## Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-822/95. od 19. listopada 1995

### NN 84/1995 (20.10.1995.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj U-I-822/95. od 19. listopada 1995

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu predsjednik Jadranko
Crnić, te suci Zdravko Bartovčak, dr. Velimir Belajec, dr. Nikola Filipović,
Ante Jelavić Mitrović, mr. Vojislav Kučeković, Jurica Malčić, mr. Hrvoje
Momčinović, Ivan Marijan Severinac, Milan Vuković i Mladen Žuvela, u povodu
zahtjeva trećine zastupnika Županijskog doma Sabora Republike Hrvatske,
na sjednici održanoj dana 19: listopada 1995. godine, donio je

## ODLUKU

### USTAVNOG SUDA REPUBLIKE HRVATSKE BROJ U-I-822/95. OD 19. LISTOPADA 1995

1. Odbija se zahtjev za ocjenu suglasnosti s Ustavom odredbi članaka
5. i 9. Zakona o izbornim jedinicama za Zastupnički dom Sabora Republike
Hevatske ("Narodne novine", broj 68/95).

2. Ova odluka će se objaviti u "Narodnim novinamai".

Obrazloženje:

Trećina zastupnika Županijskog doma Sabora Republike Hrvatske (dalje:
podnositelji zahtjeva), na temelju članka 13, alineja 2. Ustavnog zakona
o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 13/91),
zahtjevom od 11. Iistopada 1995. godine, pokrenula je pred ovim Sudom postupak
za ocjenu suglasnosti s Ustavom Republike tirvatske odredbi članak 5. i
9. zakona navedenog u izreci ove odluke (dalje: osporeni zakon) te predložila
ukidanje kako navedenih zakonskih odredbi, tako i osporenog zakona u cjelini.

Podnositelji zahtjeva smatcaju da je odredba članka 5. osporenog zakona
nesuglasna ustavnim odredbama iz članaka 1, 2. i 45. Ustava, dok bi odredba
članka 9. istog zakona bila nesuglasna odredbi članka 81. alineja 4. Ustava.

Ocjenjujući navode i razloge podnositelja zahtjeva te uvidom u dokumentaciju
danu u privitku zahtjeva, kao i na temelju činjenica utvrđenih tijekom
ustavnosudskog postupka, Ustavni sud Republike Hrvatske je utvrdio da zahtjev
podnositelja nije osnovan.

Člankom 5. osporenog zakona utvrđeno je da 12 zastupnika u Zastupnički
dom Sabora Republike Hrvatske biraju hrvatski državljani koji imaju prebivalište
izvan Republike Hrvatske.

Podnositelji zahtjeva smatraju da je ta odredba nejasna jer je rijeć
o biračima koji imaju prebivalište izvan teritorija Republike Hrvatske,
a ne zna s kojoj izbornoj jedinici oni pripadaju. Ta je odredba u nesuglasju
s odredbom članka 1. stavak 2. Ustava zato što, po njihovom mišljenju,
hrvatskim državljanima zbog prebivanja izvan Republike Hrvatske ne pripada
pravo na vlast u Republici Hrvatskoj, te oni ne mogu imati biračko pravo
u izborima za Sabor Republike Hrvatske. To posebno i stoga što je suverenitet
Republike Hrvatske prema članku 2. stavak 1. Ustava neotužtiv, nedjeljiv
i neprenosiv. Neustavnost članka 5. osporenog zakona postoji i u odnosu
na odredbu članka 45. stavak 2. Ustava; jer po Mišljenju podnositelja zahtjeva,
prema toj odred bi biračko pravo pripada samo onim državljanima Republike
Hrvatske koji se u doba izbora zateknu izvan njezinih granica, ali ne i
onima koji imaju prebivalište izvan Republike Hrvatske.

Navodi podnositelja zahtjeva nisu osnovani.

Ustav Republike Hrvatske u članku 45. stavak 1. je utvedio da biračko
pravo, opće i jednako, imaju svi državljani Republike Hrvatske s navršenih
18 godina. To pravo Ustav je osiguUrao u stavku 2. istog članka i onim
hrvatskim držtavljanima koji se u doba izbora zateknu izvan granica Republike
Hrvatske.

Prema članku 83. stavak 2. Ustava, izborni sustav Republike Hrvatske
razrađuje se zakonima. Tako je Zakonom o izborima zastupnika u Sabor Republike
Hrvatske ("Narodne novine", broj 30/93,11 /94 i 6 /95) razrađeno
ostvarivanje Ustavom priznatog biračkog prava hrvatskih državljana koji
se u doba izbora zateknu izvan granica Republike Hrvatske, bez obzira da
li imaju ili ne prebivalište na području Republike Hrvatske. U članku 5.
stavku 3. navedenog zakona utvrđeno je da birači koji nemaju prebivalište
na području Republike Hrvatske biraju zastupnike u Zastupnički dom na temelju
posebnih lista, uz uvjete i na način koji su utvrđeni člankom 24a. istog
zakona.

U članku 24a stavak 1. navedenog zakona utvrđeno je pravo biraća koji
nemaju prebivalište na području Republike Hrvatske da na temelju posebnih
lista biraju 12 zastupnika u Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske.

Osporeni zakon, koji je također dio izbornog sustava Republike Hrvatske,
utvrđuje izborne jedinice za izbor zastupnika u Zastupnički dom. Te jedinice
su utvrđene u člancima 6. i 7. toga zakona, što znači da u osporenoj odredbi
članka 5. zakona nije riječ o utvrđivanju izborne jedinice, već se tom
odredbom određuje broj zastupnika koje u Zastupnički dom biraju hrvatski
državljani koji imaju prebivalište izvan Republike Hrvatske. Dakle, osporena
odredba je sadržajno identična navedenoj odredbi članka 24a. Zakona o izborima
zastupnika u SaMor Republike Hrvatske. Slijedom navedenog, odredba članka
5. osporenog zakona nije nesuglasna Ustavu Republike Hrvatske.

Odredbom članka 9. osporenog zakona utvrđeno je da taj zakon stupa na
snagu danom objeve u "Narodnim novinama".

Podnositelji zahtjeva smatraju da je tom odredbom onemogučeno Županijskom
domu Sabora da suglasno odredbi članka 81. alineja 4. Uslava uloži tzv.
suspenzivni veto na osporeni zakon, a koji bi imao za posljedicu vraćanje
toga zakona Zastupničkom domu na ponovno odlučivanje. Zbog toga je, po
mišljenju podnositelja zahtjeva, povrijeđena odredba članka 81. alineja
4. Ustava Republike Hrvatske.

Ustavni sud utvrđuje da navodi podnositelja zahtjeva, kojima se osporava
ustavnost stupanja na snagu osporenog zakona, nisu osnovani.Pobliži razlozi
za takav stav navedeni su u odluci Ustavnog suda broj: U-1-821/95 od 16.
Iistopada 1995. godine, te se podnositelji zahtjeva upućuju na tu odluku.

Slijedom izloženog, Ustavni sud je suglasno odredbama članka 19. lJstavnog
zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske ("Narodne novine",
broj 13/91) odlučio kao u točki 1. izreke.

Odluka o objavi (točka 2. izreke) temelji se na odredbi članka 20. stavak
1. navedenog Ustavnog zakona o Ustavnom sudu.

Broj: U-I-822/95

Zagreb,19. listopada 1995.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik

Jadranko Crnić, v. r.

Odluka, NN 84/1995-1376