## Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka »Krka«

### NN 1/1990 (16.1.1990.), Odluka o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka »Krka«

# SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju Amandmana XVII točke 1. alineje 1. na Ustav Socijalističke
Republike Hrvatske i člana 10. stava 2. Zakona o prostornom planiranju
i uređivanju prostora, a u vezi s članom 34. stavom 2. Zakona o zaštiti
prirode, Sabor Socijalističke Republike Hrvatske na sjednici Viječa udruženog
rada 28. prosinca 1989. i na sjednici Viječa opčina 28. prosinca 1989,
donio je

## ODLUKU

### o donošenju Prostornog plana Nacionalnog parka "Krka"

I

Donosi se Prostorni plan Nacionalnog parka "Krka". Prostorni
plan Nacionalnog parka "Krka" sastavni je dio ove odluke.

II

Prostorni plan Nacionalnog parka "Krka" čuva se u Saboru Socijalističke
Republike Hrvatske.

III

Prilog ove odluke su odredbe za provođenje Prostornog plana Nacionalnog
parka "Krka".

IV

Ova odluka stupa na snagu osmoga dana nakon objave u "Narodnim
novinama".

Broj: 351-02/89-01/05 Zagreb, 28. prosinca 1987

SABOR SOCIJALISTIČKE REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Viječa udruženog rada

**Milan Janus, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr Anđelko Runjič, v. r.**

Predsjednik Viječa opčina

**mr Mirko Šetina, v. r.**

---

## ODREDBE ZA PROVOĐENJE PROSTORNOG PLANA NACIONALNOG PARKA "KRKA"

1) Opče odredbe

1. Prostorni plan Nacionalnog parka "Krka" (u daljem tekstu:
plan) je dugoročan plan za okvirno razdoblje do 2011. godine koji je, na
temelju analiza stanja i ocjene mogučnosti uređenja prostora, odredio smjernice
zaštite i koncepcije razvoja prostora te uskladio u provedbenim elementima
plana komponente razvoja, uređivanja i zaštite prostora područja Nacionalnog
parka "Krka".

2. Provodenje i pračenje plana odvijat če se kao kontinuirani proces
ostvarivanja politike društveno-ekonomskog razvoja te zaštite i uređivanja
prostora u društveno-političkim zajednicama i udruženom radu u skladu s
ovim planom i s postavkama koje iz njega proizlaze.

3. U svrhu provođenja plana i osiguranja izgradnje srednjoročnim planom
uređenja prostora opčina Drniš, Knin i Šibenik, utvrdit če se dinamika
donošenja provedbenih i ostalih planova i rješenja, te radovi u vezi pripreme
i izgradnje gradevinskog zemljišta na području nacionalnog parka.

4. Odredbama za provođenje plana utvrđuju se organizacija i namjena
prostora na području nacionalnog parka, smjernice i mjere za provođenje
plana i izradu prostornih planova užih područja i provedbenih urbanističkih
planova, prava i dužnosti društveno-političkih zajednica, organizacija
udruženog rada, te drugih organizacija i subjekata u planiranju.

2) Ciljevi uređivanja prostora

5. Planom se utvrđuju ciljevi i zadaci za zaštitu i uređivanje prostora
nacionalnog parka i to naročito:

- Osigurati koncepcijom uređenja prostora zaštitu, korištenje i unapređenje
prostora nacionalnog parka.

- Omogučiti koncepcijom uređenja prostora odvijanje znanstveno-kulturne,
odgojno-obrazovne i turističko-rekreativne funkcije nacionalnog parka.

- Utvrditi oiptimalni kapacitet, način, svrhu i predvidivi sadržaj posječivanja
nacionalnog parka.

- Utvrditi režim korištenja voda uz mjere sanacije, očuvanja i unapređenja
kvalitete voda u odnosu na vodni sustav i u odnosu na vodnu faunu a posebno
na sedrotvorne kolonije organizama.

- Odrediti utjecaj hidroenergetskog sistcma i mjere zaštite od tog sistema
i njegovih dijelova na Krki u području naeionalnog parka

. - Utvrditi zone i lokacije za pojedinačne načine korištenja prostora.

- Definirati funkcije pojedinih lokaliteta i način njihovog posječivinja

. - Definirati funkcije naselja i opseg njihovih građevinskih područja.

- Definirati prometne sisteme unutar parka u svrhu njegovog razgledavanja
i opskrbe te kontaktne točke s vanjskim prometnim sistemima

. - Definirati program opskrbe komunalnom infrastrukturom pojedinih
zona i lokaliteta u nacionalnom parku.

- Definirati mogučnost i oblike obilaska i posječivanja nacionalnog
parka.

- Donijeti mjere provođenja prostornog plana.

3) Organizacija i namjena prostora

6. Na području nacionalnog parka utvrđuju se:

- Prirodne zone (Zona temeljnog fenomena prirode, specijalne prirodne
zone i spomenici prirode i zona usmjerene zaštite).

- Zone mješovite namjene (Turističke zone i naselja)

- Kulturne zone (Zone poljoprivrednog pejzaža, etnološke zone, arheološke
zone i kulturno-povijesni lokaliteti).

U slučajevima kada se određeno područje nalazi u obuhvatu dviju ili
više zona, primjenjuju se odredbe koje ukupno vrijede za dotične zone odnosno
primjenjuje stroži režim zaštite.

Na području obuhvačenom ovim planom ne utvrđuje se zaštitni obalni pojas
s obzirom na specifičnu namjenu, funkciju, organizaciju i režim zaštite
u području nacionalnog parka.

7. Zona temeljnog fenomena prirode obuhvača prirodnu osobitost i vrijednost
nacionalnog parka s neposrednim kontaktnim prostorom za zaštitu, očuvanje
i doživljavanje prirodne okoline. Zonu temeljnog fenomena prirode nacionalnog
parka čini cjelina kanjona rijeke Krke i Čikole uzvodno od Skradinskog
mosta do uzvodnih granica parka s vizuelno i ekološki pripadajučim prostorom
sa svim prirodnim pojavama u kanjonu i oko njega.

8. Specijalne prirodne zone izvan temeljnog fenomena su rijeka Guduča
sa zonom koja obuhvača karakterističnu močvarnu vegetaciju, te kontinuirane
površine šume i makije.

9. Zona usmjerene zaštite obuhvača prirodni prostor nacionalnog parka
koji nije primarna i izvorna prirodna rijetkost i koji može sadržati neke,
ovim planom utvrdene, oblike gospodarskih djelatnosti i kor-ištenja. Područje
iz stava 1. ove točke štiti, povezuje u cjelinu i omogučuje jedinstvenu
primjenu mjera zaštite na području nacionalnog parka.

10. Zone mješovite namjene služe za stambenu, turističku i servisnu
funkciju kao i za objekte i površine koje su potrebne za pomočne funkcije
nacionalnog parka.

11. Ovim su planom određena građevinska područja za naselja: Zaton,
Raslina, Prokljan, Skradin, Žuriči, Grahovo, Kutlačine staje, Nečven -
Bibiči - Sičiči - Perice, Nos Kalik, Goriš, Tuliči i Bilice kao i za izgradnju
novih turističkih objekata izvan naselja Zaton - Dobri dolac, Zaton - Čiritoga,
Prokljan -Beretuša gaj, motel na Jadranskoj autocesti, Roška draga.

Granice građevinskih područja utvrđene su na katastarskim planovima
u mjerilima 1 : 2.880, 1 : 2.904, a za područja za koja ne postoje planovi
u katarskim mjerilima, građevinska su područja utvrđena na topografskim
kartama u mjerilu 1 : 5000.

Iznimno iz stava 2. ove točke građevinska područja za naselja Žuriči,
Grahovo i Kutlačine staje ucrtana su samo u topografsku kartu 1 : 25.000.

12. U građevinskim područjima ne mogu se graditi objekti koji bi svojim
postojanjem ili načinom njihovog korištenja, neposredno ili potencijalno
ugrožavali temeljne vrijednosti nacionalnog parka te boravak i rad ljudi
u naseljima kao i sigurnost i udobnost posjetilaca u obilasku nacionalnog
parka. Uređivanje i korištenje zemljišta se provodi na način koji če osigurati
uvjete iz stava 1. ove točke.

13. Grad Skradin se ovim planom određuje za središnje naselje nacionalnog
parka.

14. Kulturne zone prostiru se na površinama nacionalnog parka koje svojom
kulturnom i estetskom vrijednošču doprinose njegovoj privlačnosti i značaju
a nalaze se u prirodnim zonama nacionalnog parka, i to: - Poljoprivredne
površine u zoni temeljnog fenomena uz riječne uvale i u poljima koja se
iza tih uvala prostiru u kanjonima Krke i Čikole - Sve poljoprivredne površine
tradicionalne potjoprivredne obrade izvan zone temeljnog fenomena. - Arheološke
zone kao i zone i lokaliteti oko spomenika kulture sa svojom okolinom do
50 m od ruba lokaliteta ukoliko granica takve zone nije u planu ucrtana.
- Veče zone spomenika kulture: otočič Visovac, prostor manastira Krka (Arhanđelovac),
urbana povijesna cjelina grada Skradina, Spomen-područje XIX divizije.
- Stari gradovi i arheološki lokaliteti, stara hidroelektrična centrala
na Roškom slapu i drugi objekti i lokaliteti navedeni u ovom planu pod
Spomenici kulture u nacionalnom parku kao i ostaci stare elektrane na Skradinskom
buku. - Etnološke zone: prostori mlinica i stupara na Skradinskom buku
i Roškom slapu te pojedinačni objekti i grupe objekata ruralne stare arhitekture
u naseljima Nos Kalik i Žuriči.

15. Planom se predvida osnovni prometni sustav kolnih i pješačkih komunikacija
za prilaze do ulaza u nacionalni park i za unutrašnji promet u nacionalnom
parku kao i režim kolnog prometa.

Unutrašnji tranzit onemogučuje se režimom korištenja kolnih cesta te
premještanjem regionalne ceste Drniš- Benkovac iznad zone Roškog slapa
na vrh kanjona preko novog mosta.

Izuzeci od stavka 2. ove točke su prelaz regionalne ceste Drniš - Benkovac
preko kanjona kao što je navedeno u stavu 2. i prelaz Jadranske autoceste
preko kanjona Krke izmedu Skradina i Prokljanskog jezera kao i cesta s
mostom kod Skradina.

Trasa Jadranske autoceste je prenijeta iz prostornog plana SR Htvatske
i uskladena s Prostornim planom općine Šibenik te je zadovoljavajuća sa
stajališta zaštite interesa nacionalnog parka. Ukoliko bi naknadne studije
te trase definirale drugačije varijante tada Jadranski autoput mora zaobići
nacionalni park.

16. Glavni terminali kolnog prilaza u nacionalni park odreduju se u
Skradinu, na Lozovcu te na Roškom slapu sa strane Roške drage i drage Marasovac.

Iznimno od stava 1. ove točke terminali, prema broju posjetilaca, mogu
pomicati s vrha kanjona u donje predjele do završetka interne ceste i predvidenih
parkirališta. U zoni Skradinskog buka to znači od Skradina do ispod slapova
(sadašnji autokamp) i s Lozovca do iznad slapova. a u zoni Roškog slapa
s gornjeg ruba kanjona do donjih manjih parkirališta s jedne i druge strane
slapišta. Prelaz preko starog mosta preko slapišta Roškog slapa se zabranjuje
svim motornim vozilima.

Sekundarni kolni ulazi u nacionalni park predvideni su za zonu Visovac
na rubu kanjona iznad Visovačke brine na lijevoj i u udolini izmedu brda
Debeljak i Gradina, na desnoj obali Krke a za zonu Arhanđelovac i Spomen-područje
XIX divizije na rubu kanjona uz cestu od Kistanja do Arhanđelovca na mjestu
gdje ona počinje silaziti prema Krki.

17. Pristani brodskog prijevoza u nacionalnom parku određuju se u uvali
Šupljac kraj Šibenskog mosta kao polazište i u Skradinu kao dolazište (i
obratno).

U uvali Šupljac izgradit če se informativno-kontrolni punkt za posjetioce
koji dolaze u nacionalni park brodom ili čamcem.

U zoni temeljnog fenomena određuje se samo pristan brodica koje služe
za razgledavanje nacionalnog parka vodenim putem, ispod i iznad Skradinskog
buka, na Visovačkoj brini, ispod i iznad Roškog slapa, kod Arhandelovca
i na otočiču Visovac te na desnoj obali nasuprot Visovcu.

18. Pristan brodskog prijevoza u Skradinu iz stava 1. točke 17, glavno
prihvatilište posjetilaca koji nisu nautičari, a dolaze u nacionalni park
brodom ili čamcem, te glavno prihvatilište posjetilaca nautičara odreduje
se na lokaciji postoječe marine i starog kupališta u Skradinu, uz uvjet
da se marina ne proširuje izvan graniča obalnog poteza uvale Rokovača izmedu
lokacije restorana "Marina" i lokaliteta "Stari banj".
Usporedo s razvojem nacionalnog parka i povečanjem broja posjetilaca koji
će dolaziti vlastitim brodovima, nautički centar potrebno je postepeno
usmjeravati da postane sve više prihvatilište za takve brodove a sve manje
klasična marina za čuvanje i održavanje brodova.

Detaljna namjena prostora obale Skradina odredit će se provedbenim urbanističkim
planom.

Na području iz stava 1. ove točke, odredenom za pristan i privez brodova
odnosno jahti, mogu se planirati i izgradivati samo najneophodniji sadržaji
za pružanje usluga nautičarima ukoliko ne narušavaju prirodne i ambijentalne
vrijednosti nacionalnog parka.

19. Nacionalni park se osim kolnim i vodenim putem obilazi i pješice,
biciklom i jahanjem na posebnim stazama.

20. Cestama se bez ograničenja nacionalni park može obilaziti samo do
gornjeg ruba kanjona i do parkirališta uz vidikovce.

Promet cestama koje zalaze u nacionalni park dalje od ulaza iz točke
16. ovih odredbi bit če podvrgnut posebnim režimima ograničenja prema odredbama
uprave nacionalnog parka.

Interne dionice cesta iz stava 2. ove točke mogu se dati djelomično
ili u cjelini i na upravljanje upravi parka.

21. Opskrba vodom područja nacionalnog parka rješava se za pojedine
njegove dijelove priključivanjem na:

- Vodovod sjeverozapadnog priobalnog područja (Zaton, Dilice, Skradin
i Skradinsko polje, Prokljan, Koviči - Muriči, Tuliči - varijanta, motel
na Jadranskoj autocesti)

- Novi vodovod Šibenske regije (Raslina, Skradinski buk).

- Sistem za Skradin i Vačane ili podsistem sjevrozapadnog priobalnog
područja (Prokljan, motel na Jadran skoj autocesti, Skradin,Vačane, Skradinsko
polje).

-Stari vodovod za Skradin (Žuriči).

- Zagorski vodovod (Tuliči - varijanta).

- Sistem vodovoda s Miljacke (Roški slap - varijanta, šira zona Arhandelovca
- varijanta, Kutlačine staje - varijanta, Nečven - Bibiči - Sičiči - Perice
- varijanta).

- Zahvate iz Krke (Skradinski buk - varijanta, Nos Kalik - varijanta,
Grahovo gornje i donje, Klariči, Goliči, Roški slap - varijanta, Kutlačine
staje - varijanta).

- Izvore, vrulje, bunare (Visovac - varijanta, Roški slap - varijanta,
Manastir Krka).

- Rezervoare - cisterne s dovozom vode (Nos Kalik - varijanta, Kutlačine
staje - varijanta)

- Sekundarno priključivanje na sistem Grahovo gornje (Visovac - desna
obala).

- Sekundarno priključivanje na sistem Roški slap (ulaz u nacionalni
park).

22. Na području nacionalnog parka i u naseljima i gradovima izvan nacionalnog
parka a čije se otpadne vode ispuštaju u Krku i Čikolu, potrebno je izgraditi
zatvoreni sustav odvodnje otpadnih voda i pročistiti otpadne vode u odgovarajučim
uređajima za pročiščavanje do stupnja koji če propisati nadležni vodoprivredni
organ.

Pogoni koji ispuštaju toksične otpadne vode moraju imati predtretman
prije ispusta u kanalizacijski sistem koji ih odvodi do zajedničkog uređaja
za pročiščavanjc.

Turistički objekti smještaja u nacionalnom parku moraju odmah osigurati
ispust otpadnih voda preko planom predviđenog uređaja za pročiščavanje.

Postoječi korisnici prostora u nacionalnom parku moraju ispuste otpadnih
voda uskladiti sa stavom 1. ove točke u roku od dvije godine a korisnici
izvan nacionalnog parka sa stavovima 1. i 2. ove točke u roku od pet godina,
računajuči od dana donošenja ovog plana.

Manji pojedinačni objekti, ukoliko se ne mogu odmah priključiti na sistem
odvodnje jer ovaj još nije izveden, mogu se graditi samo uz uvjet da izvedu
propisne septičke jame i da se priključe na planom predviden sistem čim
ovaj bude izgrađen.

23. Elektroopskrba na poručju nacionalnog parka predviđa se dalekovodima
110 kV iz kojih če se napajati mreže 35 i 10 kV, u kabelskim izvedbama
unutar zone temeljenog fenomena.

Za dalekovode 110 kV potrebo je osigurati koridor minimalne širine 50
m a u fazi projektiranja preporuča se rezervacija koridora od 100 m radi
everrtualnih korekcija trasa u toku projektiranja i izvedbe.

Za dalekovode 35 kV potrebno je osigurati koridore od 35 m a za dalekovode
10 kV od 20 metara.

Postoječi dalekovodi i drugi dijelovi mreže, u ovom planu zadržani a
koji su nadzemni, moraju se u roku od 5 godina po donošenju ovog plana
preurediti kao kaoelski u skladu sa stavom 1. ove točke.

Dalekovodi koji su predvideni da budu napušteni moraju se ukloniti u
roku od 5 godina po donošenju ovog plana, a dalekovod preko Krke iznad
Skradinskog buka za Nos Kalik u roku od 1 godine.

Razvoj mreže 10 kV u naseljima potrebno je razraditi u provedbenim urbanističkim
planovima i drugim planovima uređenja prostora.

Trase prikazane na situaciji u prilogu ovoga plana su načelne a detaljno
če biti definirane projektnom dokumentacijom.

Lokacije novih TS 10/0,4 kV treba tako odabrati da osiguraju kvalitetno
napajanje uz pad napona do krajnjeg potrošača do najviše 3% od TS. Lokacija
TS mora imati osiguran lokalni pristup za motorna vozila i ne smije biti
nametljivo vidljiva u pejzažu.

Prilikom određivanja trasa dalekovoda i lokacija transformatorskih stanica,
potrebno je dobiti Odobrenje Republičkog zavoda za zaštitu prirode. Uprave
nacionalnog parka i Republičkog organa uprave nadležnog za poslove prostornog
planiranja.

Radi što boljeg uklapanja transformatorskih stanica u ambijent nacionalnog
parka, preporuča se izgradnja kabelskih TS 10/0, 4 kV. Vanjskom izgledu
kučišta transformatorske stanice mora se posvetiti posebna pažnja. Ona
može imati izgled tehničkog objekta ali mora biti kvalitetno oblikovana.

24. Lokacije za sve objekte komunalne infrastrukture (crpna stanica,
crpilište, usisni cjevovod i tlačni vod vodovoda Šibenske regije i drugih
vodozahvata, pročiščavajuči uredaji i sl.) su orijentacione. Točnu lokaciju
na terenu mora se utvrditi urbanističkim uvjetima na karti 1:1000 nakon
provedenih potrebnih istraživanja.

25. Deponij krutog otpada potrebno je smjestiti izvan granica nacionalnog
parka, na položaju s kojega ne postoji opasnost ocjeđivanja vode u Krku
ili u Čikolu. Lokaciju se mora utvrditi opčinskim prostornim planovima.

4) Režimi zaštite, izgradnje i uređenja prostora

26. Eksploatacija prirodnih izvora u načelu se u nacionalnom parku zabranjuje
osim ovim planom izričito navedenih djelatnosti i na planom utvrđenim lokacijama.

27. U zoni temeljnog fenomena prirode ne dozvoljava se izgradnja i rekonstrukcija
objekata kojima se narušavaju prirodni izgled i prirodne vrijednosti prostora.

Iznimno iz stava 2. ove točke, u zoni temeljnog fenomena prirode dozvoljena
je izgradnja i rekonstrukcija objekata u funkciji nacionalnog parka kao
i objekata opče infrastrukture koji su točno odredeni ovim planom.

Uvjeti uređenja prostora za izgradnju vodoopskrbnih objekata na Lozovcu
moči če se utvrditi tek nakon što se odrede zone sanitarne zaštite zahvata
vode i zaštitne mjere u smislu odredbi člana 87. Zakona o vodama ( "Narodne
novine", br. 32/84, 41/84, 26/87 i 57/89).

Uvjeti uredenja prostora za objekte iz prethodnog stava neče se moči
utvrditi ukoliko če mjere zaštite vodozahvata isključivati realizaciju
ostalih sadržaja i Obavljanje drugih aktivnosti planiranih ovim prostornim
planom.

U zoni usmjerene zaštite izvan građevinskih područja dozvoljena je gradnja
objekata kao u stavu 2. ove točke.

Postoječi autokamp i ugostiteljski objekti na području Skradinskog buka
prestaju s radom u roku 12 mjeseci nakon donošenja Prostornog plana.

28. Uprava Nacionalnog parka može obavljati radove oblikovanja krajolika
u cilju njegovog estetskog ili ekološkog unapređenja a na temelju pejzažne
osnove koju utvrđuje Savjet Nacionalnog parka "Krka" na temelju
prethodne dozvole Republičkog zavoda za zaštitu prirode.

29. Postoječe površine šuma ne smiju se smanjivati u odnosu na stanje
od dana stupanja na snagu ovoga plana i mngu se koristiti u skladu s osnovnim
funkcijama nacionalnog parka utvrđenima u 2. alineji 5. točke.

30. U zoni usmjerene zaštite mogu se obavljati poljoprivredne i stočarske
djelatnosti tradicionalnog kar-aktera, a u zoni temeljnog fenomena prirode
samo na izričito označenim površinama "poljoprivrednog pejzaža"
(kulturne zone) u poljima u uvalama uz vodotok Krke i Čikole.

Postoječe poljoprivredne površine se ne smije povečavati. Zapuštene
poljoprivredne površine mogu se ponovo osposobiti.

Poljoprivredne površine se mogu pošumljavati na temelju pejzažne osnove
koja je navedena u točki 28.

31. Do završetka izrade znanstvene studije marikulture, marikultura
se u nacionalnom parku smije obavljati samo na ovim planom utvrđenim lokalitetima
u zoni usmjcrene zaštite i u zonama mješovite namjene uz naselje Raslina,
na kopnu u bazenima i u dijelu Krke izmedu Prokljanskog jezera i zatonskog
zaljeva u plivajučim bazenima. a nakon izrade navedene studije marikulture
če se određivati u skladu s rezultatima studije.

32. Ozelenjavanje površina na području nacionalnog parka, uključivo
i čestice namijenjene izgradnji kuča u vlasništvu gradana, dozvoljeno je
samo autohtonim biljnim vrstama i u nadzoru uprave nacionalnog parka.

Način ozelenjavanja odreduje se pejzažnom osnovom ili detaljnijom urbanističko
prostornom dokumentacijom odnosno posebnim uvjetima uređenja prostora.

33. Na cijelom području nacionalnog parka zabranjeni su ribolov podvodnom
puškom i sve vrste sportskog ribolova u svrhu natjecanja.

Od Skradinskog buka uzvodno do granice nacionalnog parka može se obavljati
sportski ribolov uz unotrebu samo udice i štapa za bacanja u skladu s ekološko-ihtiološkom
studijom.

Od Skradinskog buka nizvodno do Skradina i u Guduči zabranjen je svaki
ribolov.

Od Skradina nizvodno, do granica nacionalnog parka dozvoljeno je obavljanje
sportskog ribolova (izuzev podvodnom puškom) i privrednog ribolova u skladu
s odredbama Zakona o morskom ribarstvu i propisima donijetima na temelju
istog, te odredbama Odluke o unutrašnjem redu u nacionalnom parku.

34. Flora i fauna na području nacionalnog parka su zaštičene izuzev
sanitarnih mjera u organizaciji i pod kontrolom uprave nacionalnog parka
a na temelju prethodne dozvole Republičkog zavoda za zaštitu prirode.

Lov u nacionalnom parku je zabranjen a djelotvornu zaštitu divljači
u obodnom području treba odrediti mjerama utvrđenim po upravi nacionalnog
parka i nadležnim organima i organizacijama.

35. Unošenje stranih životinjskih i biljnih vrsti u područje nacionalnog
parka nije dozvoljeno.

36. Kretanje izvan pješačkih i kolnih puteva je zabranjeno u zoni temeljnog
fenomena prirode.

37. Na području nacionalnog parka nije dozvoljena gradnja novih zgrada
za sekundarno stanovanje u vlasništvu građana.

Postoječi stambeni i pomočni objekti u zoni temeljnog fenomena prirode
moraju se ukloniti, a najkasnije u roku dvije godine od donošenja ovoga
plana.

lzuzetak od stava 2. ove točke su pomočni objekti uz pristane na kopnu
za samostane Visovac i Krka (Arhanđelovac) kao i samostalni sa svojim gospodarskim
i pomočnim objektima.

Planom se zadržavaju postoječi legalno izgradeni objekti izvan građevinskog
područja naselja koji se nalaze izvan zone temeljnog fenomena prirode.

38. Izgradnja objekata za stanovanje, gospodarskih, servisnih i turističkih
objekata dozvoljena je samo unutar građevinskih područja u zonama mješovite
namjene.

39. U naseljima je nova izgradnja dozvoljena samo unutar građevinskog
područja i na temelju provedbenog urbanističkog plana ako je ovim planom
izrada takvog plana za naselje propisana (Skradin, Zaton, Bilice, Raslina,
Prokljan, Goriš, Nos-Kalik i Nečven - Bibiči - Perice - Sičiči).

Do donošenja provedbenih urbanističkih planova za naselja iz stava 1.
ove točke zabranjeno je utvrdivanje uvjeta uredenja prostora.

Iznimno od prethodnog stava a najdulje u roku od 2 godine od stupanja
na snagu ovoga prostornog plana, moguče je utvrdivati uvjete uredenja prostora
za:

- rekonstrukciju postoječih objekata,

- izgradnju novih pomočnih i gospodarskih objekata na gradevinskim česticama
postoječih zakonito izgradenih stambenih ili poslovnih objekata,

- izgradnju novih objekata građana na zemljištu koje ime neposredan
pristup s uređene javno-prometne površine i mogučnost priključka na vodoopskrbnu
i elektroopskrbnu mrežu.

40. Izvan gradevinskih područja određenih ovim planom može se graditi
objekte u funkciji nacionalnog parka i samo iznimno objekte opče infrastrukture
kao i objekte od interesa za narodnu obranu i zaštitu od elementarnih nepogoda,
koji zbog svoje namjene zahtijevaju smještaj izvan građevinskog područja
naselja.

Objektima u funkciji nacionalnog parka u smislu stava 1. ove točke smatraju
se objekti komunalno-turističke infrastrukture: putevi, staze, ceste, mostovi,
stolovi, klupe, skloništa, informacijske ploče i putokazi, sanitarni čvorovi,
kiosci za informacije i za male uslužne djelatnosti. istezališta brodova,
pristaništa, vidikovci s odgovarajučim ugostiteljskim sadržajima i sl.

Objektima opče infrastrukture u smislu stava 1. ove točke smatraju se
crpne stanice, pročiščavajuče stanice, rezervoari za vodu, vodospreme,
dalekovodi, transformatorske stanice, javne ceste, telekomunikacijski uredaji
i sl.

41. Ovim se planom utvrđuje obaveza izrade provedbenih urbanističkih
planova za naselja Zaton, Raslina, Prokljan, Skradin, Nečven - Sičiči -
Bibiči - Perice, Nos Kalik, Goriš i Bilice, u granicama obuhvata koje su
definirane ovim planom.

42. Ovim se planom utvrđuje obaveza izrade posebnih planova i projekata
uređenja u granicama "Zona detaljnijeg planiranja i projektiranja.
i to za zone: Skradinski buk, Visovačka brina, Roški slap i Spomen-područje
XIX divizije.

Izgradnja objekata unutar zona definiranih u stavu 1. ove točke, obavljati
če se za objekte utvrđene tim elaboratima iz stava 1. ove točke u smislu
odredaba u točkama 37, 38, 39, 40, 41.

43. Uvjeti uređenja prostora za izgradnju turističkih objekata na posebnim
česticama, tj. u građevinskim područjima izvan naselja (Ferijalni savez
u Dobrom doku. motel uz Jadransku autocestu, hotel i autokamp u Roškoj
dragi), utvrđuju se na temelju prethodno izgrađenog arhitektonsko-urbanističkog
rješenja (urbanistička studija).

44. U naseljima Žuriči i Grahovo nije dozvoljena gradnja novih stambenih
i poslovnih objekata.

U istim naseljima dozvoljena je:

- rekonstrukcija ili zamjena postoječih stambenih i poslovnih objekata.

- izgradnja novih pomočnih i gospodarskih objekata na građevinskim česticama
postoječih stambenih i poslovnih objekata objekata.

45. Prostorni planovi opčina Drniš, Knin i Šibenik, uskladit čc se s
ovim planom u svim elementima koji se tiču unutrašnjeg uređenja nacionalnog
parka (centralitet naselja, kapacitet smještajnih turističkih objekata,
kategorizacije naselja, prometnice, izrada provedbenih urbanističkih planova
i sl.).

Prostorni planovi opčina Drniš, Knin i Šibenik, uskladit če se s potrebama
ovog plana u svim elementima izvan područja nacionalnog parka koji utječu
na estetski kvalitet i ekološku očuvanost nacionalnog parka (pročiščavanje
otpadnih voda naselja u okolici nacionalnog parka, deponiji krutih otpadaka
i sl.).

46. Izgradnja i uredenje naselja u području nacionalnog parka mora osigurati
čuvanje ili stvaranje izgleda naselja kakva su karakteristična u ovom području.

47. Na području nacionalnog parka potrebno je nastaviti istraživanja
i valorizaciju cjelokupnog fonda spomenika kulture te utvrditi način njihove
konzervacije, zaštite i mogučnosti prezentacije i korištenja u okviru funkcije
parka.

48. Detaljne konzervatorske smjernice za očuvanje lokaliteta i objekata
spomenika kulture odrediti če se u provedbenim urbanističkim planovima
odnosno drugim studijama, planovima i projektima čija je izrada utvrdena
ovim planom, odnosno izvan njih za objekte koji se nalaze izvan područja
obuhvata ovih planova, studija i projekata.

Granice arheoloških lokaliteta i povijesnih naselja potrebno je odrediti
u okviru prethodnih radova za izradu provedbenih urbanističkih planova.
Do donošenja provedbenih urbanističkih planova na kontaktnim područjima
neistraženih arheoloških i spomeničkih lokaliteta ne mogu se utvrđivati
uvjeti uređenja prostora za izgradnju objekata.

49. Arheološka iskapanja u zoni temeljnog fenomena prirode mogu se obavljati
samo uz prethodnu dozvolu Republičkog zavoda za zaštitu prirode, a na način
da ne naruše temeljne prirodne vrijednosti.

50. Pristupi do obale mogu se urediti samo na mjestima utvrđenim ovim
planom, predvidenim za pristane, kupanje i druge aktivnosti uz vodu. Pri
uređivanju pristupa obali nije dozvoljeno betoniranje obale.

Pristani predviđeni ovim planom moraju nizvodno od Skradina biti izvedeni
u kamenoj oblozi a uzvodno od drveta.

51. Na prostorima za piknik dozvoljeno je postavljanje stolova i klupa
od kamena ili drveta odnosno jednog i drugog materijala, česmi, sanitarnih
čvorova i sl.

52. Elementi uređenja terena uz objekte niskogradnje kao što su potporni
zidovi, obloge cestovnih usjeka i nasipa, ograde uz ceste, postamenti infrastrukturnih
objekta i s1., ako nisu izvedeni u obliku ozelenjenih pokosa, rtioraju
biti izvedeni u kamenu ili obloženi kamenom.

53. Interne ceste u nacionalnom parku koje služe za pristup do pojedinih
lokaliteta i mjesta u nacionalnom parku kao i za razgledavanje nacionalnog
parka moraju imati najviše širinu od 6,0 m a najmanje 5,0 m. Planom su
određene kolne ceste. Pješački putovi če se izvoditi prema potrebama i
terenskim mogučnostima.

54. Svi vodovi vodoopskrbe i odvodnje u području nacionalnog parka moraju
biti podzemni.

Svi vodovi elektroopskrbe i PTT-mreže u zoni temeljnog fenomena prirode
moraju se izvesti kao kablirani.

Postoječi objekti iz stava 2. ove točke, predviđeni ovim planom, moraju
se kablirati prilikom njihove rekonstrukcije, a dalekovod Skradinski buk
- Nos Kalik najkasnije u roku pet godina od stupanja na snagu ovoga plana.

55. U cilju uspostavljanja prirodnog izgleda okolnog terena nakon svakog
gradevinskog pothvata potrebno je urediti okoliš na temelju posebnih i
odobrenih projekata koji se izrađuju u sastavu projekata za izgradnju.

5) Režimi korištenja prostora

56. U stambenim objektima na području nacionalnog parka koji su usklađeni
s uvjetima uređenja prostora određenim ovim planom i s Odlukom o unutrašnjem
redu nacionalnog parka. može se obavljati turistička i uslužna djelatnost
ako zadovoljavaju uvjete i propise koji se na djelatnost odnose.

57. U cijelom području nacionalnog parka. na svim kolnim putevima i
cestama koje nemaju tranzitni karakter (Drniš - Benkovac i Jadranska autocesta)
daje se prednost pješaku na bilo kojem dijelu i bilo kojoj dionici ceste.

Raspored cesta i puteva u nacionalnom parku mora biti vidljivo istaknut
na ulazima u nacionalnom parku s potrebnim obavijestima i ograničenjima.

58. Unutar nacionalnog parka teretna i druga tehnička vozila mogu se
kretati samo na prostoru od granice nacionalnog parka do utvrđenih kolnih
ulaza i to s opravdanim razlogom.

Nakon utvrdenih kolnih ulaza u nacionalni park, odreduju se ograničenja
kretanja osobnih vozila i autobusa u skladu s ovim planom, a prema potrebi
i prilivu vozila.

59. Sezonski i godišnji privezi za brodove i čamce u vodama nacionalnog
parka mogu se koristiti samo za brodove i čamce stalnih stanovnika naselja
u nacionalnom parku i radnih organizacija sa sjedištem ili s djelatnosti
u nacionalnom parku i to u Zatonu, Raslini, Bilicama, Prokljanu i Skradinu,
uz odobrenje uprave nacionalnog parka.

Izvan lokaliteta navedenih u stavu 1. ove točke i u dijelu rijeke Krke
uzvodno od Skradinskog mosta, brodove i čamce na stalnom vezu može držati
samo uprava nacionalnog parka, radne organizacije koje u tom dijelu parka
imaju za to valjanog poslovno-tehničkog razloga, samostan Visovac na otoku
i uz pristane na lijevoj i desnoj obali Krke, manastir Krka (Arhanđelovac)
ispred manastira te građani iz gravitirajučih naselja uz opravdani razlog
i u skladu s Odlukom o unutrašnjem redu nacionalnog parka.

60. Zabranjeno je izgrađivati obalu i graditi privatne lučice i vezove
te druge vrste pristana na svim obalama nacionalnog parka osim na za to
predvidenim mjestima.

61. Kupanje u zoni usmjerene zaštite i u zonama mješovite namjene dozvoljeno
je bez prostornog i vremenskog ograničenja osim onih koja bi proizašla
iz sanitarnih i sigurnosnih razloga. Kupanje u zoni temeljnog fenomena
prirode dozvoljeno je samo na za tu svrhu planom određenim mjestima i u
vrijeme dok su ulazi u nacionalni park otvoreni.

62. Hidroelektrana u Skradinskom buku obustavit če rad u periodu od
1. lipnja do 30. rujna u vremenu od 8 do 20 sati. U istom periodu moguč
je nočni rad elektrane (od 20 do 8 sati), uz propuštanje biološkog minimuma
od 5 m3/sec preko cijelog slapišta. Elektrana če obustaviti rad i izvan
navedenog perioda ako na donjem dijelu buka nije osigurana protoka od 13
m3/sec. Navedena dispozicija primjenjuje se i na pogonsku vodu Šibenskog
vodovoda na Skradinskom buku.

Hidroelektrana na Roškom slapu obustavit če rad u periodu od 1. lipnja
do 31. listopada u vremenu od 8 do 20 sati. Elektrana če obustaviti rad
i izvan navedenog perioda ako protok na profilu zahvata vode padne ispod
3 m3/sec.

Izuzetno od navedenih odredbi, prilikom obustave rada hidroelektrana
dozvoljava se korištenje minimalnog protoka za sinhronu vrtnju turbina
bez plasiranja energije izvan praga elektrane.

Obavezuje se Radna organizacija "Nacionalni park Krka", da
nakon usvajanja Prostornog plana godinu dana kontinuirano prati da li se
utvrđenim ograničenjem rada hidroelektrana na Skradinskom buku i Roškom
slapu osigurava dovoljan stupanj zaštite temeljnog fenomena prirode, te
o rezultatima izvijesti Sabor Socijalističke Republike Hrvatske.

6) Smjernice za izradu uvjeta uređenja prostora

63. U stambenim zonama mogu se graditi stambeni objekti i manji poslovni
objekti isključivo za čiste i tihe uslužne i privredne djelatnosti. Poslovni
objekti mogu se smještati na posebnoj gradevinskoj čestici ili na građevinskoj
čestici stambenog objekta odnosno poslovna djelatnost može se odvijati
u dijelu stambenog objekta.

Objekti iz stava 1. mogu se graditi do visine jednog kata nad prizemljem
računajuči od niže terenske kote.

Na građevinskim česticama objekata iz stava 1. mogu se graditi pomočni
i gospodarski objekti koji s tim objektima čine stambenu odnosno gospodarsku
cjelinu.

Pomočnim objektom iz stava 2. ove točke smatra se garaža, drvarnica,
spremište, vodosprema i sl.

Gospodarskim objektom iz stava 2. ove točke smatra se konoba, ljetna
kuhinja, spremište poljoprivrednih i stočarskih proizvoda i alata, staje,
kokošinjci i sl.

64. Građevinska čestica u stambenim zonama naselja ne smije biti manja
od 200 m2.

Širina gradevinske čestice ne smije biti manja od 5,0 m niti veča od
25,0 m na građevinskoj liniji.

Izgrađenost građevinske čestice ne smije biti manja od 0,20 niti veča
od 0,60.

Ukupna površina pod objektima na građevinskoj čestici (izgrađena površina
tla) ne smije biti manja od 60 m2 niti veča od 200 m2 s tim da tlocrtna
površina stambenog odnosno poslovnog objekta ne može biti manja od 60 m2
niti veča od 150 m2.

Rekonstrukcija postoječih objekata podliježe istim odredbama kao i nova
izgradnja. lznimno se može odobriti rekonstrukcija postoječeg objekta na
postoječoj građevinskoj čestici manjoj od propisane odnosno čija izgrađenost,
ukupna izgrađenost površina ili tlocrtna površina objekta prekoračuju propisane
veličine. U takvom se slučaju ne može odobriti povečanje površine pod objektom.

Provedbenim urbanističkim planovima naselja mogu se propisati i drugačije
odredbe građenja u pojedinim stambenim zonama.

65. Građevne pravce, regulacione linije i sve ostale urbanističke uvjete
izgradnje odredit če provedbeni urbanistički planovi odnosno urbanističke
studije u skladu s postoječom izgradnjom odnosno s novonastalim potrebama
u naseljima.

Do donošenja dokumentacije iz stava 1. ove točke građevni pravci če
se određivati u skladu sa zatečenom izgradnjom.

U okviru rekonstrukcije postoječih objekata u građevinskim područjima
naselja. moguča je promjena namjene objekta u skladu s odredbama ovoga
plana i to: - stambenog objekta ili njegovog dijela u poslovni objekat
i obrnuto - objekta za sekundarno stanovanje (vikend) u objekat za stalno
stanovanje.

66. Objekte u pravilu treba graditi s dvostrešnim krovom i s pokrovom
kupom kanalicom a rjeđe i samo za veče objekte, s višestrešnim krovom.

Od stava 1. ove točke mogu se izuzeti izrazito tehnički objekti (trafostanice.
vodospreme itd.) koji mogu biti industrijski ali kvalitetno oblikovani.

67. Zidove objekata treba u pravilu izvesti u kamenu s otvorima koji
oblikom i veličinom odgovaraju otvorima tradicionalnog lokalnog graditeljstva.

U slučaju upotrebe žbuke, dozvoljena je samo bijela, oker, terakota
boja.

68. Zabranjena je primjena lažnih arhitektonskih elemenata kao npr.
lukova koji nemaju konstruktivnu funkciju luka, stupova od kanalizacijskih
cijevi i sl. ili stilski neprimjerenih elemenata kao npr. balustrade kičasto
dekorativnih ograda itd.

7) Zaštita od elementarnih nepogoda i ratnih opasnosti

69. Uprava nacionalnog parka provodi mjere zaštite nacionalnog parka
od elementarnih nepogoda u skladu s postoječim planom zaštite od požara
i ostalih elementarnih nepogoda, kojeg je dužna uskladiti s ovim planom
u roku od najviše šest mjeseci računajuči od dana stupanja na snagu ovoga
plana.

70. Ovim se planom ne predviđa, niti u iznimnim uvjetima, uvođenje privrednih
djelatnosti koje bi mogle ugroziti temeljni fenomen prirode.

71. Na području nacionalnog parka potrebno je predvidjeti izgradnju
skloništa u zonama za stanovanje i u slobodnim površinama uz naselja u
sklopu provedbenih urbanističkih planova ili drugih detaljnijih planova
uređenja predviđenih ovim planom.

8) Provođenje prostornog plana

72. U provodenju ovoga plana surađuju društveno-političke zajednice
(republika i opčine), RO "Nacionalni park Krka", mjesne zajednice
na području nacionalnog parka i ostale organizacije i zajednice subjekata
planiranja.

73. Nadležni organi i organizacije iz točke 72. dužni su dostaviti Saboru
Socijalističke Republike Hrvatske krajem svakog srednjoročnog razdoblja,
odnosno po potrebi i ranije, izvještaj o provođenju plana kao i obrazloženje
eventualnih potreba sa izmjenama i dopunama ovoga plana.

74. U skladu sa smjernicama organizacije, namjene i zaštite prostora
nacionalnog parka, odredenim ovim planom, mjesne zajednice na području
nacionalnog, parka usmjerit če svoje djelovanje naročito na uređivanje
naselja, sprečavanje nenamjenskog korištenja prostora i bespravne izgradnje
i na zaštitu i unapredenje ukupnih vrijednosti nacionalnog parka.

75. Dinamika ostvarivanja ovoga plana provodit če se u skladu sa srednjoročnim
planom uređenja prostora opčina Drniš, Knin i Šibenik, a na osnovi prioriteta
utvrdenih ovim planom.

76. Nadzor nad provođienjem i izvršenjem ovoga plana obavljat če republički
organ uprave nadležan za poslove prostornog planiranja, republički organ
uprave nadležan za poslove vodoprivrede, Republički zavod za zaštitu prirode,
skupština opčine Drniš, Knin i Šibenik i uprava nacionalnog parka.

77. Prije donošenja provedbenih urbanističkih planova određenih ovim
planom i drugih predviđenih detaljnijih planova uređenja prostora u nacionalnom
parku, potrebno je pribaviti suglasnost republičkog organa uprave nadtežnog
za poslove prostornog planiranja i Republičkog zavoda za zaštitu prirode
da su ti planovi usklađeni s ovim planom.

Odluka, NN 1/1990-1