## Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa UP/I 430-01/2011-66/001, urbroj: 580-03-11-43-13-006 od 28. srpnja 2011.

### NN 94/2011 (12.8.2011.), Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa UP/I 430-01/2011-66/001, urbroj: 580-03-11-43-13-006 od 28. srpnja 2011.

94 12.08.2011 Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa UP/I 430-01/2011-66/001, urbroj: 580-03-11-43-13-006 od 28. srpnja 2011.

94 12.08.2011 Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa UP/I 430-01/2011-66/001, urbroj: 580-03-11-43-13-006 od 28. srpnja 2011.

94 12.08.2011 Rješenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja klasa UP/I 430-01/2011-66/001, urbroj: 580-03-11-43-13-006 od 28. srpnja 2011.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

1988

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, na temelju članka 13. stavka 1., 2. i 3. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11) i Odluke o objavljivanju pravila o državnim potporama koje se odnose na brzi razvoj širokopojasnih mreža (»Narodne novine«, broj 64/11), u postupku donošenja odobrenja državne potpore za brzi razvoj širokopojasnih mreža, sadržane u prijedlogu Programa razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima, pokrenutom na zahtjev Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije, sa sjedištem u Zagrebu, Jurišićeva 13, temeljem odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: mr. sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća, Vesne Patrlj, dipl. iur., Milivoj Maršić, dipl. oec. i dr. sc. Mirna Pavletić-Župić, članovi Vijeća, donesene na 82. sjednici, održanoj 28. srpnja 2011., donosi sljedeće

RJEŠENJE

I. Odobrava se državna potpora u obliku subvencije namijenjene za brzi razvoj širokopojasnih mreža, sadržana u prijedlogu Programa razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima, jer je ista sukladna Zakonu o državnim potporama.

II. Državna potpora iz točke I. izreke ovog rješenja iznosi 50.000.000,00 kuna.

III. Program državne potpore iz točke I. izreke ovog rješenja provodit će se u trajanju od 1. rujna 2011. do 31. kolovoza 2016.

IV. Obvezuje se Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije, da u slučaju stupanja na snagu izmjena i dopuna odredbi iz Odluke o objavljivanju pravila o državnim potporama koje se odnose na brzi razvoj širokopojasnih mreža, izmjeni i dopuni Programa iz točke I. izreke ovog rješenja i dostavi Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja na odobrenje.

V. Državna potpora iz točke I. izreke ovog rješenja, ne smije se dodjeljivati poduzetnicima u teškoćama.

VI. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. Zaprimanje zahtjeva

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) zaprimila je 20. travnja 2011., od Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije (dalje: HAKOM), sa sjedištem u Zagrebu, Jurišićeva 13, zahtjev za odobrenje državne potpore za brzi razvoj širokopojasnih mreža u obliku subvencije sadržan u prijedlogu Programa razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima (dalje: prijedlog Programa). U privitku navedenog zahtjeva, dostavljen je primjerak prijedloga Programa i Obrazac prijave državne potpore (dalje: Obrazac prijave).

Prijedlog Programa podnesen je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05 i 49/11; dalje: ZDP). Na prijedlog državne potpore iz članka 12. stavka 1. ZDP-a, Agencija donosi rješenje sukladno članku 13. ZDP-a. Obrazac prijave dostavljen je sukladno članku 2. stavku 2. Pravilnika o obliku i sadržaju te načinu prikupljanju podataka i vođenja evidencije državnih potpora (»Narodne novine«, broj 2/10).

Iz prijedloga Programa, razvidno je da isti sadrži državnu potporu i kao takav predstavlja program državne potpore iz članka 3. stavka 2. ZDP-a, na temelju kojeg se bez potrebe za dodatnim provedbenim mjerama, unaprijed neodređenim korisnicima državne potpore dodjeljuju pojedinačne državne potpore.

S obzirom da prijedlog Programa nije sadržavao sve potrebne odredbe, 13. svibnja 2011., u sjedištu Agencije, održan je zajednički sastanak između predstavnika Agencije i HAKOM-a, na temelju kojeg su utvrđene potrebne izmjene i dopune prijedloga Programa.

Slijedom navedenog, 7. lipnja 2011. Agencija je od HAKOM-a zaprimila izmjene i dopune prijedloga Programa.

2. Primijenjeni propisi

Agencija je osim odredbi ZDP-a, Uredbe o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 50/06; dalje: Uredba), primijenila i Odluku o objavljivanju pravila o državnim potporama koje se odnose na brzi razvoj širokopojasnih mreža sadržanih u Priopćenju Komisije – Smjernice Zajednice o primjeni pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža (52009XC0930(02), Službeni list EU, serija L 235, od 30. svibnja 2009., str. 7. – 25.), objavljenu 10. lipnja 2011. u »Narodnim novinama«, broj 64/11 (dalje: Odluka o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža).

Međutim, s obzirom da u trenutku pokretanja ovog postupka, u Republici Hrvatskoj nisu bila objavljena navedena pravila za brzi razvoj širokopojasnih mreža, Agencija je izvršila uvid u kriterije iz pravne stečevine Europske unije koja se odnosi na državne potpore za brzi razvoj širokopojasnih mreža, sukladno članku 6. stavku 4. ZDP-a. Naime, tim člankom propisana je mogućnost Agencije da pri obavljanju poslova iz svoje nadležnosti, na odgovarajući način primjenjuje kriterije koji proizlaze iz pravilne primjene pravila o državnim potporama koja proizlaze iz članka 70. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i njihovih država članica (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« 14/01 i 14/02; dalje: SSP), koji je stupio na snagu 1. veljače 2005.

Članak 70. stavak 1. podstavak (iii) SSP-a uređuje kako je svaka državna potpora, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja davanjem prednosti nekim poduzetnicima ili nekim proizvodima, u mjeri kojoj može utjecati na trgovinu između Zajednice i Republike Hrvatske, nespojiva s ispravnom primjenom tih sporazuma. Nadalje, članak 70. stavak 2. SSP-a propisuje da će se svako postupanje suprotno tom članku ocjenjivati na temelju kriterija koji proizlaze iz primjene pravila o tržišnom natjecanju u Zajednici, posebice članka 87. Ugovora o osnivanju Europske zajednice i instrumenata koje su usvojile institucije Zajednice.

U konkretnom slučaju, navedeni kriteriji propisani su u Priopćenju Komisije – Smjernice Zajednice o primjeni pravila o državnim potporama u odnosu na brzi razvoj širokopojasnih mreža (52009XC0930(02), Službeni list EU, serija L 235, od 30. svibnja 2009., str. 7. – 25.). U tom smislu, kriteriji iz pravne stečevine Europske unije služe kao pomoćno sredstvo za tumačenje hrvatskih propisa o državnim potporama, a osobito u slučaju postojanja pravnih praznina ili dvojbi pri tumačenju tih propisa.

Uz navedena pravila o državnim potporama, Agencija je izvršila uvid i u sljedeće pravne akte: Zakon o elektroničkim medijima (»Narodne novine«, broj 73/08), Pravilnik o načinu i uvjetu pristupa i zajedničkog korištenja elektroničke komunikacijske mreže (»Narodne novine«, broj 154/08 i 93/10), Pravilnik o tehničkim i uporabnim uvjetima kabelske kanalizacije (»Narodne novine«, broj 114/10), Zakon o područjima od posebne državne skrbi (»Narodne novine«, broj 86/08), Zakon o otocima (»Narodne novine«, broj 32/02) i Zakon o brdsko-planinskim područjima (»Narodne novine«, broj 12/02, 32/02, 117/03, 42/05, 90/05 i 80/08).

3. Opis činjeničnog stanja

3.1. Opis Programa

3.1.1 Naziv Programa: Program razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i na otocima.

3.1.2. Davatelj državne potpore: Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije.

3.1.3. Kategorija: Državna potpora za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

3.1.4. Cilj i namjena sredstava iz Programa, te područje primjene:

Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, kao nadležno državno tijelo u Republici Hrvatskoj, u suradnji s HAKOM-om, izradilo je prijedlog Programa u cilju razvoja širokopojasnog pristupa internetu u područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima (dalje: ciljana područja).

Ciljana područja, prvenstveno se odnose na ruralna područja (gradove, općine, naselja) koja su obuhvaćena Zakonom o područjima od posebne državne skrbi, Zakonom o otocima i Zakonom o brdsko-planinskim područjima, ali isključivo pod uvjetom da je riječ o područjima na kojima nije prisutan niti jedan operator širokopojasne mreže (tzv. »Bijelo« područje).

U konkretnom slučaju, koncept širokopojasnosti, uz poticaj za gospodarski razvoj, podrazumijeva i poticaj za postizanje učinkovitijeg zdravstvenog, obrazovnog, znanstvenog i kulturnog značaja.

Naime, ukupan broj korisnika interneta u Republici Hrvatskoj, pokazuje tendenciju rasta. No, kada je u pitanju korištenje interneta u Republici Hrvatskoj i širokopojasnog pristupa internetu, još uvijek nije postignuta željena konkurentnost u usporedbi s Europskom unijom. Tako je primjerice, u Republici Hrvatskoj krajem 2009. samo 50% domaćinstava koristilo internet, dok je svega 39% domaćinstava imalo širokopojasni pristup internetu. Prema tim pokazateljima, Republika Hrvatska u usporedbi s državama članicama Europske unije daleko zaostaje, kao što je to prikazano u grafičkom prikazu.

Grafički prikaz: Usporedni prikaz pristupu širokopojasnom internetu, u domaćinstvima, između država članica Europske unije i Republike Hrvatske u 2009.

![](dodatni/416677.jpeg)

Izvor: Eurostat. Obrada: HAKOM

Slijedom navedenog, HAKOM je predvidio ciljeve u prijedlogu Programa, koji su prvenstveno određeni dugoročnim javnim interesima, ali i interesima elektroničkih komunikacija. U konkretnom slučaju, između ostalog, riječ je o sljedećim ciljevima;

podupiranje strukturne uravnoteženosti regionalnog razvoja informacijske i komunikacijske tehnologije, pomoć razvoju ruralnih dijelova države, a posebno udaljenim i slabo naseljenim područjima, omogućavanje uključivanja stanovništva spomenutih područja u informatičko društvo, pomoć razvoju obrazovanja, zdravstva, poljoprivrede i turizma u navedenim područjima, podupiranje razvoja sadržaja, aplikacija i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija, poticanje dinamičnog razvoja slobodnog, neutralnog tržišnog natjecanja na svim elementima širokopojasnog sustava, te povećanje konkurentnost i produktivnosti hrvatskog gospodarstva.

3.1.5. Opis mjera:

Prijedlog Programa predviđa tri sljedeće mjere:

a) Spajanje na širokopojasni pristup internetu,

b) Instalacija odgovarajuće računalne opreme; doprinos novih pružatelja usluga, a kako bi se povećala ponuda i kvaliteta raspoloživih usluga za obrazovanje, zdravstvo, poljoprivredu i turizam cijeloj zajednici u ciljanim područjima,

c) Instalacija odabranih aplikacija.

Samo mjera 3.1.5. a) predstavlja državnu potporu obuhvaćenu u prijedlogu Programa.

3.1.6. Pravni temelj za donošenje Programa:

a) Odluka Vlade Republike Hrvatske od 16. rujna 2010., klase: 344-03/09-02/02, urbroja: 5030116-10-4, kojom se daje prethodna suglasnost na Izmjene i dopune Financijskog plana HAKOM-a za 2010. godinu,

b) Odluka Vlade Republike Hrvatske od od 28. listopada 2010., klase: 344-03/10-02/02, urbroja: 5030116-10-9, kojom se daje prethodna suglasnost na Financijski plan HAKOM-a za 2011. godinu,

c) Strategija razvoja širokopojasnog interneta u Republici Hrvatskoj od 2011. do 2015.,

d) Provedbeni Program Strategije razvoja širokopojasnog interneta u Republici Hrvatskoj od 2011. do 2015.

3.1.7. Korisnici državne potpore: Poduzetnici – operatori pokretnih i nepokretnih komunikacija na veleprodajnoj razini.

3.1.9. Opravdani troškovi, intenzitet i instrument državne potpore:

Opravdani troškovi državne potpore su troškovi kapitalnog ulaganja za izgradnju neophodne infrastrukture, (npr. širokopojasni pristup koncentracijskim točkama, građevinski radovi, oprema, spajanje i slično). Predmetni projekti odnosit će se isključivo na aktivnosti kojima se stvara nova infrastruktura širokopojasnog pristupa internetu za korisnike na ciljanom području, a koja ujedno omogućava pružanje veleprodajne usluge svim operatorima, za razdoblje koje ne smije biti kraće od 7 godina po dobivanju sredstava državne potpore.

U opravdane troškove ne mogu se uključiti troškovi za provedbu mjera iz točke 3.1.5. b) i c) obrazloženja ovog rješenja, budući da navedene mjere ne sadrže državnu potporu.

Intenzitet: Ovisi o najpovoljnijim ponudama nakon provedenih javnih natječaja.

Instrument državne potpore: Subvencija.

3.1.10. Trajanje Programa: Od 1. rujna 2011. do 31. kolovoza 2016.

3.1.11. Izvori i način raspodjele sredstava:

Sredstva za provedbu prijedloga Programa, planiraju se iz prihoda HAKOM-a ostvarenih iz naknada za ograničena dobra i iz postotka bruto prihoda operatora pokretnih i nepokretnih mreža (parafiskalne pristojbe), u ukupnom iznosu od 100.000.000,00 kuna, (20.000.000,00 kuna za svaku godinu trajanja Programa,) a koja će biti raspodijeljena kao što slijedi:

i) iznos od 50.000.000,00 kuna, odnosi se na državnu potporu za provedbu mjere 3.5.1. a) Spajanje na širokopojasni pristup internetu,

ii) iznos od 50.000.000,00 kuna, odnosi se za provedbu mjera iz točke 3.5.1. b) Instalacija odgovarajuće računalne opreme i točke 3.5.1. c) Instalacija odabranih aplikacija, a koja će se dodijeliti na temelju propisa javne nabave.

Naprijed navedena sredstva raspodijelit će se putem tri odvojena javna natječaja, koji će biti objavljeni u »Narodnim novinama« i na web-stranicama HAKOM-a u rubrici e-Nabava. (www.hakom.hr). Navedeni javni natječaji, temeljit će se na tehničkim specifikacijama i popisu potrebnih dokaza o sposobnosti i kriteriju najniže cijene. Potencijalni korisnici državnih potpora natjecat će se za povezivanje korisnika iz ciljane skupine na određenom području (najmanja veličina područja je općina ili grad) na širokopojasnu mrežu dostatnog kapaciteta. Korisnik državne potpore morat će omogućiti veleprodajni pristup novoizgrađenoj infrastrukturi i ostalim operatorima u trajanju od najmanje 7 godina, po dodjeli državne potpore.

3.12. Odredbe o nadzoru državne potpore:

U odnosu na način raspodjele i iznosu dodijeljenih sredstava, HAKOM je u obvezi izvijestiti Ministarstvo, Središnji državni ured za e-Hrvatsku, te putem Godišnjih izvješća Vladu Republike Hrvatske odnosno Hrvatski sabor.

3.2. Test uravnoteženosti

U sklopu prijedloga Programa, HAKOM je prikazao test uravnoteženosti koji se odnosi na odnos ravnoteže između pozitivnog učinka mjera državne potpore u postizanju cilja od zajedničkog interesa i potencijalnih negativnih posljedica, kao što je narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja, na što upućuje odjeljak 2.3.1. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, pod nazivom Test uravnoteženosti i njegova primjena na potpore za uvođenje širokopojasnih mreža.

Sukladno točki 34. i 35. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, navedena su posebna pitanja koja se odnose na: je li predložena mjera primjerena za ispunjenje cilja od zajedničkog interesa, je li državna potpora primjeren instrument, mijenja li predložena mjera ponašanje poduzetnika, je li mjera proporcionalna (što znači da bi se isti cilj mogao postići s manjim iznosom potpore) odnosno jesu li učinci predviđene mjere na tržišno natjecanje i trgovinu ograničeni.

Navedena pitanja detaljnije su razrađena u odjeljku 2.3.2. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, pod nazivom Cilj mjere, u kojem se između ostalog, opisuju područja na koja se mogu usmjeriti predložene mjere, ovisno o pokrivenosti širokopojasnosti a koji se dijele na »bijela«, »siva« i »crna« područja, te u odjeljku 2.3.3. pod nazivom Oblikovanja mjere i potrebe za ograničavanjem narušavanja tržišnog natjecanja.

3.2.1. Cilj mjere

U navedenom odjeljku 2.3.2. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, u bitnome je navedeno da državne potpore mogu biti od koristi ukoliko tržište ne osigurava dostatnu pokrivenost širokopojasnom mrežom ili su uvjeti pristupa nedovoljni za privatnog ulagača. Na taj način, državne potpore u sektoru širokopojasnih usluga, mogu ispraviti tržišne neuspjehe, tj. situacije kada pojedinačni ulagači na tržištu nisu motivirani za ulaganje. S druge strane, državna potpora za širokopojasne mreže može se promatrati i kao alat kojim se poboljšava društvena i teritorijalna kohezija, kao što to proizlazi iz točke 39. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža. Ovisno od razini širokopojasnosti, sukladno Odluci o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, razlikuju se:

a) »Bijela« područja (poticanje teritorijalne kohezije i gospodarskog razvoja) područja na kojima trenutno nije dostupan širokopojasni pristup internetu i gdje privatni ulagači ne planiraju uvoditi infrastrukturu u bliskoj budućnosti (»pojam bliske budućnosti« podrazumijeva razdoblje od tri godine sukladno točki 42. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža),

b) »Crna« područja (intervencija države nije potrebna); ukoliko su u određenoj geografskoj zoni, prisutna barem dva pružatelja širokopojasne mreže koji svoje usluge pružaju u konkurentnim uvjetima, odnosno gdje postoji tržište pa stoga nema mjesta za državnu intervenciju. Naprotiv, državna potpora za financiranje dodatne širokopojasne infrastrukture, dovodi do neprihvatljivog narušavanja tržišnog natjecanja te istiskivanja privatnih ulagača, pa se takve državne potpore ne mogu odobriti, sukladno točki 43. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža,

c) »Siva« područja (potrebna je detaljna procjena), podrazumijevaju područja na kojima postoji jedan operator mreže, što nužno ne znači da nema tržišnog neuspjeha ili nedostatka kohezije. Pružanje usluga u uvjetima monopola može utjecati na kvalitetu usluge ili na cijenu po kojoj se usluge nude korisnicima. U tom slučaju državna potpora za izgradnju alternativne mreže može narušiti tržišnu dinamiku, zbog čega je državne potpore u »sivim« područjima potrebno detaljnije analizirati sukladno točki 43. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

Međutim, državne potpore mogu se odobriti u slučaju postojanja »de facto« monopola postojećeg operatora za pružanje širokopojasne infrastrukture, pod uvjetom da se: a) ne nude pristupačne ili primjerene usluge korisnicima, b) ako ne postoje mjere koje bi u manjoj mjeri narušile tržišno natjecanje, a postigle isti cilj. Konkretno, da bi se utvrdila navedena dva uvjeta, potrebno je posebno ocijeniti jesu li sveukupni tržišni uvjeti neprimjereni, da ne postoje nacionalni propisi koji nude učinkoviti mrežni pristup trećim stranama ili uvjeti pristupa ne potiču učinkovito tržišnog natjecanje, općenite prepreke ulasku na tržište drugih operatora, eventualne mjere i slično.

Slijedom navedenih uvjeta, HAKOM je naveo sljedeća objašnjenja:

U odnosu je li mjera državne potpore usmjerena k dobrom definiranom cilju od zajedničkog interesa, iz prijedloga Programa proizlazi da uvođenje širkopojasnog interneta prvenstveno omogućava brži gospodarski rast u svim sektorima, a naročito u informatičkim sektoru, što utječe i na povećanje zaposlenosti. Nadalje, širokopojasnost je dio razvojne strategije revitalizacije ruralnih područja, budući da se njime ne potiče samo sveukupni razvoj, već se utječe i na zaustavljanje iseljavanje stanovništva, povećavanje intelektualnih potencijala odnosno omogućava se provedba tvz. e-zdravstva i e-školstva na ciljanim područjima. U tom smislu, iako će korisnici državne potpore biti operatori pokretnih i nepokretnih mreža, krajnji korisnici sredstava bit će škole, zdravstvene i druge kulturne ustanove, mjesni odbori na ciljanim područjima, na kojima ne postoji interes privatnog ulagača za ulaganja u širokopojasnu infrastrukturu.

Naime, stanovništvo u Republici Hrvatskoj, uglavnom je koncentrirano oko četiri veća regionalna središta: Zagreb, Split, Rijeka i Osijek, što upućuje na činjenicu da je uvođenje širokopojasnih mreža, općenito profitabilnije tamo gdje postoji veća i koncentriranija potražnja. Ostala područja u Republici Hrvatskoj, a naročito ciljana područja slabije su naseljena, pa su u tom smislu i manje atraktivna za komercijalna infrastrukturna ulaganja, kao što to prikazuje slika 1.

Slika 1. Rasprostranjenost zastupljenosti širokopojasnih priključaka po županijama u Republici Hrvatskoj

![](dodatni/416678.jpeg)

Izvor i obrada: HAKOM

Također, tome u prilog ide i činjenica da je na ciljanim područjima starosna struktura stanovništva izrazito nepovoljna, budući da osobe starije životne dobi u manjoj mjeri koriste računalnu opremu, a samim time i pristup internetu. Nadalje, ruralno stanovništvo sa ciljanih područja nerijetko je slabijeg stupnja obrazovanja i u pravilu ostvaruje manje prihode, što također ima za posljedicu smanjenu informatičku pismenost kao prepreku korištenju i pristupu širokopojasnog interneta. Ukoliko se uzme u obzir i činjenica, da lokalne i područne zajednice, načelno ne poduzimaju dovoljno za poboljšanje trenutačne situacije, može se zaključiti da takvo stanje odbija privatni kapital i ne djeluje poticajno za ulaganja.

Stoga, s obzirom da privatni kapital neće biti uložen u ciljanim područjima zbog nedostatka ostvarenja brzog profita, pojavljuje se potreba za državnom intervencijom u obliku državne potpore kojom će se ispraviti tržišni neuspjeh. Pri tom će se voditi računa da se omogući jednakost pristupu i korištenju novoizgrađenih kapaciteta svim zainteresiranim operatorima. Sukladno odredbama iz prijedloga Programa, krajnjim korisnicima bit će osigurana osnovna brzina širokopojasnog pristupa (2 Mbit/s) u trenutku uključenja, dok će se pojedinog korisnika državne potpore – operatora obvezati da omogući povećanje brzine na brzi širokopojasni pristup (od 30 Mbit/s i više), i to najkasnije u roku od 5 godina po uključenju korisnika, sukladno preporukama Europske Digitalne Agende. (Priopćenje Europske komisije upućena Europskopm ekonomskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europska digitalna agenda; COM/2010/0245 f/2 od 26. kolovoza 2010.).

Naime, neovisno o pristupnoj tehnologiji kojom će krajnji korisnik biti priključen na širokopojasni pristup, osnovna brzina širokopojasnog priključka od 2 Mbit/s dostatna je za sve potrebe pristupa internetu i multimedijalnim sadržajima, te korisničkim aplikacijama. Obvezom povećanja pristupne brzine na brzi pristup širokopojasnom internetu na 30 Mbit/s u roku od 5 godina, uklanja se eventualna prepreka koja bi nastala razvojem neke usluge koja zahtijeva veću brzinu pristupa, što će ujedno biti i jedan od uvjeta za dodjelu države potpore pojedinom operatoru na temelju javnog natječaja. U tom smislu, bit će zatraženo od svakog pojedinog operatora, koji se bude prijavio na javni natječaj za dodjelu sredstva iz prijedloga Programa, da jasno navede sve aktivnosti koje će poduzeti »u bliskoj budućnosti« koje su potrebne da bi se osigurao brzi pristup širokopojasnom internetu.

Slijedom navedenog, HAKOM će od svakog pojedinog operatora, kao korisnika državne potpore, tražiti da dostavi svoje planove koji bi bili popraćeni detaljnim vremenskim rasporedom uvođenja, kao i dokaz o odgovarajućem financiranju ili ostale dokaze kojima dokazuje kredibilitet i vjerodostojnost planiranog ulaganja. Ujedno, prilikom zaključenja ugovora o korištenju sredstava iz prijedloga Programa, operator će se obvezati da u roku od 5 godina poveća pristupnu brzinu s 2 Mbit/s na 30 Mbit/s.

3.2.2. Primjerena državna potpora

U odjeljku 2.3.3., pod nazivom Oblikovanja mjere i potrebe za ograničavanjem narušavanja tržišnog natjecanja, u bitnome se navodi da je državna intervencija opravdana samo ukoliko je pokrivenost širokopojasnog pristupa internetu nedovoljna, odnosno da u takvim slučajevima ne postoji alternativa javnom financiranju kako bi se riješio nedostatak širokopojasne povezanosti, sukladno točki 47. i 49. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

U cilju smanjena iznosa državne potpore i potencijalnog narušavanja tržišnog natjecanja na najmanju moguću mjeru, u točki 51. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, navedeni su uvjeti koji moraju biti ispunjeni, jer u suprotnom, najvjerojatniji ishod može biti neusklađenost državne potpore. Konkretno, riječ je o sljedećim uvjetima:

a) izrada detaljne karte i analize pokrivenosti, sukladno točki 51. a) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

b) odredba o javnom natječaju, kojom se osigurava transparentnost za sve ulagače koji se žele natjecati za realizaciju, sukladno točki 51. b) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža,

c) ekonomski najprihvatljivija ponuda, kako bi se smanjio iznos potpore koja se dodjeljuje, po načelu da natjecatelj koji zatraži najmanji iznos potpore ostvari pravo na istu, sukladno točki 51. c) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža,

d) neutralnost u pogledu tehnologije koja se očituje da davatelj državne potpore ne bi smio davati prednost niti jednoj tehnologiji ili mrežnoj platformi, osim ako nije moguće dati neko posebno opravdanje, sukladno točki 51. d) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža,

e) korištenje postojeće infrastrukture pretpostavlja način da se izbjegne nepotrebno trošenje sredstava, tj. da postojeći operatori mreže putem svoje postojeće infrastrukture omoguće drugim operaterima doprinos projektu, u cilju da se izbjegne nepotrebno rasipanje sredstava. Zbog tog uvjeta, ne smiju se favorizirati postojeći operatori, sukladno točki 51. e) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža,

f) veleprodajni pristup predviđa da se prilikom financiranja izgradnje širokopojasne mreže, trećim strankama dozvoli učinkoviti veleprodajni pristup novo izgrađenoj širokopojasnoj infrastrukturi, a koji omogućava operaterima trećih strana tržišno natjecanje s odabranim natjecateljima, čime se jača odabir i tržišno natjecanje na području koje je obuhvaćeno mjerom, te istovremeno izbjegava stvaranje monopola regionalnih usluga. Učinkovit veleprodajni pristup subvencioniranoj infrastrukturi ne bi smio biti kraći od 7 godina po dodjeli državne potpore, sukladno točki 52. f) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža,

g) usporedna analiza cijena (engl. benchmarking) predviđa odredbu temeljem koje se izbjegavaju previsoke veleprodajne cijene ili predatorske cijene od strane odabranog natjecatelja, jer bi se pristup veleprodajnim cijenama trebao temeljiti na prosječnim objavljenim veleprodajnim cijenama koje prevladavaju na drugim usporednim konkurentnijim područjima Republike Hrvatske, sukladno točki 51. g) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, te

h) mehanizam povrata sredstava, u cilju izbjegavanja prekomjerne naknade, predviđa da korisnici državne potpore ne prime prekomjernu naknadu u slučaju da potražnja za širokopojasnim uslugama na ciljanom području poraste iznad očekivane razine, što znači da bi u ugovoru s određenim korisnikom trebalo ugraditi odredu o povratu sredstava, sukladno točki 51. h) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

Slijedom navedenih uvjeta, HAKOM je naveo sljedeće očitovanje:

i) U odnosu na uvjet iz točke 51. a) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, – Izrada detaljne karte i analize pokrivenosti, HAKOM navodi da u Republici Hrvatskoj postoji vrlo neravnomjerna rasprostranjenost zastupljenosti širokopojasnih priključaka po pojedinim županijama i regijama tj. između općina unutar pojedine regije, budući da su širokopojasni priključci uvedeni samo u većim gradovima naseljima, kao što to prikazuje Slika broj 1.

Sredstvima državne potpore iz prijedloga Programa, prvenstveno će se financirati izgradnja potrebne infrastrukture na ciljanim područjima za uvođenje širokopojasne mreže na pretežno »bijelim« područjima i iznimno u »sivim« područjima. Naime, u Republici Hrvatskoj samo nekoliko većih otoka pripadaju »sivom području« kao cjelina, dok pojedina njihova naselja uopće nemaju širokopojasni pristup internetu.

ii) U odnosu na uvjet otvorenog natječaja iz točke 51. b) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, proizlazi da će se sredstva iz prijedloga Programa, dodijeliti putem tri odvojena javna natječaja, kao što je to već prethodno opisano u točki 3.1.11. obrazloženja ovog rješenja.

iii) U odnosu na uvjet najprihvatljivije ponude iz točke 51. c) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, utvrđeno je da će se javni natječaji temeljiti na detaljnim specifikacijama i popisu potrebnih dokaza, sposobnosti i kriteriju najniže cijene. Potencijalni korisnici državne potpore natjecat će se za povezivanje korisnika iz ciljane skupine na određenom području (najmanja veličina područja je općina ili grad) na širokopojasnu mrežu dostatnog kapaciteta. Odabrani operator je u obvezi priključiti sve korisnike s ciljanog područja u roku ne dužem od 6 mjeseci od dana zaključenja ugovora i to po najnižoj ponuđenoj cijeni.

iv) U pogledu uvjeta neutralnosti tehnologije iz točke 51. d) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, Prijedlog Programa predviđa neutralnost u pogledu tehnologije, jer će se širokopojasne usluge moći isporučivati putem niza mrežnih infrastruktura koje se temelje; na žičanim bakrenim paricama (ADSL, VDSL), svjetlovodima (GPON, EPON, EFM), te na bežičnom povezivanju (UMTS, LTE, i WiMAX). Svaki pojedini priključak, rješavat će se na optimalan način, bez da se unaprijed preferira bilo koja tehnologija.

v) U odnosu na uvjet korištenja postojeće infrastrukture iz točke 51. e) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, prijedlog Programa predviđa analizu mogućnosti korištenja postojeće telekomunikacijske infrastrukture nadarbenjaka (engl. incumbent: operator koji je kao bivši monopolist, prije provedene liberalizacije i privatizacije tržišta elektroničkih komunikacija u Republici Hrvatskoj još uvijek zadržao znatnu tržišnu snagu), a kako bi se omogućilo sudjelovanje na javnom natječaju s ostalim operatorima na tržištu, pod prihvatljivim uvjetima. Također, radi analize realizacije pojedinog projekta, uzet će se u obzir i novo planirana uslužna infrastruktura lokalne zajednice (npr. voda, struja, plin), a kako bi se izbjeglo nepotrebno trošenje predmetnih sredstava.

vi) U odnosu na uvjet veleprodajnog pristupa iz točke 51. f) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, iz prijedloga Programa razvidno je da je primjenom određenih zakonskih i podzakonskih akata, osiguran veleprodajni pristup novoizgrađenoj širokopojasnoj infrastrukturi i za treće operatore. Naime, postojeći operator mora omogućiti ostalim operatorima, uz naknadu i na temelju sklopljenog ugovora, pristup i zajedničko korištenje svoje elektroničke komunikacijske infrastrukture, kao i povezane opreme ako su ispunjeni odgovarajući uvjeti pristupa i zajedničkog korištenja, sukladno članku 30. Zakona o elektroničkim medijima. Također, temeljem Pravilnika o načinu i uvjetu pristupa i zajedničkog korištenja elektroničke komunikacijske mreže, Pravilnika o tehničkim i uporabnim uvjetima kabelske kanalizacije, novoizgrađena infrastruktura mora se dati na korištenje trećim operatorima. Nastavno na navedeno, dodatno će se obvezati operatore korisnike državne potpore, da omoguće veleprodajni pristup novoizgrađenoj infrastrukturi i ostalim operatorima, a razdoblju ne smije biti kraće od 7 godina po dodjeli državne potpore.

vii) Sukladno navodima HAKOM-a, uvjet usporedne analiza cijena iz točke 51. g) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, ispunjen je stoga što su predviđene posebne odredbe koje se odnose na usporednu analizu cijena, u cilju izbjegavanja previsokih veleprodajnih ili predatorskih cijena od strane odabranog korisnika državne potpore. U tom smislu, veleprodajna cijena spajanja na širokopojasni priključak, ne smije biti veća od prosječne cijene priključka izvan ciljanog područja. Operator sa značajnom tržišnom snagom ima kroz postojeći regulatorni okvir definirane veleprodajne cijene za pristup i korištenje infrastrukturne mreže, dok se ostali operatori, sa svojim veleprodajnim cijenama moraju kretati u granicama +/- 20% u odnosu na veleprodajne cijene nadarbenjaka. Prikaz tehnologije širokopojasne usluge i očekivane cijene prikazan je u Tabeli 1.

Tabela 1: Tehnologije širokopojasne usluge i očekivane cijene za pristup širokopojasnoj mreži

|  |  |
| --- | --- |
| Tehnologija | Očekivana cijena za pristup širokopojasnoj mreži |
| ADSL | 3.000,00 |
| VDSL | 6.000,00 |
| FTTC | 6.000,00 |
| FTTH | 10.000,00 |
| 3G/4G | 6.000,00 |
| WiMAX | 8.000,00 |

Izvor i obrada: HAKOM

viii) U odnosu na uvjet mehanizma povrata iz točke 51. h) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, prijedlog Programa sadrži odredbu kojom se osigurava da korisnici državne potpore ne prime prekomjernu naknadu, u slučaju da potražnja za širokopojasnim uslugama na ciljanom području poraste iznad očekivane razine, što bi eventualno moglo dovesti do primanja prekomjerne naknade. U konkretnom slučaju, predviđeno je da će se u javnom natječaju kao i ugovornim obvezama, predvidjeti odredba o povratu sredstava. Naime, sredstva državne potpore isplaćivat će se po realizaciji, odnosno po uključenju korisnika širokopojasnog interneta na mrežu odabranog operatora, u roku od 30 dana po dostavi troškova i izvršenoj kontroli od strane stručnih službi HAKOM-a.

Takva odredba osigurava, da do povrata sredstva neće doći, budući da će isplata sredstva državne potpore biti izvršena tek po realizaciji pojedinog projekta. Polazna osnova za određivanja visine troškova bit će cijene koje u svojim standardnim ponudama ima nadarbenjak, uzimajući u obzir moguće povećanje troškova zbog teže prometne dostupnosti do ciljanog područja, a što bi moglo utjecati na povećanje troškova, ali ne više od 20%.

Ukoliko operator odustane ili ne izvrši priključenje svih korisnika u predviđenom roku, isti je u obvezi platiti ugovoru kaznu u iznosu od 100.000,00 kuna. Nadalje, HAKOM je u obvezi kontrolirati realizirano tehničko rješenje, te je ovlašten na korekciju troškova, ali će stvarni troškovi biti priznati samo do visine ponuđene u javnom natječaju.

3.2.3. Narušavanje tržišnog natjecanja i ograničeni učinci na trgovinu, tako da je ukupna bilanca pozitivna

U odnosu na uvjet iz točke 36. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, pod nazivom Narušavanje tržišnog natjecanja i ograničeni učinci na trgovinu, u prijedlogu Programa navedeno je da je tržišno natjecanje isključivo ograničeno na ciljano područje i ciljanu skupinu korisnika. Pri tome, svaki korisnik države potpore prilikom izgradnje novih kapaciteta širokopojasnog pristupa internetu ima obvezu gradnje mreže otvorenog tipa i to na takav način da omogući korištenje navedenih kapaciteta svim operatorima na nediskriminirajućim veleprodajnim cijenama. U suprotnom, oni operatori koji neće imati u ponudi veleprodajne usluge za novoizgrađene kapacitete, neće niti moći koristiti sredstva državne potpore iz prijedloga Programa.

S obzirom da će se mjere kupnje i instalacije opreme i softverskih aplikacija, opisane u točki 3.1.5. b) i c) obrazloženja ovog rješenja, provoditi putem javne nabave, istodobno će se neutralizirati tržišna prednost nadarbenjaka. Također, svi operatori korisnici državne potpore, u obvezi su pružati veleprodajnu uslugu drugim operatorima na dijelovima infrastrukture koja je izgrađena sredstvima državne potpore i to u razdoblju koje ne smije biti kraće od 7 godina po dodjeli državne potpore.

4. Odluka Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja

4.1. Prilikom donošenja odluke, Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Vijeće), na svojoj 82. sjednici, održanoj 28. srpnja 2011., razmatralo je sve činjenice iz prijedloga Programa i Obrasca prijave.

Vijeće je utvrdilo da mjera predviđena prijedlogom Programa, opisana u točki 3.5.1. a) Spajanje na širokopojasni internet, obrazloženja ovog rješenja predstavlja državnu potporu iz članka 3. stavka 1. ZDP-a. Sukladno članku 3. stavku 1. ZDP-a, državne potpore su svi stvarni i potencijalni rashodi ili umanjeni prihodi države dodijeljeni od davatelja državne potpore koji narušavaju ili bi mogli narušiti tržišno natjecanje davanjem povlastice na tržištu korisniku državne potpore, bez obzira na oblik državne potpore, u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetnih obveza Republike Hrvatske koje proizlaze iz SSP-a.

U konkretnom slučaju utvrđeno je da je riječ o državnim potporama jer se radi o stvarnim ili potencijalnim rashodima države; da korisnici potpore ostvaruju ekonomsku prednost koju isti ne bi ostvarili kroz svoje redovno i normalno poslovanje; da se sredstva dodjeljuju korisnicima na selektivnoj osnovi; te da postoji mogućnost narušavanja tržišnog natjecanja davanjem povlastica na tržištu korisnicima državne potpore osobito u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetnih obveza Republike Hrvatske koje proizlaze iz SSP-a.

Nadalje, člankom 4. stavkom 1. ZDP-a propisana je opća zabrana davanja državnih potpora koje narušavaju ili bi mogle narušiti tržišno natjecanje davanjem prednosti na tržištu korisnika državne potpore bez obzira na oblik državne potpore u mjeri u kojoj to može utjecati na ispunjenje međunarodno preuzetih obveza Republike Hrvatske iz SSP-a. Izuzeća od opće zabrane propisana su člankom 4. stavkom 2. i 3. ZDP-a.

S obzirom da je Vijeće utvrdilo da je u konkretnom slučaju riječ o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, potrebno je bilo utvrditi može li se na takve potpore primijeniti izuzeće iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, odnosno je li riječ o potporama namijenjenim poticanju određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja.

Da bi postojala mogućnost primjene izuzeća iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a, državne potpore za brzi razvoj širokopojasnih mreža, predviđene u prijedlogu Programa moraju biti usuglašene s odredbama iz Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža. Naime, iz Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža proizlazi da je širokopojasna povezanost ključan čimbenik za razvoj, uvođenje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija u gospodarstvu i društvu. Širokopojasni pristup je strateški značajan jer ubrzava doprinos navedenih tehnologija razvoju i inovacijama u svim sektorima gospodarstva, kao i društvene i teritorijalne kohezije. U tom smislu, u kratkoročnom pogledu, ulaganje u širokopojasnu mrežu očituje se u pomoći gospodarstvu, a dugoročno se izgrađuje potrebna infrastruktura za održivi gospodarski razvoj.

Ulaganje u razvoj i uvođenje širokopojasne mreže, a kako bi se omogućio pristup internetu u ruralnim područjima, stvaraju se preduvjeti za otvaranje novih radnih mjesta i pomaže se razvoj gospodarskih subjekata. U tom smislu, u točki 4. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, navodi se da državne potpore, pod određenim uvjetima, mogu biti učinkovito sredstvo za postizanje ciljeva od zajedničkog interesa. Konkretno, davatelj državne potpore na taj način može ispravljati tržišne neuspjehe, te time poboljšati učinkovito djelovanje tržišta i povećati konkurentnost. Nadalje, ukoliko tržišta daju učinkovite rezultate, ali nisu zadovoljavajuća sa stajališta kohezijske politike, uz pomoć državnih potpora može se doći do povoljnijeg i pravičnijeg rezultata. Stoga pravilno usmjerena intervencija države u području širokopojasnih mreža, može posebice pomoći pri smanjenju tzv. »digitalnog jaza«, koji dijeli područja ili regija unutar države, u kojoj se nude cjenovno prihvatljive i konkurentne širokopojasne usluge od područja gdje se ne nude takve usluge.

Istovremeno, potrebno je osigurati da državne potpore ne potisnu tržišne inicijative u sektoru širkopojasnih usluga. Ukoliko bi se državne potpore koristile u područjima u kojima bi tržišni operatori u normalnim okolnostima bili voljni ulagati ili su već uložili, takva bi mjera mogla utjecati na postojeća ulaganja operatora širokopojasnih mreža pod tržišnim uvjetima, čime bi se znatno narušila motivacija operatora da ulažu u širokopojasne mreže. Stoga, u tom slučaju, državne potpore mogle bi biti kontraproduktivne u odnosu na postavljene ciljeve. Slijedom navedenog, potrebno je osigurati da mjere državnih potpora dovode do veće pokrivenosti i prodora širokopojasne mreže, odnosno da taj proces bude brži nego što bi bio slučaj bez državne potpore, te da pozitivni učinci potpore prevladaju nad negativnim u pogledu narušavanja tržišnog natjecanja.

4.2. Međutim, da bi se mogle dodijeliti državne potpore koje se odnose na brzi razvoj širokopojasnog interneta, prilikom utvrđivanja je li prijedlog Programa sukladan s odredbama iz ZDP-a, Vijeće je prilikom primjene kriterija iz Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, moralo primijeniti test uravnoteženosti. Naime, pri procjeni može li se, u konkretnom slučaju, mjera državne potpore smatrati usklađenom sa ZDP-om, Vijeće je moralo ocijeniti ravnotežu između pozitivnog učinka potpore u postizanju cilja od zajedničkog interesa i potencijalnih negativnih posljedica, kao što je narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja, na način kako to upućuju točke 34. i 35. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

Uvidom u Test uravnoteženosti – Cilj mjere, opisan u točki 3.2.1 obrazloženja ovog rješenja, Vijeće utvrdilo da je ispunjen uvjet iz odjeljka 2.3.2. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža. Naime, prijedlog Programa planira mjere koje doprinose povećanju pristupa širokopojasnoj mreži, razvoju tehnologije u svim sektorima gospodarstva na područjima koja nisu pogodna za komercijalna ulaganja, budući da na ciljanim područjima ne postoji povećana potražnja korisnika. U konkretnom slučaju, dokazano je da postoji opravdana potreba za državnom intervencijom u obliku državne potpore, kojom se nastoji ispraviti tržišni neuspjeh, budući da pojedinačni ulagači nisu zainteresirani za ulaganja u širokopojasne mreže na ciljanim područjima, dok profitabilne širokopojasne mreže pokrivaju isključivo područja s gustom naseljenošću u Republici Hrvatskoj.

Nadalje, ocjenjujući proporcionalnu prirodu navedenih mjera za »bijela« ili iznimno »siva« područja, Vijeće je uzelo u obzir i uvjete koji proizlaze iz točke 51. a) do h) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, opisanih u točki 3.2.2. obrazloženja ovog rješenja, temeljem kojih je potrebno utvrditi da su iznos državne potpore i potencijalno narušavanje tržišnog natjecanja svedeni na najmanju moguću mjeru.

U tom smislu Vijeće je utvrdilo da predmetna državna potpora, predstavlja primjerenu intervenciju države kao instrument politike rješavanja konkretnog problema, te da ne postoje drugi pogodniji instrumenti. Naime, razvidno je da se predviđeno ulaganje u širokopojasnu mrežu ne bi realiziralo u narednom razdoblju, jer se u konkretnom slučaju radi o »bijelom« području, kao što to proizlazi iz točke 3.2.2. i) obrazloženja ovog rješenja. U tom smislu, može se zaključiti da je ispunjen uvjet iz točke 51. a) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

S obzirom da Prijedlog Programa sadrži i odredbe o javnom natječaju, opisane u točki 3.1.11. i 3.2.2. ii) obrazloženja ovog rješenja, smatra da je time osigurana transparentnost za sve ulagače koji se žele natjecati za realizaciju subvencioniranog projekta, a što smanjuje selektivnu prednost za korisnika potpore. Slijedom navedenog, ispunjen je i uvjet iz točke 51. b) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

Prijedlog Programa sadrži i odredbu o ekonomskoj najprihvatljivijoj ponudi, na temelju koje, natjecatelj koji u okviru javnog natječaja zatraži najmanji iznos potpore, ostvaruje pravo na istu, kao što to proizlazi iz točke 3.2.2. iii) obrazloženja ovog rješenja. Na taj način, HAKOM može donijeti odluku o tome koliki je iznos potpore potreban za izvršenje ulaganja. Stoga je ispunjen uvjet iz točke 51. c) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža. Također Vijeće je utvrdilo da prijedlog Programa sadrži odredbu o neutralnosti u pogledu tehnologije, kao što to proizlazi iz točke 3.2.2. iv) obrazloženja ovog rješenja. U tom smislu, utvrđeno je da se na taj način osigurava da se unaprijed ne daje prednost određenoj tehnologiji ili mrežnoj platformi, čime je ispunjen uvjet iz točke 51. d) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

Nadalje, s obzirom da je u prijedlogu Programa predviđeno da postojeći operateri mreže, moraju omogućiti i drugim operaterima pristup svojoj infrastrukturi, na način kao što je to opisano u točki 3.2.2. v) obrazloženja ovog rješenja, smatra se da je ispunjen i uvjet iz točke 51. e) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

S obzirom da prijedloga Programa, sadrži odredbe o veleprodajnom pristupu, temeljem kojeg se, prilikom financiranja izgradnje širokopojasne mreže, trećim operatorima dozvoljava veleprodajni pristup korištenja novo izgrađene širokopojasne infrastrukture u razdoblju koje ne smije biti kraće od 7 godina od dodjele državne potpore, na način opisan u točki 3.1.1. v) obrazloženja ovog rješenja, ispunjen je uvjet iz točke 51. f) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

Prijedlog Programa predviđa i odredbe koje se odnose na usporednu analizu cijena, čime se izbjegavaju previsoke veleprodajne ili predatorske cijene od strane odabranog natjecatelja, kao što je to opisano u točki 3.2.2. vii) obrazloženja ovog rješenja, smatra se da je ispunjen uvjet iz točke 51. g) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

Konačno, prijedlog Programa predviđa i posebne mehanizme za povrat državnih potpora u cilju izbjegavanja prekomjerne naknade kako bi se osiguralo da korisnici državne potpore ne prime prekomjernu naknadu u slučaju da potražnja za širokopojasnim uslugama na ciljanom području poraste iznad očekivane razine, kao što to proizlazi iz točke 3.2.2. viii) obrazloženja ovog rješenja, smatra se da je ispunjen i uvjet iz točke 51. h) Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža.

4.3. U pogledu narušavanje tržišnog natjecanja, Vijeće je utvrdilo da je tržišno natjecanje isključivo ograničeno na ciljano područje i ciljanu skupinu. U tom smislu, uzimajući u obzir predviđene mjere državne potpore u odnosu na posebnosti ciljanih područja, opisanih u točki 3.1.4. obrazloženja ovog rješenja, može se zaključiti da je konačna bilanca pozitivnih i negativnih učinaka pozitivna, odnosno da su njezini učinci na tržišno natjecanje i trgovinu ograničeni.

4.4. Slijedom navedenog, Vijeće je odlučilo da se na državnu potporu u obliku subvencije sadržanu u prijedlogu Programa može primijeniti izuzeće iz članka 4. stavka 3. točke d) ZDP-a te da se ista može ocijeniti sukladnom ZDP-u, stoga je odlučeno kao u točki I., II i III. izreke ovog rješenja.

U točki 83. Odluke o državnim potporama za brzi razvoj širokopojasnih mreža, navedeno je da će Europska komisija preispitati odredbe iz Priopćenja Komisije na temelju budućih razvoja tržišta i regulative u roku od 3 godine od njegove objave. Budući da je Priopćenje Komisije, objavljeno 30. svibnja 2009., postoji mogućnost da Europska komisija do kraja 2012. godine izmijeni i dopuni postojeće Priopćenje. Stoga, s obzirom da je planirano trajanje Programa od 1. rujna 2011. do 31. kolovoza 2016., u slučaju donošenja izmjena i dopuna spomenutih pravila, HAKOM je u obvezi, na odgovarajući način, izvršiti izmijene i dopune Programa, te ga dostaviti Agenciji na odobrenje.

Stoga je odlučeno kao u točki IV. izreke ovog rješenja.

S obzirom da poduzetnicima u teškoćama, a koji su obuhvaćeni u odredbama iz točke 9. do 13. Odluke o objavljivanju pravila o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje (»Narodne novine«, broj 20/07), nije dopuštena dodjela ostalih kategorija državnih potpora, osim državnih potpora za sanaciju i restrukturiranje, odlučeno je kao u točki V. izreke ovog rješenja.

Sukladno članku 18. ZDP-a, rješenja Agencije iz članka 13. ZDP-a objavljuju se u »Narodnim novinama«, stoga je odlučeno kao u točki VI. izreke ovog rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje konačno je u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja žalba nije dopuštena ali nezadovoljna stranka može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovoga rješenja.

Klasa: UP/I 430-01/2011-66/001
Urbroj: 580-03-11-43-13-006
Zagreb, 28. srpnja 2011.

Predsjednica Vijeća

za zaštitu tržišnog natjecanja
mr. sc. Olgica Spevec, v. r.

Rješenje, NN 94/2011-1988