## Zakon o zdravstvenom osiguranju zaštite zdravlja na radu

### NN 85/2006 (26.7.2006.), Zakon o zdravstvenom osiguranju zaštite zdravlja na radu

# HRVATSKI SABOR

**2017**

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU ZAŠTITE ZDRAVLJA NA RADU

Proglašavam Zakon o zdravstvenom osiguranju zaštite zdravlja na radu, kojega je
Hrvatski sabor donio na sjednici 13. srpnja 2006. godine.

Klasa: 011-01/06-01/45
Urbroj: 71-05-03/1-06-2
Zagreb, 19. srpnja 2006.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić**, v. r.

## ZAKON

### O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU ZAŠTITE ZDRAVLJA NA RADU

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim se Zakonom uređuje sustav obveznoga zdravstvenog osiguranja zaštite
zdravlja na radu, nositelj obveznog zdravstvenog osiguranja zaštite zdravlja na
radu, opseg prava na zdravstvenu zaštitu i druga prava osoba osiguranih po toj
osnovi, uvjeti i način njihova ostvarivanja i financiranja, kao i prava i obveze
nositelja obveznoga zdravstvenog osiguranja zaštite zdravlja na radu,
uključujući i prava i obveze ugovornih subjekata nositelja obveznoga
zdravstvenog osiguranja zaštite zdravlja na radu.
Obveznim zdravstvenim osiguranjem zaštite zdravlja na radu osobama osiguranim
prema ovome Zakonu osiguravaju se prava utvrđena ovim Zakonom na načelima
uzajamnosti i solidarnosti.

Članak 2.

Obvezno zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu provodi Hrvatski zavod
za zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu (u daljnjem tekstu: Zavod).

Članak 3.

Prava koja pripadaju osobama osiguranim prema ovome Zakonu i propisima donesenim
na temelju ovoga Zakona ne mogu se prenositi na druge osobe niti nasljeđivati.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, nasljeđivati se mogu prava na novčana
primanja koja su dospjela za isplatu, a ostala su neisplaćena zbog smrti
osiguranika.

Članak 4.

Obveznim zdravstvenim osiguranjem zaštite zdravlja na radu osiguravaju se:
1. mjere za sprečavanje ozljeda na radu te mjere za sprečavanje i otkrivanje
profesionalnih bolesti sukladno Zakonu o zdravstvenoj zaštiti i pravilnicima
donesenim na temelju toga Zakona (u daljnjem tekstu: specifična zdravstvena
zaštita radnika),
2. prava za slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti.

II. SPECIFIČNA ZDRAVSTVENA ZAŠTITA RADNIKA

Članak 5.

Specifična zdravstvena zaštita radnika obuhvaća:
1. liječničke preglede i dijagnostičke postupke radi utvrđivanja radne
sposobnosti,
2. praćenje zdravstvenog stanja radnika,
3. preventivne preglede radnika s obzirom na spol, dob i uvjete rada te pojavu
profesionalne bolesti i ozljede na radu,
4. davanje savjeta o zdravlju, sigurnosti, organizaciji rada i zaštitnim
sredstvima,
5. organiziranje pružanja prve pomoći i hitnih medicinskih intervencija na
mjestu rada,
6. praćenje i analizu pobola s osnove ozljeda na radu i profesionalnih bolesti,
7. stalnu skrb o boljoj prilagođenosti rada, uključujući vrijeme, način i uvjete
rada,
8. sudjelovanje u obavješćivanju, stručnom osposobljavanju i obrazovanju iz
zaštite zdravlja na radu, sigurnosti na radu i organizacije rada,
9. ocjenjivanje uvjeta rada na pojedinom radnom mjestu radi zaštite radnika od
ozljeda na radu i profesionalnih bolesti u vezi s radom,
10. promociju zdravlja i zdravstveno prosvjećivanje,
11. sudjelovanje u mjerama profesionalne rehabilitacije radnika,
12. provođenje dijagnostičkih postupaka radi utvrđivanja profesionalnih bolesti.
Specifičnu zdravstvenu zaštitu radnika iz stavka 1. ovoga članka provode
zdravstvene ustanove, trgovačka društva koja u svom sastavu imaju djelatnost
medicine rada te specijalisti medicine rada u privatnoj praksi s kojima Zavod
sklapa ugovor o provođenju zdravstvene zaštite iz članka 12. ovoga Zakona.
Sredstva za specifičnu zdravstvenu zaštitu radnika iz stavka 1. ovoga članka
osiguravaju se iz sredstava doprinosa za zaštitu zdrav­lja na radu sukladno
posebnome zakonu.
Standarde i normative zdravstvene zaštite iz obveznoga zdravstvenog osiguranja
zaštite zdravlja na radu za svaku kalendarsku godinu donosi Upravno vijeće
Zavoda uz prethodno pribavljeno mišljenje Hrvatskog zavoda za medicinu rada i
suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo.

III. OZLJEDA NA RADU I PROFESIONALNE BOLESTI

***1. Ozljeda na radu***

Članak 6.

Ozljedom na radu prema ovome Zakonu smatra se:
1. ozljeda izazvana neposrednim i kratkotrajnim mehaničkim, fizikalnim ili
kemijskim djelovanjem te ozljeda prouzročena naglim promjenama položaja tijela,
iznenadnim opterećenjem tijela ili drugim promjenama fiziološkog stanja
organizma, ako je uzročno vezana uz obavljanje poslova, odnosno djelatnosti na
osnovi koje je ozlijeđena osoba osigurana,
2. bolest koja je nastala izravno i isključivo kao posljedica nesretnog slučaja
ili više sile za vrijeme rada, odnosno obavljanja djelatnosti ili u vezi s
obavljanjem te djelatnosti na osnovi koje je osigurana osoba osigurana,
3. ozljeda nastala na način iz točke 1. ovoga članka koju osigurana osoba
zadobije na redovitom putu od stana do mjesta rada i obratno te na putu
poduzetom radi stupanja na posao koji joj je osiguran, odnosno na posao na
osnovi kojeg je osigurana,
4. ozljeda nastala na način iz točke 1. ovoga članka koju osiguranik zadobije u
vezi s korištenjem prava na zdravstvenu zaštitu prema propisima o obveznom
zdravstvenom osiguranju i prava na profesionalnu rehabilitaciju prema odredbama
Zakona o mirovinskom osiguranju,
5. ozljeda, odnosno bolest iz točke 1. i 2. ovoga članka koja nastane kod osobe
osigurane sukladno članku 9. ovoga Zakona,
6. ozljeda nastala na način iz točke 1. ovoga članka koju osigurana osoba
zadobije u vezi s prethodnim utvrđivanjem zdravstvene sposobnosti kada je to
prema zakonu obvezno prigodom zasnivanja radnog odnosa.

***2. Profesionalne bolesti***

Članak 7.

Profesionalne bolesti prema ovome Zakonu su bolesti izazvane dužim neposrednim
utjecajem procesa rada i uvjeta rada na određenim poslovima.
Lista profesionalnih bolesti i poslova na kojima se te bolesti javljaju i uvjeti
pod kojima se smatraju profesionalnim bolestima utvrđuju se posebnim zakonom.

IV. OSIGURANE OSOBE

Članak 8.

Obveznim zdravstvenim osiguranjem zaštite zdravlja na radu obvezno su
zdravstveno osigurani sljedeći osiguranici:
1. osobe u radnom odnosu kod domaćeg ili stranog poslodavca sa sjedištem u
Republici Hrvatskoj,
2. osobe koje su izabrane ili imenovane na stalne dužnosti u određenim tijelima
državne vlasti, odnosno jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave,
3. osobe s prebivalištem ili odobrenim stalnim boravkom u Republici Hrvatskoj
zaposlene u inozemstvu kod stranog poslodavca koje nemaju zdravstveno osiguranje
stranog nositelja zdravstvenog osiguranja, odnosno koje nisu obvezno osigurane
prema inozemnim propisima na način kako je to određeno međunarodnim ugovorom o
socijalnom osiguranju,
4. članovi uprave trgovačkih društava ako nisu zdravstveno osigurani po drugoj
osnovi,
5. osobe koje se nakon završenog obrazovanja stručno osposobljavaju bez
zasnivanja radnog odnosa sukladno Zakonu o radu,
6. osobe koje na području Republike Hrvatske obavljaju gospodarsku djelatnost;
osobe koje samostalno u obliku zanimanja obav­ljaju profesionalnu djelatnost te
osobe koje u Republici Hrvatskoj obavljaju djelatnost poljoprivrede i šumarstva
kao jedino ili glavno zanimanje i koje su obveznici poreza na dohodak ili poreza
na dobit,
7. svećenici i drugi vjerski službenici vjerske zajednice koja je upisana u
evidenciju vjerskih zajednica koju vodi nadležno državno tijelo,
8. osobe koje pružaju njegu i pomoć hrvatskom ratnom vojnom invalidu Domovinskog
rata s oštećenjem organizma 100% I. grupe,
9. osobe koje je pravna ili fizička osoba prije stupanja u radni odnos uputila
kao svoje stipendiste na praktičan rad u drugu pravnu osobu ili kod fizičke
osobe radi stručnog osposobljavanja ili usavršavanja, dok traje praktičan rad.
Pod radnim odnosom sukladno stavku 1. točki 1. ovoga članka podrazumijeva se
odnos poslodavca i radnika prema propisima o radu i drugim propisima koji
uređuju pitanja zapošljavanja.

Članak 9.

Pored osiguranika iz članka 8. ovoga Zakona obvezno su zdravstveno osigurani za
slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti:
1. učenici i studenti na redovitom školovanju za vrijeme praktične nastave, za
vrijeme stručne prakse, stručnih putovanja, odnosno za vrijeme rada putem
posrednika pri zapošljavanju učenika i studenata,
2. osobe na stručnom osposobljavanju ili prekvalifikaciji koje organizira
Hrvatski zavod za zapošljavanje,
3. djeca i mladež sa smetnjama u tjelesnom i duševnom razvoju na praktičnoj
nastavi ili na obveznom praktičnom radu u pravnoj osobi za osposobljavanje,
4. osobe koje pomažu redarstvenim službama u obavljanju poslova iz njihove
nadležnosti,
5. osobe koje sudjeluju u akcijama spašavanja ili u zaštiti i spašavanju u
slučaju prirodnih i drugih nepogoda,
6. osobe koje na poziv državnih i drugih ovlaštenih tijela obav­ljaju dužnosti u
interesu Republike Hrvatske,
7. športaši, treneri ili organizatori u sklopu organizirane amaterske športske
aktivnosti,
8. osobe koje kao pripadnici Hrvatske gorske službe spašavanja ili ronioci
obavljaju zadatke spašavanja života ili otklanjanja, odnosno sprečavanja
opasnosti koje neposredno ugrožavaju život ili imovinu građana,
9. osobe koje kao članovi terenskih sastava sudjeluju u spašavanju i
zdravstvenoj zaštiti u prirodnim i drugim nepogodama i nesrećama (poplave,
potresi i sl.),
10. osobe na odsluženju vojnog roka (ročnici), obveznici civilne službe (civilni
obveznici) te pričuvnici za vrijeme obavljanja službe u Oružanim snagama
Republike Hrvatske,
11. osobe koje sudjeluju u organiziranim javnim radovima u Republici Hrvatskoj,
12. osobe koje ispunjavaju obvezu sudjelovanja u civilnoj zaštiti ili obvezu
sudjelovanja u službi motrenja i obavješćivanja,
13. osobe koje kao članovi operativnih sastava dobrovoljnih vatrogasnih
organizacija obavljaju zadatke gašenja požara, zaštite i spašavanja u slučaju
drugih nepogoda, osiguravanja mjesta gdje postoji požarna opasnost, educiranja
građana u protupožarnoj zaštiti, a na javnim priredbama obavljaju zadatke u
sklopu javnih nastupa i demonstracija s prikazom vježbi.
Pravne i fizičke osobe, odnosno tijela državne vlasti obvezne su osigurati na
zdravstveno osiguranje za slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti osobe
iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 10.

Za prava na zdravstvenu zaštitu iz članka 12. ovoga Zakona za slučaj
profesionalne bolesti u statusu osigurane osobe osigurani su i umirovljenici te
nezaposlene osobe koje su bile profesionalno izložene fibrogenim prašinama ili
karcinogenima ako su bile zaposlene kod pravnih ili fizičkih osoba s
registriranom djelatnošću u Republici Hrvatskoj.
Pored osoba iz stavka 1. ovoga članka za prava na zdravstvenu zaštitu za slučaj
ozljede na radu i profesionalne bolesti osigurani su i umirovljenici te
nezaposlene osobe kojima je bolest, odnosno ozljeda neposredna posljedica
priznate ozljede na radu, odnosno profesionalne bolesti.
Sredstva za zdravstvenu zaštitu osoba iz stavka 1. i 2. ovoga članka osiguravaju
se iz sredstava doprinosa za zaštitu zdravlja na radu sukladno posebnome zakonu.

V. PRAVA ZA SLUČAJ OZLJEDE NA RADU I PROFESIONALNE BOLESTI

Članak 11.

Prava koja se na temelju ovoga Zakona ostvaruju za slučaj ozljede na radu ili
profesionalne bolesti su:
1. pravo na zdravstvenu zaštitu,
2. pravo na novčane naknade.

***1. Pravo na zdravstvenu zaštitu***

Članak 12.

Pravo na zdravstvenu zaštitu iz članka 11. točke 1. ovoga Zakona obuhvaća pravo
na:
1. primarnu zdravstvenu zaštitu,
2. specijalističko-konzilijarnu zdravstvenu zaštitu,
3. bolničku zdravstvenu zaštitu,
4. pravo na korištenje lijekova,
5. pravo na stomatološko-protetsku pomoć i stomatološko-protetske nadomjestke,
6. pravo na ortopedska i druga pomagala.
Zavod je obvezan osobama osiguranim sukladno članku 8., 9. i 10. ovoga Zakona
osigurati, u slučaju profesionalne bolesti i ozljede na radu, zdravstvenu
zaštitu iz stavka 1. ovoga članka najmanje u standardu koji se osigurava
osiguranim osobama Hrvatskog zavoda za obvezno zdravstveno osiguranje u okviru
prava na zdravstvenu zaštitu iz obveznoga zdravstvenog osiguranja sukladno
Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju i propisima donesenim na temelju toga
Zakona te je obvezan u cijelosti snositi troškove te zdravstvene zaštite.
Zdravstvenu zaštitu iz stavka 1. točke 1. do 5. ovoga članka osigurane osobe
ostvaruju u zdravstvenim ustanovama i trgovačkim društvima koja u svom sastavu
imaju djelatnost medicine rada te kod specijalista medicine rada u privatnoj
praksi, kao i u zdravstvenim ustanovama, trgovačkim društvima i kod zdravstvenih
radnika privatne prakse uključenim u osnovnu mrežu zdravstvene djelatnosti s
kojima je Zavod sklopio ugovor o provođenju zdravstvene zaštite.
Osigurana osoba zdravstvenu zaštitu iz stavka 1. točke 6. ovoga članka ostvaruje
kod isporučitelja ortopedskih i drugih pomagala s kojima je Zavod sklopio ugovor
o isporuci ortopedskih i drugih pomagala.
Ugovor o provođenju zdravstvene zaštite sa zdravstvenim ustanovama, trgovačkim
društvima i kod zdravstvenih radnika privatne prakse uključenim u osnovnu mrežu
zdravstvene djelatnosti Zavod može sklopiti samo za kapacitete izvan ugovorenih
kapaciteta s Hrvatskim zavodom za obvezno zdravstveno osiguranje.
Uvjete i način ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu, postupak i uvjete
sklapanja ugovora s ugovornim subjektima iz stavka 3. i 4. ovoga članka te
obrasce uputnica, recepata i drugih isprava na temelju kojih se ostvaruje
zdravstvena zaštita iz stavka 1. ovoga članka propisat će općim aktom Zavod uz
suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo.
Općim aktom iz stavka 6. ovoga članka određuje se i potreban broj zdravstvenih
ustanova, trgovačkih društava koja u svom sastavu imaju djelatnost medicine rada
te specijalista medicine rada u privatnoj praksi s kojima Zavod sklapa ugovor o
provođenju zdravstvene zaštite (mreža ugovornih subjekata medicine rada).

***2. Pravo na novčane naknade***

Članak 13.

Pravo na novčane naknade iz članka 11. točke 2. ovoga Zakona obuhvaća pravo na:
1. naknadu plaće za vrijeme privremene nesposobnosti za rad uzrokovane ozljedom
na radu, odnosno profesionalnom bolešću,
2. naknadu troškova prijevoza u svezi s korištenjem zdravstvene zaštite iz
članka 12. ovoga Zakona,
3. naknadu pogrebnih troškova u slučaju smrti osigurane osobe ako je smrt
neposredna posljedica priznate ozljede na radu, odnosno profesionalne bolesti.
Pravo na naknadu plaće iz stavka 1. točke 1. ovoga članka ostvaruju osiguranici
iz članka 8. točke 1. do 4. i točke 6. do 8. ovoga Zakona, a pravo na naknadu
troškova prijevoza i naknadu pogrebnih troškova iz stavka 1. točke 2. i 3.
ostvaruju osigurane osobe iz članka 8., 9. i 10. ovoga Zakona.

*2.1. Pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene nesposobnosti za rad*

Članak 14.

Pravo na naknadu plaće pripada osiguranicima iz članka 8. točke 1. do 4. i točke
6. do 8. ovoga Zakona od prvog dana privremene nesposobnosti za rad uzrokovane
ozljedom na radu, odnosno profesionalnom bolešću.
Naknadu plaće iz stavka 1. ovoga članka obračunava i isplaćuje pravna, odnosno
fizička osoba, s time da je Zavod obvezan vratiti isplaćenu naknadu u roku od 45
dana od dana primitka zahtjeva za povrat.

Članak 15.

Naknada plaće za vrijeme privremene nesposobnosti za rad uzrokovane ozljedom na
radu i profesionalnom bolešću ne može iznositi manje od 100% od osnovice za
naknadu plaće utvrđene sukladno Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju i
propisima donesenim na temelju toga Zakona.

Članak 16.

Privremenu nesposobnost osiguranika za rad uzrokovanu ozljedom na radu, odnosno
profesionalnom bolešću utvrđuje doktor specijalist medicine rada u zdravstvenoj
ustanovi, odnosno trgovačkom društvu koje u svom sastavu ima djelatnost medicine
rada ili specijalist medicine rada u privatnoj praksi, odnosno liječničko
povjerenstvo Hrvatskog zavoda za medicinu rada, sukladno općem aktu koji donosi
Zavod uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo.
Nadzor nad ostvarivanjem prava s osnove privremene nesposobnosti za rad sukladno
odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona obavlja
Zavod.
Poslodavac osiguranika može zahtijevati od Zavoda kontrolu opravdanosti
korištenja prava s osnove privremene nesposobnosti za rad osiguranika.
O utvrđenoj privremenoj nesposobnosti osiguranika kao i o prestanku privremene
nesposobnosti osiguranika za rad doktor specijalist medicine rada iz stavka 1.
ovoga članka obvezno u roku od 3 dana dostavlja obavijest izabranom doktoru
medicine primarne zdravstvene zaštite osiguranika sukladno Zakonu o obveznom
zdravstvenom osiguranju.

Članak 17.

Osiguranik ima pravo u roku od 8 dana staviti prigovor na ocjenu specijalista
medicine rada iz članka 16. stavka 1. ovoga Zakona o privremenoj nesposobnosti
za rad liječničkom povjerenstvu Hrvatskog zavoda za medicinu rada.
Osiguraniku nezadovoljnom ocjenom, nalazom i mišljenjem liječničkog povjerenstva
iz stavka 1. ovoga članka Zavod će izdati rješenje u upravnom postupku.
Protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka nije dopuštena žalba, ali se može
pokrenuti upravni spor.
Pokretanje upravnog spora iz stavka 3. ovoga članka ne odgađa izvršenje
rješenja.

Članak 18.

Osiguranik ima pravo na naknadu plaće po osnovi ozljede na radu i profesionalne
bolesti sve dok doktor specijalist medicine rada iz članka 16. stavka 1. ovoga
Zakona, odnosno liječničko povjerenstvo Hrvatskog zavoda za medicinu rada ne
utvrde da je sposoban za rad ili dok nije konačnim rješenjem nadležnog tijela
mirovinskog osiguranja utvrđena invalidnost osiguranika.
Ako privremena nesposobnost za rad traje neprekidno 6 mjeseci zbog iste ozljede
na radu, odnosno profesionalne bolesti, doktor specijalist medicine rada obvezan
je obraditi osiguranika za upućivanje na ocjenu radne sposobnosti i invalidnosti
te sa svom propisanom dokumentacijom uputiti osiguranika nadležnom tijelu
mirovinskog osiguranja koje donosi ocjenu radne sposobnosti i invalidnosti
najkasnije u roku od 30 dana od dana primitka prijedloga doktora specijalista
medicine rada.
Obrada osiguranika za upućivanje na ocjenu radne sposobnosti i invalidnosti
tereti sredstva Zavoda samo u slučajevima kada je doktor specijalist medicine
rada uputio osiguranika u skladu sa stavkom 2. ovoga članka, odnosno po
prijedlogu liječničkog povjerenstva Hrvatskog zavoda za medicinu rada.

Članak 19.

Osiguraniku kojem je za vrijeme trajanja privremene nesposobnosti za rad
uzrokovane ozljedom na radu, odnosno profesionalnom bolešću prestao radni odnos,
odnosno obavljanje djelatnosti osobnim radom, pripada naknada plaće i nakon
prestanka radnog odnosa, odnosno obavljanja djelatnosti osobnim radom pod
uvjetima utvrđenim člankom 18. ovoga Zakona.

Članak 20.

Osiguraniku pripada pravo na naknadu plaće i dok se nalazi u pritvoru, pod
uvjetima i na način propisanim ovim Zakonom i općim aktom Zavoda.

Članak 21.

Osiguranik nema pravo na naknadu plaće ako:
– je svjesno prouzročio privremenu nesposobnost za rad,
– namjerno sprječava ozdravljenje, odnosno osposobljavanje,
– radi za vrijeme privremene nesposobnosti za rad,
– se bez opravdanog razloga ne odazove na poziv za liječnički pregled doktora
specijalista medicine rada, odnosno liječničkog povjerenstva Hrvatskog zavoda za
medicinu rada,
– doktor specijalist medicine rada, tijelo Zavoda ovlašteno za kontrolu
privremene nesposobnosti za rad, odnosno liječničko povjerenstvo Hrvatskog
zavoda za medicinu rada utvrdi da se ne pridržava uputa za liječenje, odnosno
bez suglasnosti doktora specijalista medicine rada otputuje iz mjesta
prebivališta.
U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka osiguranik nema pravo na naknadu plaće
od dana nastanka tih slučajeva do dana njihova prestanka, odnosno prestanka
posljedica njima uzrokovanih.

Članak 22.

Provedbene propise o načinu ostvarivanja prava na naknadu plaće za vrijeme
trajanja privremene nesposobnosti za rad uzrokovane ozljedom na radu, odnosno
profesionalnom bolešću te uvjete i način utvrđivanja privremene nesposobnosti za
rad uzrokovane ozljedom na radu i profesionalnom bolešću kao i postupak
utvrđivanja radne sposobnosti i invalidnosti donijet će Zavod uz suglasnost
ministra nadležnog za zdravstvo.

*2.2. Pravo na naknadu troškova prijevoza*

Članak 23.

Pravo na naknadu troškova prijevoza u vezi s korištenjem zdravstvene zaštite
zbog ozljede na radu i profesionalne bolesti ostvaruje se najmanje u visini
naknade troškova prijevoza sukladno Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju.
Uvjete i način ostvarivanja prava na naknadu troškova prijevoza iz stavka 1.
ovoga članka propisat, će uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo, općim
aktom Zavod.

*2.3. Prava po prestanku radnog odnosa, odnosno obavljanja djelatnosti osobnim
radom*

Članak 24.

Osiguranik iz članka 8. točke 1. do 4 i točke 6. do 8. ovoga Zakona koji se
ozlijedio na radu ili obolio od profesionalne bolesti, uz pravo na naknadu plaće
iz članka 19. ovoga Zakona ostvaruje i pravo na zdravstvenu zaštitu i pravo na
troškove prijevoza u vezi s korištenjem te zdravstvene zaštite zbog ozljede na
radu, odnosno profesionalne bolesti i u slučaju prestanka radnog odnosa, odnosno
obavljanja djelatnosti osobnim radom.
Pravo na naknadu plaće osiguranik iz stavka 1. ovoga članka ostvaruje sve dok
ponovno nije radno sposoban, odnosno do konačne ocjene radne sposobnosti ili
invalidnosti.

*2.4. Pravo na naknadu pogrebnih troškova*

Članak 25.

U slučaju smrti osigurane osobe iz članka 8., 9. i 10. ovoga Zakona osigurava se
pravo na naknadu pogrebnih troškova iz članka 13. stavka 1. točke 3. ovoga
Zakona ako je smrt osigurane osobe neposredna posljedica priznate ozljede na
radu, odnosno profesionalne bolesti.
Opći akt o visini, uvjetima i načinu ostvarivanja prava na naknadu pogrebnih
troškova donijet će Zavod.

VI. POKRETANJE POSTUPKA UTVRĐIVANJA I PRIZNAVANJA OZLJEDE NA RADU, ODNOSNO
PROFESIONALNE BOLESTI

Članak 26.

Prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja za slučaj ozljede na radu, odnosno
profesionalne bolesti osigurane osobe iz članka 8., 9. i 10. ovoga Zakona
ostvaruju nakon prethodno provedenog postupka utvrđivanja i priznavanja ozljede
na radu, odnosno profesionalne bolesti od strane Zavoda.
Postupak utvrđivanja i priznavanja ozljede na radu, odnosno profesionalne
bolesti pokreće pravna ili fizička osoba, tijelo držav­ne vlasti iz članka 9.
stavka 2. ovoga Zakona, odnosno osoba koja samostalno osobnim radom obavlja
djelatnost podnošenjem prijave Zavodu o ozljedi na radu, odnosno profesionalnoj
bolesti u roku iz članka 27. ovoga Zakona. Obrazac prijave općim aktom propisuje
Zavod.
Primjerak prijave iz stavka 2. ovoga članka u roku iz članka 27. ovoga Zakona
obvezno se podnosi i Hrvatskom zavodu za obvezno zdravstveno osiguranje,
Hrvatskom zavodu za medicinu rada i dok­toru primarne zdravstvene zaštite
osiguranika izabranom sukladno Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju.
Podnošenje prijave iz stavka 2. ovoga članka od strane pravne ili fizičke osobe,
odnosno tijela državne vlasti iz članka 9. stavka 2. ovoga Zakona ima pravo
zahtijevati i ozlijeđena ili oboljela osigurana osoba kojoj se prema ovome
Zakonu osiguravaju prava za slučaj ozljede na radu, odnosno profesionalne
bolesti.
Ako pravna ili fizička osoba, odnosno tijelo državne vlasti iz članka 9. stavka
2. ovoga Zakona ne postupi prema stavku 2. i 4. ovoga članka, Zavod je obvezan
na pisani zahtjev osigurane osobe, odnosno člana obitelji u slučaju smrti
osigurane osobe provesti postupak utvrđivanja i priznavanja ozljede na radu,
odnosno profesionalne bolesti.

Članak 27.

Prijava o ozljedi na radu, odnosno profesionalnoj bolesti podnosi se:
– za slučaj ozljede na radu – u roku od 8 dana od dana nastanka ozljede na radu,
– za profesionalnu bolest – u roku od 8 dana od dana kada je osigurana osoba
primila ispravu zdravstvene ustanove, trgovačkog društva koje u svom sastavu ima
djelatnost medicine rada ili od privatne ordinacije medicine rada kojom joj je
dijagnosticirana profesionalna bolest.

Članak 28.

Osigurana osoba za koju Zavodu nije podnesena prijava o ozljedi na radu, odnosno
profesionalnoj bolesti u roku od tri godine od isteka rokova iz članka 27. ovoga
Zakona, gubi pravo na pokretanje postupka utvrđivanja i priznavanja ozljede na
radu, odnosno profesionalne bolesti od strane Zavoda.

Članak 29.

O priznatoj ozljedi na radu, odnosno profesionalnoj bolesti Zavod je obvezan u
roku od 8 dana obavijestiti Hrvatski zavod za obvezno zdravstveno osiguranje,
izabranog doktora primarne zdravstvene zaštite osigurane osobe sukladno Zakonu o
obveznom zdravstvenom osiguranju, Hrvatski zavod za medicinu rada, Hrvatski
zavod za javno zdravstvo i Državni inspektorat – Inspekciju rada.

Članak 30.

Provedbene propise o utvrđivanju i priznavanju ozljede na radu, odnosno
profesionalne bolesti uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo donijet će
Zavod.

Članak 31.

Stručni nadzor nad zdravstvenim ustanovama, odnosno trgovačkim društvima koje u
svom sastavu imaju djelatnost medicine rada i privatnim ordinacijama medicine
rada u postupku ocjenjivanja profesionalne bolesti, odnosno zdravstvene
sposobnosti osiguranika sukladno posebnim propisima provodi Hrvatski zavod za
medicinu rada.

VII. FINANCIRANJE OBVEZNOGA ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA ZAŠTITE ZDRAVLJA NA RADU

***1. Izvori sredstava***

Članak 32.

Prihodi obveznoga zdravstvenog osiguranja zaštite zdravlja na radu su:
1. doprinosi za obvezno zdravstveno osiguranje za zaštitu zdrav­lja na radu
sukladno posebnom zakonu,
2. prihodi iz državnog proračuna,
3. prihodi od dividendi, kamata i drugi prihodi.

Članak 33.

Izdaci obveznoga zdravstvenog osiguranja za zaštitu zdravlja na radu obuhvaćaju
izdatke za:
1. specifičnu zdravstvenu zaštitu,
2. zdravstvenu zaštitu iz članka 12. ovoga Zakona,
3. naknade plaće zbog privremene nesposobnosti za rad uzrokovane ozljedom na
radu, odnosno profesionalnom bolešću,
4. naknade troškova prijevoza u vezi s korištenjem zdravstvene zaštite iz točke
2. ovoga članka,
5. naknadu pogrebnih troškova iz članka 13. stavka 1. točke 3. ovoga Zakona,
6. provedbu obveznoga zdravstvenog osiguranja zaštite zdravlja na radu,
7. rad tijela upravljanja Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje zaštite
zdravlja na radu,
8. ostale izdatke.

Članak 34.

Osnovice, stope doprinosa, način obračuna i plaćanja doprinosa, rokovi plaćanja,
obveznici obračunavanja i plaćanja doprinosa te druga pitanja u vezi s plaćanjem
doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu uređuju se
posebnim zakonom.

Članak 35.

Ako izdaci za ozljede na radu i profesionalne bolesti pojedinog obveznika uplate
doprinosa u prethodnoj kalendarskoj godini prelaze prosječnu visinu troškova po
osiguraniku, propisanih za granu djelatnosti u koju je razvrstan, Zavod tom
obvezniku doprinosa utvrđuje za naredno razdoblje od 12 mjeseci s početkom od 1.
travnja tekuće godine do 50% veću stopu doprinosa u skladu s mjerilima utvrđenim
općim aktom koji donosi Zavod uz suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo.
Obvezniku uplate doprinosa kojem izdaci za ozljede na radu i profesionalne
bolesti u prethodnoj kalendarskoj godini ne prelaze 50% prosječne visine
troškova po osiguraniku, propisanih za njegovu granu djelatnosti, Zavod utvrđuje
za iduće razdoblje od 12 mjeseci s početkom od 1. travnja tekuće godine do 25%
manju stopu doprinosa u skladu s općim aktom iz stavka 1. ovoga članka.
Obvezu plaćanja povećanoga, odnosno smanjenog doprinosa iz stavka 1. i 2. ovoga
članka za pojedinog obveznika te njegovu visinu utvrđuje Zavod rješenjem.

Članak 36.

Radi utvrđivanja točnosti podataka i činjenica o kojima ovisi ostvarivanje prava
prema ovome Zakonu Zavod ima pravo kontrole poslovnih knjiga, financijske
dokumentacije i drugih evidencija obveznika uplate doprinosa.
Porezna uprava, Središnji registar osiguranika i druga nadležna tijela obvezni
su Zavodu dostavljati podatke potrebne za ostvarivanje prava iz obveznoga
zdravstvenog osiguranja zaštite zdravlja na radu.

Članak 37.

Osiguranicima iz članka 8. točke 3., 4., 6. i 7. ovoga Zakona, a koji nisu
uplatili doprinos za najmanje 3 mjeseca ograničava se korištenje prava utvrđena
ovim Zakonom, osim prava na hitnu medicinsku pomoć.
Pod hitnom medicinskom pomoći podrazumijeva se pružanje dijagnostičkih i
terapijskih postupaka koji su nužni u otklanjanju neposredne opasnosti po život
i zdravlje.
Obustavljeno korištenje prava iz stavka 1. ovoga članka uspostavlja se
unaprijed, od dana podmirenja dužnog iznosa doprinosa s pripadajućim kamatama.

***2. Financijsko poslovanje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje zaštite
zdravlja na radu***

Članak 38.

Zavod ima poslovni fond za prava iz obveznoga zdravstvenoga osiguranja zaštite
zdravlja na radu.

Članak 39.

Zavod ima pričuvu za provedbu prava iz obveznoga zdravstvenog osiguranja zaštite
zdravlja na radu.
Ako se po završnom računu utvrdi višak prihoda, taj se višak unosi u pričuvu
izdvajanjem najmanje 50% viška prihoda.
Nadzor nad korištenjem pričuve obavlja Upravno vijeće Zavoda.

Članak 40.

Pričuva iz članka 39. ovoga Zakona može iznositi najviše jednu dvanaestinu
planiranih rashoda u tekućoj godini za provedbu prava iz članka 5. i 11. ovoga
Zakona.
Tijekom godine pričuva se može koristiti kao obrtna sredstva za podmirivanje
tekućih obveza Zavoda te kao pozajmica uz obvezu vraćanja najkasnije do kraja
iduće godine uz kamatu.
Pričuva služi za pokrivanje viška rashoda nad prihodima i sanaciju gubitaka
Zavoda.

Članak 41.

U svrhu osiguravanja podataka potrebnih za provođenje obveznoga zdravstvenog
osiguranja zaštite zdravlja na radu te nadzora nad ostvarivanjem prava utvrđenih
ovim Zakonom u Zavodu se vode evidencije.
Opći akt o načinu i mjestu vođenja, obliku, sadržaju, rokovima te obveznicima
vođenja evidencija, donijet će Upravno vijeće Zavoda.

Članak 42.

Postupak, način, uvjete i rokove utvrđivanja i ostvarivanja prava utvrđena ovim
Zakonom te uvjete i način ugovaranja zdravstvene zaštite uz suglasnost ministra
nadležnog za zdravstvo propisat će općim aktom Zavod.

Članak 43.

U postupku rješavanja o pravima utvrđenim ovim Zakonom primjenjuju se odredbe
Zakona o općem upravnom postupku, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
O pravima koja se ostvaruju prema odredbama ovoga Zakona u prvom stupnju rješava
Zavod.
Protiv rješenja donesena sukladno stavku 2. ovoga članka nije dopuštena žalba,
ali se može pokrenuti upravni spor.
Pokretanje upravnog spora iz stavka 3. ovoga članka ne odgađa izvršenje
rješenja.

VIII. HRVATSKI ZAVOD ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANJE ZAŠTITE ZDRAVLJA NA RADU

Članak 44.

Zavod jest pravna osoba čiji se ustroj i način rada uređuje ovim Zakonom i
propisima donesenim na temelju ovoga Zakona.

Članak 45.

Osnivač Zavoda je Republika Hrvatska.
Zavod se upisuje u sudski registar.
Sjedište Zavoda je u Zagrebu.

Članak 46.

Zavod jest javna ustanova, na koju se primjenjuju propisi o ustanovama, ako ovim
Zakonom nije drukčije uređeno.
Zavod ima svojstvo pravne osobe s pravima, obvezama te odgovornošću utvrđenom
ovim Zakonom i Statutom.
Zavod organizira i provodi poslove obveznoga zdravstvenog osiguranja zaštite
zdravlja na radu utvrđenog ovim Zakonom.
U rješavanju o pravima i obvezama utvrđenim ovim Zakonom Zavod ima javne
ovlasti.

Članak 47.

U provedbi obveznoga zdravstvenog osiguranja zaštite zdravlja na radu Zavod
obavlja osobito sljedeće poslove:
– provodi politiku razvoja i unapređivanja zdravstvene zaštite u vezi s
ozljedama na radu i profesionalnim bolestima,
– obavlja poslove u vezi s ostvarivanjem prava osoba osiguranih prema ovome
Zakonu, brine se o zakonitom ostvarivanju tih prava te im pruža potrebnu stručnu
pomoć u ostvarivanju prava i zaštiti njihovih interesa,
– planira novčana sredstva obveznoga zdravstvenog osiguranja zaštite zdravlja na
radu te plaća zdravstvene usluge ugovornim subjektima za osobe osigurane prema
ovome Zakonu,
– obavlja poslove ugovaranja s ugovornim subjektima za provođenje zdravstvene
zaštite iz članka 5. i 12. ovoga Zakona,
– utvrđuje cijenu zdravstvene zaštite iz članka 5. i 12. ovoga Zakona uz
suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo,
– uređuje ostala pitanja vezana uz ostvarivanje prava utvrđena ovim Zakonom.

***1. Ustrojstvo Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na
radu***

Članak 48.

Zavod obavlja poslove iz svoje djelatnosti u sljedećim ustrojstvenim jedinicama:
– središnjoj ustrojstvenoj jedinici,
– područnim ustrojstvenim jedinicama.
Ustrojstvene jedinice Zavoda obavljaju poslove iz njegove djelat­nosti pod
nazivom Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu i
svojim nazivom, pri čemu moraju navesti sjedište Hrvatskog zavoda za zdravstveno
osiguranje zaštite zdravlja na radu i svoje sjedište.

Članak 49.

Statutom Zavoda utvrđuje se djelokrug ustrojstvenih jedinica, nazivi unutarnjih
ustrojstvenih jedinica, kao i druga pitanja značajna za obavljanje poslova
Zavoda.
Statut Zavoda donosi upravno vijeće uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske.

***2. Tijela Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu***

Članak 50.

Zavodom upravlja Upravno vijeće.
Upravno vijeće sastoji se od 7 članova koje imenuje Vlada Repub­like Hrvatske na
prijedlog ministra nadležnog za zdravstvo, i to:
– 3 predstavnika Gospodarsko-socijalnog vijeća,
– 2 predstavnika osiguranika,
– 1 predstavnika ministarstva nadležnog za zdravstvo,
– 1 predstavnika radnika Zavoda.
Predsjednika Upravnog vijeća biraju članovi Upravnog vijeća.
Mandat članova Upravnog vijeća traje 4 godine.
Upravno vijeće donosi odluke natpolovičnom većinom ukup­nog broja članova.
Djelokrug, ovlasti i odgovornost Upravnog vijeća utvrđuju se Statutom Zavoda.

Članak 51.

Radom Zavoda rukovodi ravnatelj.
Ravnatelj Zavoda ima zamjenika i pomoćnike.
Broj pomoćnika ravnatelja utvrđuje se Statutom Zavoda.
Ravnatelja i zamjenika ravnatelja Zavoda na vrijeme od 4 godine, a na temelju
provedenoga javnog natječaja imenuje Vlada Repub­like Hrvatske na prijedlog
ministra nadležnog za zdravstvo.
Pomoćnike ravnatelja Zavoda imenuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog
ravnatelja Zavoda.
Uvjeti za imenovanje, djelokrug rada, ovlaštenja i odgovornost ravnatelja,
zamjenika ravnatelja i pomoćnika ravnatelja Zavoda utvrđuju se Statutom Zavoda.

Članak 52.

Ravnatelj Zavoda odgovoran je za financijsko poslovanje Zavoda.
Ravnatelj Zavoda odgovoran je za uravnoteženost rashoda s prihodima Zavoda te je
obvezan ministru nadležnom za zdravstvo i ministru nadležnom za financije
dostavljati tromjesečno izvješće o financijskom poslovanju Zavoda.

Članak 53.

Ravnatelj Zavoda može biti razriješen i prije isteka vremena na koje je
imenovan.
Upravno vijeće dužno je razriješiti ravnatelja i prije isteka mandata za koji je
izabran ako:
– ravnatelj to osobno zahtijeva,
– nastane neki od razloga koji po posebnim propisima ili propisima kojima se
uređuju radni odnosi dovode do prestanka ugovora o radu,
– je u poslovanju Zavoda u šestomjesečnom razdoblju iskazan višak rashoda nad
prihodima,
– svojim nesavjesnim ili nezakonitim radom prouzroči Zavodu veću štetu,
zanemaruje ili nemarno obavlja svoju dužnost tako da su nastale ili mogu nastati
veće smetnje u obavljanju djelatnosti Zavoda,
– u svojem radu krši propise i opće akte Zavoda ili neoprav­dano ne izvršava
odluke Upravnog vijeća ili postupa u protivnosti s njima.
Upravno vijeće mora prije donošenja odluke o razrješenju obavijestiti ravnatelja
o razlozima za razrješenje i dati mu mogućnost da se o njima pisano izjasni.

Članak 54.

Zavod može imati nadzorna, stručna i savjetodavna tijela.
Sastav, osnivanje i poslovi tijela iz stavka 1. ovoga članka utvrđuju se
Statutom Zavoda.

***3. Nadzor nad radom Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja
na radu***

Članak 55.

Nadzor nad zakonitošću rada i općih akata Zavoda obavlja ministarstvo nadležno
za zdravstvo.
U provođenju nadzora iz stavka 1. ovoga članka ministarstvo nadležno za
zdravstvo može:
– zahtijevati izvješća, podatke i druge obavijesti o obavljanju poslova,
– predložiti Vladi Republike Hrvatske pokretanje postupka pred Ustavnim sudom
Republike Hrvatske za ocjenu suglasnosti općih akata Zavoda s Ustavom i zakonom,
– izvršiti uvid u ustrojstvo i način poslovanja te predložiti mjere radi
izvršenja pojedinih poslova,
– poduzeti i druge mjere propisane ovim Zakonom ili drugim propisima.

IX. NAKNADA ŠTETE

Članak 56.

Osoba osigurana prema ovome Zakonu obvezna je Zavodu nak­naditi štetu:
– ako je ostvarila primanje iz sredstava Zavoda na osnovi neistinitih ili
netočnih podataka za koje je znala ili je morala znati da su neistiniti, odnosno
netočni ili je primanje ostvarila na drugi protupravan način, odnosno u većem
opsegu nego što joj pripada,
– ako je ostvarila primanje iz sredstava Zavoda uslijed toga što nije prijavila
promjenu koja utječe na gubitak ili opseg prava, a znala je ili je morala znati
za tu promjenu.

Članak 57.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete od osobe koja je
prouzročila bolest, ozljedu ili smrt osobe osigurane prema ovome Zakonu.
Za štetu koju je Zavodu u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka počinio radnik
na radu ili u vezi s radom odgovara pravna ili fizička osoba.
Zavod je obvezan u slučajevima iz stavka 2. ovoga članka zahtijevati naknadu
štete i neposredno od radnika, ako je šteta prouzročena namjerno ili grubom
nepažnjom. Kada Zavod zahtijeva naknadu štete od pravne osobe, fizičke osobe i
od radnika, oni odgovaraju za štetu solidarno.

Članak 58.

Osoba osigurana prema ovome Zakonu kojoj je iz sredstava Zavoda isplaćen novčani
iznos na koji nije imala pravo, obvezna je Zavodu vratiti primljeni iznos uz
zakonske zatezne kamate.

Članak 59.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete od prav­ne, odnosno
fizičke osobe:
– ako je šteta nastala zato što nisu dani podaci ili što su dani neistiniti ili
netočni podaci o činjenicama o kojima ovisi stjecanje ili opseg prava,
– ako je isplata izvršena na temelju neistinitih ili netočnih podataka.
Osobe osigurane prema ovome Zakonu koje su obvezne same podnositi prijave ili
davati određene podatke u vezi sa svojim pravima i obvezama, obvezne su u
slučajevima iz stavka 1. ovoga članka same Zavodu naknaditi štetu koja je
nastala jer su dani neistiniti podaci.
Za štetu u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka, pravna i fizička osoba
odgovara bez obzira na krivnju, a osobe osigurane prema ovome Zakonu u
slučajevima iz stavka 2. ovoga članka odgovaraju za štetu ako su znale ili
morale znati da su dani podaci neistiniti ili netočni, odnosno ako su znale ili
morale znati za promjene koje utječu na gubitak ili opseg prava, a te promjene
nisu prijavile.

Članak 60.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete od prav­ne ili fizičke
osobe ako su bolest, povreda ili smrt osobe osigurane prema ovome Zakonu nastale
zbog toga što nisu provedene mjere zaštite na radu ili druge mjere za zaštitu
građana.
Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete od prav­ne ili fizičke
osobe i kada je šteta nastala jer je radnik stupio na rad bez propisanoga
prethodnoga zdravstvenog pregleda, a poslije se zdravstvenim pregledom utvrdi da
ta osoba prema zdravstvenom stanju nije bila sposobna za rad na određenim
poslovima.

Članak 61.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu prouzročene štete u slučajevima iz članka
57. ovoga Zakona i neposredno od osiguravatelja kod kojeg su ove osobe osigurane
od odgovornosti za štetu uzrokovanu trećim osobama, prema propisima o obveznom
osiguranju ovog rizika.

Članak 62.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu štete u slučajevima iz članka 57. ovoga
Zakona i izravno od društva za osiguranje kod kojeg su vlasnici, odnosno
korisnici motornog vozila osigurani od odgovornosti za štetu.
Ako je šteta nastala uporabom vozila čiji se vlasnik odnosno korisnik nije
osigurao od automobilske odgovornosti, Zavod je obvezan zahtijevati naknadu
štete od vlasnika, odnosno korisnika motornog vozila.
Ako je šteta nastala uporabom nepoznatoga motornog vozila Zavod je obvezan
zahtijevati naknadu štete izravno od Hrvatskog ureda za osiguranje.

Članak 63.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu štete prouzročenu uporabom vozila inozemne
registracije na području Republike Hrvatske, koje ima valjanu međunarodnu
ispravu o osiguranju od automobilske odgovornosti izravno od Hrvatskog ureda za
osiguranje.
Zavod je obvezan zahtijevati naknadu štete prouzročenu uporabom vozila inozemne
registracije na području Republike Hrvatske, koja nije obuhvaćena osiguranjem od
automobilske odgovornosti, izravno od Hrvatskog ureda za osiguranje.
Zavod je obvezan zahtijevati naknadu štete i kad je šteta nastala u inozemstvu u
skladu s odredbama Zakona o osiguranju i međunarodnih ugovora.

Članak 64.

Zavod je obvezan zahtijevati naknadu štete u slučajevima predviđenim ovim
Zakonom, bez obzira na to što je šteta nastala isplatom davanja koja kao pravo
pripadaju osobi osiguranoj prema ovome Zakonu iz sredstava Zavoda.

Članak 65.

Naknada štete koju Zavod ima pravo zahtijevati u slučajevima iz članka 56., 57.,
58. do 64. ovoga Zakona obuhvaća troškove zdravstvene zaštite te iznose novčanih
naknada koje plaća Zavod.

Članak 66.

Pri utvrđivanju prava na naknadu štete prouzročene Zavodu primjenjuju se
odgovarajuće odredbe Zakona o obveznim odnosima, kao i posebni propisi o naknadi
štete.

Članak 67.

Tražbine naknade štete, u smislu odredbi ovoga Zakona, zastarijevaju istekom
rokova određenih Zakonom o obveznim odnosima.
Rokovi zastare tražbina naknade štete u smislu odredbi ovoga Zakona počinju
teći:
– u slučajevima iz članka 56. i članka 59. stavka 1. ovoga Zakona, od dana
pravomoćnosti rješenja kojim je utvrđeno da isplaćeno primanje nije pripadalo
ili je pripadalo u manjem opsegu,
– u slučajevima iz članka 57. i 60. ovoga Zakona od dana kada je postalo ovršnim
rješenje kojim je priznato pravo na primanje iz sredstava Zavoda,
– u ostalim slučajevima kada se zahtijeva naknada za pojedine isplaćene naknade
iz članka 65. ovoga Zakona, od dana izvršene isplate svakog pojedinog davanja.
Iznimno od stavka 2. ovog članka na pitanja zastare za štete prouzročene
kaznenim djelom primjenjuju se rokovi predviđeni Zakonom o obveznim odnosima.

Članak 68.

Kada se utvrdi da je nastala šteta, Zavod će uz navođenje dokaza pozvati osobu
osiguranu prema ovome Zakonu, pravnu ili fizičku osobu, pravnu osobu za
osiguranje imovine i osoba ili drugu osobu koja je dužna naknaditi štetu, da u
određenom roku naknadi štetu.
Ako šteta ne bude naknađena u određenom roku, Zavod tražbinu ostvaruje tužbom
kod nadležnog suda.
Zavod ima pravo na zateznu kamatu po stopi propisanoj Zakonom o zateznim
kamatama, od dana nastale štete.
Zavod nema pravo bez izričitog pristanka osobe osigurane prema ovom Zakonu
ostvariti naknadu štete obustavom isplate ili ustezanjem od novčane naknade na
koju osigurana osoba ima pravo u svezi s korištenjem prava utvrđena ovim
Zakonom.

X. KAZNENE ODREDBE

Članak 69.

Novčanom kaznom od 100.000,00 do 500.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba – obveznik plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje zaštite
zdravlja na radu koja uz isplatu plaća, a najkasnije do konca mjeseca za
prethodni mjesec ne uplati doprinos za obvezno zdravstveno osiguranje zaštite
zdrav­lja na radu.
Novčanom kaznom od 10.000,00 do 50.000,00 kuna za prekršaj iz stavka 1. ovoga
članka kaznit će se odgovorna osoba u pravnoj osobi te fizička osoba – obveznik
plaćanja doprinosa za obvezno zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu.
Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka pravnoj i fizičkoj osobi može se uz
novčanu kaznu izreći i zaštitna mjera privremene zabrane obavljanja djelatnosti.

Članak 70.

Novčanom kaznom od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba koja Zavodu u propisanom roku ne dostavi prijavu o ozljedi na radu,
odnosno profesionalnoj bolesti (članak 27.)
Novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se odgovorna osoba u
pravnoj osobi i fizička osoba za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 71.

Novčanom kaznom u iznosu od 8.000 do 15.000 kuna kaznit će se za prekršaj doktor
specijalist medicine rada u zdravstvenoj ustanovi, trgovačkom društvu, odnosno u
privatnoj praksi ako:
– osiguraniku utvrdi privremenu nesposobnost za rad, a za to nema osnove (članak
16. stavak 1.)
– o utvrđenoj privremenoj nesposobnosti osiguranika, kao i o prestanku
privremene nesposobnosti osiguranika za rad u propisanom roku ne dostavi
obavijest doktoru medicine primarne zdravstvene zaštite osiguranika izabranom
sukladno Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju (članak 16. stavak 4.).

XI. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 72.

Vlada Republike Hrvatske će u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu
ovoga Zakona osnovati Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja
na radu te imenovati privremenoga ravnatelja koji će do dana imenovanja
ravnatelja imati ovlasti iz članka 15. stavka 1. Zakona o ustanovama.
Upravno vijeće Zavoda obvezno je donijeti Statut u roku od 60 dana od dana upisa
Zavoda u sudski registar.

Članak 73.

Zavod će opće akte na čije ga donošenje ovlašćuje ovaj Zakon donijeti u roku od
šest mjeseci od dana upisa u sudski registar.

Članak 74.

Do dana stupanja na snagu provedbenih propisa iz članka 30. ovoga Zakona ostaje
na snazi Pravilnik o uvjetima i postupku ostvarivanja prava iz osnovnoga
zdravstvenog osiguranja s osnove ozljede na radu i profesionalne bolesti
(»Narodne novine«, br. 32/03.).

Članak 75.

Danom upisa u sudski registar Zavod će preuzeti radnike Hrvatskog zavoda za
obvezno zdravstveno osiguranje koji su do dana stupanja na snagu ovoga Zakona
radili na poslovima zdravstvenog osiguranja za slučaj ozljede na radu i
profesionalne bolesti, sredstva Hrvatskog zavoda za obvezno zdravstveno
osiguranje prikupljena na ime doprinosa za ozljede na radu i profesionalne
bolesti, obveze Hrvatskog zavoda za obvezno zdravstveno osiguranje s osnove
zdravstvenog osiguranja za slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti,
poslovne prostorije i opremu koju je do dana upisa Zavoda u sudski registar
koristio Hrvatski zavod za obvezno zdravstveno osiguranje za obavljanje poslova
zdravstvenog osiguranja za slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti.
Zavod će u roku od 30 dana od dana upisa u sudski registar preuzeti od Hrvatskog
zavoda za obvezno zdravstveno osiguranje pismohranu i drugu dokumentaciju koja
se odnosi na poslove zdravstvenog osiguranja za slučaj ozljede na radu i
profesionalne bolesti koje je do tog dana obavljao taj Zavod.

Članak 76.

Osigurane osobe koje su do dana stupanja na snagu ovoga Zakona započele
ostvarivati pravo na zdravstvenu zaštitu i druga prava koja proizlaze iz
osnovnoga zdravstvenog osiguranja za slučaj ozljede na radu i profesionalne
bolesti sukladno Zakonu o zdravstvenom osiguranju (»Narodne novine«, br. 94/01.,
88/02., 149/02., 117/03., 30/04., 177/04. i 90/05.) nastavljaju koristiti prava
utvrđena tim Zakonom kod Hrvatskog zavoda za obvezno zdravstveno osiguranje na
teret sredstava Zavoda.
Danom stupanja na snagu općih akata iz članka 73. ovoga Zakona osigurane osobe
prava iz stavka 1. ovoga članka nastavljaju koristiti kod Zavoda.

Članak 77.

Žalbe podnesene protiv rješenja u postupcima ostvarivanja prava iz osnovnoga
zdravstvenog osiguranja za slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti
donesenih na temelju Zakona o zdravstvenom osiguranju (»Narodne novine«, br.
94/01., 88/02., 149/02., 117/03., 30/04., 177/04. i 90/05.) rješavat će se prema
tom Zakonu i propisima donesenim na temelju toga Zakona.

Članak 78.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Pravilnik o pravu obveznika
uplate doprinosa na povrat dijela posebnog doprinosa za slučaj ozljede na radu i
profesionalne bolesti (»Narod­ne novine«, br. 167/03.).

Članak 79.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 500-01/06-01/02
Zagreb, 13. srpnja 2006.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks**, v. r.

Zakon, NN 85/2006-2017
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)