vojni sud ustanovljuje se u miru
za više zbornih područja. Za slučaj ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske. Predsjednik Republike
može, uredbom, ustanoviti vojni sud za svako zborno područje. Trgovaćki
sud ustanovljuje se za područje jedne ili više županija. Visoki trgovački
sud Republike Hrvatske i Upravni sud Republike Hrvatske ustanovljuju se
za područje Republike Hrvatske sa sjedištem u Zagrebu. Vrhovni sud Republike
Hrvatske ima sjedište u Zagrebu.

Članak 15.

Sudovi sude u svom sjedištu. Općinski sudovi mogu iznimno obavljati
sudbenu vlast i pružati građanima pravnu pomoć i izvan sjedišta suda (sudbeni
dani). Odluku o održavanju sudbenih dana donosi ministar pravosuđa nakon
pribavljenog mišljenja predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

2. DJELOKRUG I NADLEŽNOST SUDOVA

Članak 16.

Općinski sudovi:

1. U kaznenim predmetima:

a) sude u prvom stupnju za kaznena djela za koja je propisana kazna
zatvora do deset godina, ako za pojedina kaznena djela zakonom nije određen
drugi sud:

b) obavljaju i druge poslove određene zakonom.

2. U građanskim predmetima sude u sporovima:

a) o uzdržavanju;

b) o postojanju ili nepostojanju braka, o poništenju braka ili razvodu
braka,

c) o utvrđivanju ili osporavanju očinstva ili materinstva.

d) o čuvanju i odgajanju djece,

e) o stvarnim i osobnim služnostima,

f) zbog smetanja posjeda,

g) iz najamnih, zakupnih i stambenih odnosa,

h) iz radnih odnosa,

i) za ispravak informacije i za naknadu štete nastalu objavom informacije,

j) za zaštitu od nezakonite radnje,

k) o ostalim građanskopravnim zahtjevima, koji nisu u djelokrugu trgovačkog
suda.

3. U ostalim predmetima rješavaju

a) izvanparnične i izvršne predmete. ako rješavanje tih stvari nije
povjereno drugom sudu,

b) ostavinske predmete, zemljišnoknjižne stvari i vode zemljišne knjige,

c) o priznanju i izvršenju odluka stranih sudova, d) obavljaju poslove
međunarodne pravne pomoći,

e) obavljaju poslove pravne pomoći. Općinski sudovi rješavaju u svim
predmetima koji nisu stavljeni u djelokrug nekog drugog suda ili javnog
bilježnika. U županijama u kojima je ustanovljeno više općinskih sudova
zakonom se može odrediti da u određenoj vrsti predmeta iz djelokruga općinskog
suda na području iste županije sudi jedan od općinskih sudova.

Članak 17.

Županijski sudovi: 1. sude u prvom stupnju za kaznena djela za koja
je propisana kazna zatvora preko 10 godina, 2. provode istragu i druge
radnje, rješavaju o žalbama protiv rješenja istražnog suca i o njegovim
prijedlozima, 3. provode postupak za izručenje okrivljenika i osuđenika
kad zakonom nije propisano da o tome odlućuje Vrhovni sud Republike Hrvatske,
4. rješavaju o sukobu nadležnosti između općinskih sudova, ako im je zajednički
neposredno viši sud, 5. odlučuju o žalbama protiv odluka općinskih sudova
donesenih u prvom stupnju kao i o žalbama protiv odluka vojnih sudova donesenih
u prvom stupnju po sucu pojedincu, 6. provode istražni javnobilježnički
disciplinski postupak zbog disciplinskih prijestupa i odlučuju o tim prijestupima
u prvom stupnju kad je to određeno zakonom, 7. odlučuju o žalbama protiv
odluka u disciplinskim postupcima zbog neurednosti javnih bilježnika kad
je to odredeno zakonom, 8. provode izvršenje strane kaznene odluke, 9.
obavljaju i druge poslove određene zakonom.

Članak 18.

Vojni sudovi:

1. sude vojnim osobama, službenicima i namještenicima na službi u oružanim
snagama za kaznena djela učinjena u obavljanju službe ili u svezi sa službom,
,

2. sude civilnim osobama i za kaznena djela protiv imovine i kaznena
djela protiv službene dužnosti ako je predmet djela dio borbenog sredstva,
oružje, streljivo ili eksploziv koji služe potrebama obrane ili zaštićeni
podaci i ako ta kaznena djela učine kao suizvršitelji ili kao drugi suučesnici
s vojnim osobama ili službenicima i namještenicima na službi u oružanim
snagama, koji su ta djela učinili u obavljanju službe ili u svezi sa službom.
Iznimno, ako je počinitelju kaznenog djela u kaznenom predmetu iz stavke
1. točke 1. ovoga članka prestao status vojne osobe ili službenika odnosno
namještenika na službi u oružanim snagama prije podizanja optužnog akta,
sudit će odgovarajući općinski ili županijski sud. U slučaju ratnog stanja
ili neposredne ugroženosti jedinstvenosti i neovisnosti Republike Hrvatske,
Predsjednik Republike može, uredbom, urediti širi djelokrug vojnog suda
od djelokruga utvrđenog stavkom 1. točkama 1. i 2. ovoga članka.

Članak 19.

Trgovački sudovi: I. u prvom stupnju sude:

a) u sporovima što proizlaze iz trgovačkih ugovora i u sporovima za
naknadu štete koja proizlazi iz tog ugovora između osoba koje obavljaju
trgovačku djelatnost,

b) u sporovima koji se odnose na brodove i na plovidbu na moru i unutarnjim
vodama te u sporovima na koje se primjenjuje plovidbeno pravo (plovidbeni
sporovi), osim sporova o prijevozu putnika,

c) u sporovima koji se odnose na zrakoplove i na sporove na koje se
primjenjuje zračno-plovidbeno pravo osim sporova o prijevozu putnika,

d) u sporovima koji se odnose na zaštitu i uporabu izuma, znakova razlikovanja
i tehničkih unapređenja, pravo na uporabu tvrtke i u sporovima iz autorskog
prava ako posebnim zakonom nije drukčije određeno,

e) u sporovima u povodu djela nelojalne utakmice, monopolističkih sporazuma
i narušavanja ravnopravnosti na jedinstvenom tržištu Republike Hrvatske,

f) u sporovima iz međusobnih gospodarskih odnosa i radi naknade štete
domaćih pravnih osoba i inozemnih fizičkih i pravnih osoba te u takvim
medusobnim sporovima inozemnih fizičkih i pravnih osoba.

g) u sporovima u kojima uz osobe navedene pod a) i f) kao suparničari
sudjeluju osobe koje su u pogledu predmeta spora u pravnoj zajednici ili
ako njihova prava, odnosno obveze proistječu iz iste činjenične osnove
i sudjeluju i druge fizičke i pravne osobe,

h) u postupcima zbog privrednog prijestupa.

2. sude u sporovima povodom osnivanja, rada i prestanka trgovačkog društva,
te provode postupak likvidacije i stečaja pravnih osoba i sude u svim sporovima
u kojima se kao stranke pojave pravne osobe nad kojima je otvoren postupak
likvidacije ili stečaja, bez obzira na svojstvo druge stranke i vrijeme
pokretanja sporova te svih sporova povodom likvidacije ili stečaja i postupak
prisilne nagodbe,ako zakonom za pojedinu vrstu predmeta nije drukčije odredeno.

3. vode sudske registre.

4. u izvanparničnom postupku odlučuju:

- o upisivanju brodova u upisnik brodova i o upisivanju prava na brodovima,
ograničenja odgovornosti brodara, prigovorima protiv konačne diobene osnove
za likvidaciju zajedničke havarije, ako zakonom za pojedinu vrstu predmeta
nije drukčije određeno,

- o prijedlozima u svezi osnivanja, rada i prestanka trgovačkog društva.

5. rješavaju i provode izvršenja odluka koje su donijeli u prvom stupnju,
kao i sporove koji nastanu u tijeku i povodom izvršenja tih odluka, a provođenje
izvršenja na nenovčanim sredstvima izvršenika mogu povjeriti općinskom
sudu, provode osiguranje dokaza za postupke za koje su inače nadležni,
te provode postupak priznanja i izvršenja inozemnih sudskih odluka kao
i arbitražnih odluka u trgovačkim sporovima.

6. odreduju i provode izvršenje na temelju vjerodostojne isprave u pravnim
stvarima iz stavka 1. točke 1. ovoga članka.

7. obavljaju i druge poslove određene zakonom.

Članak 20.

Visoki trgovački sud Republike Hrvatske:

1. odlučuje o žalbama protiv odluka trgovačkih sudova donesenih u prvom
stupnju,

2. odlučuje o sukobu mjesne nadležnosti izmedu trgovačkih sudova,

3. obavlja i druge poslove određene zakonom

Članak 21.

Upravni sud Republike Hrvatske: 1. odlučuje o tužbama protiv konačnih
upravnih akata (upravni sporovi), 2. obavlja i druge poslove određene zakonom.

Članak 22.

Vrhovni sud Republike Hrvatske:

1. osigurava jedinstvenu primjenu zakona i ravnopravnost građana, te
jednakost svih pred zakonom,

2. razmatra aktualna pitanja sudske prakse,

3. odlučuje o izvanrednim pravnim Iijekovima protiv pravomočnih odluka
sudova u Republici Hrvatskoj,

4. odlučuje o žalbama protiv odluka županijskih sudova donesenih u prvom
stupnju kao i o žalbama protiv odluka vojnog suda donesenog u prvom stupnju
po sudskom vijeću,

5. odlučuje o žalbama protiv odluka Visokog trgovačkog suda Republike
Hrvatske i Upravnog suda Republike Hrvatske, te drugog suda kad je to zakonom
određeno,

6. rješava o sukobu nadležnosti izmedu sudova na području Republike
Hrvatske ako im je zajednički neposredno viši sud,

7. rješava o sukobu naležnosti s posebnim odjelom opčinskih ili kotarskih
(okružnih) sudova,

8. obavlja i druge poslove određene zakonom.

Članak 23.

Viši sud stavit će nižem sudu primjedbe na nedostatke koje je uočio
prigodom odlučivanja o pravnom lijeku ili na drugi način. Viši sudovi mogu
tražiti od nižih sudova podatke u svezi s primjenom zakona, problemima
koji se pojavljuju u suđenju, praćenju i proučavanju sudske prakse i druge
podatke, a mogu izvršiti i neposredan uvid u rad tih sudova, kao i prirediti
zajedničke sastanke radi razmatranja navedenih pitanja. Viši sud prigodom
provedbe ovlaštenja iz stavka 1. i 2. ovoga članka ne smije ni na koji
način utjecati na neovisnost i slobodu suda nižeg stupnja u donošenju odluke
u pojedinom slučaju.

Članak 24.

Ako sud smatra da zakon koji treba u postupku primijeniti nije suglasan
Ustavu, zastat će s postupkom i zatražiti od Vrhovnog suda Republike Hrvatske
da podnese Ustavnom sudu Republike Hrvatske zahtjev za ocjenu ustavnosti
zakona. Ako Vrhovni sud nađe da nema osnove za pokretanje postupka pred
Ustavnim sudom Republike Hrvatske ili ako u roku od 60 dana od prijema
prijedloga iz stavka 1. ovoga članka ne podnese zahtjev za ocjenu ustavnosti
zakona, niži sud primijenit će postojeći zakon. Ako sud u postupku nađe
da drugi propis, koji bi trebalo primijeniti u postupku, nije suglasan
Ustavu ili zakonu. taj propis neće primijeniti, i o tomu će izvijestiti
Vrhovni sud Republike Hrvatske.

III. UNUTARNJE USTROJSTVO SUDOVA

1. SUDSKA UPRAVA

Članak 25.

Poslovi sudske uprave obuhvaćaju osiguranje uvjeta za pravilan rad i
poslovanje suda, a posebice: ustrojstvo unutarnjeg poslovanja u sudu, skrb
o urednom i pravodobnom obavljanju poslova u sudu, poslove izvršenja kaznenih
sankcija i postupanje s pritvorenicima. poslove pozivanja i raspoređivanja
sudaca porotnika, poslove u svezi sa stalnim sudskim prccjeniteljima, tumačima
i vještacima, poslove ovjere isprava namijenjenih uporabi u inozemstvu,
poslove u svezi s predstavkama i pritužbama stranaka na rad suda. stručne
poslove u svezi s ostvarivanjem dužnosti i prava službenika i namještenika
u sudu, skrb o stručnom usavršavanju sudaca, sudskih savjetnika, sudačkih
vježbenika i drugih službenika i namještenika u sudu, vođenje statistike,
financijsko-materijalno poslovanje suda i druge poslove propisane zakonom
i pravilnikom o unutarnjem poslovanju sudova (u daljnjem tekstu: sudski
poslovnik).

Članak 26.

Predsjednik suda obavlja poslove sudske uprave sukladno zakonu i sudskom
poslovniku. Predsjednika suda u slučaju njegove spriječenosti ili odsutnosti
u obavljanju poslova sudske uprave i drugih poslova koje povjeri zamjenjuje
sudac određen godišnjim rasporedom poslova. Predsjedniku Vrhovnog suda
Republike Hrvatske u poslovima sudske uprave pomažu predsjednici odjela
i tajnik suda, a u drugim sudovima predsjedniku suda pomažu predsjednici
odjela, tajnik suda ili službenik kojeg odredi predsjednik suda.

2. SUDSKI ODJELI

Članak 27.

U sudovima u kojima ima više sudskih vijeća odnosno sudaca pojedinaca
koji odlučuju o stvarima iz jednog ili više srodnih pravnih područja ustanovljuju
se odjeli u čiji sastav ulaze suci koji o tim stvarima odlučuju. Na čelu
odjela nalazi se predsjednik kojeg imenuje predsjednik suda godišnjim rasporedom
poslova, po prethodno pribavljenom mišljenju sudaca odjela.

Članak 28

Na sjednicama sudskih odjela razmatraju se pitanja od interesa za rad
odjela, a posebice ustrojstvo unutarnjeg poslovanja, praćenje rada, raspravljanje
o spornim pravnim pitanjima, ujednačavanje sudske prakse, unapređivanje
metode rada i stručno usavršavanje sudaca, sudskih savjetnika i sudačkih
vježbenika raspoređenih na rad u odjel. Na sjednicama sudskih odjela županijskog
suda i Visokog trogovačkog suda Republike Hrvatske razmstraju se i pitanja
od zajedničkog interesa za područne sudove nižeg stupnja. Na sjednicama
sudskih odjela Upravnog suda Republike Hrvatske razmatraju se pitanja značajna
za primjenu propisa iz pojedinih upravnih područja kao i nacrti zakona
kojima se uređuju pitanja iz djelokruga tog suda. Na sjednici odjela Vrhovnog
suda Republike Hrvatske razmatraju se pitanja od zajedničkog interesa za
pojedine ili sve sudove s područja Republike Hrvatske, te se razmatraju
i daju mišljenja o nacrtima propisa iz pojedinoga pravnog područja.

Članak 29

Sjednicu sudskog odjela sazivlje i njenim radom rukovodi predsjednik
odjela, odnosno predsjednik suda. Kad predsjednik suda sudjeluje u radu
sjednice sudskog odjela, predsjedava sjednici i sudjeluje u odlučivanju.
Sjednica svih sudaca suda mora se sazvati kad to zahtjeva odjel suda ili
jedna četvrtina svih sudaca.

Za pravovaljano odlučivanje na sjednici potrebna je suglasnost većine
svih sudaca suda odnosno odjela. Predsjednik suda. odnosno odjela može
na sjednicu svih sudaca. odnosno odjela pozvati i istaknute znanstvenike
i stručnjake iz pojedinog pravnog područja.

Članak 30.

Sjednica odjela sazivlje se i kad se utvrdi da o pitanjima primjene
zakona postoje razlike u shvačanjima izmedu pojedinih vijeća ili sudaca,
ili kad jedno vijeće ili sudac odstupi od ranije prihvaćenog pravnog shvaćanja.
Kad u određenom slučaju vijeće ili sudac donese odluku koja nije sukladna
s pravnim shvaćanjem kojeg drugog vijeća ili suca, predsjednik odjela ili
predsjednik suda može odrediti da se zastane sa slanjem prijepisa odluke
i da se razlike u pravnim shvaćanjima rasprave u sjednici odjela. Ako u
tom slučaju sjednica odjela zauzme shvaćanje protivno donesenoj odluci
vijeća ili suca, vijeće ili sudac koji je donio odluku dužan je o predmetu
ponovno odlučivati. Pravno shvaćanje prihvaćeno na sjednici sudskog odjela
obvezatno je za sva vijeća u sastavu sudskog odjela suda drugog stupnja
odnosno sudskog odjela Upravnog suda Republike Hrvatske ili Vrhovnog suda
Republike Hrvatske.

Članak 31.

U sudovima se mogu ustanoviti odjeli ili odjelne službe za praćenje
i proučavanje sudske prakse. Na čelu odjela ili odjelne službe nalazi se
sudac.

IV. POSEBNE ODREDBE O UNUTARNJEM USTROJSTVU VRHOVNOG SUDA

Članak 32.

Vrhovni sud Republike Hrvatske ima odjel za odlučivanje po redovnim
pravnim lijekovima (apelacioni) i odjel za odlučivanje u izvanrednim pravnim
lijekovima (kasacioni) u kaznenom postupku odnosno građanskom postupku,
tajništvo suda i odjel za praćenje i proučavanje sudske prakse, te druge
unutarnje ustrojstvene jedinice stručnih i pomočno - tehničkih službi.

Građanski odjel obuhvaća područje građanskoga, trgovačkog i upravnog
prava. Unutarnje ustrojstvo i poslovanje ustrojenih jedinica uređuju se
Sudskim poslovnikom i Poslovnikom o radu Vrhovnog suda Republike Hrvatske,
sukladno zakonu. Poslovnik o radu Vrhovnog suda Republike Hrvatske donosi
predsjednik suda po prethodno pribavljenom,mišljenju opće sjednice. Raspored
sudaca u odjele izvršit će se godišnjim rasporedom poslova.

Članak 33.

Opću sjednicu Vrhovnog suda Republike Hrvatske sačinjavaju predsjednik
i svi suci toga suda. Opću sjednicu sazivlje i njoj predsjeda predsjednik
suda. Opća sjednica mora se sazvati ako to zatraži odjel suda ili jedna
četvrtina.svih sudaca. Predsjednik suda može, prema potrebi, pozvati na
opću sjednicu i sjednicu odjela profesore pravnog fakulteta, istaknute
znanstvenike ili stručnjake u određenoj oblasti prava. Za pravovaljano
odlučivanje na općoj sjednici potrebna je prisutnost najmanje dvije trećine
svih sudaca.

Odluke se donose većinom glasova svih sudaca Vrhovnog suda Republike
Hrvatske.

Članak 34.

Na općoj sjednici Vrhovnog suda Republike Hrvatske posebno se:

- utvrđuju opća stajališta za osiguravanja jedinstvene primjene zakona
i ravnopravnosti građana te jednakosti svih pred zakonom na području Republike
Hrvatske,

- daje mišljenje o nacrtu zakona ili drugog propisa kad se njima utvrđuje
ovlast suda ili uređuje drugo pitanje važno za rad sudova ili obavljanje
sudbene vlasti,

- utvrđuju upute sudovima za praćenje sudske prakse,

- utvrđuju izvješća koja se upućuju Saboru Republike Hrvatske,

- utvrđuje prijedlog osoba koje mogu biti kandidati za člana Državnog
sudbenog vijeća.

- obavljaju i drugi poslovi propisani zakonom i poslovnikom suda.

Članak 35.

Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske može sazvati i proširenu
opću sjednicu Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Proširenu opću sjednicu
iz stavka 1. ovoga članka sačinjavaju svi suci Vrhovnog suda Republike
Hrvatske, te po dva predstavnika Visokoga trgovačkog suda Republike Hrvatske,
Upravnog suda Republike Hrvatske, te svakog od županijskih sudova. Na proširenoj
općoj sjednici Vrhovnog suda Republike Hrvatske razmatraju se aktualna
pitanja iz sudske prakse.

Članak 36.

Opće pravno shvaćanje prihvaćeno na općoj sjednici Vrhovnog suda Republike
Hrvatske obvezatno je za sva vijeća toga suda i može ga izmijeniti samo
opća sjednica.

Opća pravna shvaćanja priopćuju se sudovima i objavljuju na način predviđen
za objavljivanje sudske prakse.

Nakon prihvaćanja općega pravnog shvaćanja o određenom pravnom pitanju,
pravno shvaćanje prihvaćemo o tom istom pitanju na sjednici odjela Vrhovnog
suda Republike Hrvatske ne obvezuje više vijeća u sastavu tog odjela.

V. PRAVOSUDNA UPRAVA

Članak 37.

Poslove pravosudne uprave obavlja Ministarstvo pravosuda. Za obavljanje
poslova pravosudne uprave Ministarstvo pravosuda obraća se predsjedniku
odgovarajućeg suda.

Članak 38.

U pravosudnu upravu spadaju poslovi koji služe obavljanju sudbene vlasti,
a posebno izrada zakona i drugih propisa za ustanovljavanje, djelokrug,
nedležnost, sastav i ustrojstvo sudova i postupak pred sudovima, skrb za
školovanje i stručno usavršavanje sudaca i drugih službenika i namještenika,
osiguranje materijalnih, financijskih, prostornih i drugih uvjeta za rad
sudova, obavljanje međunarodne pravne pomoći, izvršenje kazni izrećenih
za kaznena djela, privredni prijestup ili prekršaj, prikupljanje statističkih
i drugih podataka o djelovanju sudova, ispitivanje predstavki i pritužbi
građana na rad sudova koje se odnose na odugovlačenje sudskog postupka
ili na ponašanje suca ili drugog djelatnika suda prema stranci u tijeku
postupka ili obavljanja drugih službenih radnji, nadzor nad financijskim
i materijalnim poslovanjem sudova, nadzor nad redovitim obavljanjem poslova
u sudu te provođenjem sudskog poslovnika, kao i druge upravne zadaće i
poslove određene zakonom.

Članak 39.

Poslove pravosudne uprave u Ministarstvu pravosuđa mogu obavljati viši
savjetnici i savjetnici, a poslove međunarodne pravne pomoći i stručni
suradnici ili samostalni upravni referenti. Viši savjetnik mora ispunjavati
uvjete za suca županijskog suda, savjetnik - uvjete za suce općinskog suda,
a stručni suradnik ili samostalni upravni referent - uvjete za savjetnika
županijskpg suda. Viši savjetnik, odnosno savjetnik u Ministarstvu pravosuđa
ima status suca odgovarajućeg suda, a stručni suradnik ili samostalni upravni
referent status savjetnika županijskog suda. Višim savjetnicima, odnosno
savjetnicima Ministarstva pravosuđa koji rade na poslovima nadzora sudske
uprave uvećava se plaća za 20%.

Članak 40.

Ministarstvo pravosuđa vodi evidenciju sudaca, sudskih savjetnika, sudačkih
vježbenika i drugih djelatnika u sudovima. Evidencija sadrži podatke o
imenu i prezimenu, rođenju, nacionalnosti, prebivalištu, završenoj školi,
stručnom nazivu, znanju stranih jezika, kao i druge podatke određene zakonom.
Podatke iz stavka 2. ovoga članka Ministarstvu pravosuđa dostavljaju sudovi
na način što ga propiše ministar pravosuda. Podaci upisani u evidenciju
službena su tajna i mogu se koristiti samo za potrebe provođenja ovoga
zakona kao i zakona kojim se uređuju prava, dužnosti i odgovornosti sudaca
i drugih djelatnika u sudu.

Članak 41.

Evidencija sudaca sadrži sljedeće podatke

1. osobne podatke,

2. podatke o imenovanju i razrješenju,

3. podatke o uspjehu u tijeku studija,

4. podatke o vježbeničkoj praksi,

5. podatke o objavljenim stručnim ili znanstvenim radovima.

6. ocjene obnašanja sudačke dužnosti,

7. podatke o napredovanju,

8. disciplinske kazne. Osobni podaci sadrže sljedeće podatke: ime, prezime,
ime oca, dan, mjesec i godina rođenja. nacionalnost, podatke o prebivalištu,
završenom pravnom fakultetu, posebnim znanjima, imovinskom stanju, članovima
obiteljskog domaćinstva (bračni drug, djeca i roditelji). Podaci iz evidencije
službena su tajna. Tijela koja imaju podatke o kojima se vodi evidencija
iz stavka 1. ovoga članka, dužna su ih dostaviti Ministarstvu pravosuđa.

Članak 42.

Ministarstvo pravosuđa može tražiti od sudova izvješća i podatke koji
su mu potrebni za obavljanje poslova iz svog djelokruga za provedbu zadača
iz ovoga Zakona, te obavljati i neposredan uvid u rad sudova.

Čtanak 43.

Ministar pravosuđa donosi sudski poslovnik. Sudskim poslovnikom propisuju
se osnove za ustrojstvo sudova i poslovanje u sudovima. a posebno: pravila
o unutarnjem ustrojstvu, pravila o vođenju upisnika i pomoćnih knjiga,
obrazaca za rad, postupak sa spisima od prijema do pohrane u arhiv, postupak
poslovanja u svezi s medunarodnom pravnom pomoći, pravila o priopćenjima
javnosti o radu suda, potanja pravila o rasporedu predmeta, pravila za
pozivanje i rasporedivanje sudaca porotnika, rad vijeća, sjednica odjela
i općih sjednica, pravila za ustrojstvo istražne službe, provedbena pravila
o vođenju postupka i dostavljanju odluka na jeziku i pismu etničke i nacionalne
zajednice ili manjine, raspored radnog vremena u tijeku radnog dana ili
tjedna, pravila o postupanju s oduzetim predmetima u kaznenim postupcima,
pravila o posebnim oznakama na sudskim vozilima, pravila o vodenju statistike,
standardi poslovnog prostora i opreme u sudovima i druga pitanja od značaja
za unutarnje poslovanje sudova. Sudskim poslovnikom propisuje se i način
ustrojavanja i poslovanja zajedničkih službi u sudskim zgradama u kojima
je smješteno više sudova.

Članak 44.

Za vrijeme obnašanja dužnosti sudac nosi posebnu odoru. Ministar pravosuda
propisat će pravilnikom izgled i uvjete pod kojima se nosi odora te rokove
postupnog uvođenja odore.

Članak 45.

Sucima i službenim osobama u sudu izdaje se službena iskaznica. Ministar
pravosuđa pravilnikom propisuje obrazac i postupak izdavanja službene iskaznice.

VI. SUCI I SUCI POROTNICI

1. IMENOVANJE SUDACA

Članak 46.

Broj sudaca u pojedinom sudu odreduje ministar pravosuđa sukladno okvirnim
mjerilima za rad sudaca.

Članak 47.

Okvirna mjerila propisuje minisLar pravosuđa na prijedlog proširene
opće sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske.

Članak 48.

Predsjednik suda je sudac koji uz tu dužnost obavlja i poslove sudske
uprave. U sudovima s više od 20 sudaca predsjednik suda može obavljati
samo poslove sudske uprave. Predsjednik suda imenuje se na vrijeme od osam
godina, a protekom tog vremena može biti ponovno imenovan.

Vrijeme na koje je imenovan za predsjednika suda počinje teči danom
imenovanja. Predsjednik suda koji nije ponovno imenovan za predsjednika
suda nastavlja obnašati dužnost suca u istom sudu bez ponovnog imenovanja.

Članak 49.

Za suca može biti imenovan državljanin Republike Hrvatske koji ima završen
pravni fakultet i položen pravosudni ispit, radno iskustvo na određenim
pravnim poslovima, stručnu sposobnost i iskazane radne sposobnosti.

Članak 50.

Za suca općinskog suda može biti imenovana osoba koja je kao sudački,
državnoodvjetnički, odvjetnički, javnobilježnički vježbenik ili vježbenik
kod suca za prekršaje položila pravosudni ispit, odnosno osoba koja radi
na drugim pravnim poslovima nakon položenog pravosudnog ispita najmanje
dvije godine. Za suca trgovačkog suda može biti imenovana osoba koja je
poslije položenog pravosudnog ispita radila najmanje dvije godine kao sudac
općinskog suda ili četiri godine kao sudski savjetnik ili savjetnik u državnom
odvjetništvu, državni odvjetnik ili zamjenik dr-žavnog odvjetnika, sudac
za prekršaje, odvjetnik ili javni bilježnik odnosno na drugim pravnim poslovima
u trgovačkim društvima. Za suca vojnog suda, županijskog suda, Visokoga
trgovačkog suda Republike Hrvatske i Upravnog suda Republike Hrvatske može
biti imenovana osoba koja je, poslije položenog pravosudnog ispita provela
na radu najmanje šest godina kao sudac, državni odvjetnik ili zamjenik
državnog odvjetnika, sudac za prekršaje, odvjetnik ili javni bilježnik
odnosno provela najmanje osam godina kao sudski savjetnik takvog suda odnosno
Vrhovnog suda Republike Hrvatske, odnosno deset godina na drugim pravnim
poslovima. Za suca Vrhovnog suda Republike Hrvatske može biti imenovana
osoba koja je poslije položenog pravosudnog ispita, provela na radu najmanje
dvanaest godina kao sudac, državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika,
sudac Republičkog vijeća za prekršaje, odvjetnik, sudski ili viši sudski
savjetnik Vrhovnog suda Republike Hrvatske, docent ili profesor pravnog
fakulteta.

Članak 51.

Za imenovanje za suca višeg suda moraju biti ispunjeni uvjeti, prema
kojima sudac ima, osim uvjeta iz članka 50, ovoga Zakona, stručno znanje
i sposobnost za obnašanje sudske dužnosti koji se utvrđuju ocjenom obnašanja
sudačke dužnosti.

Članak 52.

Prilikom ocjene obnašanja sudačke dužnosti uzimaju se u obzir: 1. poštivanje
rokova u vođenju postupka i izradi odluka, te postizanje zadovoljavajućih
rezultata u radu. 2. iskazana marljivost u rješavanju dodijeljenih mu predmeta
u skladu s okvirnim mjerilima, 3. sposobnost usmenog i pisanog izražavanja,
4. sposobnost uspostavljanja kulturnog i pristojnog odnosa sa strankama,
5. odnos prema drugim sucima i djelatnicima suda i ponsšanje izvan službe,
6. sposobnost obavljanja poslova sudske uprave ako sudac obnaša takvu dužnost,
7. posebne odlike, objavljeni znanstveni i stručni rado

Članak 53.

Ocjenu obnašanja sudačke dužnosti daje predsjednik suda, u sudovima
koji nemaju ustanovljene odjele, a u sudovima koji imaju odjele, ocjenu
daje sjednica odjela. Ocjenu za predsjednika suda daje predsjednik neposredno
višeg suda, a za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske - opća sjednica.

Članak 54.

Ocjena obnašanja sudačke dužnosti daje se svake tri godine. Ocjena može
biti da sudac:

1. nezadovoljavajuće obnaša sudačku dužnost,

2. ne ispunjava uvjete za napredovanje,

3. ispunjava uvjete za napredovanje. Obrazložena ocjena dostavlja se
sucu na kojeg se odnosi i njen sadržaj predstavlja službenu tajnu. Sudac
koji se ne složi s ocjenom, ima pravo u roku osam dana od dostave ocjene
podnijeti prigovor predsjedniku, odnosno odgovarajućem odjelu višeg suda.
Predsjednik, odnosno odgovarajuči odjel višeg suda može tražiti izradu
nove ocjene. Prilikom izrade nove ocjene predsjednik suda, odnosno sjednica
odjela dužni su poštivati mišljenje predsjednika ili odgovarajućeg odjela
višeg suda. Opća sjednica Vrhovnog suda Republike Hrvatske može, po prigovoru
suca ili predsjednika suda u kojem sudac obnaša sudačku dužnost, razmatrati
ponovno izrađenu ocjenu i ako utvrdi da je prigovor osnovan može ju izmijeniti
u cijelosti ili djelomično.

2. DUŽNOSTI I PRAVA SUCA

a) Obnašanje sudačke dužnosti

Članak 55.

Sudac obnaša sudačku dužnost u sudu u koji je imenovan. Sudac obnaša
šudačku dužnost samostalno ili sudjelujuči u radu sudskog vijeća.

Članak 56.

Poslovi u sudu raspoređuju se na poćetku svake kalendarske godine. U
sudovima u kojima nisu ustrojeni odjeli predmeti se raspoređuju po abecednom
redu sudaca tako da svaki sudac dobije iz svakog upisnika po jedan predmet
sve dok se svi predmeti ne rasporede sucima vodeći računa o ravnomjernoj
podjeli predmeta u tijeku godine. Prilikom rasporeda poslova iz istog upisnika
vodit će se računa o vrsti i složenosti predmeta. U sudovima u kojima su
ustanovljeni odjeli predmeti se dodjeljuju u rad po abecednom redu sudaca
u odjelu po istom načelu kao u stavku 2. ovoga članka. Na isti način postupa
se i sa preostalim predmetima sve dok se svi predmeti ne rasporede u rad
vodeči računa o ravnomjernoj podjeli predmeta u tijeku godine. Prvostupanjskim
vijećima predmeti se raspoređuju po abecednom redu predsjednika vijeća.
Predsjednik drugostupanjskog vijeća predmete dodjeljuje u rad članovima
vijeća po abecednom redu.

Članak 57.

Na način propisan u članku 56. ovoga Zakona postupa se i u slučaju raspoređivanja
predmeta kada je u pojedinom predmetu sudac izuzet ili ne može pravodobno
obaviti radnje u postupku zbog dulje sprijećenosti.

b) Dužnosti suca

Članak 58.

Sudac se mora ponašati tako da ne umanji svoj ugled i ugled sudbene
vlasti, te ne dovode u pitanje svoju nepristranost i neovisnost u suđenju
i samostalnost sudbene vlasti.

Članak 59.

Sudac je dužan zadržati za sebe sve što je doznao o strankama i njihovim
pravima i obvezama i pravnim interesima u okviru obnašanja sudačke dužnosti
, te čuvati tajnost svih podataka koje tijekom sudenja nisu bile predmetom
javne rasprave.

Članak 60.

Sudac ne smije pripadati nijednoj političkoj stranci niti sudjelovati
u njenim aktivnostima.

Članak 61.

Sudac se ne smije koristiti svojim radom u sudu i ugledom suda za ostvarenje
svojih prava. Sudac ne smije obavljati odvjetničku ili javnobilježničku
službu ili poslove člana upravnog ili nadzornog odbora trgovačkog društva
ili druge pravne osobe. Sudac ne smije obavljati niti drugu službu ili
posao koji bi mogli utjecati na njegovu samostalnost, nepristranost ili
neovisnost ili bi se umanjio njegov društveni ugled ili je inače nespojiv
s obnašanjem sudačke dužnosti.

Članak 62.

Suci su ovlašteni pisati stručne ili znanstvene radove, objavljivati
sadržaje otpravljenih sudskih odluka, sudjelovati u radu stručnih ili znanstvenih
skupova i sudjelovati u pripremanju nacrta propisa.

Članak 63.

Sudac je dužan prethodno u pisanom obliku izvijestiti predsjednika suda
o svakom poslu kojeg primi osim poslova iz članka 62. ovoga Zakona, a predsjednik
suda dužan je o tome izvijestiti predsjednika neposredno višeg suda.

O nespojivosti službe ili posla sa sudačkom dužnosti odlučuje predsjednik
suda, za predsednika suda - predsjednik neposredno višeg suda, a za predsjednika
Vrhovnog suda Republike Hrvatske - opća sjednica. Sudac nezadovoljan odlukom
kojom se utvrđuje nespojivost službe ili posla sa sudačkom dužnosti može
tražiti da o tome odluči ministar pravosuđa.

c) Prava suca

Članak 64.

Sudac ima pravo na:

- plaću koja je utvrđena za suca suda u koji je imenovan,

- naknadu umjesto plaće kad je spriječen obnašati sudačku dužnost,

- mirovinsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje i prava koja iz toga
proizlaze po općim propisima,

- odmore i dopuste koje imaju djelatnici u sudu i godišnji odmor u trajanju
od 30 radnih dana,

- pravo na materijalne troškove pod uvjetima utvrđenim zakonom i drugim
propisima,

- naknadu za odvojeni život od obitelji, kao i naknadu troškova putovanja
u mjesto stanovanja obitelji u vrijeme tjednog odmora i državnih blagdana,

- naknadu za službena putovanja i putne troškove u svezi s obnašanjem
sudačke dužnosti,

- stručno usavršavanje i specijalizaciju u okviru sredstava osiguranih
za tu namjenu.

d) Upućivanje na rad

Članak 65.

Sudac općinskog, trgovačkog i županijskog suda može uz svoj pristanak
biti privremeno, a najdulje tri mjeseca, upućen na rad u drugi sud istog
ili nižeg stupnja. Sudac može, uz svoj pristanak, biti upućen na rad u
drugi sud istog stupnja i na dulje vrijeme ili trajno premješten. Rješenje
o privremenom upućivanju na rad u drugi sud donosi predsjednik županijskog
suda ili Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske, a za trajni premještaj
Državno sudbeno vijeće. O privremenom rasporedu sudaca suglasnost daje
i predsjednik suda u kojem sudac obnaša dužnost. Protiv rješenja o upućivanju
na rad u drugi sud sudac ima pravo prigovora predsjedniku Vrhovnog suda
Republike Hrvatske u roku od 8 dana od dostave rješenja. Odluka predsjednika
Vrhovnog suda Republike Hrvatske po prigovoru konačna je.

Članak 66.

Ako sudac bude imenovan za ministra pravosuđa, ili za zamjenika ministra
pravosuđa, ili za drugog dužnosnika u Ministarstvu pravosuđa, sudačka dužnost
mu miruje dok obnaša dužnost na koju je imenovan u izvršnoj vlasti. Sudac
uz svoj pristanak, može biti rasporeden i na druge poslove u Ministarstvu
pravosuđa, ali ne dulje od dvije godine, za koje vrijeme mu sudačka dužnost
miruje.

U slučaju iz prethodnog stavka ovoga članka sudac ima pravo na plaču,
koja je za njega povoljnija. Odluku o rasporedu suca prema stavku 2. ovoga
članka donosi ministar pravosuđa uz suglasnost predsjednika suda u kojem
sudac obnaša sudačku dužnost.

e) Odgovornost za štetu

Članak 67.

Republika Hrvatska odgovara za štetu koju u obnašanju sudačke dužnosti
nanese sudac građaninu ili pravnoj osobi, svojim nezakonitim ili nepravilnim
radom. Republika Hrvatska može od suca zatražiti naknadu isplaćene svote
samo kad je sudac štetu učinio namjerno ili iz krajnje nepažnje. Zahtjev
za naknadu štete iz stavka 2. ovoga članka zastarijeva za šest mjeseci
od dana isplate naknade oštećeniku.

3. SUCI POROTNICI

Članak 68

. Za suca porotnika može biti imenovan punoljetni hrvatski državljanin
dostojan obnašanja dužnosti suca porotnika. Odredbe ovoga Zakona koje se
odnose na suce, shodno se primjenjuju i na suce porotnike, ako zakonom
nije drukčije određeno.

Članak 69.

Suci porotnici imenuju se na četiri godine i po isteku toga roka mogu
biti ponovno imenovani.

Članak 70.

Suce porotnike općinskih, trgovačkih i županijskih sudova imenuje županijska
skupština, odnosno Gradska skupština Grada Zagreba na prijedlog općinskog,
odnosno gradskog vijeća, sindikata, udruženja poslodavaca i gospodarske
komore. Suce porotnike ostalih sudova imenuje Zastupnički dom Sabora Republike
Hrvatske, na prijedlog ministra pravosuda, tako da se osigura zastupljenost
svih županija. Prije imenovanja sudaca porotnika mora se pribaviti mišljenje
predsjednika odgovarajućeg suda o predloženim kandidatima.

Članak 71.

Prije stupanja na dužnost porotnik daje prisegu. Prisega glasi: "Prisežem
svojom čašću da ču se u obnašanju dužnosti suca porotpika pridržavati Ustava
i zakona Republike Hrvatske i da ću dužnost suca porotnika obnašati savjesno
i nepristrano." Suci porotnici općinskih, trgovačkih i županijskih
sudova prisegu daju pred predsjednikom županijske skupštine, odnosno Gradske
skupštine Grada Zagreba, a suci porotnici ostalih sudova prisegu daju pred
predsjednikom Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske ili zastupnikom
tog Doma kojeg predsjednik ovlasti.

Članak 72.

Kad je protiv suca porotnika pokrenut kazneni postupak ili pokrenut
postupak za njegovo razrješenje od porotničke dužnosti, predsjednik suda
neće pozivati suca porotnika da obavlja dužnost dok se ovi postupci pravomoćno
ne dovrše.

Članak 73.

Sucima porotnicima za obnašanja sudačke dužnosti pripada naknada nastalih
troškova, naknada za neostvarenu plaću ili zaradu i nagrada. Uvjete, visinu
naknada i nagrade iz stavka 1. ovoga članka određuje pravilnikom ministar
pravosuđa.

VII. SUDSKI SLUŽBENICI I NAMJEŠTENICI

Članak 74. Broj sudskih službenika i namještenika za obavljanje stručnih,
uredskih i tehničkih poslova utvrđuje predsjednik suda uz prethodnu suglasnost
ministra pravosuđa. Zasnivanje i prestanak radnog odnosa djelatnika u sudu,
plaće i ostala prava, obveze i odgovornosti iz rada uređuju se propisima
o državnim službenicima i namještenicima i općim propisima o radnim odnosima,
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno. Propise o školskoj spremi, trajanju
i obavljanju vježbeničke prakse, uvjetima za polaganje stručnog ispita,
program i način polaganja tog ispita te druga pitanja s tim u svezi ureduju
se posebnim propisom kojeg donosi ministar pravosuđa.

1. TAJNIK SUDA

Članak 75.

Sud sa više od 15 sudaca ima tajnika. Tajnik suda pomaže predsjedniku
suda u obavljanju poslova sudske uprave. Za tajnika suda može biti imenovana
osoba koja ima završen pravni fakultet. Za tajnika Upravnog suda Republike
Hrvatske i Visokoga trgovačkog suda Republike Hrvatske može biti imenovana
osoba koja ima završen pravni fakultet, položen pravosudni ispit i najmanje
pet godina radnog iskustva nakon položenoga pravosudnog ispita. Za tajnika
Vrhovnog suda Republike Hrvatske može biti imenovana osoba koja ispunjava
uvjete za višeg sudskog savjetnika.

2. SUDSKI SAVJETNICI

Članak 76.

Sud može imati sudske savjetnike i više sudske savjetnike. Sudski savjetnici
pomažu sucu u radu, izrađuju nacrte sudskih odluka, primaju na zapisnik
tužbe, prijedloge i druge podneske, izjave stranaka te obavljaju samostalno
ili pod nadzorom, odnosno po uputama suca druge stručne poslove određene
zakonom ili sudskim poslovnikom. Za sudskog savjetnika u općinskom ili
trgovačkom sudu može se imenovati osoba koja ima završen pravni fakultet
i poloen pravosudni ispit. Za sudskog savjetnika u vojnom sudu, županijskom
sudu i Upravnom sudu Republike Hrvatske osim uvjeta iz stavka 3. ovoga
članka osoba mora imati i dvije godine prakse nakon položenoga pravosudnog
ispita u sudu, državnom odvjetništvu ili kao sudac za prekršaje. U Visokom
trgovačkom sudu Republike Hrvatske za sudskog savjetnika može se imenovati
osoba koja osim uvjeta iz stavka 3. ovoga članka ima praksu u istom trajanju
na pravnim poslovima u trgovačkim društvima. Sudski savjetnik u Vrhovnom
sudu Republike Hrvatske može biti osoba koja ispunjava uvjete propisane
za suca županijskog suda. Za višeg sudskog savjetnika može biti imenovana
osoba koja je radila kao sudac, državni odvjetnik ili zamjenik državnog
odvjetnika, sudac za prekršaje, odvjetnik ili javni bilježnik, odnosno
koja je radila kao sudski savjetnik najmanje pet godina.

3. STRUČNI SURADNICI

Članak 77.

Sud može imati službenike drugih struka s višom ili visokom školskom
spremom i propisanim radnim iskustvom defektološkog, sociološkog, pedagoškog,
ekonomskog, knjigovodstveno - financijskog i drugog odgovarajućeg obrazovanja.
Stručni suradnici iz stavka 1. ovoga članka kao stručni pomoćnici pomažu
sucu u radu u stvarima u kojima su potrebna stručna znanja, a mogu i samostalno
obavljati poslove kad je to određeno zakonom ili drugim propisom.

4. SUDAČKI VJEŽBENICI

Članak 78.

Broj sudačkih vježbenika utvrđuje predsjednik suda po prethodnoj suglasnosti
ministra pravosuda. Za utvrđeni broj sudačkih vježbenika osigurat će se
novac u Državnom proračunu Republike Hrvatske. Uvjeti za primanje sudačkih
vježbenika, trajanje i način obavljanja vježbeničke prakse kao i uvjeti
za polaganje pravosudnog ispita, program i način polaganja tog ispita te
druga pitanja s tim u svezi uređuju se zakonom.

5. PRAVOSUDNA POLICIJA

Članak 79.

Osiguranje objekata, imovine, osoba i održavanja reda u sudu, obavlja
pravosudna policija, sukladno zakonu. Za utvrđeni broj pravosudnih policajaca
osigurat će se novac u Državnom proračunu Republike Hrvatske.

6. ODGOVORNOST SUDSKIH SLUŽBENIKA I NAMJEŠTENIKA

Članak 80.

Za disciplinska djela koja izvrši sudski službenik ili namještenik postupak
pokreće, vodi i izriče kazne predsjednik suda. O žalbi protiv odluke predsjednika
suda iz stavka 1. ovoga članka odlučuje predsjednik neposredno višeg suda,
a u Vrhovnom sudu Republike Hrvatske - opća sjednica. U disciplinskom postupku
shodno se primjenjuju odredbe zakona kojim se uređuje kazneni postupak.

Članak 81.

Na službenike i namještenike u sudovima u odnosu na disciplinsku i materijalnu
odgovornost primjenjuju se propisi koji važe za službenike i namještenike
u državnoj upravi, ako zakonom nije drukčije određeno.

VIII. STALNI SUDSKI TUMAČI, VJEŠTACI I PROCJENITELJI

1. STALNI SUDSKI TUMAČI

Članak 82.

Stalni sudski tumači prevode na zahtjev suda, državnog tijela, pravne
osobe ili građanina izgovoreni ili pisani tekst sa jezika u javnoj uporabi
na strani jezik, sa stranog jezika na jezik u javnoj uporabi ili sa stranog
jezika na drugi strani jezik. Za stalnog sudskog tumača može se imenovati
osoba koja ima završen fakultet, vlada odgovarajućim stranim jezikom i
jezikom u službenoj uporabi te ima zadovoljavajući stupanj općeg i pravnog
znanja. Stalne sudske tumače imenuje i razrješava predsjednik županijskog,
odnosno trgovačkog suda. Stalni sudski tumači imenuju se na vrijeme od
četiri godine, a nakon isteka tog vremena mogu biti ponovno imenovani.
Protiv odluke kojom se zahtjev za imenovanje sudskim tumačem odbija podnositelj
ima pravo žalbe Ministarstvu pravosuda u roku od 15 dana od dostave odluke.
Ministar pravosuda propisat će način na koji će se utvrditi ispunjava li
osoba uvjete za stalnoga sudskog tumača, njihova prava i dužnosti , te
visinu nagrade i naknade troškova za njihov rad. Županijski, odnosno trgovački
sud vodi popis stalnih sudskih tumača imenovanih za njegovo područje. Popis
stalnih sudskih tumača za sve sudove objavljuje prema potrebi Ministarstvo
pravosuđa u "Narodnim novinama".

2. STALNI SUDSKI VJEŠTACI

Članak 83.

Stalni sudski vještaci pružaju sudu uslugu stručnog znanja kojim sud
ne raspolaže kad je to za utvrdenje ili razjašnjenje pravno odlučnih činjenica
potrebno.

Članak 84.

Sudsko vještačenje obavljaju pravne ili fizičke osobe. Za obavljanje
sudskog vještačenja fizičke osobe moraju imati najmanje završenu srednju
školsku spremu odgovarajuće struke, a pravne osobe mogu obavljati sudsko
vještačenje samo u okviru svoje registrirane djelatnosti pod uvjetom da
to obavljaju njihovi djelatnici koji ispunjavaju uvjete kao i fizičke osobe.
Ministar pravosuđa propisat će način na koji će se utvrditi ispunjava li
osoba uvjete za obavljanje poslova stalnoga sudskog vještaka, njihova prava
i dužnosti te visinu nagrade i naknade troškova za njihov rad.

Članak 85.

Stalne sudske vještake - fizičke osobe i stalne sudske vještake u pravnim
osobama imenuje i razrješava predsjednik županijskog ili trgovačkog suda
za svoje područje. Protiv odluke kojom se zahtjev za imenovanje sudskim
vještakom odbija podnositelj ima pravo žalbe Ministarstvu u roku od 15
dana od dostave odluke. Stalni sudski vještaci postavljaju se na vrijeme
od četiri godine i mogu biti ponovno imenovani.

Članak 86.

Popis pravnih osoba koje obavljaju sudsko vještačenje i stalnih sudskih
vještaka za sve sudove objavljuje prema potrebi Ministarstvo pravosuda
u "Narodnim novinama".

3. STALNI SUDSKI PROCJENITELJI

Članak 87.

Stalni sudski procjenitelji obavljaju na zahtjev suda procjenu poljoprivrednog
i šumskog zemljišta, stambenih i poslovnih zgrada i drugih nekretnina,
te procjenu pokretnina. Za stalnog sudskog procjenitelja može se imenovati
osoba koja ima završenu srednju stručnu školu, koja ima ili je imala dozvolu
za obavljanje obrtničke djelatnosti ili koja se isključivo bavi ili se
je bavila poljoprivredom, odnosno šumarstvom. Stalne sudske procjenitelje
imenuje i razrješava predsjednik općinskog, trgovačkog ili županijskog
suda. Stalni sudski procjenitelji imenuju se na vrijeme od četiri godine
i nakon proteka toga vremena mogu biti ponovno imenovani. Ministar pravosuđa
propisuje način na koji će se utvrditi ispunjava li osoba uvjete za sudskog
procjenitelja, njihova prava i dužnosti, te visinu nagrade i naknade troškova
za njihov rad.

IX. ČUVANJE SLUŽBENE TAJNE

Članak 88.

Suci, suci porotnici, tajnici, sudski i viši sudski savjetnici, stručni
suradnici, sudački vježbenici, službenici, namještenici i vježbenici u
sudu, sudski tumači, vještaci i procjenitelji dužni su čuvati službenu
tajnu, bez obzira na način na koji su je doznali. Pod službenom tajnom
podrazumijeva se posebno: - sve ono što je kao službena tajna određeno
zakonom ili drugim propisom, - sve ono što je kao službena tajna odnosno
poslovna tajna određeno općim aktom pravne osobe, drugog tijela, organizacije
ili institucije, - podaci i isprave posebno označene kao službena odnosno
poslovna tajna od strane državnih tijela ili pravnih osoba, drugih tijela,
organizacije ili institucije. - podaci i isprave koje su predsjednik suda
ili ovlašteni službenik suda označili kao službenu tajnu.

Članak 89.

Obveza čuvanja službene tajne traje i nakon prestanka rada u sudu. Predsjednik
suda može suca, sudskog službenika ili namještenika osloboditi obveze čuvanja
službene tajne, ako u pojedinom slučaju za to postoje opravdani razlozi.
Za predsjednika suda odluku o tome donosi predsjednik neposredno višeg
suda, a za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske opća sjednica
toga suda.

Članak 90.

Priopćenja za javnost putem sredstava javnog informiranja u svezi s
postupkom u konkretnom predmetu kao i s radom suda daje predsjednik suda
ili sudac kojeg on na to ovlasti.

Članak 91.

Sudac, sudski službenik ili namještenik ne smije neovlaštenim osobama
dati podatke o osobnim, obiteljskim i imovinskim prilikama fizičkih osoba,
odnosno imovinskim prilikama pravnih osoba za koje je saznao tijekom suđenja.

Uvid u sudske spise dozvoljava sudac ili druga osoba određena godišnjim
rasporedom poslova i to osobama koje na to imaju pravo po zakonu ili sudskom
poslovniku.

X. SREDSTVA ZA RAD SUDOVA

1. OSIGURANJE SREDSTAVA

Članak 92.

Sredstva za rad sudova osiguravaju se Državnim proračunom Republike
Hrvatske. Sredstva za rad sudova obuhvaćaju sredstva za obavljanje redovne
djelatnosti (sredstva za plaće sudaca, sudskih službenika i namještenika,
sredstva za materijalne rashode, sredstva za amortizaciju stvari, opreme
i zgrada) i sredstva za posebne namjene. Sredstva iz stavka 2. ovoga članka
osiguravaju se u visini koja će osigurati redovito obavljanje svih poslova
u sudu.

Članak 93.

Visina sredstava za rad sudova utvrđuje se na temelju prijedloga predsjednika
suda za osiguranje sredstava. Prijedlog za osiguranje sredstava suda sadrži
procjenu opsega redovitih ili povremenih poslova, potreban broj sudaca
i sudskih službenika i namještenika , te ostale pokazatelje koji su značajni
za utvrđivanje prijedloga sredstava.

Članak 94.

Sucima u istražnoj službi, kao i sucima koji isključivo ili pretežito
(preko 75%) rade na poslovima prvostupanjskoga kaznenog suđenja u županijskim
i vojnim sudovima za svaku navršenu godinu rada povisuje se staž osiguranja
za četiri mjeseca i osnovna plaća uvečava za 20%. U slučaju da se u nekom
od sudova ne mogu popuniti sudačka mjesta, ministar pravosuđa može odrediti
da se u tom slučaju sucima daju posebne pogodnosti u plaći, tako da se
osnovna plaća suca uveča za 50%. Pravo na ovakvo uvečanje plaće ima i sudac
privremeno raspoređen u sud u kojem se nisu mogla popuniti sudačka mjesta.

2. SREDSTVA ZA POSEBNE NAMJENE

Članak 95.

Sredstva za posebne namjene jesu:

1. sredstva za rad vježbenika.

2. sredstva za stručno usavršavanje sudaca, sudskih službenika i namještenika,

3. sredstva za namjenske troškove koja obuhvaćaju

: - naknade i nagradu sucima porotnicima,

- troškove sudskih postupaka koji se po zakonu isplaćuju iz sredstava
suda,

- troškove prisilne naplate novčanih kazni i troškova kaznenog postupka,

- troškove dostavljanja sudskih pismena putem pošte,

- troškove paušalne naknade za izlaske sudaca, službenika ili namještenika
na mjesto dogadaja.

- naknade za obavljanje poslova prethodnog kaznenog postupka,

- ostale troškove u svezi s obavljanjem sudbene vlasti. Uvjete i iznos
paušalne naknade za izlaske sudaca, sudskih službenika i namještenika na
očevid, kao i naknade za obavljanje poslova prethodnog kaznenog postupka
propisuje ministar pravosuđa.

a) Investicije

Članak 96.

Republika Hrvatska osigurava posebna sredstva za tehničku opremu i radni
prostor prema standardima za sudove.

b) Financijsko i materijalno poslovanje

Članak 97.

Financijsko i materijalno poslovanje sudova obavlja se na način koji
važi za tijela državne uprave, a financijsko i materijalno poslovanje sa
strankama na način određen propisom kojeg donosi ministar pravosuđa. Na
osiguranje sredstava za rad sudova primjenjuju se propisi koji se.odnose
na osiguranje sredstva za rad državnih tijela.

c) Sudski polog

Članak 98.

Kad korisnik sudskog pologa ne preuzme sudski polog u roku od dvije
godine po pravomoćnosti rješenja kojim se određuje izdavanje pologa i korisnik
poziva na preuzimanje, sud rješenjem utvrđuje prestanak prava korisnika
na izručenje pologa i polog prenosi u korist Državnog proračuna Republike
Hrvatske.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 99.

Do donošenja zakona o izvanparničnom postupku i zemljišnoknjižnom postupku,
sve predmete rješavat će u prvom stupnju sudac pojedinac. Protiv odluka
suda drugog stupnja u izvanparničnim i zemljišnoknjižnim stvarima nije
dopštena revizija ako zakonom nije drukčije određeno.

Članak 100.

Imenovanje predsjednika sudova ili sudaca, izabranih po dosadašnjim
propisima, u sudove iz članka 13. ovoga Zakona obavit će se u roku od šest
mjeseci od stupanja na snagu zakona kojim će se odrediti područja i sjedišta
sudova. Suci imenovani po dosadašnjim propisima nastavljaju radom i to:
suci općinskih sudova kao suci općinskih sudova, suci okružnih privrednih
sudova kao suci trgovačkih sudova, suci okružnih sudova kao suci županijskih
sudova, suci Privrednog suda Hrvatske kao suci Visokog trgovačkog suda
Republike Hrvatske, a suci Upravnog suda Republike Hrvatske i Vrhovnog
suda Republike Hrvatske kao suci u tim sudovima, dok se ne provede postupak
imenovanja sudaca u svakom od tih sudova i imenovani suci ne stupe na dužnost.

Članak 101.

Sucu, koji ne bude ponovno imenovan za suca po odredbama ovoga zakona,
isplaćivat će se za vrijeme od šest mjeseci po prestanku sudačke dužnosti,
ako u tom roku ne započne s radom na drugom radnom mjestu ili ne ispuni
mirovinski staž za punu mirovinu, plaća i druga primanja koja pripadaju
sucima toga, odnosno odgovarajućega suda.

Članak 102.

Sudac koji ne bude ponovno imenovan, a od dana prestanka sudačke dužnosti
nedostaje mu najviše 24 mjeseca staža osiguranja za stjecanje prava na
punu starosnu mirovinu ima za to vrijeme pravo na plaću i druga primanja
koja bi mu pripadala da mu sudačka dužnost nije prestala, ako ne započne
s radom na drugom radnom mjestu, ne ostvari pravo na punu starosnu mirovinu
ili mu se ne otkupi nedostajući mirovinski staž za punu starosnu mirovinu.
Za vrijeme iz stavka 1. ovoga članka sudac koji nije ponovno imenovan obavljat
će, po pozivu predsjednika suda, poslove višeg sudskog savjetnika u sudu
u kojem je obnašao sudačku dužnost. Vrijeme od prestanka dužnosti do ponovnog
zaposlenja ili ostvarenja mirovinskog staža za punu mirovinu ili otkupa
nedostajućeg mirovinskog staža iz članka 101. ovoga Zakona i stavka 1.
ovoga članka priznaje se u radni staž. Sudac iz stavka 2. ovoga članka
koji odbije obavljati poslove višeg sudskog savjetnika u sudu ili te poslove
obavIja nesvjesno nema pravo na plaću i druga primanja u trajanju iz stavka
1. ovoga članka.

Članak 103.

Prvostupanjski sudovi pružaju pravnu pomoć građanima, dok županije ne
ustroje urede za pružanje javne pravne pomoći, ali najdulje do 31. prosinca
1994. godine. Pravna pomoć koju sudovi pružaju građanima sastoji se, u
pravilu, od davanja usmenih pravnih savjeta. Iznimno, osobama koje imaju
siromaško pravo pravna pomoć može se dati i uzimanjem na zapisnik tužbi,
prijedloga, pravnih lijekova i drugih izjava i priopćenja. Siromaško pravo
utvrđuje se po kriterijima propisanim za oslobađanje stranke od snošenja
sudskih troškova.

Članak 104.

Ministar pravosuđa ovlašćuje se da donese propis o postupanju s pritvorenim
osobama (kućni red) i potanje upute za provođenje ovoga Zakona.

Članak 105.

Do donošenja sudskog poslovnika prema odredbama ovoga Zakona primjenjivat
će se postoječi sudski poslovnik, ako nije u suprotnosti s ovim Zakonom.
Do donošenja propisa koje po odredbama ovoga Zakona donosi ministar pravosuđa,
primjenjivat će se postojeći propisi, ako nisu u suprotnosti s ovim Zakonom.
Propise za čije je donošenje ovlašten po odredbama ovoga Zakona ministar
pravosuđa donijet će u roku od godine dana od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 106.

Danom početka primjene ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o redovnim
sudovima ("Narodne novine", br. 5/77, 17/87, 27/88,16/90, 41/90,
i 14/91), osim odredbi Glave II. do V.

Članak 107.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama", a odredbe Glave II. do V. primjenjivat će se od dana stupanja
na snagu zakona kojim će se ustanoviti sudovi, utvrditi njihova područja
i odrediti sjedišta sudova. Odredbe članka 18. stavka 1. i 2. ovoga Zakona
primjenjivat će se nakon prestanka važenja Uredbe o organizaciji, radu
i djelokrugu sudbene vlasti u slučaju ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske ("Narodne novine",
br. 67/91., 25/92. i 81/92.)

Klasa: 711-01/93-01/04

Zagreb, 30, prosinca 1993.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v.r.**

Zakon, NN 3/1994-31