## Zakon o primaljstvu

### NN 120/2008 (17.10.2008.), Zakon o primaljstvu

# HRVATSKI SABOR

**3436**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O PRIMALJSTVU

Proglašavam Zakon o primaljstvu, kojega je Hrvatski sabor donio na sjednici 3.
listopada 2008. godine.

Klasa: 011-01/08-01/131
Urbroj: 71-05-03/1-08-2
Zagreb, 10. listopada 2008.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON

### O PRIMALJSTVU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuju sadržaj i način djelovanja, standard obrazovanja, uvjeti
za obavljanje djelatnosti, dužnosti, kontrola kvalitete i stručni nadzor nad
radom primalja u Republici Hrvatskoj.
Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na primalje na odgovarajući način
primjenjuju se i na osobe sa zanimanjem: primalja-asistentica, primalja-prvostupnica,
ginekološko-opstetrička primalja, medicinska sestra primaljskog smjera, viša
medicinska sestra primaljskog smjera i viša medicinska sestra ginekološko-opstetričkog
smjera.
Izrazi koji se koriste u ovome Zakonu i propisima koji se donose na temelju
njega, a koji imaju rodno značenje, bez obzira jesu li korišteni u muškom ili
ženskom rodu, obuhvaćaju na jednak način muški i ženski rod.

Članak 2.

Primalje su zdravstveni radnici i njihova je djelatnost sastavni dio zdravstvene
djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku, a obavlja se pod uvjetima i na
način propisan ovim Zakonom.

II. DJELATNOST PRIMALJA

Članak 3.

Djelatnost primalja obuhvaća sve postupke, znanja i vještine primaljske skrbi.
Primalja u provođenju svoje djelatnosti obvezna je primjenjivati svoje najbolje
stručno znanje, poštujući načela prava pacijenata, etička i stručna načela koja
su u funkciji zaštite zdravlja stanovništva i svakog pacijenta osobno.
Primalja je kao profesionalnu tajnu obvezna čuvati sve podatke o zdravstvenom
stanju pacijenta.

Članak 4.

Primalje svoju djelatnost provode na svim razinama zdravstvene zaštite, sukladno
standardima koje će pravilnikom utvrditi ministar nadležan za zdravstvo.

Članak 5.

Primaljska skrb jest javna djelatnost te podliježe kontroli zadovoljenja
standarda obrazovanja.

Članak 6.

Provođenje primaljske skrbi mora se temeljiti na potrebama stanovništva, a u
skladu s planom i programom mjera zdravstvene zaštite.

III. OBRAZOVANJE

STANDARD OBRAZOVANJA PRIMALJA

Članak 7.

Temeljno obrazovanje primalje-asistentice stječu uspješnim završavanjem
srednjoškolskoga obrazovnog programa za zanimanje primalja-asistentica, u skladu
s važećim propisima Republike Hrvatske.
Temeljno obrazovanje primalje-prvostupnice stječu uspješnim završavanjem
stručnog dodiplomskog studija za zanimanje primalja-prvostupnica u skladu s
važećim propisima Republike Hrvatske.

Članak 8.

Visoku razinu obrazovanja primalje stječu uspješnim završavanjem odgovarajućega
preddiplomskog i diplomskoga sveučilišnog studija ili integriranoga
preddiplomskog i diplomskoga sveučilišnog studija, sukladno propisima iz
područja visokog obrazovanja.

DODATNO USAVRŠAVANJE PRIMALJA

Članak 9.

Dodatno usavršavanje primalja provodi se u slučaju kada opseg i složenost
poslova i očekivanih rezultata zahtijevaju dodatnu edukaciju iz određenog
područja zdravstvene zaštite.
Dodatno usavršavanje provodi se u svrhu poboljšanja kvalitete i učinkovitosti
rada primalja.

Članak 10.

Povećana ili promijenjena složenost poslova utvrđuje se na temelju sadržaja i
vrste postupaka i vještina koji se očekuju od primalje na pojedinim razinama
zdravstvene zaštite, a vezani su uz promijenjene potrebe stanovništva i
pacijenata za primaljskom skrbi, nova znanstvena saznanja te nove dijagnostičke
i terapijske postupke.
Potrebu, sadržaj i duljinu trajanja programa dodatnog usavršavanja primalja
utvrđuje općim aktom Hrvatska komora primalja.

Članak 11.

Dodatno usavršavanje primalja može se provoditi u zdravstvenim ustanovama ili na
visokim učilištima.

TRAJNO STRUČNO USAVRŠAVANJE

Članak 12.

Primalje su obvezne stalno obnavljati stečena znanja i usvajati nova znanja u
skladu s najnovijim dostignućima i saznanjima iz područja primaljstva.
Trajno stručno usavršavanje provodi se sudjelovanjem na stručnim seminarima,
tečajevima i stručnim skupovima.
Sadržaj, rokove i postupak trajnoga stručnog usavršavanja i provjere stručnosti
primalja općim aktom propisuje Hrvatska komora primalja.

IV. UVJETI ZA OBAVLJANJE DJELATNOSTI PRIMALJA

Članak 13.

Primalja-asistentica koja je stekla temeljnu naobrazbu za primalje-asistentice
sukladno članku 7. stavku 1. ovoga Zakona, može provoditi primaljsku skrb samo
pod nadzorom.
Primalja iz stavka 1. ovoga članka provodi primaljsku skrb kao
primalja-asistentica.
Nadzor nad radom primalje-asistentice može provoditi primalja koja ima
pravovaljano odobrenje za samostalan rad iz članka 14. stavka 1. ovoga Zakona i
liječnik, specijalist ginekologije i opstetricije.

Članak 14.

Voditelj tima primaljske skrbi jest primalja koja je završila odgovarajući
preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i
diplomski sveučilišni studij, koja je upisana u registar primalja pri Hrvatskoj
komori primalja (u daljnjem tekstu: registar) i kojoj je dano odobrenje za
samostalan rad.
Primaljsku skrb kao član tima (član zdravstvenog tima u primarnoj zdravstvenoj
zaštiti, član tima u bolničkoj zdravstvenoj skrbi) provodi primalja koja je
upisana u registar i kojoj je dano odobrenje za samostalan rad
primalje-asistentice, odnosno odobrenje za samostalan rad primalje-prvostupnice.
Pravo na upis u registar ima primalja koja je stekla najmanje temeljno
obrazovanje za primalje sukladno članku 7. stavku 1. ili članku 7. stavku 2.
ovoga Zakona, obavila pripravnički staž i položila stručni ispit.
Uvjeti obavljenoga pripravničkog staža i položenoga stručnog ispita iz stavka 3.
ovoga članka ne odnose se na državljane država članica Europske unije.
Na sadržaj, duljinu trajanja pripravničkoga staža i način polaganja stručnoga
ispita za primalje primjenjuju se odredbe Zakona o zdravstvenoj zaštiti i
provedbenih propisa donesenih na temelju toga Zakona.

Članak 15.

Pravo na samostalan rad ima primalja koja je upisana u registar i kojoj je dano
odobrenje za samostalan rad iz članka 14. stavka 1. ovoga Zakona.
Pravo na samostalan rad ima i primalja-asistentica i primalja-prvostupnica koja
je upisana u registar i kojoj je dano odobrenje za samostalan rad iz članka 14.
stavka 2. ovoga Zakona.
Odobrenje za samostalan rad primalje upisane u registar daje, odnosno uskraćuje
upravnim aktom tijelo određeno Statutom Hrvatske komore primalja.
Protiv upravnog akta iz stavka 3. ovoga članka nije dopuštena žalba, već se može
pokrenuti upravni spor.
Primalja može obavljati djelatnost primaljstva samo u okviru svoje naobrazbe i
dodatnoga usavršavanja utvrđenog odobrenjem za samostalan rad.
Odobrenje za samostalan rad produljuje se svakih šest godina.
Uvjete za davanje, obnavljanje i oduzimanje odobrenja za samostalan rad primalja
propisuje općim aktom Hrvatska komora primalja.
Na postupak obnavljanja i oduzimanja odobrenja za samostalan rad primalja
primjenjuju se odredbe stavka 3. i 4. ovoga članka.

V. DUŽNOSTI PRIMALJA

Članak 16.

Dužnosti primalje su:
– primjena svih dostupnih znanja iz područja primaljstva,
– primjena metoda rješavanja problema u provođenju primaljstva koje zahtijevaju
vještinu analitičko-kritičkog pristupa,
– postupanje po utvrđenim pravilima i protokolima za provođenje postupaka u
primaljstvu,
– provedba primaljske skrbi po utvrđenom planu,
– primjenjivanje, provođenje i evidentiranje od liječnika ordinirane lokalne,
peroralne i parenteralne terapije,
– pravodobno izvješćivanje liječnika u slučaju nastupa komplikacija primijenjene
terapije,
– provedba postupaka iz područja zaštite zdravlja i prevencije bolesti,
– vođenje primaljske dokumentacije kojom se evidentiraju svi provedeni postupci
tijekom 24 sata,
– pravodobno izvješćivanje liječnika o stanju bolesnika, posebice o promjeni
zdravstvenog stanja,
– pristupanje postupku oživljavanja u slučaju odsutnosti liječnika,
– čuvanje profesionalne tajne,
– poštivanje prava pacijenata,
– poštivanje etičkog kodeksa primalja,
– poštivanje vjerskih načela pacijenata,
– suradnja sa svim članovima tima,
– čuvanje ugleda ustanove (poslodavca),
– ekonomično i učinkovito korištenje pribora i opreme i
– djelovanje u interesu bolesnika.

Članak 17.

Primalja je obvezna evidentirati sve provedene postupke na primaljskoj listi za
svakog pojedinog pacijenta na svim razinama zdravstvene zaštite.
Primaljska lista iz stavka 1. ovoga članka jest skup podataka koji služe
kontroli kvalitete planiranog i provedenog primaljstva.
Sadržaj i obrazac primaljske liste na prijedlog Hrvatske komore primalja
propisuje ministar nadležan za zdravstvo.

TEŽE POVREDE RADNIH DUŽNOSTI

Članak 18.

Primalja čini težu povredu radne dužnosti:
– kada zbog nemara ili neznanja nepravilnim postupanjem nanese štetu zdravlju
bolesnika,
– kada promjeni način i sadržaj od liječnika ordinirane terapije i
– kada namjerno učini materijalnu štetu.

IZUZETAK OD ODGOVORNOSTI PRIMALJE

Članak 19.

Primalja ne smije provoditi postupke koji nisu u području njezine djelatnosti, a
mogu izravno ili neizravno naštetiti bolesniku.

Članak 20.

U slučaju kada bolesnik svjesno odbija ordinirani postupak ili primjenu
ordinirane terapije primalja je obvezna odmah izvijestiti ovlaštenoga liječnika.

Članak 21.

Primalja nije odgovorna za neprovedeni postupak u slučaju kada unatoč primjeni
najboljeg znanja i vještina, poslodavac nije osigurao ordinirane lijekove,
sredstva, minimalno potrebni pribor ili tehničku opremu u skladu s minimalnim
standardima za uspješno provođenje primaljske skrbi.
U slučaju nemogućnosti provedbe ordiniranog postupka iz stavka 1. ovoga članka
primalja je obvezna odmah pisano izvijestiti nadređenu osobu.

Članak 22.

Primalja odgovara za lakše i teže povrede radnih dužnosti određene ovim Zakonom
i općim aktima Hrvatske komore primalja pred disciplinskim tijelima Hrvatske
komore primalja.
Disciplinske mjere za lakše i teže povrede radnih dužnosti primalje utvrđuje
Hrvatska komora primalja.
U disciplinskom postupku protiv primalja u dijelu koji nije propisan općim aktom
Hrvatske komore primalja, na odgovarajući način primjenjuju se odredbe Zakona o
kaznenom postupku.

VI. KONTROLA KVALITETE

Članak 23.

Kontrolu kvalitete provođenja primaljske djelatnosti provodi za to posebno
educirana primalja kao član tima koju imenuje poslodavac u suradnji s
ministarstvom nadležnim za zdravstvo i Hrvatskom komorom primalja.
Kontrola kvalitete rada primalja naročito obuhvaća: plan primaljstva, provođenje
postupaka primaljstva, rezultate primaljske skrbi i utjecaj primaljstva na
zdravstveni status bolesnika.

VII. PRIVATNA PRAKSA

Članak 24.

Privatnu praksu može obavljati samo primalja sa završenim studijem iz članka 14.
stavka 1. ovoga Zakona koja ima odobrenje za samostalan rad dano od Hrvatske
komore primalja.
Na postupak osnivanja, privremene obustave i prestanka rada privatne prakse
primalje primjenjuju se odredbe Zakona o zdravstvenoj zaštiti.

VIII. HRVATSKA KOMORA PRIMALJA

Članak 25.

Hrvatska komora primalja (u daljnjem tekstu: Komora) jest strukovna samostalna
organizacija primalja sa svojstvom pravne osobe i javnim ovlastima.
Komora promiče, zastupa i usklađuje interese primalja pred državnim i drugim
tijelima u Republici Hrvatskoj i u inozemstvu.
Primalje se obvezno udružuju u Komoru.
Komora ima svoj grb, znak, pečat i žigove.
Sjedište Komore je u Zagrebu.

Članak 26.

Komora obavlja sljedeće javne ovlasti:
– vodi registar svojih članova,
– daje, obnavlja i oduzima odobrenja za samostalan rad,
– obavlja stručni nadzor nad radom primalja.
Način i uvjete pod kojima se obavlja stručni nadzor iz stavka 1. podstavka 3.
ovoga članka propisuje općim aktom Komora uz suglasnost ministra nadležnog za
zdravstvo.

Članak 27.

Pored javnih ovlasti iz članka 26. ovoga Zakona Komora obavlja i sljedeće
poslove:
1. donosi etički kodeks primalja,
2. surađuje s ministarstvom nadležnim za zdravstvo na svim područjima od
interesa za primalje te daje stručna mišljenja kod pripreme propisa od utjecaja
na struku primalja,
3. donosi sadržaj protokola za plan i provođenje djelatnosti primaljstva,
4. predlaže ministru nadležnom za zdravstvo standarde i normative za djelatnost
primalja,
5. utvrđuje potrebu, sadržaj i duljinu trajanja programa dodatnog usavršavanja
primalja,
6. donosi opći akt kojim se utvrđuju sadržaj, rokovi i postupak trajnoga
stručnog usavršavanja i provjere stručnosti primalja,
7. predlaže ministru nadležnom za zdravstvo sadržaj primaljske liste,
8. propisuje način i uvjete pod kojima se obavlja stručni nadzor nad radom
primalja,
9. utvrđuje najniže cijene za pojedine poslove iz djelatnosti primaljstva za
primalje izvan osnovne mreže zdravstvene djelatnosti,
10. utvrđuje cijene za pojedine poslove iz djelatnosti primaljstva iz opsega
dobrovoljnoga zdravstvenog osiguranja,
11. obavlja stručni nadzor nad radom primalja,
12. utvrđuje povrede radnih dužnosti primalja,
13. utvrđuje disciplinske mjere za lakše i teže povrede radne dužnosti primalja,
14. provodi disciplinski postupak i izriče disciplinske mjere za povrede
dužnosti primalja,
15. surađuje sa zdravstvenom inspekcijom ministarstva nadležnog za zdravstvo,
16. zastupa interese primalja,
17. brine za pravnu pomoć svojim članovima,
18. brine o drugim interesima svojih članova,
19. koordinira odnose među članovima te aktivno sudjeluje u rješavanju
eventualno nastalih sporova,
20. surađuje sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i drugim međunarodnim
organizacijama od interesa za primaljstvo,
21. obavlja i druge poslove određene ovim Zakonom, Statutom i drugim općim
aktima Komore.

Članak 28.

Komora ima Statut.
Statut je temeljni opći akt Komore koji donosi Skupština Komore.
Na Statut Komore suglasnost daje ministar nadležan za zdravstvo.
Statut Komore mora sadržavati odredbe o: nazivu i sjedištu, području na kojem
Komora djeluje, unutarnjem ustrojstvu, tijelima Komore, njihovom sastavu,
ovlastima, načinu odlučivanja, uvjetima i načinu izbora i opoziva, trajanju
mandata te odgovornosti članova, imovini i raspolaganju s mogućom dobiti, načinu
stjecanja imovine, ostvarivanju javnosti rada Komore, članstvu i članarini,
pravima, obvezama i disciplinskoj odgovornosti članova, prestanku rada Komore te
postupku s imovinom u slučaju prestanka rada Komore.

Članak 29.

Osnivač Komore je Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi i Hrvatska udruga
primalja.

Članak 30.

Nadzor nad zakonitošću rada Komore u obavljanju njezinih javnih ovlasti provodi
ministarstvo nadležno za zdravstvo.
U provođenju nadzora iz stavka 1. ovoga članka ministarstvo nadležno za
zdravstvo može od Komore tražiti odgovarajuća izvješća i podatke.
Izvješća i podatke iz stavka 2. ovoga članka Komora je obvezna dostaviti
ministru nadležnom za zdravstvo u roku od 30 dana ili u istom roku izvijestiti o
razlozima zbog kojih ih nije u mogućnosti dostaviti.
Komora je obvezna ministru nadležnom za zdravstvo podnijeti godišnje izvješće o
radu do 1. ožujka iduće godine, za prethodnu godinu.

Članak 31.

Komora obavješćuje ministarstvo nadležno za zdravstvo, druga tijela državne
uprave te nadležna tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave,
samoinicijativno ili na njihov zahtjev o stanju i problemima u obavljanju
djelatnosti primaljstva i o mjerama koje bi trebalo poduzeti radi unapređenja
obavljanja djelatnosti primaljstva te radi unapređenja zdravstvene zaštite
građana.
Komora surađuje s državnim tijelima i tijelima lokalne i područne (regionalne)
samouprave u rješavanju problema u obavljanju djelatnosti primaljstva.
Komora odlučuje o suradnji s drugim komorama zdravstvenih radnika u Republici
Hrvatskoj, kao i s komorama primalja drugih država.

Članak 32.

Za ostvarivanje svojih ciljeva i izvršavanje zadaća Komora stječe sredstva:
– od upisnine,
– od članarine,
– iz drugih prihoda ostvarenih djelatnošću Komore.
Iz državnog proračuna Republike Hrvatske osiguravaju se sredstva za izvršavanje
poslova iz članka 26. stavka 1. podstavka 3. ovoga Zakona koje Komora obavlja na
temelju javnih ovlasti.

IX. KAZNENE ODREDBE

Članak 33.

Novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
primalja ako:
1. ne ispuni obvezu čuvanja profesionalne tajne (članak 3. stavak 3.),
2. provodi djelatnost primalje kao voditelj ili član tima, a nije upisana u
registar (članak 14. stavak 1. i 2.),
3. obavlja samostalan rad bez odobrenja za samostalan rad (članak 15. stavak 1.
i 2.),
4. u slučaju nemogućnosti provedbe ordiniranog postupka odmah pisano ne
izvijesti nadređenu osobu (članak 21. stavak 2.),
5. onemogući ili ometa provođenje stručnog nadzora (članak 26. stavak 2.),
6. ne otkloni nedostatke utvrđene stručnim nadzorom.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 34.

Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi i Hrvatska udruga primalja osnovat će
Komoru u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Ministar nadležan za zdravstvo će u suradnji s Hrvatskom udrugom primalja u roku
od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona imenovati osnivački odbor
Hrvatske komore primalja.
Komora je obvezna u roku od šest mjeseci od dana osnivanja donijeti opće akte
propisane ovim Zakonom i Statutom Komore.

Članak 35.

Propise za čije je donošenje ovlašten ovim Zakonom ministar nadležan za
zdravstvo donijet će u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
Zakona.

Članak 36.

Primalje koje su stekle višu stručnu spremu prema ranije važećim propisima, a
koje su obavljale djelatnost primaljstva najmanje posljednjih deset godina prije
dana stupanja na snagu ovoga Zakona mogu i dalje obavljati tu djelatnost pod
uvjetom da u roku od dvije godine steknu odobrenje za samostalan rad sukladno
ovome Zakonu.

Članak 37.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim
članka 14. stavka 4. ovoga Zakona koji stupa na snagu na dan prijama Republike
Hrvatske u Europsku uniju.

Klasa: 500-01/08-01/05
Zagreb, 3. listopada 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić**, v. r.

Odluka, NN 120/2008-3436
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)