## Kolektivni ugovor za djelatnost socijalne skrbi

### NN 126/2002 (30.10.2002.), Kolektivni ugovor za djelatnost socijalne skrbi

# KOLEKTIVNI UGOVORI

2066

Vlada Republike Hrvatske i

1. Sindikat zaposlenika u djelatnosti socijalne
skrbi Hrvatske

2. Samostalni sindikat radnika u djelatnostima
zdravstva MIO
i socijalne zaštite Hrvatske

3. Sindikat zdravstva, socijalne zaštite i MIO
osigura­nja

sklopili su
2. listopada 2002. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DJELATNOST SOCIJALNE SKRBI

I. OBVEZNI DIO

1. TEMELJNE ODREDBE

Predmet ugovora

Članak
1.

Ovim
Kolektivnim ugovorom (u da­lj­njem tekstu: Ugovor) utvrđuju se prava i obveze
iz rada i po osnovi rada radnika u ustanovama socijalne skrbi u Republici
Hrvatskoj na koje se primje­njuje Zakon o plaćama službenika i namještenika u
javnim službama.

Vremensko važe­nje

Članak
2.

Ugovor
stupa na snagu danom potpisiva­nja, a primje­njuje se od 1. listopada 2002.
godine do 31. prosinca 2003. godine.

Ugovorne
strane se obvezuju započeti pre­govore o obnovi Ugovora najkasnije 3 mjeseca
prije isteka roka na koji je ovaj ugovor zak­ljučen.

Teme­ljna
načela primjene ugovora

Članak
3.

Ugovorne strane suglasne su u primjeni Ugovora
zalagati se i rukovoditi:

– načelom primjene u dobroj vjeri,

– načelom promica­nja socijalnog partnerstva i
kolektivnog pre­govara­nja,

– načelom mirnog rješava­nja sporova.

Načelo
primjene ugovora u dobroj vjeri

Članak
4.

Ugovorne strane obvezuju se primje­njivati ovaj
Ugovor u dobroj vjeri.

Ako zbog promjene okolnosti koje nisu postojale niti
bile poznate u trenutku sklapa­nja Ugovora ugovorna strana ne bi mogla, ili bi
joj bilo znatno otežano izvršavati neke od odredbi Ugovora, obvezuje se da neće
jednostavno prekršiti ugovor, ne­go da će drugoj strani predložiti izmjenu
ugovora.

Obveza
konzultira­nja sindikata

Članak
5.

Vlada
Republike Hrvatske obvezuje se zatražiti prijedloge i miš­lje­nje sindikata
prije izrade nacrta i prijedloga zakona i drugih propisa i akata iz područja
socijalne skrbi.

2.
MIRNO RJEŠAVANJE SPOROVA

Mire­nje

Članak
6.

Ako
nastane kolektivni radni spor koji bi mogao dovesti do štrajka, provest će se
postupak mire­nja.

Postupak
mire­nja provest će se u skladu s odredbama Te­me­lj­nog kolektivnog ugovora za
službenike i namještenike u javnim službama.

3.
ŠTRAJK

Suzdržava­nje od štrajka i uvjeti za dopušte­nje
štrajka

Članak
7.

Sindikati
se obvezuju da neće štrajkati za vrijeme važe­nja Ugovora, a radi pita­nja koja
su Ugovorom riješena.

Sindikati
pridržavaju pravo na štrajk:

– u
slučaju neisplate plaće, a u skladu sa Zakonom o radu;

–
solidarnosti s drugim sindikatima,

– u
slučaju odbija­nja kolektivnog pre­govara­nja.

Pravila
o poslovima koji se ne smiju prekidati za vrijeme štrajka

Članak
8.

Pri
određiva­nju poslova koji se ne smiju prekidati va­lja voditi računa da se tim
poslovima obuhvati najma­nji mogući broj radnika potrebnih za učinkovito izvrše­nje
posla, te da se zaštite život i zdrav­lje korisnika.

Utvrđuje se da su poslovi koji se ne smiju prekidati
u domu socijalne skrbi poslovi koji se obav­ljaju kao u dane blagdana, a u
centru za socijalnu skrb i podružnici, odnosno uredima, ravnate­lj je dužan
osigurati rad jednog dežurnog stručnog radnika po objektu u kojem centar obav­lja
djelatnost.

Članak 9.

Za sva ostala pita­nja u vezi štrajka primje­njuju se
odredbe Teme­ljnog kolektivnog ugovora za službenike i namještenike u javnim
službama.

4.
TUMAČENJE UGOVORA

Osniva­nje i ovlasti Komisije za tumače­nje

Članak
10.

Ugovorne
strane osnivaju zajedničku Komisiju za tumače­nje Ugovora u koju svrhu svaka
imenuje po tri predstavnika i ­njihove zamjenike.

Komisija za tumače­nje Ugovora:

– daje obvezatna tumače­nja odredaba Ugovora,

– prati primjenu i izvršava­nje odredaba Ugovora,

– obavještava ugovorne strane o krše­njima Ugovora,

– obav­lja druge poslove određene Ugovorom.

Sjedište Komisije je u Ministarstvu rada i socijalne
skrbi, na koju adresu se i upućuju upiti.

Način
rada Komisije

Članak
11.

Komisija
donosi odluku većinom glasova svih članova.

Ako se Komisija ne može složiti oko tumače­nja
odredbi ovog Ugovora, u roku od 8 dana povjerit će tumače­nje neutralnom struč­njaku.

Ako se članovi Komisije ne mogu dogovoriti oko izbora
struč­njaka u roku od 3 dana nakon što takav prijedlog da jedna ugovorna
strana, struč­njaka će odrediti Predstojnik ureda za socijalno partnerstvo
Vlade RH.

Neutralni
struč­njak ima pravo na naknadu koju zajednički podmiruju ugovorne strane.

Tumače­nje
neutralnog struč­njaka Komisija je obvezna pri­hvatiti kao svoje i kao takvo ga
predočiti ugovornim stranama.

Tumače­nja
Komisije, uk­ljučujući i tumače­nje neutralnog struč­njaka, smatra se
vjerodostojnim tumače­njem, te u tom smislu obvezuju ugovorne strane, a dostav­ljaju
se podnosite­lju, te svim poslodavcima na koje se odnose.

Rokovi
za tumače­nje

Članak
12.

Na
zahtjev ugovornih strana ili poslodavca Komisija je dužna dati tumače­nje
Ugovora najkasnije u roku od 15 dana od dana primitka zahtjeva.

Neutralni
struč­njak dužan je dati tumače­nje u roku od 10 dana od dana primitka zahtjeva
Komisije za tumače­nje.

5.
IZMJENA, OTKAZ I OBNOVA UGOVORA

Izmjene
i dopune Ugovora

Članak
13.

Svaka
ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune Ugovora.

Ovlašte­nje
za podnoše­nje prijedloga za izmjenu i dopunu Ugovora u ime sindikata ima pre­govarački
odbor.

 Strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu
i dopunu ovog Ugovora mora se pisano očitovati u roku od 15 dana od dana primitka
prijedloga, te mora pristupiti pre­govorima o pred­loženoj izmjeni ili dopuni u
roku 30 dana od primitka prijedloga.

U
ponaša­nju protivnom odredbi stavka 3. ovog članka stekli su se uvjeti za
primjenu odredaba o mire­nju.

Otkaz
Ugovora

Članak
14.

Svaka
ugovorna strana može Ugovor otkazati u pisanom obliku s otkaznim rokom od tri
mjeseca.

II. NORMATIVNI DIO

1.
RADNO VRIJEME

Radni tjedan

Članak
15.

Puno
radno vrijeme iznosi 40 sati tjedno.

Tjedno radno vrijeme raspoređeno je na 5 dana u
tjednu, od ponedje­ljka do petka.

Za poslove koji se obav­ljaju u smjenskom radu,
odnosno poslovi koji zahtijevaju drugačiji raspored radnog vremena, ustanove u
dogovoru sa sindikalnim povjerenikom može odrediti drugačiji dnevni ili tjedni
raspored radnog vremena, ali isk­ljučivo u petodnevnom radnom tjednu.

Rad
u nepunom radnom vremenu

Članak
16.

Ako
radnik radi u nepunom radnom vremenu u dvije ili više ustanova prigodom donoše­nja
odluke o godiš­njem odmoru, obje odnosno sve ustanove, dužne su uskladiti rješe­nja
o korište­nju godiš­nje­g odmora kako bi ga radnik koristio istovremeno u
svakoj ustanovi.

Radnik koji radi u nepunom radnom vremenu u dvije ili
više ustanova, dužan je raditi prekovremeno u svakoj ustanovi proporcionalno
vremenu za koje je sklopio ugovor o radu u toj ustanovi u odnosu na puno radno
vrijeme. Također radnik nije dužan raditi prekovremeno ako zbog prekovremenog
rada u jednoj ustanovi ne bi mogao raditi u redovnom radnom vremenu u drugoj
ustanovi.

Razdob­lje rada s nepunim radnim vremenom jednako je
razdob­lju rada s punim radnim vremenom u pogledu prava na otpremninu i otkazni
rok.

2.
ODMORI I DOPUSTI

Stranka

Članak
17.

Ako
priroda posla ne omogućuje stanku, poslodavac mora radniku omogućiti da radi
dnevno toliko kraće, ili mu to vrijeme preraspodijeliti te omogućiti mu da ga
koristi kao slobodne dane uz naknadu plaće, o čemu odlučuje radnik.

Godiš­nji
odmor – traja­nje

Članak
18.

Traja­nje
godiš­nje­g odmora utvrđuje se tako da se na 18 dana godiš­nje­g odmora dodaju
dani godiš­nje­g odmora prema sljedećim kriterijima:

a) prema dužini radnog staža

    – od 0 do 10 godina                                                        1
dan

    – od 10 do 20 godina                                                      2
dana

    – od 20 do 30 godina                                                      4
dana

    – preko 30 godina                                                           5
dana

b) prema složenosti poslova

    – poslovi VŠS i VSS                                                       3
dana

    – poslovi SSS, VKV i KV                                              2
dana

    – ostali poslovi                                                                1
dan

c) prema
posebnim socijalnim uvjetima:

– rodite­lji, posvojite­lji
ili starate­lji:

  • za jedno malodobno dijete                                          1
dan

  • za dvoje ili više malodobne djece                                2 dana

– rodite­lji, posvojite­lji
ili starate­lji
hendikepiranog djeteta                                                 3
dana

– zaposlenici s najma­nje
70% tjelesnog
ošteće­nja                                                                     2
dana

– branite­lji                                                                       1
dan

d) prema
rezultatima rada

    – ako ostvaruje natprosječne
rezultate rada                      1 dan

e) prema uvjetima rada
sukladno postotku uveća­nja plaće s
osnova uvjeta rada:

    – do 10%                                                                       1
dan

    – od 11% do 15%                                                          2
dana

    – od 16% do 20%                                                          3
dana

    – preko 20%                                                                  4
dana

Ukupno traja­nje godiš­nje­g
odmora ne može iznositi više od 25 dana.

4.
DOPUSTI

Plaćeni
dopusti

Članak
19.

Radnik
ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne kalendarske godine do ukupno najviše
10 radnih dana u s­ljedećim slučajevima:

– sklapa­nja braka                                                                     5
radnih dana

– rođe­nja djeteta                                                                      5
radnih dana

– smrti supružnika, djeteta, rodite­lja,
   posvojenika, posvojite­lja, skrbnika,
starate­lja
   i unuka                                                                                  5
radnih dana

– smrti brata ili sestre, djeda ili
bake te rodite­lja
   supružnika                                                                             2
radna dana

– selidbe u istom mjestu stanova­nja                                           1
radni dan

– selidbe u drugo mjesto stanova­nja                                          2
radna dana

– teške bolesti rodite­lja ili
djeteta izvan mjesta
   stanova­nja                                                                             2
radna dana

– nastupa­nja u kulturnim i
športskim priredbama                        1
radni dan

– sudjelova­nja na sindikalnim
susretima,
   seminarima, obrazova­nje za sindikalne
   aktivnosti i dr.                                                                        2
radna dana

– elementarne nepogode                                                           5
radnih dana

– dobrovo­ljni davate­lji krvi 2 radna dana za svako dariva­nje.

Radnik ima pravo na plaćeni
dopust za svaki smrtni slučaj naveden u stavku 1. ovoga članka, neovisno o
broju dana koje je tijekom iste godine iskoristio po drugim osnovama.

Članak 20.

Za vrijeme opće­g ili stručnog školova­nja, osposob­ljava­nja
ili usavršava­nja za vlastite potrebe, ako je vezano za obav­lja­nje poslova
radnog mjesta odnosno djelatnosti, radniku će se odobriti u jednoj kalendarskoj
godini plaćeni dopust do 10 dana godiš­nje.

Radnik koji je upućen na školova­nje, stručno osposob­ljava­nje
ili usavršava­nje ima pravo na plaćeni dopust do 15 radnih dana u jednoj
kalendarskoj godini za priprema­nje i polaga­nje ispita.

Radnik iz stavka 2. ovoga članka za priprema­nje i
polaga­nje završnog ispita, osim plaćenog dopusta iz stavka 2. ovoga članka,
ima pravo na još 5 radnih dana plaćenog dopusta.

Radniku koji nema položen stručni ispit, a dužan ga
je položiti u roku od jedne godine od dana sklapa­nja ugovora o radu u ustanovi
socijalne skrbi, ima pravo na plaćeni dopust sukladno čl. 30. toč. 3. Teme­ljnog
kolektivnog ugovora za službenike i namje­štenike u javnoj službi.

Članak 21.

Radnik ima pravo koristiti plaćeni dopust isk­ljučivo
u vrijeme nastupa okolnosti na teme­lju kojih ima pravo na plaćeni dopust.

Ako okolnost za koju radnik ima pravo na plaćeni
dopust nastupi u vrijeme odsutnosti radnika s rada zbog privremene
nesposobnosti za rad (bolova­nje), radnik ne može ostvariti pravo na plaćeni
dopust za dane kada je bio na bolova­nju, osim ako se radi o plaćenom dopustu
za školova­nje, iz članka 24. ovoga Ugovora.

Neplaćeni
dopust

Članak
22.

Radnik
ima pravo u jednoj kalendarskoj godini na oslobođe­nje od obveze rada bez
naknade plaće (neplaćeni dopust) za potrebe opće­g ili stručnog školova­nja,
osposob­ljava­nja ili usavrša­va­nja za vlastite potrebe, i to:

– za priprema­nje i polaga­nje ispita u sred­njoj
školi                                                                                      5
radnih dana

– za polaga­nje ispita na višoj školi
ili fakultetu                                                                           10
radnih dana

– za prisustvova­nje stručnim seminarima
i savjetova­njima                                                                     5
radnih dana

– za priprema­nje i polaga­nje ispita radi
stjeca­nja posebnih zna­nja, i vještina
(informatičko školova­nje, uče­nje stranih
jezika i sl.)                                                                              2
radna dana

Ako to okolnosti zahtijevaju poslodavac može radniku
dati neplaćeni dopust i u du­ljem traja­nju, ako je školova­nje u vezi s
poslovima koje radnik obav­lja u ustanovi ili ­nje­govom profesijom, odnosno
djelatnošću ustanove.

5.
NAKNADA ŠTETE

Unaprijed određen iznos naknade štete

Članak
23.

Poslodavac
može pravilnikom o radu odrediti unaprijed odre­đene iznose naknade štete, uz
prethodnu suglasnost rad­ničkog vijeća ustanove, odnosno sindikalnog
povjerenika koji zamje­njuje radničko vijeće.

III.
PRESTANAK UGOVORA O RADU

Zabrana otkaza bez prethodne suglasnosti sindikalnog
povjerenika odnosno Zaposleničkog vijeća

Članak
24.

Bez
prethodne suglasnosti sindikalnog povjerenika radniku se ne može ponuditi
sklapa­nje ugovora o radu pod izmije­njenim uvjetima (otkaz s ponudom izmije­njenog
ugovora), kojim se radnik upućuje izvan sjedišta ustanove na uda­ljenosti većoj
od 30 km i to:

–
radniku nakon 20 godina staža kod istog poslodavca i 55 godina života,

–
trudnici, odnosno ženi koja doji dijete,

– majci
djeteta do 7 godina,

–
rodite­lju djeteta s teškoćama u razvoju.

Ako se
sindikalni povjerenik u roku od 8 dana ne izjasni o dava­nju otkaza s ponudom
izmije­njenog ugovora, smatra se da je suglasan s odlukom o otkazu ugovora o
radu.

Otkazni
rok i staž kod istog poslodavca

Članak
25.

Za
vrijeme otkaznog roka zaposlenik ima pravo na naknadu plaće odsustvovati s rada
8 sati tjedno radi traže­nja novog zapo­sle­nja.

U
slučaju redovitog otkaza sindikalni povjerenik dužan je u roku od 15 dana, a u
slučaju izvanrednog otkaza u roku od 8 dana, dostaviti svoje očitova­nje o
namjeravanom otkaziva­nju ravnate­lju ustanove.

Kao
staž kod istog poslodavca računa se ukupni radni staž proveden na poslovima u
djelatnosti socijalne skrbi, odnosno u službama i drugim poslovima u vezi s
djelatnošću socijalne skrbi.

Otkaz
uvjetovan skriv­ljenim ponaša­njem radnika

Članak
26.

Poslodavac
može redovito otkazati radniku ako utvrdi da je povrijedio obveze iz radnog
odnosa, a osobito zbog:

– neizvršava­nja ili nesavjesnog, nepravovremenog i
nemarnog izvršava­nja radnih obveza,

– neopravdanog nedolaska na posao, samovo­ljnog
napušta­nja posla, zbog če­ga se poremećuje rad ili organizacija rada ustanove

– nedozvo­ljenog korište­nja sredstvima ustanove,

– povrede propisa o sigurnosti i zaštiti na radu i
propisu o zaštiti od požara, zbog če­ga je nastupila ili je mogla nastupiti
šteta,

– odava­nja poslovne tajne određene zakonom, drugim
propisima ili pravilnikom o radu,

– zloporabe položaja ili prekorače­nja ovlasti,

– nanoše­nja znatnije štete,

– nepropisnog i nekorektnog odnosa prema korisnicima
ili ­njihovog šikanira­nja,

– zloporabe korište­nja bolova­nja.

Članak 27.

Prije redovitog otkaziva­nja uvjetovanog skriv­ljenim
ponaša­njem radnika, poslodavac je dužan radnika pismeno upozoriti na obveze iz
radnog odnosa i ukazati mu na mogućnost otkaza ako nastavi s krše­njem tih
obveza.

Prije redovitog otkaziva­nja uvjetovanog skriv­ljenim
ponaša­njem radnika ili ­nje­govim radom, poslodavac je dužan omogućiti radniku
da iznese svoju obranu.

Kad otkazuje radnik otkazni rok iznosi najviše mjesec
dana ako se radnik i poslodavac drugačije ne dogovore, a kad otkazuje
poslodavac, otkazni rokovi utvrđuju se sukladno Zakonu o radu.

Otkazni
rokovi i otpremnina

Članak
28.

Svakome
radniku kojemu poslodavac otkazuje, a razlog otkaza nije skriv­ljeno ponaša­nje
radnika pripada otpremnina u skladu sa Zakonom o radu.

Iznimno
od odredbi prethodnog stavka ovog članka, radniku s 30 i više godina staža kod
istog poslodavca, isplaćuje se otpremnina u visini najma­nje 60% prosječne
mjesečne bruto plaće isplaćene radniku u tri mjeseca prije prestanka ugovora o
radu, za svaku navršenu godinu rada.

Ako
radniku u pos­ljed­nja tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu nije
isplaćivana plaća već naknada plaće prema posebnim propisima, ili mu je
isplaćivana uma­njivana plaća uz naknadu preostalog dijela plaće prema posebnim
propisima, za izračun pripadajuće otpremnine uzet će se plaća koju bi
zaposlenik ostvario da je radio u punom radnom vremenu.

Otpremnine
se isplaćuju najkasnije 30 dana po prestanku radnog odnosa.

IV.
ZDRAVLJE I SIGURNOST NA RADU

Zaštita
na radu

Članak
29.

Poslodavac
je dužan primje­njivati propise s područja zaštite na radu i osigurati nužne
uvjete za zdrav­lje i sigurnost na radu, uk­ljučujući mjere za sprječava­nje
rizika u radu.

Poslodavac je dužan poduzeti sve mjere nužne za
zaštitu života te sigurnost i zdrav­lje radnika, osposob­ljavati i organizirati
provedbu osposobljavanja radnika za rad na siguran način, te skrbiti za
potrebnu organizaciju i sredstva.

Poslodavac je dužan informirati radnike o zaštiti na
radu pruža­njem informacija, primje­njivati propise o korište­nju sredstava za
rad i osobnih zaštitnih sredstava, provoditi ispitiva­nja istih, provoditi
zaštitu od požara te evakuaciju i spašava­nje, organizirati pruža­nje prve
pomoći i medicinske pomoći te raditi na zaštiti nepušača.

U ci­lju prilagođava­nja tehničkom napretku
poslodavac je obvezan planirati tehnološki i organizacijski razvoj radnog
procesa na način da opasne i štetne tehnologije ukloni iz radnog procesa, zamje­njujući
ih ma­nje opasnim ili neopasnim.

Pri uvođe­nju novih tehnologija poslodavac je obvezan
informirati radnike i ­njihove sindikalne povjerenike o tehnološkim
karakteristikama i mogućim utjecajima i pos­ljedicama tih tehnologija na zdrav­lje,
sigurnost, ekološku i radnu sredinu.

Poslodavac je dužan osigurati dodatne uvjete
sigurnosti za rad invalida u skladu s posebnim propisima.

Sindikalni povjerenik ima pravo podnositi prijedloge
o zaštiti na radu na koje je ravnate­lj dužan očitovati se u roku od 30 dana.

Pisane
upute o sigurnosti

Članak
30.

Poslodavac
je dužan postaviti pisane upute o uvjetima i načinu korište­nja prostora,
prostorija, sredstava za rad, opasnih tvari i opreme i osigurati da su ista u
svakom trenutku ispravna.

Obavijest
o opasnostima i štetnostima, te mjerama koje je poduzeo i koje će poduzeti radi
unapređe­nja prevencije, profesionalnih rizika i ­njihovih štetnih pos­ljedica,
ravnate­lj je dužan najma­nje svaka tri mjeseca davati sindikalnom povjereniku.

Obveze
sindikalnog povjerenika

Članak
31.

U odnosu na provođe­nje mjera zaštite na radu
sindikalni povjerenik ima pravo i obvezu osobito:

– sudjelovati u planira­nju i unapređiva­nju uvjeta rada,
uvođe­nja novih tehnologija, projekata, programa i radnih procesa te ­njihovoj
provedbi,

– biti informiran o svim promjenama od utjecaja na
sigurnost i zdrav­lje radnika, primati primjedbe radnika na primjenu propisa i
provedbu mjera zaštite na radu,

– biti nazočan inspekcijskim pre­gledima i
izvijestiti inspektora zaštite na radu o svojim i zapaža­njima radnika, kao i
pozvati inspektora kada ocijeni da su ugroženi život i zdrav­lje radnika, a
poslodavac to propušta ili odbija učiniti,

– obrazovati se za obav­lja­nje ovih poslova, stalno
proširivati i unapređivati zna­nja te prikup­ljati informacije odgovarajuće za
rad na siguran način,

– stav­ljati prigovor na inspekcijski nalaz i miš­lje­nje,

– svojim djelova­njem poticati ostale radnike za rad
na siguran način, planirati i osposob­ljavati radnike za zaštitu na radu, te
raditi na promica­nju i unapređiva­nju sigurnosne, zdravstvene, ekološke i
estetske kulture u ustanovi,

– slobodnog pristupa mjestima radi utvrđiva­nja
uvjeta rada,

– informirati radnike i radničko vijeće o poduzetim
mjerama zaštite na radu najma­nje svaka tri mjeseca.

Povjerenik
za zaštitu na radu

Članak
32.

Radnici u ustanovama s više od 20 radnika obvezno
biraju povjerenika za zaštitu na radu kod poslodavca.

Izbor i imenova­nje povjerenika kao i broj
povjerenika, obav­lja se u skladu s odredbama Zakona o radu kojima su uređena
pita­nja radničkog vijeća.

Bez obzira na broj radnika, povjerenik mora biti
izabran svagdje gdje to zahtijevaju uvjeti rada (radionički prostor,
kotlovnice, kuhi­nje i sl.).

Povjerenika za zaštitu na radu radnici biraju na
vrijeme na koje je sklop­ljen Kolektivni ugovor, bez ograničava­nja ponovnog
izbora.

Poslodavac je dužan osigurati povjereniku zaštite na
radu uvjete za nesmetano obav­lja­nje dužnosti, davati sve potrebne obavijesti
i omogućiti uvid u sve propise i isprave u svezi sa zaštitom na radu i ne smije
ga tijekom obav­lja­nja dužnosti i deset mjeseci nakon isteka  iste, bez pristanka Zaposleničkog vijeća
odnosno sindikalnog povjerenika, rasporediti na drugo radno mjesto ili drugom
poslodavcu, raskinuti s ­njim radni odnos ili ga na drugi način dovoditi u
nepovo­ljniji položaj, niti protiv ­nje­ga pokrenuti postupak za naknadu štete
ukoliko je povjerenik postupao suklad­no svojim ovlastima.

Ukoliko nije izabran povjerenik zaštite na radu, sva
prava i obveze utvrđene odredbama ovog ugovora u odnosu na zaštitu zdrav­lja i
sigurnosti na radu ima sindikalni povjerenik.

Naknada za rad povjerenika za zaštitu na radu iznosi
najma­nje 2 radna sata tjedno uz naknadu plaće tijekom svake kalendarske godine
u tijeku traja­nja mandata.

Zaštita
na radu i dužnosti radnika

Članak
33.

Dužnost je svakog radnika brinuti se o vlastitoj
sigurnosti i zdrav­lju, kao i sigurnosti i zdrav­lju drugih radnika, te osoba
na koje utječu ­nje­govi postupci tijekom rada u skladu s osposob­ljenošću i
uputama koje mu je osigurao poslodavac.

Radnik koji u slučaju ozbi­ljne, prijeteće i
neizbježne opasnosti napusti svoje radno mjesto ili opasno područje, ne smije
biti stav­ljen u nepovo­ljniji položaj zbog takvog svog postupka u odnosu na
druge radnike i može uživati zaštitu od bilo kakvih neposrednih pos­ljedica,
osim ako je po posebnim propisima ili pravilima struke bio dužan izložiti se
opasnosti radi spašava­nja života i zdrav­lja ­ljudi i imovine.

V.
PLAĆE I NAKNADA PLAĆE

Isplata
plaće

Članak
34.

U
slučaju promjene banke preko koje se isplaćuje plaća, poslodavac je dužan o
tome prethodno zatražiti miš­lje­nje radničkog vijeća te obavijestiti radnike
najma­nje mjesec dana ranije, s time da radnik može odbiti isplatu preko banke
određene od strane poslodavca i izabrati banku preko koje će dobivati plaću.

Uveća­nja
plaće

Članak
35.

Osnovna
plaća radnika uvećat će se:

– za rad noću                                                                      40%

– za prekovremeni rad                                                        50%

– za rad subotom                                                                25%

– za rad nedje­ljom                                                              35%

– za dvokratni rad                                                               10%

– za smjenski rad                                                                10%

Smjena
(smjenski rad) je svakodnevni rad radnika prema utvrđenom radnom vremenu
poslodavca koji radnik obav­lja u prijepodnevnom (prva smjena),
poslijepodnevnom (druga smje­na) ili noćnom dijelu dana (noćna smjena) tijekom
radnog tjedna.

Rad u smjenama je rad radnika koji mije­nja smjene
ili na­izmje­nično obav­lja poslove u prvoj i drugoj smjeni tijekom jednog
mjeseca.

Rad u smjeni je rad radnika koji naizmjenično ili
najma­nje dva radna dana u tjednu obav­lja poslove u prvoj i drugoj smjeni.

Naknada za rad u smjenama iz stavka 3. i 4. ovog
članka isplaćuje se za obav­lja­nje poslova u drugoj smjeni.

Noćni rad je u pravilu rad radnika u vremenu između
22 sata uvečer i 6 sati ujutro iduće­g dana.

Za rad u dane blagdana, neradnih dana utvrđenih
zakonom i rad na dane Uskrsa radnik ima pravo na plaću uvećanu za 150%.

Dodaci
iz stavka 1. ovog članka međusobno se ne isk­ljučuju.

Korište­nja
prekovremenog rada

Članak
36.

Umjesto
uveća­nja osnovne plaće po osnovi prekovremenog rada, radnik može koristiti
jedan ili više slobodnih radnih dana prema ostvarenim satima prekovremenog rada
u omjeru 1:1,5.

Uveća­nje
osnovne plaće s osnova uvjeta rada

Članak
37.

Osnovna plaća uvećat će se radnicima koji rade na
sljedećim poslovima:

1. a) nje­ga teško i teže mentalno retardiranih te duševno bolesnih osoba
i teško invalidnih osoba u
ustanovama za smještaj djece i odraslih osoba                     23%

b) medicinske sestre u domovima za teško i teže
mentalno retardirane osobe, teško invalidne osobe,
osobe s višestrukim smet­njama i psihički bolesne
osobe                                                                                 20%

c) neposredni stručni rad odgajate­lja u intenzivnom
tretmanu u domovima za smještaj djece s
poremećajem u ponaša­nju                                                   23%

d) poslovi čišće­nja prostora u kojima borave korisnici
u ustanovama socijalne skrbi za teže i teško
retardirane osobe i osobe s višestrukim smet­njama,
i na stacionaru za psihički bolesne odrasle osobe                    5%

2. a) neposredni
stručni rad u domovima za smještaj
tjelesno i mentalno oštećenih i psihički bolesnih
osoba                                                                                 18%

b) neposredni stručni rad s korisnicima u domovima
za smještaj djece s poremećajima u ponaša­nju                     18%

c) nje­ga na stacionaru u
domovima za smještaj
starih i nemoćnih, u izvaninstitucionalnoj skrbi i u domovima za smještaj osoba
s lakom i umjerenom mentalnom retardacijom i tjelesno invalidnih osoba                                                                                            18%

d) medicinske sestre u domovima za smještaj starih i nemoćnih, u
izvaninstitucionalnoj skrbi i u domovima
za smještaj osoba s lakom i umjerenom mentalnom retardacijom i tjelesno
invalidnih osoba 13%

3. a) neposredni stručni rad s korisnicima centra za
socijalnu skrb                                                                       15%

b) nje­ga korisnika u
domovima za smještaj djece bez primjerene rodite­ljske skrbi (djeca do 3
godine) i neposredni stručni rad odgajate­lja u domovima za smještaj djece bez
primjerene rodite­ljske skrbi                      15%

c) neposredni stručni rad u ustanovama za smještaj
djece s poremećajima u ponaša­nju – produženi
stručni postupak                                                                   15%

4. a) neposredni stručni rad u domovima za smještaj
djece bez primjerene rodite­ljske skrbi                                   12%

b) neposredni stručni rad u
domovima za smještaj
starijih i nemoćnih, (soc. radnici, fizioterapeuti
i radni terapeuti)                                                                   12%

c) poslovi dostave obroka i drugih poslova pomoći
u kući u izvaninstitucionalnoj skrbi                                         5%

5. a) poslovi u praonici                                                                 5%

b) poslovi u kuhi­nji                                                                   5%

c) poslovi vozača u neposrednom kontaktu s
korisnicima                                                                           5%

d) poslovi kotlovničara s položenim ATK ispitom                       5%

Uveća­nje plaće s osnova
uvjeta rada imaju radnici koji 50% i više svog radnog vremena obav­ljaju poslove
za koje mogu ostvariti dodatak po osnovu uvjeta rada. Svaki radnik može
ostvariti pravo na uveća­nje plaće po osnovu uvjeta rada, samo po jednom
osnovu, tj. uvjeti rada se ne kumuliraju.

Članak 38.

Pravo na uveća­nje plaće s
osnova uvjeta rada imaju radnici koji su u ustanovama socijalne skrbi ostvarile
radni staž i to:

– 20 do 29 godina                                                                –4%

– od 30 do 34 godina                                                           –8%

– od 35 i više godina                                                          –10%,

a osnovicu za izračun uveća­nja
plaća iz ovog članka čini osnovna plaća utvrđena člankom 49. stavkom 2. Teme­ljnog
kolektivnog ugovora za službenike i namještenike u javnim službama, te dodatak
s  osnova uvjeta rada iz članka 37.
ovoga Ugovora.

Naknada
za vrijeme bolova­nja

Članak
39.

Ako je
radnik odsutan sa rada zbog bolova­nja do 42 dana, pripada mu naknada plaće u
visini 85% osnovice utvrđene Zakonom o zdravstvenom osigura­nju.

Naknada
u 100% iznosu osnovice utvrđene Zakonom o zdrav­stvenom osigura­nju pripada
radniku kada je na bolova­nju zbog profesionalne bolesti ili povrede na radu.

Naknada
za pripravnost

Članak 40.

Pripravnost postoji kada radnik ne mora biti prisutan
u domu socijalne skrbi ili centru za socijalni rad, ali mora biti dostupan radi
obav­lja­nja hitnih poslova.

Pripravnost može biti aktivna ako je radnik pozvan da
sudjeluje u obav­lja­nju hitnih poslova, te pasivna u kojem slučaju je radnik
samo dostupan, ali ne i pozvan.

Potrebu za pripravnošću, traja­nje i broj radnika u
pripravnosti utvrđivat će Ministarstvo rada i socijalne skrbi.

Naknada za pasivnu pripravnost plaća se u paušalnom
iznosu i to za:

– pripravnost u vrijeme dnevnog odmora između dva
radna dana i u dane tjednog odmora 1% od osnovne plaće radnika.

– Pripravnost u dane blagdana, spomen dana i neradnih
dana 2% od osnovne plaće radnika.

Naknada za aktivnu pripravnost iznosi 2% od osnovne
plaće i uvećava se prema stvarnom vremenu rada, što uk­ljučuje i sve
pripadajuće dodatke (popodnevni rad, noćni rad, rad subotom i nedje­ljom, rad
blagdanom), te naknadu stvarnih troškova prijevoza.

Umjesto naknade za aktivnu pripravnost, radnik može
odabrati pravo na korište­nje slobodnih dana sukladno članku 36. ovog Ugovora.

Prava
radnika na poslovima odgoja i obrazova­nja

Članak
41.

Prava  radnika koji rade na poslovima odgoja,
obrazova­nja i osposob­ljava­nja, a koja se odnose na radno vrijeme, raspored
rad­nog vremena i nastavnu normu određuje se sukladno pravima prosvjetnih
radnika u predškolskom odgoju, osnovnom i sred­njem obrazova­nju.

Dnevnica
i naknada troškova putova­nja

Članak
42.

Kada je radnik upućen na službeno putova­nje u zem­lji,
pripada mu puna  naknada prijevoznih
troškova, dnevnica i naknada punog iznosa hotelskog računa za spava­nje.

Za vrijeme provedeno na službenom putu u traja­nju:

– od 8 do 12 sati isplaćuje se 50% iznosa pune
dnevnice

– duže od 12 sati isplaćuje se puna dnevnica.

Visina dnevnica isplaćuje se u visini kako je to
uređeno za državna tijela.

Ako je radnik upućen na službeno putova­nje s
korisnicima (­ljetova­nje, zimova­nje, organizirani odmor i dr.) koje traje
najma­nje 8 sati, bez obzira na osiguranu prehranu i smještaj, isplaćuje mu se
iznos pune dnevnice.

Ukoliko to radnik zatraži, ustanova je dužna
isplatiti predu­jam prije polaska na službeno putova­nje.

Zaštita
starijih radnika

Članak
43.

Radniku kojem se tijekom radnog vijeka sma­nji radna
sposobnost zbog godina starosti, opće­g zdravstvenog sta­nja, fizičke ili
psihičke iscrp­ljenosti, povrede na radu, invaliditeta, profesionalnog obo­lje­nja
i drugih težih bolesti sukladno ocjeni invalidske komisije ili ocjeni i
procjeni nadležne službe za medicinu rada, a do stjeca­nja uvjeta za starosnu
mirovinu nedostaje mu 5 godina života, osigurat će se povo­ljniji uvjeti rada
(lakši poslovi, sma­nje­nje norme  i
sl.) bez sma­nje­nja plaće koju je ostvarivao u vremenu prije ne­go su
nastupile spomenute okolnosti.

U slučaju da je došlo do sma­nje­nja radne
sposobnosti radnika koji je imao ugovor o radu za poslove koji se obav­ljaju
kao položaj, ostvaruje pravo na plaću koju bi ostvario na poslovima
odgovarajuće stručne spreme.

Zaštita
radnika sa sma­njenom radnom sposobnosti

Članak
44.

Ustanova
je dužna radniku koji radi skraćeno radno vrijeme zbog sma­njene radne
sposobnosti, nastale povredom na radu bez ­nje­gove kriv­nje ili profesionalnog
obo­lje­nja, isplatiti plaću za skraćeno radno vrijeme i naknadu u visini
razlike između naknade koju ostvaruje po propisima mirovinsko-invalidskog
osigura­nja i plaća radnog mjesta na koje je postav­ljen odnosno raspoređen,
osim ako štetu nastalu zbog sma­nje­nja radne sposobnosti nije ostvario po
drugom osnovu (npr. naknada štete i sl.).

VI.
PRAVA, OBVEZE I OVLASTI SINDIKATA
I SINDIKALNIH POVJERENIKA

Prava
sindikalnih predstavnika i povjerenika

Članak
45.

Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku,
odnosno povjereniku omogućiti neophodan pristup radnim mjestima u svrhu obav­lja­nja
­nje­gove dužnosti, te radi omogućava­nja uvida u podatke i isprave u svezi s
ostvariva­njem i zaštitom prava radnika u vrijeme i na način koji ne ometa redovito
poslova­nje.

Poslodavac također treba sindikalnom predstavniku,
odnosno povjereniku, osigurati informacije koje su bitne za gospodarski položaj
radnika kao što su prijedlozi odluka i pravilnika o radu kojima se re­guliraju
prava i obveze iz radnog odnosa, prijedlozi razvojnih odluka koje utječu na
ekonomski i socijalni položaj radnika.

Poslodavac je dužan primiti na razgovor sindikalnog
povjerenika odnosno sindikalnog predstavnika, po mogućnosti odmah, ali
najkasnije u roku tri dana.

Poslodavac je dužan u pisanoj formi odgovoriti na
svaki dopis sindikalnog povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika.

Sindikalni predstavnik, odnosno povjerenik ne smije
biti spriječen ili ometan u obav­lja­nju svoje dužnosti ako djeluje u skladu sa
zakonom i ovim Ugovorom.

Prava iz prethodnih stavaka ovoga članka pripadaju
jednako sindikalnom povjereniku kao i sindikalnim predstavnicima koji nisu
zaposleni kod tog poslodavca.

Sindikalni predstavnik dužan se pred poslodavcem
predstaviti odgovarajućom punomoći ili iskaznicom.

Oz­ljeda
sindikalnog povjerenika prilikom obav­lja­nja dužnosti člana radničkog vijeća i
službenog puta u svezi te dužnosti, smatra se oz­ljedom na radu kod poslodavca.

Predstavnici
radničkih vijeća odnosno sindikata u upravnim tijelima

Članak 46.

U upravnim tijelima ustanova javnih službi (tijelima
koja imaju upravne ili nadzorne ovlasti), najma­nje jedan član mora biti
predstavnik radnika.

Predstavnika radnika u upravnim tijelima imenuje i
opoziva radničko vijeće.

Ako kod poslodavca nije uteme­ljeno radničko vijeće,
predstavnika radnika imenuje i opoziva sindikat.

Predstavnici radnika sudjeluju ravnopravno u radu
upravnog tijela bez prava glasa.

Sindikalne
aktivnosti i sastanci

Članak
47.

Poslodavac je sindikalnom predstavniku odnosno
sindikalnom povjereniku ili članovima povjereništva dužan omogućiti da
sindikalne aktivnosti obav­lja u radno vrijeme na način i u opse­gu koji ovisi
o veličini i organizaciji rada ustanove, a koji ne šteti obav­lja­nju službe.

Članovi povjereništva sindikata imaju pravo održavati
sindikalne sastanke u radno vrijeme ustanove, vodeći računa da se sastanci
organiziraju u vrijeme i na način koji ne šteti redovnom poslova­nju ustanove.

Svi članovi sindikata ustanove imaju pravo jednom u 6
mjeseci održati sindikalni skup u radno vrijeme ustanove, o čemu trebaju
obavijestiti poslodavca, pazeći da se sastanak organizira u vrijeme i na način
koji najma­nje narušava redovno poslova­nje ustanove.

U slučaju iz stavaka 2. i 3. ovog članka, sindikat
ima pravo sastanak, odnosno skup, sazvati najkasnije dva sata prije isteka
radnog vremena.

Sindikalni povjerenik odnosno članovi sindikalnog
povje­reništva imaju pravo na plaćeni dopust za sindikalne tečajeve, seminare,
kongrese i konferencije u traja­nju do ukupno 10 dana godiš­nje.

Uvjeti za rad sindikata

Članak
48.

Poslodavac je dužan bez naknade osigurati za rad
sindikata najma­nje s­ljedeće uvjete:

– jednu prostoriju za rad sindikata u pravilu
odvojenu od mjesta rada i odgovarajući prostor za održava­nje sastanaka,
neovisno o broju sindikata koji djeluju u ustanovi, a raspored korište­nja
prostorije određuje se sukladno broju plaćenih sati rada na koje pojedini
sindikat ima pravo u radničkom vijeću.

– pravo na korište­nje telefona, telefaksa, i drugih
tehničkih sredstava i opreme te pristup internetu, u mjeri nužnoj za ostvariva­nje
sindikalne aktivnosti.

– slobodu podjele tiska, sindikalnog izvješćiva­nja i
oglašava­nja na oglasnim pločama sindikata za redovne sindikalne aktivnosti, u
vrijeme i na način koji ne šteti obav­lja­nju službe.

– slobodu podjele tiska, izvješćiva­nja i oglašavanja
i na drugim mjestima u vrijeme štrajka, odnosno provođe­nja drugih sred­stava
pritiska.

–
oglasne ploče o svom trošku na mjestu dostupnom naj­većem broju radnika.

–
obračun sindikalne članarine i drugih obustava preko isplatnih lista prilikom
obračuna plaća i doznačiva­nja članarine na račun sindikata, a teme­ljem pisane
izjave člana sindikata.

U
slučaju kad sindikalni povjerenik obav­lja sindikalne aktivnosti u punom radnom
vremenu, a zbog prirode ­nje­gova posla te aktivnosti nije moguće obav­ljati na
­nje­govom mjestu rada, poslodavac će mu u pravilu osigurati drugi odgovarajući
prostor za obav­lja­nje sindikalne aktivnosti.

Poslodavac
će se suzdržati od svakog či­nje­nja ili propušta­nja či­nje­nja kojim bi
pojedini sindikat u ustanovi bio doveden u povlašteni ili podređeni položaj.

U
slučaju spora o korište­nju uvjeta za rad sindikata nužnih za ostvariva­nje
sindikalnih aktivnosti, spor će biti povjeren arbitraži GSV-a, odnosno ureda za
socijalno partnerstvo.

Zaštita
sindikalnog povjerenika

Članak
49.

Sindikalnog
povjerenika bez suglasnosti sindikata poslodavac ne smije otpustiti,
premjestiti na nepovo­ljnije mjesto rada, premjestiti ga u sklopu iste ili
druge ustanove, niti na bilo koji drugi način staviti u nepovo­ljniji položaj.

Najveći broj sindikalnih povjerenika koji uživa
zaštitu iz Zakona o radu i ovog Ugovora, određuje se:

– prema broju članova sindikata – u slučaju kada je u
ustanovi izabrano radničko vijeće,

– prema ukupnom broju zaposlenih u ustanovi – u
slučaju kada radničko vijeće nije izabrano.

Suglasnost za otkaz iz stavka 1. ovog članka daje
osoba određena Statutom sindikata, a ako nije određena onda predsjednik
Sindikata ili osoba koju on ovlasti.

Zamjena
radničkih vijeća sindikatom

Članak
50.

Ako
radničko vijeće nije izabrano, sindikat preuzima sva ­nje­­gova prava i ovlasti
u skladu sa Zakonom.

Sindikalnog povjerenika koji ima ovlasti radničkog
vijeća može u dijelu tih ovlasti zamijeniti predstavnik koji nije zaposlen u
ustanovi pod uvjetom da je sindikat obavijestio poslodavca o toj osobi i da joj
je povjerenik prenio u pisanoj formi određenu ovlast radničkog vijeća.

Kada zamje­njuju radničko vijeće sindikalni
povjerenik odnosno drugi članovi tako ustrojenog radničkog vijeća, imaju pravo
na naknadu plaće u skladu sa Zakonom o radu, koja se utvrđuje prema broju
članova koje bi imalo radničko vijeće da je bilo izabrano, s tim da uvjeti i
način naknade plaće mogu biti pobliže određeni posebnim sporazumom sa
Sindikatom.

U
ustanovi s ma­nje od 20 zaposlenih, samo sindikalni povjerenik
najreprezentativnije­g sindikata ima pravo na 2 sata rada tjedno uz naknadu
plaće.

Povrat
na rad

Članak
51.

Čelnik
sindikata koji je na tu funkciju izabran iz radnog odnosa kod poslodavca, a
koju obav­lja profesionalno, ima se pravo nakon prestanka te funkcije vratiti
na rad na iste poslove, a ako tih poslova više nema, onda na odgovarajuće
poslove u okviru ­nje­gove stručne spreme.

O
namjeni povratka na rad, osoba iz stavka 1. ovog članka mora obavijestiti
poslodavca u roku 30 dana od prestanka funkcije.

VII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
52.

Dio
prava i obveza utvrđenih ovim ugovorom preuzet je iz Teme­ljnog kolektivnog
ugovora, potpisanog dana 13. prosinca 2001. godine između Vlade Republike
Hrvatske i Sindikata zaposlenika u djelatnosti socijalne skrbi Hrvatske, kao
jednog od potpisnika sindikata javnih službi.

Ukoliko
Vlada Republike Hrvatske i sindikati javnih službi, odnosno Sindikat
zaposlenika u djelatnosti socijalne skrbi Hrvat­ske izmjenama ili dopunama Teme­ljnog
kolektivnog ugovora, dogovore drugačiju ili višu razinu prava, ona postaju
sastavni dio ovog ugovora i neposredno se primje­njuju.

Članak
53.

Ovim
Ugovorom stav­lja se izvan snage Sporazum o uveća­nju osnovne plaće s osnova
uvjeta rada u djelatnosti socijalne skrbi, potpisan 4. lip­nja 2002. godine,
između Vlade Republike Hrvatske i Sindikata zaposlenika u djelatnosti socijalne
skrbi Hrvatske, Samostalnog sindikata radnika u djelatnostima zdravstva MIO i
socijalne zaštite Hrvatske i Sindikata zdravstva socijalne zaštite i MIO
osigura­nja.

Članak
54.

Ako
nakon 3 mjeseca od dana primjene članka 37. i 38. ovoga Ugovora nastupe
okolnosti koje bi otežale provedbu ovog Ugovora, ugovorne strane su suglasne da
će pristupiti izradi prijedloga izmjena i dopuna ovoga Ugovora.

Zagreb,
2. listopada 2002.

Za Vladu
Republike                                          Sindikat zaposlenika u

        Hrvatske                                       djelatnosti socijalne skrbi Hrvatske

**Davorko
Vidović,** v. r.                                    **Radoslav Golac,** v. r.

ministar
rada i socijalne                                      Samostalni sindikat

           skrbi                                          radnika u djelatnostima zdravstva,

                                                            MIO
i socijalne zaštite Hrvatske

**Ivan
Hengl,** v. r.

                                                             Sindikat zdravstva, socijalne zaštite
                                                                        i
MIO osigura­nja

            **dr****. Lji****­ljana** **O****štri****ć-Ani****ć,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 126/2002-2066
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)