## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-IIIA-2472/2003 od 20. travnja 2006.

### NN 58/2006 (26.5.2006.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj:U-IIIA-2472/2003 od 20. travnja 2006.

# USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

**1408**

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim
tužbama, u sastavu sutkinja Jasna Omejec, predsjednica Vijeća, te suci Marijan
Hranjski, Mario Kos, Ivan Matija, Ivan Mrkonjić i Vice Vukojević, članovi
Vijeća, odlučujući o ustavnoj tužbi koju je podnio N. B. iz Š., kojeg zastupa M.
B., odvjetnik iz Š., na sjednici održanoj 20. travnja 2006. godine, jednoglasno
je donio

## ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.
II. Županijski sud u Šibeniku dužan je donijeti odluku u pred­metu podnositelja,
koji se pred tim sudom vodi pod brojem: Gž-1654/05 (P-262/88) u najkraćem
mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana
nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.
III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst),
podnositelju ustavne tužbe N. B. iz Š., ul. Z. 10, određuje se primjerena
naknada zbog povrede ustavnog prava iz članka 29. stavka 1. Ustava Republike
Hrvatske (»Narodne novine«, broj 41/01. – pročišćeni tekst) u iznosu od 7.200,00
kn.
IV. Naknada iz točke III. izreke ove odluke bit će isplaćena iz državnog
proračuna u roku od tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja
Ministarstvu financija Republike Hrvatske za njezinu isplatu.
V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

```
Obrazloženje
```

1. Podnositelj ustavne tužbe, na temelju članka 63. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 99/99., 29/02. i 49/02. –
pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: Ustavni zakon), podnio je 9. srpnja 2003.
godine ustavnu tužbu radi duljine parničnog postupka.

ČINJENICE VAŽNE ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

2. Ustavni sud je u postupku pokrenutom ustavnom tužbom, na temelju očitovanja
Općinskog suda u Šibeniku i preslike spisa, utvrdio činjenice koje su
pravnorelevantne za odlučivanje o povredi ustavnog prava podnositelja,
zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava:
B. B. i T. S. podnijele su 17. veljače 1988. godine Općinskom sudu u Šibeniku
tužbu protiv svog brata N. B., podnositelja ustavne tužbe, kao drugotuženika u
parničnompredmetu radi utvrđenja koje nekretnine sačinjavaju ostavinsku masu iza
njihove pok. majke. Predmet se vodi pod brojem P-262/88. Tužiteljice su
pokrenule parnični postupak jer ih je sud u ostavinskom predmetu broj: O-131/88
uputio u parnicu.
Ročišta su održana 10. ožujka, 15. travnja i 24. lipnja 1988. godine, na kojem
ročištu je spisu pripojena protutužba drugotuženika N. B., podnositelja ustavne
tužbe (taj predmet se do tada vodio pod brojem P-876/88).
Očevid na licu mjesta održan je 24. travnja 1989. godine, uz prisustvo sudskog
građevinskog vještaka.
Nakon požurnice suda, sudski vještak dostavio je 24. rujna 1992. godine nalaz i
mišljenje.
Ročišta su održana 19. studenoga i 3. prosinca 1992. godine, na kojem ročištu je
raspravljanje odgođeno do postavljanja staratelja za poseban slučaj prvotuženiku,
koji je preminuo.
Z. B. umiješala se 27. siječnja 1993. godine tužbom glavnog miješanja (broj
predmeta P-193/93) u parnicu broj: P-262/88.
Ročišta su održana 27. siječnja, 10. ožujka i 7. travnja 1994. godine, te 14.
veljače 1995. godine, a novi očevid održan je 8. ožujka 1995. godine, uz
prisustvo novog sudskog vještaka.
Sudski vještak je 26. siječnja 1996. godine dostavio sudu nalaz i mišljenje.
Ročišta su održana 7. srpnja 1998. godine, 8. lipnja, 23. lipnja i 11. srpnja
2000. godine, te 25. siječnja, 13. ožujka i 20. rujna 2001. godine.
Uređujući sudac je 26. studenoga 2001. godine, radi lakšeg raspravljanja,
razdvojio spise prethodno pripojene predmetu broj: P-262/88, tako da je
raspravljanje po tužbi nastavljeno u predmetu broj: P-262/88, a odvojeno će se
voditi predmeti koji su pokrenuti protutužbom i tužbom glavnog miješanja.
Ročišta su održana 25. rujna, 14. studenoga, 18. prosinca 2003. godine i 22.
ožujka 2004. godine.
Općinski sud u Šibeniku donio je presudu u ožujku 2004. godine.
Provjerom na dan 24. ožujka 2006. godine Ustavni sud je utvrdio da je povodom
žalbe »protutužitelja« spis od 22. studenoga 2005. godine na rješavanju kod
Županijskog suda u Šibeniku.

PRAVO VAŽNO ZA USTAVNOSUDSKI POSTUPAK

3. Za odlučivanje Ustavnog suda o razumnoj duljini sudskog postupka mjerodavne
su odredbe članka 29. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske i članka 63. Ustavnog
zakona.

*Ustavna tužba je osnovana.*
4. Svoju odluku Ustavni sud temelji na sljedećim utvrđenjima:

4.1. DULJINA SUDSKOG POSTUPKA

Prvostupanjski parnični postupak započeo je 17. veljače 1988. godine, tužbom
tužiteljica B. B. i T. S. protiv drugotuženika, podnositelja ustavne tužbe,
podnesenom Općinskom sudu u Šibeniku.
Međutim, duljina postupka ne uzima se u obzir od tog dana, već od 5. studenoga
1997. godine, kada je stupio na snagu Zakon o potvrđivanju Konvencije za zaštitu
ljudskih prava i temeljnih sloboda i Protokola broj 1, 4, 6, 7 i 11 uz
Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine –
Međunarodni ugovori«, broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispravak i
14/02., u daljnjem tekstu: Zakon o potvrđivanju Konvencije), koja Konvencija u
članku 6. stavku 1. jamči i pravo na suđenje u razumnom roku.
Ustavna tužba podnesena je 9. srpnja 2003. godine, a do tog dana sudski postupak
nije pravomoćno okončan pa Ustavni sud utvrđuje da je do dana podnošenja ustavne
tužbe postupak u ovom predmetu trajao ukupno petnaest (15) godina, četiri (4)
mjeseca i dvadeset dva (22) dana, a nakon stupanja na snagu Zakona o
potvrđivanju Konvencije pa do dana podnošenja ustavne tužbe postupak je trajao
pet (5) godina, osam (8) mjeseci i četiri (4) dana.

4.2. POSTUPANJE NADLEŽNOG SUDA

Ustavni sud utvrđuje da se u razmatranom, pravno relevantnom razdoblju postupak
najprije vodio pred Općinskim sudom u Šibeniku, koji je 2004. godine donio
presudu. Unutar ukupno razmatranog razdoblja bila su dva dulja razdoblja
neaktivnosti suda: od 24. travnja 1989. do 19. studenoga 1992. (oko dvije i pol
godine) i u pravno relevantnom razdoblju, od 8. ožujka 1995. godine do 7. srpnja
1998. godine (oko tri godine i četiri mjeseca). Povodom žalbe spis je od 22.
svibnja 2005. godine na rješavanju kod Županijskog suda u Šibeniku.

4.3. PONAŠANJE PODNOSITELJA USTAVNE TUŽBE(TUŽENIKA U SUDSKOM POSTUPKU)

Podnositelj ustavne tužbe nije pridonio duljini trajanja sudskog postupka.

4.4. SLOŽENOST SUDSKOG PREDMETA

Ustavni sud utvrđuje da se radi o djelomično složenom predmetu, u kojem je
potrebno provesti građevinsko vještačenje. To, međutim, ne može opravdati
duljinu parničnog postupka.

OCJENA USTAVNOG SUDA

5. Parnični postupak ukupno traje preko petnaest godina i još nije pravomoćno
dovršen.
Napominje se da je Europski sud za ljudska prava u više svojih presuda izrijekom
utvrdio da povreda prava na suđenje u razumnom roku postoji samo ako je država
ugovornica odgovorna za ta odugovlačenja, to jest ako su odugovlačenja
uzrokovala državna tijela (v., primjerice, presude Europskog suda u predmetima
Monnet protiv Francuske od 27. listopada 1993. te Šoć protiv Hrvatske od 9.
svibnja 2003. godine).
Imajući u vidu neučinkovito postupanje suda prvog stupnja, trajanje vještačenja
i ukupno trajanje postupka, sagledavajući pri tome parnični postupak kao
jedinstvenu cjelinu, Ustavni sud utvrdio je da vođenje postupka ne udovoljava
zahtjevu suđenja u razumnom roku. Ustavni sud stoga utvrđuje da je povrijeđeno
ustavno pravo podnositelja da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud u
razumnom roku odluči o njegovim pravima ili obvezama, koje je zajamčeno člankom
29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske.
U smislu članka 63. stavka 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao pod točkama
I. i II. izreke ove odluke.
6. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, odlučeno je kao pod točkama
III. i IV. izreke odluke.
Visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na donošenje sudske odluke u razumnom
roku Ustavni sud određuje uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog slučaja,
uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici
Hrvatskoj.
7. Odluka o objavi odluke (točka V. izreke) temelji se na članku 29. stavku 1.
Ustavnog zakona.
8. Predsjednik Županijskog suda u Šibeniku dužan je dostaviti Ustavnom sudu
pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku osam (8) dana od
dana njene otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki
II. izreke ove odluke. Ovaj nalog temelji se na članku 31. stavcima 4. i 5.
Ustavnog zakona.

Broj: U-IIIA-2472/2003
Zagreb, 20. travnja 2006.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednica Vijeća
**dr. sc. Jasna Omejec**, v. r.

Odluka, NN 58/2006-1408
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)