## Pravilnik o proizvodnji vina

### NN 2/2005 (4.1.2005.), Pravilnik o proizvodnji vina

# ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva

17

Na
temelju članka 14., 16., 25., 29. i 31. Zakona o vinu (»Na­rodne novine«, br.
96/03) ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva donosi

## PRAVILNIK

### O PROIZVODNJI VINA

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Ovim
Pravilnikom propisuju se uvjeti proizvodnje vina i drugih proizvoda od grožđa i
vina, dopušteni postupci i sredstva u njihovoj proizvodnji, uvjeti i način
dodavanja šećera ili koncentriranog mošta masulju, moštu ili mladom vinu u
vrenju radi pove­ćanja sadržaja alkohola u vinu, te uvjeti i način dodavanja
mošta ili koncentriranog mošta vinu.

Članak
2.

U
smislu ovog Pravilnika značenje pojmova proizvoda od grožđa je sljedeće:

1. *»masulj«*
je zgnječeno grožđe s peteljkom ili bez nje;

2. »*mošt*«
je tekući proizvod, proizveden odgovarajućim postupcima tiještenja i
ocjeđivanja cijelog grožđa ili masulja, a sadrži minimalnu količinu šećera od
64° Oe;

3. *»mošt
u vrenju«* je proizvod dobiven vrenjem mošta, stvarne alkoholne jakosti veće
od 1 vol.%, ali manje od tri petine ukupne volumne alkoholne jakosti;

4. *»konzervirani
mošt«* je mošt tretiran sumpornim dioksidom ili drugim dopuštenim kemijskim
sredstvima i postupcima (hlađenje, filtracija i dr.), koji sprječavaju početak
alkoholnog vrenja;

5. *»koncentrirani
mošt«* je nekaramelizirani mošt koji je:

–
dobiven djelomičnom dehidracijom mošta koja je provedena dopuštenim postupkom
različitim od djelovanja topline, pri čemu je stupanj koncentriranosti pri 20°C
mjereno refraktometrom najmanje 50,9 %,

–
dobiven isključivo od sorata vinove loze sukladno članku 2. Zakona o vinu,

–
dobiven iz mošta koji sadrži najmanju volumnu alkoholnu jakost propisanu za
vinogradarsku zonu u kojoj je grožđe ubrano;

6. *»alkoholizirani
mošt«* je mošt kojem se dodatkom alkohola sprječava početak vrenja, a koji
ima stvarnu alkoholnu jakost od 12 vol % do 15 vol %, pri čemu je alkohol
vinskog podrijetla, alkoholne jakosti od 52 vol % do 95 vol %;

7. *»rektificirani koncentrirani mošt«* je tekući
nekaramelizirani mošt koji:

– je dobiven djelomičnom dehidracijom mošta koja je
provedena dopuštenim postupkom različitim od djelovanja topline, pri čemu je
stupanj koncentriranosti pri 20°C mjereno refraktomet­rom najmanje 61,7%,

– je podvrgnut dopuštenim postupcima otkiseljavanja i
ukla­njanja drugih sastojaka osim šećera,

– ima sljedeća svojstva:

– pH vrijednost do 5 pri 25°Brixa,

– optičku gustoću pri 425 nm za debljinu od 1 cm do
0,100 u moštu pri 25°Brixa,

– sva saharoza potječe iz grožđa,

– Fiolin-Ciocalteau index do 6,00 pri 25°Brixa,

– titrirajuću kiselost do 15 mEq/kg ukupnih šećera,

– sadržaj sumpornog dioksida do 25 mg/kg ukupnih
šećera,

– ukupni sadržaj kationa do 8 mEq/kg ukupnih šećera,

– provodljivost do 120 mikro-Siemensa/ cm pri 25°Brixa na 20°C,

– sadržaj hidroksimetilfurfurola do 25 mg/kg ukupnih
šećera,

– prisutnost mesoinositola,

– te koji je dobiven:

– isključivo od sorata vinove loze sukladno članku 2.
Zakona o vinu,

– dobiven iz mošta koji sadrži najmanju volumnu
alkoholnu jakost propisanu za vinogradarsku zonu u kojoj je grožđe ubrano;

8. *»mlado
vino«* je:

– vino
kod kojeg je izvršeno djelomično ili potpuno vrenje i koje nije prošlo
cjelovitu tehnološku obradu;

9. *»stolno
vino«* je vino:

–
proizvedeno od sorata vinove loze sukladno članku 2. stav­ku 3. Zakona o vinu;

10.*»stolno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom«* je vino:

–
proizvedeno od sorata vinove loze sukladno članku 2. stav­ku 3. Zakona o vinu i
Pravilniku o Nacionalnoj listi priznatih kultivara vinove loze,

– koje
udovoljava svim ostalim propisanim normama za kategoriju stolnog vina sa
kontroliranim zemljopisnim podrijetlom;

11.*»kvalitetno vino«* je vino:

–
proizvedeno od sorata vinove loze sukladno članku 2., stav­ku 5. Zakona o vinu
i Pravilniku o Nacionalnoj listi priznatih kultivara vinove loze,

–
proizvedeno od grožđa podrijetlom iz samo jedne podregije sukladno Pravilniku o
vinogradarskim područjima,

– koje udovoljava svim ostalim uvjetima za kategoriju
kvalitetnog vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom;

12. *»vrhunsko vino«* je vino:

– proizvedeno od sorata vinove loze sukladno članku
2., stav­ku 5. Zakona o vinu i Pravilniku o Nacionalnoj listi priznatih
kultivara vinove loze,

– proizvedeno od grožđa podrijetlom iz jednog ili
više vinogradarskih položaja unutar jednog vinogorja, sukladno Pravilniku o
vinogradarskim područjima,

– koje udovoljava svim ostalim uvjetima za kategoriju
vrhunskog vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom;

13. *»vinski ocat«* je ocat:

– proizveden octenim vrenjem vina, a može biti vinski
ocat, razblaženi vinski ocat i aromatizirani vinski ocat;

14. *»vino za destilaciju«* je vino:

– proizvedeno od sorata vinove loze sukladno članku
2., stav­ku 3. Zakona o vinu i Pravilniku o Nacionalnoj listi priznatih
kultivara vinove loze,

– koje ima najmanju stvarnu volumnu alkoholnu jakost
utvrđenu za vinogradarsku zonu u kojoj je proizvedeno;

15. *»vinski talog«* je:

– istaloženi ostatak u posudama s vinom nakon vrenja,
za vrijeme odležavanja i dozrijevanja vina i dopuštenih postupaka bistrenja i
taloženja, kao i ostatak dobiven filtriranjem ili centrifugiranjem vina;

Vinskim talogom se smatra i ostatak nakon bistrenja i
taloženja mošta kao i ostatak nakon filtriranja ili centrifugiranja mošta.

16. *»komina«* je:

– ostatak nakon prešanja grožđa ili masulja,
neprevrela ili prevrela;

17. *»pojačavanje«* je:

– povećavanje prirodne volumne alkoholne jakosti u
masulju, moštu, moštu u vrenju i mladom vinu u vrenju, dodavanjem šećera,
koncentriranog mošta ili rektificiranog koncentriranog mošta, u smislu članka
29., stavka 1., Zakona o vinu;

Kod
stolnih vina i stolnih vina sa kontroliranim zemljopisnim podrijetlom
pojačavanje se može obaviti i postupkom djelomičnog koncentriranja mošta na
hladno (kriokoncentracija).

18. *»doslađivanje«*
je:

–
povećavanje sadržaja šećera u vinu dodavanjem mošta, koncentriranog mošta ili
rektificiranog koncentriranog mošta;

19. *»alkoholna
jakost«* može biti:

–
prirodna alkoholna jakostje ukupna alkoholna jakost u volumnim %, u
proizvodu prije ikakvog postupka pojačavanja ili doslađivanja,

–
stvarna alkoholna jakost je alkoholna jakost izražena u volumnim % u proizvodu
pri temperaturi od 20 °C,

–
potencijalna alkoholna jakost je alkoholna jakost izražena u volumnim % u
proizvodu pod pretpostavkom prelaska ukupne količine šećera vrenjem u alkohol,

–
ukupna alkoholna jakost je alkoholna jakost izražena u volumnim % i predstavlja
sumu stvarne i potencijalne alkoholne jakosti.

II.
DOPUŠTENI ENOLOŠKI I PROIZVODNI POSTUPCI

Članak
3.

Enološki
i proizvodni postupci koji se mogu koristiti u pro­izvodnji masulja, mošta,
mošta u vrenju, koncentriranog mošta i mladog vina u vrenju su sljedeći:

1.
prozračivanje i dodavanje kisika;

2. zagrijavanje i hlađenje;

3. centrifugiranje i filtracija, bez ili s inertnim
sredstvima za filtriranje uz uvjet da nema nepoželjnih ostataka u tretiranim
proizvodima;

4. korištenje ugljičnog dioksida, argona i dušika,
samostalno ili kombinirano, isključivo radi stvaranja inertne atmosfere i radi
obrade proizvoda bez pristupa zraka;

5. korištenje kvasaca u proizvodnji vina;

6. korištenje jednog ili više postupaka radi
poticanja razmnožavanja kvasaca:

– dodatak diamonofosfata i amonosulfata,

– dodatak amonosulfita i amonobisulfita,

– dodatak tiamin hidroklorida;

7. korištenje sumpornog dioksida, kalijevog bisulfita
i kalijevog metabisulfita;

8. odstranjivanje sumpornog dioksida fizikalnim
postupcima;

9. obrada mošta i mladog vina u vrenju s ugljenom za
eno­lošku upotrebu;

10. bistrenje s jednim ili više navedenih sredstava
za eno­lošku upotrebu:

– jestivom želatinom, ribljim mjehurom (morunji
mjehur), kazeinom, i kalijevim kazeinatom, albuminom iz jaja i/ili mliječ­nim
albuminom (Lactoalbumin), bentonitom,silicijevim dioksidom u obliku gela ili
koloidne otopine, kaolinom, taninom, pektolitičkim enzimima, enzimatskim preparatima
betaglukanaze;

11. korištenje sorbinske kiseline i kalijeva sorbata;

12. korištenje vinske kiseline za dokiseljavanje pod
uvjetima utvrđenim u članku 16. ovog Pravilnika;

13. korištenje jedne ili više od sljedećih tvari za
otkiseljavanje pod uvjetima utvrđenim u članku 16. ovog Pravilnika:

–
neutralnog kalijeva tartarata, kalijeva bikarbonata, kalcijevog karbonata koji
može sadržavati male količine dvostruke kalcijeve soli L (+) vinske i jabučne L
(-) kiseline, kalcijevog tartarata, vinske kiseline, homogenog preparata vinske
kiseline i kalcijevog karbonata u jednakim dijelovima, fino mljevenog;

14. korištenje preparata od stijenki kvasaca;

15. korištenje polivinil polipirolidona;

16. korištenje mliječnih bakterija;

17. korištenje enzima.

Članak 4.

Enološki i proizvodni postupci koji se mogu koristiti
na mošt namijenjen za proizvodnju koncentriranog rektificiranog mošta su
sljedeći:

– prozračivanje;

– zagrijavanje i hlađenje;

– centrifugiranje i filtracija, bez ili sa inertnim
sredstvima za filtriranje uz uvjet da nema nepoželjnih ostataka u proizvodu;

– korištenje sumpornog dioksida, kalijevog bisulfita
i kalijevog metabisulfita;

– odstranjivanje sumpornog dioksida fizikalnim
postupcima;

– obrada ugljenom za enološku upotrebu;

– kalcijevog karbonata koji može sadržavati male
količine dvostruke kalcijeve soli L (+) vinske i jabučne L (-) kiseline;

– korištenje ionskog izmjenjivača.

Članak 5.

Enološki i proizvodni postupci koji se mogu koristiti
u proizvodnji masulja, mošta, vina i drugih proizvoda od grožđa i vina su
sljedeći:

1. kod suhih vina, u količini do 5%, korištenje
nerazrije­đenog, zdravog i svježeg vinskog taloga, koji sadrži kvasce iz
nedavne vinifikacije suhih vina;

2. prozračivanje ili uvođenje argona ili dušika;

3. zagrijavanje i hlađenje;

4. centrifugiranje i filtracija, bez ili sa inertnim
sredstvima za filtriranje uz uvjet da nema nepoželjnih ostataka u proizvodu;

5. korištenje ugljičnog dioksida, argona i dušika,
samostalno ili kombinirano, isključivo radi stvaranja inertne atmosfere i radi
obrade proizvoda bez pristupa zraka;

6. dodavanje ugljičnog dioksida;

7. korištenje sumpornog dioksida, kalijevog bisulfita
i kalijevog metabisulfita;

8. korištenje sorbinske kiseline i kalijeva sorbata
pod uvjetom da konačni sadržaj sorbinske kiseline u proizvodu ne prelazi 200
mg/L;

9. korištenje L-askorbinske kiseline;

10. korištenje limunske kiseline;

11. korištenje vinske kiseline za dokiseljavanje pod
uvjetima utvrđenim u člancima 16. i 17. ovog Pravilnika;

12. korištenje jedne ili više tvari za otkiseljavanje
pod uvjetima utvrđenim u člancima 16. i 17. ovog Pravilnika:

– neutralnog kalijeva tartarata, kalijeva
bikarbonata, kalcijevog karbonata koji može sadržavati male količine dvostruke
kalcijeve soli L (+) vinske i jabučne L (-) kiseline, kalcijevog tartarata,
vinske kiseline, homogenog preparata vinske kiseline i kalcijevog karbonata u
jednakim dijelovima, fino mljevenog;

13.
bistrenje s jednim ili više navedenih sredstava za enološku upotrebu:

–
jestivom želatinom, ribljim mjehurom (morunji mjehur), kazeinom, i kalijevim
kazeinatom, albuminom iz jaja i/ili mliječ­nim albuminom (Lactoalbumin),
bentonitom silicijevim dioksidom u obliku gela ili koloidne otopine, kaolinom,
taninom, pektolitičkim enzimima, enzimatskim preparatima betaglukanaze;

14. korištenje
tanina;

15.
obrada vina s ugljenom za enološku upotrebu;

16.
obrada djelomično prevrelog mošta, bijelih i ružičastih vina s kalijevim
ferocijanidom, obrada crvenih vina s kalijevim ferocijanidom i kalcijevim
fitatom;

17.
korištenje metavinske kiseline;

18.
korištenje gumiarabike;

19.
korištenje DL vinske kiseline, koja se naziva grožđana kiselina ili njene
neutralne kalijeve soli, radi uklanjanja viška kalcija;

20.
korištenje kalcijevog ili kalijevog fitata u proizvodnji pjenušavih vina
klasičnom metodom;

21.
korištenje kvasaca u proizvodnji vina;

22.
dodavanje tiamina i amonijevih soli temeljnim vinima u proizvodnji pjenušavih
vina;

23.
korištenje čistog parafina impregniranog s alil izocijanatom radi stvaranja
sterilne atmosfere

24.
korištenje kalijevog bitartarata i kalcijevog tartarata radi pospješivanja
izlučivanja tartarata;

25.
korištenje bakrenog sulfata radi uklanjanja pogrešaka u mirisu i okusu vina;

26.
korištenje polivinil polipirolidona;

27.
korištenje mliječno kiselih bakterija;

28. korištenje
enzima.

III.
OGRANIČENJA I UVJETI ODREĐENIH ENOLOŠKIH POSTUPAKA

Sadržaj
sumpornog dioksida

Članak
6.

Ukupni
sadržaj sumpornog dioksida u vinima, osim kod pje­nušavih, gaziranih i
specijalnih vina u prometu ne smije biti veći od:

– 160
mg/L kod crnih vina, od toga slobodnog najviše do 30 mg/L;

– 210
mg/L kod ružičastih i bijelih vina, od toga slobodnog najviše do 40 mg/L.

Iznimno
od stavka 1. ovog članka ukupni sadržaj sumpornog dioksida kod vina sa ostatkom
šećera većim od 5 g/L, izraženo kao invertni šećer, može biti:

– 210 mg/L kod crnih vina, od toga slobodnog najviše
do 40 mg/L,

– 260 mg/L kod ružičastih i bijelih vina, od toga
slobodnog najviše do 50 mg/L;

– 300 mg/L , od toga slobodnog najviše 50 mg/L kod
vina sa oznakom kasna berba;

– 350 mg/L , od toga slobodnog najviše 60 mg/L kod
vina sa oznakom izborna berba;

– 400
mg/L , od toga slobodnog najviše 70 mg/L kod vina sa oznakom izborna berba
bobica, izborna berba prosušenih bobica i ledeno vino.

Hlapiva
kiselost

Članak
7.

Hlapiva
kiselost, izražena kao octena kiselina, u proizvodima u prometu ne smije biti
veća od:

– 0,8
g/L u moštu u fermentaciji i mladom vinu;

– 1,0
g/L u ružičastim i bijelim vinima;

– 1,2
g/L u crnim vinima, u vinima kasne berbe i vinima izborne berbe;

– 1,8 g/L u desertnim vinima, vinima izborne berbe
bobica, vinima izborne berbe prosušenih bobica i ledenom vinu.

Navedene granice hlapive kiselosti iz stavka 1. ovog
članka odnose se na sve proizvode od grožđa proizvedenog u Republici Hrvatskoj.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, hlapiva
kiselost može biti veća, kod vina s ukupne alkoholne jakosti veće od 13 vol %.

Urod
po hektaru

Članak
8.

Dopušteni
urod po hektaru izražen u količini grožđa u kilogramima, mošta ili vina u
hektolitrima, za pojedine proizvodne zone, određuje se posebno za svaku
kategoriju vina s oznakom kontroliranog zemljopisnog podrijetla.

Dopušteni
urod utvrđuje se temeljem praćenja uroda pret­hod­nih deset godina, uzimajući u
obzir samo podatke sa reprezentativnijih vinogradarskih položaja (referentni
vinogradi), i u godinama zadovoljavajuće kakvoće grožđa.

Članak
9.

Dopušteni
urod po hektaru za vina s oznakom kontroliranog zemljopisnog podrijetla,
obzirom na kategoriju kakvoće i zonu proizvodnje je:

a. za stolna vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom:

    – 12.000 kg/ha u zoni B;

    – 13.000 kg/ha u zoni C1;

    – 13.000 kg/ha u zoni C2;

    – 14.000 kg/ha u zoni C3;

b. za kvalitetna vina:

    – 11.000 kg/ha u zoni B;

    – 12.000 kg/ha u zoni C1;

    – 12.000 kg/ha u zoni C2;

    – 13.000 kg/ha u zoni C3,

c. za vrhunska vina:

    – 10.000 kg/ha u zoni B;

    – 11.000 kg/ha u zoni C1;

    – 11.000 kg/ha u zoni C2;

    – 12.000 kg/ha u zoni C3.

Članak 10.

U proizvodnji vina dopušteni su randmani, računajući
nakon prvog pretoka kako slijedi:

– stolna vina i stolna vina s kontroliranim
podrijetlom do 75%;

–
kvalitetna vina do 70%;

–
vrhunska vina do 60%.

Analitičke
i organoleptičke provjere

Članak 11.

Kakvoća
vina utvrđuje se na osnovi sljedećih elemenata:

a. fizikalno kemijske analize:

    – gustoća,

    – alkoholna jakost,

    – ukupni suhi ekstrakt,

    – reducirajući šećeri,

    – saharoza,

    – pepeo,

    – ukupna kiselost,

    – hlapiva kiselost,

    – pH,

    – slobodni sumporni dioksid,

    – ukupni sumporni dioksid;

b. dodatne analize:

– ugljični dioksid (prirodna
pjenušava, biser i gazirana vina, tlak u barima pri 20 °C);

– u analizu po potrebi mogu biti
uključeni i drugi parametri sastojaka bitnih za ispitivano vino, a sukladno
odredbama Pravilnika o fizikalno-kemijskim metodama analize mošta, vina i
drugih proizvoda od grožđa i vina te voćnih vina;

c. mikrobiološkog ispitivanja vina
i taloga;

d. provjere ponašanja vina:

    – pri izlaganju zraku,

    – pri izlaganju niskim i povišenim
temperaturama;

e. organoleptičkog ocjenjivanja:

    – boje,

    – bistroće,

    – mirisa,

    – okusa;

f.  odnosa pojedinih sastojaka u
vinu bitnih za pojedino vino.

Članak 12.

Prema sadržaju neprevrela šećera vino u prometu može
biti:

– suho vino do 4 g/L;

– polusuho vino 4 – 12 g/L;

– poluslatko vino 12 – 50 g/L;

– slatko vino više od 50 g/L.

Iznimno, vino s visokom ukupnom kiselosti može imati
i veću količinu neprevrela šećera od propisane za:

– suho vino: ukupna kiselost uvećana za 2 g/L, ali ne
više od 9 g/L;

– polusuho vino: ukupna kiselost uvećana za 10 g/L,
ali ne više za 18 g/L.

Članak 13.

Ukupna kiselost vina u prometu mora biti najmanja 4
g/L, izraženo kao vinska kiselina, a najviše do 14 g/L.

Vino u prometu mora također sadržavati sljedeće
sastojke:

a.  tanina najviše do:

    – bijelo vino 0,5 g/L,

    – ružičasto vino 1,5 g/L,

    – crno vino 4 g/L,

b. glicerola
najmanje 5 g/L,

c.  sulfata
najviše 1 g/L,

d. limunske
kiseline najviše 1 g/L,

e.  olova
najviše 0,3 mg/L,

f.  cinka
najviše 5 mg/L,

g.  srebra
najviše 0,1 mg/L,

h.  bakra
najviše 1 g/L,

i.   arsena
najviše 0,2 mg/L,

j.  kadmija
najviše 0,01 mg/L,

k. antimona
najviše 0,2 g/L,

l.   aluminija
najviše 10 mg/L,

m. kroma najviše
0,1 g/L,

n.  željeza najviše

    – bijelo vino 10 mg/L,

    – ružičasto vino15 mg/L,

    – crno vino 20 mg/L;

o. nikla najviše 0,1 mg/L,

p. natrija najviše 20 mg/L,

q. fluora najviše 1 mg/L,

r.  broma najviše 1 mg/L,

s.  bora najviše 80 mg/L,

t.  sorbitola najviše 200 mg/L,

u.  histamina najviše 2 mg/L,

v.  fosforne
kiseline najviše 1.000 mg/L,

w. klorida najviše
100 mg/L,

x.  ukupnih
fenola:

    – bijelo
vino 500 mg/L,

    – ružičasto
vino 2.000 mg/L,

    – crno vino
5.500 mg/L.

IV.
STOLNA VINA

Granice
pojačavanja

Članak
14.

Sukladno
članku 29. Zakona o vinu dopušteno je povećanje prirodne volumne alkoholne
jakosti masulja, mošta, mošta u vre­nju, mladog vina u vrenju, stolnog vina i
stolnog vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom, dobivenih od sorata
sukladno članku 2., stavku 3. Zakona o vinu.

Povećanje
prirodne volumne alkoholne jakosti za proizvode iz stavka 1. može se dopustiti
ukoliko je njihova minimalna prirodna alkoholna jakost 8,5 vol.%.

Povećanje
prirodne volumne alkoholne jakosti stolnog vina i stolnog vina s kontroliranim
zemljopisnim podrijetlom obavlja se postupcima pojačavanja, pri čemu je
povećanje volumne alkoholne jakosti ograničeno do 2 vol.%.

Postupak
pojačavanja

Članak
15.

Povećanje
prirodne volumne alkoholne jakosti navedeno u članku 14. ovog Pravilnika
provodi se u masulju, moštu, moštu u vrenju i mladom vinu u vrenju dodavanjem
šećera, koncentriranog mošta ili rektificiranoga koncentriranog mošta.

Povećanje
prirodne volumne alkoholne jakosti u stolnom vinu i stolnom vinu s
kontroliranim zemljopisnim podrijetlom može se provesti djelomičnim
koncentriranjem postupkom hlađenja.

Korištenje
jednog od postupaka navedenih u stavku 1. isključuje primjenu drugih.

Pojačavanje
šećerom provodi se suhim postupkom, tj. otapanjem u proizvodu koji je predmet
pojačavanja.

Pojačavanje
koncentriranim ili rektificiranim koncentriranim moštom ne smije povećati
početni volumen proizvoda koji se pojačava za više od 8 %.

Pojačavanje
djelomičnim koncentriranjem postupkom hla­đe­nja smije smanjiti početni volumen
proizvoda koji se pojačava najviše do 20%.

Postupcima
pojačavanja može se povećati ukupnu volumnu alkoholnu jakost u proizvodima
maksimalno do:

– 12,0
vol.% u zoni B,

– 12,5
vol.% u zoni C1,

– 13,0
vol.% u zoni C2,

– 13,5
vol.% u zoni C3.

Iznimno,
kod crnog vina u zoni B, može se ukupna volumna alkoholna jakost povećati do
najviše 12,5 vol.%.

Stolno
vino i stolno vino s kontroliranim zemljopisnim pod­rijetlom ne mogu se
djelomično koncentrirati, ako su proizvodi iz kojih su oni sami dobiveni bili
podvrgnuti postupcima pojačavanja spomenutim u stavku 1. ovog članka.

Dokiseljavanje
i otkiseljavanje

Članak
16.

U
masulju, moštu, moštu u vrenju i mladom vinu u vrenju može se provesti
postupak:

–
djelomičnog otkiseljavanja u zoni B,

– djelomičnog otkiseljavanja i dokiseljavanja u zoni
C1 i C2,

– djelomičnog dokiseljavanja u zoni C3.

Dokiseljavanje proizvoda navedenih u stavku (1), osim
vina, može se provoditi do granice od 1,5 g/L izraženo kao vinska kiselina.

Dokiseljavanje vina može se provoditi do granice od
2,5 g/L izraženo kao vinska kiselina.

Otkiseljavanje vina može se provoditi do granice od
1,0 g/L izraženo kao vinska kiselina.

Mošt namijenjen koncentriranju može se djelomično
otkiseljavati.

Istovremeno dokiseljavanje i pojačavanje, kao i
dokiseljavanje i otkiseljavanje istog proizvoda nije dopušteno.

Doslađivanje

Članak
17.

Doslađivanje
stolnog vina i stolnog vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom dopušteno
je:

– s
moštom koji ima do najviše istu ukupnu volumnu alko­holnu jakost kao i
predmetno vino, ako je masulj, mošt, mošt u vrenju, mlado vino u vrenju i samo
stolno vino ili stolno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom prošlo
neki od postupaka pojačavanja;

– s
koncentriranim ili rektificiranim koncentriranim moštom ako masulj, mošt, mošt
u vrenju, mlado vino u vrenju i samo stolno vino ili stolno vino s
kontroliranim zemljopisnim podrijetlom nisu prošli neki od postupaka
pojačavanja, pri čemu se ukupna volumna alkoholna jakost može povećati najviše
za 2 vol.%.

Zabranjeno je doslađivanje uvoznih vina namijenjenih
po­trošnji na području Republike Hrvatske.

Članak 18.

Stolno vino i stolno vino s kontroliranim
zemljopisnim pod­rijetlom u prometu mora sadržavati:

a. minimalnu količinu suhog ekstrakta bez šećera:

    – bijelo vino 15 g/L,

    – ružičasto vino 16 g/L,

    – crno vino 17 g/L;

b. minimalnu količinu pepela:

    – bijelo vino 1,2 g/L,

    – ružičasto vino 1,3 g/L,

    – crno vino 1,6 g/L;

c. prirodnu volumnu alkoholnu
jakost najmanje 8,5 vol.%.

V.
KVALITETNA VINA

Područja
proizvodnje

Članak
19.

Kvalitetna
vina proizvode se od kultivara vinove loze su­klad­no Pravilniku o Nacionalnoj
listi priznatih kultivara vinove loze.

Najmanja
prirodna volumna alkoholna jakost

Članak
20.

Prirodna
volumna alkoholna jakost kvalitetnih vina, osim pjenušavih, biser i likerskih
kvalitetnih vina ne može biti manja od:

– 8,5 vol.% u zoni B;

– 9,0 vol.% u zoni C1;

– 9,5 vol.% u zoni C2

– 10,0 vol.% u zoni C3.

Članak 21.

U godinama s nepovoljnim vremenskim prilikama za
dozri­jevanje grožđa može se u proizvodnji kvalitetnih vina dopustiti povećanje
prirodne volumne alkoholne jakosti za najviše 2 vol.%.

Postupak pojačavanja provodi se sa šećerom (suhi
postupak, koncentriranim moštom, rektificiranim koncentriranim moštom).

U postupku pojačavanja, pri dodavanju mošta,
koncentriranog mošta i rektificiranog koncentriranog mošta, isti moraju
potjecati iz vinogradarske podregije kao i predmetno vino.

Dokiseljavanje,
otkiseljavanje i doslađivanje

Članak
22.

Uvjeti
i granice dokiseljavanja i otkiseljavanja kvalitetnih vina, u smislu postupaka
sa proizvodima iz kojih se dobivaju kvalitetna vina, utvrđeni su u članku 16.
ovog Pravilnika.

Doslađivanje
kvalitetnih vina dopušteno je ako u njihovoj proizvodnji prethodno nije
primijenjen niti jedan postupak poja­čavanja.

Doslađivanje
kvalitetnih vina može se obaviti dodavanjem šećera (suhi postupak), mošta,
koncentriranog mošta, rektificiranog koncentriranog mošta, koji potječu iz iste
vinogradarske pod­regije kao i predmetno vino, a prirodna se volumna alkoholna
jakost može povećati najviše za 2 vol.%.

Članak 23.

Postupak pojačavanja i doslađivanja provodi se
temeljem rješenja Hrvatskog zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo.

Ostali proizvodni postupci provode se sukladno
propisanim uvjetima o kojima je proizvođač dužan voditi podrumsku evidenciju.

Članak 24.

Kvalitetna vina u prometu moraju sadržavati:

a. minimalnu količinu suhog ekstrakta bez šećera:

    – bijelo vino 17 g/L,

    – ružičasto vino 18 g/L,

    – crno vino 19 g/L;

b. minimalnu količinu pepela:

    – bijelo vino 1,4 g/L,

    – ružičasto vino 1,5 g/L,

    – crno vino 1,7 g/L.

VI.
VRHUNSKA VINA

Članak
25.

Vrhunska
vina proizvode se od kultivara vinove loze suklad­no Pravilniku o Nacionalnoj
listi priznatih kultivara vinove loze.

Vrhunska
vina s kontroliranih i ograničenih vinorodnih pod­ručja proizvode se od grožđa
koje potječe iz jednog ili više vinogradarskih položaja unutar jednog
vinogorja.

Vrhunska vina s kontroliranih i ograničenih
specifičnih vinorodnih područja proizvode se od grožđa koje potječe s jednog
vinogradarskog položaja.

Lista ograničenih i ograničenih specifičnih
vinorodnih pod­ručja utvrđuje se Vinogradarskim katastrom.

Članak 26.

Vrhunska vina ne smiju se pojačavati i doslađivati.

Vrhunska vina u prometu moraju sadržavati:

a. minimalnu količinu suhog ekstrakta bez šećera:

    – bijelo vino 18 g/L,

    – ružičasto vino 19 g/L,

    – crno vino 20 g/L;

b. minimalnu količinu pepela:

    – bijelo vino 1,5 g/L,

    – ružičasto vino 1,6 g/L,

    – crno vino 1,8 g/L;

c. najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost:

    – 10,0 vol.% u zoni B,

    – 10,5 vol.% u zoni C1,

    – 11,0 vol.% u zoni C2,

    – 11,5 vol.% u zoni C3.

VII.
PREDIKATNA VINA

Članak
27.

Predikatna
vina su vrhunska vina koja se proizvode od sorata sukladno Pravilniku o Nacionalnoj
listi priznatih kultivara vinove loze.

Oznaka
kontroliranog zemljopisnog podrijetla za predikatna vina može se odnositi na
vinogradarsku podregiju, vinogorje ili vinogradarski položaj.

Članak
28.

Predikatno
vino u prometu mora imati:

–
stvarnu alkoholnu jakost najmanje 5 vol %.

Ostali
parametri kakvoće identični su parametrima za vrhunsko vino.

VIII.
MLADO VINO

Članak
29.

Mlado
vino mora zadovoljavati parametre kakvoće identične kategoriji kvalitete pod
kojom se stavlja u promet.

IX.
PRIRODNA PJENUŠAVA, BISER I GAZIRANA VINA

Članak
30.

U
proizvodnji prirodnih pjenušavih vina, biser vina i gaziranih vina

a. kupaža
(cuvee) je:

– mošt,

– vino,

–
mješavina mošta i/ili vina različitih svojstava namijenjenih proizvodnji
posebnih vrsta prirodno pjenušavih vina, biser vina i gaziranih vina;

b. tiražni
liker je:

–
proizvod koji se dodaje kupaži radi poticanja drugog (sekundarnog) vrenja;

c.
ekspedicioni likerje:

–
proizvod koji se dodaje prirodno pjenušavim vinima, biser vinima i gaziranim
vinima radi postizanja specifične kakvoće.

Članak
31.

Zabranjeno
je svako pojačavanje kupaže, dok se pojačavanje sastojaka kupaže provodi
sukladno odredbama ovog Pravilnika.

Pojačavanje
se može provesti dodavanjem šećera, koncentriranog mošta ili rektificiranog
koncentriranog mošta.

Zabranjeno
je doslađivanje kupaže i njenih sastojaka.

Dopušteno
je dokiseljavanje i otkiseljavanje sastojaka kupaže u skladu s odredbama ovog
Pravilnika.

Dokiseljavanje
se može provesti do maksimalno 1,5 g/L, izraženo kao vinska kiselina.

U
godinama posebno nepovoljnih klimatskih uvjeta gornja granica dokiseljavanja može
se podići na 2,5 g/L, uz uvjet da prirodna kiselost proizvoda nije manja od 3
g/L, izraženo kao vinska kiselina.

Članak
32.

Ekspedicioni
liker može sadržavati:

–
šećer,

– mošt,

– mošt
u vrenju,

–
koncentrirani mošt,

–
rektificirani koncentrirani mošt,

– vino,

– vinjak i/ili vinski destilat.

Dodavanjem ekspedicionog likera smije se pjenušavom
vinu povećati alkoholna jakost najviše za 0,5 vol.%.

Članak 33.

Dodavanje tiražnog i ekspedicionog likera ne smatra
se ni pojačavanjem niti doslađivanjem.

Dodavanje tiražnog likera ne smije povećati ukupnu
alkoholnu jakost kupaže za više od 1,5 vol %.

To povećanje mjerit će se izračunom razlike između
ukupne alkoholne jakosti kupaže i ukupne alkoholne jakosti pjenušavog vina
prije nego što je dodan ekspedicioni liker.

U prirodnom pjenušavom vinu, biser vinu i gaziranom
vinu, sadržaj sumpornog dioksida smije iznositi do 250 mg/l, od čega slobodnog
sumpornog dioksida do 20 mg/L.

Članak 34.

Prirodna pjenušava vina, biser vina i gazirana vina
prema sadržaju neprevrelog šećera dijele se na:

– extra brut, manje od 6 g/L;

– brut, manje od 15 g/L;

– vrlo suho (extra sec, dry), između 12 \_ 20 g/L;

– suho (sec, dry), između 17 – 35 g/L;

– polusuho (demi sec), između 33–50 g/L;

– slatko (doux), više od 50 g/L.

if !supportEmptyParas endif

Članak 35.

Stvarna volumna alkoholna jakost kvalitetnog
prirodnog pjenušavog vina i biser vina s kontroliranim zemljopisnim pod­rijetlom
ne smije biti manja od 10 vol %.

Trajanje postupka proizvodnje kvalitetnih prirodnih
pje­nu­šavih vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom, uklju­čivo i odležavanje
na mjestu njihove proizvodnje, računajući od početka procesa drugog vrenja, ne
može biti kraće od:

– šest mjeseci za postupak drugog vrenja u zatvorenim
posudama,

– devet mjeseci za postupak drugog vrenja u bocama.

X.
SPECIJALNA VINA

Desertna
vina

Članak
36.

Desertna
vina proizvode se od sorata sukladno Pravilniku o Nacionalnoj listi priznatih
kultivara vinove loze s minimumom prirodnog alkohola 10 % vol.

Desertnom vinu i desertnom kvalitetnom vinu koja nisu
pojačavana smiju se dodavati koncentrirani mošt, vinski destilat i/ili vinski
alkohol pojedinačno ili u kombinaciji u količini koja postiže najviše 8 vol %
stvarnog alkohola u ukupnom sadržaju alkohola. Desertno vino i desertno
kvalitetno vino mora sadržavati najmanje 15 % vol stvarnog alkohola i maksimum
22 % vol ukupnog alkohola.

Sadržaj ukupnog sumpornog dioksida u desertnim vinima
može biti:

– 210 mg/L, od toga 40 mg/L slobodnog, u vinima sa
manje od 50 g/l neprovrela šećera,

– 300
mg/L, od toga 50 mg/L slobodnog, u vinima sa više od 50 g/l neprovrela šećera.

Članak
37.

Desertno
vrhunsko vino uključujući i vrhunski prošek proizvode se od prezrelog ili
prosušenog grožđa bez ikakvih dodataka.

Likerska
vina

Članak
38.

Likerska
vina proizvode se od sorata sukladno Pravilniku o Nacionalnoj listi priznatih
kultivara vinove loze.

Likerska vina u prometu trebaju imati minimalno 15 %
vol stvarnog alkohola, a maksimalno 22 % vol stvarnog alkohola. Ukupni alkohol
treba biti minimalno 17,5 % vol, a maksimalno 27,5 % vol.

Članak 39.

U proizvodnji likerskog vina koriste se sljedeći
proizvodi:

– mošt u vrenju,

– vino ili,

– mješavina mošta u vrenju i vina.

Prirodna alkoholna jakost navedenih proizvoda ne
smije biti manja od 12 vol %.

U proizvodnji likerskog vina moguće je dodavanje:

– vinskog alkohola, uključujući alkohol dobiven
destilacijom prosušenog grožđa, najmanje jakosti 95 vol %,

– vinskog destilata jakosti 52 – 86 vol %,

– koncentriranog mošta ili,

– mješavine navedenih proizvoda.

Sadržaj ukupnog sumpornog dioksida u likerskim vinima
može biti:

– 150 mg/L, od toga 30 mg/L slobodnog, u vinima sa
manje od 5 g/l neprovrela šećera,

– 200 mg/L, od toga 40 mg/L slobodnog, u vinima sa
više od 5 g/l neprovrela šećera.

Članak 40.

Proizvodi za dobivanje likerskih kvalitetnih i
vrhunskih vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom moraju potjecati od grožđa
iz vinogradarskog područja čiju oznaku nose.

Ukupna alkoholna jakost kvalitetnih i vrhunskih
likerskih vina s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom ne može biti manja od
17,5 vol %.

Aromatizirana vina

Članak
41.

Aromatizirana
vina proizvode se od sorata sukladno Pravilniku o Nacionalnoj listi priznatih
kultivara vinove loze.

Aromatiziranje
vina obavlja se dodavanjem prirodnih aroma, prirodnih aromatskih pripravaka, te
aromatičnih biljaka i njihovih plodova.

U
aromatiziranom vinu odnos osnovnog vina i dodataka (aromatskih pripravaka)
treba biti najmanje 75 % : 25 % u korist osnovnog vina.

Članak 42.

Proizvodi
dopušteni u proizvodnji aromatiziranih vina su:

a. za
doslađivanje – dodatak jednog ili više doslađivača (saharoza, šećerni sirup,
fruktoza, glukozni sirup, dekstroza, invertni šećer, karamelizirani šećer,
koncentirani mošt, rektificirani koncentrirani mošt, med i drugi prirodni
ugljikohidrati);

b. aromatiziranje – dodatak jednog ili više
aromatičnih ili biljnih, voćnih, začinskih pripravaka koji će dati svojstvenu
aromu i okus aromatiziranom vinu;

c. obojenje – dodatak jednog ili više bojila:
karamel, prirodne i prirodno identične boje;

d. dodatak alkohola – dodatak jednog ili više
proizvoda: etil­ni alkohol vinskog podrijetla, vinski alkohol ili alkohol od
prosušenog grožđa, etilni alkohol poljoprivrednog podrijetla, vinski destilat
ili destilat od prosušenog grožđa, vinjak.

Obzirom na sadržaj šećera aromatizirana vina mogu
biti:

– suha: ukoliko sadrže manje od 50 g/L;

– polusuha: ukoliko sadrže od 50–90 g/L invertnog
šećera;

– poluslatka: ukoliko sadrže od 90–130 g/L invertnog
šećera;

– slatka: ukoliko sadrže više od 130 g/L invertnog
šećera.

Članak 43.

Vermouth (vermut) je aromatizirano vino čiji
karakteristični okus potječe od biljke *Artemisia* sp., i može se
dosladiti šećerom, moštom, koncentriranim moštom ili rektificiranim
koncentriranim moštom.

Članak 44.

Gorko vino (bitter) je aromatizirano vino s
karakterističnim gorkim okusom.

Članak 45.

Bermet je aromatizirano crno vino koje se proizvodi
dodat­kom aromatičnih biljaka i plodova voća (pelin, gorušica, korijandor,
klinčić, muškatni oraščić, naranče, limun, rogač, smokva i dr.).

Vinski ocat

Članak 46.

Vinski ocat je proizvod dobiven octenim vrenjem vina,
a sadrži najmanje:

– ukupnu kiselost izraženu kao octena 60 g/L,

– suhog ekstrakta bez šećera 12 g/L, te najviše:

– etilnog alkohola do 1 g/L,

– pepela do 3,5 g/L,

– ukupnog sumpornog dioksida do 300 mg/L,

– slobodnog sumpornog dioksida do 30 mg/L.

Razblaženi vinski ocat mora sadržavati najmanju
ukupnu kiselost 40 g/L, izraženo kao octena kiselina.

Aromatizirani vinski ocat je proizvod dobiven od
vinskog octa uz dodatak ekstrakta prirodnih začina, aromatičnog bilja i povrća,
odnosno prirodnih aroma, koji mora udovoljavati ostalim uvjetima iz stavka 1. i
2. ovog članka.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 47.

Stupanjem na snagu ovog Pravilnika prestaju važiti
odredbe Pravilnika o vinu (»Narodne novine« br. 96/96, 7/97, 117/97 i 57/00)
koje se odnose na proizvodnju vina.

Članak
48.

Ovaj
Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama».

Klasa:
011-02/04-01/115
Urbroj: 525-1-04-1
Zagreb, 27. prosinca 2004.

Ministar
**Petar** **Čobankovi****ć**, v. r.

Pravilnik, NN 2/2005-17