## Kolektivni ugovor za graditeljstvo

### NN 6/1993 (18.1.1993.), Kolektivni ugovor za graditeljstvo

# KOLEKTIVNI UGOVORI

Na temelju članka 94. stavak 4 Zakona o radnim odnosima ("Narodne
novine", br. 25/92) Samostalni sindikat graditeljstva Hrvatske, Nezavisni
siridikat građevinara Hrvatske, s jedne strane i Hrvatska gospodarska komora,
s druge strane zaključili su 28. prosinca 1992. godine ovaj

## KOLEKTIVNI UGOVOR ZA GRADITELJSTVO

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: ugovor) uređuju se prava
i obveze radnika iz rada i na osnovi rada, kao i prava i obveze poslodavaca
koja nisu cjelovito uređena Općim kolektivnim ugovorom za gospodarstvo
("Narodne novine", br. 47/92) ili se ta prava i obveze za radnika
povoljnije uređuju, kao i prava i obveze koja proizlaze iz specifičnosti
rada u djelatnostima građevinskog gospodarstva.

Članak 2.

Odredbe ovog ugovora obvezuju sve poslodavce, bez obzira na sjedište,
koji obavljaju djelatnosti graditeljstva na teritoriju Republike Hrvatske
(u daljnjem tekstu: Republika) a primjenjuje se na sve radnike koje poslodavci
zapošljavaju u slijedećim granama:

```
Grana   Skupina Podskupina      Djelatnosti
0501    05010           050100  VISOKOGRADNJA
0502    05020                           NISKOGRADNJA I HIDROGRADNJA
                        050210  Izgradnja prometnih objekata
                        050201  Izgradnja hidrograđevinskih objekata
                        050209  MONTAŽERSKI RADOVI
0503    05030                           INSTALACIJSKI I ZAVRŠNI RADOVI  U
                                        GRAĐEVINARSTVU
050301                          Postavljanje i popravak građevinskih instalacija
050302                          Završni i obrtnički radovi u građevinarstvu
1104    11040                           PROJEKTIRANJE I SRODNE TEHNIČKE USLUGE
110401                          Prostorno i urbanističko planiranje i projektiranje
110402                          Projektiranje građevinskih objeka
110403                          Ostalo projektiranje
110405                          Inženjering
110405                          Premjer i kartiranje zemljišta
110406                          Ispitivanje
Odredbe ovog ugovora obvezuju i poslodavce sa sjedištem u
Republici koji zapošljavaju radnike u inozemstvu.

```

Članak 3.

U smislu ovog ugovora "poslodavac" je svaka pravna ili fizička
osoba za koju radnik obavlja određene poslove temeljem ugovora o radu (radnog
odnosa).

U smislu ovog ugovora "radnik" je svaki posloprimac koji temeljem
ugovora o radu (u radnom odnosu) obavlja određene poslove za poslodavca
s punim, nepunim i skraćenim radnim vremenom.

Članak 4.

Prava iz ovog ugovora u punom opsegu ostvaruje radnik za puno radno
vrijeme.

Radnik koji radi kraće od punog radnog vremena ima prava i obveze radnika
koji rade puno radno vrijeme i ostvaruje ih u opsegu koji ovisi o dužini
radnog vremena.

Članak 5.

Odredbe ovog ugovora primjenjuju se neposredno, osim ako za primjenu
pojedinih odredbi nije potrebna odgovarajuća razrada u kolektivnim ugovorima
poduzeća odnosno u općem aktu poslodavca.

Ako bi kolektivnim ugovorom odnosno općim aktom neko pravo radnika bilo
utvrđeno u manjem opsegu od prava koja proizlaze iz ovog ugovora primjenjuju
se odredbe ovog ugovora.

II. RADNI ODNOSI

1. Ugovor o radu

Članak 6.

Ugovorom o radu odnosno odlukom o izboru uređuje se:

- vrijeme zasnivanja radnog odnosa (na neodređeno ili određeno vrijeme),

- datum zasnivanja radnog odnosa,

- radno vrijeme za koje se zasniva radni odnos,

- pripravnički staž, ako se radni odnos zasniva s pripravnikom,

- pokusni rad ako se on zahtijeva za to radno mjesto,

- vrijeme prestanka radnog odnosa ako je radni odnos zasnovan na određeno
vrijeme,

- raspored u grupu složenosti poslova odnosno tarifnu skupinu,

- plaća.

Ako se kolektivnim ugovorom poduzeća odnosno općim aktom uređena pojedina
prava i obveze radnika ne mogu direktno primijeniti, ugovorom o radu uredit
će se još i:

- radno vrijeme, odmori i dopusti,

- mjere zaštite na radu,

- druga prava i obveze poslodavca i radnika.

Prije stupanja na rad radniku se mora omogućiti upoznavanje sa sadržajem
kolektivnih ugovora i općih akata kojima su uređena njegova prava i obveze.

Poslodavac mora udovoljiti zahtjevu zaposlenih za uvid u sadržaj kolektivnih
ugovora i općih akata.

2. Pripravništvo

Članak 7.

Pripravnici koji po zakonu ne polažu stručni ispit, polažu ga nakon
provedenog pripravničkog staža kod poslodavca.

Pripravnički staž je različit u odnosu na stupanj stručnog obrazovanja
i traje:

- za poslove do zaključno V stupnja obrazovanja najviše 6 mjeseci,

- za poslove VI stupnja stručnog obrazovanja najviše 9 mjeseci,

- za poslove VII stupnja stručnog obrazovanja najviše 12 mjeseci.

Pripravništvo se obavlja po programu koji se donosi u skladu sa specifičnostima
pojedinih struka i radnih mjesta.

Pripravnički staž može se na prijedlog mentora skratiti najviše za polovinu
vremena.

Trajanje pripravničkog staža produžuje se za vrijeme opravdane odsutnosti
s posla (bolesti, služenja vojne službe i sl.), ako je ukupna odsutnost
trajala duže od 30 dana.

Pripravnički ispit polaže se pred komisijom od najmanje tri člana od
kojih jedan mora imati isti stupanj stručne spreme određene vrste zanimanja
kao i pripravnik. Članovi komisije mogu biti i osobe koje nisu u radnom
odnosu kod poslodavca.

3. Raspored u drugo mjesto rada

Članak 8.

U slučaju rasporeda radnika u drugo mjesto rada smještaj, prehrana i
prijevoz radnika osigurava se u skladu s Pravilnikom o osiguranju smještaja,
prehrane i prijevoza radnika koji obavljaju poslove na privremenim gradilištima
izvan sjedišta organizacije odnosno poslodavca ("Narodne novine",
br. 7/87.).

4. Zaštita na radu

Članak 9.

Radnik ima pravo na zaštitu na radu. Zaštita na radu obuhvaća mjere
usmjerene za stvaranje sigurnih uvjeta rada u skladu sa zakonom.

Članak 10.

Poslodavci, uzimajući u obzir znanstvene metode i suvremena dostignuća,
obvezni su osigurati rad na način kojim se osigurava sigurnost na radu
i zaštita zdravlja radnika, te poduzimati mjere i utvrđivati normative
kojima se osigurava psihofizičko zdravlje i osobna sigurnost a naročito:

- utvrditi mjere zaštite na radu u elaboratu organizacije gradilišta
i to na način i sredstvima kojima se maksimalno osigurava stupanj sigurnosti
radnika, smanjuje mogućnost povreda, zdravstvenih tegoba i profesionalnih
oboljenja,

- urediti samačke domove koji su trajnije naravi na način da budu zadovoljeni
minimalni standardi u uređivanju stanovanja, prehrane i ostalih uvjeta
života, a prostorije za smještaj radnika,na gradilištima urediti u skladu
s Pravilnikom o osiguranju smještaja prehrane i prijevoza radnicima koji
obavljaju poslove na privremenim radilištima izvan sjedišta organizacije
odnosno sjedišta poslodavaca,

- da neće izvoditi radove niti dopustiti radnicima da rade na otvorenom
kada je temperatura zraka niža od -150C odnosno viša od 400C. Izuzetno,
ako bi zbog prekida rada nastupile teške posljedice za organizaciju odnosno
poslodavca ili kad to klimatski uvjeti dopuštaju (vlažnost zraka) radnik
može raditi i na temperaturi nižoj od -150C odnosno višoj od 400C pod uvjetom
da se radnici koriste i da im se osigura upotreba potrebnih osobnih zaštitnih
sredstava za rad u tim uvjetima. Za rad pri nižim temperaturama potrebno
je osigurati tople napitke i uređen prostor za povremeno zagrijavanje radnika,

- obavještavati sindikalnog povjerenika o težim povredama na radu, kolektivnim
nesrećama, profesionalnim bolestima i o svakoj pojavi koja uzrokuje nesigurnost
za život i zdravlje uključujući i informacije o zabranjenim radnjama,

- radnicima koji rade na poslovima štetnim po zdravlje osigurati zaštitna
sredstva, medicinski programirani odmor, zaštitnu prehranu i piće tijekom
rada,

- radnicima osigurati odgovarajuću poduku na području zaštite na radu
i zdravstvene sigurnosti radnika.

Članak 11.

Žena i radnik mladi od 18 godina ne smiju raditi na radnom mjestu na
kojem se pretežno obavljaju osobito teški fizički poslovi niti na ostalim
poslovima koji bi mogli štetno s povećanim rizikom utjecati na njihovo
zdravlje i život.

Trudnice ne smiju obavljati poslove:

- za koje se traže posebni uvjeti, zdravstvenog, tjelesnog i psihofizičkog
stanja,

- koji su utvrđeni kao naporni,

- koji imaju štetan utjecaj na zdravlje trudnice i na trudnoću.

Naporni i za zdravlje štetni poslovi koji se ne smiju raditi za vrijeme
trudnoće su naročito:

- poslovi koji izazivaju stalne i snažne vibracije tijela ili buku i
izazivaju duži pritisak na tijelo,

- poslovi s opasnim i za zdravlje štetnim tvarima,

- poslovi kod kojih proces rada utječe na temperaturu, vlažnost i brzinu
kretanja radnim prostorijama,

- poslovi u prostorijama u kojima nastaju opasna zračenja,

- poslovi kod kojih treba dizati i prenositi terete,

- poslovi koji se obavljaju pretežno u nefiziološkom ili prisilnom položaju.

Članak 12.

Radnika kojem je smanjena zdravstvena i radna sposobnost poslodavac
je dužan rasporediti na radno mjesto koje odgovara njegovoj zdravstvenoj
odnosno preostaloj radnoj sposobnosti u roku od 15 dana od dana kada je
rješenje nadležnog organa mirovinskog osiguranja postalo konačnim u upravnom
postupku.

Ako poslodavac ne rasporedi radnika u roku utvrđenom u stavku 1. ovog
članka dužan je radniku nadoknaditi razliku između naknade plaće koju prima
i plaće koju bi ostvario da je raspoređen na odgovarajuće radno mjesto
i to od prvog dana isteka roka u kojem ga je bio dužan rasporediti pa do
rasporeda radnika na odgovarajuće radno mjesto.

Članak 13.

Radnik je dužan:

- raditi s nužnom pozornošću i na način kojim ne ugrožava život ili
zdravlje svoje i drugih radnika, te sigurnost opreme i uređaja,

- na radnom mjestu poznavati uvjete i opasnosti rada, pridržavati se
propisanih i priznatih mjera zaštitena radu i uputa proizvođača sredstava
rada,

- održavati i upotrebljavati u ispravnom stanju sigurnosne uređaje i
osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na uporabu i rukovanje,

- upozoriti neposrednog rukovodioca na sve kvarove i nedostatke na uređajima,
opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim sredstvima kao i neredovite
pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu oštetiti, uništiti određenu
opremu ili ugroziti život i zdravlje radnika,

- upoznati i upozoriti nadležnog liječnika kod zasnivanja radnog odnosa
i u tijeku rada, na tjelesne nedostatke ili bolesti koje mogu kod obavljanja
određenih poslova uzrokovati posljedice po život ili zdravlje radnika ili
njegov okoliš,

- ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri potrebnoj za rad na siguran
način,

- podvrći se provjeri da li je pod utjecajem alkohola, drugih sredstava
ovisnosti ili bolestan,

- pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i drugim pregledima na koje
je uključen.

5. Radno vrijeme

Članak 14.

Radno vrijeme radnika iznosi 42 sata tjedno (puno radno vrijeme).

Radno vrijeme iz stavka 1. ovog članka može se prerasporediti ali tako
da ukupno radno vrijeme radnika ne bude duže od 42 sata u radnom tjednu
tijekom godine.

Odluku o preraspodjeli radnog vremena donosi poslovodni organ u skladu
s općim aktom ili drugi radnik koji rukovodi organizacijskim tijelom poduzeća
kojeg ovlasti poslovodni organ, odnosno poslodavac.

III. PLAĆE

1. Osnovna plaća

Članak 15.

Osnovna plaća radnika za puno radno vrijeme i normalni učinak utvrđena
na osnovi složenosti poslova radnog mjesta i normalne uvjete rada na tom
radnom mjestu, a u skladu s odredbama ovog ugovora predstavlja najniži
iznos kojega je poslodavac dužan isplatiti radniku.

Normalnim učinkom smatra se puno izvršenje utvrđene norme, odnosno ostvareni
planirani doprinos u radu utvrđen aktom poduzeća ili uobičajenim za obavljanje
pojedinih poslova.

Složenost poslova radnog mjesta u smislu odredbi ovog ugovora sadrži:
značaj radnog mjesta u poslovanju poduzeća, potreban stupanj obrazovanja
za obavljanje poslova radnog mjesta, stupanj odgovornosti radnog mjesta,
potrebno radno iskustvo radnika, zahtjevan stupanj kreativnosti i inicijativnosti
radnika kao i ostale psihofizičke osobine potrebne za rad na određenom
radnom mjestu.

Normalni uvjeti rada na pojedinom radnom mjestu su uvjeti koji su u
pravilu prisutni tijekom cijelog radnog vremena, koje određuje tehnološki
proces i njemu odgovarajuća organizacija rada, odnosno koji su uobičajeni
za to radno mjesto.

Članak 16.

Kao najnižu plaću ugovorne strane prihvaćaju iznos najniže osnovne plaće
utvrđen i objavljen po potpisnicima Općeg kolektivnog ugovora za gospodarstvo
važećeg u vrijeme zaključivanja ovog kolektivnog ugovora.

U slučaju utvrđivanja novog iznosa najniže osnovne plaće po potpisnicima
Općeg kolektivnog ugovora za gospodarstvo i na način utvrđen tim ugovorom,
novoutvrđeni iznos smatra se utvrđenim i za primjenu ovog kolektivnog ugovora
od dana od kojeg su potpisnici Općeg kolektivnog ugovora za gospodarstvo
utvrdili i objavili da se primjenjuje novoutvrđeni iznos najniže osnovne
plaće.

U slučaju prestanka važnosti Općeg kolektivnog ugovora za gospodarstvo
za vrijeme važenja ovog ugovora, ugovorne strane obvezuju se utvrditi i
objavljivati iznos najniže osnovne plaće.

Svaka ugovorna strana, ako smatra da prilike na tržištu građevinskih
usluga to omogućuju, ima pravo predložiti da se najniža osnovna plaća za
primjenu ovog kolektivnog ugovora utvrdi u većem iznosu od iznosa utvrđenog
na način opisan stavkom 1. i 2. ovog članka. Takav se prijedlog smatra
prijedlogom za pokretanje postupka za izmjenu i dopunu ovog kolektivnog
ugovora.

Članak 17.

Složenost poslova za utvrđivanje osnovne plaće određenog radnog mjesta
utvrđuje se tako da se vrijednost poslova najnižeg stupnja složenosti množi
koeficijentom složenosti utvrđenim za grupu poslova kojem pripada dotično
radno mjesto polazeći od slijedećih opredjeljenja:

```
Grupa                   Obilježje                                       Koeficijent
složenosti                                                              složenosti
I.      Grupa poslova podrazumijeva jednostavan
        rutinski rad koji ne zahtijeva posebno obrazovanje.
        Karakteristična radna mjesta: pomoćni radnik u
        građevinarstvu, transportni radnik, poslovi čišćenja
        uredskih prostorija, samačkih hotela i nastambi.                1,00
II      Grupa poslova podrazumijeva manje složene
        poslove i zadatke, odnosno rad pomoću
        jednostavnih sredstava za rad za koji su dovoljni
        pismena uputstva.
        Karakteristična radna mjesta: priučeni PKV
        građevinski radnici, pomoćni priučeni radnici svih
        struka, radnik na pripremi namirnica, sobarica,
        bolničar, pomoćnik strojarskog montera, autoperač i
        podmazivač, poslužitelj strojeva i uređaja na
        proizvodnji građevinskih elemenata, pomoćnik
        geobušača, figurant, čuvar, kurir i dostavljač.                 1,20
III.    Grupa podrazumijeva srednje složene poslove i
        zadatke na kojima se rad ponavlja uz povremenu
        pojavu novih poslova.
        Karakteristična radna mjesta: KV građevinski radnik
        početnik (zidar, tesar, armirač, betonirac, asfalter), KV
        radnika svih struka početnik, geobušač, strojar
        jednostavnog građevinskog stroja, vozač traktora,
        monter metalnih konstrukcija, rukovalac strojeva
        za obradu drva, unosilac podataka u AOP, tehnički
        crtač laborant, daktilograf, telefonist na telefonskoj
        centrali, skladištar priručnog skladišta.                       1,40
IV.     Grupa poslova podrazumijeva složenije i
        raznovrsnije poslove i zadatke za čije obavljanje
        su potrebne konzultacije u njihovu izvršavanju.
IV. a   Karakteristična radna mjesta: KV građevinski radnici
        svih struka (V. grupa tesar, armirač, zidar i dr.),
        građevinski laborant, vozač teretnog motornog vozila,
        servisni mehaničar, univerzalni strojarski monter, strojar
        građevinskih strojeva, skladištar, kuhar, blagajnik,
        vatrogasac.                                                     1,60
IV. b   Karakteristična radna mjesta: KV građevinski radnik
        svih struka (VI. grupa, tesar, armirač, zidar, izolater,
        asfalter), tehničar gradilišta, tehničar geobušenja,
        laborant, tehničar prerade drva, knjigovođa, medicinska
        sestra, operater ERC-a, geometar.                               1.70
V.      Grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i
        zadatke koji zahtijevaju veći stupanj samostalnosti
        u izvršavanju poslova i zadataka.
V. a    Karakteristična radna mjesta: VKV građevinski radnik
        svih struka (VII. grupa, tesar, armirač, betonirac, utezač,
        skelar), strojar teških građevinskih strojeva, monter
        plinoenergetskih postrojenja, vozač teških teretnih vozila,
        pećar-specijalist, tehničar-kalkulant, poslovođa
        jednostavnih objekata i postrojenja, knjigovođa.                1,85
V. b    Karakteristična radna mjesta: VKV građevinski radnik
        svih struka (VIII. grupa, tesar, zidar, armirač, utezač,
        miner specijalist, vodeći monter, vozač autobusa, strojar
        građevinskog stroja-specijalist, vozač teškog teretnog
        vozila-specijalist, rukovalac strojeva za obradu drva-
        specijalist, poslovođa građevinskih objekata, poslovođa
        montaže, kuhar specijalist, knjigovođa-kontista,
        medicinska sestra-specijalist.                                  1,95
VI.     Grupa poslova podrazumijeva poslove koji
        zahtijevaju samostalnost i veći stupanj kreativnosti
        u njihovu izvršavanju.
        Karakteristična radna mjesta: VKV građevinski
        radnik-majstor svih zanimanja, majstor u održavanju
        strojeva, zavarivač za specijalne postupke, poslovođa
        gradilišta, poslovođa završnih radova, poslovođa
        montaže, samostalni referent pratećih službi, kalkulant,
        geometar-specijalist, rukovodilac manjeg građevinskog
        objekta.                                                        2,10
VII     Grupa poslova podrazumijeva poslove koji
        zahtijevaju dodatno poznavanje užeg područja
        djelovanja uz samostalnost i kreativnost u izvršavanju
        poslova toga područja.
        Karakteristična radna mjesta: rukovodilac
        građevinskog objekta, rukovodilac objekata
        montaže, rukovodilac pogona, poslovođa složenog
        objekta, voditelj odsjeka u pratećim službama,
        komercijalist, domaćin hotela, projektant metalnih
        konstrukcija geodeta, knjigovođa-bilancist, samostalni
        kalkulant, rukovodilac mehanizacije i transporta i
        rukovodilac održavanja na gradilištu.                           2,20
VIII.   Grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji
        zahtijevaju inicijativu i kreativnost radnika, projektiranje
        poslova i zadataka.
        Karakteristična radna mjesta: rukovodilac gradilišta,
        rukovodilac građevinskih instalacija, rukovodilac
        složenog pogona, geodet-specijalist, samostalni
        kalkulant, programer, strojarski konstruktor, operativni
        konstruktor metalnih konstrukcija, voditelj odjela u
        službi knjigovodstva, komercijale, financija, pripreme
        rada i sl.                                                      2,60
IX.     Grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji
        zahtijevaju inicijativu i kreativnost radnika te dodatna
        specijalistička znanja potrebna za obavljanje tih poslova.
        Karakteristična radna mjesta: rukovodilac vrlo složenog
        gradilišta, samostalni projektant, organizator ERC-a,
        liječnik, geodetski projektant, arhitektonski projektant
        metalnih konstrukcija, tehnolog specijalist.                    2,80
X.      Grupa poslova podrazumijeva najsloženije poslove i
        zadatke s najvećim značajem za vođenje procesa
        proizvodnje i poslovanja, kreativne poslove i zadatke,
        istraživački rad, itd.
        Karakteristična radna mjesta: odgovorni rukovodilac
        poslovanja završnih radova, organizator industrijske
        proizvodnje građevinskog materijala za ugrađivanje
        i projektne opreme u građevinarstvu, organizator
        biroa, organizator geodetske službe, rukovodilac
        radnih jedinica, rukovodilac velikih samostalnih
        pogona, rukovodilac sektora komercijale, financija,
        knjigovodstva, kadrova i sl., savjetnik direktora,
        rukovodilac sektora razvoja, članovi i rukovodioci
        istraživačkih timova.                                           3,20

Pridržavajući se stavkom 1. ovog članka utvrđenih osnovnih plaća pojedinih grupa složenosti poslova kao minimalnih, potpisnici ugovora mogu za pojedine ili za više djelatnosti utvrditi tarife poslova.
Tarife poslova iz prethodnog stavka čine dodatak ovom ugovoru.
Poslodavci općim aktom odnosno ugovorom o radu utvrđuju tarife poslova u poduzeću poštivajući pri tome utvrđene odnose iz stavka 1. i 2. ovog članka kao minimalne.

2. Stimulativni dio plaće

```

Članak 18.

```

Općim aktom odnosno ugovorom o zapošljavanju ili odlukom poslodavca utvrđuju se kriteriji i mjerila za vrednovanje ostvarenih rezultata rada i stimulacija radnika za ostvarenje većih rezultata.
O odluci iz prethodnog stavka obavještava se sindikalnog povjernika.

3. Dodaci za otežane uvjete rada
```

Članak 19.

```
Osnovna plaća radnika povećat će se za ono vrijeme kada radnik povremeno radi u uvjetima rada težim od normalnih uvjeta rada radnog mjesta na koje je radnik stalno raspoređen i za koje mu je utvrđena osnovna plaća.
Elementi težih uvjeta rada koji se uzimaju u obzir kod uređivanja ovih pitanja u općim aktima i kolektivnim ugovorima poduzeća orijentacijski mogu biti slijedeći i njima slični:
I. UTJECAJ OKOLINE - dodatak na osnovnu plaću najmanje 5%
- rad na temperaturi ispod -50C ili iznad 350C,
- rad u uvjetima nagle i učestale promjene okolne temperature,
- rad uz buku veću od dozvoljene i kada su propisana zaštitna sredstva,
- rad na strojevima sa jačom vibracijom u radu,
- rad sa sredstvima ili u okolini s pojačanim zračenjem, a gdje su propisana zaštitna sredstva,
- rad u okolini zasićenoj štetnim parama, plinovima, prašinom, gdje su propisana osobna zaštitna sredstva.
II. FIZIČKA I PSIHIČKA OPTEREĆENJA - dodatak na osnovnu plaću najmanje 10%
- rad na zavarivanju,
- teški fizički rad.
III. OPASNOST ZA ZDRAVLJE I ŽIVOT NA RADNOME MJESTU
                                                                                dodatak
                                                                                najmanje
- rad vozača teških motornih vozila u javnom prometu                    10%
- rad na teškim građevinskim strojevima                                 10%
- rad na visini iznad 25 m                                                      15%
- rad na dubini u uskim kanalima i rovovima duljim od 3 m                       10%
- rad na visećim skelama                                                        25%
- rad na izbijanju i podgrađivanju tunela gdje je podgrađa potrebna             40%
- radovi u tunelu kada je postavljena podgrada ili ona nije potrebna            30%
- punjenje i paljenje mina                                                      25%
- kesonski i ronilački radovi                                                   50%

```

U slučaju rada u uvjetima koji se po više osnova smatraju težim od normalnih
za dotično radno mjesto, osnovna plaća radnika povećat će se zanajveći
utvrđeni dodatak.

4. Sudjelovanje u dobiti

Članak 20.

Statutom, kolektivnim ugovorom poduzeća, općim aktom ili ugovorom o
radu može se utvrditi pravo radnika na sudjelovanje u dijelu dobiti poslodavca,
način sudjelovanja u toj dobiti i uvjeti pod kojima se to pravo ostvaruje.

Ako na način iz stavka 1. ovog članka nije utvrđeno sudjelovanje radnika
u ostvarenoj dobiti poslodavca, može se kolektivnim ugovorom poduzeća ili
općim aktom utvrditi pravo radnika na trinaestu plaću ili drugi vid dodatne
isplate (Božićnica i sl.).

IV. OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

Članak 21.

Radniku upućenom na rad radi organiziranja i priprema za otvaranje novog
gradilišta izvan sjedišta organizacije i izvan mjesta njegova stalnog boravka
pripada dnevnica za prvih 15 dana boravka na terenu ako na tom gradilištu
nisu osigurani smještaj i prehrana.

Članak 22.

Radnik ima pravo na terenski dodatak za vrijeme rada izvan središta
poduzeća i izvan mjesta njegova stalnog boravka, au visini koja mu pokriva
povećane troškove života zbog boravka na terenu.

Puni iznos terenskog dodatka dnevno ne može biti manji od 6% od prosječne
plaće isplaćene po radniku u privredi Republike Hrvatske u prethodna tri
mjeseca.

Na puni iznos terenskog dodatka ima pravo radnik kada mu nisu osigurani
smještaj i prehrana.

Nema pravo na novčanu naknadu na ime terenskog dodatka radnik kojemu
su povećani troškovi života zbog boravka na terenu pokriveni na način da
mu je poduzeće osiguralo besplatan smještaj i prehranu.

Općim aktom ili ugovorom o radu utvrdit će se za koliko se umanjuje
puni iznos terenskog dodatka u slučajevima kadaradniku na terenu nije osiguran
smještaj ili mu nije osigurana prehrana.

Općim aktom ili ugovorom o radu može se utvrditi dio troškova terenskog
dodatka koji će se, i u slučaju osiguranja besplatnog smještaja i prehrane,
isplatiti radi pokrića ostalih povećanih troškova boravka na terenu.

Članak 23.

Općim aktom ili ugovorom o radu utvrdit će se slučajevi kada se radniku
koji radi u sjedištu poduzeća, a obitelj mu trajno boravi izvan sjedišta
poduzeća nadoknađuju troškovi odvojenog života od obitelji.

Naknade se isplaćuju zbog pokrića povećanih troškova radnika radi odvojenosti
od obitelji.

Puni iznos naknade za odvojeni život od obitelji ne može iznositi manje
od 60% prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku Republike u prethodna
tri mjeseca.

Kada radnik ima pravo na naknadu ista će se isplatiti u punom iznosu
kada mu u sjedištu poduzeća nisu osigurani smještaj i prehrana.

Ako su radniku, koji bi na naknadu imao pravo, u sjedištu poduzeća osiguran
smještaj i prehrana, smatra se da on nema povećanih troškova zbog odvojenosti
od obitelji, pa mu ni ne pripada naknada.

Općim aktom ili ugovorom o radu utvrdit će se za koliko se umanjuje
iznos naknade u slučajevima kada radniku u sjedištu poduzeća nije osiguran
smještaj ili mu nije osigurana prehrana.

Članak 24.

Terenski dodatak i nadoknada za odvojeni život od obitelji međusobno
se isključuju.

Članak 25.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u
visini troškova prijevoza javnim prometom.

Kada radnici putuju u mjesto obavljanja rada, poslodavac je dužan osigurati
prijevoz do mjesta rada ili nadoknaditi povećane troškove prijevoza ako
oni nisu obuhvaćeni troškovima iz stavka 1. ovog članka.

Na nadoknadu troškova prehrane u punom opsegu ima pravo i radnik koji
radi sa skraćenim radnim vremenom, ako skraćeno radno vrijeme traje četiri
i više sati dnevno.

Pravo na regres za godišnji odmor i naknadu troškova za dolazak i odlazak
s posla ostvaruje u punom iznosu i radnik koji radi sa skraćenim radnim
vremenom.

Članak 26.

Radnik ima pravo na topli obrok u tijeku dnevnog punog radnog vremena
čija se vrijednost utvrđuje u visini mjesečnog iznosa srazmjerno iznosu
od 25% prosječne mjesečne plaće isplaćene po radniku u gospodarstvu Republike
u prethodna tri mjeseca. Radnici kojima nije moguće osigurati topli obrok
imaju pravo na odgovarajući iznos regresa u dinarima.

V. UVJETI ZA RAD U INOZEMSTVU

1. Upućivanje radnika na rad u inozemstvo

Članak 27.

Poslodavac upućuje radnika na rad u inozemstvo sukladno uvjetima utvrđenim
zakonom, ovim Ugovorom i općim aktom.

Prava radnika koji se upućuju na rad u inozemstvo općim aktom iz stavka
1. ovog članka ne mogu biti utvrđena u manjem opsegu od prava utvrđenim
kolektivnim ugovorom i općim aktima za radnike koji rade u zemlji.

Poslodavac je dužan prije donošenja općeg akta stavka 1. ovog članka
zatražiti i razmotriti mišljenje Sindikata ili predstavnika radnika.

Članak 28.

Ugovor o radu u inozemstvu odnosno odluka o raspoređivanju sadrži potrebne
elemente utvrđene člankom 6. ovog Ugovora, a njime se mora utvrditi i:

- broj i datum,

- naziv radnog mjesta na koje se raspoređuje radnika za vrijeme rada
u inozemstvu,

- dan upućivanja na rad u inozemstvo,

- naznaka zemlje u koju se radnik upućuje na rad i lokacija na kojoj
će se raditi,

- plaća radnika za vrijeme rada u inozemstvu,

- način obračuna i isplate plaće za vrijeme rada u inozemstvu.

2. Radno vrijeme

Članak 29.

Radno vrijeme radnika upućenog na rad u inozemstvo prilagođava se radnom
vremenu i uvjetima rada države u kojoj se rad obavlja.

Rad u inozemstvu u pravilu se obavlja po preraspoređenom radnom vremenu.

U okviru preraspodijeljenog radnog vremena radnika ukupno radno vrijeme
ne može iznositi duže od punog radnog vremena koje je prosječna radna obveza
radnika za razdoblje za koje se vrši preraspodjela.

Preraspodjelu radnog vremena za svaku državu odnosno gradilište utvrđuje
prije početka radova poslovodni organ odnosno poslodavac.

Slobodne dane koji proisteknu iz preraspodjele radnog vremena radnici
koriste u pravilu poslije vraćanja u zemlju povezano sa godišnjim odmorima,
vjerskim i drugim blagdanima u koje se u stranoj zemlji ne radi, ili danima
zastoja radova (ratne operacije, obustava rada od strane investitora, remontni
radovi i sl.).

Vrijeme iznad punog radnog vremena određenog vremenskog perioda za koji
nije izvršena preraspodjela smatra se prekovremenim radom.

3. Plaće

Članak 30.

Poslodavac koji izvodi radove u inozemstvu isplaćuje radnicima za vrijeme
rada u inozemstvu plaću i druga osobna primanja u hrvatskim dinarima i
u stranoj valuti.

Visina i način isplate plaće i drugih osobnih primanja radnika iz stavka
1. ovog članka utvrđuju se općim aktom poslodavca koji upućuje i raspoređuje
radnika na mjesto rada u inozemstvu.

Članak 31.

Poslodavac isplaćuje dio plaće i drugih osobnih primanja radnika u valuti
zemlje u kojoj se izvode radovi u skladu s općim aktom, radi pokrića životnih
troškova radnika za vrijeme rada u inozemstvu.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka, ovisno o životnim i radnim
uvjetima u zemlji u kojoj se izvode radovi poslodavac može dio plaće i
drugih osobnih primanja radnika isplatiti radnicima u konvertibilnoj valuti,
ako u takvoj valuti naplaćuje izvođenje investicijskih radova u inozemstvu.

Članak 32.

Poslodavac općim aktom utvrđuje da li se plaća i druga osobna primanja
radnika za vrijeme rada u inozemstvu obračunava u hrvatskim dinarima ili
u stranoj valuti.

Članak 33.

Ako se plaća radnika za vrijeme rada u inozemstvu obračunava u hrvatskim
dinarima, dio plaće koji se, u skladu s općim aktom, isplaćuje u konvertibilnoj
valuti preračunava se iz dinarske protuvrijednosti u iznos konvertibilne
valute po srednjem tečaju NB Hrvatske na zadnji dan u mjesecu za koji se
vrši obračun.

Dio plaće koji se radniku isplaćuje u lokalnoj valuti preračunava se
iz dinarske protuvrijednosti u iznos USA dolara po srednjem tečaju NB Hrvatske
na zadnji dan u mjesecu za koji se vrši obračun, a USA dolara preračunavaju
se u lokalnu valutu po tečaju USA dolara u zemlji izvođenja investicijskih
radova.

Članak 34.

Ako se plaća radnika za vrijeme rada u inozemstvu obračunava u stranoj
valuti dio plaće koji se, u skladu s općim aktom, isplaćuje u hrvatskim
dinarima preračunava se iz strane valute u dinarsku protuvrijednost sukladno
odredbi članka 33. ovog Ugovora.

Članah 35.

Ako se uz suglasnost radnika, isplata dijela plaće na koju, u skladu
s općim aktom ima pravo u konvertibilnoj ili lokalnoj valuti isplaćuje
u dinarskoj protuvrijednosti, preračunavanje iznosa strane valute u hrvatske
dinare vrši se po srednjem tečaju NB Hrvatske na dan izvršene isplate.

Članak 36.

Poslodavac je dužan dio plaće radnika za vrijeme rada u inozemstvu koji
se isplaćuje u hrvatskim dinarima isplatiti najkasnije 15-tog dana u mjesecu
za prethodni mjesec. U istom roku poslodavac je dužan isplatiti radniku
i dio plaće koji se isplaćuje u lokalnoj valuti zemlje u kojoj se izvode
radovi.

Dio plaće koji se radniku za vrijeme rada u inozemstvu isplaćuje u konvertibilnoj
valuti poslodavac je obvezan isplatiti najkasnije 30-tog dana od isteka
roka za koji se vrši obračun.

Članak 37.

Osnovica za obračun i plaćanje doprinosa iz plaća za radnike upućene
na rad u inozemstvo je plaća koju bi radnik ostvario u tekućoj godini za
istovrsne poslove u zemlji.

Članak 38.

U državama Zapadne Europe, odnosno u drugim državama kada je to određeno
međunarodnim ugovorima ili propisima pojedine države poštivat će se odredbe
kolektivnog ugovora države u kojoj se izvode radovi.

4. Naknada plaće

Članak 39.

Radnik za vrijeme rada u inozemstvu ima pravo na naknadu plaće za vrijeme:

- privremene spriječenosti za rad zbog bolesti,

- za dane praznika,

- za korištenje godišnjeg odmora,

- za plaćeni dopust,

- za prekide rada bez krivnje radnika,

- na druge naknade predviđene općim aktima za radnike u zemlji.

Visina i osnovica za naknade plaće utvrđuje se općim aktom iz članka
27. ovog Ugovora.

Članak 40.

Naknada zbog privremene spriječenosti za rad isplaćuje se na temelju
uvjerenja liječnika o privremenoj nesposobnosti za rad.

Pravo na naknadu plaće za vrijeme bolesti i liječenja u inozemstvu po
odredbama stavka 1. ovog članka u pravilu radnik ostvaruje najviše do 10
dana, a ako je po mišljenju liječnika za oporavak radnika potrebno daljnje
liječenje ovlašteni radnik u suglasnosti s liječnikom uputit će radnika
na liječenje u zemlju ako troškove upućivanja radnika u zemlju ne premašuju
troškove naknade plaće radnika za vrijeme bolesti zajedno s troškovima
liječenja u inozemstvu.

Za vrijeme spriječenosti za rad zbog bolesti radniku koji je vraćen
radi liječenja u zemlju pripada naknada u visini koje se isplaćuje u zemlji.

Članak 41.

Za vrijeme blagdana i neradnih dana utvrđenih zakonom radniku pripada
naknada u visini prosječne plaće ostvarene u mjesecu u kojem je blagdan.

Članak 42.

Prije odlaska na rad u inozemstvo radnik je u pravilu obvezan koristiti
godišnji odmor za tekuću godinu.

Ukoliko radnik nije mogao koristiti godišnji odmor prije odlaska na
rad u inozemstvo omogućit će mu se korištenje godišnjeg odmora u skladu
s planom korištenja godišnjeg odmora inozemnoga gradilišta.

Radnik može koristiti godišnji odmor u inozemstvu najranije nakon šest
mjeseci rada u inozemstvu, ukoliko to priroda posla dozvoljava.

U godini u kojoj se radnik vraća u zemlju godišnji odmor će koristiti
po povratku u zemlju.

Članak 43.

Radnik na radu u inozemstvu ima pravo na plaćeni dopust do sedam dana
u kalendarskoj godini prema odredbama Općeg kolektivnog ugovora.

Članak 44.

U slučaju prekida rada do kojeg je došlo bez krivnje radnika (vremenske
nepogode, obustave određene po nadzornom organu ili investitoru, neskrivljenog
kvara stroja ili uređaja, neskrivljenog nedostatka pogonske energije i
sl.) radnika se može privremeno premjestiti na odgovarajući posao na drugo
gradilište na kojemu se rad nesmetano odvija.

Ako privremeni raspored nije moguć može se privremeno izvršiti preraspodjela
radnog vremena (zamjena korištenja slobodnih radnih sati).

Ako se predviđa da će prekid rada trajati duže od 7 dana, i ako radnika
nije moguće zaposliti na drugom gradilištu radnika će se uputiti na odgovarajući
posao u zemlji ili će mu se obračunati naknada za prekid rada.

5. Ostala materijalna prava radnika

Članak 45.

Radnik upućen na rad u inozemstvo ima pravo na naknadu regresa za korištenje
godišnjeg odmora, pravo na otpremninu kad stekne uvjete za mirovinu i pravo
na pomoći za slučajeve utvrđene kolektivnim ugovorom odnosno općim aktom
u visini koja pripada radnicima u zemlji.

Ostala materijalna prava koriste se u skladu s odredbama ovog ugovora
o uvjetima za rad u inozemstvu.

Članak 46.

Za službena putovanja unutar zemlje rada radnik ima prevo na naknadu
troškova smještaja i prehrane.

Članak 47.

Poslodavac radniku upućenom na rad u inozemstvo u pravilu osigurava
organiziran smještaj i prehranu.

Ako nije moguće organizirati besplatni kolektivni smještaj i prehranu
na gradilištu u inozemstvu radniku se isplaćuje naknada u visini potrebnoj
za pokriće troškova smještaja i prehrane.

Iznos naknade iz stavka dva ovog članka utvrđuje nadležni organ poslodavca.

Članak 48.

Radniku na radu u inozemstvu u pravilu se osigurava organiziran besplatan
prijevoz na posao i s posla.

Radniku kojem nije osiguran organizirani prijevoz isplaćuje se naknada
u visini troškova javnog prijevoza za dane provedene na radu isplativo
u lokalnoj valuti.

6. Zaštita radnika

Članak 49.

Radnicima na privremenom radu u inozemstvu osiguravaju se obvezni oblici
zaštite:

- zdravstvena zaštita,

- zaštita na radu,

- osiguranje radnika za slučaj nesreće na poslu.

Zdravstvena zaštita, zaštita na radu i osiguranje radnika za slučaj
nesreće na radu, osigurava se radniku i za vrijeme putovanja prilikom upućivanja
radnika na gradilištu u inozemstvo kao i prilikom povratka sa rada iz inozemstva.

Članak 50.

Prilikom upućivanja radnika na rad u inozemstvo, kao i po povratku s
rada, radnik mora biti liječnički pregledan. Ukoliko prema nalazu zdravstvene
komisije radnik nije sposoban za rad u inozemstvu, isti se ne može rasporediti
na rad u inozemstvo.

Radnik koji se razboli u inozemstvu, dužan se obratiti nedležnoj zdravstvenoj
ustanovi ili liječniku, a troškove zdravstvene zaštite-liječenja ako radnici
nisu osigurani kod inozemnog nosioca zdravstvenog osiguranja, terete poslodavca.

Članak 51.

Zaštita na radu regulira se u skladu sa važećim zakonskim propisima
u Republici Hrvatskoj i zemlji rada.

7. Povratak radnika u zemlju

Članak 52.

Po završetku potrebe za radom radnika ili završetku radova u inozemstvu
poslodavac je obvezan rasporediti radnika u pravilu na poslove i radne
zadatke na kojima je radio prije odlaska na rad u inozemstvo.

Ukoliko ne postoji mogućnost rasporeda na poslove koje je radnik obavljao
prije upućivanja na rad u inozemstvo poslodavac je obvezan rasporediti
radnika na druge odgovarajuće poslove sukladno propisima o radnim odnosima.

VI. PRAVA I OBVEZE UGOVORNIH STRANA I NAČIN RJEŠAVANJA SPOROVA

1. Ponašanje ugovorenih stranaka

Članak 53.

Ugovorne strane dužne su zalagati se za poštivanje odredaba ovog ugovora
i za njegovu pravilnu provedbu.

Ugovorne strane dužne su se suzdržati od svakog djelovanja koje bi bilo
u suprotnosti s odredbama ugovora, sprečavalo ili otežavalo njegovu provedbu.

2. Zaključivanje, izmjene i dopune ugovora

Članak 54.

Postupak za zaključivanje novog ugovora pokreće se na zahtjev bilo koje
ugovorne strane tri mjeseca prije isteka roka važnosti ovog ugovora.

Ugovorne strane mogu bilo u koje vrijeme predložiti izmjene odnosno
dopune ovog ugovora.

U zaključivanju, izmjenama i dopunama ugovora sindikati nastupaju kao
jedna strana na strani radnika.

Svaki sindikat može uz suglasnost drugog sindikata samostalno zahtijevati
izmjene ili dopune ugovora.

Ako po isteku vremena na koje je ugovor zaključen nijedna od ugovornih
strana ne otkaže ugovor, njegovo se važenje produžuje na naredno razdoblje.

Članak 55.

Ugovorna strana koja želi izmjenu odnosno dopunu ugovora predIaže drugoj
strani svoj obrazloženi zahtjev u pisanom obliku.

Druga strana dužna se o prijedlogu opredijeljeno izjasniti u roku od
30 dana od prijema zahtjeva iz prethodnog stavka.

U slučaju da ugovorna strana ne prihvati prijedlog za izmjenu ili dopunu
ugovora, odnosno da se o prijedlogu ne izjasni u roku 30 dana, strana predlagateljica
pokreće postupak pred Komisijom za mirenje.

Odredbe stavka 1 do 3 ovog članka primjenjuju se i na postupak zaključivanja
novog ugovora.

3. Rješavanje kolektivnih sporova

Članak 56.

Za rješavanje sporova među stranama ugovora koje nije bilo moguće riješiti
međusobnim pregovaranjem ustanovljuje se u roku od 30 dana Komisija za
mirenje.

Smatra se da je među stranama došlo do spora ako se one ne sporazumiju
o zaključivanju, izmjeni odnosno dopuni ugovora, odnosno o drugim prijedlozima
za rješavenje spornih situacija.

Članak 57.

Svaka strana imenuje po dva člana u Komisiju za mirenje. Članovi Komisije
sporazumno imenuju predsjednika Komisije kao petog člana iz redova uglednih
strukovnih i znanstvenih javnih radnika.

Članak 58.

Postupak mirenja pokreće se na zahtjev bilo koje strane.

Članak 59.

Mirenje je bezuspješno ako bilo koja strana pisano izjavi da mirenje
smatra neuspješnim kao i kad koja od strana ne imenuje člana Komisije za
mirenje, odnosno ako članovi ne imenuju predsjednika Komisije.

Svaki sporazum koji strane postignu mora biti u pisanom obliku. Sporazum
je sastavni dio ugovora i dopunjuje ga, odnosno mijenja.

Članak 60.

Ako je mirenje neuspješno o spornim pitanjima odlučuje arbitraža iz
članka 67. Općeg kolektivnog ugovora za gospodarstvo.

4. Organ za tumačenje ugovora

Članak 61.

Ugovorne strane imenuju zajednički organ za tumačenje odredbi ovog ugovora
i praćenje njegove primjene.

Zajednički organima četiri člana od kojih svaka strana imenuje dvojicu.

5. Otkaz ugovora

Članak 62.

U slučaju da jedna od strana krši obveze koje je preuzela ovim ugovorom,
druga strana može ugovor otkazati.

Otkaz je potrebno drugoj strani prethodno najaviti u roku koji ne može
biti kraći od tri mjeseca.

Po otkazivanju ugovora, svaka strana može tražiti zaključivanje novog
ugovora.

VII. PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak 63.

Troškove pripremanja, praćenja i ostvarivanja ovog ugovora snose potpisnici,
svaki u svom dijelu a troškove pripremanja i rada Komisije za mirenje,
arbitraže i Komisije za tumačenje, potpisnici dijele na principu da Hrvatska
gospodarska komora snosi jednu polovinu, a svaki sindikat potpisnik ugovora
jednu četvrtinu troškova.

Članak 64.

Smatra se da je ovaj ugovor zaključen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici
Samostalnog sindikata graditeljstva Hrvatske, Nezavisni sindikat građevinara
Hrvatske i Hrvatske gospodarske komore.

Članak 65.

Ovaj ugovor sklapa se na određeno vrijeme i važi do 31. prosinca 1993.
godine.

Članak 66.

Ovaj ugovor stupa na snagu danom objave.

Samostalni sindikat graditeljstva Hrvatske

predsjednik

**Stjepan Kirigin, v. r.**

Nezavisni sindikat građevinara Hrvatske

predsjednik

**Ivan Rebac, v. r.**

Hrvatskagospodarska komora

Direktor Sektora usluga

**dr. Petar Vidaković, v. r.**

---

[![](../../TipkaPočStr.GIF)](http://www.nn.hr/Narodne.htm)
[![](../../TSluzGl.GIF)](http://www.nn.hr/Glasilo/index.htm)
[![](../../TPretra.GIF)](http://www.nn.hr/search/iaquery.exe)
![](../../TElPosta.GIF)

Kolektivni ugovor, NN 6/1993-67