## Poslovnik Vlade Republike Hrvatske

### NN 138/1999 (15.12.1999.), Poslovnik Vlade Republike Hrvatske

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 109. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske
i članka 29. stavka 2. Zakona o Vladi Republike Hrvatske
(»Narodne novine«, broj 101/98), Vlada Republike Hrvatske
je na sjednici održanoj 9. prosinca 1999. godine, donijela

## POSLOVNIK

### VLADE REPUBLIKE HRVATSKE

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Poslovnikom, sukladno Zakonu o Vladi Republike Hrvatske,
uređuje se ustrojstvo i način rada i odlučivanja
Vlade Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vlada).

O primjeni ovog Poslovnika brine se tajnik Vlade, ako ovim Poslovnikom
nije drugačije određeno.

Članak 2.

Prvu sjednicu Vlade, u roku od osam dana od dana njenog imenovanja,
saziva predsjednik Vlade, ako je nije prethodno sazvao Predsjednik
Republike.

Članak 3.

Predsjedniku, potpredsjednicima, ministrima i drugim članovima
Vlade (u daljnjem tekstu: članovi Vlade) izdaje se iskaznica
kojom, od dana imenovanja za člana Vlade pa do dana razrješenja
ili dana raspuštanja Vlade, dokazuju članstvo u Vladi
i prava iz članka 33. Zakona o Vladi Republike Hrvatske.

Nakon razrješenja dužnosti člana Vlade ili nakon
raspuštanja Vlade, član Vlade ima pravo zadržati
iskaznicu člana Vlade, ali je ne smije koristiti za dokazivanje
članstva u Vladi i ostvarivanje bilo kojeg prava koje pripada
samo članovima Vlade.

Iskaznica člana Vlade sadrži osobne podatke nužne
za dokazivanje istovjetnosti, oznaku dužnosti u Vladi i dan
imenovanja za člana Vlade te prikaz prava iz članka
33. Zakona o Vladi Republike Hrvatske.

II. USTROJSTVO

Članak 4.

Vlada, kada je ovlaštena i u granicama svojih ovlasti:

1. donosi uredbe i druge propise;

2. donosi upravne akte;

3. donosi akte u vršenju vlasničkih ovlasti koje ima
Republika Hrvatska;

4. donosi akte poslovanja;

5. donosi rješenja o imenovanju i razrješenju dužnosnika
i državnih službenika, te članova drugih tijela
koje imenuje i razrješava Vlada;

6. daje odgovore na zastupnička pitanja postavljena Vladi;

7. rješava o sukobu nadležnosti između tijela državne
uprave;

8. utvrđuje prijedloge zakona i drugih propisa koje donosi
Hrvatski državni sabor i uredbi koje donosi Predsjednik Republike;

9. daje mišljenja na zakone, druge propise i druge akte koje
donose druga tijela državne vlasti;

10. donosi ili predlaže propise i druge akte u svezi sklapanja
i izvršavanja međunarodnih ugovora;

11. predlaže Hrvatskom državnom saboru davanje vjerodostojnog
tumačenja zakona;

12. pokreće postupak pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske
i daje, na traženje Ustavnog suda Republike Hrvatske, odgovore
u postupcima koji se pred njim vode ako se radi o postupku pokrenutom
protiv akta Vlade Republike Hrvatske, a može, na traženje
Ustavnog suda, dati i mišljenja u postupcima koji se vode
protiv akata drugih tijela državne vlasti;

13. daje upute Državnom pravobraniteljstvu Republike Hrvatske
o pokretanju postupka i postupanju u postupcima pred tijelima
sudbene vlasti u kojima je stranka Republika Hrvatska;

14. donosi strategije razvoja gospodarskih ili društvenih
djelatnosti kojima utvrđuje stanje i mjere koje treba poduzeti;
donosi deklaracije kojima izražava stajališta Vlade
Republike Hrvatske o pojedinim pitanjima; daje izvješća
u kojima prikazuje stanje u pojedinim područjima; i prijedloge
za rješavanje određenih pitanja; donosi rezolucije kojima
izražava mišljenja; podnosi prijedloge ili utvrđuje
mjere koje treba provoditi; daje preporuke tijelima državne
vlasti i tijelima jedinica lokalne samouprave i tijelima lokalne
uprave i samouprave o načinu rješavanja pojedinih
pitanja;

15. obavlja i druge poslove iz svog djelokruga sukladno Zakonu
i ovom Poslovniku.

Članak 5.

Vlada o pitanjima iz svog djelokruga raspravlja i odlučuje
na sjednicama Vlade.

Vlada odlučuje natpolovičnom većinom glasova
svih članova Vlade, ako zakonom nije drugačije određeno.
U slučaju da su glasovi podijeljeni, odlučuje glas
predsjednika Vlade.

*a) Uži kabinet*

Članak 6.

Iznimno od odredbe članka 4. ovog Poslovnika, o pitanjima
iz djelokruga Vlade može u slučajevima iz članka
17. stavak 1. Zakona o Vladi odlučivati i Uži kabinet
Vlade, a njegove odluke potvrđuju se na prvoj sljedećoj
sjednici Vlade.

Uži kabinet Vlade ima i ovlasti iz članka 16. stavak
2. Zakona o Vladi Republike Hrvatske.

Članak 7.

Uži kabinet Vlade čine predsjednik i potpredsjednici
Vlade.

Sjednice Užeg kabineta saziva predsjednik Vlade. Na sjednicu
Užeg kabineta predsjednik Vlade može pozvati i druge
članove Vlade koji mogu sudjelovati u raspravi bez prava
odlučivanja.

Uži kabinet odlučuje većinom glasova svih članova
Užeg kabineta. U slučaju podijeljenih glasova odlučuje
glas predsjednika Vlade.

*b) Radna tijela*

Članak 8.

Radi davanja mišljenja, prijedloga i stručnih obrazloženja
o pitanjima iz djelokruga Vlade, Vlada ovim Poslovnikom osniva
svoja stalna radna tijela, a posebnim odlukama može osnivati
i povremena radna tijela.

Članak 9.

Stalna radna tijela Vlade jesu:

- Koordinacija za društvene djelatnosti;

- Koordinacija za europske integracije;

- Koordinacija za gospodarstvo;

- Koordinacija za unutarnju politiku;

- Koordinacija za ljudska prava;

- Koordinacija za provođenje posebnih odnosa između Republike
Hrvatske i Federacije Bosne i Hercegovine i odnosa s Bosnom i
Hercegovinom;

- Kadrovska komisija;

- Administrativna komisija.

Članak 10.

Radno tijelo Vlade ima tajnika kojeg imenuje Vlada.

Tajnik radnog tijela priprema sjednicu radnog tijela sukladno
odredbama ovog Poslovnika, te prati izvršavanje zaključaka
radnog tijela.

*1. Koordinacije*

Članak 11.

Koordinacija za društvene djelatnosti razmatra pitanja iz
područja kulture, odgoja i obrazovanja, znanosti, informiranja,
športa, tjelesne kulture, tehničke kulture, skrbi
o djeci, zdravstvene zaštite i zdravstvenog osiguranja, mirovinskog
osiguranja, radnih odnosa, sindikata javnih službi, socijalne
skrbi, skrbi o invalidima i ostalih društvenih djelatnosti,
te sklapanja i izvršavanja međunarodnih ugovora iz područja
društvenih djelatnosti.

Članak 12.

Koordinacija za europske integracije razmatra sva pitanja od značenja
za približavanje Republike Hrvatske europskim integracijama,
posebice Europskoj uniji, a osobito predlaže i vodi brigu
o provođenju strategije Republike Hrvatske prema europskim
integracijama i predlaže donošenje mjera u cilju približavanja
Republike Hrvatske europskim integracijama, te sklapanja i izvršavanja
međunarodnih ugovora iz područja europskih integracija.

Članak 13.

Koordinacija za gospodarske djelatnosti razmatra pitanja iz područja
industrije, energetike, brodogradnje, rudarstva, obrtništva,
zadrugarstva, poljoprivrede, šumarstva, prostornog uređenja
i graditeljstva, zaštite prirode i okoliša, turizma,
ugostiteljstva, trgovine, razvitka i obnove, monetarnog sustava,
vodoprivrednog gospodarstva, carinskog sustava i carinske politike,
zapošljažvanja, sindikata iz oblasti gospodarskih djelatnosti,
tržišta rada, financiranja javnih potreba, državnog
proračuna i izvanproračunskih fondova, te druga
pitanja iz područja financija i gospodarstva, te sklapanja
i izvršavanja međunarodnih ugovora iz navedenih područja.

Članak 14.

Koordinacija za unutarnju politiku razmatra pitanja iz područja
unutarnjih poslova, pravosuđa i uprave, obrane, obrambenih
priprema za slučaj rata ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske, invalida i stradalnika
Domovinskog rata, sindikata državnih službenika i namještenika,
vlasničkih i drugih stvarnih prava, zaštite imovine
Republike Hrvatske, imovinsko pravnih poslova kao i druga pitanja
u svezi obrane i unutarnje politike, te sklapanje i izvršavanje
međunarodnih ugovora iz navedenih područja.

Članak 15.

Koordinacija za ljudska prava razmatra pitanja zaštite i
promicanja ljudskih prava u Republici Hrvatskoj, prikuplja podatke
o stanju ljudskih prava i prava etničkih i nacionalnih
zajednica ili manjina, ocjenjuje stanje ljudskih prava i prava
etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina, razmatra
prigovore o stanju ljudskih prava koji su upućeni Republici
Hrvatskoj od strane međunarodnih organizacija i uspoređuje
ih sa stvarnim stanjem, potiče nadležna tijela državne
uprave na rješavanje neposrednih problema u pitanjima ljudskih
prava, te predlaže Vladi mjere za rješavanje određenih
problema i poboljšanje stanja ljudskih prava, te sklapanje
i izvršavanje međunarodnih ugovora iz navedenih područja.

Članak 16.

Koordinacija za provođenje posebnih odnosa između Republike
Hrvatske i Federacije Bosne i Hercegovine i odnosa s Bosnom i
Hercegovinom razmatra pitanja i daje Vladi Republike Hrvatske
mišljenja i prijedloge o pitanjima iz nadležnosti Vlade,
a koja se odnose na provođenje Sporazuma o posebnim odnosima
između Republike Hrvatske i Federacije Bosne i Hercegovine,
kao i na pitanja koja su uređena aneksima tom Sporazumu, te
drugih sporazuma zaključenih s Bosnom i Hercegovinom.

Članak 17.

Članovi koordinacija jesu ministri i ravnatelji državnih
upravnih organizacija, koji upravljaju radom tijela državne
uprave čiji su poslovi u djelokrugu određene koordinacije
te druge osobe koje odredi Vlada Republike Hrvatske.

Koordinacijama predsjedavaju potpredsjednici Vlade ili ministri
koje odredi Vlada Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: predsjednik
koordinacije).

Sastav Koordinacije iz članaka 11., 13., 14. i 15. ovog
Poslovnika odnosno njene članove utvrđuje Vlada Republike
Hrvatske.

Izuzetno od odredbi stavaka 1. do 3. ovoga članka na rad
Koordinacije za europske integracije primjenjuju se odredbe Odluke
o osnivanju Koordinacije za europske integracije, a na rad Koordinacije
za provođenje posebnih odnosa između Republike Hrvatske
i Federacije Bosne i Hercegovine i odnosa s Bosnom i Hercegovinom
odredbe Odluke o osnivanju Koordinacije za provođenje posebnih
odnosa između Republike Hrvatske i Federacije Bosne i Hercegovine
i odnosa s Bosnom i Hercegovinom.

Članak 18.

Sjednicu koordinacije saziva, predlaže i utvrđuje dnevni
red sjednice, njome predsjedava, predlaže i potpisuje zaključke
predsjednik koordinacije.

U slučaju spriječenosti predsjednika koordinacije
njegove ovlasti ima ministar kojeg odredi predsjednik koordinacije.

O pitanjima koja ne zahtijevaju raspravu odnosno donošenje
odluka od strane Vlade, koordinacija donosi zaključke kojima
izražava svoja stajališta, upute i prijedloge.

Članak 19.

Sjednice koordinacija održavaju se po potrebi, a u pravilu
jednom tjedno.

Pismeni poziv za sjednicu s prijedlogom dnevnog reda i materijalima
za raspravu dostavlja se članovima koordinacije i drugim
osobama koje se pozivaju da sudjeluju u radu sjednice, najkasnije
tri dana prije održavanja sjednice.

Na dnevni red sjednice koordinacije mogu biti uvršteni materijali
koji su pripremljeni za odlučivanje. Pod materijalima pripremljenim
za odlučivanje smatraju se materijali dostavljeni i pripremljeni
sukladno odredbama članka 28. ovog Poslovnika.

Predsjednik koordinacije može odlučiti da se sjednica
dopuni točkom dnevnog reda i materijalima koji nisu bili
dostavljeni sukladno odredbi članka 28. ovog Poslovnika.

Članak 20.

U radu sjednice koordinacije može, umjesto ministra ili ravnatelja
državne upravne organizacije, sudjelovati njegov zamjenik
ili njegov pomoćnik ili tajnik ministarstva, a iznimno,
ako to dozvoli predsjednik koordinacije, i drugi državni
službenik.

Smatra se da osoba koja umjesto ministra ili ravnatelja državne
upravne organizacija sudjeluje u radu koordinacije ima sve ovlasti
izjašnjavati se i glasati o pitanjima o kojima se raspravlja
na sjednici.

U radu koordinacije obavezno sudjeluju predstavnik Ureda za zakonodavstvo
i predstavnik Ministarstva financija, ako ministar financija nije
član koordinacije prema odredbi članka 17. stavka
1. ovog Poslovnika.

Predsjednik koordinacije odlučuje o pozivanju na sjednicu
i predstavnika drugih tijela ili službi Vlade Republike Hrvatske.

Kada koordinacija raspravlja o pitanju od osobitog značaja
za interese udruga (sindikata, poslodavaca, gospodarske i druge
udruge), pravne osobe s javnim ovlastima, kao i pravne osobe u
vlasništvu ili u pretežnom vlasništvu Republike
Hrvatske odnosno koje obavljaju poslove od interesa za Republiku
Hrvatsku, na sjednici koordinacije mogu se pozvati njihovi predstavnici.

Radi davanja stručnih mišljenja na sjednicu koordinacije
mogu se pozvati istaknuti stručnjaci iz određenih područja.

Članak 21.

Svaka koordinacija može raspravljati i pitanja iz djelokruga
druge koordinacije.

Ako su u slučaju iz stavka 1. ovog članka utvrđeni
različiti stavovi koordinacija, Uži kabinet će
odlučiti koji od prihvaćenih stavova predlaže
Vladi.

Članak 22.

Sjednice koordinacije zatvorene su za javnost, osim ako drugačije
odluči predsjednik koordinacije.

Sjednice koordinacije ne snimaju se tonski.

O radu sjednice koordinacije vodi se skraćeni zapisnik -
zabilješka, a o svakom pitanju iz dnevnog reda koordinacije
donosi se zaključak koji sadrži stajališta i
prijedloge koordinacije Vladi Republike Hrvatske.

*2. Kadrovska komisija*

Članak 23.

Kadrovska komisija utvrđuje prijedloge za imenovanje i razrješenje
dužnosnika i državnih službenika te članova
drugih tijela koje imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske.
Određuje plaće državnim dužnosnicima kada
je zakonom propisano da ih određuje nadležno tijelo Vlade
Republike Hrvatske i utvrđuje prijedloge rješenja o plaćama
dužnosnika i državnih službenika kojima plaće
utvrđuje Vlada Republike Hrvatske.

Članak 24.

Kadrovsku komisiju čini predsjednik Vlade i potpredsjednici
Vlade.

Sjednicu Kadrovske komisije saziva, predlaže i utvrđuje
dnevni red sjednice, njome predsjeda i predlaže njene zaključke
predsjednik Vlade.

Predsjednik Vlade odlučuje da li će na sjednicu pozvati
predstavnike drugih tijela državne vlasti i predstavnike
stručnih službi Vlade.

*3. Administrativna komisija*

Članak 25.

Administrativna komisija provodi postupak i rješava o pravima
bivših političkih zatvorenika sukladno odredbama Zakona
o pravima bivših političkih zatvorenika, provodi postupak
dodjele stalne novčane nadoknade zaslužnim osobama
sukladno odredbama Zakona o dodjeljivanju stalnih novčanih
naknada zaslužnim osobama, te obavlja druge poslove koji
su joj povjereni drugim propisima.

Sastav Administrativne komisije odnosno njene članove utvrđuje
Vlada.

Članak 26.

Na sazivanje Kadrovske i Administrativne komisije, utvrđivanje
dnevnog reda i prisustvovanje Komisiji odgovarajuće se primjenjuju
odredbe ovog Poslovnika koje se odnose na rad koordinacija.

III. NAČIN RADA I ODLUČIVANJA

*1. Priprema materijala*

Članak 27.

Ministarstva i državne upravne organizacije (u daljnjem tekstu:
tijela državne uprave) moraju, kada u praćenju stanja
u okviru svog djelokruga ocijene da je potrebno, predložiti
Vladi donošenje zakona, propisa ili drugog akta.

Županijski uredi i uredi Grada Zagreba, u okviru praćenja
stanja u upravnim područjima za koja su ustrojeni, mogu
kad ocijene da je potrebno predložiti donošenje zakona
ili drugog propisa ili drugog akta, o svom stajalištu obavijestiti
Vladu i nadležno ministarstvo.

Vlada zaključkom zadužuje ministarstva i druga tijela
državne uprave da u pitanjima iz svog djelokruga pripreme
prijedloge zakona i drugih propisa te drugih akata, koje Vlada
predlaže za donošenje Hrvatskome državnom saboru
i Predsjedniku Republike ili ih sama donosi, određujući
osnovna pitanja koja se trebaju tim propisima i aktima urediti
i rokove za njihovu izradu.

Vlada može zadužiti svoje radno tijelo, Ured za zakonodavstvo
ili drugu svoju stručnu službu da pripremi prijedloge
zakona i drugih propisa, te drugih akata.

Članak 28.

Prijedlozi uredbi i drugih propisa koje donosi Vlada dostavljaju
se u obliku pravnih odredbi, a prijedlozi drugih akata (strategije,
deklaracije, izvješća, rezolucije i sl.) moraju sadržavati
prikaz svih pitanja potrebnih za raspravu i odlučivanje
o njima. Prijedlozi drugih akata, koji imaju više od 15 stranica
teksta, moraju imati i kratak sažetak.

Nacrti prijedloga zakona i drugih propisa te akata koje Vlada
predlaže za donošenje Hrvatskom državnom saboru
moraju sadržavati sve sastojke propisane Poslovnikom Zastupničkog
doma Hrvatskoga državnog sabora, a prijedlozi uredbi koje
Vlada predlaže za donošenje Predsjedniku Republike moraju
biti sačinjeni u obliku pravnih odredbi s obrazloženjem.

Uz nacrte prijedloga zakona i drugih propisa moraju biti priložena
mišljenja Ureda za zakonodavstvo i Ministarstva financija,
te drugih tijela državne uprave u čiji djelokrug ulaze
pitanja koja se uređuju ovim prijedlozima. Mišljenja
Ureda za zakonodavstvo i Ministarstva financija, te drugih tijela
državne uprave moraju biti priložena i uz informacije,
izvješća i slične materijale ako sadrže
prijedloge zaključaka kojima se određuju obveze tijelima
državne uprave ili se stvaraju financijske obaveze.

Vlada Republike Hrvatske u pravilu će zatražiti i mišljenje
Hrvatske gospodarske komore, Hrvatske obrtničke komore,
Hrvatske udruge poslodavaca i drugih udruga kada se radi o pitanjima
iz njihovog djelokruga.

Uz nacrte prijedloga zakona i drugih propisa, tijela državne
uprave dužna su priložiti mišljenja i očitovati
se na primjedbe i prijedloge Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva
financija i drugih tijela državne uprave, koje nisu usvojila.

Uz materijale koji sadrže tekstove međunarodnih ugovora,
tabele ili druge obrasce, ili sadrže više od 15 stranica
teksta, obavezno se dostavlja elektronski zapis materijala.

Ako niti jedan od jezika izvornika nije hrvatski jezik, međunarodni
ugovori dostavljaju se na jednom od jezika izvornika i u prijevodu
na hrvatski jezik.

Svaki akt i drugi materijal određenog stupnja povjerljivosti
mora imati oznaku povjerljivosti, sukladno propisima o zaštiti
tajnosti podataka.

Članak 29.

Po prijemu materijala koji se dostavljaju Vladi radi njihovog
raspravljanja ili donošenja na sjednici Vlade, tajnik Vlade
ocjenjuje da li se radi o materijalima koji prethodno trebaju
biti raspravljeni na sjednicama koordinacija, i da li su, kada
se radi o materijalima koje dostavljaju druga tijela državne
uprave, te stručne službe Vlade, sačinjeni
sukladno odredbi članka 28. ovoga Poslovnika.

Ako tajnik Vlade ocijeni da su prijedlozi zakona i drugih propisa
ili drugih akata sačinjeni sukladno odredbi članka
28. ovog Poslovnika ili imaju manje nedostatke koji ne sprječavaju
raspravu o njima, dostavit će ih tajnicima koordinacija
radi uvrštenja u dnevni red sjednice koordinacije.

Materijali pripremljeni i dostavljeni za raspravu na koordinacijama,
uvrštavaju se u dnevni red prve sjednice koordinacije, ako
drugačije ne odluči predsjednik koordinacije.

Tajnik Vlade pozvat će nadležna tijela državne
uprave da pripreme odgovor na zastupničko pitanje, vodeći
računa o roku davanja odgovora prema odredbama poslovnika
domova Hrvatskog državnog sabora.

*2. Sazivanje sjednica*

Članak 30.

Sjednice Vlade saziva predsjednik Vlade, predlaže dnevni
red, predsjeda sjednicama, te potpisuje akte koje ona donosi.

Predsjednik Vlade ovlastit će jednog od potpredsjednika
da ga, u slučaju njegove nenazočnosti ili spriječenosti,
zamjenjuje u sazivanju sjednica Vlade, predsjedavanju sjednicama
i potpisivanju akata koji su doneseni na sjednicama Vlade kojima
nije nazočan predsjednik Vlade.

Članak 31.

Pismeni poziv za sjednicu Vlade s prijedlogom dnevnog reda i materijalima
koji sadrže stajališta i prijedloge koordinacija, tajnik
Vlade upućuje članovima Vlade najkasnije 12 sati
prije održavanja sjednice.

Pismeni poziv za sjednicu Vlade s prijedlogom dnevnog reda i materijalima
iz stavka 1. ovoga članka upućuje se i predstojniku
Ureda za zakonodavstvo i predstojniku Ureda za odnose s javnošću.

Pismeni poziv za sjednicu Vlade upućuje se čelnicima
drugih tijela državne uprave, te im se dostavlja materijal
za odgovarajuću točku dnevnog reda radi koje prisustvuju
sjednici Vlade.

Pismeni poziv za sjednicu Vlade upućuje se i drugim osobama
za koje to odredi predsjednik Vlade ili Uži kabinet.

Materijali koji su označeni stupnjem povjerljivosti »državna
tajna« dostavljaju se samo članovima Vlade u zatvorenim
omotnicama na kojima je označen stupanj povjerljivosti
i redni broj materijala. Članovi Vlade po završetku
sjednice dužni su materijal vratiti tajniku Vlade.

Članak 32.

U radu sjednice Vlade sudjeluje predstojnik Ureda za zakonodavstvo
i predstojnik Ureda za odnose s javnošću.

Čelnici drugih tijela državne uprave i druge osobe
pozvane na sjednicu Vlade mogu sudjelovati u radu na sjednici
Vlade samo u pitanjima radi kojih su pozvane na sjednicu.

Članak 33.

U dnevni red sjednice unose se pitanja koja su raspravile nadležne
koordinacije.

Prilikom utvrđivanja dnevnog reda predsjednik i drugi članovi
Vlade mogu predložiti izmjene i dopune dnevnog reda.

Predsjednik Vlade može predložiti da se u dnevni red
sjednice unese i pitanje koje nije raspravljeno u nadležnim
koordinacijama. Predsjednik Vlade može predložiti da
se u dnevni red unese i pitanje o kome ne postoje pisani materijali
i koje će se raspraviti na osnovi usmenog prikaza nadležnog
člana Vlade.

*3. Sjednica*

Članak 34.

Sjednici Vlade, uz članove Vlade, mogu prisustovati samo
pozvane osobe.

S dijela sjednice koji je zatvoren za javnost, Vlada može
isključiti pozvane osobe.

Članak 35.

U radu sjednice Vlade s pravom odlučivanja sudjeluju samo
članovi Vlade.

Vlada ne može odlučivati ako na sjednici Vlade nije
nazočna većina članova Vlade.

Predsjednik Vlade ili Uži kabinet mogu odlučiti da
se sjednica Vlade održi i bez nazočnosti većine
članova Vlade s tim da odsutni članovi Vlade glasuju
putem telefona ili telefaksom, odnosno elektroničkom poštom.

Odluka Vlade donesena sukladno stavku 3. ovoga članka,
potvrđuje se na idućoj sjednici Vlade prilikom usvajanja
zapisnika.

Članak 36.

U radu sjednice Vlade, umjesto odsutnog ili spriječenog
ministra, mogu sudjelovati njegov zamjenik ili pomoćnik
ministra, kojeg odredi ministar.

U slučajevima kada ministarstvo ili državna upravna
organizacija nema ministra ili zamjenika ministra odnosno ravnatelja
i zamjenika ravnatelja, Vlada Republike Hrvatske određuje
koji pomoćnik ministra ili ravnatelja vrši dužnost
ministra ili ravnatelja.

Članak 37.

Sjednice Vlade održavaju se u pravilu jednom tjedno, na dan
koji odredi predsjednik Vlade.

Članovi Vlade koji ne mogu biti nazočni na sjednici,
dužni su o tome odmah, a najkasnije po saznanju za dan i
vrijeme održavanja sjednice, obavijestiti tajnika Vlade koji
o tome obavještava predsjednika Vlade. Predsjednik Vlade
ima pravo zahtijevati od člana Vlade da prisustvuje sjednici
Vlade, osim ako se radi o osobito opravdanim razlozima, čiju
opravdanost on ocjenjuje.

Članak 38.

Sjednice Vlade označavaju se rednim brojem koji označava
broj sjednica u mandatu Vlade i rednim brojem koji označava
broj sjednica u tekućoj godini.

O radu na sjednici vodi se zapisnik, a sjednice Vlade se i tonski
snimaju.

Zapisnik se označava rednim brojevima kao i sjednice Vlade,
te sadrži datum održavanja sjednice, oznaku tko je predsjedavao
sjednicom, vrijeme kada je sjednica započela i kada je
završila, popis nazočnih i odsutnih članova
Vlade, popis ostalih osoba nazočnih na sjednici Vlade,
dnevni red, popis točaka skinutih s dnevnog reda i akte
Vlade donesene po svakoj točki dnevnog reda.

Zapisnik potpisuju predsjednik Vlade i tajnik Vlade.

Zapisnici se uvezuju za tekuću godinu i čuvaju trajno.

Za čuvanje zapisnika i tonskih zapisa sjednica Vlade odgovoran
je tajnik Vlade.

Pravo na uvid u zapisnik dijela sjednice koji je održan bez
prisustva javnosti i pravo korištenja njegovog sadržaja
imaju članovi Vlade, a druge osobe samo ako im to odobri
tajnik Vlade.

Članak 39.

Zapisnik sa sjednice Vlade Vlada usvaja na jednoj od sljedećih
sjednica, na zatvorenom dijelu sjednice Vlade. Članovi
Vlade imaju pravo stavljanja primjedbi na zapisnik. Ostale osobe
koje su sudjelovale u radu sjednice Vlade imaju pravo da im se
dostavi izvod iz zapisnika u dijelu koji se odnosi na njihovo
sudjelovanje u radu sjednice Vlade i imaju pravo dostaviti pismene
primjedbe tajniku Vlade.

O primjedbama stavljenim na zapisnik odlučuje se prilikom
usvajanja zapisnika.

Članak 40.

Nakon usvajanja zapisnika prethodne sjednice, predsjednik Vlade
stavlja na glasanje dnevni red sjednice Vlade.

Predsjednik Vlade može i tijekom sjednice Vlade predlagati
izmjene ili dopune dnevnog reda sjednice.

Članak 41.

O svakom predmetu dnevnog reda sjednice vodi se rasprava i donosi
odgovarajući akt.

Raspravu vodi i akt predlaže predsjednik Vlade.

Nakon što predsjednik Vlade zaključi raspravu i predloži
akt, ne može se više voditi rasprava, osim ako to, izuzetno,
ne dozvoli predsjednik Vlade.

Članak 42.

Na početku rasprave o predmetu dnevnog reda kratko obrazloženje
daje član Vlade ili predstavnik tijela koje je stručni
nositelj izrade materijala o kome se raspravlja. Nakon ovog obrazloženja
predsjednici koordinacija koje su raspravile materijal mogu i
usmeno iznijeti stajališta koordinacija, nakon čega
se za raspravu mogu javiti članovi Vlade.

Članak 43.

Nakon dovršetka rasprave i donošenja zaključka
ili drugog akta o predmetu dnevnog reda, Vlada može ovlastiti
Uži kabinet da nakon sjednice Vlade dodatno razmotri predmet
rasprave i doneseni zaključak ili drugi akt. Uži kabinet
može zatražiti da se o ovakovom predmetu ponovo otvori
rasprava na sljedećoj sjednici.

Vlada može ovlastiti Ured za zakonodavstvo i tijelo državne
uprave koje je bilo stručni nositelj izrade materijala
da pravno uobliče ili izvrše odgovarajuće normativne
popravke materijala u skladu sa zaključkom Vlade.

Članak 44.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži
i dobije riječ od predsjednika Vlade. Predsjednik Vlade
riječ daje prema redoslijedu prijavljivanja za raspravu,
o čemu ga obavještava tajnik Vlade.

Predsjednik Vlade ne može odbiti dati riječ članu
Vlade, osim ako je član Vlade već raspravljao a predsjednik
Vlade ocijeni da nema potrebe za ponovnim raspravljanjem, osim
ako član Vlade želi odgovoriti na raspravu nekog drugog
člana Vlade. Predsjednik Vlade može člana Vlade
ili drugu osobu kojoj je dao riječ, opomenuti ili prekinuti
u govoru, pa i oduzeti riječ, ukoliko svojom raspravom
značajnije izlazi iz predmeta o kome se raspravlja.

Članak 45.

Predstojnik Ureda za zakonodavstvo može se prijaviti za sudjelovanje
u raspravi ako iz materijala ili iz rasprave ocijeni da je prijedlog
predloženog akta u suprotnosti s Ustavom Republike Hrvatske
ili zakonom, a ima pravo upozoriti i na odnos nekog pitanja prema
pravnom sustavu Republike Hrvatske. Druge osobe koje prisustvuju
sjednici Vlade mogu sudjelovati u raspravi kad im to dozvoli predsjednik
Vlade.

Članak 46.

Nakon dovršetka rasprave po dnevnom redu, predsjednik Vlade
može otvoriti točku dnevnog reda u kojoj članovi
Vlade mogu iznositi informacije, stavljati prijedloge ili postavljati
pitanja u stvarima koje nisu bile predmet dnevnog reda.

*4. Objava propisa i drugih akata Vlade*

Članak 47.

Uredbe i druge akte koji se objavljuju temeljem propisa ili temeljem
zaključka Vlade, nakon potpisa od strane predsjednika Vlade,
tajnik Vlade dostavlja glavnom uredniku službenog lista Republike
Hrvatske »Narodne novine«, radi njihove objave.

Tajnik Vlade je ovlašten dati ispravke uredbi i drugih akata
objavljenih u »Narodnim novinama«, ako se radi o pogrešci
u objavljenom tekstu u odnosu na izvorni tekst. Ispravak tiskarskih
pogrešaka daje glavni urednik »Narodnih novina«.

*5. Predstavljanje Vlade u radu drugih tijela*

Članak 48.

Kada Vlada utvrđuje prijedlog zakona ili drugog propisa ili
drugog akta kojeg predlaže za donošenje Hrvatskome državnom
saboru, određuje svog predstavnika koji će u domovima
Hrvatskoga državnog sabora i njihovim radnim tijelima sudjelovati
u raspravi o prijedlogu zakona ili drugog propisa ili drugog akta.

Vlada određuje i svoje predstavnike koji će u domovima
Hrvatskoga državnog sabora i njihovim radnim tijelima sudjelovati
u raspravi o prijedlogu zakona ili drugog propisa ili drugog akta
kada ovlašteni predlagač nije Vlada Republike Hrvatske,
odnosno koji će sudjelovati u raspravi o bilo kom drugom
pitanju u ime Vlade Republike Hrvatske.

Kada u raspravi u domovima Hrvatskoga državnog sabora i njihovih
radnih tijela sudjeluje predsjednik Vlade ili potpredsjednici
Vlade, drugi ovlašteni predstavnici Vlade ne mogu sudjelovati
u raspravi bez izričitog odobrenja predsjednika Vlade odnosno
potpredsjednika Vlade, niti mogu iznositi drugačija shvaćanja
nego što su ih iznijeli predsjednik Vlade ili potpredsjednici
Vlade.

Vlada određuje i svoje predstavnike koji će sudjelovati
u radu političkih, sindikalnih, znanstvenih, stručnih
i sličnih skupova. Ovu ovlast u dane kada se ne održava
sjednica Vlade imaju predsjednik Vlade ili Uži kabinet.

IV. JAVNOST RADA

Članak 49.

Sjednici Vlade otvorenoj za javnost mogu prisustvovati predstavnici
sredstava javnog priopćavanja koji su dobili odobrenje (akreditaciju)
koju izdaje Ured za odnose s javnošću. Njima se dostavlja
i dnevni red dijela sjednice otvorenog za javnost s materijalima.

Vlada može i tijekom sjednice otvorene za javnost odlučiti
da se s rasprave o pojedinim pitanjima iz dnevnog reda isključi
prisustvo predstavnika sredstava javnog priopćavanja.

O radu sjednice zatvorene za javnost Ured za odnose s javnošću
izdaje priopćenje predstavnicima sredstava javnog priopćavanja
najkasnije u roku od sat vremena nakon završetka sjednice,
osim ako Vlada odluči da se o nekom pitanju ne obavještava
javnost.

Ured za odnose s javnoću izdaje predstavnicima sredstava
javnog priopćavanja priopćenja i o drugim pitanjima
iz rada Vlade Republike Hrvatske, kada tako odluči Vlada
ili Uži kabinet Vlade.

Članak 50.

Tajnik Vlade osigurava uvjete (prostorne i druge) radi omogućavanja
rada predstavnika sredstava javnog priopćavanja.

Ured za odnose s javnošću može oduzeti odobrenje
(akreditaciju) predstavniku sredstva javnog priopćavanja,
koji svojim ponašanjem remeti rad Vlade ili netočno
i neistinito prikazuje podatke iz materijala za sjednice Vlade
ili raspravu na sjednicama Vlade.

Članak 51.

Od dostupnosti javnosti izuzimaju se oni materijali koji su u
skladu s posebnim propisima označeni kao službena,
vojna, ili državna tajna.

V. ODNOSI VLADE

*a) Odnos s Predsjednikom Republike*

Članak 52.

Predsjedniku Republike predsjednik Vlade dostavlja poziv za svaku
sjednicu Vlade s materijalima za sjednicu, a nakon njegovog usvajanja
i zapisnik sa sjednice.

Predsjednik Republike može od Vlade zatražiti da stavi
na dnevni red pitanja za koja smatra da ih treba raspraviti Vlada,
a može i sazvati sjednicu Vlade radi rasprave o takovim pitanjima.

Predsjednik Republike može prisustvovati sjednici Vlade i
u takovom slučaju predsjeda sjednici Vlade.

Akte koje je Vlada donijela na sjednici kojoj je predsjedao Predsjednik
Republike potpisuje predsjednik Vlade.

Članak 53.

Predsjednik Republike može od Vlade tražiti izvješća
o pitanjima iz djelokruga Vlade. Predsjednik Republike može
tražiti od Vlade da mu dade mišljenje i prijedloge o
pitanjima iz njegovog djelokruga.

*b) Odnosi s Hrvatskim državnim saborom*

Članak 54.

Vlada odnose s Hrvatskim državnim saborom uspostavlja i provodi
sukladno Ustavu Republike Hrvatske, Zakonu o Vladi Republike Hrvatske
i poslovnicima domova Hrvatskoga državnog sabora.

*c) Odnosi s drugim tijelima i osobama*

Članak 55.

Vlada odnose s drugim tijelima državne vlasti, tijelima jedinica
lokalne uprave i samouprave, tijelima jedinica lokalne samouprave,
političkim strankama, sindikatima i drugim udrugama, i
drugim osobama uspostavlja i provodi u pravilu preko nadležnih
ministarstava ili na način propisan posebnim zakonima.

VI. ZAVRŠNA ODREDBA

Članak 56.

Ovaj Poslovnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim
novinama«.

Klasa: 022-03/99-03/06
Urbroj: 5030102-99-1
Zagreb 9. prosinca 1999.

Predsjednik
**mr. Zlatko Mateša**, v. r.

Ostalo, NN 138/1999-2125