### NN 129/2022 (4.11.2022.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-3773/2022 od 29. rujna 2022

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1959

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Ingrid Antičević Marinović, predsjednica Vijeća, te suci Mato Arlović, Snježana Bagić, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić i Miroslav Šumanović, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo Mijo Škrlin – Batina iz Gornje Bistre, kojeg zastupaju odvjetnici iz Odvjetničkog društva Suić i Škunca d.o.o. Zaprešić, na sjednici održanoj 29. rujna 2022. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Županijski sud u Šibeniku dužan je donijeti odluku u predmetu koji se vodi pod brojem Gž-693/2022 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe Miji Škrlinu Batini iz Gornje Bistre, Gorska 7, određuje se primjerena naknada zbog povrede ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 8.500,00 kuna.

IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz Državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Mijo Škrlin – Batina iz Gornje Bistre (u daljnjem tekstu: podnositelj) je 21. lipnja 2022. podnio ustavnu tužbu na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u predmetu koji se vodio pred Općinskim sudom u Novom Zagrebu pod brojem Pn-261/16. Predlaže da Ustavni sud donese odluku kojom se ustavna tužba usvaja i da mu se odredi primjerena naknada za utvrđenu povredu prava na suđenje u razumnom roku.

1.1. Za potrebe ustavnosudskog postupka pribavljeno je izvješće od uređujućeg suca Općinskog suda u Novom Zagrebu od 2. kolovoza 2022.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

2. Podnositelj je kao tužitelj pokrenuo parnični postupak radi naknade štete zbog neovlaštene sječe šume na nekretninama u k.o. Bistra Gornja protiv tuženog S. Š. tužbom od 15. prosinca 2016.

Pripremno ročište održano je 5. veljače 2018., 19. ožujka 2018. i 11. veljače 2019. kada je zaključen prethodni postupak te je određeno da će se provesti dokaz uvidom o dokumentaciju, saslušanjem svjedoka te očevidom uz asistenciju vještaka geodetske i šumarske struke.

Podneskom od 25. ožujka 2020. podnositelj je priopćio sudu da je tuženik umro 18. studenoga 2019., te je rješenjem od 3. srpnja 2020. utvrđeno da je smrću tuženog po sili zakona nastupio prekid postupka.

Rješenje broj: Su-Gzp-I – 31/2020-4 doneseno je 17. srpnja 2020. kojim je određen rok od 12 mjeseci za donošenje odluke.

Rješenjem od 28. srpnja 2020. pozvana je nasljednica tuženog K. Š. preuzeti postupak u ovoj pravnoj stvari, a koje rješenje je postalo pravomoćno 15. kolovoza 2020.

Rješenjem od 9. ožujka 2021. određen je očevid na mjestu spora za dan 16. travnja 2021. u prisutnosti vještaka geodete i vještaka gospodarsko/šumarske struke.

Nakon toga spis se nalazio kod vještaka ing. Josipa Žulja od 14. svibnja 2021., radi izrade geodetske identifikacije, a nalaz geodetskog dijela vještačenja zaprimljen je 13. kolovoza 2021.

Dopisom od 7. listopada 2021., koji je vještaku Nenadu Kantociju dostavljen 21. listopada 2021., pozvan je preuzeti spis u pisarnici u roku od 8 dana, radi izrade nalaza i mišljenja.

Dana 2. prosinca 2021. zaprimljen je nalaz i mišljenje vještaka šumarske struke dipl. ing. Nenada Kantocija.

2.1. Naredbom od 3. prosinca 2021. određeno je ročište glavne rasprave za dan 27. prosinca 2021. Podnositelj je ujedno po punomoćniku pozvan na doplatu predujma. Na ročištu od 27. prosinca 2021. punomoćnik podnositelja izjavio je da ga je u više navrata pokušavao kontaktirati podnositelja telefonski kako bi ga obavijestio o tijeku postupka, a osobito nalazu i mišljenju vještaka, te potrebe doplate predujma. Budući da ga nije mogao kontaktirati nije imao jasne upute oko uplate doplate naknade za vještačenje, ni u odnosu na izvršenu procjenu naknade štete. Stoga je predložio je da se za iduće ročište odredi saslušanje stranaka i vještaka. Raspravnim rješenjem od 27. prosinca 2021. određeno je izvođenje dokaza saslušanjem stranaka i vještaka za ročište glavne rasprave za dan 7. veljače 2022.

Dana 7. veljače 2022. izveden je dokaz saslušanjem stranaka, no nije saslušan i odazvani vještak stoga jer je »punomoćnik tužitelja u više navrata, unatoč upozorenjima suca, upadao u riječ, ometao tijek glavne rasprave, uzimao si ovlasti koje mu po Zakonu o parničnom postupku ne pripadaju (npr. ispravljao navode protivne strane pri iznošenju osobnih podataka pred saslušanje), postavljao pitanja protivnoj strani koja nisu u svezi sa predmetom spora«. Raspravnim rješenjem je prekinuta glavna rasprava zbog nemogućnosti daljnjeg održavanja reda te nesuvislih izjava i pitanja postavljenih protivnoj strani od strane punomoćnika podnositelja, a što je od strane uređujućeg suca »ocijenjeno zlonamjernom zlouporabom procesnih ovlaštenja u predmetu u kojemu je zbog donesene odluke povodom zahtjeva za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku rad suca pod posebnom prismotrom«.

Naredbom od 15. veljače 2022. određeno je novo ročište glavne rasprave za dan 8. ožujka 2022., pozvane su stranke radi dopune saslušanja i saslušanja vještaka. Na ročištu od 8. ožujka 2022. dopunjeno je saslušanje stranaka i saslušan je vještak.

3. Na ročištu od 11. travnja 2022. prihvaćena je preinaka tužbenog zahtjeva (sukladno nalazu i mišljenju vještaka), saslušani su svjedoci J. K., D. B. i B. B., nakon čega je zaključena glavna rasprava i određeno ročište radi objave presude za dan 11. svibnja 2022., koje je odgođeno zbog bolesti suca, te je ročište preloženo za 8. lipnja 2022., koje je ponovno preloženo zbog tehničkih problema za dan 13. lipnja 2022., kada je objavljena presuda kojom je odlučeno o tužbenom zahtjevu (koji je odbijen u cijelosti).

Žalba podnositelja protiv prvostupanjske presude zaprimljena je 25. lipnja 2022. i naredbom od 11. srpnja 2022. otpremljena je na odgovor punomoćnici tužene.

Spis je 2. kolovoza 2022. dostavljen na odlučivanje drugostupanjskom sudu. Predmet se vodi pod brojem Gž-693/2022.

III. MJERODAVNO PRAVO

4. U rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) Ustavni sud opisao je razvoj mehanizma pravne zaštite prava na suđenje u razumnom roku sve do 14. ožujka 2013. kada je stupio na snagu Zakon o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13). U Glavi VI. tog zakona pod nazivom »Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je novi i drugačiji model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na onaj koji je bio na snazi u ranijem zakonodavnom razdoblju.

ZoSud/13 do danas je izmijenjen nekoliko puta:

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 33/15.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/15.)

– Uredbom o dopuni Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 82/16.)

– Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 67/18.).

Odredbe koje se odnose na zaštitu prava na suđenje u razumnom roku (članci 63. – 70.) nisu mijenjane.

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

5. U rješenju broj: U-IIIA-1527/2013 od 7. veljače 2017. (»Narodne novine« broj 29/17.) Ustavni sud je, u odnosu na dopuštenost ustavne tužbe, zauzeo sljedeće stajalište:

»2.1. Nadalje, Ustavni sud primjećuje da je ustavna tužba podnesena nakon stupanja na snagu Zakona o sudovima (»Narodne novine« 28/13. i 33/15.; u daljnjem tekstu: ZoSud/13) koji u glavi VI. naslova Zaštita prava na suđenje u razumnom roku› propisuje novi, drugačiji, model zaštite prava na suđenje u razumnom roku u odnosu na razdoblje prije njegova stupanja na snagu (14. ožujka 2013.).

Novi model uređenja ustavnog prava na suđenje u razumnom roku obuhvaća dva pravna sredstva zaštite: zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku i zahtjev za isplatu primjerene naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku (članak 64. stavak 1. točke 1. i 2. ZoSud-a/13.).

Člankom 65. stavkom 1. ZoSud-a/13 propisano je da se zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku podnosi sudu pred kojim se postupak vodi, dok o zahtjevu odlučuje predsjednik suda odnosno njegov zamjenik (stavak 2. članka 65. ZoSud-a/13).

Iz ustavne tužbe ne proizlazi da su podnositelji iskoristili pravna sredstva iz članka 64. Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15. i 82/15.).

3. Ustavni sud podsjeća na svoje stajalište izraženo u rješenju broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) prema kojem je, pored općih postupovnih pretpostavki koje mora ispunjavati svaka ustavna tužba, pretpostavka za odlučivanje o ustavnoj tužbi u kojoj je istaknuta povreda ustavnog prava na suđenje u razumnom roku na temelju članka 63. Ustavnog zakona, u pravilu i ta da je podnositelj koristio sva dopuštena pravna sredstva protiv nerazumne duljine postupka.«

5.1. Sukladno citiranom stajalištu Ustavnog suda jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona je prethodno korištenje dopuštenog pravnog sredstva protiv nerazumne duljine postupka.

5.2. Podnositelj je koristio raspoloživo sredstvo za ubrzavanje postupka po Zakonu o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 148/13., 33/15., 56/15., 82/16. i 67/18.). Tako je 2020. od predsjednice Općinskog suda u Novom Zagrebu zatražio zaštitu prava na suđenje u razumnom roku. Taj zahtjev je usvojen rješenjem broj: Su-Gzp I-31/2020-4 od 17. srpnja 2020. te je naloženo uređujućem sucu da spis broj: Pn-261/16 riješi u roku od 12 mjeseci.

Podnositelj je zatražio isplatu primjerene naknade zbog prekoračenja tog roka, a zahtjev je usvojen rješenjem Županijskog suda u Velikoj Gorici broj: Gzp II-2/2021-8 od 17. siječnja 2022. te mu je određena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku u iznosu od 1.000,00 kuna. To je rješenje potvrđeno rješenjem Vrhovnog suda Republike Hrvatske broj: Gžzp II-13/2022-3 od 8. travnja 2022.

5.3. Budući da je podnositelj koristio pravno sredstvo koje mu je bilo na raspolaganju, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

6. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i nadležnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

1) Duljina sudskog postupka

7. Postupak je pokrenut pred Općinskim sudom u Novom Zagrebu tužbom podnositelja od 15. prosinca 2016. protiv tuženika radi naknade štete.

U trenutku odlučivanja o ustavnoj tužbi postupak je u tijeku pred drugostupanjskim sudom koji odlučuje o žalbi podnositelja.

Ustavna tužba podnesena je 21. lipnja 2022.

Ustavni sud utvrđuje da se postupak u razmatranom razdoblju vodi od 15. prosinca 2016. (kada je podnositelj podnio tužbu) do dana donošenja ove odluke 29. rujna 2022.) u trajanju od pet (5) godina, devet (9) mjeseci i 14 dana i nije dovršen.

2) Složenost predmeta

8. Ustavni sud ocjenjuje da u konkretnom slučaju nije riječ o složenijem predmetu jer se radi o naknadi štete zbog sječe drveta u šumi podnositelja, a koje okolnosti su dokazivane očevidom i saslušavanjem nekoliko svjedoka i stranaka.

3) Postupanje nadležnih sudova

9. Postupak se od podnošenja tužbe do 13. lipnja 2022. vodio pred prvostupanjskim sudom, koji je dokazni postupak počeo provoditi tek 2021. budući je tuženik preminuo te je postupak nastavljen nakon što je nasljednica preuzela postupak 2020. Dakle, u razdoblju od kraja 2016. do 2020. nadležni sud, osim nekoliko pripremnih ročišta, nije izvodio dokaze.

Trenutno se spis nalazi na drugostupanjskom sudu radi odlučivanja o žalbi podnositelja.

9.1. U razmatranom razdoblju prvostupanjski sud je imao jedno razdoblje neaktivnosti u vezi izvođenja dokaza – od kraja 2016. do početka 2021., koje se dijelom može opravdati uslijed smrti tuženika krajem 2019.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

10. Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelj pridonio duljini trajanja postupka na raspravi 7. veljače 2022. koja je morala biti odgođena zbog postupanja punomoćnika podnositelja.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

11. Ustavni sud utvrđuje da je postupak u razmatranom razdoblju trajao dulje od 5 godina. Imajući u vidu duljinu trajanja, postupanje podnositelja koji je dijelom doprinio duljini trajanja postupka, ali i neaktivnosti prvostupanjskog suda u duljem razdoblju, Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno ustavno pravo na pošteno suđenje u dijelu koji se odnosi na razumnu duljinu postupka, zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

VII. IZREKA ODLUKE I NALOG
 ŽUPANIJSKOM SUDU U
 ŠIBENIKU

12. Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u izreci.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Županijskog suda u Šibeniku dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumu donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Županijskog suda u Šibeniku dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumu donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki III. izreke ove odluke.

13. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona odlučeno je kao u točkama III. i IV. izreke ove odluke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj kao i ranije dosuđeni iznos naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku.

14. Objava ove odluke temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-3773/2022

Zagreb, 29. rujna 2022.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
 Ingrid Antičević Marinović, v. r.