## Nacionalna strategija zaštite od požara za razdoblje od 2013. do 2022. godine

### NN 68/2013 (7.6.2013.), Nacionalna strategija zaštite od požara za razdoblje od 2013. do 2022. godine

HRVATSKI SABOR

1352

Na temelju članka 12. stavka 4. Zakona o zaštiti od požara (»Narodne novine« br. 92/10.), Hrvatski sabor na sjednici 24. svibnja 2013., donio je

NACIONALNU STRATEGIJU

ZAŠTITE OD POŽARA ZA RAZDOBLJE OD 2013. DO 2022. GODINE

1. OPIS I ANALIZA POSTOJEĆEG STANJA PROTUPOŽARNE ZAŠTITE

Požar je nekontrolirano, stihijsko kretanje vatre po nekoj površini. Pripada u prirodne katastrofe. Razlikuje se po vrsti, načinu postanka i štetama. Za nastanak požara potrebna je određena temperatura, tlak i kisik, ako se jedan od tih elemenata ukloni, požar prestaje. Požar uzrokuje:

– stradanje ljudi,

– uništavanje drveća,

– eroziju šumskog tla, oštećivanje fizičkih svojstava tla, smanjenje količine humusa i proizvodne sposobnosti tla,

– narušavanje estetske vrijednosti okoliša,

– štete nastale zbog uginuća šumskih životinja,

– uništavanje stambenih i gospodarskih objekata.

U Republici Hrvatskoj su tijekom posljednjih godina stupili na snagu novi propisi koji uređuju područje zaštite od požara, kao temeljne pretpostavke za sustavno i cjelovito uređenje te unapređenje zaštite od požara u Republici Hrvatskoj, kao i usklađenje hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije, posebice u području slobode kretanja roba i usluga.

Unapređenje sustava zaštite od požara osigurano je stvaranjem pretpostavki za donošenje dokumenata zaštite od požara državne razine, prije svega Nacionalne strategije zaštite od požara za dugoročno razdoblje i Nacionalnog plana djelovanja zaštite od požara za srednjoročno razdoblje, kao i uvođenjem međunarodno priznatih metoda proračuna i modela (npr. EUROCOD) u projektiranje zaštite od požara i kontrole predviđenog sustava mjera od ovlaštenih revidenata, za složenije zahvate u prostoru.

Najveća promjena je nastupila usklađivanjem propisa Republike Hrvatske s direktivama Europske unije u području građenja, čime je uređen način sudjelovanja inspekcije zaštite od požara na početku i na kraju postupka građenja, odnosno od izdavanja lokacijske dozvole do uporabne dozvole za građevine, na način da se, sukladno relevantnim zakonskim odredbama, utvrđuju posebni uvjeti iz područja zaštite od požara prije nego što se pristupi samom građenju.

Navedeni uvjeti obvezuju projektante, izvođače radova, nadzorne inženjere u postupku građenja za investitora te stručno povjerenstvo koje ocjenjuje može li se novoizgrađena građevina staviti u uporabu ili se moraju prethodno otkloniti određeni propusti nastali tijekom gradnje. Važno je inzistirati na provedbi navedenih posebnih uvjeta, jer vlasnici odnosno korisnici građevina i prostora vrlo često nastoje uštedjeti na mjerama sigurnosti, a s tim u svezi, i na mjerama zaštite od požara, smatrajući da se provođenje tih uvjeta može odgoditi do nastupa neke povoljnije situacije i da se bez njih može poslovati.

Veća pozornost trebala bi se posvetiti uvođenju nove tehnologije sustava za dojavu i gašenje požara u građevinama i prostorima većih gospodarskih subjekata, jer se isti sporo integriraju u ostale sigurnosne i zaštitne sustave. Navedeno se odražava i na mjerodavne službe zadužene za zaštitu od požara i vatrogastvo, kada je u pitanju njihova sinkronizacija s ostalim zaštitnim i sigurnosnim službama.

Posljednjih se godina manja važnost pridaje upoznavanju i osposobljavanju zaposlenika i pučanstva s mjerama zaštite od požara i postupcima u slučaju požara.

Analizom statističkih podataka o požarima za razdoblje 2002. – 2011. godine uočeno je da je najveća materijalna šteta nastala od požara na otvorenom prostoru u priobalju, zaobalju i na otocima, jer su ta područja u ljetnom periodu izložena velikim rizicima od požara na šumskom zemljištu i šumama, posebno onima koja su obrasla gustim i neprohodnim crnogoričnim šumama i makijom. Ukupno je veći broj požara na otvorenom prostoru u kontinentalnom području, ali s manjom materijalnom štetom (različita vegetacija u odnosu na priobalje i otoke, spaljivanje korova na poljoprivrednom zemljištu i sl.).

Požari na građevinskim objektima također uzrokuju veliku materijalnu štetu kao i veliki broj stradalih osoba (poginulih i ozlijeđenih). Najčešći tehnički uzročnik nastajanja požara u građevinskim objektima je toplinska energija, zatim slijede električna energija, mehanički rad i unutarnja kemijska energija.

U prilogu strategije su STATISTIČKI POKAZATELJI POŽARA ZA RAZDOBLJE 2002. – 2011. (Izvor: Odjel za strateško planiranje, analitiku i razvoj Ministarstva unutarnjih poslova), u kojima su navedene detaljnije informacije o požarima.

Preventivni i operativni (kurativni) poslovi zaštite od požara

Važnu ulogu u provedbi zaštite od požara imaju inspekcijske službe zaštite od požara Ministarstva unutarnjih poslova koje provode inspekcijski nadzor. Inspekcijske službe, između ostaloga:

– prate stanje i pojave iz područja zaštite od požara na području Republike Hrvatske te poduzimaju mjere za smanjenje broja požara, tehnoloških eksplozija i s tim prouzrokovane štete po živote i zdravlje ljudi, materijalna dobra i okoliš;

– sudjeluju u kriminalističkoj obradi složenijih slučajeva požara, tehnoloških eksplozija, havarija i drugih akcidentnih događaja;

– obavljaju nadzor nad provođenjem zakona i podzakonskih propisa iz područja zaštite od požara na građevinama i prostorima od javnog interesa za Republiku Hrvatsku;

– izdaju odobrenja za uporabu građevina za proizvodnju i skladištenje zapaljivih tekućina i plinova;

– sudjeluju u postupku donošenja dokumenata zaštite okoliša i prostornog uređenja te utvrđuju posebne uvjete građenja iz zaštite od požara u postupku izdavanja lokacijske i građevinske dozvole;

– sudjeluju u tehničkom pregledu novoizgrađenih i rekonstruiranih građevina u postupku izdavanja uporabne dozvole;

– predlažu izmjene te sudjeluju u izradi zakonskih i podzakonskih propisa te drugih normativnih akata.

Inspekcijske službe za zaštitu od požara inspekcijskim nadzorom utvrđuju možebitne nepravilnosti odnosno povredu zakona ili drugih propisa te imaju pravo i obvezu u skladu sa zakonom i drugim propisima naložiti otklanjanje utvrđenih nepravilnosti u određenom roku, podnijeti prijavu nadležnom državnom tijelu zbog utvrđenog prekršaja odnosno izreći zakonom ili drugim propisom utvrđenu prekršajnu kaznu i poduzeti druge mjere za koje su ovlašteni.

Jednako tako, s ciljem zaštite od požara, i ostala državna tijela, pravne osobe s javnim ovlastima, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave dužni su, u okviru svojih nadležnosti, provoditi aktivnosti i preventivno djelovati na zaštiti od požara, a ukoliko raspolažu materijalno-tehničkim i ljudskim potencijalima, i operativno djelovati.

Zakonom o zaštiti od požara (»Narodne novine« br. 92/10.) dana je mogućnost jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave da svojim odlukama mogu propisati da vatrogasne postrojbe i/ili vatrogasne zajednice na svom području mogu obavljati određene poslove kontrole provedbe propisanih mjera zaštite od požara utvrđenih Zakonom te provedbenim propisima. Često se ti poslovi obavljaju u zajedničkim koordiniranim inspekcijskim nadzorima s ostalim inspekcijskim službama, pri čemu svaka služba obavlja poslove u okviru svog djelokruga i nadležnosti.

Inspekcija za vatrogastvo Državne uprave za zaštitu i spašavanje provodi inspekcijski nadzor nad provedbom Zakona o vatrogastvu (»Narodne novine« br. 106/99., 117/01., 36/02., 96/03., 174/04., 38/09. i 80/10.). Nadzor operativnih poslova, odnosno poslova vatrogastva obavljaju inspektori za vatrogastvo raspoređeni u sjedištu i područnim jedinicama Državne uprave za zaštitu i spašavanje.

Državna uprava za zaštitu i spašavanje nadzire provedbu propisanih mjera, sudjeluje u provedbi preventivnih mjera zaštite od požara i eksplozija i spašavanju ljudi i imovine, a putem ustrojenoga Sektora za vatrogastvo koji obavlja preventivne, stručne, planske i analitičke poslove iz područja vatrogastva, kreira strategiju ustroja i organiziranosti vatrogasne djelatnosti, predlaže mjere i aktivnosti za zaštitu ljudi i imovine ugroženih požarom, zatim planira, organizira i provodi mjere za pripremu i provedbu osposobljavanja i usavršavanja pripadnika vatrogasnih postrojbi i drugih sudionika koji sudjeluju u vatrogasnim intervencijama (gašenju i zaštiti od požara).

Ostala državna tijela, pravne osobe s javnim ovlastima, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u okviru svojih nadležnosti dužni su preventivno djelovati temeljem odredbi Zakona o zaštiti od požara i Zakona o vatrogastvu kojima su propisana njihova prava i obveze.

Ostvaruje se, primjerice, i suradnja sa stručnim službama Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva zaštite okoliša i prirode, Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture, Ministarstva turizma, Ministarstva graditeljstva i prostornoga uređenja, Ministarstva regionalnoga razvoja i fondova Europske unije i Državnog hidrometeorološkog zavoda (kontakti glede vremenske prognoze i izračuna razreda opasnosti od izbijanja šumskih požara).

Glavni nositelji operativnih (kurativnih) aktivnosti su Državna uprava za zaštitu i spašavanje (uz potporu resursa Ministarstva obrane putem Protupožarnih namjenski organiziranih snaga Oružanih snaga Republike Hrvatske – najznačajniji segment u potpori su zračne snage), Hrvatska vatrogasna zajednica, jedinice lokalne samouprave (gradovi i općine s vatrogasnim postrojbama – profesionalnim i dobrovoljnim, ustrojenim prema Procjeni ugroženosti/Planu zaštite od požara) te pravne osobe iz gospodarstva s osposobljenim i opremljenim ljudskim potencijalima za gašenje požara.

Sektor za vatrogastvo Državne uprave za zaštitu i spašavanje obavlja i operativne poslove iz područja vatrogastva i nositelj je koordiniranja, praćenja i usmjeravanja operativnog djelovanja sudionika (središnjih tijela državne uprave nadležnih za pojedine segmente djelovanja u vatrogasnim intervencijama, pravnih osoba i drugih sudionika koji se uključuju u vatrogasne intervencije sukladno odgovarajućim propisima i planovima) te upravlja i koordinira složenim vatrogasnim intervencijama. U Sektoru za vatrogastvo ustrojena je i djeluje Državna vatrogasna intervencijska postrojba (sjedišta postrojbe su u Dubrovniku, Šibeniku, Zadru i Divuljama kod Splita), koja izravno djeluje u značajnijim vatrogasnim intervencijama – prvenstveno pri gašenju požara otvorenoga prostora, a temeljni je dio pružanja pomoći u drugim zemljama, u izvršenju obveza utvrđenih međudržavnim ugovorima. Temeljem Programa aktivnosti u provedbi posebnih mjera zaštite od požara od interesa za Republiku Hrvatsku, za vrijeme ljetne požarne sezone, Državna vatrogasna intervencijska postrojba dodatno se popunjava vatrogascima iz kontinentalnog dijela Republike Hrvatske, te se tako popunjeni timovi (ekipe – moduli) žurno prebacuju na požarišta, posebno na priobalju.

Iako operativni poslovi zaštite od požara i gašenja nisu temeljna zadaća Ministarstva obrane – Oružanih snaga Republike Hrvatske, dio raspoloživih resursa koristi se i u izvršenju tih zadaća. Značajni segment potpore u operativnim poslovima gašenja su namjenski organizirane zračne snage koje se koriste za gašenje požara, prijevoz snaga i opreme, spašavanje i izviđanje prostora. Republika Hrvatska zadnjih nekoliko godina uglavnom koristi (tijekom ljeta) zračne snage, koje čine:

– 6 zrakoplova Canadair CL-415,

– 5 izviđačko-navalnih zrakoplova Air Tractor,

– do 2 helikoptera MI-8,

– ostale letjelice sukladno potrebama.

U Republici Hrvatskoj vatrogasnu djelatnost provode profesionalne i dobrovoljne vatrogasne postrojbe te vatrogasne postrojbe u gospodarstvu. Profesionalne vatrogasne postrojbe osnivaju se temeljem Zakona o ustanovama (»Narodne novine« br. 76/93., 29/97., 47/99. i 35/08.), a dobrovoljna vatrogasna društva temeljem Zakona o udrugama (»Narodne novine« br. 88/01. i 11/02.). U Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje osnovane su interventne vatrogasne postrojbe, a u sastavu Oružanih snaga Republike Hrvatske zračne snage za gašenje požara i logistiku.

Preventiva i kurativa su u određenoj uzajamnosti te ih nadležna tijela provode istovremeno. Zakonom o zaštiti od požara dana je mogućnost jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave da svojim odlukama, uz suglasnost policijske uprave, mogu propisati da određene poslove kontrole provedbe propisanih mjera zaštite od požara utvrđenih Zakonom o zaštiti od požara te provedbenim propisima mogu obavljati vatrogasne postrojbe i/ili vatrogasne zajednice na području te jedinice.

Hrvatska vatrogasna zajednica je organizacija koja promiče interese dobrovoljnog vatrogastva na teritoriju Republike Hrvatske i aktivno sudjeluje u zaštiti od požara. Osnovana je davne 1876. godine i danas nastavlja s radom temeljem odredbi Zakona o vatrogastvu. Sve javne vatrogasne postrojbe (osim interventnih vatrogasnih postrojbi Državne uprave za zaštitu i spašavanje) i dobrovoljna vatrogasna društva udružuju se u vatrogasne zajednice općina, gradova, područja i županija/Grada Zagreba te u Hrvatsku vatrogasnu zajednicu. U Republici Hrvatskoj djeluje 20 vatrogasnih zajednica županija i Vatrogasna zajednica Grada Zagreba u koje su izravno ili putem vatrogasnih zajednica općina, gradova i županija udruženi 1.889 DVD-a (teritorijalnih i gospodarstvo) i 95 profesionalnih vatrogasnih postrojbi (teritorijalnih i gospodarstvo) s ukupno 61.421 operativnim vatrogascem (58.036 dobrovoljnih i 3.385 profesionalnih). Dobrovoljna vatrogasna društva i vatrogasne postrojbe raspolažu s 1.119 vatrogasnih domova, 952 vatrogasna spremišta, 3.117 vatrogasnih vozila i 2.170 vatrogasnih naprtnjača za gašenje požara.

Pregled ljudskih potencijala u JVP i DVD (statistički pokazatelji):

Operativni članovi u JVP i DVD

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VZŽ/GZ | Broj DVD i JVP | Broj vatrogasaca | Broj dobrovoljnih vatrogasaca iz DVD/1000 stanovnika | Broj profesionalnih vatrogasaca iz JVP/1000 stanovnika | Broj vatrogasaca/1000 stanovnika | Broj vatrogasaca /km2 |
| Bjelovarsko-bilogorska | 179 | 5.325 | 36,52 | 0,74 | 40,01 | 2,02 |
| Brodsko-posavska | 64 | 1.850 | 10,06 | 0,29 | 10,44 | 0,91 |
| Dubrovačko-neretvanska | 50 | 981 | 6,15 | 1,19 | 7,98 | 0,55 |
| Grad Zagreb | 68 | 4.511 | 5,00 | 0,43 | 5,79 | 7,03 |
| Istarska | 44 | 1.232 | 4,50 | 1,10 | 5,97 | 0,43 |
| Karlovačka | 103 | 2.454 | 16,24 | 0,52 | 17,17 | 0,68 |
| Koprivničko-križevačka | 156 | 7.733 | 59,97 | 0,72 | 62,13 | 4,42 |
| Krapinsko-zagorska | 84 | 2.556 | 17,20 | 0,52 | 18,09 | 2,10 |
| Ličko-senjska | 21 | 388 | 4,77 | 0,97 | 7,23 | 0,07 |
| Međimurska | 92 | 4.362 | 33,79 | 0,30 | 34,45 | 5,73 |
| Osječko-baranjska | 155 | 4.847 | 13,64 | 0,37 | 14,67 | 1,17 |
| Požeško-slavonska | 60 | 2.877 | 32,61 | 0,23 | 33,52 | 1,58 |
| Primorsko-goranska | 82 | 1.755 | 4,42 | 0,78 | 5,75 | 0,49 |
| Sisačko-moslavačka | 140 | 4.360 | 21,67 | 0,57 | 23,52 | 0,98 |
| Splitsko-dalmatinska | 56 | 1.837 | 3,40 | 0,31 | 3,96 | 0,40 |
| Šibensko-kninska | 27 | 430 | 3,36 | 0,94 | 4,56 | 0,09 |
| Varaždinska | 135 | 3.289 | 16,90 | 0,28 | 17,80 | 2,61 |
| Virovitičko-podravska | 71 | 1.395 | 14,46 | 0,44 | 14,94 | 0,69 |
| Vukovarsko-srijemska | 63 | 1.108 | 4,66 | 0,37 | 5,41 | 0,45 |
| Zadarska | 49 | 779 | 3,38 | 1,01 | 4,79 | 0,21 |
| Zagrebačka | 294 | 7.236 | 22,56 | 0,38 | 23,36 | 2,36 |
| Ukupno: | 1.993 | 61.421 | 12,69 | 0,53 | 13,82 | 1,04 |

Hrvatska vatrogasna zajednica financira se iz državnog proračuna Republike Hrvatske, a dobrovoljna vatrogasna društva i ostale vatrogasne zajednice financiraju se iz proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave (do 5% izvornih prihoda).

Profesionalne javne vatrogasne postrojbe financiraju se dodatno iz državnog proračuna Republike Hrvatske temeljem minimalnih financijskih standarda.

*Broj DVD/JVP i pokrivenost jedinica lokalne samouprave*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VZŽ/GZ | Broj DVD-a u gospodarstvu | Broj JVP | Broj PVP u gospodarstvu | Ukupno DVD, JVP, DVDg, PVPg | Broj JLS | Broj DVD i JVP/JLS | Broj JLS bez VP |
| Bjelovarsko-bilogorska | 6 | 4 | 2 | 179 | 23 | 7,43 | 0 |
| Brodsko-posavska | 1 | 2 | 0 | 64 | 28 | 2,25 | 4 |
| Dubrovačko-neretvanska | 0 | 6 | 2 | 50 | 22 | 2,18 | 2 |
| Grad Zagreb | 5 | 1 | 6 | 68 | 1 | 57,00 | 0 |
| Istarska | 0 | 7 | 4 | 44 | 41 | 0,98 | 9 |
| Karlovačka | 3 | 2 | 0 | 103 | 22 | 4,55 | 0 |
| Koprivničko-križevačka | 4 | 3 | 0 | 156 | 25 | 6,08 | 0 |
| Krapinsko-zagorska | 4 | 2 | 0 | 84 | 32 | 2,53 | 0 |
| Ličko-senjska | 0 | 3 | 2 | 21 | 12 | 1,58 | 1 |
| Međimurska | 5 | 1 | 0 | 92 | 25 | 3,48 | 0 |
| Osječko-baranjska | 7 | 3 | 1 | 155 | 42 | 3,50 | 0 |
| Požeško-slavonska | 2 | 2 | 0 | 60 | 10 | 5,80 | 0 |
| Primorsko-goranska | 0 | 6 | 8 | 82 | 35 | 2,11 | 0 |
| Sisačko-moslavačka | 1 | 3 | 3 | 140 | 19 | 7,16 | 0 |
| Splitsko-dalmatinska | 0 | 2 | 2 | 56 | 55 | 0,98 | 18 |
| Šibensko-kninska | 0 | 4 | 1 | 27 | 19 | 1,37 | 5 |
| Varaždinska | 8 | 1 | 1 | 135 | 28 | 4,50 | 0 |
| Virovitičko-podravska | 0 | 2 | 0 | 71 | 16 | 4,44 | 0 |
| Vukovarsko-srijemska | 2 | 4 | 1 | 63 | 31 | 1,94 | 2 |
| Zadarska | 3 | 4 | 0 | 49 | 34 | 1,35 | 6 |
| Zagrebačka | 5 | 4 | 1 | 294 | 34 | 8,26 | 1 |
| Ukupno: | 56 | 66 | 34 | 1993 | 554 | 3,58 | 48 |

2. PRAVNI OKVIR

2.1. Zaštita od požara

Sustav zaštite od požara podrazumijeva planiranje zaštite od požara, propisivanje mjera zaštite od požara za građevine, ustrojavanje subjekata zaštite od požara, provođenje mjera zaštite od požara, financiranje zaštite od požara te osposobljavanje i ovlašćivanje za obavljanje poslova zaštite od požara, s ciljem zaštite života, zdravlja i sigurnosti ljudi i životinja te sigurnosti materijalnih dobara, okoliša i prirode od požara, uz društveno i gospodarski prihvatljiv požarni rizik. U njegovoj provedbi sudjeluju i međusobno surađuju građani kao pojedinci, udruge, organizacije, fizičke i pravne osobe, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i tijela državne uprave.

Pravni okvir zaštite od požara čine Ustav Republike Hrvatske, zakonski i provedbeni propisi koji uređuju poslove zaštite od požara.

Temeljni propis kojim se uređuje područje zaštite od požara je Zakon o zaštiti od požara i podzakonski akti doneseni na temelju tog Zakona. Navedenim zakonom nedvojbeno je utvrđen sustav zaštite od požara, kao i prava i obveze svih sudionika u zaštiti od požara. Uz Zakon o zaštiti od požara, važnost u pog ledu zaštite od požara imaju i Zakon o zapaljivim tekućinama i plinovima (»Narodne novine« br. 108/95. i 56/10.) i Zakon o eksplozivnim tvarima (»Narodne novine« br. 178/04., 109/07., 67/08. i 144/10.).

Osim navedenim propisima, zaštita od požara u Republici Hrvatskoj uređena je i posebnim propisima drugih državnih tijela koji se odnose na tu problematiku.

Osobito važni propisi vezano za zaštitu od požara su Zakon o prostornom uređenju i gradnji (»Narodne novine« br. 76/07., 38/09., 55/11., 90/11. i 50/12.), Zakon o zaštiti okoliša (»Narodne novine« br. 110/07.) te Zakon o šumama (»Narodne novine« br. 140/05., 82/06., 129/08., 80/10., 124/10., 25/12. i 68/12.).

Zakon o prostornom uređenju i gradnji uređuje sustav prostornog uređenja i gradnje, nadležnosti tijela državne vlasti i tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u upravnim i drugim postupcima te upravni i inspekcijski nadzor. Sustav prostornog uređenja čine subjekti, dokumenti, akti i postupci kojima se osigurava praćenje stanja u prostoru, određivanje uvjeta i načina izrade, donošenja i provođenja dokumenata prostornog uređenja te uređenje građevinskog zemljišta. Prostornim uređenjem se ostvaruju pretpostavke za unapređenje gospodarskih, društvenih, prirodnih, kulturnih i ekoloških polazišta održivog razvitka u prostoru Republike Hrvatske kao osobito vrijednom i ograničenom nacionalnom dobru na načelu integralnog pristupa prostornom planiranju. Jedan od bitnih zahtjeva za građevinu je i zaštita od požara s odgovarajućim organizacijskim i tehničkim mjerama.

Službenici Ministarstva unutarnjih poslova, temeljem Zakona o prostornom uređenju i gradnji te Zakona o zaštiti od požara, sudjeluju:

– u postupku izrade dokumenata prostornog uređenja kroz dostavu zahtjeva (podataka, planskih smjernica i propisanih dokumenata) za izradu prostornog plana,

– u postupku donošenja dokumenata prostornog uređenja kroz davanje mišljenja na nacrt konačnog prijedloga prostornog plana,

– u postupku provođenja dokumenata prostornog uređenja (lokacijska dozvola),

– u postupku izdavanja potvrde glavnog projekta,

– u postupku izdavanja građevinske dozvole,

– u postupku izdavanja uporabne dozvole,

– u postupku izdavanja rješenja o promjeni namjene građevine,

– u postupku procjene zahvata na okoliš određenih posebnim propisom,

– u postupku utvrđivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša i dr.

Zakonom o šumama uređuje se uzgoj, zaštita, korištenje i raspolaganje šumom i šumskim zemljištima kao prirodnim bogatstvom, s ciljem održavanja biološke raznolikosti te osiguranja gospodarenja na načelima gospodarske održivosti, socijalne odgovornosti i ekološke prihvatljivosti. Također, propisano je da su Hrvatske šume d.o.o. te pravne osobe koje koriste šume u vlasništvu Republike Hrvatske i šumoposjednici dužni poduzimati mjere radi zaštite šuma od požara. Nadalje, utvrđena je obveza županija i Grada Zagreba da propišu mjere čuvanja šuma, provođenja šumskog reda te zabranu loženja otvorene vatre i paljenja drvenog ugljena za šume i šumsko zemljište šumoposjednika, kao i obvezu da trgovačko društvo Hrvatske šume d.o.o., šumoposjednici i pravne osobe koje koriste šumu ili šumsko zemljište pošume opožarene površine, površine na kojima nije uspjelo pomlađivanje i površine na kojima je izvršeno pustošenje, bespravna sječa ili krčenje.

Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi (»Narodne novine« br. 33/01., 60/01., 129/05., 109/07., 125/08., 36/09., 150/11. i 19/13. – pročišćeni tekst) propisano je da općine i gradovi u svom samoupravnom djelokrugu obavljaju poslove lokalnog značaja, a županije poslove od područnoga (regionalnog) značaja kojima se neposredno ostvaruju potrebe građana, a koji nisu Ustavom ili zakonom dodijeljeni državnim tijelima.

Posebnim zakonima kojima se uređuju pojedine djelatnosti propisane Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi određeni su poslovi čije su obavljanje općine, gradovi i županije dužni organizirati te poslovi koje mogu obavljati.

Općine i gradovi, uz ostale poslove od lokalnog značaja, sukladno odredbama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, u svom samoupravnom djelokrugu obavljaju poslove protupožarne zaštite.

Značajan dokument za zaštitu od požara je Program aktivnosti u provedbi posebnih mjera zaštite od požara od interesa za Republiku Hrvatsku (Program aktivnosti) kojeg svake godine donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog Ministarstva unutarnjih poslova uz prethodno mišljenje Nacionalnog odbora za preventivnu zaštitu i gašenje požara i središnjeg tijela državne uprave za vatrogastvo. Program aktivnosti temeljni je dokument koordinacije i provedbe godišnjih aktivnosti državnih tijela, javnih ustanova, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, udruga građana te drugih organizacija i tijela uključenih u provedbu mjera zaštite od požara.

2.2. Vatrogastvo

Sustav vatrogastva uređen je odredbama Zakona o vatrogastvu i podzakonskim aktima koji detaljnije uređuju područja vezana za ustroj, zapovijedanje, osposobljavanje, financiranje vatrogasne djelatnosti, prava i obveze jedinica lokalne samouprave, tehniku, opremu i sredstva vatrogasnih postrojbi i društava koja obavljanju vatrogasnu djelatnost.

Vrlo važan dokument za sustav vatrogastva je Plan intervencija kod velikih požara otvorenog prostora na teritoriju Republike Hrvatske (»Narodne novine« br. 25/01.). Plan je strateški dokument Republike Hrvatske u intervencijama kod velikih požara otvorenog prostora koji donosi Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane i Hrvatske vatrogasne zajednice. Planom se utvrđuju: sudionici provedbe, njihov ustroj, djelokrug i nadležnost, sustav koordiniranja aktivnosti, rukovođenja i zapovijedanja akcijama gašenja velikih požara otvorenih prostora, osposobljavanje sudionika provedbe Plana, obavješćivanje javnosti o velikim požarima otvorenih prostora te način osiguranja financijskih sredstava za provedbu Plana.

Organizacija i djelovanje sustava vatrogastva, osim Zakonom o vatrogastvu, uređeni su i sljedećim propisima:

– Ustav Republike Hrvatske, odredba članka 129.a. stavka 1.,

– Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, odredba članka 19.,

– Zakon o ustanovama,

– Zakon o udrugama,

– Zakon o zaštiti i spašavanju,

– Zakon o zaštiti od požara,

– Zakon o sustavu državne uprave,

– Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih tijela državne uprave,

– Zakon o općem upravnom postupku,

– Prekršajni zakon.

Školovanje vatrogasaca može se obavljati u obrazovnim ustanovama koje ispunjavaju tehničke i kadrovske uvjete propisane zakonom i drugim propisima. Ovlaštenje za školovanje vatrogasaca daje Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta uz suglasnost Ministarstva unutarnjih poslova te uz mišljenje Hrvatske vatrogasne zajednice. Pravni okvir područja obrazovanja vatrogasnih djelatnika čine sljedeći propisi:

– Zakon o vatrogastvu,

– Zakon o zaštiti i spašavanju,

– Zakon o obrazovanju odraslih,

– Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi,

– Zakon o strukovnom obrazovanju,

– pravilnici i drugi pravni akti koji se donose na temelju navedenih Zakona.

Financiranje redovne djelatnosti javnih vatrogasnih postrojbi utvrđeno je člankom 43. stavkom 1. Zakona o vatrogastvu, na način da se sredstva za financiranje redovne djelatnosti javnih vatrogasnih postrojbi općina, gradova i Grada Zagreba osiguravaju u proračunu općine, grada ili Grada Zagreba. Zbog nedostatnih financijskih sredstava u proračunima jedinica lokalne samouprave, a za redovno djelovanje javnih vatrogasnih postrojbi, svake godine se temeljem zakona utvrđuju i dodatna sredstva izravnanja za decentralizirane funkcije u državnom proračunu Republike Hrvatske.

Navedena pomoć ostvaruje se na način da jedinice lokalne samouprave koje su osnivači i financiraju javnu vatrogasnu postrojbu, imaju pravo na dodatni udio od 1,3% poreza na dohodak do iznosa utvrđenog Odlukom o minimalnim financijskim standardima za decentralizirano financiranje redovite djelatnosti javnih vatrogasnih postrojbi u tekućoj godini. Ukoliko se iz dodatnog udjela u porezu na dohodak ne osigura potrebna visina sredstava za financiranje minimalnih financijskih standarda, razliku do ukupno bilanciranih sredstava ostvaruju s pozicije dodatnih sredstava izravnanja za decentralizirane funkcije u državnom proračunu Republike Hrvatske.

Potrebno je izraditi prijedlog novog ustroja vatrogastva koji treba precizno utvrditi odnose u sustavu vatrogastva na razinama gradova (općina), županija i države. Naime, tijekom proteklog desetljeća uočeni su određeni nedostaci ili nepreciznosti u postojećoj zakonskoj regulativi, a neka područja sustava vatrogastva nisu u potpunosti regulirana podzakonskim propisima. Slijedom navedenog, potrebno je izmijeniti postojeće ili donijeti nove propise kojima će se ukloniti uočeni nedostaci. Iako su odredbama Zakona o vatrogastvu (»Narodne novine« br. 58/93. i 87/96.) te važećeg Zakona o vatrogastvu (»Narodne novine« br. 106/99., 117/01., 36/02., 96/03., 174/04., 38/09. i 80/10.) uklonjeni dotad uočeni nedostaci u sustavu vatrogastva te se sustav razvijao i unapređivao tijekom godina, i nadalje postoji prostor za poboljšavanje sustava vatrogastva donošenjem novog Zakonom o vatrogastvu.

Kada se naglašavaju ugroze koje podrazumijevaju djelovanje sustava vatrogastva, može se pored općih postojećih ugroza naglasiti povećana opasnost nastanka šumskih požara tijekom ljeta u priobalnom dijelu Republike Hrvatske. Šumske požare je potrebno izdvojiti zbog toga što tijekom ljeta takve intervencije zahtijevaju angažiranje znatnijeg materijalnog, tehničkog i kadrovskog potencijala iz cijele države. Stoga je potrebna uspostava prilagodljivog i modernog sustava vatrogastva čiji će ustroj sukladno potrebama brzo i mobilno reagirati na događaj. Osim toga, šumski požari na otvorenom prostoru priobalja znatno utječu na globalnu sigurnost turističkih destinacija.

Sustav vatrogastva potrebno je na određeni način nadograditi u segmentima djelovanja u kriznim događajima i složenijim vatrogasnim intervencijama. Drugim riječima, ustroj vatrogastva i međusobne odnose potrebno je regulirati zakonom i podzakonskim aktima, i to na razini općina, gradova, županija i cijele države.

Na razini općina i gradova (lokalne samouprave) najviše se vode rasprave oko utvrđivanja optimalnog modela financiranja i raspodjele financijskih sredstava među subjektima u sustavu vatrogastva. Na županijskoj razini vatrogastva djeluju vatrogasne zajednice u koje se udružuju javne vatrogasne postrojbe i dobrovoljna vatrogasna društva s njihovog područja, dok poslove na državnoj razini vatrogastva obuhvaćaju poslovi Sektora za vatrogastvo Državne uprave za zaštitu i spašavanje i Hrvatske vatrogasne zajednice.

Postojeće stanje u sustavu vatrogastva opterećeno je određenim poteškoćama, stoga je izradom novog Zakona o vatrogastvu potrebno preciznije utvrditi sljedeće:

– čvršće integriranje sustava vatrogastva od državne razine pa do razine županije i gradova u smislu jedinstvenog zapovijedanja vatrogasnim intervencijama i raspodjele odgovornosti. Hijerarhiju zapovijedanja utvrditi na način da županijski vatrogasni zapovjednici moraju biti zaposlenici županije,

– utvrđivanje odgovornosti i ovlasti vatrogasnih zapovjednika,

– čvrsto definirati izvore financiranja djelatnosti vatrogastva,

– regulirati obrazovanje vatrogasaca,

– reguliranje beneficija u radu vatrogasaca i stimuliranje rada dobrovoljnog vatrogastva,

– inspekcijski nadzor djelovanja sustava vatrogastva.

Cilj razvoja vatrogastva je učinkovito djelovanje u provedbi preventivnih mjera zaštite od požara i eksplozija, gašenju požara i spašavanju ljudi i imovine, pružanju tehničke pomoći pri svim vrstama ugrožavanja, gašenju većih i dugotrajnijih požara (velikih šumskih požara, požari spremnika s gorivom i sl.), djelovanju pri ostalim složenijim događajima (nesreće s opasnim tvarima, elementarne nepogode, nesreće u prometu, pružanje pomoći drugim državama). Za realizaciju ciljeva razvoja bitna je izrada odgovarajuće pravne regulative te materijalna, tehnička i kadrovska podrška. Potrebno je omogućiti jedinstvenost djelovanja i učinkovito rukovođenje u slučaju većih nesreća i katastrofa, kao i djelovanje postrojbi na cijelom području Republike Hrvatske, uz jasno definirano osiguravanje materijalnih, tehničkih, kadrovskih i financijskih resursa.

3. MEĐUNARODNE OBVEZE

Republika Hrvatska u velikom je dijelu uskladila nacionalno zakonodavstvo s regulativom Europske unije (direktive, odluke) te će se usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije nastaviti i dalje. Potrebno je, također, na nacionalnoj razini donijeti tehničke propise koji uređuju zaštitu od požara za građevine različite namjene (npr. podzemne garaže, veliki sportski objekti i dvorane, veliki trgovački centri, terminali za skladištenje plina nafte i plina, magistralni i međunarodni naftovodi i plinovodi i dr.).

Ministarstvo unutarnjih poslova u suradnji s tijelom državne uprave nadležnim za poslove vatrogastva (Državnom upravom za zaštitu i spašavanje) provodi međunarodne bilateralne sporazume u području zaštite od katastrofa koji definiraju načine pružanja i primanja pomoći, pa tako i u slučaju velikih požara. Republika Hrvatska od 2009. godine sudjeluje u Mehanizmu za civilnu zaštitu Europske unije, kroz koji se stavlja naglasak na suradnju država Mediterana u području suradnje u vatrogastvu gdje je tijelo državne uprave nadležno za poslove vatrogastva nositelj aktivnosti te koordinira pružanje pomoći drugim državama u slučaju požara otvorenog prostora na njihovom teritoriju, kada traže međunarodnu pomoć preko EU Centra za monitoring i informiranje u Bruxellesu.

4. GLAVNI CILJEVI I PRIORITETI

Glavni ciljevi razvoja sustava zaštite od požara i prioriteti kroz preventivno i operativno djelovanje su:

– smanjiti broj nastalih požara,

– smanjiti broj stradalih osoba,

– smanjiti materijalnu štetu nastalu uslijed posrednog i neposrednog djelovanja požara,

– unaprijediti sustav vatrogastva te redefinirati status vatrogasaca.

Smanjenje broja nastalih požara moguće je postići prvenstveno kroz preventivno djelovanje na svim razinama u kojem će vodeću ulogu imati inspekcija zaštite od požara, jedinice lokalne i područne samouprave i vatrogasne službe.

Da bi se postigli zadani ciljevi potrebno je:

– dovršiti usklađivanje zakonske regulative iz područja preventive s pravnom stečevinom Europske unije, čime će se urediti operativno (kurativno) djelovanje ljudskih i materijalno-tehničkih resursa u zaštiti od požara uz poštovanje načela supsidijarnosti i integralnosti svih resursa;

– zakonskim odredbama osigurati financiranje protupožarne zaštite (iz sredstava proračuna jedinica lokalne i područne samouprave, državnog proračuna Republike Hrvatske, pravnih osoba s javnim ovlastima, gospodarskih pravnih osoba obveznika zaštite od požara, iz premija osiguranja osiguravajućih kuća, iz naknade za korištenje općekorisne funkcije šuma, kroz programske dokumente za razdoblje od 2014. – 2020. godine korištenjem sredstava iz strukturnih instrumenata Europske unije – Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda i Kohezijskog fonda te donacija i drugih izvora);

– osposobljavanje i edukacija stručnih kadrova za preventivno provođenje protupožarne zaštite, kao i operativno djelovanje (inspekcijske službe, vatrogasni djelatnici – profesionalni i dobrovoljni, djelatnici u gospodarstvu, stanovništvo);

– edukacija kroz osnovno, srednjoškolsko i visoko obrazovanje (znanstvene institucije, fakulteti i sl.);

– obrazovanjem putem tehničkih fakulteta (strojarski, građevinski, arhitektonski, kemijski, elektrotehnički i drugi) osigurati provođenje zaštite od požara prilikom projektiranja složenih i raznovrsnih građevina i industrijskih postrojenja;

– obrazovanje na visokoškolskim institucijama čije područje rada je biotehničke struke, a vezano je uz otvoreni prostor (šumarski, poljoprivredni i dr. fakulteti);

– ustrojiti jedinstvenu službu vatrogastva na čelu s državnim tijelom zaduženim za vatrogastvo s jasno postavljenom linijom zapovijedanja, financiranja, školovanja i stručnog osposobljavanja;

– izraditi metodologije za određivanje broja i vrste vatrogasaca u vatrogasnoj postrojbi u gospodarstvu te u jedinicama lokalne samouprave s vrstama i količinama vatrogasne opreme;

– održavati i nabavljati potrebna materijalno-tehnička sredstva i opremu za preventivno i operativno djelovanje te provoditi uvježbavanje i edukaciju ljudskih potencijala;

– informiranje i senzibiliziranje domaće javnosti i turista o važnosti poduzimanja i provođenja mjera protupožarne zaštite i odgovornog ponašanja, posebno u ljetnim mjesecima i tijekom turističke i žetvene sezone;

– izraditi sveobuhvatne evidencije objekata i prostora od značaja za Republiku Hrvatsku radi kontinuiranog uvida i praćenja provođenja mjera zaštite od požara u istima;

– ostvariti jaču suradnju svih državnih tijela i institucija te zajednički pojačati provođenje inspekcijskih i drugih nadzornih pregleda.

5. PROVEDBENE MJERE I NOSITELJI AKTIVNOSTI

5.1. Inspekcijske službe zaštite od požara i vatrogastva

*5.1.1. Inspekcija zaštite od požara*

Potrebno je izvršiti popunjavanje inspekcijskih službi novim kadrovima te pojačati djelovanje u pogledu obavljanja inspekcijskih nadzora nad provođenjem preventivnih mjera zaštite od požara te putem tečajeva, seminara i slično, planirati i provesti:

a. osposobljavanje i usavršavanje inspektora za sudjelovanje u postupcima utvrđivanja posebnih uvjeta zaštite od požara,

b. osposobljavanje i usavršavanje inspektora za utvrđivanje uzroka požara, njegovog nastajanja i širenja,

c. usavršavanje inspektora u obavljanju inspekcijskog nadzora u području zaštite od požara i vatrogastva,

d. kontinuirano usavršavanje u pogledu praćenja zakonske regulative, novih primijenjenih tehnologija i metoda koji se koriste kod projektiranja, izvođenja i korištenja svih oblika sustava zaštite od požara.

5.1.2. Inspekcija za vatrogastvo

Inspektori za vatrogastvo državnog tijela nadležnog za poslove vatrogastva provode inspekcijski nadzor provedbe Zakona o vatrogastvu i podzakonskih akata kod pravnih osoba koje podliježu nadzoru.

Zadaće iz svog djelokruga rada, inspektori za vatrogastvo provode kod profesionalnih javnih vatrogasnih postrojbi i profesionalnih vatrogasnih postrojbi u gospodarstvu, vatrogasnih zajednica, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, pravnih osoba koje se bave osposobljavanjem i obrazovanjem vatrogasnih kadrova, pravnih osoba koje se bave osiguranjem imovine.

Radi unapređenja rada inspekcije za vatrogastvo potrebno je poduzeti sljedeće mjere:

a. popuniti nepopunjena radna mjesta inspektora za vatrogastvo,

b. materijalno opremiti inspekciju za vatrogastvo (prijenosna računala i pisači, programska podrška za provođenje inspekcijskih nadzora, vozni park),

c. kontinuirano osposobljavanje i usavršavanje inspektora putem tečajeva, seminara, radionica i slično.

5.2. Gospodarski objekti

Radi unapređenja zaštite od požara, za gospodarske objekte, kao i za infrastrukturne građevine linearnog tipa (plinovodi, naftovodi, produktovodi) od važnosti ili od interesa za državu, predlažu se sljedeće mjere:

– održavanje u ispravnom stanju sustava za dojavu i gašenje požara, uz uvođenje novih i suvremenih tehnologija te njihova integracija u ostale sustave zaštite i sigurnosti,

– označavanje izlaza i izlaznih putova u slučaju požara,

– upoznavanje zaposlenika s mjerama zaštite od požara i postupcima u slučaju požara,

– provjera ispravnosti vanjske i unutarnje instalacije za gašenje požara (hidrantske mreže) te održavanje iste u ispravnom stanju ili izvedba nove i pouzdanije,

– provjera rada stručnih osoba zaduženih za obavljanje poslova zaštite od požara,

– usklađivanje planova zaštite od požara i procjena ugroženosti od požara s novonastalim uvjetima u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave,

– rad na boljoj organizaciji u pripremljenosti i osposobljavanju vatrogasnih organizacija na gašenju požara,

– osposobljavanje zaposlenika vezano uz mjere zaštite od požara i postupke u slučaju požara.

5.3. Stambene i stambeno-poslovne zgrade

Za stambene i stambeno-poslovne zgrade predlažu se sljedeće mjere za unapređenje zaštite od požara:

– održavanje u ispravnom stanju ugrađenih stabilnih sustava za gašenje požara u podzemnim garažama,

– označavanje i dovođenje u ispravno stanje izlaza i izlaznih puteva,

– pregled, provjera na nosivost te označavanje prostora namijenjenih za pristup vatrogasnih vozila,

– upoznavanje upravitelja zgrada s mjerama zaštite od požara,

– provjera ispravnosti te označavanje vanjskih hidranata namijenjenih za gašenje požara,

– provjera postojanja uputa u slučaju požara te postavljanje istih za vlasnike odnosno korisnike stanova, poslovnih prostora, zajedničkih prostora zgrade ili nekih drugih dijelova zgrade.

5.4. Šume, zaštićeni dijelovi prirode te ostali otvoreni prostor ugrožen požarom

Kako bi se poboljšalo stanje odnosno smanjio broj požara i šteta prouzročenih požarima otvorenog prostora, predlaže se provedba sljedećih mjera:

– ažuriranje planova zaštite od požara i procjena ugroženosti od požara,

– poboljšanje stanja vatrogasnog dežurstva i kako bi se isti doveo na prihvatljivu razinu,

– uvođenje novih tehnologija, tj. postavljanje i ugradnja modernih tehnologija (IC i video kamera) za ranu detekciju dima, odnosno vatre,

– poboljšanje stanja na postojećim te, prema prosudbi, izgradnja novih motrionica kako bi se mogao nadzirati cjelokupni ugroženi prostor u kritičnom razdoblju,

– dovođenje u prohodno stanje izgrađenih te, prema potrebi, izgradnja novih protupožarnih prosjeka i putova te protupožarnih prosjeka s elementima šumske ceste i poljoprivrednih putova pogodnih za promet vatrogasnih vozila,

– nastaviti na prilagodbi i poboljšanju postojećih ili razvoju novih metoda za procjenjivanje ugroženosti od požara i određivanje rizika od nastajanja i širenja požara na otvorenom prostoru,

– poboljšanje u pokrivenosti terena s vatrogasnim komunikacijskim signalima poglavito na ugroženim područjima i mjestima,

– poboljšanje stanja osobne i skupne vatrogasne opreme, a osobito u gašenju požara otvorenog prostora,

– poboljšanje u opremljenosti lokalnih vatrogasnih organizacija,

– upoznavanje lokalnih vatrogasaca i vatrogasaca na ispomoći s minski sumnjivim područjima.

Za otvorene prostore posebno ugrožene od nastanka i širenja požara potrebno je godišnje izrađivati planove motrenja, čuvanja i ophodnje te donijeti mjere zabrane nekontroliranog i neovlaštenog pristupa i boravka na tim prostorima za razdoblje visokog i vrlo visokog indeksa opasnosti od nastanka požara.

Sredstva za provedbu izrade planova motriteljsko-dojavne službe osiguravaju pravne osobe koje su vlasnici ili korisnici površine kojima upravljaju, odnosno jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave za prostore u vlasništvu fizičkih osoba. U provedbu motrenja, čuvanja i ophođenja potrebno je uključiti i udruge koje koriste prostor (planinarska društva, lovačka društva, udruge za zaštitu prirode i okoliša i dr.).

Godišnje, pred početak i za vrijeme protupožarne sezone provoditi informativno promidžbene aktivnosti u cilju upoznavanja pučanstva s opasnostima od nastanka požara i posljedicama koje izaziva te podizanja razine protupožarne kulture te organizirati objavljivanje poruka u svezi zaštite od požara kroz emisije televizijskih i radio postaja te članaka u tisku, pripremiti i organizirati predavanja, razgovore i reportaže na temu zaštite od požara, odnosno tiskati letke i plakate s porukama i odgovarajućim slikovnim rješenjima uz te poruke i sl.

Posebnu pozornost usmjeriti informiranju pučanstva o zakonskoj regulativi i odlukama lokalne i područne (regionalne) samouprave prilikom spaljivanja biljnog i drugog otpada. U suradnji s uredništvima televizijskih i radio-postaja te tiskovnih medija, izraditi priloge i članke koji će se objaviti u posebnim programima ili prilozima. Planirati, pripremati i provoditi savjetovanja i seminare za dodatno osposobljavanje sudionika u zaštiti od požara.

Temeljem Plana zaštite šuma od požara, koji mora biti usklađen sa šumskogospodarskim planom, pravne osobe koje gospodare šumama i šumskim zemljištima, te korisnici šuma i šumskih zemljišta dužni su provoditi radove zaštite šuma od požara (izrađivati protupožarne prosjeke, održavati postojeće i provoditi radove biološke obnove šuma). Za provedbu radova zaštite šuma od požara u ugroženim šumskim područjima u vlasništvu fizičkih osoba financijska sredstva treba osigurati u proračunima gradova i općina na čijem se području šume nalaze.

5.5. Ustrojavanje vježbališno-ispitnog centra za obuku i trening operativnih snaga te ispitivanje tehnike, opreme i sredstava za gašenje

Vježbališni centar potrebno je ustrojiti kako bi se moglo provoditi sustavno obrazovanje svih operativnih snaga. Za kvalitetno provođenje obrazovanja u sustavu potrebno je takav centar opremiti modelima, maketama, stacionarnim objektima (bunar, toranj, rešetkaste konstrukcije, tunel, brod, cisterna i dr.) gdje bi se provodila najsloženija specijalistička obuka operativnih snaga.

Kako se Republika Hrvatska sve više profilira kao regionalna turistička destinacija, usporedno se moraju razvijati i sposobnosti djelovanja sustava vatrogastva. Razvoj vatrogastva uvjetuje formiranje ispitnog i vježbališnog Centra za obrazovanje operativnih snaga te ispitivanje tehnike, kao i nabavu modernije vatrogasne tehnike, opreme i sredstava za gašenje.

Potrebno je voditi brigu o ispravnosti već nabavljene vatrogasne tehnike, opreme i sredstava za gašenje tijekom eksploatacije. Sustavno treba razviti održavanje, pravovremeno otklanjanje kvarova i periodično ispitivanje svih navedenih elemenata kroz njihov vijek trajanja. Također, potrebno je provoditi i stručni nadzor nad ispravnošću tehnike kako bi se ustanovilo realno stanje materijalno-tehničkih sredstava, a s ciljem poboljšanja materijalno tehničke opremljenosti.

5.6. Obrazovanje za vatrogasnu djelatnost

Uspostava jedinstvenog, učinkovitog, djelotvornog i financijski isplativog sustava obrazovanja za vatrogasnu djelatnost te donošenje i provođenje kvalitetnih nastavnih planova i programa, osnovni su preduvjeti za uspješno sudjelovanje u provedbi preventivnih mjera zaštite od požara i eksplozija, gašenje požara i spašavanje ljudi i imovine ugroženih požarom i eksplozijom, kao i pružanje tehničke pomoći u nezgodama i opasnim situacijama.

Razinu osposobljenosti svih sudionika u zaštiti od požara treba konstantno podizati organiziranjem raznih oblika osposobljavanja (seminara, tečajeva, radionica, vježbi i dr.) i usavršavanja. Obrazovanje treba temeljiti na upotrebi suvremenih znanja i novih tehnologija, te na taj način biti u tijeku s novim izazovima suvremenog svijeta. Potrebne operativne sposobnosti za kvalitetno obavljanje svih zadaća u području obrazovanja osigurati stručnom kadrovskom ekipiranošću, ispunjenjem potrebnih materijalno-tehničkih uvjeta, te stalnim usavršavanjem kadrova.

Tržišno gospodarstvo, europski suživot, utjecaj informacijskih tehnologija i znanstvenih postignuća, kao i globalizacijski procesi zahtijevaju prilagođavanje pojedinca nastalim procesima i društvu, a predstavljaju ciljeve koji se mogu postići promjenama u sustavu obrazovanja. Prioritetne promjene se odnose na razvoj i stjecanje temeljnih kompetencija koje su definirane u europskom kompetencijskom okviru i koje u svoje nacionalne kurikulume uvode sve članice Europske unije. Republika Hrvatska kao kandidat za pristupanje Europskoj uniji uključena je u sve procese razvoja u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Kako bi se navedeno moglo ostvariti, potrebno je izraditi strukovni kurikulum.

Izradi strukovnog kurikuluma prethode izrada standarda zanimanja i standarda kvalifikacije. Standardi zanimanja izrađuju se za cijelu Republiku Hrvatsku i bit će jedinstveni. Oni predstavljaju temelj za izradu kvalitetnih nastavnih planova i programa. Potrebno je izraditi dva standarda zanimanja: za zanimanje vatrogasac i zanimanje vatrogasni tehničar. U standardu zanimanja treba jasno definirati koji su poslovi i aktivnosti te kompetencije potrebne vatrogascu ili vatrogasnom tehničaru na njegovom radnom mjestu.

Znanje, kompetencije, uspjeh i konkurentnost prioritetni su ciljevi strukovnog obrazovanja za vatrogasna zanimanja. Određivanjem temeljnih kompetencija, svakom vatrogascu osigurava se bolje snalaženje u životu i priprema za promjenljiv i nepredvidiv svijet u kojemu treba biti spreman za cjeloživotno učenje. Standardom strukovne kvalifikacije utvrđuje se naziv, vrsta, razina, obujam, uvjeti pristupanja kvalifikaciji, opravdanost potrebe za kvalifikacijom, profil sa specifikacijom nastavnih predmeta i modula uz pripadne rezultate učenja/kompetencija. Strukovni kurikulum je dokument koji navodi ishode učenja i uvjete pod kojima polaznici stječu kompetencije.

Za uspješno kreiranje sustava obrazovanja u vatrogastvu potrebno je sljedeće:

1. Provoditi obrazovanje vatrogasnih kadrova kao formalno i neformalno.

1.1. Formalno obrazovanje (prekvalifikacija, usavršavanje i osposobljavanje):

– provoditi u Vatrogasnoj školi Učilišta vatrogastva, zaštite i spašavanja središnjeg tijela državne uprave nadležnog za poslove vatrogastva i u ustanovama za obrazovanje odraslih koje ispunjavaju tehničke i kadrovske uvjete propisane zakonom i propisima donesenim na temelju zakona,

– pripremiti nastavne planove i programe koji su sastavni dio kurikuluma i pokrenuti postupak njihovog odobrenja pri središnjem tijelu državne uprave nadležnom za obrazovanje,

– propisati tehničke uvjete koje mora zadovoljiti Vatrogasna škola Učilišta vatrogastva, zaštite i spašavanja središnjeg tijela državne uprave nadležnog za poslove vatrogastva i/ili ustanova za obrazovanje odraslih (tehničke uvjete propisuje čelnik središnjeg tijela državne uprave nadležne za vatrogastvo).

1.2. Neformalno obrazovanje (osposobljavanje):

– provoditi u Vatrogasnoj školi Učilišta vatrogastva, zaštite i spašavanja središnjeg tijela državne uprave nadležnog za poslove vatrogastva, ustanovama za obrazovanje odraslih, vatrogasnim zajednicama, dobrovoljnim vatrogasnim društvima, vatrogasnim postrojbama i drugim pravnim osobama koje ispunjavaju tehničke i kadrovske uvjete potrebne za provedbu programa,

– ovlaštenje za provođenje neformalnog obrazovanja daje čelnik središnjeg tijela državne uprave nadležnog za vatrogastvo,

– programe neformalnog obrazovanja vatrogasnih kadrova priprema i predlaže Vatrogasna škola Učilišta vatrogastva, zaštite i spašavanja središnjeg tijela državne uprave nadležnog za vatrogastvo i druge pravne osobe koje se bave vatrogastvom,

– programe donosi čelnik središnjeg tijela državne uprave nadležnog za vatrogastvo,

– uvjete koje treba ispunjavati pravna osoba za provođenje neformalnog obrazovanja propisuje čelnik središnjeg tijela državne uprave nadležnog za vatrogastvo,

– programe neformalnog obrazovanja vatrogasnih kadrova provode licencirani instruktori/vježbatelji koji su završili program osposobljavanja pri središnjem tijelu državne uprave nadležnom za vatrogastvo,

– kontrolu nad neformalnim obrazovanjem drugih pravnih osoba provodi središnje tijelo državne uprave nadležno za vatrogastvo.

2. Učvrstiti suradnju s međunarodnim strukturama koje se bave obrazovanjem vatrogasnih kadrova i drugih kadrova iz područja zaštite i spašavanja.

3. Pokrenuti postupak ustrojavanja visokoškolske ustanove gdje će vatrogasci nakon stjecanja formalnog vatrogasnog obrazovanja i određenog radnog iskustva, moći nadograditi potrebna znanja za rad u struci, tj. omogućiti im vertikalnu prohodnost.

4. Izraditi pravnu regulativu za obrazovanje u vatrogastvu.

5. Usavršavati vatrogasne strukture za upravljanje i djelovanje u specifičnim i složenijim intervencijama (velikim požarima, u nesrećama s opasnim tvarima, kod potresa, poplava, većih prometnih nesreća i dr.) kako bi bili pripremljeni i za međunarodnu suradnju i pružanje pomoći drugim državama.

*5.6.1. Ustrojavanje Regionalnog centra za šumske požare za države jugoistočne Europe*

Osim globalnog cilja za učinkovito djelovanje cjelokupnog sustava vatrogastva, moguće je i pozicioniranje Republike Hrvatske kao lidera za edukaciju operativnih snaga kod šumskih požara na području zemalja jugoistočne Europe (JIE). S obzirom na navedeno, predlaže se ustrojavanje Regionalnog centra za šumske požare za države JIE sa sjedištem u Republici Hrvatskoj u Divuljama kod Splita. U Centru bi se provodilo i stručno osposobljavanje za gašenje šumskih požara za gasitelje iz cijele regije. Potrebno je Centar opremiti informatičko-komunikacijskom opremom za mogućnost prikupljanja, upravljanja i analiziranja prostornih podataka korištenjem suvremenih informatičkih rješenja, kako bi učinkovito djelovao. Navedeno podrazumijeva korištenje vektorskih, rasterskih i satelitskih georeferenciranih podloga, kao i podatke s terena prikupljenih preko GPS uređaja i kamera smještenih u zrakoplovima ili bespilotnim letjelicama. Nadalje, potrebno je urediti smještajne kapacitete, prostore za edukaciju, infrastrukturu i opremanje odgovarajućom tehnikom i opremom.

Inicijativa za osnutak Regionalnog centra načelno je prihvaćena na Sastanku šefova država i vlada država članica Procesa suradnje u Jugoistočnoj Europi (South-East European Cooperation Proces – SEECP) u lipnju 2009. godine (Politička deklaracija s 12. sastanka šefova država i vlada država članica SEECP-a, od 5. lipnja 2009.), a nakon konzultacija sa Svjetskom bankom potvrđeno je da bi ta financijska institucija u potpunosti podržala realizaciju te inicijative i njezinih ciljeva.

Tajništvo Vijeća za regionalnu suradnju (Regional Cooperation Council – RCC) dalo je punu podršku toj inicijativi, prepoznajući njezin veliki regionalni značaj i realne mogućnosti daljnjeg razvoja inicijative. Na prvom pripremnom sastanku za ustrojavanje Regionalnog centra koji je održan u srpnju 2009. godine u Sarajevu, Republika Hrvatska je aktivno sudjelovala te je načelno iskazala interes da se budući Centar nalazi u Divuljama pored Splita. Višestruke prednosti te lokacije su, između ostaloga, već postojeći čvrsti objekti koje je potrebno samo urediti, kao i njezina prometna povezanost (zračna i morska luka, željeznička pruga, autocesta). Napominjemo da se do sada države regije nisu izričito izjasnile o osnutku takvog Regionalnog centra, niti o eventualnoj njegovoj lokaciji u Divuljama, s iznimkom Republike Albanije koja je svoju podršku Regionalnom centru u Divuljama dala potpisivanjem Memoranduma o razumijevanju o suradnji na području zaštite od prirodnih i tehnoloških katastrofa između Državne uprave za zaštitu i spašavanje Republike Hrvatske i Glavne uprave za žurne situacije Ministarstva unutarnjih poslova Republike Albanije, 23. veljače 2010. Način financiranja budućeg Centra te njegove organizacijske strukture definirali bi se Sporazumom koji bi zajednički sastavile i potpisale države regije koje sudjeluju u njegovom osnivanju.

Regionalni centar bio bi obrazovno središte za pripadnike vatrogasnih snaga kako iz Republike Hrvatske, tako i iz država regije, s naglaskom na edukaciju vezanu uz gašenje požara otvorenog prostora. Programi osposobljavanja bi sadržavali slijedeće module:

– osnovna specijalizacija za gašenje šumskih požara za profesionalne i dobrovoljne vatrogasce, šumare, pripadnike vojske i civilne zaštite,

– desantiranje vatrogasnih snaga i opreme zrakoplovima (1. i 2. razina),

– spašavanje iz vatrenog okruženja pomoću helikoptera i specijalne opreme,

– komunikacija između postrojbi i navođenje zrakoplova na požarištu,

– upravljanje složenijim intervencijama gašenja šumskih požara,

– korištenje GIS-a, GPS-a i primjena kartografije i topografije u intervencijama.

Uz obrazovanje, u Centru bi se analizirali podaci s terena vezani uz opasnost od požara te njihovu prevenciju, kao i relevantni meteorološki podaci. U posljednjoj fazi razvoja Centra postoji mogućnost da Centar bude lokacija na kojoj bi države regije smjestile jedan dio vlastitih ili zajedničkih snaga i opreme, ovisno o Sporazumu koje bi u međuvremenu eventualno sklopile.

6. NOSITELJI AKTIVNOSTI I KOORDINATORI PROVEDBE STRATEGIJE

Nositelji i koordinatori aktivnosti vezanih uz provedbu strategije su Ministarstvo unutarnjih poslova i Državna uprava za zaštitu i spašavanje uz sudjelovanje svih ostalih sudionika koji su zaduženi za provedbu Programa aktivnosti u provedbi posebnih mjera zaštite od požara od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku (Hrvatska vatrogasna zajednica, ministarstva, državne upravne organizacije, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, pravne osobe s javnim ovlastima).

Ministarstvo unutarnjih poslova i središnje tijelo državne uprave nadležno za vatrogastvo kontinuirano prate provedbu strategije te pripremaju za Vladu Republike Hrvatske izvješće o provedbi i dostignućima iz strategije koje Vlada Republike Hrvatske dostavlja Hrvatskome saboru. Izvješće se izrađuje za četverogodišnje razdoblje.

Klasa: 022-03/13-01/64

Zagreb, 24. svibnja 2013.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik

Hrvatskoga sabora

Josip Leko, v. r.

PRILOG

STATISTIČKI POKAZATELJI POŽARA ZA RAZDOBLJE 2002. – 2011.

Izvor: Odjel za strateško planiranje, analitiku i razvoj Ministarstva unutarnjih poslova

Tablica 1.

Požari na objektima i otvorenom prostoru

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vrsta objekta i otvorenog  prostora | | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Objekti | građevinski objekti | | 2.627 | 3.076 | 2.623 | 2.816 | 2.807 | 2.787 | 2.609 | 2.490 | 2.227 | 2.600 | 26.662 |
| prometna sredstva | | 733 | 791 | 718 | 731 | 736 | 703 | 696 | 667 | 611 | 590 | 6.976 |
| Ukupno | | 3.360 | 3.867 | 3.341 | 3.547 | 3.543 | 3.490 | 3.305 | 3.157 | 2.838 | 3.190 | 33.638 |
| Otvoreni prostor | šume | | 329 | 560 | 198 | 185 | 250 | 576 | 517 | 409 | 265 | 670 | 3.959 |
| ostalo šumsko zemljište | | 514 | 1.600 | 562 | 751 | 637 | 886 | 1.081 | 707 | 410 | 1.400 | 8.548 |
| poljoprivredno zemljište | | 2.383 | 2.345 | 772 | 1.082 | 1.114 | 2.215 | 1.691 | 1.900 | 717 | 2.828 | 17.047 |
| odlagalište otpada | | 213 | 479 | 349 | 268 | 190 | 295 | 200 | 185 | 145 | 305 | 2.629 |
| ostali otvoreni prostor | | 1.253 | 1.940 | 974 | 1.082 | 1.383 | 1.483 | 1.214 | 1.191 | 661 | 1.610 | 12.791 |
| Ukupno | | 4.692 | 6.924 | 2.855 | 3.368 | 3.574 | 5.455 | 4.703 | 4.392 | 2.198 | 6.813 | 44.974 |
| Sveukupno | | | 8.052 | 10.791 | 6.196 | 6.915 | 7.117 | 8.945 | 8.008 | 7.549 | 5.036 | 10.003 | 78.612 |
|  | |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Eksplozije | | | 29 | 22 | 22 | 25 | 17 | 25 | 15 | 12 | 23 | 18 | 208 |

Tablica 2.

Uzroci požara

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Požari prema uzroku nastajanja požara – TOPLINSKA ENERGIJA | | | | | | | |  |  |  |  |  |
| Vrste objekata i otvorenog prostora | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Objekti | građevinski objekti | 1.608 | 1.805 | 1.484 | 1.578 | 1.912 | 1.842 | 1.625 | 1.582 | 1.386 | 1.604 | 16.426 |
| prometna sredstva | 329 | 299 | 282 | 301 | 350 | 306 | 317 | 296 | 276 | 267 | 3.023 |
| Ukupno | 1.937 | 2.104 | 1.766 | 1.879 | 2.262 | 2.148 | 1.942 | 1.878 | 1.662 | 1.871 | 19.449 |
| Otvoreni prostor | šume | 294 | 416 | 157 | 122 | 206 | 497 | 6 | 353 | 247 | 593 | 2.891 |
| ostalo šumsko zemljište | 368 | 1.052 | 309 | 489 | 331 | 494 | 3 | 421 | 206 | 809 | 4.482 |
| poljoprivredno zemljište | 1.823 | 1.775 | 610 | 813 | 991 | 2.041 | 33 | 1.581 | 543 | 2.255 | 12.465 |
| odlagalište otpada | 136 | 230 | 143 | 134 | 153 | 244 | 7 | 137 | 118 | 241 | 1.543 |
| ostali otvoreni prostor | 745 | 1.363 | 766 | 853 | 1.165 | 1.258 | 48 | 973 | 533 | 1.312 | 9.016 |
| Ukupno | 3.366 | 4.836 | 1.985 | 2.411 | 2.846 | 4.534 | 97 | 3.465 | 1.647 | 5.210 | 30.397 |
| Sveukupno | | 5.303 | 6.940 | 3.751 | 4.290 | 5.108 | 6.682 | 2.039 | 5.343 | 3.309 | 7.081 | 49.846 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Požari prema uzroku nastajanja požara – ELEKTRIČNA ENERGIJA | | | | | | | |  |  |  |  |  |
| Vrste objekata i otvorenog prostora | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Objekti | građevinski objekti | 702 | 746 | 614 | 707 | 604 | 624 | 631 | 556 | 572 | 631 | 6.387 |
| prometna sredstva | 268 | 382 | 361 | 350 | 309 | 299 | 270 | 282 | 261 | 250 | 3.032 |
| Ukupno | 970 | 1.128 | 975 | 1.057 | 913 | 923 | 901 | 838 | 833 | 881 | 9.419 |
| Otvoreni prostor | šume | 7 | 24 | 9 | 5 | 7 | 16 | 453 | 15 | 8 | 17 | 561 |
| ostalo šumsko zemljište | 12 | 30 | 7 | 13 | 24 | 12 | 465 | 17 | 6 | 11 | 597 |
| poljoprivredno zemljište | 11 | 18 | 11 | 8 | 4 | 17 | 1.295 | 14 | 13 | 10 | 1.401 |
| odlagalište otpada |  | 1 | 1 | 1 | 2 |  | 135 |  |  |  | 140 |
| ostali otvoreni prostor | 55 | 82 | 37 | 34 | 69 | 65 | 961 | 32 | 18 | 44 | 1.397 |
| Ukupno | 85 | 155 | 65 | 61 | 106 | 110 | 3.309 | 78 | 45 | 82 | 4.096 |

Tablica 3.

Požari na otvorenom prostoru (broj)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Požari na otvorenom prostoru | |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Požari otvorenog prostora na kontinentalnom području | | | | | |  |  |  |  |  |  |
| Vrsta zemljišta | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Šumsko zemljište | 516 | 1.130 | 396 | 539 | 412 | 801 | 902 | 551 | 330 | 1.084 | 6.661 |
| šume | 235 | 278 | 87 | 125 | 107 | 338 | 223 | 186 | 106 | 318 | 2.003 |
| ostalo šumsko zemljište | 281 | 852 | 309 | 414 | 305 | 463 | 679 | 365 | 224 | 766 | 4.658 |
| Poljoprivredno zemljište | 2.104 | 1.852 | 496 | 772 | 262 | 1.782 | 1.263 | 1.562 | 505 | 2.387 | 12.985 |
| Ostali otvoreni prostor | 832 | 1.300 | 633 | 626 | 757 | 976 | 738 | 847 | 424 | 1.164 | 8.297 |
| Ukupno | 3.452 | 4.282 | 1.525 | 1.937 | 1.431 | 3.559 | 2.903 | 2.960 | 1.259 | 4.635 | 27.943 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Požari otvorenog prostora na priobalnom području | | | | | |  |  |  |  |  |  |
| Vrsta zemljišta | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Šumsko zemljište | 327 | 1.030 | 364 | 397 | 475 | 661 | 696 | 565 | 345 | 986 | 5.846 |
| šume | 94 | 282 | 111 | 60 | 143 | 238 | 294 | 223 | 159 | 352 | 1.956 |
| ostalo šumsko zemljište | 233 | 748 | 253 | 337 | 332 | 423 | 402 | 342 | 186 | 634 | 3.890 |
| Poljoprivredno zemljište | 279 | 493 | 276 | 310 | 852 | 433 | 428 | 338 | 212 | 441 | 4.062 |
| Ostali otvoreni prostor | 634 | 1.119 | 690 | 724 | 816 | 802 | 676 | 529 | 382 | 751 | 7.123 |
| Ukupno | 1.240 | 2.642 | 1.330 | 1.431 | 2.143 | 1.896 | 1.800 | 1.432 | 939 | 2.178 | 17.031 |

Tablica 4.

Opožarena površina na otvorenom prostoru (hektar)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opožarena površina na otvorenom prostoru | | | |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Opožarena površina otvorenog prostora na kontinentalnom području | | | | | | | |  |  |  |  |
| Vrsta zemljišta | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Šumsko zemljište | 9.655 | 15.837 | 1.685 | 4.787 | 4.576 | 9.270 | 15.078 | 6.380 | 2.600 | 11.959 | 81.827 |
| šume | 5.663 | 4.463 | 629 | 851 | 1.268 | 5.862 | 4.600 | 647 | 639 | 1.862 | 26.484 |
| ostalo šumsko zemljište | 3.992 | 11.374 | 1.056 | 3.936 | 3.308 | 3.408 | 10.478 | 5.733 | 1.961 | 10.097 | 55.343 |
| Poljoprivredno zemljište | 61.071 | 34.972 | 2.341 | 12.997 | 10.394 | 35.762 | 28.299 | 12.724 | 2.054 | 19.029 | 219.643 |
| Ostali otvoreni prostor | 705 | 2.140 | 1.525 | 1.811 | 1.162 | 3.925 | 1.122 | 1.235 | 307 | 2.892 | 16.824 |
| Ukupno | 71.431 | 52.949 | 5.551 | 19.595 | 16.132 | 48.957 | 44.499 | 20.339 | 4.961 | 33.880 | 318.294 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Opožarena površina otvorenog prostora na priobalnom području | | | | | | |  |  |  |  |  |
| Vrsta zemljišta | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Šumsko zemljište | 844 | 14.577 | 1.552 | 866 | 1.354 | 15.444 | 4.059 | 2.639 | 1.387 | 10.736 | 53.458 |
| šume | 334 | 9.692 | 837 | 193 | 426 | 13.259 | 2.104 | 1.036 | 725 | 7.616 | 36.222 |
| ostalo šumsko zemljište | 510 | 4.885 | 715 | 673 | 928 | 2.185 | 1.955 | 1.603 | 662 | 3.120 | 17.236 |
| Poljoprivredno zemljište | 775 | 1.989 | 675 | 324 | 468 | 1.841 | 890 | 1.148 | 238 | 964 | 9.312 |
| Ostali otvoreni prostor | 1.895 | 7.844 | 1.210 | 638 | 831 | 1.750 | 1.886 | 511 | 182 | 4.500 | 21.247 |
| Ukupno | 3.514 | 24.410 | 3.437 | 1.828 | 2.653 | 19.035 | 6.835 | 4.298 | 1.807 | 16.200 | 84.017 |

Tablica 5.

Nastradale osobe uslijed požara

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nastradale osobe |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Nastradale osobe – ukupno | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Poginuli | 35 | 44 | 36 | 34 | 31 | 51 | 39 | 28 | 24 | 49 | 371 |
| Ozlijeđeni | 196 | 122 | 121 | 99 | 102 | 112 | 110 | 99 | 92 | 99 | 1.152 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Građevinski objekti | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Poginuli | 27 | 39 | 28 | 28 | 24 | 30 | 29 | 21 | 20 | 40 | 286 |
| Ozlijeđeni | 158 | 75 | 89 | 83 | 81 | 77 | 84 | 59 | 69 | 69 | 844 |

Tablica 6.

Materijalna šteta (u kunama)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Materijalna šteta na objektima i otvorenom prostoru | | | | |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vrsta objekta i otvorenog prostora | | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Objekti | | građevinski objekti | 122.223.248 | 92.267.116 | 67.272.158 | 55.790.287 | 63.653.401 | 104.243.053 | 88.842.759 | 81.193.987 | 105.748.026 | 205.356.904 | 986.590.939 |
| prometna sredstva | 29.411.970 | 59.152.411 | 20.999.280 | 24.958.446 | 21.411.703 | 48.365.253 | 39.369.389 | 34.302.605 | 51.533.504 | 28.826.545 | 358.331.106 |
| Ukupno | 151.635.218 | 151.419.527 | 88.271.438 | 80.748.733 | 85.065.104 | 152.608.306 | 128.212.148 | 115.496.592 | 157.281.530 | 234.183.449 | 1.344.922.045 |
| Otvoreni prostor | | šume | 48.381.150 | 1.067.449.435 | 22.677.390 | 18.545.754 | 9.964.661 | 727.565.780 | 186.158.052 | 19.768.736 | 43.587.344 | 313.068.559 | 2.457.166.860 |
| ostalo šumsko zemljište | 10.391.355 | 63.358.221 | 12.288.795 | 9.133.887 | 15.412.862 | 61.828.154 | 58.179.861 | 48.446.961 | 7.975.812 | 117.894.780 | 404.910.688 |
| poljoprivredno zemljište | 80.365.500 | 52.515.825 | 12.612.653 | 21.984.061 | 17.391.630 | 60.584.803 | 52.584.470 | 25.814.384 | 5.517.800 | 60.043.896 | 389.415.020 |
| odlagalište otpada | 364.703 | 24.391.242 | 1.971.480 | 645.176 | 637.626 | 1.511.820 | 403.340 | 308.885 | 635.983 | 965.818 | 31.836.073 |
| ostali otvoreni prostor | 51.747.270 | 520.845.040 | 17.885.625 | 16.062.795 | 41.909.957 | 21.035.407 | 28.335.016 | 7.530.775 | 3.785.335 | 86.502.315 | 795.639.534 |
| Ukupno | 191.249.978 | 1.728.559.763 | 67.435.943 | 66.371.673 | 85.316.735 | 872.525.964 | 325.660.738 | 101.869.741 | 61.502.274 | 578.475.368 | 4.078.968.175 |
| Sveukupno | | | 342.885.195 | 1.879.979.290 | 155.707.380 | 147.120.406 | 170.381.839 | 1.025.134.269 | 453.872.886 | 217.366.333 | 218.783.804 | 812.658.817 | 5.423.890.220 |
|  |  | |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Eksplozije | | | 16.819.875 | 1.012.829 | 761.813 | 5.458.403 | 2.918.482 | 1.780.288 | 2.047.387 | 911.580 | 1.243.067 | 1.591.888 | 34.545.612 |

Tablica 7.

Materijalna šteta prema uzroku nastajanja požara (u kunama)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Materijalna šteta prema uzroku nastajanja požara- TOPLINSKA ENERGIJA | | | | |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vrste objekata i otvorenog prostora | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Objekti | građevinski objekti | 51.985.178 | 44.924.048 | 31.844.888 | 22.854.101 | 30.347.297 | 40.385.581 | 42.411.671 | 30.036.704 | 28.365.690 | 61.344.261 | 384.499.419 |
| prometna sredstva | 10.760.708 | 26.057.345 | 4.706.963 | 12.863.324 | 8.302.765 | 10.196.052 | 17.999.734 | 10.660.708 | 14.153.510 | 12.715.220 | 128.416.328 |
| Ukupno | 62.745.885 | 70.981.393 | 36.551.850 | 35.717.425 | 38.650.062 | 50.581.633 | 60.411.406 | 40.697.412 | 42.519.200 | 74.059.481 | 512.915.747 |
| Otvoreni prostor | šume | 45.012.315 | 179.349.375 | 21.156.458 | 18.356.847 | 4.650.064 | 685.601.222 | 50.660.204 | 16.013.331 | 41.674.766 | 304.418.210 | 1.366.892.792 |
| ostalo šumsko zemljište | 8.755.118 | 42.093.786 | 7.898.730 | 6.965.457 | 8.020.605 | 56.439.944 | 24.846.119 | 16.791.650 | 5.533.904 | 97.591.045 | 274.936.357 |
| poljoprivredno zemljište | 78.545.700 | 45.965.454 | 11.076.240 | 20.828.166 | 16.540.289 | 58.226.603 | 49.450.164 | 23.688.829 | 4.811.605 | 29.060.325 | 338.193.374 |
| odlagalište otpada | 175.605 | 4.697.370 | 1.627.125 | 387.893 | 304.030 | 1.303.736 | 335.756 | 234.053 | 194.012 | 703.481 | 9.963.061 |
| ostali otvoreni prostor | 44.311.118 | 516.852.341 | 15.687.930 | 15.540.126 | 40.375.052 | 13.572.785 | 25.960.026 | 6.496.423 | 3.383.827 | 83.333.983 | 765.513.611 |
| Ukupno | 176.799.855 | 788.958.326 | 57.446.483 | 62.078.489 | 69.890.039 | 815.144.290 | 151.252.270 | 63.224.285 | 55.598.114 | 515.107.044 | 2.755.499.195 |
| Sveukupno | | 239.545.740 | 859.939.719 | 93.998.333 | 97.795.914 | 108.540.101 | 865.725.923 | 211.663.675 | 103.921.698 | 98.117.314 | 589.166.525 | 3.268.414.941 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Materijalna šteta prema uzroku nastajanja požara- ELEKTRIČNA ENERGIJA | | | | |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vrste objekata i otvorenog prostora | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Objekti | građevinski objekti | 60.532.185 | 38.583.262 | 20.019.398 | 26.577.692 | 24.972.139 | 53.033.349 | 33.433.197 | 44.697.243 | 73.549.529 | 138.281.839 | 513.679.833 |
| prometna sredstva | 15.172.575 | 11.534.900 | 12.497.063 | 9.552.993 | 10.693.515 | 18.456.625 | 11.818.123 | 19.259.933 | 34.172.205 | 12.303.899 | 155.461.830 |
| Ukupno | 75.704.760 | 50.118.162 | 32.516.460 | 36.130.685 | 35.665.654 | 71.489.974 | 45.251.320 | 63.957.176 | 107.721.735 | 150.585.738 | 669.141.663 |
| Otvoreni prostor | šume | 3.281.213 | 883.937.494 | 1.238.423 | 19.240 | 1.591.612 | 41.252.075 | 132.433.417 | 2.359.805 | 1.856.667 | 6.847.901 | 1.074.817.846 |
| ostalo šumsko zemljište | 10.875 | 1.331.938 | 798.150 | 209.213 | 528.345 | 822.353 | 484.494 | 18.039.088 | 63.510 | 903.207 | 23.191.172 |
| poljoprivredno zemljište | 41.003 | 811.171 | 1.212.368 | 26.869 | 500.634 | 51.427 | 2.127.534 | 328.296 | 283.912 | 401.361 | 5.784.574 |
| odlagalište otpada |  | 13.460 | 2.873 | 185 | 949 |  |  |  |  |  | 17.466 |
| ostali otvoreni prostor | 6.878.205 | 3.140.107 | 1.947.870 | 173.523 | 932.407 | 1.579.769 | 624.712 | 208.386 | 144.934 | 958.981 | 16.588.894 |
| Ukupno | 10.211.295 | 889.234.170 | 5.199.683 | 429.030 | 3.553.947 | 43.705.623 | 135.670.157 | 20.935.575 | 2.349.023 | 9.111.450 | 1.120.399.952 |
| Sveukupno | | 85.916.055 | 939.352.332 | 37.716.143 | 36.559.715 | 39.219.600 | 115.195.597 | 180.921.477 | 84.892.751 | 110.070.758 | 159.697.187 | 1.789.541.615 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Materijalna šteta prema uzroku nastajanja požara- KEMIJSKA ENERGIJA | | | | |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vrste objekata i otvorenog prostora | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Objekti | građevinski objekti | 4.867.448 | 808.473 | 735.548 | 1.260.797 | 3.202.298 | 3.138.875 | 7.223.496 | 671.155 | 1.037.790 | 1.737.557 | 24.683.435 |
| prometna sredstva | 278.610 | 30.172 | 635.048 | 195.774 | 133.765 | 881.147 | 151.402 | 235.045 | 1.815.583 | 630.850 | 4.987.396 |
| Ukupno | 5.146.058 | 838.645 | 1.370.595 | 1.456.572 | 3.336.064 | 4.020.021 | 7.374.898 | 906.200 | 2.853.373 | 2.368.407 | 29.670.832 |
| Otvoreni prostor | šume |  | 32.110 |  |  |  |  |  |  |  |  | 32.110 |
| ostalo šumsko zemljište |  |  |  | 1.480 |  |  | 7.191 |  | 1.862 |  | 10.532 |
| poljoprivredno zemljište | 2.250 | 18.316 | 1.500 | 3.700 | 5.840 | 11.728 | 17.046 | 82.271 | 730 | 18.870 | 162.251 |
| odlagalište otpada | 61.125 | 19.248.436 | 97.665 | 46.331 | 273.509 | 4.765 | 9.848 | 2.190 | 50.370 | 98.213 | 19.892.452 |
| ostali otvoreni prostor | 26.183 | 50.464 | 15.750 | 117.231 | 102.200 | 32.619 | 71.971 | 15.695 | 803 | 10.693 | 443.608 |
| Ukupno | 89.558 | 19.349.326 | 114.915 | 168.742 | 381.549 | 49.111 | 106.054 | 100.156 | 53.765 | 127.776 | 20.540.952 |
| Sveukupno | | 5.235.615 | 20.187.971 | 1.485.510 | 1.625.314 | 3.717.613 | 4.069.132 | 7.480.952 | 1.006.356 | 2.907.137 | 2.496.183 | 50.211.784 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Materijalna šteta prema uzroku nastajanja požara- MEHANIČKA ENERGIJA | | | | |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vrste objekata i otvorenog prostora | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Objekti | građevinski objekti | 813.675 | 518.594 | 3.386.130 | 409.072 | 457.914 | 2.605.089 | 1.000.290 | 1.078.575 | 567.692 | 392.466 | 11.229.497 |
| prometna sredstva | 304.298 | 265.696 | 490.500 | 703.259 | 879.803 | 1.030.495 | 2.227.814 | 894.265 | 404.500 | 1.872.762 | 9.073.392 |
| Ukupno | 1.117.973 | 784.290 | 3.876.630 | 1.112.331 | 1.337.718 | 3.635.585 | 3.228.104 | 1.972.840 | 972.192 | 2.265.229 | 20.302.890 |
| Otvoreni prostor | šume |  | 1.233.480 |  | 370 | 2.236.866 | 31.666 | 118.530 | 15.805 |  | 1.295 | 3.638.011 |
| ostalo šumsko zemljište | 6.375 | 7.820 | 2.850 | 12.580 | 5.621 | 880 | 23.725 | 4.052 | 37 | 40.885 | 104.824 |
| poljoprivredno zemljište | 4.365 | 16.644 |  | 15.614 |  | 80.073 | 1.438 | 365 | 51.283 | 28.134.793 | 28.304.574 |
| odlagalište otpada |  |  | 375 |  |  |  |  |  |  |  | 375 |
| ostali otvoreni prostor | 95.295 | 35.044 | 3.375 | 8.392 | 22.418 | 29.789 | 249.872 | 72.431 | 103.171 | 335.250 | 955.035 |
| Ukupno | 106.035 | 1.292.988 | 6.600 | 36.956 | 2.264.905 | 142.407 | 393.565 | 92.652 | 154.490 | 28.512.222 | 33.002.820 |
| Sveukupno | | 1.224.008 | 2.077.278 | 3.883.230 | 1.149.287 | 3.602.623 | 3.777.992 | 3.621.669 | 2.065.491 | 1.126.682 | 30.777.451 | 53.305.710 |
| Materijalna šteta prema uzroku nastajanja požara- NEUTVRĐENO | | | | |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vrste objekata i otvorenog prostora | | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Objekti | građevinski objekti | 4.024.763 | 7.432.739 | 11.286.195 | 4.688.625 | 4.673.752 | 5.080.159 | 4.774.105 | 4.710.310 | 2.227.325 | 3.600.781 | 52.498.754 |
| prometna sredstva | 2.895.780 | 21.264.298 | 2.669.708 | 1.643.096 | 1.401.856 | 17.800.934 | 7.172.316 | 3.252.654 | 987.705 | 1.303.813 | 60.392.159 |
| Ukupno | 6.920.543 | 28.697.038 | 13.955.903 | 6.331.721 | 6.075.608 | 22.881.093 | 11.946.421 | 7.962.964 | 3.215.030 | 4.904.594 | 112.890.914 |
| Otvoreni prostor | šume | 87.623 | 2.896.976 | 282.510 | 169.297 | 1.486.119 | 680.818 | 2.945.900 | 1.379.795 | 55.911 | 1.801.153 | 11.786.101 |
| ostalo šumsko zemljište | 1.618.988 | 19.924.677 | 3.589.065 | 1.945.157 | 6.858.292 | 4.564.977 | 32.818.333 | 13.612.171 | 2.376.500 | 19.359.643 | 106.667.802 |
| poljoprivredno zemljište | 1.772.183 | 5.704.241 | 322.545 | 1.109.711 | 344.867 | 2.214.972 | 988.289 | 1.714.624 | 370.271 | 2.428.547 | 16.970.248 |
| odlagalište otpada | 127.973 | 431.976 | 243.443 | 210.767 | 59.137 | 203.320 | 57.736 | 72.642 | 391.601 | 164.125 | 1.962.719 |
| ostali otvoreni prostor | 436.470 | 767.083 | 230.700 | 223.524 | 477.880 | 5.820.445 | 1.428.435 | 737.840 | 152.599 | 1.863.409 | 12.138.386 |
| Ukupno | 4.043.235 | 29.724.953 | 4.668.263 | 3.658.456 | 9.226.295 | 13.484.532 | 38.238.692 | 17.517.073 | 3.346.882 | 25.616.876 | 149.525.256 |
| Sveukupno | | 10.963.778 | 58.421.990 | 18.624.165 | 9.990.178 | 15.301.902 | 36.365.625 | 50.185.113 | 25.480.037 | 6.561.912 | 30.521.470 | 262.416.170 |

Tablica 8.

Materijalna šteta na otvorenom prostoru (u kunama)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Materijalna šteta na otvorenom prostoru | | |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Materijalna šteta otvorenog prostora na kontinentalnom području | | | | |  |  |  |  |  |  |  |
| Vrsta zemljišta | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Šumsko zemljište | 33.813.885 | 56.301.324 | 10.561.733 | 7.258.312 | 8.778.951 | 176.169.051 | 68.437.602 | 17.110.609 | 5.712.593 | 50.403.280 | 434.547.340 |
| Šume | 26.630.295 | 30.265.009 | 5.303.078 | 2.536.417 | 1.964.598 | 168.098.560 | 35.863.623 | 3.569.656 | 1.916.031 | 11.133.840 | 287.281.106 |
| ostalo šumsko zemljište | 7.183.590 | 26.036.316 | 5.258.655 | 4.721.896 | 6.814.353 | 8.070.491 | 32.573.980 | 13.540.953 | 3.796.562 | 39.269.439 | 147.266.234 |
| Poljoprivredno zemljište | 77.219.970 | 32.600.253 | 5.659.050 | 18.710.826 | 13.574.255 | 52.088.673 | 36.173.851 | 18.529.824 | 3.233.119 | 23.267.650 | 281.057.470 |
| Ostali otvoreni prostor | 9.626.948 | 35.614.223 | 3.997.733 | 5.859.742 | 22.252.466 | 10.219.603 | 11.202.237 | 2.678.764 | 1.182.644 | 18.134.566 | 120.768.925 |
| Ukupno | 120.660.803 | 124.515.801 | 20.218.515 | 31.828.880 | 44.605.672 | 238.477.328 | 115.813.690 | 38.319.197 | 10.128.356 | 91.805.495 | 836.373.735 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Materijalna šteta otvorenog prostora na priobalnom području | | | |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vrsta zemljišta | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | Ukupno |
| Šumsko zemljište | 24.958.620 | 1.074.506.331 | 24.404.453 | 20.421.329 | 16.598.572 | 613.224.883 | 175.900.311 | 51.105.088 | 45.850.563 | 380.560.059 | 2.427.530.208 |
| Šume | 21.750.855 | 1.037.184.426 | 17.374.313 | 16.009.338 | 8.000.063 | 559.467.220 | 150.294.429 | 16.199.080 | 41.671.313 | 301.934.719 | 2.169.885.754 |
| ostalo šumsko zemljište | 3.207.765 | 37.321.905 | 7.030.140 | 4.411.991 | 8.598.509 | 53.757.663 | 25.605.882 | 34.906.009 | 4.179.250 | 78.625.340 | 257.644.454 |
| Poljoprivredno zemljište | 3.145.530 | 19.915.572 | 6.953.603 | 3.273.235 | 3.817.374 | 8.496.130 | 16.410.619 | 7.284.561 | 2.284.681 | 36.776.246 | 108.357.550 |
| Ostali otvoreni prostor | 42.485.025 | 509.622.058 | 15.859.373 | 10.848.230 | 20.295.117 | 12.327.623 | 17.536.118 | 5.160.896 | 3.238.674 | 69.333.567 | 706.706.682 |
| Ukupno | 70.589.175 | 1.604.043.962 | 47.217.428 | 34.542.793 | 40.711.063 | 634.048.636 | 209.847.048 | 63.550.544 | 51.373.918 | 486.669.873 | 3.242.594.439 |

68 07.06.2013 Nacionalna strategija zaštite od požara za razdoblje od 2013. do 2022. godine

68 07.06.2013 Nacionalna strategija zaštite od požara za razdoblje od 2013. do 2022. godine

Ostalo, NN 68/2013-1352
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)