## Zakon o visokim učilištima (pročišćeni tekst)

### NN 59/1996 (17.7.1996.), Zakon o visokim učilištima (pročišćeni tekst)

# ODBORA ZA ZAKONODAVSTVO SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 4. Zakona o izmjenama Zakona o visokim učilištima
("Narodne novine", br. 54/96.) Odbor za zakonodavstvo Zastupničkog
doma Sabora Republike Hrvatske na sjednici 9. srpnja 1996. utvrdio je pročišćeni
tekst Zakona o visokim učilištima.

Pročišćeni tekst Zakona o visokim učilištima obuhvaća Zakon o visokim
učilištima ("Narodne novine", br. 96/93. i 34/94.) te njegove
izmjene i dopune objavljene u "Narodnim novinama", br. 48/95.,
29/96. i 54/96., kao i članak 3. Zakona o prenošenju vlasništva i osnivačkih
prava nad Nacionalnom i sveučilišnom bibliotekom u Zagrebu na Republiku
Hrvatsku ("Narodne novine", br. 21/95.), u kojima je naznačeno
vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa: 602-04/93-01/13
Zagreb, 9. srpnja 1996.

Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Sabora Republike Hrvatske
**Vice Vukojević, dipl. iur.** v. r.

---

## **ZAKON**

### **O VISOKIM UČILIŠTIMA**

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

(1) Ovaj Zakon uređuje ustroj visokih učilišta, osnutak, vrednovanje
i novčanu podlogu njihove djelatnosti, ustroj i izvedbu sveučilišnih i
stručnih studija te položaj studenata i nastavnika.

(2) Ovim se Zakonom uređuju i status znanstvenoistraživačkih instituta
i knjižnica te drugih pravnih osoba čija djelatnost osigurava rad sustava
visoke naobrazbe, ako su osnovane u sastavu visokih učilišta.

(3) Na statusna pitanja koja ovim Zakonom nisu drukčije uređena primjenjuju
se, na odgovarajući način, odredbe Zakona o ustanovama.

Članak 2.

U ovom Zakonu u uporabi su pojmovi sa sljedećim značenjem:

1. Visoko učilište ­ svaka ustanova visoke naobrazbe ovlaštena za ustroj
i izvedbu studija te znanstvenog, visokostručnog ili umjetničkog rada,

2. Sveučilište ­ visoko učilište koje ustrojava i izvodi sveučilišne
studije, znanstveni i visokostručni rad i razvija vrhunsko umjetničko i
tehnološko stvaralaštvo,

3. Veleučilište ­ visoko učilište koje ustrojava i izvodi stručne studije
i razvija visokostručni i umjetnički, a iznimno i znanstveni rad,

4. Fakultet ­ visoko učilište u sastavu sveučilišta koje ustrojava i
izvodi sveučilišne studije, znanstveni i visokostručni rad u jednom ili
više znanstvenih i obrazovnih područja,

5. Umjetnička akademija ­ visoko učilište u sastavu sveučilišta koje
ustrojava i izvodi sveučilišne studije, znanstveni i umjetnički rad u jednom
ili više znanstvenih, obrazovnih i umjetničkih područja,

6. Visoka škola ­ visoko učilište (stručno ili umjetničko) u sastavu
ili izvan veleučilišta koje ustrojava i izvodi stručne studije i visokostručni
rad u jednom ili više obrazovnih područja,

7. Odjel ­ ustrojbena jedinica sveučilišta, koja sudjeluje u izvedbi
sveučilišnih studija te ustrojava i izvodi znanstveni, nastavni i visokostručni
rad u jednom znanstvenom polju, u odjelu su u pravilu svi nastavnici i
suradnici sveučilišta iz toga znanstvenog polja,

8. Veleučilišni odjel - ustrojbena jedinica veleučilišta, koja sudjeluje
u izvedbi stručnih studija te ustrojava i izvodi nastavni i visokostručni
rad u jednom području,

9. Centar za znanstveni ili visokostručni rad ­ pravna osoba ili ustrojbena
jedinica visokog učilišta koja ustrojava i izvodi znanstveni, visokostručni
ili nastavni rad, odnosno usklađuje njegovu izvedbu između visokih učilišta,

10. Studij ­ program kojeg ustrojava i izvodi visoko učilište, a čijim
završavanjem student stječe visoku naobrazbu i odgovarajući stručni naziv
ili akademski stupanj,

11. Sveučilišni studij ­ studij koji se izvodi bilo na razini sveučilišta
ili visokih učilišta u sastavu sveučilišta, a stupnjem znanja koja se na
njemu stječu omogućuje, uz obavljanje određenog zanimanja i bavljenje znanstvenim
ili umjetničkim radom,

12. Stručni studij ­ svaki studij koji se izvodi na razini veleučilišta,
visokih škola u sastavu ili izvan veleučilišta, a stupnjem stručnih znanja
i umijeća koja se na njemu stječu, omogućuje uspješno bavljenje i unapređivanje
nekog zvanja (struke),

13. Student ­ osoba koja redovito ili izvanredno studira na dodiplomskom
ili poslijediplomskom studiju,

14. Nastavnik ­ osoba koja izvodi nastavu i bavi se znanstvenim, stručnim
ili umjetničkim radom na visokom učilištu.

Članak 3.

(1) Visoka učilišta utemeljena su na načelu akademske samouprave i akademskih
sloboda, u skladu s Ustavom i ovim Zakonom.

(2) Akademska samouprava ogleda se osobito u:

­ slobodi znanstvenog, umjetničkog i tehnološkog istraživanja i stvaralaštva,

­ utvrđivanju obrazovnih, znanstvenih, umjetničkih i stručnih programa,

­ izboru nastavnika i čelnika,

­ odlučivanju o kriterijima upisa studenata,

­ utvrđivanju pravila studija,

­ uređivanju unutarnjeg ustroja.

Članak 4.

(1) Prostor visokog učilišta je nepovrediv.

(2) Nadležna državna tijela na prostoru visokih učilišta mogu uredovati
samo uz suglasnost učilišnih čelnika.

(3) Na prostoru visokog učilišta, bez suglasnosti njegova čelnika, lišiti
slobode mogu se samo osobe za koje su se stekli uvjeti propisani Zakonom
o krivičnom postupku.

(4) Pretragu prostora visokog učilišta može iznimno odrediti samo nadležni
sud ako su ispunjeni uvjeti propisani Zakonom o krivičnom postupku.

(5) Pretrazi mora biti nazočan istražni sudac te čelnik visokog učilišta
ili osoba koju on ovlasti.

(6) Pretraga se može izvršiti i bez nazočnosti čelnika, odnosno osobe
koju on ovlasti, ako se oni bez opravdana razloga nisu odazvali pravodobnom
pozivu.

Članak 5.

(1) Temeljni akt visokog učilišta je statut.

(2) Statutom se pobliže uređuje ustroj visokog učilišta, ovlasti i način
odlučivanja njegovih tijela te druga pitanja od značenja za djelatnosti
i poslovanje visokog učilišta u skladu s ovim Zakonom i odlukom o osnutku.

(3) Statut sveučilišta i veleučilišta donosi upravno vijeće iz članka
105. stavka 1., odnosno članka 120. stavka 2. ovoga Zakona, uz suglasnost
osnivatelja.

(4) Statut fakulteta, umjetničke akademije, visoke škole u sastavu sveučilišta
i veleučilišne škole donosi dekan fakulteta, umjetničke akademije, visoke
škole u sastavu sveučilišta, odnosno veleučilišne škole, na prijedlog stručnog
vijeća, a uz suglasnost upravnog vijeća sveučilišta, odnosno veleučilišta.

(5) Ako upravno vijeće sveučilišta, odnosno veleučilišta, u roku od
tri mjeseca od uredno podnesenog zahtjeva za davanje suglasnosti na statut
ne uskrati suglasnost, smatra se da je dalo suglasnost.

(6) Statut visoke škole izvan veleučilišta ili sveučilišta donosi dekan
na prijedlog nastavničkog vijeća, a uz suglasnost upravnog vijeća.

Članak 6.

(1) Nastava na visokom učilištu izvodi se na hrvatskom jeziku.

(2) Visoko učilište može izvoditi studije ili dijelove studija na jednom
od svjetskih jezika, uz uvjete određene statutom.

II. VISOKA UČILIŠTA

1. VRSTE VISOKIH UČILIŠTA

Članak 7.

(1) Visoka učilišta su sveučilište, veleučilište, fakultet, umjetnička
akademija i visoka škola.

(2) Fakultet i umjetnička akademija su visoka učilišta u sastavu sveučilišta.

(3) Visoka škola (stručna ili umjetnička) je visoko učilište u sastavu
veleučilišta (u daljnjem tekstu: veleučilišna škola) ili izvan veleučilišta
(u daljnjem tekstu: visoka škola).

(4) Visoka učilišta su pravne osobe.

2. OSNUTAK VISOKIH UČILIŠTA

Članak 8.

Sveučilište, veleučlište i visoku školu može osnovati tuzemna i inozemna
fizička i pravna osoba.

Članak 9.

(1) Za obavljanje javne službe u visokoj naobrazbi Republika Hrvatska
osniva javno sveučilište, javno veleučilište i javnu visoku školu.

(2) Fakulteti, umjetničke akademije i veleučilišne škole u javnim sveučilištima
i javnim veleučilištima te javne visoke škole obavljaju javnu službu u
smislu ovoga Zakona.

Članak 10.

(1) Javno sveučilište osniva se zakonom.

(2) Javno veleučilište ili javna visoka škola osniva se uredbom Vlade
Republike Hrvatske.

(3) Uredbom iz stavka 2. ovoga članka može se iznimno, uz prethodnu
suglasnost upravnog vijeća javnog sveučilišta i uz mišljenje Nacionalnog
vijeća za visoku naobrazbu iz članka 128. ovoga Zakona, propisati da javna
visoka škola djeluje u sastavu javnog sveučilišta.

(4) Privatno sveučilište, veleučilište ili visoka škola osniva se odlukom
osnivatelja.

Članak 11.

(1) Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu iz članka 128. ovoga Zakona
daje mišljenje o potrebi osnutka javnoga visokog učilišta.

(2) Privatno sveučilište, veleučilište ili visoka škola, osnivaju se
uz prethodnu suglasnost Ministarstva znanosti i tehnologije (u daljnjem
tekstu: Ministarstvo) i uz pribavljeno mišljenje Nacionalnog vijeća za
visoku naobrazbu.

(3) Ako Ministarstvo u roku od šest mjeseci od uredno podnesenog zahtjeva
za osnutak ne uskrati suglasnost, smatra se da je dalo suglasnost za osnutak
visokih učilišta iz stavka 2. ovoga članka.

(4) Ako Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu iz stavka 1. i 2. ovoga
članka ne da mišljenje o potrebi osnutka visokog učilišta u roku od tri
mjeseca od uredno podnesenog zahtjeva Ministarstva, smatra se da je njegovo
mišljenje pozitivno.

Članak 12.

Sveučilišta osnivaju, odnosno ustrojavaju fakultete, umjetničke akademije
i odjele, a veleučilišta osnivaju veleučilišne škole i ustrojavaju veleučilišne
odjele.

3. USTROJ VISOKIH UČILIŠTA

Članak 13.

(1) Sveučilište se ustrojava s fakultetima, umjetničkim akademijama
i odjelima u svom sastavu, ili samo s odjelima kao svojim ustrojbenim jedinicama.

(2) Iznimno, javna visoka škola može biti u sastavu javnog sveučilišta.

Članak 14.

(1) Veleučilište se ustrojava s veleučilišnim školama u svom sastavu.

(2) Veleučilište se može ustrojiti bez veleučilišnih škola s odjelima
u svom sastavu, u skladu s odlukom o osnutku i statutom.

Članak 15.

Visoka škola ustrojava se s ustrojbenim jedinicama, ili bez njih, u
skladu s odlukom o osnutku i statutom.

4. OSNUTAK DRUGIH PRAVNIH OSOBA

Članak 16.

Sveučilište ili visoko učilište u njegovu sastavu može osnovati znanstvenoistraživačke
institute u svom sastavu prema uvjetima i u postupku utvrđenom posebnim
zakonom.

Članak 17.

(1) Sveučilište, veleučilište te visoka učilišta u sastavu sveučilišta
ili veleučilišta mogu u skladu sa zakonom osnivati računalske i informacijske
centre, kazališta, knjižnice i druge pravne osobe čija djelatnost osigurava
cjelovitost i potrebni standard sustava visoke naobrazbe.

(2) Sveučilište, veleučilište te visoko učilište u sastavu sveučilišta
ili veleučilišta, uz suglasnost upravnog vijeća može u skladu sa zakonom
osnivati centre za znanstveni ili visokostručni rad iz članka 2. točke
9. ovoga Zakona.

5. POLOŽAJ VISOKIH VJERSKIH UČILIŠTA

Članak 18.

(1) Visoka vjerska učilišta osnovana po općim aktima vjerskih zajednica
imaju sva prava kao visoke škole ili fakulteti, ako ispunjavaju uvjete
iz ovoga Zakona.

(2) Položaj visokih učilišta iz stavka 1. ovoga članka koja djeluju
kao fakulteti u sastavu nekog od javnih sveučilišta, uređuje se ugovorom
između sveučilišta i osnivatelja učilišta.

6. POČETAK DJELATNOSTI VISOKIH UČILIŠTA

Članak 19.

(1) Za djelatnosti visoke naobrazbe visoko učilište mora:

­ imati potreban broj i sastav nastavnika i suradnika za izvođenje studija,

­ imati osiguran prostor i opremu,

­ imati osigurana novčana sredstva za rad učilišta, izvođenje studija
i provedbu nastavnog programa u cijelosti,

­ ispunjavati i druge uvjete utvrđene zakonom.

(2) Pobliže uvjete iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje ministar znanosti
i tehnologije (u daljnjem tekstu: ministar).

(3) Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu daje Ministarstvu mišljenje
o ispunjavanju standarda vrsnoće za ustroj i izvedbu studija na temelju
uvjeta utvrđenih prema stavku 2. ovoga članka.

(4) Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu dužno je mišljenje iz stavka
3. ovoga članka dostaviti Ministarstvu u roku od dva mjeseca od dostavljenog
zahtjeva.

(5) Ako Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu ne da mišljenje u roku
od dva mjeseca, smatra se da je njegovo mišljenje pozitivno.

Članak 20.

(1) Visokom učilištu koje ispuni uvjete iz članka 19. stavka 1. ovoga
Zakona uzimajući u obzir mišljenje Nacionalnog vijeća za visoku naobrazbu
o ispunjenju osnovnih standarda vrsnoće za ustroj i izvedbu studija, Ministarstvo
izdaje dopusnicu za početak obavljanja djelatnosti i uvodi ga u Upisnik
visokih učilišta.

(2) Sadržaj i način upisa u Upisnik visokih učilišta propisuje ministar.

(3) Visoko učilište može početi obavljati djelatnost upisom u sudski
registar ustanova.

7. PRIVATNO VISOKO UČILIŠTE "S PRAVOM JAVNOSTI"

Članak 21.

(1) Privatno visoko učilište kojemu je izdana dopusnica za početak obavljanja
djelatnosti uz svoj naziv obvezatno dodaje oznaku "s pravom javnosti".

(2) Na privatno visoko učilište iz stavka 1. ovoga članka, ako drukčije
nije propisano, primjenjuju se odredbe ovoga Zakona koje se odnose na javna
visoka učilišta.

8. NAZIV VISOKIH UČILIŠTA

Članak 22.

Naziv sveučilište, veleučilište, fakultet, umjetnička akademija, visoka
stručna ili visoka umjetnička škola mogu u sudski registar upisati samo
visoka učilišta osnovana po odredbama ovoga Zakona.

9. NAZIV SVEUČILIŠNIH KLINIČKIH USTANOVA

Članak 23.

(1) Ustanovama kojima je na temelju posebnog zakona dodijeljen naziv
"klinika", "klinička bolnica" ili "klinički bolnički
centar", sveučilište može dodijeliti naziv "sveučilišna klinika",
"sveučilišna klinička bolnica" ili "sveučilišni klinički
bolnički centar" po postupku i uz uvjete utvrđene statutom sveučilišta.

(2) Klinička ustanova može zatražiti da se u sudski registar ustanova
upiše i naziv iz stavka 1. ovoga članka.

III. STUDIJI

1. VRSTE STUDIJA

Članak 24.

(1) Visoka naobrazba stječe se na sveučilišnim i stručnim studijima.

(2) Sveučilišni studij osposobljava studenta za visokostručni ili umjetnički
rad i priprema ga za znanstveni rad.

(3) Stručni studij osposobljava studenta za visokostručni ili umjetnički
rad.

Članak 25.

(1) Sveučilišni studiji se ustrojavaju i izvode kao:

­ dodiplomski studij,

­ poslijediplomski znanstveni studij,

­ poslijediplomski stručni studij,

­ poslijediplomski umjetnički studij.

(2) Poslijediplomski znanstveni studij ustrojava se u pravilu s obvezatnim
i izbornim kolegijima, po bodovnom sustavu, kao studij za stjecanje magisterija
znanosti i doktorata znanosti, odnosno samo kao studij za stjecanje magisterija
znanosti, što se utvrđuje nastavnim programom studija u skladu sa statutom
sveučilišta.

Članak 26.

Stručni studiji se ustrojavaju i izvode kao:

­ dodiplomski studij,

­ poslijediplomski stručni studij,

­ poslijediplomski umjetnički studij.

2. NOSITELJI USTROJA I IZVEDBE STUDIJA

Članak 27.

(1) Studiji iz članka 25. ovoga Zakona ustrojavaju se i izvode na razini
sveučilišta, fakulteta i umjetničkih akademija.

(2) Ako je sveučilište ustrojeno po odjelskom načelu, odjelima se povjerava
izvođenje nastave na sveučilišnim studijima u skladu sa statutom sveučilišta.

Članak 28.

(1) Studiji iz članka 26. ovoga Zakona ustrojavaju se i izvode na razini
veleučlišta, veleučilišne škole ili visoke škole.

(2) Iznimno se može izvan uvjeta utvrđenih člankom 11. i 19. ovoga Zakona,
uz dopuštenje ministra, zbog posebnog državnog interesa, na određeno vrijeme
ustrojiti i izvoditi stručni studij na sveučilištu ili visokom učilištu
u njegovu sastavu.

(3) Uvjete ustrojavanja i izvedbe stručnih studija iz stavka 2. ovoga
članka, propisuje ministar.

Članak 29.

Izvedba dijela sveučilišnih studija može se, pod uvjetima utvrđenim
statutom sveučilišta povjeriti sveučilišnim klinikama, sveučilišnim kliničkim
bolnicama, sveučilišnim kliničkim bolničkim centrima te znanstvenoistraživačkim
institutima u sastavu sveučilišta ili izvan njega.

Članak 30.

Sveučilišne i stručne studije za stjecanje visoke vojne naobrazbe ili
naobrazbe redarstvenika mogu izvoditi i visoka učilišta osnovana po odredbama
ovoga Zakona ako posebnim zakonom nije drukčije određeno.

Članak 31.

Pored studija, visoka učilišta mogu ustrojiti i izvoditi programe stalnog
usavršavanja, na način utvrđen statutom visokog učilišta.

3. UVJETI ZA UPIS NA STUDIJ

Članak 32.

(1) Dodiplomski studij iz članka 25. ovoga Zakona može upisati osoba
koja je završila odgovarajuću srednju školu u trajanju od najmanje četiri
godine.

(2) Visoko učilište koje ustrojava dodiplomski sveučilišni studij utvrđuje
koja je srednja škola odgovarajuća za upis na studij te utvrđuje uvjete
upisa za pristupnike koji nemaju odgovarajuću srednju školu iz stavka 1.
ovoga članka.

(3) Dodiplomski studij iz članka 26. ovoga Zakona može upisati osoba
koja je završila odgovarajuću srednju školu u trajanju od najmanje tri
godine.

(4) Visoko učilište koje ustrojava dodiplomski stručni studij utvrđuje
koja je srednja škola odgovarajuća za upis na studij te utvrđuje uvjete
upisa za pristupnike koji nemaju odgovarajuću srednju školu iz stavka 3.
ovoga članka.

(5) Iznimno, dodiplomski umjetnički studij može upisati i osoba koja
nije završila odgovarajuću srednju školu, uz uvjet da je završi do kraja
druge godine studija.

Članak 33.

(1) Poslijediplomski znanstveni studij može upisati osoba koja je završila
odgovarajući sveučilišni studij.

(2) Visoko učilište koje ustrojava poslijediplomski znanstveni studij
određuje u uvjetima za upis koji se sveučilišni dodiplomski studij, odnosno
akademski stupanj magistra znanosti smatra odgovarajućim za upis.

Članak 34.

(1) Poslijediplomski stručni studij iz članka 25. ovoga Zakona može
upisati osoba koja je završila odgovarajući sveučilišni dodiplomski studij,
odnosno stručni dodiplomski studij u trajanju od četiri godine.

(2) Poslijediplomski umjetnički studij iz članka 25. ovoga Zakona može
upisati osoba koja je završila odgovarajući sveučilišni dodiplomski studij.

(3) Poslijediplomski studij iz članka 26. ovoga Zakona može upisati
osoba koja je završila odgovarajući sveučilišni dodiplomski ili stručni
dodiplomski studij u trajanju od četiri godine.

(4) Visoko učilište koje ustrojava poslijediplomski studij iz ovoga
članka određuje u uvjetima za upis koji je dodiplomski studij odgovarajući
za upis na poslijediplomski stručni ili umjetnički studij.

4. TRAJANJE STUDIJA

Članak 35.

(1) Trajanje svakog studija utvrđuje se na osnovi složenosti programa
i vremena potrebnog za njegovo svladavanje.

(2) Sveučilišni dodiplomski studij traje najmanje četiri godine.

(3) Stručni dodiplomski studij traje najmanje dvije godine.

(4) Poslijediplomski znanstveni studij za stjecanje akademskog stupnja
magistra znanosti (magistarski studij) traje najmanje dvije godine, a za
stjecanje akademskog stupnja doktora znanosti (doktorski studij) najmanje
tri godine. Za osobu koja je stekla akademski stupanj magistra znanosti
studij za stjecanje akademskog stupnja doktora znanosti iz istog znanstvenog
područja traje najmanje jednu godinu.

(5) Poslijediplomski stručni studij traje najmanje godinu dana.

(6) Sveučilišni poslijediplomski umjetnički studij traje najmanje dvije
godine, a poslijediplomski umjetnički studij na veleučilištu ili visokoj
školi traje najmanje jednu godinu.

5. USTROJ I NAČIN IZVEDBE STUDIJA

Članak 36.

(1) Dodiplomski i poslijediplomski studiji ustrojavaju se i izvode kao
redoviti ili izvanredni prema nastavnom programu i nastavnom planu.

(2) Kod utvrđivanja nastavnog programa visoko učilište treba osobito
brinuti da studij bude:

­ suvremen i primjeren mogućnostima i interesima upisanog studenta te
potrebama poslodavaca,

­ usporediv sa srodnim programima na inozemnim visokim učilištima u
razvijenim zemljama.

Članak 37.

(1) Nastavni program sadrži:

1. opis zvanja,

2. stručni naziv ili akademski stupanj,

3. trajanje studija,

4. uvjete upisa na studij,

5. sadržaj obvezatnih, izbornih i neobvezatnih predmeta i broj sati
potrebnih za njihovu izvedbu,

6. popis predmeta koje student može izabrati s drugih sveučilišnih,
odnosno stručnih studija,

7. redoslijed izvedbe i upisa predmeta studija,

8. uvjete upisa studenata u sljedeću godinu studija.

(2) Pored sastojaka iz stavka 1. ovoga članka nastavni program poslijediplomskoga
znanstvenog studija sadrži i bodovnu vrijednost svih predmeta potrebnih
za prijavu magisterija ili doktorata znanosti na poslijediplomskom znanstvenom
studiju.

(3) Program poslijediplomskog znanstvenog studija oblikuje se za svakog
studenta iz raspoloživih slobodno izabranih kolegija na sveučilištu, u
skladu s odredbom članka 25. stavka 2. ovoga Zakona.

(4) Program iz stavka 3. ovoga članka oblikuje student u dogovoru s
mentorom, uz odobrenje stručnog vijeća visokog učilišta koje ustrojava
studij.

(5) Stručno vijeće sveučilišta utvrđuje bodovnu vrijednost svakog kolegija
iz stavka 2. ovoga članka te broj bodova za prijavu magistarskog rada,
odnosno disertacije.

(6) Nastavnim programom utvrđuje se da li se studij uspostavlja kao
redoviti, odnosno redoviti i izvanredni te određuju razlike u trajanju
izvedbe studija kao i druge razlike u skladu sa statutom visokog učilišta.

(7) Nastavnim planom utvrđuju se:

­ nastavnici i suradnici koji će izvoditi nastavu prema nastavnom programu,

­ način provjere znanja studenata,

­ početak i završetak, te satnica izvođenja nastave,

­ ispitni rokovi.

Članak 38.

(1) Nastavnim programom utvrđuje se broj sati obvezatne i izborne nastave
na redovitom i izvanrednom studiju.

(2) Nastava na redovitom dodiplomskom studiju izvodi se tijekom trideset
tjedana u školskoj godini.

(3) Ukupne obveze redovitih studenata u nastavi na svečilišnim i stručnim
dodiplomskim studijima mogu biti najmanje 20 sati a najviše 30 sati tjedno.
Iznimno, obveze studenata mogu biti i veće ako se radi o povećanoj praktičnoj
nastavi, o čemu posebnu odluku donosi ministar.

(4) Nastava na izvanrednom dodiplomskom studiju može trajati najviše
za polovicu vremena dulje od vremena utvrđenog za nastavu na redovitom
studiju.

(5) Ukupne obveze izvanrednih studenata dodiplomskih studija ne mogu
biti manje od polovice broja sati utvrđenih stavkom 3. ovoga članka.

(6) Nastava i izvannastavne djelatnosti studenata iz tjelesne i zdravstvene
kulture, kao i terenska nastava ustrojavaju se i izvode izvan satnice utvrđene
stavkom 3. i 5. ovoga članka.

(7) Ukupne obveze studenata poslijediplomskih studija utvrđuju se statutom
visokog učilišta.

Članak 39.

(1) Nastavne programe donose stručna vijeća sveučilišta i veleučilišta.
Nastavne programe visoke škole donosi nastavničko vijeće visoke škole.

(2) Visoka škola dužna je kod novih programa studija i kod bitnijih
promjena nastavnih programa koji utječu na povećanje ili smanjenje novčane
potpore javne visoke škole zatražiti suglasnost Ministarstva. O ponuđenim
programima Nacionalno vijeće daje prethodno mišljenje Ministarstvu.

(3) Stručna vijeća sveučilišta ili veleučilišta dužna su prethodno zatražiti
suglasnost Ministarstva ako se nastavnim programima javnih visokih učilišta
povećava ili smanjuje novčana potpora visokih učilišta.

(4) Nastavne programe stručnom vijeću sveučilišta ili veleučilišta predlažu
stručna vijeća fakulteta, umjetničkih akademija, odjela, odnosno veleučilišnih
škola.

(5) Nastavni plan donosi visoko učilište koje ustrojava i izvodi pojedini
studij.

Članak 40.

(1) Školska godina počinje 1. listopada tekuće, a završava 30. rujna
sljedeće godine.

(2) Nastava se ustrojava po semestrima ili na drugi način utvrđen općim
aktom visokog učilišta.

Članak 41.

(1) Znanje studenta može se provjeravati i ocjenjivati tijekom nastave,
a konačna se ocjena utvrđuje na ispitu.

(2) Uspjeh postignut na ispitu dostupan je javnosti.

(3) Pravo uvida u ispitne ishode ima osoba koja za to dokaže pravni
interes.

Članak 42.

(1) Ispit iz istog predmeta može se polagati najviše četiri puta. Četvrti
put ispit se polaže pred nastavničkim povjerenstvom.

(2) Student koji četvrti put nije položio ispit iz istog predmeta obvezan
je u sljedećoj školskoj godini ponovno upisati taj predmet.

(3) Ako student i nakon ponovljenog upisa predmeta ne položi ispit na
način utvrđen u stavku 1. ovoga članka, gubi pravo studiranja na tom studiju.

Članak 43.

(1) Ispitni rokovi su redoviti i izvanredni.

(2) Redoviti ispitni rokovi su: zimski, ljetni i jesenski. Redoviti
ispitni rok traje najmanje četiri tjedna. Izvanredne ispitne rokove utvrđuje
visoko učilište nastavnim planom.

(3) Statutom visokog učilišta, odnosno općim aktom o pravilima studija
pobliže se uređuje: vrijeme između izlazaka na ispit, način ispitivanja
(predmetni nastavnik, nastavničko povjerenstvo), žalba na ocjenu i postupak
ponavljanja ispita.

Članak 44.

(1) Uspjeh studenta na ispitu izražava se ocjenama: izvrstan (5), vrlo
dobar (4), dobar (3), dovoljan (2) i nedovoljan (1).

(2) Student ocijenjen ocjenom nedovoljan nije položio ispit.

(3) Sadržaj, oblik i način vođenja popisa o ispitima propisuje ministar.

Članak 45.

(1) Statutom visokog učilišta može se utvrditi da se studentu imenuje
voditelja koji mu pomaže u studiju te prati studentov rad i postignuća.

(2) Studentu poslijediplomskog studija obvezno se imenuje mentor.

(3) Pobliže odredbe o voditelju i mentoru studenta utvrđuju se statutom
visokog učilišta.

6. ZAVRŠETAK STUDIJA

Članak 46.

(1) Dodiplomski studij završava izradbom diplomskog rada i/ili polaganjem
diplomskog ispita u skladu s odredbama statuta visokog učilišta.

(2) Diplomski ispit polaže se pred ispitnim povjerenstvom.

Članak 47.

Poslijediplomski znanstveni studij završava izradbom i obranom znanstvenoga
magistarskog ili doktorskog rada (disertacije).

Članak 48.

(1) Poslijediplomski stručni i poslijediplomski umjetnički studij završava
izradbom i obranom stručnog ili umjetničkog rada te polaganjem završnog
ispita.

(2) Statutom visokog učilišta može se utvrditi da poslijediplomski umjetnički
studij završava samo polaganjem završnog ispita pred ispitnim povjerenstvom.

Članak 49.

(1) Studentu sveučilišnoga poslijediplomskoga stručnog studija u trajanju
od dvije godine, koji je završio sveučilišni dodiplomski studij, može se
odobriti izradba i obrana znanstvenoga magistarskog rada umjesto stručnog
rada, u skladu sa statutom sveučilišta.

(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka, na prijedlog mentora daje stručno
vijeće visokog učilišta ovlaštenog za ustrojbu odgovarajućega poslijediplomskoga
znanstvenog studija.

Članak 50.

(1) Na poslijediplomskim studijima osnivaju se povjerenstva za prihvaćanje
predmeta, ocjenu rada i obranu završnog rada.

(2) Predmet završnog rada (magistarskog rada, disertacije) koji nije
obranjen u roku deset godina, od dana prihvaćanja teme rada, podliježe
ponovnom postupku prihvaćanja.

(3) Mentor studenta ne može biti predsjednik povjerenstva za ocjenu
i obranu rada.

(4) Magistarski i doktorski rad ocjenjuje se u izvješću članova povjerenstva.

(5) Imenovanje članova, način rada povjerenstva, a i pobliže odredbe
u postupku završetka poslijediplomskog studija, uređuju se općim aktom
visokog učilišta koje ustrojava i izvodi studij.

Članak 51.

(1) Izradbi i obrani disertacije izvan doktorskog studija može pristupiti
osoba koja je stekla akademski stupanj magistra znanosti i objavila najmanje
jedan znanstveni rad u časopisima s priznatom međunarodnom recenzijom ili
najmanje godinu dana sudjelovala u istraživačkom radu visokog učilišta
ili znanstvenoistraživačkog instituta.

(2) Časopisi s priznatom međunarodnom recenzijom iz stavka 1. ovoga
članka određuju se prema odredbama posebnog zakona koji uređuje znanstvenoistraživačku
djelatnost.

(3) O pravu pokretanja postupka stjecanja doktorata znanosti prema stavku
1. ovoga članka odlučuje stručno vijeće ovlaštenoga visokog učilišta, u
skladu sa statutom sveučilišta.

(4) Doktorat znanosti oduzima se ako se utvrdi da je doktorska disertacija
bila prisvojeno znanstveno djelo ili krivotvorina.

(5) Oduzimanje doktorata znanosti provodi se na temelju zahtjeva ovlaštenoga
stručnog vijeća i u postupku koji odgovara postupku stjecanja doktorata,
u skladu s odredbama statuta sveučilišta koje je dodijelilo doktorat.

(6) Oduzimanjem doktorata znanosti gube se i zvanja za čije stjecanje
je jedan od uvjeta doktorat znanosti.

(7) Postupak stjecanja i oduzimanja doktorata znanosti na način iz stavka
1. do 6. ovoga članka uređuje se statutom sveučilišta.

(8) Na oduzimanje magisterija znanosti odgovarajuće se primjenjuju odredbe
stavaka 4., 5., 6. i 7. ovoga članka o oduzimanju doktorata znanosti.

7. ISPRAVE O STUDIJU

Članak 52.

(1) O završetku sveučilišnih i stručnih studija, studentu se izdaje
diploma.

(2) Pored diplome, visoko učilište studentu izdaje i dopunsku ispravu
o studiju (supplement).

Članak 53.

O završenom programu stalnog usavršavanja visoko učilište polazniku
izdaje potvrdnicu (uvjerenje).

Članak 54.

(1) Diplome i potvrdnice koje izdaju javna visoka učilišta i privatna
visoka učilišta s pravom javnosti javne su isprave.

(2) Sadržaj i oblik diploma propisuje ministar.

(3) Sadržaj dopunske isprave o studiju propisuje Rektorski zbor.

(4) Sadržaj potvrdnice propisuje visoko učilište.

8. STRUČNI NAZIV I AKADEMSKI STUPANJ

Članak 55.

(1) Osoba koja završi sveučilišni ili stručni studij stječe odgovarajući
stručni naziv, odnosno akademski stupanj.

(2) Osoba koja završi sveučilišni dodiplomski ili stručni dodiplomski
studij stječe stručni naziv u skladu s posebnim zakonom.

(3) Osoba koja završi poslijediplomski stručni studij stječe stručni
naziv u skladu s posebnim zakonom.

(4) Osoba koja završi poslijediplomski umjetnički studij na sveučilišlu
stječe akademski stupanj magistar umjetnosti (skraćeno: mr. art.), a osoba
koja završi poslijediplomski umjetnički studij na veleučilištu ili visokoj
školi stječe stručni naziv u skladu s posebnim zakonom.

(5) Osoba koja završi poslijediplomski znanstveni studij za stjecanje
magisterija znanosti, kao i osoba koja obrani magistarski rad u skladu
sa člankom 49. stavkom 1. ovoga Zakona, stječe akademski stupanj magistar
znanosti (skraćeno: mr. sc.).

(6) Osoba koja završi poslijediplomski znanstveni studij za stjecanje
doktorata znanosti, kao i osoba koja obrani doktorsku disertaciju u skladu
sa člankom 51. ovoga Zakona stječe akademski stupanj doktor znanosti (skraćeno:
dr. sc.).

(7) Kratica akademskog stupnja stavlja se ispred, a kratica stručnog
naziva iza imena i prezimena osobe.

IV. STUDENTI

Članak 56.

(1) Status studenta stječe se upisom na redoviti ili izvanredni studij,
a dokazuje indeksom ili drugom studentskom ispravom.

(2) Sadžaj i oblik isprave iz stavka 1. ovoga članka propisuje ministar.

Članak 57.

(1) Redoviti student studira na redovitom studiju, uz potporu Ministarstva
ili sam plaća studij.

(2) Izvanredni student studira na izvanrednom studiju i sam plaća studij
ili troškove studija snosi njegov poslodavac.

Članak 58.

(1) Pravo upisa na studij imaju pod jednakim uvjetima državljani Republike
Hrvatske i pripadnici hrvatskoga naroda s prebivalištem izvan Republike
Hrvatske te strani državljani i osobe bez državljanstva trajno nastanjeni
u Republici Hrvatskoj.

(2) Strani državljani i osobe bez državljanstva koji nisu trajno nastanjeni
u Republici Hrvatskoj imaju pravo upisa na studij prema uvjetima koje utvrđuje
Ministarstvo, odnosno na temelju međudržavnih sporazuma i ugovora.

Članak 59.

(1) Visoko učilište upisuje studente prema kapacitetu, a na temelju
odluke o upisu.

(2) Kapacitet visokog učilišta utvrđuje visoko učilište uz suglasnost
Ministarstva.

(3) Odluku o upisu donosi sveučilište, veleučilište i visoka škola.

(4) Odlukom o upisu utvrđuje se za svaki studij: broj redovitih studenata
koji će studirati uz potporu Ministarstva, broj redovitih studenata koji
sami plaćaju svoj studij, te broj izvanrednih studenata.

(5) Odluka o upisu donosi se uz prethodnu suglasnost ministra glede
broja studenata koji će studirati uz potporu Ministarstva.

Članak 60.

(1) Na temelju odluke o upisu, visoko učilište raspisuje natječaj za
upis studenata.

(2) Natječaj se objavljuje u javnom tisku.

(3) Natječaj za upis sadrži sve podatke potrebne pristupnicima, a osobito:
ukupan broj mjesta, broj mjesta za redovite studente koji će studirati
uz potporu Ministarstva, broj mjesta za redovite studente koji sami plaćaju
svoj studij, broj mjesta za izvanredne studente, uvjete upisa i kriterije
za izbor pristupnika, rokove upisa i isprave koje se prilažu prijavi.

Članak 61.

(1) Izbor između pristupnika obavlja se putem razredbenog (klasifikacijskog)
postupka.

(2) Pristupnik stječe pravo upisa prema postignutim bodovima u razredbenom
postupku.

(3) Visoko učilište može izbor između pristupnika obaviti i bez provođenja
razredbenog postupka na temelju uspjeha pristupnika u srednjoj školi, a
u skladu s odredbama svoga statuta.

Članak 62.

(1) Redoviti student koji studira uz potporu Ministarstva može uz tu
potporu samo jedanput promijeniti izabrani studij, te za vrijeme studiranja
u istom statusu biti upisan samo na jedno visoko učilište. Ministarstvo
može izuzetno uspješnom studentu odobriti upis i uz potporu istodobno studiranje
još jednoga studija.

(2) Redoviti student na visokom učilištu u sastavu sveučilišta može,
prema vlastitom izboru upisati i polagati predmete studija na drugom visokom
učilištu u sastavu sveučilišta, u skladu s općim aktom visokog učilišta.

(3) Status redovitog studenta koji studira uz potporu Ministarstva ima
student za vrijeme propisanog trajanja studija, a najviše za vrijeme koje
je za trećinu dulje od propisanog trajanja studija utvrđenog člankom 35.
ovoga Zakona, odnosno do kraja školske godine u kojoj taj rok istječe.

(4) Student iz stavka 3. ovoga članka može nastaviti i završiti upisani
studij uz plaćanje, pod uvjetima utvrđenim statutom visokog učilišta.

(5) Ukupno trajanje studiranja može se ograničiti statutom visokog učilišta.

Članak 63.

(1) Student stječe pravo upisa u višu godinu studija ako je ispunio
sve obveze utvrđene nastavnim programom u skladu sa statutom i drugim općim
aktima visokog učilišta.

(2) Student može uz potporu Ministarstva ponovno upisati istu godinu
studija samo jedanput.

(3) Visoko učilište može odobriti studentu upis pojedinih predmeta iz
više godine studija, u skladu sa statutom i drugim općim aktima visokog
učilišta.

(4) Prava i obveze studenta koji nije stekao uvjete za upis u sljedeću
godinu utvrđuje visoko učilište statutom ili drugim općim aktom.

(5) Student dodiplomskog umjetničkog studija ne može ponovno upisati
prvu godinu studija ako u toj godini nije položio glavni predmet studija.

Članak 64.

(1) Obveze redovitog studenta miruju za vrijeme služenja vojnoga roka,
za vrijeme trudnoće studentice i do godine dana starosti djeteta, za vrijeme
dulje bolesti te u drugim opravdanim slučajevima prekida studija utvrđenim
statutom visokog učilišta.

(2) Redovitim studentima koji imaju status vrhunskog športaša ili vrhunskog
umjetnika, što utvrđuje ministar na prijedlog stručnog povjerenstva, visoko
učilište može odobriti svladavanje upisanog studija pod uvjetima utvrđenim
statutom visokog učilišta za izvanredne studente.

Članak 65.

Studentu koji je na jednom visokom učilištu izgubio pravo studiranja
može drugo visoko učilište odobriti nastavak i završetak studija, pod uvjetima
i u roku utvrđenim statutom toga visokog učilišta.

Članak 66.

(1) Studenti preko svojih predstavnika sudjeluju i odlučuju u radu i
upravi visokim učilištem na način propisan zakonom i statutom visokog učilišta.

(2) Predstavnici studenata daju mišljnje o svim općim aktima koji se
odnose na prava i obveze studenata.

(3) Način izbora studentskih predstavnika te djelokrug njihova rada
uređuje se posebnim zakonom i statutom visokog učilišta.

Članak 67.

(1) Pri zapošljavanju redovitih studenata posreduju pravne osobe iz
članka 17. stavka 1. ovoga Zakona čija je djelatnost briga o studentskom
standardu.

(2) Pobliže uvjete za zapošljavanje redovitih studenata iz stavka 1.
ovoga članka propisuje ministar.

Članak 68.

Studenti imaju pravo sudjelovanja u kulturnim, športskim i drugim djelatnostima
na visokim učilištima te pravo udruživanja u studentske udruge na način
uređen posebnim zakonom.

Članak 69.

Redoviti studenti imaju pravo zdravstvenog osiguranja te druga prava
u skladu s posebnim propisima.

Članak 70.

(1) Osoba gubi status studenta:

­ kad završi studij,

­ kad se ispiše sa studija,

­ kad se ne upiše u sljedeću školsku godinu,

­ kad je isključena sa studija po postupku i uz uvjete utvrđene statutom
visokog učilišta,

­ kad ne završi studij u roku utvrđenom statutom visokog učilišta,

­ ako ne položi ispit iz upisanog predmeta u skladu s odredbom članka
42. stavka 3. ovoga Zakona.

(2) Visoko učilište, uz uvjete utvrđene općim aktom, iznimno može odobriti
osobi iz stavka 1. podstavka 3. ovoga članka nastavak studija uz plaćanje
troškova studija.

Članak 71.

(1) Visoka učilišta vode popis o studentima.

(2) Obvezatan popis, njegov sadržaj i oblik propisuje ministar.

V. NASTAVNICI, SURADNICI I ZNANSTVENICI

Članak 72.

(1) U visokim učilištima nastavnu, znanstvenu, umjetničku i stručnu
djelatnost izvode nastavnici, suradnici i znanstvenici.

(2) Kvalificiranost nastavnika, suradnika i znanstvenika utvrđuje se
izborom u znanstveno­nastavna, nastavna, suradnička i znanstvena zvanja.

Članak 73.

(1) Nastavnici se biraju u znanstveno­nastavna i nastavna zvanja.

(2) Znanstveno­nastavna zvanja su: docent, izvanredni profesor i redoviti
profesor.

(3) Nastavna zvanja su: predavač, viši predavač i profesor visoke škole.

(4) U visokim učilištima u kojima se strani jezici studiraju kao glavni
predmet studija nastavnici se biraju i u nastavna zvanja lektora i višeg
lektora.

(5) U visokim učilištima u kojima se glazba studira kao glavni predmet
studija nastavnici se biraju i u nastavna zvanja korepetitora i višeg korepetitora.

(6) Na sveučilištu, fakultetu i umjetničkoj akademiji nastavnici se
biraju u znanstveno­nastavna zvanja i nastavna zvanja predavača i višeg
predavača.

(7) Na veleučilištu, veleučilišnoj školi i visokoj školi nastavnici
se biraju u nastavna zvanja iz stavka 3. do 5. ovoga članka, a nastavu
mogu izvoditi i nastavnici izabrani u znanstveno-nastavna zvanja.

1. ZNANSTVENO­NASTAVNA ZVANJA

Članak 74.

(1) U zvanje docenta može biti izabrana osoba koja ispunjava uvjete
za izbor u znanstveno zvanje znanstvenog suradnika i uvjete koje propisuje
Rektorski zbor, a od povjerenstva stručnog vijeća visokog učilišta ima
potvrdno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima.

(2) U zvanje izvanrednog profesora može biti izabrana osoba koja ispunjava
uvjete za izbor u znanstveno zvanje višega znanstvenog suradnika i uvjete
koje propisuje Rektorski zbor te ima nove radove objavljene nakon izbora
u prethodno zvanje i najmanje tri godine nastavnog rada na visokom učilištu.

(3) U zvanje redovitog profesora može biti izabrana osoba koja ispunjava
uvjete za izbor u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika i uvjete koje
propisuje Rektorski zbor te ima izvedene znanstvene, stručne, tehničke
ili umjetničke projekte koji značajnije utječu na razvitak određenoga znanstvenog
područja i struke i najmanje šest godina nastavnog rada na visokom učilištu,
kao i nove radove objavljene nakon izbora u prethodno zvanje.

Članak 75.

Nastavnik u znanstveno­nastavnom zvanju docenta izvanrednog profesora
i redovitog profesora ustrojava i izvodi nastavu i druge oblike nastavnog
rada iz predmeta koji spadaju u znanstveno polje ili granu za koju je izabran,
savjetuje sveučilištarce, mentor je studentima poslijediplomskog studija,
mentor pristupnicima za stjecanje doktorata znanosti, rukovodi ili sudjeluje
u znanstvenoistraživačkom, umjetničkom i stručnom radu, ispituje studente
te radi druge poslove utvrđene statutom visokog učilišta i nastavnim programom
i nastavnim planom.

Članak 76.

(1) Nastavnik se bira u znanstveno­nastavno zvanje na vrijeme od pet
godina.

(2) Nastavnik može biti izabran u više znanstveno­nastavno zvanje ako
dade svoju pisanu suglasnost i prije isteka roka iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Nastavnik može biti ponovno izabran u isto znanstveno­nastavno zvanje
ako ima nove radove objavljene poslije zadnjeg izbora.

(4) Nastavnik zadržava zvanje i nakon isteka vremena na koje je izabran,
najdulje do završetka postupka izbora u isto ili više znanstveno-nastavno
zvanje.

(5) Nastavniku izabranom na izbornu funkciju, a koji je zadržao pravo
izvođenja nastave na visokom učilištu, tijekom trajanja izborne funkcije,
ali ne dulje od 4 godine, na njegov zahtjev, ne teče rok za provođenje
postupka reizbora.

(6) Znanstveno­nastavno zvanje redovitog profesora postaje trajno zvanje
nakon drugog izbora u to zvanje.

Članak 77.

(1) Kada su posrijedi nastavni predmeti iz područja koje može predavati
samo umjetnik, u znanstveno­nastavno zvanje može se izabrati i osoba koja
ne ispunjava uvjete za izbor u znanstveno zvanje, ako ima sposobnosti i
dostignuća koja odgovaraju uvjetima i kriterijima za stjecanje znanstveno­nastavnih
zvanja utvrđenih ovim Zakonom.

(2) Odluku o izboru donosi stručno vijeće visokog učilišta uz suglasnost
stručnog vijeća sveučilišta.

(3) Statutom visokog učilišta pobliže se određuju uvjeti izbora nastavnika
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 78.

(1) Iznimno se u znanstveno­nastavno zvanje docenta, izvanrednog i redovitog
profesora može izabrati osoba koja ne ispunjava uvjete iz članka 74. ovoga
Zakona ako je međunarodno priznata i poznata kao vrhunski znanstvenik ili
stručnjak.

(2) Odluku o izboru nastavnika iz stavka 1. ovoga članka donosi stručno
vijeće visokog učilišta uz suglasnost stručnog vijeća sveučilišta.

Članak 79.

(1) Počasno znanstveno­nastavno zvanje je profesor emeritus.

(2) Počasno zvanje profesor emeritus dodjeljuje sveučilište zaslužnim
redovitim profesorima u mirovini u postupku i pod uvjetima utvrđenim statutom
sveučilišta.

(3) Prava profesora emeritusa utvrđuju se statutom sveučilišta.

2. NASTAVNA ZVANJA

Članak 80.

(1) U zvanje predavača može biti izabrana osoba s odgovarajućom visokom
stručnom spremom ako ispunjava uvjete koje propisuje Rektorski zbor i ima
najmanje tri godine radnog iskustva u struci, te od povjerenstva stručnog
vijeća visokog učilišta potvrdno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima
i studentima.

(2) U zvanje višeg predavača može biti izabrana osoba s odgovarajućom
visokom stručnom spremom ako ispunjava uvjete koje propisuje Rektorski
zbor, objavljenim stručnim radovima i ima najmanje pet godina radnog iskustva
u struci, te od povjerenstva stručnog vijeća visokog učilišta potvrdno
ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima i studentima ako se prvi
put izabire u nastavno zvanje.

(3) U zvanje profesora visoke škole može biti izabrana osoba s doktoratom
znanosti, ili visokom stručnom spremom i obranjenim habilitacijskim radom,
izvedenim značajnijim projektima, objavljenim radovima koji su znatno unaprijedili
struku, ili novim radovima nakon izbora u zvanje višeg predavača, najmanje
šest godina radnoga iskustva u struci, te od povjerenstva stručnog vijeća
visokog učilišta potvrdno ocijenjeno nastupno predavanje pred nastavnicima
i studentima ako se prvi put izabire u nastavno zvanje.

(4) Postupak izradbe i obrane habilitacijskog rada, kao i ostale uvjete
za izbor u zvanje profesora visoke škole propisuje Rektorski zbor.

Članak 81.

(1) U zvanje lektora može biti izabrana osoba s odgovarajućom visokom
stručnom spremom, objavljenim stručnim radovima i radnim iskustvom u struci.

(2) U zvanje višeg lektora može biti izabrana osoba s odgovarajućom
visokom stručnom spremom, objavljenim stručnim radovima i najmanje pet
godina radnog iskustva u struci.

(3) U zvanje korepetitora može biti izabrana osoba s odgovarajućom visokom
stručnom spremom, koja ima dokazanu umjetničku djelatnost i najmanje pet
godina radnog iskustva u struci.

(4) U zvanje višeg korepetitora može biti izabrana osoba s odgovarajućom
visokom stručnom spremom, koja ima dokazanu umjetničku djelatnost i najmanje
deset godina radnog iskustva u struci.

Članak 82.

U zvanje višeg predavača, profesora visoke škole, lektora, višeg lektora,
korepetitora i višeg korepetitora nastavnici se biraju na vrijeme od pet
godina i mogu ponovno biti izabrani u isto zvanje.

Članak 83.

(1) U zvanje predavača nastavnik se bira na vrijeme od pet godina.

(2) Nastavnik može biti ponovno izabran u isto nastavno zvanje predavača
ako ima radove objavljene poslije zadnjeg izbora.

Članak 84.

Nastavnik koji je napunio 55 godina života zadržava zvanje profesora
visoke škole, višeg predavača, višeg lektora i višeg korepetitora kao trajno
zvanje.

Članak 85.

(1) Nastavnik u nastavnom zvanju predavača, višeg predavača i profesora
visoke škole ustrojava i izvodi nastavu i druge oblike nastavnog rada iz
predmeta koji spadaju u znanstveno, odnosno stručno područje za koje je
izabran, voditelj je studentima, rukovodi odnosno sudjeluje u stručnom
radu, ispituje studente te radi druge poslove utvrđene statutom visokog
učilišta.

(2) Lektor i viši lektor ustrojava i vodi lektorske vježbe, održava
ispite i savjetuje, sudjeluje u stručnom i znanstvenom radu te radi i druge
poslove utvrđene statutom visokog učilišta.

(3) Korepetitor i viši korepetitor ustrojava i vodi vježbe, održava
ispite i savjetuje, sudjeluje u stručnom i umjetničkom radu te radi i druge
poslove utvrđene statutom visokog učilišta.

(4) Nastavnik u nastavnom zvanju predavača ili višeg predavača može
biti izabran za izvođenje nastave samo iz onih predmeta na sveučilišnim
studijima za koje je to izričito propisano nastavnim planom i programom.

(5) Posebnom odlukom fakultetskog vijeća, priznatom stručnjaku ili umjetniku
može se dodijeliti naslovno nastavno zvanje.

Članak 86.

(1) Stručno vijeće visokog učilišta može povjeriti izvedbu dijela ili
cijeloga nastavnog predmeta nastavniku, znanstveniku, stručnjaku ili umjetniku
izvan visokog učilišta, kao i nastavniku iz drugoga visokog učilišta.

(2) Izvođenje vježbi može se povjeriti suradniku izvan visokog učilišta.

(3) Izvedba dijela ili cijeloga nastavnog predmeta može se povjeriti
i nastavniku, međunarodno priznatom znanstveniku ili vrhunskom stručnjaku
iz inozemstva.

(4) Ako osobe iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka nisu izabrane u znanstveno-nastavno,
nastavno, odnosno suradničko zvanje, može ih se izabrati u znanstveno-nastavno,
nastavno ili suradničko zvanje po postupku utvrđenom ovim Zakonom i statutom
i dodijeliti im to zvanje kao naslovno zvanje bez obveze sklapanja ugovora
o radu.

3. SURADNIČKA ZVANJA

Članak 87.

(1) Na sveučilištu, fakultetima i umjetničkim akademijama suradnička
zvanja su: stručni suradnik, mlađi asistent, asistent i viši asistent.

(2) Na veleučilištu, veleučilišnim školama, te visokim školama suradničko
zvanje je: stručni suradnik i asistent visoke škole.

Članak 88.

(1) Za stručnog suradnika može biti izabrana osoba sa završenim odgovarajućim
dodiplomskim studijem.

(2) Pobliže uvjete za izbor stručnih suradnika utvrđuje visoko učilište
svojim statutom.

Članak 89.

(1) Za mlađeg asistenta može biti izabrana osoba sa završenim odgovarajućim
dodiplomskim studijem i upisanim poslijediplomskim znanstvenim, odnosno
umjetničkim sveučilišnim studijem.

(2) Za asistenta može biti izabrana osoba sa odslušanim poslijediplomskim
znanstvenim studijem za stjecanje doktorata znanosti, osoba kojoj je prihvaćen
prijedlog disertacije ili osoba sa stečenim akademskim stupnjem magistra
znanosti.

(3) Na umjetničkim akademijama za mlađeg asistenta, asistenta i višeg
asistenta može biti izabran magistar umjetnosti ili osoba koja je upisala
trogodišnji poslijediplomski umjetnički studij, odnosno osoba koja ima
sposobnosti i dostignuća koja odgovaraju uvjetima za stjecanje suradničkih
zvanja utvrđenih ovim Zakonom.

(4) Za višeg asistenta može biti izabrana osoba s doktoratom znanosti.

(5) Mlađi asistent i asistent biraju se jedanput na istom visokom učilištu,
na vrijeme od četiri godine, a viši asistent na vrijeme od tri godine.

(6) Za asistenta visoke škole na vrijeme od pet godina može biti izabrana
osoba sa završenim poslijediplomskim studijem.

(7) Mlađi asistent, asistent i viši asistent u isto zvanje mogu biti
izabrani samo jedanput.

(8) Ženama izabranim na mjesto mlađeg asistenta, asistenta i višeg asistenta
vrijeme porodnog dopusta ne računa se u vrijeme predviđeno u stavcima 5.
i 6. ovoga članka.

Članak 90.

Statutom visokog učilišta utvrđuje se najviše dopušteno opterećenje
mlađeg asistenta, asistenta i višeg asistenta u nastavi.

4. ZNANSTVENA ZVANJA

Članak 91.

(1) Na sveučilištu, fakultetima, umjetničkim akademijama i znanstvenoistraživačkim
institutima u sastavu sveučilišta znanstvenici se biraju u znanstvena zvanja
na vrijeme od pet godina.

(2) Znanstvena zvanja su: znanstveni suradnik, viši znanstveni suradnik
i znanstveni savjetnik.

(3) Izbor u znanstvena zvanja provodi se po postupku i uvjetima utvrđenim
posebnim zakonom.

(4) Znanstvenik može biti ponovno izabran u isto zvanje ako ima nove
znanstvene radove objavljene nakon zadnjeg izbora.

(5) Znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika postaje trajno nakon drugog
izbora u to zvanje.

5. POSTUPAK IZBORA U ZVANJA

Članak 92.

(1) Izbor u znanstveno­nastavna, nastavna i suradnička zvanja, provodi
se na temelju javnog natječaja.

(2) Javni natječaj objavljuje se u dnevnom tisku.

Članak 93.

(1) Izbor u zvanja provodi stručno vijeće visokog učilišta.

(2) Izbor u znanstveno­nastavno zvanje redovitog profesora potvrđuje
stručno vijeće sveučlišta.

(3) Izbor u nastavno zvanje profesora visoke škole na veleučilištu potvrđuje
stručno vijeće veleučilišta, a na visokoj školi Rektorski zbor.

Članak 94.

(1) Mišljenje ispunjava li predloženik uvjete za izbor u znanstveno­nastavno,
nastavno, te suradničko zvanje mlađeg asistenta, asistenta i višeg asistenta
daje stručno povjerenstvo imenovano od stručnog vijeća visokog učilišta
koje provodi natječajni postupak.

(2) Stručno povjerenstvo iz stavka 1. ovoga članka sastoji se od najmanje
tri člana koji ne mogu biti u nižem zvanju od zvanja u koje se predloženik
bira.

Članak 95.

(1) Ako stručno vijeće visokog učilišta u kojem se provodi natječajni
postupak nije ovlašteno utvrditi ispunjava li predloženik uvjete za izbor,
zatražit će mišljenje stručnog vijeća visokog učilišta koje je za to ovlašteno.

(2) Ovlašteno visoko učilište dužno je u roku od tri mjeseca dati traženo
mišljenje.

(3) Rektorski zbor na prijedlog stručnih vijeća sveučilišta utvrđuje
uvjete za koja su znanstvena i stručna područja visoka učilišta ovlaštena
za izbor i davanje mišljenja u postupku izbora.

(4) Na temelju uvjeta iz stavka 3. ovoga članka, ministar ovlašćuje
visoka učilišta za izbor i davanje mišljenja u postupku izbora za određena
znanstvena i stručna područja.

Članak 96.

Mišljenje ispunjava li predloženik uvjete za izbor u suradničko zvanje
stručnog suradnika daje stručno vijeće visokog učilišta samostalno u postupku
i na način utvrđen statutom visokog učilišta.

Članak 97.

Izbor između predloženika koji ispunjavaju propisane uvjete obavlja
stručno vijeće visokog učilišta koje je raspisalo natječajni postupak.

Članak 98.

(1) Natječajni postupak mora se završiti u roku od najviše šest mjeseci
po isteku natječaja.

(2) Rokovi za obavljanje pojedinih radnji u natječajnom postupku utvrđuju
se statutom visokog učilišta.

Članak 99.

(1) Uvjete za ocjenu nastavne aktivnosti u postupku izbora u znanstveno­nastavna
zvanja, odnosno nastavne i stručne aktivnosti u postupku izbora u nastavna
zvanja za pojedina znanstvena područja propisuje Rektorski zbor.

(2) Mišljenje da li predloženik u postupku izbora ispunjava minimalne
uvjete za izbor u znanstveno-nastavna te nastavna zvanja stručnom vijeću
visokog učilišta koje provodi izbor daje matično povjerenstvo.

(3) Matično povjerenstvo dužno je dati mišljenje iz stavka 2. ovoga
članka u roku tri mjeseca od uredno podnesenog zahtjeva. Ako matično povjerenstvo
u propisanom roku ne da nikakvo mišljenje smatrat će se da je predloženik
u postupku izbora ispunio minimalne uvjete za izbor u znanstveno-nastavno
ili nastavno zvanje. Propisani rok ne teče u razdoblju od 15. srpnja do
31. kolovoza.

(4) Polovicu članova matičnih povjerenstava imenuje Rektorski zbor,
a drugu polovicu i predsjednika imenuje ministar.

(5) Stručne poslove za matično povjerenstvo osigurava Ministarstvo.

(6) Ministar uz pribavljeno mišljenje Rektorskog zbora propisuje način
rada, broj matičnih povjerenstava, broj članova matičnih povjerenstava
te vrijeme na koje se imenuju članovi matičnih povjerenstava.

(7) U znanstveno­nastavno i nastavno zvanje visoko učilište ne može
izabrati predloženika koji ne ispunjava uvjete iz stavka 1. ovoga članka
i koji nije dobio potvrdno mišljenje o ispunjavanju minimalnih uvjeta za
izbor u odgovarajuće znanstveno zvanje.

(8) Visoko učilište može propisati i druge uvjete pored uvjeta iz stavka
1. i 2. ovoga članka.

(9) Visoko učilište nije dužno priznati izbor u znanstveno­nastavno,
znanstveno, nastavno i suradničko zvanje proveden u drugom visokom učilištu.

6. SKLAPANJE I PRESTANAK UGOVORA O RADU

Članak 100.

Nastavnici, suradnici i znanstvenici sklapaju s visokim učilištem i
znanstvenoistraživačkim institutom u sastavu sveučilišta ugovor o radu
na neodređeno vrijeme, ako ugovorom nije drukčije određeno.

Članak 101.

(1) Nastavniku u nastavnom ili znanstveno-nastavnom zvanju prestaje
ugovor o radu po završetku školske godine u kojoj navršava 65 godina života.

(2) S nastavnikom u znanstveno­nastavnom zvanju redovitog profesora,
odnosno nastavnom zvanju profesora visoke škole, višeg lektora i višeg
korepetitora koji je ispunio uvjete za prestanak ugovora o radu zbog navršenih
65 godina života, visoko učilište može sklopiti ugovor o radu ako postoji
nastavna potreba i ako se na natječaj ne javi osoba koja ispunjava uvjete
propisane ovim Zakonom.

(3) Visoka učilišta dužna su raspisati natječaj iz stavka 2. ovoga članka
za svaku školsku godinu.

(4) U slučajevima iz stavka 3. ovoga članka kod nastavnika kojem se
produljuje ugovor o radu na jednu godinu nije potrebno provesti postupak
izbora u zvanje prije isteka roka na koji je izabran.

(5) S nastavnikom iz stavka 2. ovoga članka može se sklopiti ugovor
o radu najdulje do kraja školske godine u kojoj navršava 70 godina života.

Članak 102.

(1) Nastavnici, suradnici i znanstvenici s punim radnim vremenom na
visokom učilištu mogu, uz prethodnu suglasnost dekana, raditi za drugog
poslodavca najviše do još jedne trećine punoga radnog vremena.

(2) Rad nastavnika, suradnika i znanstvenika izvan visokog učilišta
uređuje se statutom visokog učilišta na način koji nije u suprotnosti s
njegovom temeljnom zadaćom.

(3) Nastavnik ili znanstvenik može, uz uvjete propisane statutom sveučilišta,
koristiti slobodnu studijsku godinu (sabbatical).

Članak 103.

(1) Visoko učilište i znanstvenoistraživački institut u sastavu sveučilišta
otkazat će ugovor o radu:

­ znanstveniku u znanstvenom zvanju znanstvenog suradnika, višega znanstvenog
suradnika i znanstvenog savjetnika ako ne bude izabran u više ili isto
zvanje,

­ nastavniku u znanstveno­nastavnom zvanju docenta, izvanrednog profesora,
ili redovitog profesora ako ne bude izabran u više ili isto zvanje,

­ nastavniku u nastavnom zvanju predavača ako ne bude izabran u isto
ili više zvanje,

­ nastavniku u nastavnom zvanju profesora visoke škole i višeg predavača,
ako ne bude izabran u isto ili više zvanje,

­ suradniku u suradničkom zvanju mlađeg asistenta, asistenta i višeg
asistenta, ako ne bude izabran u više zvanje,

­ ako se javnim natječajem izabere druga osoba.

(2) Znanstvenik, nastavnik ili suradnik, kojemu je otkazan ugovor o
radu jer je u javnom natječaju izabrana druga osoba, ima prava koja zakon
predviđa za slučaj redovitog otkaza ugovora o radu.

VI. UPRAVA VISOKIM UČILIŠTIMA

1. UPRAVA SVEUČILIŠTEM

Članak 104.

Sveučilišna tijela su: upravno vijeće, rektor i sveučilišni senat.

Članak 105.

(1) Sveučilištem upravlja upravno vijeće.

(2) Upravno vijeće obavlja poslove određene zakonom, odlukom o osnutku
i statutom sveučilišta, a osobito:

­ utvrđuje razvojnu i sveopću novčanu politiku sveučilišta,

­ donosi opće akte utvrđene statutom sveučilišta,

­ predlaže sveučilišnom senatu predloženike u postupku izbora rektora,

­ donosi statut sveučilišta na prijedlog sveučilišnog senata,

­ daje suglasnost na statute fakulteta, umjetničkih akademija i drugih
pravnih osoba u sastavu sveučilišta,

- razrješuje dekana dužnosti na zahtjev sveučilišnog senata te postavlja
vršitelja dužnosti dekana,

­ donosi odluke o osnutku i ukidanju fakulteta, umjetničkih akademija
i drugih pravnih osoba u sastavu sveučilišta,

­ odlučuje o godišnjem obračunu (zaključnom računu) sveučilišta,

­ odlučuje o ulaganjima i nabavci vrednije opreme na sveučilištu u skladu
sa statutom,

­ daje suglasnost rektoru za sklapanje ugovora iznad iznosa utvrđenog
statutom sveučilišta,

­ donosi akte o ustroju radnih mjesta na sveučilištu, uz suglasnost
Ministarstva,

­ daje suglasnost na akte o ustroju radnih mjesta fakulteta, umjetničkih
akademija i drugih pravnih osoba u sastavu sveučilišta kao posebne sastavne
djelove ukupnog ustroja radnih mjesta na sveučilištu,

­ objedinjuje prijedloge proračun svih fakulteta, umjetničkih akademija
i drugih pravnih osoba u sastavu sveučilišta i predlaže proračun sveučilišta
Vijeću za novčanu potporu visokog školstva iz članka 141. ovoga Zakona.
Nakon usvojenog proračuna za visoko školstvo, upravno vijeće usklađuje
odobreni proračun sveučilišta prema preporuci Vijeća za novčanu potporu
visokog školstva,

­ obavlja i druge poslove utvrđene zakonom, odlukom o osnutku i statutom
sveučilišta.

(3) Kod donošenja općih akata te odluka od značaja za program rada i
razvoj sveučilišta, upravno vijeće je dužno zatražiti prethodnu suglasnost
sveučilišnog senata, a kad te odluke utječu na povećanje troškova rada,
dužno je zatražiti prethodnu suglasnost Ministarstva.

Članak 106.

(1) Upravno vijeće ima 6 do 12 članova.

(2) Broj članova upravnog vijeća određuje se statutom sveučilišta i
mora biti paran.

(3) Članove upravnog vijeća imenuje osnivatelj.

(4) Polovicu članova upravnog vijeća osnivatelj imenuje s liste koju
mu predlaže sveučilišni senat iz reda znanstveno-nastavnih zaposlenika
sveučilišta ili visokih učilišta u sastavu sveučilišta, a polovicu članova
s liste koju mu predlaže ministar.

(5) Predsjednika upravnog vijeća biraju članovi između sebe.

(6) Mandat članova upravnog vijeća traje četiri godine.

(7) U slučaju podijeljenog broja glasova kod donošenja odluka, odlučuje
glas predsjednika.

(8) Rektor sudjeluje u radu upravnog vijeća bez prava odlučivanja.

Članak 107.

(1) Čelnik i voditelj sveučilišta je rektor.

(2) Rektor predsjeda sveučilišnom senatu.

(3) Pored poslova iz stavka 1. i 2. ovoga članka, rektor osobito:

­ ustrojava rad i poslovanje sveučilišta,

­ donosi opće akte u skladu sa statutom,

­ predlaže sveučilišnom senatu i upravnom vijeću mjere za unapređenje
rada sveučilišta,

­ provodi odluke upravnog vijeća i sveučilišnog senata,

­ sudjeluje i odučuje u radu Rektorskog zbora,

­ obavlja i druge poslove utvrđene zakonom i statutom sveučilišta.

(4) Rektor je za svoj rad odgovoran sveučilišnom senatu i upravnom vijeću.

(5) Rektor jedanput godišnje podnosi upravnom vijeću i sveučilišnom
senatu izvješće o svom radu i poslovanju sveučilišta.

Članak 108.

(1) Za rektora može biti izabran nastavnik sveučilišta u znanstveno-nastavnom
zvanju redovitog profesora.

(2) Rektor se bira na vrijeme od četiri godine, a ista osoba može biti
izabrana za rektora najviše dva puta uzastopce.

(3) Kandidate za rektora predlažu stručna vijeća visokih učilišta u
sastavu sveučilišta i stručna vijeća sveučilišnih odjela.

(4) Postupak prikupljanja prijedloga kandidata provodi upravno vijeće
sveučilišta.

(5) Rektora izabire sveučilišni senat tajnim glasovanjem, za rektora
je izabran predloženik koji je dobio natpolovičnu većinu glasova svih članova
senata.

(6) Ako nijedan od predloženika u prvome krugu ne dobije natpolovičnu
većinu glasova svih članova senata, u drugome krugu bira se između one
dvojice koji su u prvome krugu dobili najveći broj glasova.

(7) Ako ni u drugome krugu nijedan od dvojice predloženika ne dobije
natpolovičnu većinu glasova svih članova senata, postupak kandidiranja
i izbora se ponavlja.

(8) Postupak kandidiranja i izbora rektora pobliže se uređuje statutom
sveučilišta, u kojem se precizno utvrđuju rokovi, a vrijeme propisano za
prikupljanje prijedloga iz stavka 3. i 4. ovoga članka ne može biti kraće
od dva mjeseca.

Članak 109.

(1) Rektor može biti razriješen dužnosti prije isteka roka iz stavka
2. članka 108. ovoga Zakona:

- ako ne ispunjava dužnosti rektora,

- ako prekrši zakonske ili podzakonske propise ili odredbe statuta ili
općih akata sveučilišta,

- ako zlouporabi položaj rektora,

- ako svojim ponašanjem povrijedi ugled dužnosti koju obnaša,

- ako izgubi sposobnost obavljanja dužnosti.

(2) Odluku o pokretanju postupka razrješenja donosi sveučilišni senat.

(3) O razrješenju odlučuje sveučilišni senat tajnim glasovanjem.

(4) Postupak razrješenja pobliže se uređuje statutom sveučilišta.

Članak 110.

(1) Rektoru u radu pomažu prorektori.

(2) Broj prorektora, ovlasti i uvjeti za izbor i razrješenje prorektora,
pobliže se uređuju statutom sveučilišta.

Članak 111.

(1) Sveučilišni senat je stručno vijeće sveučilišta koje čine dekani
visokih učilišta u njegovu sastavu, pročelnici sveučilišnih odjela, predstavnici
studenata te druge osobe određene statutom sveučilišta.

(2) Sastav sveučilišnog senata sveučilišta ustrojenog po odjelskom načelu
čine pročelnici odjela, predstavnici studenata i druge osobe određene statutom
sveučilišta.

(3) Rektor i prorektori su članovi sveučilišnog senata po funkciji.

Članak 112.

Sveučilišni senat:

­ odlučuje o pitanjima nastavne, znanstvene, umjetničke i stručne djelatnosti
sveučilišta,

­ predlaže upravnom vijeću statut sveučilišta,

­ bira rektora,

­ bira prorektore na prijedlog rektora,

­ donosi nastavne programe sveučilišnih studija,

­ usklađuje nastavne planove fakulteta, odjela i umjetničkih akademija
na razini sveučilišta,

­ donosi opće akte u skladu sa statutom sveučilišta,

­ ovlašćuje fakultete, odjele i umjetničke akademije za samostalno ili
zajedničko izvođenje studija,

­ predlaže Rektorskom zboru fakultete, odjele i umjetničke akademije
u svom sastavu

za provođenje postupka izbora u zvanja,

­ ovlašćuje fakultete za provođenje postupka stjecanja doktorata znanosti
i provodi postupak stjecanja doktorata znanosti u slučajevima utvrđenim
statutom sveučlišta,

- ovlašćuje visoka učilišta za ustrojavanje i izvedbu poslijediplomskih
znanstvenih studija, uz prethodno pribavljeno mišljenje Nacionalnog vijeća
za visoku naobrazbu,

­ potvrđuje izbor u znanstveno­nastavno zvanje redovitog profesora,

­ imenuje povjerenstva u postupku stjecanja magisterija i doktorata
znanosti kad samostalno ustrojava i izvodi studij, odnosno provodi postupak
stjecanja doktorata znanosti,

­ dodjeljuje počasno zvanje profesora emeritusa i počasni doktorat znanosti,

­ predlaže upravnom vijeću osnutak fakulteta, odjela, umjetničkih akademija
i pravnih osoba u sastavu sveučilišta,

- odlučuje o pokretanju postupka razrješenja dekana u slučajevima nezakonitih
izbora ili isteka mandata,

­ obavlja i druge poslove u skladu sa zakonom i statutom sveučilišta.

Članak 113.

(1) Sveučilišni senat može ovlastiti druga stručna tijela sveučilišta
za obavljanje pojedinih poslova iz svoga djelokruga u skladu sa statutom
sveučilišta.

(2) Svečilište ustrojeno po odjelskom načelu može osnovati stručna vijeća
odjela te na njih prenijeti ovlasti za obavljanje pojedinih poslova iz
djelokruga sveučilišnog senata, u skladu sa statutom sveučilišta.

2. UPRAVA FAKULTETOM I UMJETNIČKOM AKADEMIJOM

Članak 114.

Tijela fakulteta su: dekan i fakultetsko vijeće.

Članak 115.

(1) Dekan upravlja fakultetom, njegov je čelnik i voditelj.

(2) Dekan predsjeda fakultetskim vijećem.

(3) Dekan, uz poslove iz stavka 1. i 2. ovoga članka:

­ donosi statut fakulteta na prijedlog fakultetskog vijeća,

­ ustrojava rad i poslovanje fakulteta,

­ donosi akt o ustroju radnih mjesta na prijedlog fakultetskog vijeća,

­ obavlja i druge poslove utvrđene zakonom, statutom sveučilišta i statutom
fakulteta.

(4) Za dekana može biti izabran nastavnik fakulteta u znanstveno­nastavnom
zvanju izvanrednog ili redovitog profesora.

(5) Dekana bira fakultetsko vijeće, na način i u postupku utvrđenom
statutom fakulteta.

(6) Dekana potvrđuje upravno vijeće sveučilišta uz pribavljeno mišljenje
rektora.

(7) Ako upravno vijeće sveučilišta u roku od dva mjeseca od uredno podnesenog
zahtjeva ne uskrati suglasnost, smatra se da je dalo suglasnost.

(8) Rješenje upravnog vijeća kojim se uskraćuje suglasnost na izbor
dekana mora biti obrazloženo.

(9) Dekan se bira na vrijeme od dvije godine. Ista osoba može biti izabrana
za dekana najviše dva puta uzastopce.

(10) Ako se novi dekan ne izabere do isteka mandata postojećem dekanu
ili se utvrdi da je tekući mandat nepropisan, upravno vijeće imenovat će
za vršitelja dužnosti dekana osobu koja ispunjava propisane uvjete, za
vrijeme tekuće školske godine.

(11) Dekan je za svoj rad odgovoran fakultetskom vijeću, sveučilišnom
senatu i upravnom vijeću sveučilišta, u skladu sa statutom sveučilišta.

(12) Postupak i rokovi izbora, te uvjeti i postupak razrješenja dekana
pobliže se uređuju statutom fakulteta u skladu sa statutom sveučilišta.

Članak 116.

(1) Dekanu u radu pomažu tajnik i prodekani.

(2) Broj tajnika i prodekana, njihove ovlasti, uvjeti i rokovi izbora
i razrješenja pobliže se uređuju statutom fakulteta.

Članak 117.

(1) Fakultetsko vijeće je stručno vijeće fakulteta.

(2) Fakultetsko vijeće čine svi redoviti profesori, izvanredni profesori
i docenti, te predstavnici studenata, nastavnika i suradnika izabranih
u nastavna i suradnička zvanja na način određen statutom fakulteta.

(3) Statutom fakulteta može se utvrditi da sastav fakultetskog vijeća
ne čine svi, već izabrani predstavnici redovitih profesora, izvanrednih
profesora i docenata.

(4) Predstavnici studenata sudjeluju u radu fakultetskog vijeća na način
utvrđen statutom fakulteta.

Članak 118.

Fakultetsko vijeće:

­ bira dekana,

­ predlaže dekanu statut fakulteta,

­ bira prodekane na prijedlog dekana,

­ predlaže dekanu akt o ustroju radnih mjesta,

­ predlaže sveučilišnom vijeću obrazovne, znanstvene, umjetničke i stručne
programe,

­ donosi nastavne planove kao dio integralnoga nastavnog plana sveučilišta,

­ imenuje voditelje studenata dodiplomskih studija i mentore studenata
poslijediplomskih studija,

­ imenuje povjerenstva u postupku stjecanja magisterija i doktorata
znanosti,

­ provodi izbore u zvanja,

­ provodi postupak nostrifikacije i priznavanje ekvivalencije diploma,

­ razmatra godišnje izvješće dekana,

­ obavlja i druge poslove u skladu sa statutom sveučilišta i statutom
fakulteta.

Članak 119.

Na upravu umjetničkom akademijom odgovarajuće se primjenjuju odredbe
ovoga Zakona o upravi fakultetom.

3. UPRAVA VELEUČILIŠTEM

Članak 120.

(1) Čelnik i voditelj veleučilišta je rektor. Za rektora može biti izabran
nastavnik veleučilišta u nastavnom zvanju profesora visoke škole, nastavnik
u zvanju redovitog profesora ili izvanrednog profesora.

(2) Veleučilištem upravlja upravno vijeće, koje na vrijeme od četiri
godine imenuje osnivatelj, na način i u skladu s aktom o osnivanju i statutom.

(3) O stručnim pitanjima na veleučilištu odlučuje stručno vijeće veleučilišta.

(4) Na upravu veleučilišta na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ovoga Zakona o upravljanju sveučilištem, ako odlukom o osnutku i statutom
veleučilišta nije drukčije određeno.

Članak 121.

(1) Veleučilišnom školom upravlja, njen je čelnik i voditelj dekan.
Za dekana može biti izabran nastavnik veleučilišne škole u nastavnom zvanju
profesora visoke škole.

(2) O stručnim pitanjima na veleučilišnoj školi odlučuje stručno vijeće
veleučilišne škole.

(3) Na upravu veleučilišne škole na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe ovoga Zakona o upravi fakultetom, ako odlukom o osnutku ili statutom
veleučilišta nije drukčije određeno.

4. UPRAVA VISOKOM ŠKOLOM

Članak 122.

(1) Visokom školom izvan veleučilišta upravlja upravno vijeće koje imenuje
osnivatelj, na način i u skladu s aktom o osnivanju i statutom.

(2) Čelnik i voditelj visoke škole je dekan. Za dekana može biti izabran
nastavnik visoke škole u znanstveno-nastavnom zvanju ili nastavnom zvanju
profesora visoke škole.

(3) O stručnim pitanjima na visokoj školi odlučuje nastavničko vijeće
kao stručno vijeće visoke škole, a suglasnost na nastavne programe visoke
škole izvan visokog učilišta daje Ministarstvo uz prethodno mišljenje Nacionalnog
vijeća.

(4) Na upravu visoke škole na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ovoga Zakona o upravljanju fakultetom, ako odlukom o osnutku i statutom
visoke škole nije drukčije određeno.

Članak 123.

Odredbe članaka 104. do 122. ovoga Zakona o upravi visokim učilištima
odgovarajuće se primjenjuju i na upravu privatnim visokim učilištima, osim
odredaba o načinu izbora, sastavu i mandatu upravnih tijela i voditelja
visokih učilišta.

Članak 124.

U upravno vijeće privatnoga visokog učilišta ministar imenuje jednoga
člana.

5. UPRAVA OSTALIM PRAVNIM OSOBAMA

Članak 125.

(1) Ustanovama čija djelatnost osigurava cjelovitost i potrebni standard
sustava visoke naobrazbe upravlja upravno vijeće od pet članova koje imenuje,
na vrijeme od dvije godine, upravno vijeće visokog učilišta.

(2) Dva člana upravnog vijeća imenuju se s liste koju predlaže ministar,
jedan član s liste koju predlaže ravnatelj ustanove iz stavka 1. ovoga
članka, jedan član s liste koju predlaže rektor te jedan član s liste koju
predlažu studenti na način propisan posebnim zakonom.

(3) Predsjednika upravnog vijeća biraju članovi između sebe.

(4) Upravljanje znanstvenoistraživačkim institutima, ostalim ustanovama
i drugim pravnim osobama iz ovoga Zakona uređuje se odlukom o osnutku,
statutom sveučilišta ili veleučilišta u skladu sa zakonom.

VII. REKTORSKI ZBOR

Članak 126.

(1) O pitanjima od zajedničkog značaja za djelovanje i razvoj, visoka
učilišta se dogovaraju i odlučuju putem Rektorskog zbora.

(2) Članovi Rektorskog zbora su rektori sveučilišta i veleučilišta.

(3) Za obavljanje poslova iz svoga djelokruga Rektorski zbor osniva
stručna povjerenstva.

Članak 127.

(1) Rektorski zbor:

­ propisuje minimalne uvjete za ocjenu nastavne i stručne djelatnosti
u postupku izbora u znanstveno­nastavna i nastavna zvanja,

­ propisuje postupak prijave, izradbe i obrane habilitacijskog rada,

- utvrđuje uvjete za koja su znanstvena i stručna područja visoka učilišta
ovlaštena za izbor i davanje mišljenja u postupku izbora.

(2) O pitanjima iz svoga djelokruga, Rektorski zbor donosi odluke konsenzusom,
a kada se konsenzus ne postigne, odluke će donijeti na način utvrđen poslovnikom.

(3) Odluke iz stavka 1. podstavka 1. i 2. ovoga članka objavljuju se
u "Narodnim novinama".

VIII. NACIONALNO VIJEĆE ZA VISOKU NAOBRAZBU

Članak 128.

Radi brige za razvoj sustava visokog školstva, osniva se Nacionalno
vijeće za visoku naobrazbu (u daljnjem tekstu: Nacionalno vijeće).

Članak 129.

(1) Nacionalno vijeće ima predsjednika i 18 članova.

(2) Predsjednika i članove Nacionalnog vijeća imenuje Sabor Republike
Hrvatske.

(3) Sjednicama Nacionalnog vijeća nazočan je ministar ili osobe koje
on odredi.

Članak 130.

(1) Predloženike za članove Nacionalnog vijeća predlažu: Rektorski zbor,
sveučilišni senati te stručna vijeća veleučilišta i visokih škola.

(2) Predlagatelji su dužni za svakog predloženika predočiti znanstveno­stručni
ili umjetnički životopis i popis objavljenih radova.

(3) Vlada Republike Hrvatske utvrđuje prijedlog predloženika iz stavka
1. ovoga članka vodeći računa o:

­ znanstveno­nastavnim ili umjetničkim odlikama predloženika, njegovu
ugledu i međunarodnom iskustvu,

­ odgovarajućoj zastupljenosti znanstvenih područja,

­ regionalnoj zastupljenosti visokih učilišta.

(4) Vlada Republike Hrvatske može od predlagatelja iz stavka 1. ovoga
članka uz obrazloženje zatražiti prijedlog novih predloženika, ako smatra
da predloženici za članove Nacionalnog vijeća ne zadovoljavaju uvjete iz
stavka 3. ovoga članka.

Članak 131.

(1) Predsjednik i članovi Nacionalnog vijeća imenuju se na vrijeme od
četiri godine.

(2) Predsjednik i član Nacionalnog vijeća razriješit će se dužnosti
prije isteka vremena na koje je imenovan ako:

­ sam zatraži razrješenje,

- obnaša poslove koji su prema poslovniku iz članka 133. stavka 3. ovoga
Zakona nespojivi sa članstvom u Nacionalnom vijeću,

­ ne ispunjava dužnosti predsjednika, odnosno člana,

­ svojim ponašanjem povrijedi ugled dužnosti koju obnaša,

­ izgubi sposobnost obavljanja dužnosti.

(3) Postojanje razloga za razrješenje predsjednika i člana prije isteka
mandata utvrđuje Nacionalno vijeće i o tome izvješćuje Sabor Republike
Hrvatske.

(4) Predsjednika i članove Nacionalnog vijeća razrješuje Sabor Republike
Hrvatske.

Članak 132.

(1) Nacionalno vijeće daje mišljenje, prijedloge i preporuke visokim
učilištima i Ministarstvu te ostalim državnim tijelima u svrhu osiguranja
kakvoće i uspješnog djelovanja sustava visokog školstva.

(2) Nacionalno vijeće osobito:

- predlaže osnove ukupne politike u području visokog školstva,

- vrednuje stanje u visokom školstvu na temelju ocjene kakvoće visokih
učilišta i nastavnih programa studija, sa stajališta međunarodne usporedivosti
i hrvatskoga narodnog interesa,

- daje mišljenje stručnom vijeću sveučilišta o izvedbi i ustroju poslijediplomskih
znanstvenih studija,

- sudjeluje u postupku utvrđivanja nužne kakvoće za davanje vjerodostojnica,

- daje poticaj za donošenje ili promjene propisa u području visokog
školstva.

(3) Nacionalno vijeće uz suglasnost ministra daje preporuke o temeljnim
odrednicama naobrazbe učitelja razredne nastave i predmetnih nastavnika.

(4) Nacionalno vijeće daje Ministarstvu:

- mišljenje i poticaj za uvođenje novih ili ukidanje postojećih programa,
studija ili visokih učilišta,

- mišljenje o predloženim nastavnim programima kod uvođenja programa
novih studija,

- mišljenje o potrebi osnutka visokih učilišta,

- mišljenje o ispunjenju osnovnih standarda vrsnoće za ustroj i izvedbu
studija, te obavlja i druge poslove utvrđene ovim Zakonom.

Članak 133.

(1) Nacionalno vijeće radi i odlučuje na sjednicama.

(2) Za obavljanje poslova iz svoga djelokruga Nacionalno vijeće može
osnivati stručna povjerenstva.

(3) Način rada Nacionalnog vijeća i stručnih povjerenstava uređuje se
poslovnikom.

(4) Stručne poslove za Nacionalno vijeće i stručna povjerenstva obavlja
Ministarstvo.

Članak 134.

(1) Periodično utvrđivanje nužne kakvoće i učinkovitosti nastavnog,
znanstvenog te stručnog rada pokreće Ministarstvo, u pravilu, svakih pet
godina.

(2) Postupak vrednovanja obavljaju stručna povjerenstva Ministarstva,
čije članove imenuje ministar na prijedlog Nacionalnog vijeća.

(3) Nacionalno vijeće sudjeluje u postupku vrednovanja i utvrđivanja
nužne kakvoće za davanje vjerodostojnice.

(4) Stručna povjerenstva svoju ocjenu utemeljuju i na samoanalizi visokih
učilišta, mišljenju stručnih društava i uglednih inozemnih stručnjaka.

(5) Pri svakom vrednovanju utvrđuje se rok sljedećeg postupka vrednovanja.

(6) Ministarstvo može pokrenuti postupak periodičnog utvrđivanja nužne
kakvoće i učinkovitosti nastavnog, znanstvenog te stručnog rada i prije
isteka roka iz stavka 5. ovoga članka.

(7) Izvješće i ocjene stručnih povjerenstava Ministarstvo dostavlja
Nacionalnom vijeću radi davanja mišljenja.

Članak 135.

(1) Nacionalno vijeće, na temelju prosudbe ishoda vrednovanja, preporučuje
Ministarstvu da visokim učilištima izda vjerodostojnicu, uputi pismo očekivanja
ili uskrati vjerodostojnicu.

(2) Vjerodostojnica je isprava koja izražava povjerenje u kakvoću rada
visokog učilišta, te potvrđuje kako su svi studiji ili dio studija koje
ono izvodi na traženoj razini.

(3) Pismo očekivanja je isprava u kojoj se ocjenjuje rad visokog učilišta
i izražava očekivanje da će uočeni nedostaci biti otklonjeni u roku koji
se u njemu naznačuje.

(4) Ako Nacionalno vijeće ne da svoju preporuku u roku od tri mjeseca
od primitka ishoda vrednovanja, Ministarstvo će donijeti odluku bez preporuke.

Članak 136.

(1) Visoko učilište kojem je u postupku vrednovanja dostavljeno pismo
očekivanja, nastavlja s radom do isteka roka određenog u pismu očekivanja.

(2) Po isteku roka iz stavka 1. ovoga članka visokom učilištu se daje
ili uskraćuje vjerodostojnica.

(3) Visoko učilište kojemu je u postupku vrednovanja uskraćena vjerodostojnica
za izvođenje svih ili određenih studija može nastaviti s njegovim izvođenjem
samo radi okončanja studija za studente koji su upisani prije uskrate vjerodostojnice.

(4) Ako je visokom učilištu uskraćena vjerodostojnica za sve studije,
Ministarstvo će pokrenuti postupak za ukinuće visokog učilišta.

(5) Protiv odluke o uskrati vjerodostojnice visoko učilište može pokrenuti
upravni spor.

Članak 137.

(1) Visoko učilište i Ministarstvo izvješćuju javnost o ishodima vrednovanja.

(2) Nacionalno vijeće za visoku naobrazbu jedanput godišnje izvješćuje
Sabor Republike Hrvatske o svom radu i o stanju u visokom školstvu.

IX. NOVČANA PODLOGA ZA RAD VISOKIH UČILIŠTA

Članak 138.

Visoka učilišta stječu sredstva za obavljanje svoje djelatnosti:

­ iz sredstava koja se u proračunu Republike Hrvatske osiguravaju za
visoko školstvo

i znanstveni rad,

­ od zaklada, fondova i darovnica,

­ od školarina i stipendija,

­ iz drugih izvora ako su u skladu s djelatnošću visokog učilišta.

Članak 139.

(1) Republika Hrvatska u državnom proračunu osigurava novčanu podlogu
za rad javnih visokih učilišta.

(2) Sredstvima iz stavka 1. ovoga članka osigurava se:

­ plaća i naknade zaposlenika te materijalni troškovi visokih učilišta,

­ najnužnija razina znanstvenog, umjetničkog i stručnog rada na visokom
učilištu,

­ rad službe čijom se djelatnošću osigurava cjelovitost i potrebni standard
sustava visoke naobrazbe,

­ radni i životni standard zaposlenika i studenata,

­ stipendije i zajmovi za studente, te novčana pripomoć školarinama,

­ razvoj i ulaganja.

Članak 140.

(1) Sredstva potrebna za izvedbu javne službe u javnim visokim učilištima
određuju se na osnovi programa rada i ustroja radnih mjesta visokog učilišta.

(2) Ustroj radnih mjesta utvrđuje se na osnovi:

­ opsega obrazovnog, znanstvenog, umjetničkog ili stručnog rada,

­ standardnog opterećenja zaposlenika,

­ standarda za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja.

(3) Ministar odobrava plaćanje radnih mjesta utvrđenih za obavljanje
javne službe u javnim visokim učilištima.

(4) Javna visoka učilišta mogu zaposliti i veći broj zaposlenika od
odobrenog, uz samostalno osiguranje plaća i ostalih naknada za te zaposlenike.

Članak 141.

Ministarstvo osniva Vijeće za novčanu potporu visokog školstva kao savjetodavno
tijelo.

Članak 142.

(1) Vijeće za novčanu potporu visokog školstva ima 11 članova.

(2) Predsjednika i članove Vijeća za novčanu potporu visokog školstva
imenuje ministar na prijedlog visokih učilišta, vodeći računa o regionalnoj
zastupljenosti i o zastupljenosti znanstveno­nastavnih područja.

(3) Predsjednik i članovi Vijeća za novčanu potporu visokog školstva
imenuju se na vrijeme od pet godina.

(4) Jedan član Vijeća za novčanu potporu visokog školstva je predstavnik
strukovnog sindikata.

Članak 143.

(1) Javna sveučilišta, javna veleučilišta i javne visoke škole dostavljaju
Vijeću za novčanu potporu visokog školstva cjeloviti proračun prihoda i
rashoda prema mjerilima iz članka 144. ovoga Zakona.

(2) Fakulteti, umjetničke akademije i veleučilišne škole u sastavu javnih
sveučilišta i javnih veleučilišta dostavljaju Vijeću za novčanu potporu
visokog školstva svoj proračun prihoda i rashoda, kao poseban dio jedinstvenog
proračuna sveučilišta ili veleučilišta.

(3) Ministarstvo na prijedlog Vijeća za novčanu potporu visokog školstva
ocjenjuje i po potrebi usklađuje proračune visokih učilišta te sastavlja
skupni proračun novčanih sredstava za rad javnih visokih učilišta iz stavka
1. i 2. ovoga članka.

Članak 144.

Standardno opterećenje nastavnih obveza te ostale čimbenike za novčanu
podlogu rada visokih učilišta (broj nastavnika, suradnika, broj studenata
i drugo) propisuje Ministarstvo na prijedlog Vijeća za novčanu potporu
visokog školstva.

Članak 145.

(1) Ministarstvo na prijedlog Vijeća za novčanu potporu visokog školstva
utvrđuje visinu školarine za studije na javnim visokim učilištima te broj
studenata koji će studirati uz potporu Ministarstva.

(2) Posebnim propisom utvrđuju se kriteriji i način ostvarivanja prava
studenata na potporu Ministarstva u obliku stipendije, zajmova i novčanih
pripomoći školarinama te način korištenja ostalih sredstava za životni
i radni standard, te kulturne, športske i druge djelatnosti u studenskim
udrugama.

X. NADZOR

Članak 146.

(1) Nadzor nad zakonitošću rada i općih akata visokih učilišta obavlja
Ministarstvo, u skladu s posebnim zakonom.

(2) Nadzor nad namjenskom uporabom novčanih sredstava visokih učilišta
obavlja se u skladu s posebnim propisima.

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 147.

(1) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), Sveučilište u Zagrebu, Sveučilište u Splitu,
Sveučilište u Rijeci i Sveučilište "Josipa Jurja Strossmayera"
u Osijeku nad kojima je Republika Hrvatska stekla osnivačka prava stupanjem
na snagu Zakona o ustanovama ("Narodne novine", br. 76/93.) nastavljaju
radom kao javna visoka učilišta u vlasništvu Republike Hrvatske.

(2) Društvena sredstva koja su danom stupanja na snagu Zakona o ustanovama
postala imovinom pravnih osoba iz stavka 1. ovoga članka ostaju imovina
u njihovu vlasništvu.

Članak 148.

(1) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), fakulteti, umjetničke akademije i više škole
udruženi u sveučilišta iz članka 147. ovoga Zakona na temelju samoupravnih
sporazuma i ugovora o udruživanju, nad kojima je Republika Hrvatska stekla
osnivačka prava stupanjem na snagu Zakona o ustanovama ("Narodne novine",
br. 76/93.), nastavljaju s radom kao javna visoka učilišta u vlasništvu
Republike Hrvatske.

(2) Visoka učilišta iz stavka 1. ovoga članka u sastavu su sveučilišta
iz članka 147. stavka 1. ovoga Zakona i to:

*I. U sastavu Sveučilišta u Zagrebu:*

1. Agronomski fakultet u Zagrebu,

2. Akademija dramske umjetnosti u Zagrebu,

3. Akademija likovnih umjetnosti u Zagrebu,

4. Arhitektonski fakultet u Zagrebu,

5. Ekonomski fakultet u Zagrebu,

6. Elektrotehnički fakultet u Zagrebu,

7. Fakultet kemijskog inženjerstva i tehnologije u Zagrebu,

8. Fakultet organizacije i informatike u Varaždinu,

9. Fakultet političkih znanosti u Zagrebu,

10. Fakultet prometnih znanosti u Zagrebu,

11. Fakultet strojarstva i brodogradnje u Zagrebu,

12. Fakultet za defektologiju u Zagrebu,

13. Fakultet za fizičku kulturu u Zagrebu,

14. Farmaceutsko­biokemijski fakultet u Zagrebu,

15. Filozofski fakultet ­ Humanističke i društvene znanosti u Zagrebu,

16. Filozofski fakultet ­ Pedagogijske znanosti u Zagrebu,

17. Geodetski fakultet u Zagrebu,

18. Geotehnički fakultet u Varaždinu,

19. Građevinski fakultet u Zagrebu,

20. Grafički fakultet u Zagrebu,

21. Medicinski fakultet u Zagrebu,

22. Metalurški fakultet u Sisku,

23. Muzička akademija u Zagrebu,

24. Poljoprivredni institut u Križevcima,

25. Pravni fakultet u Zagrebu,

26. Prehrambeno­biotehnološki fakultet u Zagrebu,

27. Prirodoslovno­matematički fakultet ­ Matematički odjel u Zagrebu,

28. Prirodoslovno­matematički fakultet ­ Prirodoslovni odjeli u Zagrebu,

29. Rudarsko­geološko­naftni fakultet u Zagrebu,

30. Stomatološki fakultet u Zagrebu,

31. Šumarski fakultet u Zagrebu,

32. Tekstilno­tehnološki fakultet u Zagrebu,

33. Veterinarski fakultet u Zagrebu,

34. Viša tehnička škola u Zagrebu.

*II. U sastavu Sveučilišta u Splitu:*

1. Ekonomski fakultet u Splitu,

2. Fakultet elektrotehnike, strojarstva i brodogradnje u Splitu,

3. Fakultet prirodoslovno­matematičkih znanosti i odgojnih područja
u Splitu,

4. Fakultet za turizam i vanjsku trgovinu u Dubrovniku,

5. Filozofski fakultet u Zadru,

6. Građevinski fakultet u Splitu,

7. Pomorski fakultet u Dubrovniku,

8. Pravni fakultet u Splitu,

9. Tehnološki fakultet u Splitu.

*III. U sastavu Sveučilišta u Rijeci:*

1. Ekonomski fakultet Rijeka,

2. Fakultet ekonomije i turizma "Dr. Mijo Mirković" u Puli,

3. Pomorski fakultet u Rijeci,

4. Građevinski fakultet u Rijeci,

5. Hotelijerski fakultet u Opatiji,

6. Medicinski fakultet u Rijeci,

7. Pedagoški fakultet u Puli,

8. Pedagoški fakultet u Rijeci,

9. Pravni fakultet u Rijeci,

10. Tehnički fakultet Rijeka.

*IV. U sastavu Sveučilišta "Josipa Jurja Strossmayera" u
Osijeku:*

1. Ekonomski fakultet u Osijeku,

2. Elektrotehnički fakultet u Osijeku,

3. Građevinski fakultet u Osijeku,

4. Pedagoški fakultet u Osijeku,

5. Poljoprivredni fakultet u Osijeku,

6. Pravni fakultet u Osijeku,

7. Prehrambeno­tehnološki fakultet u Osijeku,

8. Strojarski fakultet u Slavonskom Brodu.

Članak 149.

(1) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), Republika Hrvatska prenosi vlasništvo i osnivačka
prava nad visokim učilištima iz članka 148. ovoga Zakona na sveučilišta
u čijem se sastavu nalaze.

(2) Društvena sredstva koja su danom stupanja na snagu Zakona o ustanovama
postala imovinom visokih učilišta iz članka 148. ovoga Zakona, ostaju imovina
u njihovu vlasništvu.

(3) Do donošenja odluke iz članka 159. ovoga Zakona visoka učilišta
iz stavka 1. ovoga članka ne mogu raspolagati niti opteretiti nekretnine
(založno pravo, zakup, najam i dr.) i drugu imovinu čija pojedinačna vrijednost
prelazi 20.000 kuna, bez suglasnosti Ministarstva.

Članak 150.

(1) Položaj i djelovanje Katoličkoga bogoslovnog fakulteta u Zagrebu,
kao člana Sveučilišta u Zagrebu, uredit će se ugovorom između osnivatelja
Katoličkoga bogoslovnog fakulteta i Sveučilišta u Zagrebu uz suglasnost
Hrvatske biskupske konferencije i Sabora Republike Hrvatske.

(2) Do dana sklapanja ugovora iz stavka 1. ovoga članka, Katolički bogoslovni
fakultet u Zagrebu nastavlja rad u sastavu Sveučilišta u Zagrebu.

Članak 151.

(1) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), znanstvenoistraživački instituti udruženi u
sveučilište na temelju samoupravnih sporazuma i ugovora o udruživanju,
prestaju biti članicama sveučilišta.

(2) Vlasništvo i osnivačka prava nad znanstvenoistraživačkim institutima
iz stavka 1. ovoga članka, te mogućnost prijenosa prava vlasništva i osnivačkih
prava na sveučilište, uredit će se posebnim zakonom.

Članak 152.

(1) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), Nacionalna i sveučilišna biblioteka u Zagrebu,
nad kojom je Republika Hrvatska stekla osnivačka prava stupanjem na snagu
Zakona o ustanovama ("Narodne novine", br. 76/93.) nastavlja
s radom kao javna ustanova u vlasništvu Republike Hrvatske.

(2) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), ustanove čija djelatnost osigurava cjelovitost
i potrebni standard sustava visoke naobrazbe nad kojima je Republika Hrvatska
stekla osnivačka prava stupanjem na snagu Zakona o ustanovama ("Narodne
novine", br. 76/93.) nastavljaju s radom kao javne ustanove u vlasništvu
Republike Hrvatske.

(3) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), druge pravne osobe u društvenom vlasništvu postaju
vlasništvo Republike Hrvatske i nad njima Republika Hrvatska stječe osnivačka
prava.

(4) Ustanove i druge pravne osobe iz stavka 2. i 3. ovoga članka su:

1. Studentski centar u Zagrebu,

2. Sveučilišni računski centar u Zagrebu,

3. Studentski centar u Varaždinu,

4. Sveučilišna knjižnica u Splitu,

5. Studentski centar u Splitu,

6. Studentski centar u Zadru,

7. Studentski centar u Dubrovniku,

8. Studentski centar u Šibeniku,

9. Naučna biblioteka u Rijeci,

10. Naučna biblioteka u Puli,

11. Studentski centar u Rijeci,

12. Gradska i sveučilišna knjižnica u Osijeku,

13. Studentski centar u Osijeku.

(5) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), Republika Hrvatska prenosi vlasništvo i osnivačka
prava nad ustanovama i drugim pravnim osobama iz stavka 4. ovoga članka
na sljedeća sveučilišta:

*I. Sveučilište u Zagrebu:*

1. Studentski centar u Zagrebu,

2. Sveučilišni računski centar u Zagrebu,

3. Studentski centar u Varaždinu.

*II. Sveučilište u Splitu:*

1. Sveučilišna knjižnica u Splitu,

2. Studentski centar u Splitu,

3. Studentski centar u Zadru,

4. Studentski centar u Dubrovniku,

5. Studentski centar u Šibeniku.

*III. Sveučilište u Rijeci:*

1. Naučna biblioteka u Rijeci,

2. Naučna biblioteka u Puli,

3. Studentski centar u Rijeci.

*IV. Sveučilište "Josipa Jurja Strossmayera" u Osijeku:*

1. Gradska i sveučilišna knjižnica u Osijeku,

2. Studentski centar u Osijeku.

Članak 153.

(1) Društvena sredstva koja su danom stupanja na snagu Zakona o ustanovama
postala imovinom Nacionalne i sveučilišne biblioteke u Zagrebu, ustanova
i drugih pravnih osoba iz članka 152. ovoga Zakona, ostaju imovina u njihovu
vlasništvu.

(2) Do donošenja odluke iz članka 159. ovoga Zakona infrastrukturne
ustanove i druge pravne osobe iz članka 152. ovoga Zakona ne mogu raspolagati
niti opteretiti nekretnine (založno pravo, zakup, najam itd.) i drugu imovinu
u svom vlasništvu čija pojedinačna vrijednost prelazi 20.000 kuna, bez
suglasnosti Ministarstva.

Članak 154.

(1) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), znanstveno­nastavno vijeće sveučilišta nastavlja
s radom kao sveučilišni senat, a čine ga rektor, prorektori i dekani fakulteta
i umjetničkih akademija. Ostalim članovima znanstveno-nastavnog vijeća,
kao i od ovog vijeća osnovanim tijelima, prestaje mandat danom stupanja
na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.).

(2) U roku od mjesec dana od dana stupanja na snagu Zakona o visokim
učilištima ("Narodne novine"; br. 96/93.) sveučilišni senat utvrdit
će odlukom broj članova upravnog vijeća.

(3) U roku od 30 dana od dana stupanja na snagu Zakona o izmjenama i
dopunama Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine" br. 29/96.)
senati sveučilišta iz članka 147. ovoga Zakona i ministar dužni su predložiti
listu predloženika za imenovanje članova upravnog vijeća sveučilišta.

(4) Ako senati sveučilišta i ministar ne predlože liste iz stavka 1.
ovoga članka, liste će osnivatelju predložiti Odbor za izbor, imenovanja
i upravne poslove Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske.

Članak 155.

(1) Sveučilišta će u roku od tri mjeseca od dana izbora rektora donijeti
statute.

(2) Fakuteti, umjetničke akademije, ustanove i druge pravne osobe u
sastavu sveučilišta donijet će svoje statute u roku od dva mjeseca od dana
donošenja statuta sveučilišta.

Članak 156.

(1) Znanstveno­nastavna vijeća visokih učilišta iz članka 148. stavka
2. ovoga Zakona ustrojena po odredbama ranije donesenih propisa, nastavljaju
s radom najdulje jedan mjesec od donošenja statuta visokih učilišta prema
odredbi članka 155. stavka 2. ovoga Zakona.

(2) Dekani visokih učilišta iz članka 155. stavka 2. ovoga Zakona izabrani
po odredbama ranije donesenih propisa nastavljaju s radom do isteka mandata
na koji su izabrani.

Članak 157.

(1) Danom stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.) prestaje mandat osobama izabranim za ravnatelje
znanstveno­nastavnih organizacija, a njihove ovlasti prelaze na dekane.

(2) Osobe iz stavka 1. ovoga članka visoka učilišta su dužna rasporediti
na radno mjesto koje odgovara njihovoj stručnoj spremi.

Članak 158.

(1) Do imenovanja tijela upravljanja i voditelja ustanova i drugih pravnih
osoba iz članka 152. stavka 4. ovoga Zakona, poslove ravnatelja i tijela
upravljanja nastavit će obavljati osoba koja obnaša poslovodnu dužnost
u ustanovama ili drugim pravnim osobama na dan stupanja na snagu Zakona
o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.).

(2) Upravno vijeće sveučilišta u čijem se sastavu nalazi ustanova ili
druga pravna osoba, može osobu iz stavka 1. ovoga članka razriješiti i
na njenu dužnost izabrati drugu osobu sve dok se ne izaberu, odnosno imenuju
nova tijela u skladu sa zakonom.

Članak 159.

(1) Sabor Republike Hrvatske imenovat će Nacionalno vijeće iz članka
128. ovoga Zakona u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu Zakona
o visokim učilištima ("Narodne novine" br. 96/93.).

(2) Nacionalno vijeće dužno je do 1. listopada 1999. na način utvrđen
Zakonom o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93., 34/94.,
21/95. i 48/95.) provesti postupak vrednovanja postojećih visokih učilišta
te prijedlog putem Ministarstva dostaviti Vladi Republike Hrvatske, koja
će Saboru Republike Hrvatske podnijeti prijedlog odluke o preobrazbi sustava
javnih visokih učilišta.

(3) Odlukom iz stavka 2. ovoga članka Sabor Republike Hrvatske odredit
će visoka učilišta u sastavu sveučilišta koja će se novčano podupirati
kao javna visoka učilišta u smislu ovoga Zakona i predložiti ukidanje visokih
učilišta koja ne ispunjavaju uvjete za nastavak rada.

Članak 160.

Upravna vijeća sveučilišta donijet će potrebne odluke u skladu s odlukom
o programu preobrazbe javnih visokih učilišta iz članka 159. ovoga Zakona,
najdulje u roku tri mjeseca od njezina donošenja.

Članak 161.

Sva sveučilišta, fakulteti i umjetničke akademije, dužni su u roku od
tri mjeseca od donošenja odluke iz članka 159. ovoga Zakona utvrditi ustroj
radnih mjesta.

Članak 162.

(1) Ministarstvo će imenovati Vijeće za novčanu potporu visokog školstva
iz članka 141. ovoga Zakona najdulje u roku od tri mjeseca od dana stupanja
na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine" br. 96/93.).

(2) Do 28. veljače 1994. primjenjivat će se mjerila i pravila za novčano
praćenje rada visokih učilišta utvrđena ranije donesenim propisima.

(3) Na prijedlog Vijeća za novčanu potporu visokog školstva Ministarstvo
će predložiti privremena mjerila i pravila za novčano praćenje rada visokih
učilišta u 1994. godini te predložiti proračun za 1995. godinu na način
utvrđen ovim Zakonom.

Članak 163.

(1) Postupci izbora nastavnika u znanstveno­nastavna i nastavna zvanja
koji su započeti prije stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 96/93.), okončat će se prema postupku i u rokovima utvrđenim
ranije donesenim propisima.

(2) Svi nastavnici izabrani prema ranije donesenim propisima podliježu
ponovnom izboru prema odredbama ovoga Zakona, ali ne prije isteka roka
na koji su izabrani po odredbama ranije donesenih propisa, odnosno prije
isteka roka za ocjenjivanje nastavnika po odredbama ranije donesenih propisa.

(3) Nastavnici u znanstveno-nastavnom zvanju docenta, izvanrednog profesora
ili redovitog profesora, birani u to zvanje u skladu s odredbama Zakona
o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine", br. 11/91. - pročišćeni
tekst) koji u ponovnom izboru ne ispune uvjete za izbor u isto ili više
zvanje zadržavaju to zvanje pet godina od dana stupanja na snagu Zakona
o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.).

(4) S nastavnicima iz stavka 3. ovoga članka koji ne ispune uvjete za
izbor u isto ili više zvanje po odredbama ovoga Zakona, može se bez raspisa
natječaja sklopiti ugovor o radu na određeno vrijeme, najdulje do 3. studenoga
1998.

(5) Nastavnici u znanstveno-nastavnom zvanju redovitog profesora koji
su ponovno izabrani u znanstveno-nastavno zvanje redovitog profesora prema
odredbama ovoga Zakona, stječu to zvanje kao trajno.

Članak 164.

(1) Znanstvenici izabrani u znanstveno-istraživačko zvanje po odredbama
Zakona o znanstvenoistraživačkoj djelatnosti ("Narodne novine",
br. 14/86., 40/90. i 9/91.) koji u ponovnom izboru ne ispune uvjete za
izbor u isto ili više zvanje zadržavaju to zvanje pet godina od stupanja
na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.).

(2) Do isteka roka iz stavka 1. ovoga članka znanstvenici su dužni steći
uvjete za izbor u više ili isto zvanje po odredbama ovoga Zakona.

(3) Protekom roka iz stavka 1. ovoga članka provest će se postupak ponovnog
izbora znanstvenika u skladu s odredbama posebnog zakona.

(4) Znanstvenici ponovno izabrani u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika
prema odredbama posebnog zakona stječu to zvanje kao trajno.

Članak 165.

(1) Do osnutka veleučilišta članovi Rektorskog zbora su rektori javnih
sveučilišta.

(2) Do donošenja akta iz članka 99. stavka 1. ovoga Zakona, o uvjetima
za ocjenu nastavne aktivnosti u postupku izbora u znanstveno­nastavna zvanja,
odnosno nastavne i stručne aktivnosti u postupku izbora u nastavno zvanje,
u svakom pojedinom slučaju, mišljenje daju stručna povjerenstva Rektorskog
zbora. Ako je mišljenje stručnog povjerenstva Rektorskog zbora negativno,
predloženik ne može biti izabran u znanstveno-nastavno ili nastavno zvanje.

(3) Ako je mišljenje Rektorskog zbora negativno, predloženik ne može
biti izabran u znanstveno­nastavno ili nastavno zvanje.

(4) Ako Rektorski zbor u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu Zakona
o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.), ne donese
akt o uvjetima za ocjenu nastavne i stručne aktivnosti u postupku izbora
u znanstveno­nastavna i nastavna zvanja iz članka 99. stavka 1. ovoga Zakona,
taj će akt u daljnjem roku od tri mjeseca donijeti ministar.

Članak 166.

(1) Nastavnici izabrani u znanstveno-nastavna zvanja po odredbama ranije
donesenih propisa zadržavaju ta zvanja do isteka roka na koji su izabrani
i ako se zaposle na visokim učilištima izvan sveučilišta.

(2) Iznimno, nastavnici iz stavka 1. ovoga članka mogu biti ponovno
izabrani u znanstveno-nastavna zvanja po odredbama ovoga Zakona.

Članak 167.

(1) Osobe koje su na dan stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima
("Narodne novine", br. 96/93.) zatečene u zvanju asistenta, a
bile su birane u to zvanje u skladu s odredbama članka 110. stavka 1. i
2. Zakona o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine", br. 11/91.
pročišćeni tekst) zadržavaju to zvanje tri godine od stupanja na snagu
Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.).

(2) Do isteka roka iz stavka 1. ovoga članka asistenti su dužni steći
uvjete za izbor u zvanje višeg asistenta po odredbama ovoga Zakona.

(3) Osobe koje su na dan stupanja na snagu Zakona o visokim učilištima
("Narodne novine", br. 96/93.) zatečene u zvanju asistenta, a
bile su birane u to zvanje u skladu s odredbama članka 110. stavka 4. Zakona
o usmjerenom obrazovanju ("Narodne novine", br. 11/91. ­ pročišćeni
tekst) zadržavaju to zvanje tri godine od stupanja na snagu Zakona o visokim
učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.).

(4) Do isteka roka iz stavka 3. ovoga članka mlađi asistenti su dužni
steći uvjete za izbor u zvanje asistenta po odredbama ovoga Zakona.

Članak 168.

(1) Sveučilišta i visoka učilišta u njihovu sastavu mogu upisati studente
prve godine studija za stjecanje stručne spreme VI/1 stupnja samo u školskoj
godini 1994/95.

(2) Sveučilišta i visoka učilišta u njihovu sastavu mogu upisati studente
prve godine stručnih studija počevši od školske godine 1995/96. samo uz
prethodno dopuštenje ministra i to najdulje do školske godine 1997/98.

(3) Sveučilišta i visoka učilišta u njihovu sastavu mogu izvoditi nastavu
na studijima iz stavka 1. ovoga članka najdulje pet godina od zadnjeg upisa
u prvu godinu studija.

(4) Sveučilišta i visoka učilišta u njihovu sastavu koja izvode studije
iz stavka 1. ovoga članka mogu ugovorom s veleučilištem, veleučilišnom
školom, te s visokom školom prenijeti daljnji nastavak tih studija na veleučilište,
veleučilišnu školu ili na visoku školu.

Članak 169.

(1) Poslijediplomske studije i postupke stjecanja doktorata znanosti
provodit će fakulteti ovlašteni po odredbama ranije donesenih propisa do
stjecanja novih ovlasti u skladu s odredbama ovoga Zakona.

(2) Poslijediplomski studiji i postupci stjecanja doktorata znanosti
koji su započeti prije stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 29/96.) okončat
će se prema postupku i u rokovima utvrđenim prema propisima koji su bili
na snazi do stupanja na snagu toga Zakona.

(3) Rektorski zbor utvrdit će rokove za završetak postupka stjecanja
magisterija i doktorata znanosti započetih po odredbama ranije donesenih
propisa koje su ustrojile znanstvenoistraživačke pravne osobe izvan sastava
sveučilišta.

Članak 170.

(1) Studenti koji su započeli studij prije stupanja na snagu Zakona
o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.), a savlađuju
program bez ponavljanja godine, imaju pravo završiti studij po programima
i uvjetima koji su bili na snazi kada su upisali prvu godinu studija.

(2) Ministarstvo će za svaku školsku godinu posebnom odlukom utvrditi
uvjete studiranja za sudionike domovinskoga rata.

(3) Odredbe ovoga Zakona o dopuštenom broju polaganja ispita primjenjivat
će se od 1994/95. školske godine za sve studente koji su te i sljedećih
godina prvi put upisali studij.

Članak 171.

Iznimno, do početka školske 1998/99. godine, uz uvjete koje utvrđuje
visoko učilište, dodiplomski studij iz članka 25. i 26. ovoga Zakona mogu
upisati i osobe koje imaju odgovarajuću srednju školsku ili srednju stručnu
spremu.

Članak 172.

Do donošenja posebnog zakona o stručnim nazivima i akademskim stupnjevima,
osobe koje su završile medicinski i stomatološki fakultet nakon stupanja
na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.)
stječu stručni naziv doktor medicine, odnosno doktor stomatologije.

Članak 173.

(1) Osobama koje su do 8. listopada 1991. stekle diplome ili druge isprave
višeg ili visokog obrazovanja u visokim učilištima na području republika
bivše SFR Jugoslavije, priznaje se stečeni stručni naziv ili akademski
stupanj.

(2) Za osobe koje su do roka iz stavka 1. ovoga članka stekle diplome
ili druge isprave na visokim vojnim ili vjerskim učilištima na području
bivše SFRJ, za koje se ne može utvrditi odgovarajući stručni naziv ili
akademski stupanj, provest će se postupak nostrifikacije ili priznavanja
ekvivalencije, u skladu s posebnim propisom.

Članak 174.

(1) Ako Zakon o visokim učilištima ("Narodne novine", br.
96/93.) ovlašćuje ministra za donošenje propisa za provedbu ovoga Zakona,
ministar će donijeti te propise u roku 6 mjeseci od dana stupanja na snagu
Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93.).

(2) Provedbeni propis iz članka 144. ovoga Zakona ministar će donijeti
u roku od šest mjeseci od dana imenovanja Vijeća za novčanu potporu visokog
školstva.

(3) Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga članka primjenjivat
će se provedbeni propisi doneseni na osnovi ranije donesenih propisa koji
nisu u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.

Članak 175.

Na prijedlog Vijeća za novčanu potporu visokog školstva Ministarstvo
će predložiti privremena mjerila i pravila za novčano praćenje rada visokih
učiliša u 1995. godini te predložiti proračun za 1996. godinu na način
utvrđen ovim Zakonom.

Članak 176.

(1) Upravno vijeće sveučilišta u čijem se sastavu nalazi ustanova čija
djelatnost osigurava cjelovitost i potrebni standard sustava visoke naobrazbe
dužno je imenovati upravno vijeće te ustanove u roku od 30 dana od dana
stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o visokim učilištima
("Narodne novine", br. 29/96.).

(2) Upravno vijeće sveučilišta imenovat će jednoga predstavnika studenata
u upravno vijeće ustanove čija djelatnost osigurava cjelovitost i potrebni
standard sustava visoke naobrazbe nakon donošenja posebnog zakona kojim
će se urediti način izbora studentskih predstavnika te djelokrug njihova
rada.

(3) Do dana imenovanja predstavnika studenata prema stavku 2. ovoga
članka, upravno vijeće ustanove, čija djelatnost osigurava cjelovitost
i potrebni standard sustava visoke naobrazbe, upravlja bez predstavnika
studenata.

Članak 177.

(1) Danom ustroja matičnih povjerenstava prema odredbama ovoga Zakona
prestaju s radom povjerenstva koja su sudjelovala u postupku izbora u znanstveno-nastavna
i nastavna zvanja.

(2) Postupci izbora osoba u znanstveno-nastavna i nastavna zvanja započeti
prije stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o visokim
učilištima ("Narodne novine", br. 29/96.) dovršit će se po odredbama
Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine", br. 96/93., 34/94.,
21/95. i 48/95.), osim ako odredbe ovoga Zakona nisu povoljnije za osobe
u postupku izbora.

Članak 178.

(1) Sveučilišta će u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu Zakona
o izmjenama i dopunama Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine",
br. 29/96.) uskladiti statute s odredbama ovoga Zakona.

(2) Fakulteti, umjetničke akademije, ustanove i druge pravne osobe u
sastavu sveučilišta uskladit će svoje statute u roku od dva mjeseca od
dana usklađivanja statuta sveučilišta.

Članak 179.

Visoka policijska škola u sastavu Policijske akademije Ministarstva
unutarnjih poslova u školskoj godini 1996/97. nastavlja s radom kao javna
Visoka policijska škola.

Članak 180.

(1) Studenti koji su započeli studij na Visokoj policijskoj školi u
sastavu Policijske akademije Ministarstva unutarnjih poslova prije početka
školske godine 1996/97. imaju pravo završiti studij na javnoj Visokoj policijskoj
školi po programima i uvjetima koji su bili na snazi kad su upisali prvu
godinu studija.

(2) Diplome i potvrdnice stečene na Visokoj policijskoj školi u sastavu
Policijske akademije Ministarstva unutarnjih poslova, do dana stupanja
na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o visokim učilištima ("Narodne
novine", br. 29/96.) izjednačuju se s diplomama i potvrdnicama iz
članka 54. stavka 1. ovoga Zakona.

Članak 181.

Stupanjem na snagu Zakona o visokim učilištima ("Narodne novine",
br. 96/93.) prestaje važiti Zakon o usmjerenom obrazovanju ("Narodne
novine", br. 20/82., 28/83., 12/85., 19/86, 31/89., 57/89., 47/90.,
11/91 ­ pročišćeni tekst, 19/92., i 27/93).

Pročišćeni tekst, NN 59/1996-1187