### NN 71/2017 (20.7.2017.), Odluka o uvođenju strukovnog kurikuluma za stjecanje kvalifikacije tehničar za elektroniku (041424) u obrazovnom sektoru elektrotehnika i računalstvo

MINISTARSTVO ZNANOSTI I OBRAZOVANJA

1702

Na temelju članka 8. stavka 4. Zakona o strukovnom obrazovanju (»Narodne novine«, broj 30/2009, 24/2010 i 22/2013) ministrica znanosti i obrazovanja donosi

ODLUKU

O UVOĐENJU STRUKOVNOG KURIKULUMA ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE TEHNIČAR ZA ELEKTRONIKU (041424) U OBRAZOVNOM SEKTORU ELEKTROTEHNIKA I RAČUNALSTVO

I.

Ovom odlukom donosi se strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA ELEKTRONIKU u obrazovnom sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNALSTVO.

II.

Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije TEHNIČAR ZA ELEKTRONIKU u obrazovnom sektoru ELEKTROTEHNIKA I RAČUNALSTVO sastavni je dio ove odluke.

III.

Ova odluka primjenjivat će se od školske godine 2017./2018. za učenike prvoga razreda srednje škole. Učenici koji su se u eksperimentalni program obrazovanja za stjecanje kvalifikacije tehničar za elektroniku (041404) upisali ranijih godina, nastavljaju školovanje po programu i nazivu koji su ranije upisali.

IV.

Ovom odlukom stavlja se izvan snage nastavni plan i program za zanimanje tehničar za elektroniku (040704), objavljen u Glasniku Ministarstva prosvjete i športa, posebno izdanje, broj 2, Zagreb, kolovoz 1996.

V.

Učenici koji su se u program obrazovanja iz točke IV. ove odluke upisali ranijih godina nastavljaju svoje obrazovanje po programu koji su ranije upisali.

VI.

Ova odluka stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 602-03/17-05/00078

Urbroj: 533-25-17-0008

Zagreb, 28. lipnja 2017.

Ministrica
 prof. dr. sc. Blaženka Divjak, v. r.

STRUKOVNI KURIKULUM
 ZA STJECANJE KVALIFIKACIJE
 TEHNIČAR ZA ELEKTRONIKU

Popis kratica

AD – analogno-digitalno

ASCII – American Standard Code for Information Interchange, sedmerobitni alfanumerički kod

ASOO – Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih

AZOO – Agencija za odgoj i obrazovanje

BCD − Binary Coded Decimal, binarno kodirani decimalni brojevi

CAD − Computer Aided Design, projektiranje pomoću računala

CAE – Computer Aided Engineering, inženjering pomoću računala

CAM – Computer Aided Manufacturing, proizvodnja pomoću računala

CANopen − Controller Area Network, komunikacijski protokol

CAP − Computer Aided Programming, programiranje pomoću računala

CAQ − Computer Aided quality assurance, osiguranje kvalitete pomoću računala

CCD − Charge Coupled Device, senzor s prijenosom naboja

CIE − Computer Integrated Engineering, projektiranje (proizvodnih procesa) pomoću računala

CIM – Computer Integrated Manufacturing, proizvodnja pomoću računala

CMS − Classroom Management Software, programska potpora za upravljanje učionicom

CROSBI −Hrvatska znanstvena bibliografija

CSS – Cascading Style Sheets, stilski jezik za oblikovanje dokumenta napisanog pomoću HTML jezika

CT − Computed Tomography, računalna tomografija

DA – digitalno-analogno

DC − Direct Current, istosmjerna struja

EU – Europska unija

FBD – Function Block Diagram, programiranje pomoću funkcijskih blokova

FUP − Functional Plan, funkcijski plan, postupak razrade proizvodnog procesa, ujedno i naziv računalnog programa za isto područje

GPS − Global Positioning System, globalni pozicijski sustav

HDL – Hardware Description Language, programski jezik za opis sklopova

HRČAK – Portal znanstvenih časopisa Republike Hrvatske

HTML − HyperText Markup Language, programski jezik za izradbu hipertekstovnih dokumenata

IC −infracrveno

ICT – Information and Communications Technology, informacijska i komunikacijska tehnologija

IEC − International Electrotechnical Commission, Međunarodna elektrotehnička komisija

IPv4 − Internet Protocol version 4, međumrežni protokol verzija 4

IPv6 − Internet Protocol version 6, međumrežni protokol verzija 6

IRL − Industrial Robot Language, normirani računalni jezik za programiranje industrijskih robota

ISO − International Standards Organization, Međunarodna organizacija za standardizaciju

IT – Information Technology, informacijska tehnologija

LAD −Ladder Diagram, programiranje PLC-a pomoću ljestvičastog dijagrama

LCD – Liquid Crystal Display, zaslon s tekućim kristalima

LED – Light Emitting Diode, svijetleća dioda

MOS − Metal – Oxide – Semiconductor, poluvodički element na bazi spoja metal-oksid-poluvodič

MOSFET − Metal – Oxide – Semiconductor Field-Effect Transistor, tranzistor s efektom polja na bazi spoja metal-oksid-poluvodič

MZO – Ministarstvo znanosti i obrazovanja

NAT – Network Address Translation, proces modifikacije mrežnih adresa

NCVVO – Nacionalni centar za vanjsko vrjednovanje obrazovanja

NN – Narodne novine

OS – Operating System, operacijski sustav

OSI − Open System Interconnection, međupovezivanje otvorenih sustava

PAT − Port Address Translation, proces modifikacije mrežnih adresa

PIN – Personal Identification Number, osobni identifikacijski broj

PLC – Programmable Logic Controller, programibilni logički upravljač (»industrijsko računalo«)

PSTN − Public Switched Telephone Network, javna komutirana telefonska mreža

PTZ – Pan – Tilt – Zoom Camera, kamere upravljane pomoću upravljačke konzole; mogu se okretati u svim smjerovima i zumirati

PWM – Pulse Width Modulation, pulsno širinska modulacija

RH – Republika Hrvatska

SCADA – Supervisory Control And Data Acquisition, računalni sustav za prikupljanje i obradu podataka u stvarnom vremenu

SI − Système International dUnités, Međunarodni sustav mjernih jedinica

STL − Statement List, programiranje PLC-a pomoću naredbi

TCP/IP – Transmission Control Protocol/Internet Protocol, protokol za stvaranje veza na mreži/internetski protokol

USB − Universal Serial Bus, univerzalna serijska sabirnica

VGA − Video Graphics Array, standard za vizualni prikaz podataka vrlo dobre razlučivosti, sklopovski sustav za prikaz slike u boji

VLSM – Variable Length Subnet Masking, promjenljiva duljina maske podmreže

WWW − World Wide Web, svjetska mreža, multimedijalni računalni sustav za objavljivanje i razmjenu informacija

XS-3 − Excess-3 binary-coded decimal, četverobitni samokomplementirajući kod

|  |
| --- |
| Napomena:  Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje korišteni u ovom dokumentu (uključujući nazive kvalifikacija, zvanja i zanimanja) odnose se jednako na oba roda (muški i ženski) i na oba broja (jedninu i množinu), bez obzira na to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu, odnosno u jednini ili množini. |

1. OPĆI DIO

1.1. Strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacije

Tehničar za elektroniku

1.2. Cilj strukovnog kurikuluma

Cilj strukovnog kurikuluma stjecanje je kompetencija propisanih standardom kvalifikacije tehničar za elektroniku.

1.3. Trajanje obrazovanja

Četiri godine

1.4. Uvjeti upisa, tijeka i završetka obrazovanja

Završena osnovna škola

2. NASTAVNI PLAN I PROGRAM

2.1. Nastavni plan

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129823/images/40609.jpg)

![](/files/_web/sluzbeni-dio/2017/129823/images/40623.jpg)

\* Napomena: U trećem razredu polaznik bira jedan od pet ponuđenih izbornih strukovnih modula s pripadajuća dva nastavna predmeta. U četvrtom razredu polaznik bira jedan od pet ponuđenih izbornih strukovnih modula s pripadajuća dva nastavna predmeta.

2.2. Nastavni program

2.2.1. Općeobrazovni dio

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • naučiti jezikom izraziti vlastite misli, osjećaje, ideje, stavove i prikladno jezično reagirati u međudjelovanju sa sugovornicima te u različitim situacijama razvijati (samo)poštovanje  • steći potrebne razine slušanja, razumijevanja i govorenja koje su ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  • razumjeti kako jezik djeluje i ovladati potrebnim jezikoslovnim pojmovima, tekstnim vrstama i stilovima  • steći potrebne razine pisanja ključne za učenje, rad i život, tj. razviti sposobnost komunikacije u različitim situacijama  • razviti razumijevanje književnosti kao umjetnosti riječi, poštivati hrvatsku književnost i kulturu te književnosti i kulture drugih naroda |
| Opis predmeta: | U hrvatskom jeziku pet je skupova ishoda učenja:  I. Slušanje i govorenje  II. Struktura hrvatskog jezika  III. Pisanje  IV. Analiza književnih tekstova  V. Analiza neknjiževnih tekstova.  Skupovi ishoda učenja koncipirani su na način da se njihovim ostvarivanjem razvijaju komunikacijske vještine i kompetencije polaznika te cjelovito razumijevanje govorenih i pisanih tekstova.  Svi se navedeni skupovi ishoda učenja ostvaruju u svakoj godini učenja hrvatskog jezika. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Slušanje i govorenje  1. razlikovati slušanjem monološke i dijaloške govorne oblike s obzirom na komunikacijski kontekst i primatelja  2. utvrditi slušanjem bit govornog teksta – eksplicitno i implicitno  3. odabrati način govora, rječnik i strukturu rečenice primjereno komunikacijskoj situaciji i primatelju  4. organizirati jasno i smisleno govornu poruku pomoću bilježaka i grafičkih prikaza  5. govoriti tečno u skladu s pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  6. provjeriti učinak vlastitog ili tuđeg govora s obzirom na komunikacijsku situaciju i primatelja govorne poruke  Struktura hrvatskog jezika  1. razvrstati jezikoslovne pojmove  2. opisati sadržaje povezane s poviješću hrvatskog jezika  3. razlikovati važnost hrvatskoga standardnog jezika u odnosu na druge idiome hrvatskog jezika  4. navesti jezična pravila  5. izdvojiti strukturu jezičnih jedinica na pojedinoj jezičnoj razini |
|  | 6. utvrditi jezične jedinice na sintagmatskoj razini  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  Pisanje  1. sastavljati različite vrste tekstova  2. oblikovati tekstove koji ispunjavaju različite komunikacijske funkcije  3. planirati sadržaj teksta primjeren komunikacijskoj funkciji i čitatelju uz smjernice ili samostalno  4. napisati samostalno logički i sadržajno povezan tekst  5. rabiti različite postupke u oblikovanju teksta s obzirom na vrstu i komunikacijsku funkciju teksta  6. koristiti rječnik primjeren komunikacijskoj funkciji teksta i čitatelju  7. uporabiti jezična pravila hrvatskoga standardnog jezika u skladu s pravopisnom, pravogovornom, fonološkom, morfološkom, tvorbenom, sintaktičkom, leksičko-semantičkom i stilističkom normom  8. provjeriti napisani tekst samostalno s obzirom na sadržajnu, strukturnu te jezičnu točnost i primjerenost  Analiza književnih tekstova  1. odrediti književne tekstove prema vanjskim odrednicama  2. objasniti književnoteorijske pojmove na prototipnim primjerima  3. utvrditi na književnim tekstovima strukturna, tematska, sadržajna i stilska obilježja  4. prikupiti informacije o zadanim književnim tekstovima iz različitih izvora  5. izdvojiti jezične i stilske pojedinosti u književnim tekstovima |
|  | 6. usporediti poznate književne tekstove na strukturnoj, sadržajnoj i jezičnoj razini  7. potvrditi argumentima svoj stav o poznatome književnom tekstu  Analiza neknjiževnih tekstova  1. razlikovati tekstove po vrsti i komunikacijskoj funkciji iz tiskanog ili elektroničkog izvora  2. identificirati postupke u oblikovanju teksta kojima se ostvaruje komunikacijska funkcija teksta  3. razjasniti značenja riječi u kontekstu specifičnom za pojedini tekst  4. tumačiti tekstove s grafičkim elementima  5. utvrditi bit teksta i sadržajne pojedinosti – eksplicitno i implicitno  6. objasniti namjeru teksta s obzirom na obilježja teksta, očekivanja čitatelja i djelovanje na čitatelja  7. prikupiti informacije o zadanim neknjiževnim tekstovima iz različitih izvora  8. izdvojiti jezične pojedinosti u neknjiževnim tekstovima  9. poduprijeti argumentima stav o neknjiževnom tekstu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Javni govor |
| Govorenje – monološki oblici | Govor |
| Govorenje – dijaloški oblici | Oluja ideja |
| Funkcija glasova u jeziku | Fonem, alofon, fon  Fonem i grafem |
| Tvorba i podjela glasova | Podjela glasova prema otvoru  Slogovi i slogovna struktura  Podjela glasova prema zvučnosti  Podjela glasova prema mjestu tvorbe |
| Glasovne promjene | Jednačenje glasova po zvučnosti  Jednačenje glasova po mjestu tvorbe  Gubljenje suglasnika  Palatalizacija  Sibilarizacija  Jotacija  Vokalizacija  Nepostojano a |
| Pravogovorna i pravopisna norma | Pravogovor ili ortoepija  Naglasni sustav hrvatskoga standardnog jezika  Vrednote govornog jezika  Pravopis ili ortografija  Pisanje velikog i malog slova  Pravopisni i rečenični znakovi  Pisanje glasova č/ć, dž/đ,  Alternacije ije/je/e/i |
| Hrvatski jezik od prvih pisanih spomenika do kraja 15. stoljeća | Jezik – temelj narodne kulture: trojezičnost i tropismenost hrvatske srednjovjekovne književnosti  Izvori hrvatskoga književnog jezika (spomenici pismenosti, historiografski spisi, zakonici) |
| Pisanje – opisivanje | Opisivanje kao postupak |
| Pisanje -pripovijedanje | Pripovijedanje kao postupak  Priča  Tehničko izvješće  Obavijest  Životopis  Molba |
| Priča i novela | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Ranko Marinković, Prah  Giovanni Boccaccio, Chichibio  Ivan Aralica, Svemu ima vrijeme ili Školjka  Miro Gavran, Mali neobični ljudi ili Obiteljske priče  Antun Šoljan, Dobri čovjek s Kaprija  Ivo Andrić, Put Alije Đerzeleza  Dubravko Horvatić, Đavo u podne  Vjekoslav Kaleb, Gost |
| Roman | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Pavao Pavličić, Večernji akt  Marija Jurić Zagorka, Vitez slavonske ravni  Ivana Simić Bodrožić, Hotel Zagorje  Victoria Hislop, Otok  Khaled Hosseini, Gonič zmajeva  John Ronald Reuel Tolkien, Hobbit |
| Drama | Polaznici čitaju dva djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezatno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Miro Gavran, Ljubavi Georgea Washingtona  Plaut, Škrtac  Pero Budak, Mećava  Carlo Goldoni, Gostioničarka Mirandolina |
| Lirika | Polaznici čitaju šest pjesama: dvije pjesme vezanog stiha, dvije pjesme slobodnog stiha i dvije pjesme u prozi.  Vezani stih: Antun Gustav Matoš, Tin Ujević, Vladimir Nazor, Dobriša Cesarić, Vesna Parun, Jacques Prevert, Francesco Petrarca  Slobodni stih: Antun Branko Šimić, Dragutin Tadijanović, Nikola Miličević, Mak Dizdar, Nikola Šop, Josip Pupačić, Reiner Maria Rilke  Pjesma u prozi: Miroslav Krleža, Danijel Dragojević |
| Ep | Polaznici čitaju pet pjevanja.  Dante Alighieri, Pakao (od I. do V. pjevanja) |
| Čitanje – opisivački tekstovi | Postupak opisivanja u različitim vrstama tekstova |
| Čitanje – pripovjedački tekstovi | Postupak pripovijedanja u različitim vrstama tekstova  Molba  Životopis |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Predavanje |
| Slušanje – dijaloški oblici | Intervju |
| Govorenje – monološki oblici | Predavanje |
| Govorenje – dijaloški oblici | Anketa |
| Morfem i morfologija | Morfem, alomorf, morfologija  Vrste morfema |
| Gramatičke kategorije | Kategorije vrsta riječi  Kategorije oblika riječi |
| Promjenjive riječi | Imenice  Imenice i pravopis  Zamjenice  Zamjenice i pravopis  Pridjevi  Pridjevi i pravopis  Brojevi  Brojevi i pravopis  Glagoli  Glagoli i pravopis |
| Nepromjenjive riječi | Prilozi  Prijedlozi  Veznici  Čestice  Usklici |
| Hrvatski jezik od 16. do kraja 18. stoljeća | Najvažnija jezikoslovna djela (Bartol Kašić, Juraj Habdelić, Jakov Mikalja, Ardelio Della Bella, Ivan Belostenec) |
| Pisanje – izlaganje | Izlaganje kao postupak  Definicije  Sažetak  Bilješke i natuknice  Zapisnik  Stručno izvješće |
| Cijeli se svijet igra | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo i jedan ulomak po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Molière, Škrtac  Pedro Calderón de la Barca, Život je san  William Shakespeare, San ljetne noći  William Shakespeare, Romeo i Julija  Tennessee Williams, Tramvaj zvan žudnja  Elvis Bošnjak, Nosi nas rijeka  Tena Štivičić, Fragile |
| Prometeji | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo te ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Eshil, Okovani Prometej  Miguel de Cervantes Saavedra, Don Quijote  Johann Wolfgang Goethe, Prometej  Alfred Victor de Vigny, Smrt vuka  Ivan Mažuranić, Smrt Smail-age Čengića  Mihail Jurjevič Ljermontov, Junak našeg doba  Tin Ujević, Visoki jablani  George Gordon Byron, Hodočašće Childea Harolda |
| Žena u književnom djelu | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i dvije pjesme po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Milan Begović, Bez trećega  Vesna Parun, Ti koja imaš nevinije ruke  Biblija, Pjesma nad pjesmama  Ivan Slamnig, Barbara  Horacije, Lidiji  Josip Kozarac, Tena  Dinko Šimunović, Muljika  Dubravka Ugrešić, Štefica Cvek u raljama života  Sofoklo, Antigona |
| Čitanje – izlagački tekstovi | Postupak izlaganja u različitim vrstama tekstova  Sažetak  Stručno izvješće  Popularno-znanstveni članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Izvještaj |
| Slušanje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Govorenje – monološki oblici | Izvještaj |
| Govorenje – dijaloški oblici | Službeni razgovor |
| Sintaksa | Sintaksa |
| Spojevi riječi | Tipovi odnosa među sastavnicama spojeva riječi |
| Ustrojstvo rečenice | Obavijesno ustrojstvo rečenice  Gramatičko ustrojstvo rečenice |
| Rečenice po sastavu | Jednostavne i složene rečenice |
| Nezavisno složena rečenica | Sastavna, rastavna, suprotna, isključna i zaključna rečenica |
| Zavisno složena rečenica | Subjektna, predikatna, objektna, atributna rečenica  Priložne rečenice: vremenske, načinske, mjesne, pogodbene, uzročne, posljedične, namjerne, dopusne |
| Povezivanje rečenica u tekstu | Red riječi u rečenici |
| Pravopisna pravila u sintaksi | Uporaba razgodaka i pravopisnih znakova |
| Hrvatski jezik u 19. stoljeću | Ljudevit Gaj, Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisanja |
| Pisanje – dokazivanje | Dokazivanje kao postupak  Pismo za iskazivanje interesa  Prikaz  Problemski članak (na teme iz strukovne kvalifikacije i sadržaja predmeta Hrvatski jezik)  Školski esej |
| Jureći vlak braće Lumière | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prvo je djelo na popisu obvezno. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Janko Polić Kamov, Brada  Antun Gustav Matoš, Cvijet sa raskršća  Antun Gustav Matoš, Notturno  Milan Begović, Kvartet  Vladimir Vidrić, Pejzaž II.  Charles Baudelaire, Cvjetovi zla  Konstantinos Kavafis, Čekajući barbare  Arthur Schnitzler, Novela o snu |
| Društveni angažman | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  August Šenoa, Prijan Lovro  Fjodor Mihajlovič Dostojevski, Zločin i kazna  Silvije Strahimir Kranjčević, Gospodskom Kastoru  Antun Gustav Matoš, Kip domovine leta 188\*  Vjenceslav Novak, Posljednji Stipančići  Ivan Goran Kovačić, Dani gnjeva  Honoré de Balzac, Otac Goriot  Charles Dickens, Velika očekivanja |
| Unutarnji svijet | Polaznici čitaju četiri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito epsko ili dramsko djelo i jednu pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  William Shakespeare, Hamlet  Janko Leskovar, Misao na vječnost  Henrik Ibsen, Nora  Petar Preradović, Ljudsko srce  Ralph Waldo Emerson, Ljubav  Milutin Cihlar Nehajev, Bijeg  Ranko Marinković, Ruke  Franz Kafka, Preobrazba |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Postupak dokazivanja u različitim vrstama tekstova  Prikaz  Pismo za iskazivanje interesa  Problemski članak |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: HRVATSKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Slušanje – monološki oblici | Komentar |
| Slušanje – dijaloški oblici | Debata |
| Govorenje – monološki oblici | Komentar |
| Govorenje – dijaloški oblici | Razgovor na temu |
| Leksikologija | Uvod u leksikologiju |
| Jezični sustav i jezični znak | Struktura jezičnog znaka  Jednoznačnost i višeznačnost leksema |
| Leksičko-semantički odnosi | Sinonimija  Antonimija  Homonimija |
| Raslojenost leksika | Vremenska raslojenost leksika  Područna raslojenost leksika  Funkcionalna raslojenost leksika |
| Međujezični dodiri i leksičko posuđivanje | Posuđenice  Vrste posuđenica |
| Jezična norma i jezični purizam | Jezična norma  Jezični purizam |
| Frazeologija | Frazem i frazeologija  Frazemske istoznačnice i frazemski antonimi |
| Leksikografija | Vrste rječnika  Leksikografski (rječnički) članak |
| Hrvatski jezik u 20. i 21. stoljeću | Deklaracija o položaju i nazivu hrvatskoga književnog jezika kao izraz samobitnosti hrvatskog jezika  Hrvatski jezik – službeni jezik Europske unije |
| Pisanje – dokazivanje | Školski esej |
| Pisanje – upućivanje | Upućivanje kao postupak  Tehnička uputa |
| Stoljeće nemira | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Slavko Mihalić, Majstore, ugasi svijeću  Miroslav Krleža, Gospoda Glembajevi  Ranko Marinković, Kiklop  Ivan Goran Kovačić, Jama  Miljenko Jergović, Sarajevski Marlboro  Eugène Ionesco, Ćelava pjevačica  William Golding, Gospodar muha  Orhan Pamuk, Snijeg |
| Globalno selo | Polaznici čitaju tri djela s popisa. Prva su dva djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedno cjelovito djelo po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Albert Camus, Stranac  Miroslav Krleža, Cvrčak pod vodopadom  Antun Šoljan, Luka  Nikolaj Vasiljevič Gogolj, Kabanica  Gabriel García Marquez, Sto godina samoće  Raymond Carver, Katedrala  Aldous Huxley, Divni novi svijet  William Gibson, Neuromancer |
| Hrvatska književna baština | Polaznici čitaju pet djela s popisa. Prva su četiri djela na popisu obvezna. Valja odabrati još jedan ulomak ili pjesmu po izboru nastavnika i/ili čitateljskim interesima polaznika.  Marko Marulić, Judita (ulomci)  Hanibal Lucić, Jur ni jedna na svit vila  Marin Držić, Dundo Maroje |
|  | Ivan Gundulić, Osman (1. pjevanje)  Ivan Bunić Vučić, Nemoj, nemoj ma Ljubice  Fran Krsto Frankopan, Cvitja razmišlenje i žalostno protuženje  Tituš Brezovački, Matijaš grabancijaš dijak  Matija Antun Reljković, Satir iliti divji čovik  Andrija Kačić Miošić, Razgovor ugodni naroda slovinskoga |
| Čitanje – dokazivački tekstovi | Kritika  Komentar |
| Čitanje – upućivački tekstovi | Postupak upućivanja u različitim vrstama tekstova  Tehnička uputa  Zakoni |
| Napomene: | Polaznici tijekom nastavne godine pišu dvije školske zadaće.  Obvezne su četiri domaće zadaće u mjesecu. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: glavne (metode govorenja, čitanja, pisanja) i pomoćne (metode pokazivanja, praktičnog rada i ilustriranja).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: pisanje, govorenje i slušanje, hrvatski jezik, književni tekstovi, neknjiževni tekstovi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  • čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  • razumjeti opis događaja u osobnim pismima  • identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se polaznici redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  • napisati jednostavan vezani tekst o temi prema osobnom interesu  • komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  • povezati rečenice kako bi polaznici opisali događaje i svoje doživljaje  • usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči u svim jezičnim djelatnostima  • usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  • prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje jezika cilja  • uočiti potrebu tolerantnog ophođenja s osobama iz drugih kultura  • ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom engleskog jezika uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrednovanje, Europskog jezičnog portfolia i Nacionalnoga okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvog stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku četverogodišnjeg obrazovanja očekuje se da će polaznici doseći razinu A2+, prije svega u području receptivnih jezičnih vještina. Premda bi polaznici u skladu s Nastavnim planom i programom za osnovnu školu i Nacionalnim okvirnim kurikulumom za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje nakon osam godina učenja prvog stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, realno je očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole, uz manja proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom. |
|  | Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 % ovisno o razini i razredu, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razviti jezične strukture osnovne razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke  Čitanje  1. izdvojiti globalan smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom |
|  | Slušanje  1. upotrijebiti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovn i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. primijeniti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (Piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvom stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • IMENICE: vrste, rod, broj, posvojni oblik, fraza of  • ČLANOVI: određeni i neodređeni, nulti  • ZAMJENICE: osobne, upitne, pokazne, it, there is, there are, relativne  • VEZNICI: and, or, yet, so, when, until, if, although, since, itd.  • PRIDJEVI: stupnjevanje (pravilno i nepravilno), posvojni, pokazni i opisni, pridjevi neodređene količine  • BROJEVI: glavni i redni |
|  | • PRILOZI: mjesta, određenoga i neodređenoga vremena  • SINTAKSA: red riječi u rečenici i nezavisno složenoj rečenici; mjesto izravnoga i neizravnoga objekta, mjesto priloga mjesta i vremena  • GLAGOLI: pet osnovnih oblika: osnova-s oblik, – ed oblik, particip s nastavkom – ing, -ed. Osnovna glagolska vremena – ponavljanje; tvorba i uporaba budućih vremena (going to + infinitive; shall, will; Present Continuous za budućnost), pojam aktiva i pasiva. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvom stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ZAMJENICE: posvojne i povratne zamjenice; one kao zamjenica  • PRIDJEVI: stupnjevanje (comparison of equality)  • PRIJEDLOZI: vrijeme (on, at, in, by, from), mjesto, pravac (on, at, above, under, into) i uzrok (because, for the sake of)  • TVORBA RIJEČI: compounds  • PRILOZI: tvorba priloga načina – položaj u rečenici  • SINTAKSA: upravni i neupravni govor; red riječi u rečenici – načelo tvorbe upitnih i negativnih oblika u jednostavnim i složenim vremenima; slaganje vremena  • GLAGOLI: tvorba i uporaba glagolskih vremena Present Perfect Tense – Simple Continuous (odnos); Present Perfect Tense – Preterite Tense (odnos). |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja povezanog sa strukom  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvom stranome jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • Tenses – ponavljanje; slaganje vremena; frazalni glagoli; pogodbene rečenice (tip I i II); -ing oblik glagola, pasivne rečenice. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENGLESKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja  Slušanje  1. interpretirati bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku |
|  | 2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informaciju o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  1. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  2. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja  Oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moja budućnost |
| Svijet rada | Moje zanimanje u suvremenom društvu  Moje zanimanje u europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • pasivne rečenice, bezlični oblici, odnosne rečenice, pogodbene rečenice (tip I i II); ing oblik glagola; causative have. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razlikovati i primijeniti jezične zakonitosti i vokabular u razvijanju jezičnih vještina na odgovarajućoj razini radi ostvarivanja pisane i usmene komunikacije  • čitati kraće tekstove koji su pisani standardnim jezikom ili jezikom struke  • razumjeti opis događaja u osobnim pismima  • identificirati glavne misli jasnoga standardnog razgovora o poznatim temama s kojima se redovito susreću u školi i u slobodno vrijeme  • napisati jednostavan vezani tekst o temi od osobnog interesa  • komunicirati u jednostavnim uobičajenim situacijama o poznatim temama i aktivnostima te sudjelovati u kraćim razgovorima bez pripreme  • jednostavno povezivati rečenice kako bi opisali događaje i svoje doživljaje  • usvojiti sociokulturna orijentacijska znanja o zemlji/zemljama jezika koji se uči kroz sve jezične djelatnosti  • usvojiti znanje o različitim uzrocima nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  • prepoznati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje ciljnog jezika  • uočiti potrebu tolerantnoga ophođenja s osobama iz drugih kultura  • ostvariti komunikaciju i suradnju s različitim osobama i skupinama u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Opis predmeta: | Nastavom njemačkog jezika uz korištenje kombiniranih metoda i oblika rada, usvajaju se obrasci usmene i pisane komunikacije na tom jeziku. Pri određivanju razina jezične kompetencije koje bi polaznici trebali postići na kraju pojedinih odgojno-obrazovnih razdoblja, odnosno ciklusa srednjoškolskog obrazovanja, uzete su u obzir smjernice Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike: učenje, poučavanje, vrjednovanje, Europskog jezičnog portfolia i Nacionalnog okvirnog kurikuluma za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje, kao i činjenica da je riječ o nastavku učenja prvog stranog jezika u kontinuitetu od 1. razreda osnovne škole. Po završetku 4. razreda strukovne škole, polaznici bi u osnovnim područjima jezičnih djelatnosti u njemačkom jeziku mogli ostvariti razinu A2+. Premda bi polaznici sukladno Nastavnom planu i programu za osnovnu školu i Nacionalnom okvirnom kurikulumu za predškolski odgoj i obrazovanje te opće obvezno i srednjoškolsko obrazovanje nakon osam godina učenja prvog stranog jezika već trebali dosegnuti razinu A2, ista je razina jezične kompetencije polaznika predviđena i na završetku 1. razreda strukovne škole jer je u tom razredu realno očekivati heterogenost znanja polaznika iz osnovne škole uz (manja) proširenja gradiva povezanih s novim kontekstom i strukom.  Napomena: Nastavnik odlučuje o udjelu i postotku nastavnih sadržaja iz područja struke. Postotak može varirati od 10 do 20 %, ovisno o razini i godini učenja, uvažavajući činjenicu da se u završnim razredima povećava udio stručnih predmeta/modula i/ili sadržaja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. razviti jezične strukture osnovne razine i vokabular u usmenom i pisanom izričaju uz progresiju jezika struke |
|  | Čitanje  1. izdvojiti globalan smisao tekstova jednostavnog raspona vokabulara i jednostavnih jezičnih struktura pisanih standardnim jezikom  Slušanje  1. upotrijebiti osnovne i složenije jezične strukture i vokabular  2. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. svrstati osnovne i složenije jezične strukture te osnovni i složeniji vokabular u pisanom izričaju  2. izraziti svojim riječima osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  Govor  1. koristiti odgovarajuće jezične strukture i vokabular u usmenom izričaju  2. primijeniti jednostavne fraze u društvenim situacijama  Međukulturno djelovanje  1. ponoviti posebnosti kulture zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika  2. interpretirati sličnosti i razlike između kulture vlastite zemlje i zemlje (ili zemalja) ciljnog jezika |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Ja i svijet oko mene | Predstavljanje sebe i drugoga (osobni podatci, izgled, osobine)  Članovi uže i šire obitelji  Odnosi u obitelji |
| Stanovanje | Prostorije u kući/stanu  Dijelovi namještaja  Život u gradu/na selu/u manjem mjestu  Vrste stambenih objekata u različitim zemljama svijeta |
| Slobodno vrijeme | Vrste sportskih i rekreativnih aktivnosti  Izleti  Igre, kućni ljubimci, zabava, izlasci |
| Svakodnevica | Koliko je sati?  Dijelovi dana i dani u tjednu  Svakodnevne aktivnosti  Godišnja doba, mjeseci  Vremenske prilike  Obilježavanje važnih datuma (blagdani i praznici) |
| Prehrambene navike | Hrana i piće  Obroci  Prehrambene navike (piramida prehrane) |
| Kupovina | Vrste valuta  Vrste trgovina  Kupovanje u različitim trgovinama |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • IMENICE: vrste, rod, broj  • ČLANOVI: određeni, neodređeni  • ZAMJENICE: osobne, pokazne i posvojne, deklinacija zamjenice, bezlična man  • PRIDJEVI: komparacija, predikatna uporaba, osnove deklinacije pridjeva  • PRIJEDLOZI: osnovni prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  • PRILOZI: upitne riječi (Was? Wer? Wieviel? Wie? Wo? Wohin? Wann?)  • SINTAKSA: red riječi u izjavnoj, upitnoj i niječnoj rečenici, red riječi u zavisnoj objektivnoj, vremenskoj, odnosnoj i uzročnoj rečenici (dass, weil, wenn, denn)  • GLAGOLI: pomoćni, modalni, djeljivi i nedjeljivi u prezentu, povratni glagoli; preterit pomoćnih glagola; perfekt, imperativ. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. odabrati pravilne jezične sadržaje i oblike  2. izdvojiti osnove jezičnog sustava radi ostvarenja komunikacije s različitim osobama u novim uvjetima  Čitanje  1. identificirati informacije u kratkom i jednostavnom osobnom pismu  2. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  Slušanje  1. slijediti zahtjevnije upute i naredbe  Pisanje  1. napisati kratak i jednostavan opis osobnih iskustava  2. izvijestiti o planovima i zadaćama u kratkom i jednostavnom pisanom obliku  Govor  1. izložiti svoje osjećaje povezane sa svakodnevnim i poznatim situacijama  2. intervjuirati sugovornika o planovima i zadaćama  Međukulturno djelovanje  1. izdvojiti pojavnosti koje nose obilježja stereotipa  2. navesti uzroke nerazumijevanja među osobama iz različitih kultura  3. upotrijebiti osnovna pravila ponašanja u komunikaciji na ciljnom jeziku |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Putovanja i praznici | Organizacija putovanja  Praznici i kako ih provesti  Vozni red i prospekti  Vrste prijevoza  Snalaženje u stranoj zemlji  Znamenitosti |
| Multikulturnost | Hrvatske kulturne manifestacije  Kulturne manifestacije zemalja čiji se jezik uči  Slavni ljudi i događaji  Europa jučer i danas  Europska unija, Vijeće Europe, europske institucije za mlade |
| Mediji i suvremena komunikacija | Tiskani i elektronički mediji  Radio i televizija  TV vodič i programi  Pisana i usmena komunikacija  Telefon, SMS, MMS, e-pošta, internet, društvene mreže itd. |
| Škola i obrazovanje | Vrste škola  Predmeti  Ocjene  Školski pribor  Život u školi  Školski sustav u Hrvatskoj i drugim zemljama |
| Sport i zdravlje | Važnost bavljenja sportom  Istaknuti hrvatski i svjetski sportaši  Briga o zdravlju i tijelu  Posjet liječniku |
| Međuljudski odnosi | Generacijski jaz  Odnosi među spolovima  Formalne i neformalne situacije |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • IMENICE: složenice  • PRIDJEVI: komparacija, deklinacija pridjeva  • PRIJEDLOZI: prijedlozi s dativom, akuzativom i genitivom  • SINTAKSA: red riječi u zavisnim rečenicama  • GLAGOLI: pregled konjugacije u prezentu, preterit modalnih glagola, konjunktiv II modalnih i pomoćnih glagola i uporaba haben i mögen kod izricanja molbe i želje, futur I; pasiv; rekcija glagola. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. primijeniti osnove jezičnog sustava na novim sadržajima  2. koristiti jezične strukture i vokabular u složenijim opisima i situacijama iz svakodnevice i područja povezanog sa strukom  Čitanje  1. izdvojiti ključne informacije u svakodnevnim pisanim materijalima na standardnom jeziku  2. izdvojiti specifične informacije iz jednostavnih izvornih i didaktičkih tekstova  Slušanje  1. identificirati globalno značenje i glavnu misao u snimljenom i/ili izgovorenom tekstu o poznatoj temi  Pisanje  1. raspraviti složenije informacije u osobnim pismima, razglednicama ili e-pošti  2. preoblikovati bilješke nakon čitanja ili slušanja teksta  Govor  1. protumačiti složenije informacije iz osobnih pisama, razglednica ili e-pošte  Međukulturno djelovanje  1. razlikovati pozitivne svjetonazore i sociokulturne vrijednosti od različitih oblika diskriminacije  2. primijeniti različite verbalne i neverbalne strategije za uspostavljanje kontakta s osobom iz različite kulture |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Europsko okruženje | Mladi i europsko okruženje  Europsko zajedništvo (valuta itd.)  Gospodarenje vlastitim novcem |
| Javne službe | Javno zdravstvo  Škole i školski sustavi  Javne institucije |
| Mladi i njihov svijet | Obitelj i društvene veze  Mladi na djelu  Problemi mladih  Oblici prihvatljivog i neprikladnog ponašanja  Kultura i supkultura mladih (odijevanje, glazba itd.) |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Međunarodno tržište rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Znanost i tehnologija | Izumi i otkrića  Poznati znanstvenici  Suvremene tehnologije |
| Strukovno usmjerene teme | Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje iz prethodnih godina i proširivanje gradiva  • pasiv i pasiv preterita, prijedlozi s genitivom, Fragepronomen, Frageadverbien, pogodbene rečenice u sadašnjosti, vremenske i namjerne rečenice; infinitiv sa zu; odnosne rečenice; nepravilne upitne rečenice; zamjenički prilozi (welcher, dieser); neupravni govor. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: NJEMAČKI JEZIK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Jezični sustav i sadržaji  1. iskazati podatke o različitim temama uz povremenu stručnu pomoć u poznatim i novim uvjetima  2. uočiti osnovne jezične pojave radi izbjegavanja ili ispravljanja vlastitih ili tuđih pogrješaka u govoru i pismu  Čitanje  1. prepoznati ključne ideje u tekstu pregledno izložene argumentacije  2. razlikovati pisani izričaj od govornog izričaja |
|  | Slušanje  1. interpretirati bitne informacije iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih odlomaka, uz uvjet da se govori razgovijetno i na standardnom jeziku  2. razlikovati važnije pojedinosti iz kratkih snimljenih i/ili izgovorenih tekstova koji se odnose na svakodnevne životne situacije  Pisanje  1. klasificirati informaciju o razgovoru, tekstu ili vizualnom materijalu  2. preoblikovati klasificirane informacije u strukturirani pisani izričaj  Govor  3. interpretirati složeniji pročitani ili slušani tekst  4. prevesti jednostavne upute i naredbe  Međukulturno djelovanje  1. koristiti prigodan jezični registar (formalno/neformalno) u različitim skupinama i situacijama u poznatim uvjetima  2. provesti složeniju komunikaciju i suradnju u skupini u poznatim uvjetima uz uvažavanje različitosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Posao i obrazovanje | Zanimanja i oglasi  Životopis i europass  Molba i razgovor za posao  Moje zanimanje u suvremenom društvu i europskom okviru  Na radnom mjestu |
| Potrošačko društvo | Reklame i utjecaj na mlade  Konzumerizam |
| Mobilnost i migracije | Mobilnost ljudi i znanja  Kompetitivnost na međunarodnom tržištu rada  Posjeti i razmjene polaznika  Stručna praksa i rad u inozemstvu |
| Kultura i civilizacija | Fenomen globalizacije  Svijet kao globalno selo  Pitanja kulturnoga identiteta i suvereniteta |
| Znanost, umjetnost i popularna kultura | Svijet znanosti i umjetnosti (izložbe, muzeji, koncerti, film)  Slavni ljudi i događaji |
| Društvo i svijet koji nas okružuje | Svijet u kojem živimo – pogled u budućnost  Život u suvremenom društvu (ovisnosti, problemi u ponašanju)  Problemi čovječanstva – glad, siromaštvo, nezaposlenost  Građanski odgoj  Socijalni i društveni odnosi  Duhovne i etičke vrijednosti |
| Solidarnost | Osjetljivost za druge, za obitelj, za slabe, siromašne i bolesne  Međugeneracijska skrb  Ekološka osviještenost |
| Strukovno usmjerene teme | Škola i radionica škole  Povijest struke  Zanimljivosti i osobitosti  Sajmovi i izložbe  Tehnika i tehnologija u službi struke |
| Napomene: | Postignuća u prvome stranom jeziku orijentiraju se prema temeljnom stupnju (A2+) Zajedničkoga europskoga referentnog okvira za jezike; pritom se može očekivati da će polaznici, ako su dotičnom jeziku više izloženi u svakodnevnom okruženju, navedena postignuća vjerojatno nadmašiti.  Popis potrebnih jezičnih struktura:  • ponavljanje, proširivanje i sistematiziranje gradiva iz prethodnih godina. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: razgovor, usmeno izlaganje (pripovijedanje i objašnjavanje), slušanje, čitanje i rad na tekstu, pisanje, demonstracije.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, istraživačka nastava, mentorska nastava, praktična nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: razumijevanje (slušanjem i čitanjem), govorenje, pisano izražavanje, uporaba jezika.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, domaća zadaća, školska zadaća, predstavljanje rezultata rada, vršnjačko vrjednovanje, samovrjednovanje, zajednička evaluacija, mape. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razviti kod polaznika sposobnost povijesnog razmišljanja i širenje temeljnih povijesnih znanja stečenih u osnovnoj školi o povijesti svoje nacije, regije, Europe i svijeta tijekom šest povijesnih razdoblja  • vrjednovati dokaze  • razvijati komparativne i uzročno-posljedične analize  • interpretirati povijesne podatke  • konstruirati čvrste povijesne argumente i povijesne perspektive |
| Opis predmeta: | U nastavi povijesti postoje dvije razine obrazovnih standarda: temeljna povijesna znanja i sposobnost povijesnog razmišljanja.  Standard 1. Temeljna povijesna znanja čine:  a) poznavanje najvažnijih činjenica, datuma i povijesnih osoba  b) razumijevanje temeljnih povijesnih pojmova ili tzv. koncepata prvog reda  • o povijesti svijeta i svoje nacije na pet područja ljudske aktivnosti: društvenom, ekonomskom, znanstveno-tehnološkom, političkom i filozofsko-religijsko-estetskom.  Standard 2. Sposobnost povijesnog razmišljanja koje se sastoji od pet vještina:  • vještina kronološkog razmišljanja  • vještina razumijevanja povijesne naracije  • vještina analize i interpretacije povijesnih događaja i procesa  • vještina povijesnog istraživanja  • vještina analize vrijednosnih povijesnih tema i zauzimanje stavova.  Razvijanje navedenih pet vještina obuhvaća u sebi i upoznavanje tzv. tehničkih koncepata pomoću kojih razumijemo kako se stvara i konstruira povijest. Među tehničke koncepte ubrajamo: kronologiju i pripovijedanje, uzročno-posljedični niz, kontinuitet i promjenu, usporedbu i povijesne izvore.  Temeljna povijesna znanja, sposobnost povijesnog razmišljanja i tehnički koncepti razvijaju se u funkcionalnoj međuzavisnosti. Također, svih pet vještina su kumulativnog karaktera, tj. svaka sljedeća vještina ovisi o dovoljno razvijenim vještinama na prethodnoj razini.  Kurikulum povijesti ima dvije temeljne komponente, odgojnu i obrazovnu. Poučavanje i učenje povijesti je strukturirano tako da otvara polaznicima prozor u svijet velikog ljudskog iskustva u raznim podnebljima i različitim vremenima. Ono također otkriva širok opseg prilagodbe pojedinca i društva u odnosu na probleme s kojima su se morali suočiti i osvjetljava posljedice različitih izbora koje su ljudi donosili. Dakle, poučavamo o snažnim i dugotrajnim povijesnim procesima unutar civilizacijskih i kulturnih cjelina. Povijest nije događaj već stvarni proces. Bez dobrog poznavanja povijesnih procesa mi danas ne možemo pristupiti raspravi o političkim, socijalnim, gospodarskim, kulturnim i moralnim temama u društvu. Bez poznavanja povijesti ne možemo dobiti informirane i samosvjesne građane što je važno za njihovo djelotvorno sudjelovanje u demokratskim procesima upravljanja i ostvarivanja demokratskih ideala nacije za sve građane.  Duhovni i moralni razvoj polaznika u koji spadaju tolerancija, slobodno iskazivanje vlastitog mišljenja, poštivanje tuđih stavova i uvjerenja, miroljubivost, patriotizam i izbjegavanje sukoba – sastavni su dio odgojne dimenzije poučavanja i učenja povijesti. Vrjednovanjem nasljeđa raznolikih etničkih i kulturnih baština olakšava se dijalog među pripadnicima različitih kultura. Razvoj temeljnih povijesnih znanja i povijesnog razmišljanja te multikulturalna dimenzija poučavanja i učenja pomoći će mladim ljudima da postanu dobri građani svoje domovine te da se ujedno osjećaju i građanima Europe i svijeta. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Od lovca i sakupljača do stanovnika grada  1. opisati svakodnevan život paleolitskog lovca i sakupljača plodova  2. preispitati neolitsku revoluciju, podjelu rada, prve izume i tehnologiju  3. objasniti kulturne grupe na prostoru današnje Hrvatske u prapovijesno doba i njihove karakteristike  4. identificirati vremenski slijed, prostor i karakteristike ranih civilizacija i prvih gradova  5. razmotriti graditeljska, umjetnička i znanstvena dostignuća ranih civilizacija  6. usporediti prva pisma i njihov utjecaj na politički, društveni i kulturni život ljudi  7. razlikovati povijesne procese na hrvatskome današnjem prostoru s onima u Euroaziji do kraja 2. tisućljeća prije Krista  Uspon i pad staroga svijeta  1. objasniti obilježja i utjecaj nomadskih naroda na razvoj država do kraja 1. tisućljeća prije Krista  2. izdvojiti inovacije i promjene u gradovima i državama mediteranskog bazena do rimskih osvajanja  3. raspraviti o velikim religijama i svjetonazorima koji su obilježili stari svijet  4. ispitati najznačajnija postignuća helenske i helenističke kulture  5. objasniti proces objedinjavanja sredozemnog bazena pod rimskom vlašću  6. analizirati pojavu kršćanstva i rimsko pravo kao osnove budućeg europskog nasljeđa  7. usporediti širenje grčkog i rimskog utjecaja na prostor današnje Hrvatske  Srednjovjekovne civilizacije  1. raščlaniti krizu Rimskog Carstva i dezintegracijske procese od 4. do 10. stoljeća  2. objasniti političke, društvene i kulturne promjene u Europi između 500. i 1000. godine  3. ustanoviti početak, tijek i posljedice razvoja islamske civilizacije na trima kontinentima  4. razmotriti konsolidaciju Bizantskog Carstva i širenje kršćanstva na prostor jugoistočne Europe  5. istražiti temeljne procese rasta i zastoja u ranom srednjovjekovlju na prostoru Hrvatske  6. ispitati promjene u organizaciji države, društva i širenju kršćanstva od 11. do 14. stoljeća  7. identificirati jačanje međuregionalne trgovine i kulturne razmjene među trima kontinenatima  8. protumačiti pojavu i rast Mongolskog Carstva i njegov utjecaj na europske narode i Hrvatsku  9. izložiti sazrijevanje i rast društva i kulture u Hrvatskoj i susjednim područjima do 14. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kultura i način života prvih ljudi ledenog doba | Pojava i razvoj prvih ljudi  Materijalna kultura i način života  Religijska vjerovanja i prvi tragovi umjetnosti |
| Neolitska i urbana revolucija | Nagli napredak čovječanstva u doba neolitika  Kulturne grupe i nastanak prvih naroda  Od stanovnika sela do stanovnika grada |
| Pojava pisma i nastanak prvih država i civilizacija | Stari istok  Pismo – pronalazak neprocjenjive važnosti  Graditeljstvo, umjetnost i znanost ranih civilizacija |
| Današnji hrvatski prostor u prapovijesti | Život paleolitskog lovca – krapinski pračovjek  Vučedolska kultura – sjedilački život i metalurgija  Iliri i njihova kultura |
| Prijelomna vremena – inovacije i velika seoba | Nove tehnologije, trgovina i migracije na Sredozemlju i jugozapadnoj Aziji  Uspon i pad starih i novih država  Pojava judaizma i židovska država |
| Pojava i razvoj egejske civilizacije | Vladavina aristokracije i demokracije u grčkim polisima  Stari istok i Grčka između Aleksandra i Rimljana  Najpoznatije religije staroga svijeta  Helenska i helenistička kultura |
| Doba velikih carstava | Ujedinjenje Mediterana pod Rimskim Carstvom  Religija, rimska kultura i pravo kao kulturno nasljeđe  Indija i Kina |
| Susreti i prožimanja istočnog Jadrana i Sredozemlja | Od autohtonog ilirskog sela do autohtonog grada  Grčki i rimski gradovi na istočnoj obali Jadrana  Način života i arhitektura rimskog grada na istočnoj obali Jadrana |
| Susret i suživot triju svjetova na Sredozemlju | Kriza Rimskog Carstva i dezintegracijski procesi  Bizantsko Carstvo i širenje kršćanstva  Pojava i uspon islamske civilizacije  Kulturna i znanstvena razmjena triju svjetova na Sredozemlju |
| Oporavak Zapada | Nova carstva, kraljevstva i komune  Gospodarski i kulturni oporavak  Kršćanstvo i društvo  Prvi svjetski sustav trgovine (1250. – 1350.) |
| Slavenski svijet u Europi | Konsolidacija slavenskih naroda nakon seobe  Slavenski svijet na razmeđu Istoka i Zapada  Mongoli i njihov utjecaj na slavenski svijet |
| Hrvatska između sredozemnog i srednjoeurop-skog svijeta | Istočna obala Jadrana u vrijeme seoba: etnogeneza i identiteti  Pokrštavanje, organizacija države i razvoj društva  Kulturni i gospodarski utjecaji: komune na Jadranu i gradovi u unutrašnjosti  »Rubna područja« hrvatskog srednjovjekovlja |
| Napomene: | U prvom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja Od lovca i sakupljača do stanovnika grada (od pojave čovjeka do 1200. g. pr. Kr.), Uspon i pad staroga svijeta (od 1200. g. pr. Kr. do 300.g.) i Srednjovjekovne civilizacije (od 300. g. do 1350. g.) razumjeti biološke i kulturne procese u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske, koji su doveli do stvaranja najranijih ljudskih zajednica, prvih oblika kulture i organizacije društvenog života. Polaznik će razumjeti migracije, pojavu i izgradnju različitih država, religija, kultura, znanosti i trgovine u svijetu, Europi i na prostoru današnje Hrvatske od kraja 2. tisućljeća prije Krista do 300. godine te pojavu i razvoj srednjovjekovnih civilizacija, novih država i kultura na trima kontinentima te kako su nove države, različite kulturne tradicije i povijesna iskustva utjecala na društvene promjene i odnose u srednjem vijeku. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POVIJEST

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Temelji modernog svijeta  1. ispitati izvore, značajke i posljedice demografske krize i promjene u 14. i 15. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj  2. obrazložiti kako su napredak tehnologije, znanosti i kulture te geografska otkrića u 15. i 16. stoljeću doveli do promjena  3. ocijeniti karakter gospodarske, političke i kulturne dominacije europskih sila nad narodima u kolonijama  4. raspraviti kako je hrvatsko društvo doživjelo vjersku, političku, društvenu i kulturnu transformaciju u 16. i 17. stoljeću  5. usporediti značajke i razvoj monarhija u Europi te znanstvenu revoluciju i prosvjetiteljstvo  6. opisati zbivanja na prostoru Hrvatske u kontekstu ekspanzije Venecije, Habsburgovaca i Osmanlija  7. ustanoviti stupanj gospodarskih, kulturnih i religijskih promjena u Europi i Hrvatskoj do kraja 17. stoljeća  Doba građanskih revolucija  1. raščlaniti uzroke i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i u prvoj polovici 19. stoljeća  2. objasniti uzroke i posljedice industrijske i agrarne revolucije  3. istražiti kako su liberalizam i socijalističke ideje utjecale na promjene u europskim državama i Hrvatskoj  4. ocijeniti kako se razvoj znanosti i tehnologije odrazio na intelektualna kretanja i kulturne promjene u 19. stoljeću  5. identificirati promjene u euroazijskim carstvima u razdoblju globalne trgovine i europske premoći  6. ustanoviti uzroke, pravce i posljedice prekooceanskih migracija Hrvata i ostalih naroda do početka 20. stoljeća  7. protumačiti proces teritorijalne integracije i formiranja hrvatske i ostalih nacija u drugoj polovici 19. stoljeća  8. raspraviti o promjenama i sukobima u Europi i svijetu u razdoblju »novog imperijalizma«  Dvadeseto stoljeće  1. raščlaniti ekonomska, politička i ideološka suparništva među velikim silama kao uzroke svjetskih ratova  2. objasniti tijek i posljedice Prvoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  3. opisati pokušaje uspostave demokracije i uvođenje totalitarnih sustava nakon Prvoga svjetskog rata u svijetu i Europi  4. obrazložiti pojavu i karakter nacionalsocijalizma u Njemačkoj  5. ispitati višestruke uzroke, tijek i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata u svijetu, Europi i Hrvatskoj  6. izložiti položaj i probleme Hrvatske u prvoj i drugoj jugoslavenskoj državi  7. protumačiti raspad komunizma u Europi, socijalističke Jugoslavije i stvaranje samostalne hrvatske države  8. identificirati očekivanja i proturječnosti u svijetu u drugoj polovici 20. stoljeća |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rađanje moderne Europe | Crna smrt i njezine posljedice  Pojava nacionalnih država, gradovi i komune  Temelji humanizma i renesanse |
| Velika geografska otkrića i europska ekspanzija | Razvoj znanosti, tehnologije i gospodarstva  Kolonijalizam i europeizacija svijeta |
| Raspad srednjovjekovnih carstava i pojava nacionalnih monarhija | Izazovi s Istoka – Uspon Osmanskog Carstva i kraj Bizanta  Uspon protestantizma i vjerski ratovi u Europi  Nastanak modernih europskih država |
| Hrvatska u »produženom srednjovjekovlju« | Hrvatska u razdoblju zastoja i ugroženosti  Stvaranje Habsburškog Carstva i kriza Osmanskog Carstva – teritorijalne promjene krajem 17. stoljeća  Religijske i kulturne promjene u hrvatskim zemljama |
| Uzroci i posljedice građanskih revolucija krajem 18. i početkom 19. stoljeća | Doba razuma  Američka i Francuska revolucija |
| Uzroci i posljedice industrijske i agrarne revolucije 18. i 19. stoljeća | Industrijalizacija i modernizacija  Uspon SAD-a do svjetske sile |
| Promjene u euroazijskim društvima u razdoblju svjetske trgovine i porasta europske moći | Osmansko Carstvo i Rusija u 19. stoljeću  Kina i Japan u 19. stoljeću |
| Primjeri nacionalizma, izgradnje država i društvenih reformi u Europi od 1830. do 1914. godine | Europa između restauracije i revolucije  Europa u doba nacionalizma i radničkog pokreta |
| „Novi imperijalizam» moćnih nacionalnih država 1850. – 1914. godine i važniji globalni trendovi | Svijet u razdoblju imperijalizma  Porast stanovništva i prekooceanske migracije  Građanska kultura od romantizma do moderne |
| Teritorijalna integracija hrvatskih zemalja i stvaranje moderne hrvatske nacije | Hrvatski narodni preporod  Hrvatska između Austrije i Ugarske |
| Opća kriza modernog svijeta – problemi industrijalizacije,  demokracije i nacionalnosti | Politički odnosi, savezi i sukobi europskih država  Revolucionarni pokreti u svijetu početkom stoljeća  Europska kultura između historicizma i novih izražajnih oblika |
| Prvi svjetski rat | Pitanje krivnje za rat i politički učinak rata u pojedinim državama  Uzroci i posljedice ruske revolucije 1917. godine  Hrvatska u vrtlogu ratnih zbivanja  Ljudske žrtve i globalne posljedice Prvoga svjetskog rata |
| Tri oblika političke scene u svijetu od 1919. do 1939. godine | Komunistički sovjetski sustav, fašizam i građanske parlamentarne demokracije  Hrvatska u prvoj jugoslavenskoj državi |
| Drugi svjetski rat | Uzroci i karakter Drugoga svjetskog rata  Pokreti otpora i ljudske žrtve u Drugome svjetskom ratu  Hrvatska u procjepu između nacifašističke i komunističke ideologije – oslobodilački i građanski rat  Ljudske žrtve i globalne posljedice Drugoga svjetskog rata |
| Novi međunarodni odnosi i dekolonijalizacija u drugoj polovici 20. stoljeća | Hladni rat i internacionalne krize  Dekolonizacija, Kina i Japan u drugoj polovici 20. stoljeća  Raspad komunističkog sustava u Europi i stvaranje Europske unije |
| Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji i stvaranje samostalne hrvatske države | Hrvatska u socijalističkoj Jugoslaviji  Kriza konfederacije i samoupravljanja  Domovinski rat i stvaranje samostalne hrvatske države |
| Napomene: | U drugom razredu polaznik će u tri skupa ishoda učenja Temelji modernog svijeta (od 1350. do 1750. g.), Doba građanskih revolucija (od 1750. do 1914. g.) i Dvadeseto stoljeće razumjeti napredak znanosti, tehnologije i gospodarstva kao i društvena i politička zbivanja te sazrijevanje različitih institucija, ideja i stilova, u Europi, svijetu i Hrvatskoj u vrijeme širenja prekomorske trgovine.  Polaznik će razumjeti tri međusobno povezana povijesna procesa u Europi, svijetu i Hrvatskoj: znanstvenu i industrijsku revoluciju, građanske revolucije i uspostavu europske dominacije u svijetu te znanstveni, tehnološki i kulturni napredak čovječanstva, kao i ratne sukobe u 20. stoljeću u svijetu, Europi i Hrvatskoj. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, interpretacija povijesnih tekstova, analiza problemskih situacija, izlaganje, dijalog, nastavničko izlaganje), demonstracijske metode (igranja uloga), dokumentacijske metode (rad s udžbenikom, rad s pomoćnom literaturom, rad s posebno pripremljenim materijalima i rad s videomaterijalima i filmovima), operativne metode (grafički i pisani radovi, izradba plakata, mapa i vizualnih prikaza, intervju).  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: činjenično znanje, konceptualno znanje, proceduralno znanje i metakognitivno znanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni rad, rad u skupini (eseji, referati, prezentacija, plakat, mapa, vizualni prikazi, igranje uloga). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • razviti temeljna znanja, vještine i kompetencije polaznika u području geografije  • osposobiti polaznike za zanimanja u strukovnim područjima elektrotehnike i računalstva |
| Opis predmeta: | Nastavni predmet ciljevima i obrazovnim ishodima učenja pridonosi ostvarenju općih ciljeva odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj, a posebice općim ciljevima prirodoslovnog i društveno-humanističkog područja kao i temeljnim vrijednostima navedenim u Nacionalnome okvirnom kurikulumu. Primjenom načela aktualizacije i korelacije ostvaruje posebnu ulogu u povezivanju društvenog i humanističkog područja, čime pridonosi korelaciji i integraciji nastavnih sadržaja, a time i koherentnosti poučavanja u ova dva područja odgoja i obrazovanja.  Budući da primarno proučava prirodno-geografske i društveno-geografske elemente, procese i sustave, u različitim prostornim okvirima, od lokalnog, preko regionalnog i nacionalnog do globalnog, geografsko obrazovanje omogućuje polaznicima razumijevanje svijeta u kojem žive, razumijevanje prostornih odnosa i organizacije prostora, prakticiranje načela održivog razvoja te razvija vještine važne za svakodnevni život. Geografska znanja i vještine primarno omogućuju razvoj prirodoslovne kompetencije i opće kulture (kulturna svijest i izražavanje), a participiraju u razvoju svih ostalih temeljnih kompetencija, posebice u razvoju kompetencije komuniciranja na materinskom i stranom jeziku, matematičke kompetencije i primjeni informacijsko-komunikacijske tehnologije.  U sustavu znanosti geografija je polje u području interdisciplinarnih znanosti i podijeljena je na četiri grane: fizičku, društvenu, regionalnu i primijenjenu geografiju. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Geografski pristup  1. izreći definiciju geografije i discipline specifične za zanimanje  2. opisati razvoj geografije  3. razlikovati grane i discipline geografije prema objektu istraživanja pojedinih disciplina |
|  | 4. obrazložiti položaj geografije u sustavu znanosti i sustavu odgoja i obrazovanja  5. navesti dokaze o važnosti geografije u obrazovanju i svakodnevnom životu osobe  6. analizirati doprinos znanstvenih spoznaja geografije unapređenju kvalitete života, razvoju društva i gospodarstva  7. obrazložiti ulogu geografije u prostornom i regionalnom planiranju i upravljanju prostorom prema konceptu održivog razvoja  Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru  1. opisati postanak svemira  2. razlikovati svemirska tijela  3. objasniti strukturu i odnose u Sunčevu sustavu  4. opisati postanak, oblik i dimenzije Zemlje  5. objasniti uzroke i posljedice osnovnih gibanja Zemlje  6. protumačiti utjecaj gibanja Zemlje na ljude i ljudske djelatnosti  Orijentacija i geografske karte  1. primijeniti osnovne kartografske pojmove u interpretaciji geografskih karata  2. usporediti vrste i uporabu geografskih karata  3. rabiti planove naselja, topografske karte, kompas i GPS za kretanje u prostoru  4. objasniti primjenu suvremenih tehničkih sredstava za orijentaciju  5. predočiti prostorne pojave i procese na temelju samostalno prikupljenih podataka koristeći se skicama, dijagramima, tablicama, tematskim kartama  Prirodno-geografski procesi i organizacija prostora  1. izdvojiti posebnosti među elementima prirodne osnove na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini te na slijepoj karti imenovati primjere  2. razlikovati prirodno-geografske procese na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i kontinentalnoj razini  3. prepoznati interakcije među prirodnim pojavama pozivajući se na osnovne principe prirodnih znanosti i koristiti znanstveno nazivlje  4. objasniti utjecaj prirodno-geografskih faktora na organizaciju prostora  5. predstaviti rezultate samostalnog istraživanja stanja okoliša (zraka, vode obližnjeg vodenog toka, tla)  6. navesti primjere mogućeg povećanja zaštićenih područja u Hrvatskoj i svijetu  7. navesti primjere racionalnog korištenja tla, pitke vode i drugih prirodnih bogatstava  8. objasniti koncept održivog razvoja i nužnost pravedne raspodjele prirodnih i stečenih dobara |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Geografski pristup | Podjela i razvoj geografije u Hrvatskoj i svijetu |
| Zemlja u Sunčevu sustavu i svemiru | Svemir – postanak i struktura  Sunčev sustav  Gibanja Zemlje |
| Orijentacija i geografske karte | Orijentacija u prostoru i određivanje položaja na Zemlji  Predočavanje prostornih pojava i procesa na geografskim kartama  Izradba tablica, dijagrama i tematskih karata  Geografski informacijski sustavi |
| Prirodno-  -geografski procesi i organizacija prostora | Elementi i oblici reljefa na Zemlji  Geološka prošlost Zemlje  Zonalna građa Zemlje i sastav litosfere  Globalna tektonika ploča  Endogeni procesi i oblici reljefa  Egzogeni procesi i oblici reljefa  Vrijeme i klima te promjene klime  Klasifikacija klima  Povezanost klime, vegetacije i tla  Svjetsko more (podjela, svojstva i gibanja)  Vode na kopnu (voda u podzemlju, tekućice, jezera, močvare)  Led na Zemlji  Prirodna bogatstva  Odnos čovjeka prema prirodnim bogatstvima  Onečišćenje zraka, voda i tla  Zaštićena područja |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: GEOGRAFIJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Društveno-geografski procesi i organizacija prostora  1. istražiti demografske strukture u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  2. analizirati prirodno, prostorno i opće kretanje stanovništva u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  3. analizirati utjecaj svjetskih religija na kulturu, tradiciju, umjetnost, gospodarstvo i način života  4. usporediti organizaciju prostora i odnose među naseljima u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  5. izdvojiti prostorne sustave primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u zavičaju, Hrvatskoj i svijetu  6. istražiti temeljne gospodarske pojmove, sustave i razvojne trendove  7. analizirati nejednak regionalni razvoj na nacionalnoj i svjetskoj razini  8. analizirati procese europskog integriranja i globalizacijske procese te njihov utjecaj na hrvatsko društvo  9. istražiti djelovanje međunarodnih organizacija i regionalnih integracija te njihovo političko i gospodarsko značenje  10. obrazložiti važnost poznavanja i pozitivnoga vrjednovanja nasljeđa i vlastitoga identiteta kao hrvatskih, europskih građana i građana svijeta |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Društveno-  -geografski procesi i organizacija prostora | Razvoj naseljenosti u Hrvatskoj i svijetu  Razmještaj stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prirodno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorno kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Opće kretanje stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Populacijska politika u Hrvatskoj i svijetu  Biološki, društveno-gospodarski i kulturno-antropološki sastav stanovništva u Hrvatskoj i svijetu  Prostorni sustavi primarnih, sekundarnih i tercijarnih djelatnosti u Hrvatskoj i svijetu  Ljudske djelatnosti, organizacija prostora i okoliš  Naseljenost i naselja u Hrvatskoj i svijetu  Gospodarski sustavi  Povezanost demografskih i ekonomskih procesa  Opći pokazatelji gospodarskog razvoja  Gospodarska razvijenost i stanovništvo  Nejednaki gospodarski i regionalni razvoj  Prostor i položaj Republike Hrvatske  Položaj Republike Hrvatske u međunarodnim organizacijama i regionalnim integracijama  Europska unija  Globalizacija i identitet |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora, metoda demonstracije, metoda rada na tekstu, izravna grafička metoda, neizravna grafička metoda, metoda pisanih radova, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, geografske vještine, kartografska pismenost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni praktični rad (projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli, istraživački izvještaj, dnevnik terenskog rada ili terenske nastave). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • uočiti važnost participacije u društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom razvoju društva u kojem živimo  • razviti političku kulturu kao činitelja stvaranja i stabilnosti suvremenih demokracija  • usvojiti znanja o pravima i obvezama građana u demokraciji  • usvojiti znanja o ljudskim pravima kao važnom preduvjetu za život u multikulturnom svijetu s naglaskom na poštivanje različitosti  • usvojiti znanja i steći sposobnost kritičkog prosuđivanja položaja hrvatskog društva u kontekstu europskih integracija i globalizacijskih procesa  • razviti stavove prema aktualnim političkim zbivanjima  • usvojiti znanja o ustrojstvu vlasti na nacionalnoj razini  • prepoznati čimbenike i razlikovati tipove gospodarskih sustava  • shvatiti važnost razvijanja poduzetničke kompetencije |
| Opis predmeta: | Nastavni plan i program sastoji se od dvaju dijelova.  Prvi dio obuhvaća politiku u kojoj se obrađuju pojmovi iz politike čija je svrha izgradnja polaznikovih stavova prema aktualnim političkim zbivanjima te shvaćanje politike kao nezaobilaznog segmenta u svakodnevnom funkcioniranju pojedinca i društva.  Drugi dio obuhvaća gospodarstvo u kojemu se obrađuju sadržaji koji uključuju temelje slobodnoga tržišnog gospodarstva te razvijanje poduzetničke kompetencije kao bitnog činitelja na tržištu rada. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: POLITIKA I GOSPODARSTVO

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Politika  1. opisati razvoj političke znanosti od stare Grčke do danas  2. povezati utjecaj zakona na aktivnosti u svakodnevnom životu  3. izložiti pojmove moći, vlasti i autoriteta  4. prikazati načine političkog djelovanja u demokratskom društvu  5. identificirati odrednice civilnog društva  6. protumačiti pojam ljudskih prava u kontekstu njihovog razvoja i dokumenata koji ih reguliraju  7. navesti važnost i oblike države  8. usporediti različite političke sustave: demokraciju, tiraniju, aristokraciju, diktaturu, totalitarizam  9. iskazati obilježja i funkcije političkih stranaka  10. prikazati politički sustav Republike Hrvatske s naglaskom na djelokrug rada zakonodavne, izvršne i sudske vlasti  Gospodarstvo  1. opisati razvoj ekonomske znanosti  2. izložiti osnovne ekonomske pojmove  3. pokazati vrste gospodarskih sustava s naglaskom na temeljna ekonomska pitanja  4. prikazati funkcioniranje tržišta i tržišnih mehanizama  5. istražiti vrste novca i načine financiranja poslovnih organizacija  6. povezati vrste ekonomske politike i vrste ekonomskih ciljeva  7. demonstrirati značenje poduzetničkog pothvata  8. interpretirati obilježja marketinga i instrumente marketinškog spleta  9. raspraviti o gospodarskom sustavu Republike Hrvatske s naglaskom na globalizacijski proces  10. protumačiti povijesni razvoj i funkcioniranje Europske unije |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Politika i političko djelovanje | Razvoj političke znanosti  Važnost zakona u svakodnevnom životu  Vlast, moć i autoritet  Političko djelovanje  Civilno društvo  Ljudska prava |
| Država | Država  Oblici države  Narod i nacija |
| Politički sustavi | Politički sustavi  Demokracija – neposredna i predstavnička  Totalitarizam, diktatura, tiranija, aristokracija  Političke stranke  Političke stranke u Republici Hrvatskoj |
| Izbori | Izbori  Izborni sustavi  Izborni zakon Republike Hrvatske |
| Ustrojstvo Republike Hrvatske | Ustav Republike Hrvatske  Ustrojstvo vlasti Republike Hrvatske – Zakonodavna vlast  Izvršna i Sudska vlast |
| Uvod u ekonomiju | Razvoj ekonomske znanosti  Osnovni ekonomski pojmovi  Temeljna ekonomska pitanja  Vrste gospodarskih sustava |
| Tržište | Tržište i tržišni mehanizmi  Ekonomska politika – fiskalna i monetarna politika  Ekonomski ciljevi – makroekonomski i mikroekonomski ciljevi  Novac i gospodarstvo – vrste novca i oblici kapitala  Vrste poslovnih organizacija |
| Poduzetništvo i marketing | Poduzetništvo i poduzetnički pothvat  Obilježja marketinga  Marketinški splet  Marketing i etika |
| Hrvatska i Europska unija | Gospodarski sustav Republike Hrvatske  Povijesni razvoj Europske unije i institucije Europske unije  Hrvatska i Europska unija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, demonstracijska metoda, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava, mentorska nastava, demonstracijska nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • stjecati optimalnu količinu kineziološkoga teorijskog znanja koje je bitno za provedbu smislenog i samostalnog tjelesnog vježbanja  • provoditi različite kineziološke aktivnosti koje su izravno u funkciji usvajanja i usavršavanja motoričkog znanja kojim se polaznik koristi u sportsko-rekreacijske svrhe  • poznavati i provoditi kineziološke transformacijske i kineziterapeutske postupke koji su izravno u funkciji unapređenja zdravlja i prevencije profesionalnih bolesti |
| Opis predmeta: | Ovo zanimanje provodi se u sjedećem i stojećem položaju. Leđa i noge najopterećeniji su dio tijela.  Preporučuje se da postupci unapprjeđenja kinantropoloških obilježja budu usmjereni na jačanje mišića trupa, nogu i prsiju.  Vježbe jačanja i istezanja bilo bi dobro provoditi u ležećem položaju radi rasterećenja leđa, nogu i zdjelice.  Sjedenje zahtijeva malu energetsku potrošnju i nepovoljno djeluje na rad dišnog i krvožilnog sustava te su osobe koje pretežito sjede sklone povećanju tjelesne mase i masnog tkiva. Zbog navedenog se preporučuje posebnu pozornost usmjeriti k razvoju aerobnih kapaciteta.  Osjećaj za timski rad jedna je od temeljnih osobina za uspješno obavljanje ovog zanimanja. Za utjecaj na razvoj sposobnosti timskog rada posebno su pogodne polistrukturalne kompleksne aktivnosti.  Od izvannastavnih dislociranih aktivnosti, s obzirom na utvrđenu statičku aktivaciju lokomotornog sustava, preporučuje se plivanje. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kineziološka teorijska znanja  1. poznavati bitne informacije iz povijesti sporta kao dijela opće kulture  2. prepoznati indiciranost i kontraindiciranost određenih kinezioloških aktivnosti prema izabranom zanimanju  3. navesti važnost i specifičnosti vježbanja koje treba provoditi tijekom radnog vijeka u funkciji sportske rekreacije  4. navesti teorijska znanja o samostalnom planiranju, programiranju i kontroli procesa vježbanja (određivanje volumena, ekstenziteta i intenziteta vježbanja)  5. nabrojiti specifične kineziološke i kineziterapeutske transformacijske postupke za unaprjeđenje i očuvanje zdravlja s ciljem prevencije potencijalno najčešćih antropoloških negativnosti tijekom obavljanja izabranog zanimanja  Kineziološke aktivnosti  1. isplanirati monostrukturne ciklične aktivnosti koje se mogu koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao sportsko-rekreacijski sadržaj  2. uskladiti polistrukturne acikličke aktivnosti koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  3. kombinirati polistrukturne kompleksne aktivnosti koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  4. ovladati polistrukturnim konvencionalnim aktivnostima koje su međupovezane s tipičnim kinantropološkim obilježjima iz opisa zanimanja  5. demonstrirati izvođenje jedne monostrukturrne ciklične aktivnosti koja se može koristiti u funkciji cjeloživotnog vježbanja kao osnovni sportsko-rekreacijski sadržaj, a po mogućnosti polaznik ima interes za nju  Transformacija kinantropoloških obilježja  1. isplanirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih morfoloških obilježja (optimizaciju sastava tijela – povećanje mišićne mase, potkožno masno tkivo)  2. razlikovati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih motoričkih sposobnosti (fleksibilnost, koordinacijska svojstva, brzinsko eksplozivna svojstva, razvoj i održavanje jakosti)  3. prilagoditi izvedbu odabranih sadržaja s ciljem utjecaja na razvoj i održavanje bitnih funkcionalnih sposobnosti (aerobna i anaerobna izdržljivost)  4. usporediti izvedbu bitnih kinezioloških sadržaja s ciljem cjelovite transformacije lokomotornog sustava (mobilnosti lokomotornog sustava, stabilnosti lokomotornog sustava)  5. kombinirati izvedbu odabranih sadržaja s ciljem svladavanja sadržaja različitih programa za prevenciju lokomotornih ozljeda (relativne vježbe jakosti, primjena elastičnih otpora, primjena proprioceptivnih vježbi, primjeri povezivanja sadržaja iz različitih programa prevencije s ciljem maksimizacije učinkovitosti) |
|  | Kineziološki postupci unaprjeđenja zdravlja  1. pokazati i nabrojiti kineziterapeutske vježbe za prevenciju tegoba onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  2. izabrati i pokazati statičke vježbe istezanja (stretching) za regeneraciju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  3. pokazati i provesti kineziterapeutske vježbe za rehabilitaciju nakon ozljeda onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  4. sastaviti i provesti statičke vježbe istezanja (stretching) za smanjenje tonusa onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem  5. objasniti i primijeniti skup vježbi masaže i samomasaže (labavljenja, glađenja, gnječenja, istresanja) u stajanju, sjedenju ili ležanju onih dijelova lokomotornog sustava koji su najviše aktivirani izabranim zanimanjem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene, jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Važnost tjelesnog vježbanja i sporta u razvoju društva  2. Sustav za kretanje čovjeka (dijelovi, građa, funkcija)  3. Energetski potencijali čovjeka tijekom vježbanja  4. Optimalni sastav tijela (metode optimizacije)  5. Pravilna prehrana i važnost unosa tekućine  6. Utjecaj procesa vježbanja na ljudski organizam (pozitivni učinci vježbanja i štetne tjelesne aktivnosti)  7. Modeliranje postupaka za redukciju potkožnoga masnoga tkiva |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanoga nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros ili standardna ciklična kretanja različitim tempom do 8 min  2. „Leteće» trčanje do 40 m  3. Trčanje do 100 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi s noge na nogu po označenim prostorima (ili sa strunjače na strunjaču)  6. Skokovi odrazom svaki četvrti korak  7. Skok udalj tehnikom 2 ½ koraka  8. Bacanje Vortex-a u dalj  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Različite varijante premeta strance  11. Stoj na glavi  12. Stoj na rukama, kolut naprijed  13. Odbočka  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  14. Ljuljanje na karikama  15. Pomicanje u visu  16. Njihom strance premah odnožno  17. Klimom premah zgrčeno  18. Okreti u čučnju i usponu na obje noge za 180 (niska greda)  19. Valcer – korak, okret u usponu za 180 na obje noge (niska greda)  20. Galop – naprijed, okret u čučnju za 180 na obje noge (niska greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  21. Kruženje rukama u čeonoj, bočnoj i vodoravnoj ravnini (obručem, loptom, vijačom) u mjestu i kretanju  22. Poskoci i skokovi ritmičke gimnastike kroz vijaču  23. Bacanje i hvatanje vijače u kombinaciji s tjelesnim elementima  24. Skok »kadet«  25. Skok »jelenji« |
|  | V. PLES I AEROBIKA  26. Engleski valcer (okreti, wisq, promenada)  27. Disko foks plesovi  28. Aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Bočno bacanje tsuri goshi  30. Nožno bacanje de ashi braai  31. Kretanja tsugi ashi i ayumi ashi  32. Polukružni koraci – tai sabaki (mae sabaki i ushiro sabaki)  VII. KOŠARKA  33. Dodavanje jednom rukom guranjem – izravno i od podloge  34. Promjene smjera i tempa kretanja s poluaktivnom i aktivnom obranom  35. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom odozgor nakon okreta  36. Obrana »čovjek na čovjeka« (1 : 1; 2 : 2; 3 : 3)  37. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  38. Vođenje lopte različitim dijelovima stopala i brzine kretanja (pravocrtno vođenje i uz promjene pravca vođenja)  39. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika  40. Promjene mjesta vođenjem lopte te primopredajom lopte u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata  41. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4 : 2, 4 : 4, 5 : 5 (otkrivanje, slobodan broj dodira po lopti)  42. Igra futsal (taktika igre, primjena pravila i suđenje)  IX. ODBOJKA  43. Pojedinačni blok smeča visoke lopte  44. Odbijanje podlakticama preko glave  45. Vršno odbijanje skretanjem pravca leta lopte  46. Igra 6 : 6, zaštita od protivničkog napada 1 : 2 : 3 (1 polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  47. Igra (taktika i suđenje)  X. RUKOMET  48. Razne igre s loptom  49. Šutiranje s tla iskorakom suprotnom nogom u odnosu na šutersku ruku u/iznad visine boka „jensen»  50. Jednostruka križanja  51. Prizemljenje do skleka nakon šuta s crte  52. Osnovna vratarska tehnika, bočno i dubinsko kretanje braniča te sprječavanje napadača sportskim prekršajem  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Bekend servis  55. Vodoravni (drive) udarac  56. Osnove taktike igre u paru  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Privikavanje na lopticu i reket (spužvasta loptica)  59. Forhend (spužvasta loptica)  60. Bekend (spužvasta loptica)  61. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njezine provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (opći razvoj i održavanje)  1. Primjena vijače (redukcija potkožnog masnog tkiva)  2. Primjena medicinke (razvoj mišićne mase)  3. Primjena elastičnih traka (razvoj mišićne mase)  4. Primjena bučica (razvoj mišićne mase)  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje fleksibilnosti)  1. Statičko aktivno istezanje (pretklon raznožno)  2. Statičko pasivno istezanje (prednoženje u ležećem položaju uz potisak partnera)  3. Dinamičko istezanje (dinamičko prednoženje u stojećem položaju) |
|  | 4. PNF istezanje (istezanje, kontrakcija, relaksacija)  5. Balističko istezanje (prednoženje i zanoženje maksimalnom amplitudom u stojećem položaju)  (razvoj i održavanje koordinacijskih svojstava)  1. Biotički načini svladavanja prostora (hodanja, trčanja, puzanja, valjanja)  2. Biotički načini svladavanja prepreka (preskoci, penjanja, provlačenja, obilaženja)  3. Biotički načini svladavanja otpora (dizanja, nošenja, potiskivanja, vučenja)  4. Biotički načini svladavanja baratanja predmetima (dodavanja, bacanja, vođenja, žongliranja)  5. Vježbe pravovremenosti – timing (kretanje i zaustavljanje u zadanim uvjetima)  6. Vježbe ritma (prelazak podnih ljestava niskim skipom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje aerobnih sposobnosti)  1. Standardna metoda (trčanje 20' intenzitetom 50 %)  2. Varijabilna metoda (trčanje 20' s izmjenama intenziteta 2' 40% i 2' 60%)  3. Intervalna metoda (trčanje maksimalnim intenzitetom 6 x 20' s odmorom 10") |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka za unaprjeđenje zdravlja navedeni u poglavlju »Ostalo« koji se nalazi na kraju programa četvrtoga razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja, jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Tako je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama, jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovog odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za |
|  | sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima veliki broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba međupovezano uvrstiti nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed – natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istovremeno istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom |
|  | 3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima se upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju, s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju, naizmjenično izvoditi opružanja rukama. |
|  | Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore, pa prema dolje, a da pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom |
|  | 4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno-izmjenični, sukcesivno-izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Olimpizam  2. Tjelesno vježbanje kao čimbenik kulture življenja  3. Sastav kinantropoloških obilježja i postupci razvoja  4. Izračun indeksa tjelesne mase (ITM) u funkciji redukcije masnog tkiva i povećanja mišićne mase  5. Utjecaj tjelesnog vježbanja na pojedine organske sustave (lokomotorni, neurološki) sa stajališta pojedinog zanimanja  6. Obilježja morfološkog, motoričkog i funkcionalnog razvoja polaznika u adolescenciji  Energetske vrijednosti prehrambenih namirnica (vitamini, minerali, voda – postupci prehidratacije, hidratacije i rehidratacije, dodaci prehrani) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Tehnika brzog hodanja  2. Kros ili standardna ciklička kretanja različitim tempom do 10 min  3. Trčanje dionica 150 – 200 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Skokovi odrazom svaki treći korak  6. Skok uvis prekoračnom tehnikom L i D nogom pojedinačno sa zbrojem preskočenih visina – motoričko postignuće  7. Sunožno preskakivanje prepreka različitih visina (20 – 50 cm)  8. Bacanje Vortex-a u cilj na tlu  9. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  10. Leteći kolut  11. Raznoška uzduž sprave (kozlić)  12. Salto na povišenje od mekih strunjača uz pomoć odraznog pomagala  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  13. Stoj na rukama u kolut naprijed  14. Ljuljanja na karikama – saskok u zaljuljaju  15. Klimom premah raznožni  16. Upor prednji na nižoj pritki, kovrtljaj naprijed  17. Naskok premahom jedne noge odnožno do upora jašućeg; polkin korak, »tupfer«, »vaga«, saskok »jelenji«  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  18. Skokovi s udarcem noge o nogu  19. Kotrljanje lopte po tlu i tijelu  20. Bacanje i hvatanje lopte u kombinaciji s tjelesnim elementima  21. Otvoreni – zatvoreni poskok na mjestu i u kretanju  22. Preskakivanje vijače naprijed i natrag križanjem ruku  23. »Leteći« skok vijačom  24. Skok »škare« povezano naprijed-natrag  V. PLES I AEROBIKA  25. Rock plesovi  26. Rumba (okreti, wisq, promenada)  27. Samba (okreti, wisq, promenada)  28. »New body« aerobika (aerobika s bučicama)  VI. BORILAČKI SPORTOVI  29. Okreti za bacanja – mae mawari sabaki, ushiro mawari sabaki  30. Bočno bacanje tsuri goshi  31. Nožno bacanje de ashi braai u kretanju  32. Poluga juji gatame i gušenje hadaka jime  VII. KOŠARKA  33. Ubacivanje lopte u koš jednom rukom preko glave – horog (nakon vođenja i na dodanu loptu)  34. Obrambeni skok i zagrađivanje  35. Oduzimanje lopte (presijecanjem ili izbijanjem iz posjeda)  36. Slobodna bacanja |
|  | 37. Zonska obrana  38. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  39. Dinamičko dodavanje i primanje lopte različitim dijelovima stopala (primopredaja lopte u suradnji dvojice polaznika)  40. Udarci na vrata nakon dodane lopte  41. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika (osnovna struktura suradnje)  42. Dupli pas u suradnji dvojice polaznika s udarcem na vrata 2 : 1 (+ vratar)  43. Slobodna igra 5 + 1 : 5 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  44. Vršno odbijanje preko glave  45. Niski odbojkaški stav i obrana «oštrih» lopti poluupijačem  46. Povaljka u stranu i odbijanje čekićem  47. Obrana u prednjoj liniji – pojedinačni i grupni blok  48. Igra 6:6, zaštita vlastitog smeča 2 : 3 (2 polaznika u prednjoj zoni, 3 polaznika u stražnjoj zoni, suđenje)  X. RUKOMET  49. Zaustavljanje lopte s dvije i jednom rukom u različitim visinama  50. Šutiranje sa zemlje otklonom u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku „ polueret»  51. Povratna lopta – dupli pas  52. Poučavanje zonske obrane 5 : 1  53. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  54. Smeč udarac  55. Obrana nakon smeč udarca (paralela i dijagonala, forhend i bekend)  56. Forhend i bekend visoki (lift) udarac s mreže (dugi udarac s mreže zamahom reketa ispod struka)  57. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  58. Forhend i bekend s obzirom na vrste rotacija (ravni, spin)  59. Ravni servis |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe za mobilnost gležnja (dinamička dorzalna fleksija u stojećem položaju)  2. Vježbe za mobilnost kuka (dinamičko istezanje pregibača natkoljenice u iskoraku)  3. Vježbe torakalne mobilnosti (zasuci)  4. Vježbe mobilnosti ramena (kruženje rukom uz imitaciju dodavanja)  5. Primjeri vježbanja za razvoj i održavanje mobilnosti lokomotornog sustava  6. Pilates s malim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje jakosti)  1. Vježbe relativne jakosti (sklek)  2. Vježbe repetitivne jakosti (potisak s ravne klupe, 3 serije po 8-10 ponavljanja)  3. Vježbe maksimalne jakosti (potisak s ravne klupe, 5 serija po 1-3 ponavljanja)  4. Vježbe elastične jakosti (potisak s ravne klupe s naglašenom brzinom u obje faze)  5. Vježbe eksplozivne jakosti (bacanje medicinke iz sjeda, samo koncentričkim načinom)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (sadržaji za razvoj i održavanje anaerobne izdržljivosti)  1. Intervalna standardna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, odmor 2')  2. Intervalna varijabilna metoda fosfagene izdržljivosti (trčanje 10 x 50 m, maksimalni intenzitet, a između ponavljanja vrlo sporo trčanje 2') |
|  | 3. Intervalna standardna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 6 x 400 m, intenzitet 80 – 90%, odmor 4')  4. Intervalna varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 3 x 6, 30" maksimalni intenzitet, 30" 50%, odmor 5')  5. Kontinuirana varijabilna metoda glikolitičke izdržljivosti (trčanje 12,' 1' maksimalni intenzitet, 1' 50%) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unapređenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Tako je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, kako sa znanstvenih, tako i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice. |
|  | Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba međupovezano uvrstiti nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPREĐENJA ZDRAVLJA  Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed – natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu |
|  | 3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju, naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovu korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje |
|  | 6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom.  Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju |
|  | 5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna pa druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupan napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Razvoj tjelesnog vježbanja i sporta u Hrvatskoj  2. Uzroci ozljeđivanja u izabranom zanimanju  3. Indicirane i kontraindicirane vrste kinezioloških aktivnosti sa stajališta izabranog zanimanja  4. Određivanje volumena opterećenja tijekom tjelesnog vježbanja  5. Osobitosti spolova i tjelesno vježbanje  6. Rehabilitacija pokretom i kretanjem nakon profesionalnih ozljeda  7. Cjeloživotni utjecaj kinezioloških tjelovježbenih podražaja na zdravlje polaznika |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom do 12 min  2. Trčanje dionica 40, 60, 80 m  3. Trčanje dionica 200 – 300 m  4. Trčanje – motoričko postignuće  5. Troskok s mjesta  6. Jednonožni skokovi po označenom prostoru (ili sa strunjače na strunjaču)  7. Skok uvis leđnom ili prekoračnom tehnikom – motoričko postignuće  8. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICI  9. Sastav po izboru polaznika (tlo)  III. SPORTSKA GIMNASTIKA – POLAZNICE  10. Sastav po izboru polaznika (tlo)  11. Sastav po izboru polaznika (greda)  IV. RITMIČKA GIMNASTIKA  12. »Jelenji« skok  13. Vrtnje obruča oko šake i dijelova tijela  14. Kotrljanje obruča po tlu u kombinaciji s tjelesnim elementima  15. Bacanje i hvatanje obruča povezano s plesnim koracima  16. Vodoravni krug vijačom jednom rukom iznad glave i povezano vodoravni krug s preskokom (»osmica«) u mjestu i kretanju  17. Preskakivanje vijače »škarama« pogrčeno  18. Preskakivanje vijače plesnim koracima (galop naprijed, polka)  19. Sastav (vijača) – sastav prema izboru polaznica  20. Sastav (obruč) – sastav prema izboru polaznica  V. PLES I AEROBIKA  21. Cha-cha-cha  22. Salsa  23. Polka, Western polka (okreti, wisq, promenada)  24. Step aerobika  VI. BORILAČKI SPORTOVI  25. Poluga ude garami  26. Udarac rukom naprijed pravocrtni  27. Udarac nogom naprijed pravocrtni  28. Donji, unutarnji i vanjski blok  VII. KOŠARKA  29. Otvaranje za prijem lopte  30. Razvijanje protunapada – dolazak u prijem lopte, otvaranje prvog dodavanja i tranzicija  31. Presing čovjek na čovjeka na polovici i cijelom igralištu  32. Napad na presing čovjek na čovjeka  33. Igra (taktika i suđenje)  VIII. NOGOMET  34. Driblinzi i fintiranja 1 : 1  35. Driblinzi i fintiranja 1 : 1 s udarcima na vrata (vratar)  36. Oduzimanja lopte 1 : 1 i 2 : 2  37. Suradnja dvojice polaznika (otkrivanja, primopredaja lopte, driblinzi i fintiranja) 2 : 1 i 2 : 2 s udarcima na vrata (vratar) te oduzimanja lopte |
|  | 38. Igra 4 + 1 : 4 + 1 (taktika i suđenje)  IX. ODBOJKA  39. Smeč iz zaleta varkom «kuhanjem« iza bloka  40. Povaljka u stranu odbijanje jednom rukom  41. Vršno odbijanje u skoku  42. Taktika igre (napad trećom loptom)  X. RUKOMET  43. Finta – varka s presvlačenjem  44. Skok šut s otklonom tijela u suprotnu stranu u odnosu na šutersku ruku « skokšut polueret»  45. Kombinirani sustav obrane – varijanta 5+1  46. Igra (taktika i suđenje)  XI. BADMINTON  47. Rezani forhend drop  48. Bekend dugi udarac (clear)  49. Kretanja po terenu s naglaskom na centralnu poziciju (obrambena i napadačka)  50. Igra (taktika i suđenje)  XII. TENIS  51. Forhend volej (spužvasta loptica)  52. Bekend volej (spužvasta loptica)  53. Smeč (spužvasta loptica)  54. Igra (taktika i suđenje) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (razvoj i održavanje stabilnosti lokomotornog sustava)  1. Vježbe stabilnosti stopala (podizanje na prste)  2. Vježbe stabilnosti koljena (ravni naizmjenični iskorak)  3. Vježbe stabilnosti lumbalno-sakralnog dijela trupa (prednji izdržaj 40)  4. Vježbe stabilnosti lopatice (vanjska rotacija u ramenu s elastičnom trakom)  5. Primjer vježbanja za stabilnost lokomotornoga sustava u funkciji zanimanja  6. Pilates s velikim loptama  II. MOTORIČKE SPOSOBNOSTI  (razvoj i održavanje brzinsko eksplozivnih svojstava)  1. Vježbe za razvoj i održavanje brzine (10 ustajanja iz raznih položaja s reakcijom na zvučni podražaj)  2. Vježbe za razvoj i održavanje agilnosti (trčanje naprijed i natraške 6 x 5m)  3. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa skoka (preskoci preko švedske klupe)  4. 1Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa sprinta (10 x 5m, odmor 30')  5. Vježbe za razvoj i održavanje eksplozivne snage tipa udarca (izvođenje različitih udaraca specifičnih za pojedine sportove)  III. FUNKCIONALNE SPOSOBNOSTI  (optimizacija sastava tijela – smanjenje potkožnog masnog tkiva)  1. Metode aerobnog vježbanja (trčanje 30' niskim intenzitetom)  2. Metode anaerobnog vježbanja (trčanje 20', 2' visoki intenzitet, 2'  50%)  3. Metode vježbanja s vanjskim opterećenjem (kružno vježbanje, 15 vježbovnih mjesta, vježbanje 60", a oporavak 20") |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unapređenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Time je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su. 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenog nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga se predmetna nastava u srednjim strukovnim školama, sa znanstvenih i sa stručnih spoznaja, mora organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba uvrstiti međusobno povezane nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima  • nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor |
|  | 4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed-natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi |
|  | 4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim se prstima upirati u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima  (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag  2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice):  1. s laktovima u visini ramena, stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti |
|  | VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  Vježbe su sljedeće:  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicati palac u korijenskom zglobu uz izvedbu što većega kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolca ili na stol savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje  6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom |
|  | 4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene, stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj.  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna te druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada.  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Ishodi učenja navedeni za prvi razred ostvaruju se u sva četiri razreda. |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kineziološka teorijska znanja | Za ovaj skup ishoda učenja izvedbeno je predviđen broj sati do 10 % ukupnog broja sati. Teorijske nastavne teme u pravilu se trebaju provoditi kako su navedene jer su smisleno povezane s ostalim skupovima ishoda učenja u svakom razredu. Također, dopušteno je osmišljavanje drukčijih teorijskih tema koje su izravno povezane s provedivim motoričkim nastavnim temama u uvjetima pojedine srednje strukovne škole.  1. Kulturološko-povijesne dimenzije tjelesnog vježbanja i sporta u funkciji kulture življenja  2. Energetska potrošnja tijekom radnog dana i optimizacija prehrane  3. Masaža i samomasaža kao sredstvo oporavka (utjecaj, vrste, izvođenja pojedinih zahvata)  4. Odabir kinezioloških aktivnosti u funkciji sportske rekreacije  5. Moguća patološka stanja uzrokovana izabranim zanimanjem  6. Primjena novih tehnologija u funkciji samostalnog praćenja procesa tjelesnog vježbanja (monitori srčane frekvencije – Polar, Omron ili Tanita vage) |
| Kineziološke aktivnosti | U ovom skupu ishoda učenja naveden je veći broj nastavnih tema kako bi se omogućio izbor nastavnih tema iz propisanog nastavnog plana i programa.  I. ATLETIKA  1. Kros i standardna ciklička kretanja različitim tempom 12 min i više  2. Trčanje dionica 300 – 400 m  3. Trčanje – motoričko postignuće  4. Troskok s mjesta – motoričko postignuće  5. Skok udalj individualno odabranim tehnikom – motoričko postignuće  6. Skok uvis leđna ili prekoračna tehnika – motoričko postignuće  7. Atletski troboj (trčanje, skok, bacanje)  II. RITMIČKA GIMNASTIKA  8. Individualna/skupna vježba s vijačom, loptom ili obručem |
|  | III. PLES I AEROBIKA  9. Bečki valcer (koreografija)  10. Quadrilla (koreografija)  11. Tae-bo aerobika  IV. BORILAČKI SPORTOVI  12. Obrana od pljuske (udarca rukom)  13. Obrana od obuhvata  14. Obrana od hvata za kosu  15. Sprovođenje ključem na ruci  16. Obrana od napada nožem  V. KOŠARKA  17. Dodavanje lopte uz primjenu finte dodavanje  18. Suradnja dva igrača u napadu – napad blokadama  19. Obrana od blokade preuzimanjem i probijanjem  20. Igra (primjena timske taktike 5:5)  VI. NOGOMET  21. Žongliranje loptom po podlozi i u zraku različitim dijelovima tijela  22. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4:2 i 5:2 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira, 1 dodir)  23. Igra za posjed lopte u ograničenom prostoru 4:4 i 5:5 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  24. Igra 4+1: 4+1 s određenim brojem dodira po lopti (3 dodira, 2 dodira)  VII. ODBOJKA  25. Tenis servis  26. Tradicionalni sustav 4 – 2 (dizač u prednjoj zoni)  27. Povezivanje sustava obrane polja VI-naprijed  28. Povezivanje zaštite 1:2:3 (1. polaznik u bloku, 2. polaznik u prednjoj zoni iza bloka, 3. polaznik u stražnjoj zoni) i zaštite 2:3 (2. polaznik u prednjoj zoni, 3. polaznik u stražnjoj zoni)  29. Igra (taktika i suđenje)  VIII. RUKOMET  30. Blokade u napadu (okomite i dijagonalne)  31. Utrčavanja te odvlačenja krilnih napadača bez lopte i s loptom  32. Fintiranje u vođenju i dodavanju (R)  33. Igra (taktika i suđenje)  IX. BADMINTON  34. Igra na mreži: zakucavanje (net kill), rezana kratka loptica  35. Igranje udaraca s fintama, varkama (dugi, drop, net drop)  36. Igra (osnovne taktike u mješovitim parovima)  X. TENIS  37. Spin servis  38. Igra mali tenis (taktička primjena osnovnih udaraca u igri) |
| Transformacija kinantropoloških obilježja | U ovom skupu ishoda učenja za svaku nastavnu temu naveden je jedan primjer njene provedbe. To omogućuje da se dorečeno prepozna njezin smisao te da se, u različitim uvjetima rada, osmisle daljnje nastavne teme s istovjetnim ciljem.  I. LOKOMOTORNI SUSTAV  (prevencija lokomotornih ozljeda)  1. Primjena relativnih vježbi jakosti u programima prevencije ozljeda (jednonožni čučanj)  2. Primjena elastičnih otpora u programima prevencije ozljeda (odupiranje trupa rotacijskoj sili elastičnog otpora)  3. Primjena proprioceptivnih vježbi u programima prevencije ozljeda (sporo trčanje s naskokom na jednu nogu i zadržavanjem ravnoteže)  4. Primjeri treninga za prevenciju ozljeda lokomotornog sustava  II. MORFOLOŠKA OBILJEŽJA  (optimizacija sastava tijela – povećanje mišićne mase)  1. Vježbe potisaka i privlačenja (potisak s ravne klupe, horizontalno veslanje)  2. Vježbe pregiba i opružanja (pregib podlaktica bučicama, opružanje podlaktica bučicama)  3. Vježbe odmicanja i primicanja (razvlačenje bučicama, primicanje natkoljenice ležeći na boku)  4. Sustavi vježbanja I. (kumulativna ponavljanja, retrokumulativna ponavljanja, superserije)  5. Sustavi vježbanja II. (padajuće serije, negativna ponavljanja, forsirana ponavljanja) |
| Kineziološki postupci unapređenja zdravlja | Nastavne teme iz ovog skupa ishoda učenja mogu se sustavno provoditi tijekom svih godina obrazovanja. Primjeri ovih kinezioloških postupaka unapređenja zdravlja navedeni su u poglavlju Ostalo koje se nalazi na kraju programa četvrtog razreda.  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA |
| Napomene: | Opće napomene  Različitost materijalnih uvjeta srednjih strukovnih škola utječe na provedivost nastavnih tema te je naveden veći broj nastavnih tema kako bi se za različite uvjete i zanimanja mogao izraditi provediv, a prema zanimanju usmjeren izvedbeni nastavni plan i program.  Svaka nastavna tema mora biti primjerena dobi i spolu polaznika, indicirano usmjerena prema strukovnoj kvalifikaciji te omogućitii sigurnost polaznika i usklađenost s potencijalnim interesima i stvarnim potrebama polaznika.  Time je ovaj program rasterećen nastavnih tema koje nije moguće provesti te onih koje zbog svoje složenosti ne mogu biti u funkciji ishoda učenja jer ih većina polaznika ne može svladati određenim uspjehom.  Program za srednje strukovne škole osmišljen je na način da u svakom razredu sadrži četiri međupovezana skupa ishoda učenja. To su: 1) Kineziološka teorijska znanja, 2) Kineziološke aktivnosti, 3) Transformacija kinantropoloških obilježja i 4) Kineziološki postupci unapređenja zdravlja. Time je potpuno promijenjen smisao nastave tjelesne i zdravstvene kulture u srednjim strukovnim školama jer su određeni mjerljivi skupovi ishoda učenja koje svaki polaznik (osim polaznika s posebnim potrebama) tijekom redovitog pohađanja nastave mora obvezno naučiti na primjerenoj razini. Na takav način skupna učinkovitost svih skupova ishoda učenja omogućuje ostvarivanje bitnih kompetencija iz ovoga odgojno-obrazovnog područja za pojedino zanimanje.  U programu se nastavna tema navodi samo jedanput i ne ponavlja se u istom navodu, što znači da se ista može izabrati i ponavljati u svim višim razredima. Drugim riječima, ono što je navedeno kao nastavna tema, primjerice u 1. razredu, može se planirati i u svim višim razredima, iako se ista ne navodi u programima viših razreda. Navedeno pravilo, zbog vertikalne unutarpredmetne povezanosti i programske povezanosti osnovnog i srednjeg školstva, nastavnik po potrebi može koristiti za sve nastavne teme iz programa za osnovne škole. Takav pristup istodobno omogućuje kreativnost nastavnika i olakšava izradbu izvedbenoga nastavnog plana i programa za pojedini razredni odjel jer uvažava zahtjeve s obzirom na različit sastav polaznika prema sposobnostima i pojedinačne razlike u količini stečenih motoričkih znanja u osnovnoj školi.  Temeljna postavka ovog programa uzima u obzir biološke različitosti polaznika i polaznica. Zbog toga predmetna nastava u srednjim strukovnim školama sa znanstvenih i sa stručnih spoznaja mora se organizirati i provoditi posebno (odvojeno) za polaznike, a posebno za polaznice.  Posebne napomene  Nastavni predmet tjelesna i zdravstvena kultura ima velik broj posebnosti. Zbog toga je neke uputno istaknuti:  • u izvedbeni nastavni plan i program treba međupovezano uvrstiti nastavne teme koje su određene svim skupovima ishoda učenja  • zbog posebnosti nastavnog predmeta i uvjeta u kojima se odvija nastavni proces posebnu pozornost treba obratiti sigurnosti i motivaciji polaznika  • vrjednovanje postignuća polaznika provoditi prema individualnim mogućnostima.  Nastavu izvoditi u nastavnim satima od 45 minuta, osim gdje su školske sportske dvorane udaljene od škole više od 10 minuta hoda i ako nastavu nije moguće organizirati na drugi način. |
| Ostalo | |
|  | Primjeri nastavnih tema za skup ishoda učenja:  KINEZIOLOŠKI POSTUPCI UNAPRJEĐENJA ZDRAVLJA  I. Prevencija razvoja cervikalnog i lumbalno-sakralnog sindroma  VJEŽBE ZA KRALJEŽNICU  Statičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. postaviti dlanove s ukriženim prstima na čelo pa gurati glavu naprijed, a istovremeno rukama pružati otpor  2. postaviti dlanove s ukriženim prstima na desnu stranu lica pa gurati glavu u desnu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  3. postaviti dlanove s ukriženim prstima na lijevu stranu lica pa gurati glavu u lijevu stranu, a istovremeno rukama pružati otpor  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave pa gurati glavu prema natrag, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za vratni dio kralježnice:  1. glavom izvoditi pokret naprijed – natrag  2. glavom rotirati u desnu pa u lijevu stranu  3. podizati ramena gore i polako ih spuštati  4. postaviti dlanove s ukriženim prstima iza glave te potiskivati laktove prema unutra.  Statičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice  Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. stopala pogrčiti i zadržati položaj  2. koljena pogrčiti pa leđima pritiskati podlogu  3. koljena pogrčiti pa naizmjenično lijevom i desnom nogom uz pogrčeno stopalo koljeno privlačiti k sebi, a rukom pružati otpor  4. koljena pogrčiti pa s obje noge istodobno uz pogrčena stopala koljena privlačiti k sebi, a rukama pružati otpor  5. koljena pogrčiti, tjeme fiksirati uz podlogu, dlanove ukriženih prstiju postaviti na čelo te izvoditi pretklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. upiranje o podlogu prstima nogu do potpunog opružanja koljena  2. s rukama u uzručenju naizmjence po podlozi istezati suprotnu ruku i suprotnu nogu  3. s rukama u uzručenju po podlozi istezati obje ruke i obje noge  4. s dlanovima ukriženih prstiju iza glave izvoditi zaklon glavom, a istovremeno rukama pružati otpor.  Dinamičke vježbe za lumbalno-sakralni dio kralježnice |
|  | Položaj na leđima (ruke su uz tijelo):  1. plantarna fleksija  2. pogrčiti lijevo stopalo pa privlačiti petu po podlozi k sebi, ponoviti desnom nogom  3. pogrčiti istovremeno oba stopala pa privlačiti pete po podlozi k sebi  4. koljena pogrčiti te polako podizati i spuštati zdjelicu  5. koljena pogrčiti, staviti ruke na prsa i podizati trup.  Položaj na boku (donja ruka je pod glavom, gornjom se oslanja o podlogu, donja je noga savijena, a gornja ispružena):  1. pogrčiti gornju nogu, opružiti ju do početnog položaja  2. pogrčiti stopalo pa odizati ispruženu nogu  3. pogrčiti stopalo pa ispruženom nogom napraviti krug.  Potrbuške (s podloškom pod kukovima, ruke u priručenju):  1. nožnim prstima upirati se u podlogu do opružanja koljena  2. naizmjenična fleksija potkoljenica  3. istovremena fleksija potkoljenica  4. s rukama u priručenju, doći do položaja uzručenja  5. s rukama u uzručenju naizmjence podizati lijevu ruku i desnu nogu pa desnu ruku i lijevu nogu.  II. Prevencija razvoja kalcificirajućeg tendinitisa i drugih simptoma bolnog ramena  VJEŽBE ZA RAMENA  Ležeći na leđima:  (ruke u priručenju s nogama flektiranim u zglobu koljena i kuka):  1. podizati ruke do odručenja, a ramena istovremeno pritiskati dolje i natrag |
|  | 2. rukom uhvatiti suprotni lakat u visini ramena, istegnuti ruku u jednu stranu te s drugom rukom u drugu stranu  3. s laktovima postavljenim u visini ramena stisnuti šake, okrenuti ruke prema van i pritiskati šakama o podlogu  4. laktove spojiti u visini ramena ispred glave, podlaktice prisloniti jednu uz drugu, stisnuti šake i raširiti ruke pod pravim kutom uz pritiskanje o podlogu  5. s glavom u prirodnom položaju, rukama u priručenju, ramena podizati prema gore  6. s rukama u uzručenju naizmjenično izvoditi opružanja rukama.  Ležeći na trbuhu:  (stisnute pete uz petu, stisnute stražnjice)  1. s laktovima u visini ramena stisnuti šake i podizati ruke i glavu od podloge (kao da se želi spojiti lopatica), pogled usmjeriti prema dolje  2. uhvatiti ruke iza leđa, podignuti glavu, ramena i gornji dio tijela, pogled usmjeriti prema dolje.  III. Prevencija razvoja sindroma karpalnog i kubitalnog kanala, rizartroze i De Quervainove bolesti  VJEŽBE ZA ŠAKE I RUČNE ZGLOBOVE  1. stisnuti prste šake te opružiti  2. raširiti ispružene prste pa zatvoriti šaku stišćući prste  3. pomicanje palca u njegovom korijenskom zglobu uz izvedbu što većeg kruga  4. istegnuti palac što dalje od šake te ga vratiti pokušavajući dodirnuti vrškove jednog po jednog prsta, od drugog do petog  5. ruku koja je položena na rukohvat stolice ili na stol, savijati u ručnom zglobu prema gore i dolje |
|  | 6. s rukom koja je u laktu flektirana pod pravim kutom, okretati dlan prema gore pa prema dolje, a pri tome ne pomicati lakat  7. stisnuti list papira između ispruženih prstiju šake, a drugom ga rukom pokušati izvući  8. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema gore te savijati šaku prema gore uz pružanje otpora suprotnom šakom  9. osloniti podlakticu na ravnu površinu s dlanom okrenutim prema dolje te savijati šaku prema gore, uz pružanje otpora suprotnom šakom.  IV. Prevencija razvoja osteoartritisa kuka i sindroma prenaprezanja mišića kukova, prevencija razvoja prepatelarnog burzitisa, skakačkog koljena i drugih simptoma bolnog koljena  VJEŽBE ZA KUKOVE I KOLJENA  Ležeći na leđima:  1. rukama u priručenju, ispruženih nogu s pogrčenim stopalima, izvoditi naizmjenična odnoženja  2. s jastukom ispod koljena, naizmjenično opružati noge s pogrčenim stopalom gurajući jastuk u pod  3. obje noge flektirane, ispružiti jednu nogu u visini s koljenom druge noge, stopalo pogrčiti prema sebi, zadržati i vratiti u početni položaj, izvoditi naizmjence jednom pa drugom nogom  4. početni položaj polusjedeći, noge su ispružene stopala pogrčena, između nogu jastuk, stisnuti jastuk napinjući mišiće stražnjice i zadržavati koljena ispružena, opustiti se i ponoviti u ležećem i stojećem položaju  5. početni položaj ležeći na boku, savinuti ruku i nogu na kojima se leži, gornja noga je ispružena, stopala pogrčena prema sebi, podignuti nogu, zadržati ju u odignutom položaju, gornja ruka je savijena i oslonjena dlanom o podlogu  6. položaj na trbuhu, s jastukom ispod trbuha, pogrčiti stopalo jedne noge, savinuti koljeno i natkoljenicu od podloge, odizati koljeno i natkoljenicu od podloge, bez podizanja zdjelice, zadržati u tom položaju  7. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu ispružiti u koljenskom zglobu, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj  8. sjedeći na stolcu uspravno, pridržavajući se rukama, jednu pa drugu nogu saviti u zglobu kuka, zadržati u tom položaju te vratiti u početni položaj. |
|  | V. Prevencija razvoja spuštenih svodova stopala i osteoartritisa nožnih zglobova  VJEŽBE ZA STOPALA  Sjedeći položaj:  1. savinuti nožne prste oba stopala ne dižući ih s poda, ispraviti prste stopala  2. podignuti prednji dio stopala držeći petu na podu, spustiti prednji dio stopala, zatim podignuti i spustiti petu  3. podignuti prednji dio stopala, okrenuti stopalo prema van, spustiti stopalo, vratiti ga u sredinu  4. podignuti pete, okrenuti pete prema van, spustiti pete, vratiti ih u sredinu  5. podignuti jedno koljeno, ispružiti stopalo, zategnuti stopalo, spustiti stopalo, naizmjence lijevo i desno pa istovremeno oba  6. podignuti ispruženu nogu, zategnuti prste prema sebi, naizmjenično jedna pa druga noga pa istovremeno obje  7. podignuti ispruženu nogu, kružno pomicati stopalo, stopalom ispisivati brojeve po zraku  8. bosim prstima stopala gužvati novinski papir. |
| Metode i oblici rada: | Metode:  • prikazivanja – metoda usmenoga izlaganja, metoda postavljanja i rješavanja, metoda pokazivanja ili demonstracije  • vježbanja – intervalna metoda vježbanja, varijabilna metoda vježbanja, kontinuirana metoda vježbanja  • sigurnosti – metoda sprječavanja ili prevencije, čuvanja ili zaštite, pomaganja ili asistencije  • nadzora – metoda praćenja vježbanja, usmjeravanja vježbanja, zaustavljanja vježbanja.  Oblici:  • jednostavniji (pojedinačni, dvojke, trojke, četvorke i paralelni)  • složeniji (paralelno izmjenični, sukcesivno izmjenični, izmjenični, kružni, stanični, stazni i poligonski).  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: motorička znanja, motorička postignuća, kinantropološka postignuća (morfoloških obilježja, motoričkih sposobnosti i funkcionalnih sposobnosti prema metodologiji vrjednovanja), odgojni učinci rada  Oblici: vrjednovanje rada polaznika provoditi uvažavajući stanje njihova antropološkog statusa, stvarne mogućnosti svakog polaznika i cjelokupni napredak pojedinca tijekom nastavne godine. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • omogućiti i posredovati polaznicima stjecanje znanja, vještina i sposobnosti iz područja vjerskog odgoja i obrazovanja  • usredotočiti se osobito na značenje kršćanske vjere za cjelovit rast i razvoj polaznika |
| Opis predmeta: | Katolički vjeronauk u srednjoj školi po svojoj naravi i zadaći teži cjelovitu odgoju, obrazovanju i promicanju ljudske osobe kao pojedinca i člana društvene zajednice. U okviru srednjoškolskog obrazovanja osobito pridonosi ostvarivanju odgojno-obrazovnih ciljeva iz društveno-humanističkog područja te potiče njihovo religiozno i socijalno sazrijevanje. Polaznicima omogućuje i pomaže da objektivno i sustavno, u povezanosti s vlastitim pitanjima i suvremenim životnim iskustvom, na osobnoj i zajedničkoj razini, upoznaju i dožive katoličku vjeru, da steknu znanje i razumijevanje njezinih temelja, njezina odnosa prema drugim religijama i svjetonazorima, njezina povijesnog hoda i utjecaja na ljudsko društvo.  Pomaže im da prepoznaju njezin doprinos općeprihvaćenim ljudskim vrjednotama, da uočavaju i znaju obrazložiti njezine specifičnosti te da dijalogom s vjerskim sadržajima, vrjednotama i stavovima i sami postanu humanije osobe. Vjeronauk im, u međupredmetnoj korelaciji sa sadržajima i ciljevima drugih nastavnih predmeta, želi pružiti cjelovitu sliku o njima samima i svijetu u kojemu žive, otvarajući osobito pitanja smisla života koja tek na obzorju transcendencije i govora o Bogu nalaze svoj cjelovit odgovor. U tu svrhu školski se vjeronauk, poštujući odgojno-obrazovnu vlastitost i ciljeve pluralne i demokratske škole, sustavno uobličuje u školski kurikulum kao i drugi nastavni predmeti, čuvajući dakako svoju vjersku, odgojnu i obrazovnu posebnost. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Religioznost i put religija  1. navesti temeljna religiozna pitanja o svijetu i životu  2. opisati temeljna obilježja religioznosti  3. razlikovati prirodne i objavljene religije  4. analizirati odrednice velikih svjetskih religija i svjetonazora  5. usporediti monoteističke religije: židovstvo, kršćanstvo i islam  6. voditi dijalog o religioznim pitanjima uvažavajući različitost  Kršćanska objava i vjera  1. ustanoviti izvore i povijesne etape kršćanske objave  2. navesti bitne sadržaje kršćanske objave i načine njezina prenošenja  3. raščlaniti proces nastanka Biblije i njezinu strukturu  4. otkriti temeljne poruke Svetog pisma i njegovo značenje za kršćanski život  5. opisati Isusov povijesni lik i njegovo povijesnospasenjsko značenje kao Sina Božjega  6. protumačiti poruku i djelo Isusa Krista te njegovu prisutnost u životu Crkve danas  7. usporediti osobu Isusa Krista s utemeljiteljima drugih religija  Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. razlikovati vjernički i prirodoznanstveni pogled na stvarnost svijeta i čovjeka  2. objasniti komplementarnost vjerničkog i znanstvenog pristupa stvarnosti |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za smislom života | U vrtlogu svijeta i života  Upoznaj samoga sebe – vlastitosti ljudske osobe  Smisao i besmisao života  Kršćanska vjera kao odgovor smisla  Živjeti kao protagonist – životna uporišta |
| Čovjek – religiozno biće | Vjera – iskonska ljudska potreba  Čovjek je po naravi religiozan  Razvoj religije  Politeističke religije i religije koje ne poznaju pojam osobnog Boga ili božanstva  Monoteističke religije  Posebnost kršćanstva u odnosu na druge religije |
| Kršćanska objava i Sveto pismo | Kršćanska objava i njezino prenošenje  Biblija kao pisana Božja riječ i pristup Bibliji  Biblijski govor o Bogu  Biblija u životu kršćana |
| Isus Krist – vrhunac objave | Isus – povijesna osoba  Isusov lik  Navještaj kraljevstva Božjega  Isusovo otkupiteljsko djelo  Isus Krist – pravi Bog i pravi čovjek  Zajedništvo s Kristom |
| Tajna stvaranja – govor znanosti i govor vjere | Prirodoznanstvena tumačenja nastanka svijeta  Biblijsko-vjernički pristup stvaranju  Odnos vjere i prirodnih znanosti |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Crkva u sadašnjosti i prošlosti  1. otkriti povijesne početke i strukturiranje Crkve  2. objasniti važnost Crkve za kršćansku vjeru i život  3. razmotriti značenje Blažene Djevice Marije kao uzor vjere  4. iskazati odnos sakramenata kršćanske inicijacije i pripadnosti Crkvi  5. navesti temeljne odrednice susreta Crkve s antičkim svijetom  6. analizirati život i djelovanje Crkve u srednjem vijeku  7. opisati krize i obnove Crkve u novom vijeku  8. ustanoviti zadaće Crkve u suvremenom svijetu  9. primijeniti načela ekumenizma  Kršćanska antropologija  1. povezati obilježja zrele osobnosti i izbor životnih vrijednosti  2. objasniti kršćansko poimanje slobode  3. usporediti općeljudske i kršćanske vrjednote |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sloboda – izbor i odgovornost | Mladi čovjek u hodu prema slobodi i zrelosti  Ususret drugome  U potrazi za vrjednotama |
| Život s Crkvom i u Crkvi | Ustanovljenje Crkve i pripadnost Crkvi  Sakramenti kršćanske inicijacije – darovi milosnoga života i zajedništva  Službe i karizme u Crkvi – slobodno i radosno življenje Evanđelja  Jedna Crkva u mnoštvu crkava – prema punom zajedništvu  Marija – uzor vjere i majka Crkve |
| Zajednica koja oslobađa i služi – povijest Crkve | Susret s antičkim svijetom – evanđeoska sloboda i mučeništvo  Kršćanstvo na hrvatskome jezičnom prostoru u srednjem vijeku  Crkva u srednjem vijeku – od duhovnog i kulturnog procvata do ratova i raskola  Crkva kršćanskoga služenja siromašnima – dominikanci i franjevci (13. – 14. st.)  Crkva u doba humanizma – promicanje vjere, tradicije i kulture  Vrijeme dubokih podjela – reformacijska kriza i obnova Crkve  Crkva i moderno doba – duhovni, prosvjetni i kulturni preporod  Crkva u suvremenom svijetu – služiteljica čovjeka i čovječanstva |
| S crkvom na putu vjere i slobode – molitva, slavlje, svjedočenje | Molitva Crkve, osobna i zajednička molitva  Slaviti život u crkvenom zajedništvu i slavljima  Dobrovoljstvo kao oblik općeljudskog i kršćanskog služenja |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska antropologija  1. ustanoviti posljedice različitih poimanja čovjeka za konkretan život  2. otkriti temelje ljudskog dostojanstva u čovjekovoj stvorenosti na sliku Božju  3. prepoznati u Isusu Kristu ideal ostvarenog čovještva  Kršćansko razumijevanje morala  1. objasniti značenje savjesti kao kriterija razlučivanja dobra i zla  2. razmotriti odnos vjere i morala u Svetom pismu  3. ustanoviti odnos evanđeoskog zakona ljubavi i kršćanskog djelovanja  4. povezati vjeru i ljubav prema Bogu s njihovim konkretnim izrazima  5. navesti odrednice kršćanskog poimanja obitelji  6. protumačiti kršćanski stav prema životu i njegovoj zaštiti  7. uspostaviti odnos između spoznaje Boga kao istine i života u istini |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Kršćansko poimanje čovjeka | Čovjek kao stvorenje i slika Božja  Isusov put kao paradigma kršćaninova puta |
| Čovjek – moralno biće | Čovjek – polazište etičkog razmišljanja  Kriteriji dobra i zla  Odnos vjere i morala  Savjest – norma etičkog djelovanja  Savjest pred zakonom i suvremenim etičkim pitanjima |
| Ljubav prema Bogu i bližnjemu – temelji kršćanske moralnosti | Bog – temelj kršćanske moralnosti  Objavljeni moralni zakon – temeljni zakon  Znakovi ljubavi prema Bogu  Zlo i grijeh – prijestup istinske ljubavi prema Bogu i bližnjemu  Evanđeoski zakon ljubavi |
| »Muško i žensko stvori ih« | Čovjek – žena i muškarac  Obitelj u Božjem naumu  Ženidba – sakrament bračne ljubavi i zajedništva  Roditelji i obitelj – odgovorno roditeljstvo |
| Dostojanstvo ljudskoga života | Svetost i dostojanstvo ljudskoga života  Životom obdareni i u život pozvani  Čuvanje cjelovitosti i dostojanstva ljudske osobe – izazovi znanosti  Dostojanstvo osobe pred stvarnošću patnje, bolesti i smrti |
| Živjeti u istini | Hoditi u istini  »Istina će vas osloboditi« |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednog školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KATOLIČKI VJERONAUK

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Kršćanska vjera u suvremenom svijetu  1. prepoznati promjene odnosa prema religiji i kršćanstvu u suvremenom svijetu  2. razlučiti obilježja zrele i prosvijećene od fanatične i manipulativne religioznosti  3. ustanoviti specifične razlike između kršćanstva i drugih religija  4. primijeniti Kristov put osmišljavanja i prevladavanja patnje na događaje u osobnom životu i svijetu  5. otkriti mogućnosti suradnje i specifičnog doprinosa kršćanske vjere rješavanju globalnih problema: ekologije, mira u svijetu, etičkih i bioetičkih pitanja  Kršćanska objava i vjera  1. analizirati odrednice kršćanske vjere u Kristovo uskrsnuće, život vječni i eshatološko dovršenje  Kršćansko razumijevanje morala  1. izložiti temeljne odrednice kršćanskog pogleda na ljudski rad  2. opisati doprinos kršćanske vjere zalaganju za mir u svijetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Suvremeni čovjek pred pitanjem Boga | Poteškoće suvremenog čovjeka s Bogom – izazov nevjere  Suvremena religioznost i njezina pitanja  Traganje za iskustvom svetoga i »nova religioznost«  Pitanje Boga pred iskustvom patnje i zla u svijetu  Dokazi o Božjoj opstojnosti |
| Biblijska slika i iskustvo Boga | Bog u svjedočanstvu vjere Staroga zavjeta  Bog u svjedočanstvu vjere Novoga zavjeta  Kršćansko iskustvo Božje prisutnosti u skrivenosti  Sakramentalno iskustvo milosrdnoga Boga  Bog u iskustvu kršćanskih svetaca i svjedoka vjere |
| Ljudski rad i stvaralaštvo | Čovjek sustvaratelj  Kršćanski pogled na rad  Opće dobro, pravda i solidarnost  Etika poslovanja  Kršćansko zauzimanje za mir |
| Izazovi znanstveno-tehničkog napretka | Budućnost i moć znanja  Informatizacija i globalizacija  Znanost u službi poboljšanja života  Briga za okoliš  Zajedništvom do napretka |
| Kršćanska nada u budućnost | Svjetovna očekivanja budućnosti  Eshatološki i apokaliptički tekstovi u Bibliji  Čovjek pred pitanjem svršetka  Kršćanska nada u dovršenje: novo stvaranje, uskrsnuće i život vječni |
| Napomene: | Sukladno Ugovoru o katoličkom vjeronauku u javnim školama i vjerskom odgoju u predškolskim ustanovama iz 1999. godine, nastava katoličkog vjeronauka u načelu je planirana za dva školska sata tjedno (70 sati godišnje), ali se trenutačno u većini škola u Republici Hrvatskoj realizira unutar jednoga školskog sata tjedno (35 sati godišnje). U skladu s time, nastavnik je slobodan unutar postojeće satnice prilagoditi nastavni plan i ponuđene teme u skladu s odgojno-obrazovnim potrebama polaznika, a vodeći računa o obrazovnim ishodima. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija književnih i biblijskih tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova (izradba maketa, plakata), metoda usmenog izlaganja, metoda terenskog rada, audiovizualna metoda, meditativno-molitveni elementi.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: znanje, zalaganje, kultura međuosobne komunikacije, stvaralačko izražavanje.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster, modeli). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • stjecati teorijsko znanje iz vrijednosnog normativnog područja koje se odnosi na međuljudske odnose i komunikaciju  • razvijati svijest o moralnoj odgovornosti prema sebi i uzajamnosti prema zajednici |
| Opis predmeta: | Etika je u srednjoj školi predmetno područje koje se bavi filozofijom morala kao dijela filozofije koje razmatra odnos dobra i zla te načela ispravnog djelovanja. U okviru filozofije etika je sistematizirana kao praktična disciplina koja se bavi ljudskim djelovanjem unutar neke socijalne skupine prema kriterijima moralne ispravnosti. U tom smislu etika je temeljna disciplina iz koje je moguće izvesti različite primijenjene etike kao što su individualna etika, socijalna etika, te različite etike specifičnih područja poput bioetike, profesionalnih etika i sl. Etika kao disciplina crpi svoja uporišta i iz drugih filozofskih disciplina kao što su filozofska antropologija, politička, pravna i socijalna filozofija. Unutar interdisciplinarnog pristupa etika također uključuje spoznaje znanstvenih disciplina, primjerice psihologije, sociologije, socijalne i razvojne psihologije te općih teorija kulture. Unutar interdisciplinarne suradnje nužno je uključiti filozofiju bez koje nije moguće utemeljeno i bez proizvoljnosti raspravljati o ključnim životnim i odgojnim temama. |
|  | Osnovni smisao poduke u ovom području razvijanje je kompetencije moralne prosudbe te usvajanje obrazaca moralnog ponašanja, pritom je bitno polaznike uvesti u situacije koje uključuju moralne konflikte za koje nemaju gotove odgovore i do kojih trebaju doći razložnim sučeljavanjem različitih stajališta. Smisao moralnog razvoja jest intuitivno i impulzivno rješavanje problema zamijeniti racionalnom i logičnom argumentacijom.  Moralne prosudbe zahtijevaju sposobnost percipiranja realiteta, procjenu vlastitog iskustva, sposobnost razumijevanja stajališta drugih i sposobnost apstraktnog mišljenja. To znači da nije dovoljno znati pravila, nego i kako ih primijeniti u određenim situacijama. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Moralno iskustvo – predrefleksivna svijest  1. razlikovati osnovne etičke pojmove  2. ispitati različite perspektive samospoznaje  3. analizirati konstitutivne pojmove mitsko-religijskih izvora etike  4. preispitati moralne temelje i poruke mitsko-religijskih izvora i učenja  5. identificirati granične situacije  6. procijeniti različita moralna načela djelovanja  7. suprotstaviti razloge moralnih sukoba analizom konfliktnih situacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| U potrazi za identitetom | Različite perspektive samospoznaje  Uloge, uzori, idoli  Osjećanje, htijenje, mišljenje |
| Prepreke u potrazi | Granične situacije  Borba sa zlom ili s moći  Žudnja za znanjem ili izazov želje za moći |
| Orijentacija i zamke na putu | Životni izbor  Zloporaba moći  Ispravnost/neispravnost individualnog puta |
| Ciljevi: lažni, prividni, istinski | Potraga za nedostižnim  Logika srca i logika uma  Transcendiranje realiteta kao put do vrjednota |
| Odgovornost za sebe i druge – moralna dimenzija života | Savjest  Moralni razvitak kroz konfliktne situacije  Moralnost kao uzajamnost odnosa s drugima  Etika kao svijest o moralu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika socijalnog života  1. analizirati važnost individualne slobode u ljudskome društvu  2. identificirati temeljne vrijednosti ljudskog zajedništva  3. izdvojiti razloge konflikata u društvu i mogućnosti kompromisa  4. otkriti temeljne vrijednosti antičke političke filozofije  5. ispitati pretpostavke novovjekovnih političkih i socijalnih filozofija  6. preispitati smisao pojmova ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, slobode, jednakosti, socijalne pravednosti i tolerancije u modernoj demokraciji  7. procijeniti fenomene suvremenog društva, razvoja znanosti i tehnologije, konzumerizma i zloporabe medija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Individualna sloboda i odgovornost prema zajednici | Višedimenzionalnost pojma slobode: sloboda individualnog izbora, slobodna volja, sloboda djelovanja  Individualne slobode i djelovanje u odnosu prema drugima: odgovornost i uzajamnost  Uspješnost ili neuspješnost partnerstva s drugima  Sukob između potrebe za vlastitim ispunjenjem i ispunjenjem socijalnih zahtjeva (egoizam i altruizam, težnja ka sreći i moralna odgovornost)  Rješavanje individualnih sukoba s drugima: strpljivost, suosjećanje, obazrivost, tolerancija  Različitost interesa ili sukobi interesa u društvu? Imperativ mirnog rješavanja sukoba  Temelji kulturnog pluralizma  Feministički pokret i ravnopravnost žena |
| Najviše vrijednosti socijalnog i političkog života (antičko i moderno razdoblje) | Platonova utopija pravednosti  Temelji Aristotelove teorije djelovanja. Politička filozofija kao jedinstvo etike i politike  Ćudoređe kao temelj zajedništva. Etičke kreposti i načelo sredine  Vrste pravednosti (komutativna i distributivna)  Novovjekovne utopije, borba protiv privatnog vlasništva (T. More)  Kontraktualistički modeli države (T. Hobbes, J. J. Rousseau)  Klasični utilitarizam i principi utilitarizma (J. S. Mill, J. Bentham)  Opće dobro kao zbroj pojedinačnih interesa. Račun užitka. Hedonizam i pravednost  Pojam ljudskog dostojanstva  Ljudska prava i njihovo podrijetlo  Pravo i pravednost, legalnost i moralnost (J. Locke, I. Kant)  Pojam socijalne pravednosti; razlike među ljudima i problem jednakost ljudi (K. Marx, J. Rawls) |
| Izazovi suvremenog društva | Ambivalentnost razvoja znanosti i tehnologije  Imperativ beskonačnog napretka  Tehnologija i znanost u službi moći  Konzumerizam kao stil života  Veliki ekonomski i politički sustavi i (ne)mogućnost njihove kontrole  Uloga medija u svakodnevnom životu i mogućnost njihove zloporabe |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Primijenjena etika  1. identificirati izabrane pojmove iz područja primijenjene etike  2. preispitati različita shvaćanja odnosa čovjeka i prirode  3. razlikovati različite ekološke teorije  4. procijeniti smisao i granice znanstveno-tehnološkog razvoja  5. analizirati smisao etičkih kodeksa i zakletvi  6. izdvojiti karakteristične probleme medicinske bioetike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek, priroda, etika | Čovjek i priroda  Pojam i predmet bioetike  Antropocentrizam, patocentrizam, biocentrizam, holizam  Čovjek i životinjski svijet  Čovjek i svijet biljaka |
| Kvaliteta života | Opstanak i preživljavanje  Poboljšanje kvalitete života  Održivi razvoj |
| Smisao i granice tehnološkog razvoja | Odgovornost u tehnološkoj civilizaciji  Tehnološka izvedivost i etička dopustivost  Etika odgovornosti kao etika tehnološke civilizacije |
| Ekologija i zaštita okoliša | Ekološki pokret i ekološka etika  Ekološka odgovornost  Ekosustavi  Ekološka svijest i osobna angažiranost |
| Bioetika i biologijske znanosti | Evolucionizam, darvinizam, kreacionizam  Eugenika  Genetika i biotehnologija |
| Medicinska bioetika | Etika humanih reproduktivnih tehnologija  Pobačaj  Etika transplantacije organa i trgovina organima  Etika umiranja i smrti  Eutanazija |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ETIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Etika kao filozofija morala  1. ispitati odnos morala i etike  2. analizirati moral kao predrefleksivno iskustvo  3. razlučiti pojmove morala i ćudoređa  4. procijeniti idealan zahtjev važenja morala  5. raščlaniti strukturu etike  6. izdvojiti osnovne etičke pojmove |
|  | Etička argumentacija i etičke teorije  1. razlikovati filozofske pristupe utemeljenju etike  2. razlučiti strategije opravdanja važenja etike  3. preispitati filozofsko-antropološko utemeljenje etike  4. suprotstaviti različite etičke argumentacije  5. analizirati etičke tekstove |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Moral i etika | Moral kao predmet i sadržaj etike  Moral kao predrefleksivno iskustvo  Moral i ćudoređe  Idealan zahtjev važenja morala, moral kao trebanje  Etika kao filozofija morala  Struktura etike:normativna, deskriptivna i metaetika  Temeljni etički pojmovi |
| Različiti filozofski pristupi utemeljenju etike | Razdioba etičkih teorija  Etika pravila i etika dobrog života  Aristotelovo utemeljenje etike vrline  Kantova deontološka etika  Utilitaristička etika (Bentham, Mill)  Nietzscheova kritika morala, etički nihilizam  Habermasova etika diskursa  Kontraktualistička etika (Hobbes, Rousseau, Rawls)  Metaetička, logičko-jezična analiza etičkih iskaza  Relativističko osporavanje etike (kulturni relativizam)  Metafizičko opravdanje etike (teološka etika)  Tradicijsko i religiozno opravdanje etike (običajnost i ćudoređe)  Filozofsko-antropološko opravdanje/osporavanje etike izvedeno iz biti čovjeka |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda razgovora (vođeni/tematski usmjereni razgovor, debata, parlaonica, interpretacija tekstova, analize problemskih situacija, rasprave), metoda demonstracije, metoda igranja uloga, metoda pisanja (asocijacija, osobnih iskustava, intervjua, eseja), metoda rada na tekstu, portfolio metoda, metoda praktičnih radova, metoda usmenog izlaganja, audiovizualna metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost sadržaja, primjena sadržaja, suradnja u nastavi.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualni i rad u skupini (eseji, referati, projekt, prezentacija, istraživanje, plakat, poster). |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • usvojiti temeljna matematička znanja, vještine i procese te uspostaviti i razumjeti matematičke odnose i veze  • biti osposobljeni za rješavanje matematičkih problema i primjenu matematike u različitim kontekstima uključujući i svijet rada  • razviti pozitivan odnos prema matematici, odgovornost za svoj uspjeh i napredak te svijest o svojim matematičkim postignućima  • prepoznati i razumjeti povijesnu i društvenu ulogu matematike u znanosti, kulturi, umjetnosti i tehnologiji te njezin potencijal za budućnost društva  • biti osposobljeni za apstraktno i prostorno mišljenje te logičko zaključivanje  • učinkovito primjenjivati matematička znanja, ideje i rezultate služeći se različitim prikazima  • učinkovito primjenjivati tehnologiju  • steći čvrste temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | U društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji potrebno je kritički misliti o složenim temama, tumačiti dostupne informacije, analizirati nove situacije i prilagoditi im se, donositi utemeljene odluke u svakodnevnom životu, rješavati različite probleme, učinkovito primjenjivati tehnologiju te razmjenjivati ideje i mišljenja.  Matematičko obrazovanje polaznicima omogućuje stjecanje znanja, vještina, sposobnosti, načina mišljenja i stavova nužnih za uspješno i korisno sudjelovanje u takvu društvu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. računati u skupovima N, Z, Q i R  2. rabiti apsolutnu vrijednost u složenijim algebarskim izrazima  3. odrediti udaljenost točaka na brojevnom pravcu  4. provoditi u skupu realnih brojeva osnovne računske operacije, potenciranje s racionalnim eksponentom i korjenovanje  5. procijeniti i prikazati vrijednost realnog broja na traženu točnost  6. rabiti vrijednost trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta  Algebra i funkcije  1. primijeniti postotke, omjere i razmjere u složenijim situacijama  2. rabiti potencije s racionalnim eksponentom i korijene  3. računati s algebarskim izrazima i razlomcima  4. diskutirati rješenje linearne jednadžbe, nejednadžbe i njihovih sustava koristeći linearnu funkciju  Oblik i prostor  1. analizirati međusobne odnose točaka u pravokutnom koordinatnom sustavu u ravnini  2. ispitati geometrijske oblike u ravnini i njihova svojstva u svrhu crtanja, mjerenja, računanja i zaključivanja  3. primijeniti poučke o sukladnosti i sličnosti trokuta kod geometrijskih oblika u ravnini  Mjerenje  1. primijeniti odgovarajuće mjere i mjerne jedinice i pretvoriti ih u odgovarajuće vrijednosti veće ili manje mjerne jedinice  2. primijeniti formule za opseg i površinu geometrijskih oblika u ravnini  3. rabiti Pitagorin poučak i njegov obrat, proporcionalnost i sličnost  4. primijeniti svojstva kutova (poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta)  5. povezati trigonometriju pravokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  Podatci  1. prikupiti tražene podatke uz raspravu o valjanosti metode  2. rasporediti prikupljene podatke po izabranom kriteriju  3. predočiti prikupljene podatke pomoću linijskog, stupčastog i kružnog dijagrama |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Skupovi N, Z, Q i R  Računske operacije u skupu R (zbrajanje, oduzimanje, množenje, dijeljenje, potenciranje s racionalnim eksponentom, korjenovanje)  Apsolutna vrijednost realnog broja  Brojevni pravac  Vrijednosti sinusa, kosinusa i tangensa u pravokutnom trokutu  Procjena i zaokruživanje |
| Algebra i funkcije | Postotci, omjeri i razmjeri  Potencije i korijeni  Algebarski izrazi i algebarski razlomci  Linearne jednadžbe i sustavi jednadžbi  Linearne nejednadžbe i sustavi nejednadžbi  Linearna funkcija |
| Oblik i prostor | Pravokutni koordinatni sustav u ravnini  Sukladnost i sličnost  Geometrijski oblici u ravnini |
| Mjerenje | Mjerne jedinice  Geometrijski oblici u ravnini – opseg i površina, Pitagorin poučak, poučak o obodnom i središnjem kutu, Talesov poučak i svojstva zbroja unutarnjih kutova trokuta, četverokuta i mnogokuta  Trigonometrija pravokutnog trokuta |
| Podatci | Prikupljanje, obrada i predočavanje podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti definiciju logaritma i osnovna svojstva računskih operacija s logaritmima u računski složenijim situacijama  Algebra i funkcije  1. analizirati kvadratne jednadžbe, nejednadžbe i kvadratnu funkciju  2. primijeniti eksponencijalnu i logaritamsku funkciju te eksponencijalne i logaritamske jednadžbe i nejednadžbe  Oblik i prostor  1. istražiti geometrijske oblike u prostoru i njihova svojstva  Mjerenje  1. analizirati složene geometrijske oblike u prostoru  Podatci  1. protumačiti prikupljene i prikazane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Logaritam pozitivnog broja |
| Algebra i funkcije | Kvadratna jednadžba  Kvadratna funkcija  Kvadratna nejednadžba  Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija  Eksponencijalna i logaritamska jednadžba  Eksponencijalna i logaritamska nejednadžba |
| Oblik i prostor | Geometrija prostora |
| Mjerenje | Geometrijski oblici u prostoru – oplošje i obujam |
| Podatci | Analiza prikupljenih i obrađenih podataka |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. rabiti trigonometrijsku kružnicu i džepno računalo za određivanje vrijednosti trigonometrijskih funkcija kuta zadanog u stupnjevima ili radijanima  2. primijeniti n! u složenijim algebarskim izrazima  Algebra i funkcije  1. analizirati trigonometrijske funkcije i riješiti trigonometrijske jednadžbe i nejednadžbe koristeći trigonometrijsku kružnicu i formule identiteta  2. povezati binomni poučak i elemente kombinatorike  Oblik i prostor  1. primijeniti vektore u koordinatnom sustavu u ravnini pri ispitivanju svojstava geometrijskih oblika  2. analizirati međusobne odnose točaka i pravaca u koordinatnom sustavu u ravnini  3. analizirati međusobne odnose točaka, pravaca i kružnica u koordinatnom sustavu u ravnini  Mjerenje  1. povezati trigonometriju pravokutnog i kosokutnog trokuta sa svakodnevnim životom i strukom  2. primijeniti skalarni umnožak vektora  3. odrediti površinu nepravilnog lika u ravnini  4. služiti se konceptom mjerenja pri rješavanju problemskih zadataka  Podatci  1. proračunati srednje vrijednosti i mjere raspršenosti niza podataka  2. odrediti vjerojatnost događaja za prikupljene i analizirane podatke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Trigonometrijska kružnica  Faktorijele |
| Algebra i funkcije | Trigonometrijske funkcije realnog broja  Trigonometrijske jednadžbe i nejednadžbe  Binomni poučak  Permutacije, kombinacije i varijacije |
| Oblik i prostor | Vektori u ravnini  Pravac u koordinatnom sustavu  Kružnica u koordinatnom sustavu |
| Mjerenje | Trigonometrija kosokutnog trokuta  Vektori u ravnini – skalarni umnožak vektora |
| Podatci | Vjerojatnost |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MATEMATIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Brojevi  1. primijeniti zapis broja u zadanom ili nepoznatome brojevnom sustavu  Algebra i funkcije  1. primijeniti nizove i redove  2. analizirati složene funkcije pomoću svojstava elementarnih funkcija  Podatci  1. istražiti utjecaj dodavanja ili uklanjanja podataka na srednje vrijednosti niza podataka  Infinitezimalni račun  1. odrediti konvergentnost niza uz izračun limesa  2. povezati limes funkcije s asimptotama grafa funkcije  3. derivirati složenu funkciju  4. ispitati svojstva funkcije primjenjujući derivacije  5. nacrtati graf funkcije  6. odrediti primitivnu funkciju koristeći osnovna svojstva integriranja  7. izračunati površinu ispod grafa jednostavnije funkcije primjenjujući Newton-Leibnizovu formulu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Brojevi | Brojevni sustavi |
| Algebra i funkcije | Nizovi i redovi  Funkcije |
| Podatci | Statistika |
| Infinitezimalni račun | Limes niza  Limes funkcije  Derivacija funkcije  Primitivna funkcija i integral |
| Napomene: | Matematički procesi (prikazivanje i komunikacija, povezivanje, logičko mišljenje, argumentiranje i zaključivanje, rješavanje problema i matematičko modeliranje, primjena tehnologije) ne poučavaju se kao zasebne nastavne cjeline već se ostvaruju pri poučavanju i učenju konkretnih matematičkih sadržaja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • dopuniti znanja, vještine i kompetencije polaznika u području fizike na razini srednjeg obrazovanja radi cjelovitog osposobljavanja za određeno zanimanje |
| Opis predmeta: | Fizika je osnova primijenjenih znanosti i tehnologija pa su zakonitosti fizike temelj za primijenjenu znanost, kao što su elektrotehnika i računalstvo. U fizici je važan i karakterističan eksperimentalan pristup koji omogućuje višekratno ponavljanje i istraživanje neke pojave, a time njezino detaljno upoznavanje i opisivanje; stoga je pokus neizostavan dio fizikalnog odgoja i obrazovanja. Fizika se služi opažanjem i mjerenjem te logičkim razmišljanjem i matematičkim zaključivanjem. Otuda proizlaze dva tijesno povezana pristupa, eksperimentalni i teorijski. Fizikalna pismenost uključuje kompetencije koje polazniku omogućuju promatranje i istraživanje pojava, razmišljanje o njima i razumijevanje njihova objašnjenja te na temelju toga kreativno odlučivanje i poduzimanje akcija. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Gibanja  1. opisati temeljne veličine kojima opisujemo gibanja  2. razlikovati srednju i trenutačnu brzinu  3. usporediti akceleracije gibanja tijela s povećavanjem i smanjivanjem brzine  4. klasificirati primjere pravocrtnih gibanja stalne akceleracije  5. interpretirati grafički ovisnost dviju veličina koje opisuju pravocrtno gibanje  6. uporabiti jednadžbe za rješavanje problema pravocrtnih gibanja stalne akceleracije uključujući slobodan pad  7. objasniti kutnu brzinu, kutnu akceleraciju i centripetalnu akceleraciju na kružnom gibanju  Sile i polja  1. riješiti problem uporabom Newtonovih zakona gibanja  2. primijeniti opis sile teže, trenja i elastične sile u različitim primjerima  3. slagati i razlagati sile koje djeluju na tijelo crtanjem vektora sila  4. raspraviti o općem zakonu gravitacije i gibanju satelita oko Zemlje  5. analizirati primjere sudara tijela uporabom zakona očuvanja količine gibanja  6. usporediti osnovni zakon gibanja za rotaciju s temeljnim zakonom translacijskoga gibanja  7. prosuditi o ravnoteži krutog tijela  8. razmatrati pojave djelovanja sila u tekućinama i plinovima te primijeniti opise tlakova u različitim primjerima  9. objasniti međudjelovanje točkastih električnih naboja pomoću Coulombova zakona  10. povezati magnetsko, električno i gravitacijsko polje kao jedinstven koncept prostora koji čini djelovanje različitih sila |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Gibanja | Put i pomak  Brzina  Akceleracija  Jednoliko pravocrtno gibanje  Jednoliko ubrzano i usporeno pravocrtno gibanje  Slobodan pad  Jednoliko kružno gibanje |
| Sile i polja | Sila i masa  Sila teža, trenje, elastična sila  Newtonovi zakoni gibanja  Centripetalna sila  Gravitacijska sila  Sudari  Rotacija krutog tijela  Ravnoteža krutog tijela  Tlak  Uzgon  Protjecanje fluida  Coulombov zakon  Električno polje  Magnetsko polje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Rad i energija  1. objasniti rad u mehanici ovisno o položaju vektora sile  2. razlikovati rad stalne sile u odnosu na rad promjenjive sile  3. uporabiti izraz za snagu pri djelovanju stalne sile  4. usporediti korisnosti različitih primjera rada  5. opisati različite vrste energije  6. raspraviti o kinetičkoj energiji tijela u različitim primjerima  7. konstruirati pojam gravitacijske potencijalne energije  8. prosuditi sličnosti i razlike elastične potencijalne energije i gravitacijske potencijalne energije  9. primijeniti zakon očuvanja energije  10. povezati zakon očuvanja količine gibanja i zakon očuvanja energije prilikom proučavanja sudara  Termodinamika  1. razlikovati unutarnju energiju, toplinu i temperaturu  2. povezati pojam temperature sa srednjom kinetičkom energijom čestica  3. razmotriti probleme termičkog rastezanja u različitim dimenzijama  4. istražiti plinske zakone  5. opisati načine prijenosa topline  6. objasniti pojam rada na različitim primjerima u termodinamici  7. primijeniti Prvi zakon termodinamike na termodinamičkim procesima  8. raspraviti o radu toplinskih strojeva pomoću Drugog zakona termodinamike |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Rad i energija | Mehanički rad i energija  Kinetička i potencijalna energija  Gravitacijska i elastična potencijalna energija  Snaga i korisnost stroja  Zakon očuvanja energije u mehaničkim sustavima |
| Termodinamika | Toplinsko rastezanje i stezanje čvrstih tvari i tekućina  Temperatura, unutarnja energija, toplina i toplinski kapacitet tijela  Plinski zakoni. Prijenos topline  Prvi zakon termodinamike  Rad u termodinamici  Drugi zakon termodinamike  Toplinski strojevi |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Elektrodinamika  1. objasniti usmjereno gibanje električnog naboja u vodiču te električnu struju i električni otpor  2. primijeniti Ohmov zakon na strujne krugove istosmjerne i izmjenične struje  3. riješiti problem u strujnom krugu pomoću 1. i 2. Kirchhoffova pravila  4. protumačiti ovisnost električnog otpora o temperaturi  5. izračunati rad i snagu električne struje na praktičnim primjerima  6. objasniti Oerstedov pokus  7. opisati magnetsko polje te skicirati magnetske silnice za magnetsko polje ravnog vodiča, strujnu petlju i zavojnicu  8. razmotriti djelovanje sile u magnetskom polju na različitim primjerima  9. objasniti Faradayev zakon indukcije uz izvođenje pokusa  10. izložiti primjenu elektromagnetske indukcije  Titranje, valovi i zvuk  1. objasniti fizikalne veličine koje određuju harmonijsko titranje  2. interpretirati grafički promjenu fizikalnih veličina koje opisuju harmonijsko titranje s vremenom  3. primijeniti jednadžbe koje opisuju harmonijsko titranje u rješavanju zadataka  4. razmotriti energetski harmonijsko titranje (prigušeno i prisilno titranje, rezonancija)  5. objasniti nastajanje i rasprostiranje mehaničkih valova  6. razlikovati transverzalni od longitudinalnog vala  7. prikazati pojave odbijanja, loma, ogiba i superpozicije valova  8. raspraviti o spektru i primjeni zvučnih valova |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektrodinamika | Električna struja  Električni otpor  Ohmov zakon za strujni krug  Rad i snaga električne struje  Oerstedov pokus  Lorentzova i Amperova sila  Elektromotor  Elektromagnetska indukcija  Načelo rada generatora  Zaštita od električnog udara |
| Titranje, valovi i zvuk | Harmonijsko titranje, prigušeno i prisilno titranje  Rezonancija  Energija titranja  Nastanak valova i karakteristične valne veličine  Odbijanje, lom, ogib i superpozicija valova  Valovi zvuka  Ultrazvuk |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: FIZIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Elektromagnetski valovi i svjetlost  1. razmotriti svojstva elektromagnetskih valova i dijelove elektromagnetskog spektra  2. objasniti primjenu elektromagnetskih valova u prijenosu informacija na daljinu i u medicini  3. primijeniti zakon odbijanja svjetlosti na primjeru ravnog zrcala  4. konstruirati sliku koju daje sferno zrcalo uz navođenje njezinih svojstava  5. opisati lom svjetlosti na granici sredstva i disperziju svjetlosti na prizmi  6. konstruirati sliku koju daje tanka leća te navesti njezina svojstva  7. primijeniti jednadžbu leće  8. objasniti pojave valne optike (interferencija, ogib i polarizacija svjetlosti)  9. primijeniti jednadžbe optičke rešetke i/ili Youngova pokusa pri rješavanju zadataka i istraživačkom pokusu  Atomi i atomske jezgre  1. opisati strukturu i razvoj modela atoma te pojmove atomskog broja, masenog broja i izotopa  2. povezati linijske spektre s energijskim nivoima atoma  3. objasniti fotoelektrični efekt  4. usporediti valnu i čestičnu prirodu svjetlosti i tvari  5. navesti α, β i γ raspad i opisati ionizirajuća svojstva nastalih produkata i njihov doseg  6. primijeniti zakone očuvanja naboja i masenog broja prilikom nuklearnih reakcija  7. uporabiti u rješavanju zadataka zakon radioaktivnog raspada  8. objasniti primjenu nuklearne energije dobivene fisijom i fuzijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektromagnetski valovi i svjetlost | Elektromagnetski titraji  Nastajanje i rasprostiranje elektromagnetskih valova  Spektar i brzina elektromagnetskih valova  Zakoni geometrijske optike  Zrcala  Disperzija svjetlosti  Leće  Interferencija i ogib svjetlosti  Polarizacija svjetlosti |
| Atomi i atomske jezgre | Zračenje užarenog tijela  Fotoelektrični efekt  Dualizam u prirodi  Razvoj modela atoma  Struktura atomske jezgre  Radioaktivnost  Nuklearna energija  Ionizirajuće i neionizirajuće zračenje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, praktična nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost znanja, primjena znanja, samostalnost u radu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • upoznati kemijske elemente, kemijske spojeve, sirovine i produkte  • objasniti kemijske promjene, povezati ih s pojavama u prirodi te ih prikazati jednadžbama kemijske reakcije  • razvijati vještinu eksperimentiranja, sposobnost opažanja promjena, opisivanja i donošenja zaključaka izvođenjem pokusa  • uočiti uzajamne veze između pokusa, pojava u prirodi i teorije  • prepoznati štetne i opasne kemikalije te objasniti način njihovog obilježavanja, pravila rukovanja, postupanja i zbrinjavanja  • razvijati svijest o nužnosti očuvanja prirodnih uvjeta, ne odričući se pritom dobrobiti civilizacije i napretka  • osvijestiti socijalnu osjetljivost u smislu iskazane empatije prema svakom pojedincu i njegovim potrebama |
| Opis predmeta: | Kemija je znanost o tvarima i njihovim kemijskim promjenama. Cilj je nastave kemije steći znanja o temeljnim kemijskim teorijama, ponajprije atomskoj teoriji i njezinim popratnim konceptima i modelima kako bi na osnovi njih mogli opisati i razumjeti svojstva i promjene tvari. Jedna od temeljnih zadaća nastave kemije jest razviti interes polaznika prema prirodnim znanostima predstavljajući ih dijelom opće kulture. Nastavom kemije polaznici trebaju steći znanja i sposobnosti koje će omogućiti daljnje samoobrazovanje, odnosno usavršavanje u struci. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: KEMIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čestična građa tvari  1. objasniti strukturu atoma  2. navesti podatke koji se mogu iščitati iz periodnog sustava elemenata  3. usporediti fizikalna svojstva metala i nemetala  4. odrediti valenciju nekog atoma s obzirom na njegov položaj u periodnom sustavu elemenata  5. navesti osnovna svojstva kemijskih veza  6. objasniti značenje Lewisove simbolike  7. povezati važnost međumolekulskih sila s građom tvari  Osnove elektrokemije  1. povezati reakcije oksidacije i redukcije s promjenom oksidacijskog broja  2. razlikovati oksidacijsko i redukcijsko sredstvo |
|  | 3. predvidjeti moguće ishode oksido-redukcijskih procesa na elektrodama pri elektrolizi vode i taljevine kemijskog spoja  4. protumačiti pomoću shematskog prikaza Daniellova članka sastavne dijelove članka  5. usporediti kemijske reakcije u galvanskom članku i elektroliznom članku  6. povezati kemijsku reaktivnost metala i predznak standardnog elektrodnog potencijala  7. predvidjeti razliku potencijala galvanskog ili elektroliznog članka  Metali i nemetali  1. pokazati važnost tehnički važnih metala i njihovih legura  2. prikupiti najvažnije činjenice o svojstvima nemetala po skupinama u periodnom sustavu elemenata  3. izabrati spojeve nemetala koji imaju utjecaj na biosferu  4. prikazati važnost vode u svakodnevnom životu i svim ljudskim aktivnostima  5. prikazati vrste pesticida koji se upotrebljavaju u poljoprivredi  6. izložiti važnost primjene umjetnih gnojiva  7. otkriti važnost zbrinjavanja otpada |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Struktura atoma i periodni sustav elemenata | Sastav tvari  Građa atoma  Periodni sustav elemenata |
| Veze između atoma i molekula | Ionska veza  Kovalentna veza  Polarnost molekula (međumolekulske sile i vodikova veza) |
| Osnove elektrokemije | Oksidacija i redukcija  Galvanski članci  Elektroliza |
| Metali | Metalna veza  Tehnički važni metali i njihove legure |
| Nemetali | Halogeni elementi  Halkogeni elemeni  Dušikova skupina elemenata  Ugljikova skupina elemenata |
| Napomene: | Nastavni proces izvodi se skladnom izmjenom teorije i praktičnog rada s ciljem ostvarivanja ishoda učenja. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja, individualni rad  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • usvojiti i međusobno povezati ključne biološke koncepte u objašnjavanju pojava i procesa u živom svijetu kako bi stekli temeljnu biološku pismenost kao svojinu i alat građanina suvremenoga demokratskog društva  • proširiti znanja o zdravlju i rizicima od bolesti te oblikovati stavove o potrebi odgovornog ponašanja prema vlastitom zdravlju i zdravlju drugih ljudi  • stečeno znanje staviti u funkciju oblikovanja stavova o potrebi očuvanja bogatstava prirode i prirodne ravnoteže te obrazložiti potrebu vlastitoga odgovornog ponašanja prema prirodi i okolišu |
| Opis predmeta: | Polaznici stječu znanja i razvijaju vještine, počevši od manualne spretnosti i umijeća korištenja pribora za praktičan rad, do promatranja, opisivanja, izdvajanja bitnog, zaključivanja, prezentiranja i rada u timu. Učenje ciljano utječe i na afektivnu domenu polazničkog razvoja usvajanjem poštovanja prema životu te razvijanjem empatije prema drugim ljudima i drugim živim bićima, kao i na odgovornost za očuvanje prirode, okoliša, vlastitog i tuđeg zdravlja. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: BIOLOGIJA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Čovjek i zdravlje  1. raspraviti o zdravim stilovima življenja te važnosti pravilne i redovite primjene higijenskih navika u svakodnevnom životu  2. identificirati putove ulaska patogenih mikroorganizama i nametnika u čovjekovo tijelo i mjere prevencije  3. dati primjere najčešće virusne i bakterijske bolesti i načine njihova liječenja  4. diskutirati o djelovanju sredstava ovisnosti na zdravlje i ponašanje ljudi  5. protumačiti važnost preuzimanja odgovornosti za vlastito zdravlje na primjerima različite ovisnosti  6. prepoznati opasnosti za zdravlje povezane sa specifičnosti zanimanja za koje se školuje  7. pokazati zahvate prve pomoći koji mogu spasiti život ugroženoj osobi  8. opisati primjer posljedica poremećaja ravnoteže u organizmu  Spolnost i sazrijevanje čovjeka  1. protumačiti povezanost sazrijevanja i životnih razdoblja s djelovanjem hormona  2. povezati funkciju spolnih organa s njihovom građom i higijenom  3. razlikovati prednosti i nedostatke različitih metoda planiranja trudnoće  4. protumačiti proces oplodnje i razvoj ploda do porođaja  5. povezati promjene tijekom trudnoće s odgovornim ponašanjem trudnice  6. raspraviti različite stavove o spolnosti i odgovornom spolnom ponašanju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Čovjek i zdravlje | Značenje vlastitog zdravlja i potreba zdravog stila življenja  Povezanost najčešćih bolesti i poremećaja organskih sustava s mogućim čimbenicima rizika i prevencijom  Osobna higijena  Zdrava hrana i razborita prehrana  Umor, odmor i rekreacija  Ovisnosti (pušenje i ovisnost o duhanu, alkohol i alkoholizam, droge i narkomanija, ostale ovisnosti)  Pružanje prve pomoći (zahvati koji spašavaju život)  Individualni rad i rad u skupini  Primjeri poremećaja ravnoteže u organizmu i njihove posljedice  Poremećaji prehrane i utjecaj medija na stavove o zdravlju  Utjecaj vršnjaka i medija na oblikovanje zdravih stilova življenja  Odgovorno ponašanje prema zdravlju (donošenje odluka)  Rizici za zdravlje povezani sa specifičnosti zanimanja i načinom života |
| Spolnost i sazrijevanje čovjeka | Životni ciklus čovjeka i razvoj spolnosti  Pubertet i adolescencija  Građa i funkcija muškog i ženskoga spolnog sustava  Menstrualni ciklus i oplodnja  Trudnoća, porođaj, dojenje i njega novorođenčadi  Sredstva kontracepcije i metode planiranja trudnoće  Individualni rad i rad u skupini  Odgovorno spolno ponašanje i partnerski odnosi (donošenje odluka)  Utjecaj vršnjaka i medija na spolno ponašanje |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, metoda grafičkih radova, metoda demonstracije, istraživačka metoda.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost nastavnih sadržaja, primjena znanja i individualni rad.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, seminarski rad, projekt, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj predmeta: | • steći znanja i vještine te usvojiti procese i koncepte potrebne za korištenje računala  • obrađivati i prikazivati podatke i informacije korištenjem primjenskih programa  • usvojiti temeljna informatička znanja važna za razumijevanje rada računala  • komunicirati posredstvom različitih medija  • usvojiti postupke prikupljanja, organiziranja, analize i prezentacije podataka i informacija  • analizirati i kritički ocijeniti prikupljene informacije  • razviti logičke misaone procese  • razviti algoritamski način razmišljanja  • osposobiti polaznika za samostalno i timsko rješavanje jednostavnijih problema iz vlastitog života i odabrane struke primjenom informacijske i komunikacijske tehnologije  • steći osnovna znanja i vještine kako bi mogli usvojiti korištenje specifičnih računalnih programa iz područja struke  • poštovati autorska prava i u skladu s tim preuzimati i koristiti sadržaje s računalnih mreža  • steći temelje za cjeloživotno učenje i nastavak obrazovanja |
| Opis predmeta: | Napredak današnjeg društva temelji se na novim znanstvenim otkrićima te njihovoj primjeni u svakodnevnom životu. Razvoj znanosti i njezinu primjenu, danas ne možemo zamisliti bez kvalitetne primjene informacijsko-komunikacijske tehnologije te algoritamskog pristupa rješavanju problema.  U takvom društvu temeljenom na informacijama i tehnologiji, gdje su računala sveprisutna u poslovnom i svakodnevnom životu, nužno je da svaki pojedinac djelotvorno koristi informacijsku i komunikacijsku tehnologiju. Posebno je važno znati i moći prikupiti informacije i podatke te ih kritički vrjednovati, obraditi, sistematizirati, oblikovati i prikazati. Danas je konkurentnost na tržištu rada nezamisliva bez kvalitetne obrade i prezentacije podataka i rezultata svojega rada.  Umijeće korištenja računala, temeljna znanja i rješavanje problema tri su važne sastavnice informatičkog obrazovanja koje se nužno odvija uz samostalno korištenje računala. Rješavanje problema povezanih sa strukom temelji se na samostalnom i timskom radu koji će se razvijati u nastavnom predmetu. |

Nastavni predmet po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija  1. razlikovati prikaz različitih vrsta podataka u računalu  2. primijeniti osnovne operacije u binarnom brojevnom sustavu  3. obrazložiti ulogu logičkih sklopova kod računala  4. razlikovati osobine i odabrati pogodne komponente računalnog sustava  5. koristiti operacijski sustav računala i prilagoditi ga svojim potrebama |
|  | 6. rukovati datotekama i mapama u grafičkome korisničkom sučelju  Računalne mreže i internet  1. povezati uređaje u određeni tip mreže  2. razlikovati načine spajanja na internet i pravila prijenosa podataka  3. komunicirati elektroničkom poštom  4. koristiti usluge interneta  5. koristiti računalo, mrežu i internet na siguran način  Obrada i prikaz podataka  1. koristiti postupke za uređivanje i oblikovanje teksta na razini znaka, odlomka i stranice  2. koristiti i primijeniti program kojim će se prilagoditi slika, zvuk ili video potrebama korištenja u struci  3. koristiti i primijeniti program za izradbu prezentacija te samostalno prikazati prezentaciju  4. modelirati problem iz struke i iz svakodnevnog života radom u timu te uporabom stečenih vještina i mogućnostima određene aplikacije izraditi rješenje |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Poznavanje i korištenje informacijskih i komunikacijskih tehnologija | Prikaz podataka u računalu  • binarni brojevni sustav  • veza binarnog i dekadskog brojevnog sustava  • operacije s binarnim brojevima  • pojam količine podataka  • prikaz znakova te cijelih i realnih brojeva u računalu  Logički sklopovi  • osnovne logičke operacije i pripadajući sklopovi  • tablice istinitosti  • logički izrazi i minimizacija  • opis i crtanje logičkih sklopova  Građa računala  • osnovni dijelovi računala  • ulazni, izlazni, memorijski i komunikacijski uređaji i priključivanje  • centralna procesorska jedinica  • vanjske memorije  Operacijski sustav (OS)  • pojam i svojstva OS-a  • grafičko sučelje  • postavke korisničkog sučelja  • rad s datotekama i mapama  • osnovno uređivanje crteža |
| Računalne mreže i internet | Mreže računala  • mreže računala (definicija i vrste)  • dijelovi mreže računala  • brzina prijenosa podataka  • internet  • načini spajanja na internet  • protokoli – vrste i podešavanje  • davatelj usluga  • korisnički račun  • usluge interneta  Elektronička pošta  • e-pošta klijenta, web-pošta  • poštanski sandučić – osnovna podešavanja  • komunikacija pomoću elektroničke pošte  Usluga WWW-a  • web preglednik – korištenje, podešavanje  • učinkovito pretraživanje i preuzimanje sadržaja s interneta  • procjenjivanje kvalitete sadržaja na internetu  Računalna sigurnost i etičnost  • sigurnost i zaštita osobnih podataka  • štetni programi i zaštita  • kultura ponašanja na internetu  • autorska prava i njihova zaštita |
| Obrada i prikaz podataka | Obrada teksta  • osnovna obilježja odabranog programa za obradu teksta  • unos teksta i osnovna podešavanja stila pisanja  • oblikovanje na razini znaka, odlomka i stranice  • jezična provjera teksta i pretraživanje dokumenta  • umetanje i oblikovanje tablice  • umetanje i oblikovanje slika  • pisanje matematičkih izraza  • izradba tablice sadržaja  • oblikovanje cijelog dokumenta  • priprema dokumenta za ispis  • izradba zadanog dokumenta  Obrada slike, zvuka i videa  • slika  • zvuk  • video  Prezentacije  • slajd, predložak, dizajn  • korištenje slika, crteža, tablica, grafikona, zvuka u prezentaciji  • efekti na slajdu i prezentaciji  • izradba prezentacije na zadanu temu  Projektni zadatak  • izradba projektnog zadatka  • prezentiranje projektnog zadatka |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RAČUNALSTVO

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | Obrada i prikaz podataka  1. koristiti i primijeniti program za oblikovanje web stranica te oblikovanu stranicu postaviti na internet  2. modelirati problem iz struke i iz svakodnevnog života radom u timu te uporabom stečenih vještina i mogućnostima određene aplikacije izraditi rješenje  Rješavanje problema pomoću računala  1. opisati postupak nastajanja programa  2. objasniti pojam algoritma  3. opisati dijagram toka, njegove simbole i pseudokod  4. analizirati program zapisan u konkretnom programskom jeziku, dijagramu toka ili pseudokodu  5. osmisliti i kreirati program u konkretnom programskom jeziku koji rješava određeni problem uporabom slijedne strukture, strukture grananja i strukture ponavljanja  6. koristiti i primijeniti program za tablično računanje za izradbu dokumenata koji sadrže oblikovane podatke, formule, funkcije i grafikone  7. osmisliti cjelokupno rješenje jednostavnijeg problema iz struke |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Obrada i prikaz podataka | Web stranice  • osnovna obilježja odabranog programa za izradbu web stranice  • osnovna podešavanja  • povezivanje stranica  • organizacija sadržaja  • postavljanje stranice na internet  Projektni zadatak  • izradba projektnog zadatka  • prezentacija projektnog zadatka |
| Rješavanje problema pomoću računala | Program i algoritam  • programski jezici  • koraci u programiranju  • algoritam – pojam i uloga  • dijagram toka i pseudokod  • slijedna struktura  • naredba grananja  • naredbe ponavljanja  • analiza algoritma  Osnovna obilježja programskog jezika (odabranog)  • upis i ispis podataka  • naredba pridruživanja  • tipovi podataka  • standardne funkcije  • naredba grananja  • naredbe ponavljanja  • osnovni algoritmi za rad s brojevima i znakovima  Tablično računanje  • osnovna obilježja odabranog programa za tablično računanje  • unos i izmjena podataka  • oblikovanje ćelija i tablica  • adresiranje ćelija  • formule i osnovne funkcije  • izdvajanje podataka  • grafikoni  • priprema za ispis i ispis dokumenta  Projektni zadatak  • analiza problema  • izradba projektnog zadatka  • prezentiranje projektnog zadatka |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: metoda usmenog izlaganja, metoda razgovora, heuristička metoda, problemska metoda, programirana metoda, metoda demonstracije, istraživačka metoda, metoda praktičnih radova.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, projektna nastava, mentorska nastava, problemska nastava, programirana nastava, egzemplarna nastava.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost i razumijevanje sadržaja, primjena znanja, aktivnost.  Oblici: individualno učenje, suradničko učenje, istraživačko učenje, projektni zadatak, seminarski rad, e-učenje, domaća zadaća. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.2. Obvezni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ELEKTROTEHNIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Tehničko dokumentiranje  Osnove elektrotehnike  Primijenjena elektrotehnika  Praktične osnove elektrotehnike |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • primijeniti standarde tehničkog crtanja i nacrtne geometrije te uporabiti računalne programe u izradbi tehničko-tehnološke dokumentacije  • opisati i primijeniti temeljne zakone elektrotehnike (elektrostatika, elektromagnetizam), odabrati, spojiti i izmjeriti električne elemente u strujnom krugu  • praktično primijeniti zakone elektrotehnike i razvijati vještine samostalnog rada  • stjecati praktična znanja i vještine u području elektrotehnike |
| Opis modula: | Odabiranje i spajanje električnih elementa u strujnom krugu, mjerenje električnih veličina i obrada rezultata mjerenja. Primjena računalnih programa za simulaciju električnih i elektroničkih strujnih krugova i u izradbi tehničko-tehnološke dokumentacije. Primjena mjera i postupaka rada na siguran način. Izradba tiskanih pločica za odgovarajući električni sklop. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Tehničko crtanje i dokumentiranje (1. razred, 2 sata, 3 boda)  Osnove elektrotehnike (1. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Osnove elektrotehnike (2. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Laboratorijske vježbe iz elektrotehnike (1. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Laboratorijske vježbe iz elektrotehnike (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Radioničke vježbe (1. razred, 3 sata, 4,5 boda)  Radioničke vježbe (2. razred, 3 sata, 4,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKO CRTANJE I DOKUMENTIRANJE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti standarde tehničkog crtanja i osnove nacrtne geometrije  2. primijeniti računalo u izradbi tehničkog crteža  3. koristiti simbole elektrotehničkih elemenata  4. izraditi električnu shemu primjenom računala  5. izraditi tehničko-tehnološku dokumentaciju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u tehničko crtanje | Standardi za tehničko crtanje  Formati  Tehničko pismo |
| Osnove nacrtne geometrije | Temeljni pojmovi iz nacrtne geometrije  Projiciranje na jednu, dvije i tri ravnine  Crtanje krivulja (kružnice, hiperbole, parabole, spirale, sinusoide) |
| Kotiranje | Pravila i greške kotiranja  Načini kotiranja |
| Simboli | Simboli u tehničkoj dokumentaciji  Vrste simbola  Simboli električnih i elektroničkih elemenata |
| Crtanje pomoću računala | Postavke na računalu u skladu s normama tehničkog crtanja  Geometrijske konstrukcije  Crtanje tehničkih krivulja pomoću računala  Kotiranje |
| Simboli u elektrotehnici | Standardizirani simboli u elektrotehnici (IEC grafički simboli)  Različiti prikazi simbola elektrotehničkih elemenata |
| Elementi tehničko-tehnološke dokumentacije | Električne sheme  Dijagrami  Tablice |
| Vrste shema | Pregledna shema  Strujna shema  Nadomjesna shema  Dijagram ili tablica slijeda operacija  Dijagram ili tablica vremenskog slijeda  Priključni plan (ili shema) unutrašnjih spojeva  Priključni plan (ili shema) vanjskih spojeva  Priključni plan rednih stezaljki  Dispozicijski crtež |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE ELEKTROTEHNIKE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti temeljne fizikalne zakone na jednostavne strujne krugove  2. dimenzionirati jednostavne strujne krugove za realnu primjenu  3. odabrati i spojiti odgovarajuće elemente prema postojećoj shemi  4. izmjeriti električne veličine na pripadajućim elementima strujnog kruga  5. izraditi električnu shemu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u  elektrotehniku | Električna osnova građe tvari  Električni napon i električna struja  Električni otpor (otpor vodiča, električna otpornost, električna vodljivost i provodljivost, električni otpornici, ovisnost otpora o temperaturi)  Ohmov zakon |
| Krugovi  istosmjerne  struje | Elementi strujnog kruga (linearni i nelinearni elementi, idealni i realni elementi, kratki spoj, prazan hod)  Serijski spoj otpornika (dijeljenje napona, Kirchhoffov zakon za napone, ukupan otpor serijskog spoja)  Paralelni spoj otpornika (dijeljenje struje, Kirchhoffov zakon za struje, ukupan otpor paralelnog spoja)  Mješoviti spojevi otpornika (nadomjesni otpor, potenciometarski spoj, mosni spoj)  Električna energija i snaga  Izvori istosmjernog napona (vrste naponskih izvora, idealni realni izvori, osnovni spojevi naponskih izvora, prilagođavanje snage)  Mreže istosmjerne struje (izravna primjena Kirchhoffovih zakona, metoda konturnih struja, metoda superpozicije,Thevenenov teorem) |
| Električno polje | Značajke električnog polja  Tvari u električnom polju (električna influencija, električna polarizacija, proboj u dielektriku)  Kapacitet i kondenzatori (pojam električnoga kapaciteta, pločasti kondenzator, serijski i paralelni spoj kondenzatora, važnost kondenzatora, izvedbe kondenzatora)  Nabijanje i izbijanje kondenzatora, vremenska konstanta, energetski odnosi |
| Napomene: | Povezivanje teorijskih spoznaja s praktičnom primjenom izvodi se na nastavi nastavnog predmeta Laboratorijske vježbe iz elektrotehnike. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, e-učenje |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE ELEKTROTEHNIKE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti temeljne zakone na jednostavne strujne krugove  2. dimenzionirati jednostavne strujne krugove za realnu primjenu  3. odabrati i spojiti odgovarajuće elemente prema postojećoj shemi  4. izmjeriti električne veličine na pripadajućim elementima strujnoga kruga  5. izraditi električnu shemu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Magnetsko polje | Značajke magnetskog polja  Magnetizam tvari (feromagnetički materijali, HB karakteristika, petlja histereze, magnetski krug)  Magnetske sile (sila na vodič kojim protječe struja, sila između dvaju ravnih vodiča, sila na strujnu petlju, sila na naboje u gibanju)  Elektromagnetska indukcija (indukcija gibanjem vodiča, indukcija promjenom toka, samoindukcija, međuindukcija, transformator)  Svitak u krugu istosmjerne struje (prikaz svitka, energija svitka, ukapčanje i iskapčanje RL kruga)  Generatori i motori istosmjerne struje |
| Izmjenične struje | Značajke sinusoidnih veličina i vektorski prikaz sinusoidnih veličina  Otpornik, kondenzator i zavojnica u krugu izmjenične struje, izmjenična snaga  RLC spojevi (serijski RL spoj, serijski RC spoj, serijski RLC spoj, paralelni RL spoj, paralelni RC spoj, paralelni RLC spoj, mješoviti spoj RLC, rezonancija)  Jednostavne mreže izmjenične struje  Trofazni izmjenični napon  Snaga trofaznog spoja  Generatori i motori izmjenične struje  Nesinusoidni izmjenični naponi  Odziv RC i CR mreža na nesinusoidalni izmjenični napon |
| Napomene: | Povezivanje teorijskih spoznaja s praktičnom primjenom izvodi se na nastavi nastavnog predmeta Laboratorijske vježbe iz elektrotehnike. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, e-učenje. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: LABORATORIJSKE VJEŽBE IZ ELEKTROTEHNIKE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati shematske oznake električnih i elektroničkih elemenata  2. spojiti električne i elektroničke strujne krugove prema postojećim shemama  3. izmjeriti električne veličine na električnim i elektroničkim elementima  4. razlučiti ulogu elemenata strujnog kruga  5. proračunati elemente i veličine električnog strujnog kruga  6. obraditi rezultate mjerenja električnih veličina  7. primijeniti računalne programe za simulaciju električnih i elektroničkih strujnih krugova |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u elektrotehniku | Mjere za rad na siguran način  Simboli u elektrotehnici  Mjerenje električnog napona  Mjerenje električne struje  Ohmov zakon  Strujno naponska karakteristika  Mjerenje električnog otpora |
| Krugovi  istosmjerne  struje | Elementi strujnog kruga (linearni i nelinearni elementi, idealni i realni elementi, kratki spoj, prazan hod), shematske oznake  Serijski spoj otpornika (dijeljenje napona, Kirchhoffov zakon za napone, ukupni otpor serijskog spoja), proračun elemenata i električnih veličina  Paralelni spoj otpornika (dijeljenje struje, Kirchhoffov zakon za struje, ukupni otpor paralelnog spoja), proračun elemenata i električnih veličina  Mješoviti spojevi otpornika (nadomjesni otpor, potenciometarski spoj, mosni spoj), proračun elemenata i električnih veličina  Strujni krugovi s diodama (usmjeračka, svjetleća dioda, Zener dioda)  Izvori istosmjernog napona, osnovni spojevi naponskih izvora (serijski, paralelno)  Proračuni elemenata i električnih veličina (izravna primjena Kirchhoffovih zakona, metoda konturnih struja, metoda superpozicije,Thevenenov teorem) |
| Električno polje | Serijski spoj kondenzatora  Paralelni spoj kondenzatora  Nabijanje i izbijanje kondenzatora, vremenska konstanta |
| Napomene: | Nastavni proces povezan je s teorijskim spoznajama iz nastavnog predmeta Osnove elektrotehnike. Uz praktično izvođenje vježbe se simuliraju na računalu, rezultati se potvrđuju proračunima i dokumentiraju. Koristiti konkretne potrošače u strujnim krugovima (svijetleće diode, male elektromotore, releje, elektromagnete i slično) kako bi se na konkretnim primjerima primjenjivale zakonitosti elektrotehnike.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: LABORATORIJSKE VJEŽBE IZ ELEKTROTEHNIKE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. prepoznati shematske oznake električnih i elektroničkih elemenata  2. spojiti električne i elektroničke strujne krugove prema postojećim shemama  3. izmjeriti električne veličine na električnim i elektroničkim elementima  4. razlučiti ulogu elemenata strujnog kruga  5. proračunati elemente i veličine električnog strujnog kruga  6. obraditi rezultate mjerenja električnih veličina  7. primijeniti računalne programe za simulaciju električnih i elektroničkih strujnih krugova |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u mjerenja | Mjere za rad na siguran način  Digitalni mjerni instrumenti  Mjerenje osciloskopom  Simboli u elektrotehnici  Simulacija rada električnih krugova računalnim aplikacijama |
| Magnetsko polje | Elektromagnetska indukcija (indukcija gibanjem vodiča, indukcija promjenom tijeka, samoindukcija, međuindukcija, transformator)  Svitak u krugu istosmjerne struje (prikaz svitka, energija svitka, ukapčanje i iskapčanje RL kruga)  Generatori i motori istosmjerne struje |
| Izmjenične struje | Otpor, kapacitet i induktivitet u krugu izmjenične struje, izmjenična snaga  RLC spojevi (serijski RL spoj, serijski RC spoj, serijski RLC spoj, paralelni RL spoj, paralelni RC spoj, paralelni RLC spoj, mješoviti spoj RLC, rezonancija)  Trofazni izmjenični napon  Snaga trofaznog spoja  Generatori i motori izmjenične struje  Odziv RC i CR-mreža na pravokutni napon  Odziv RC i CR-mreža na izmjenični naponski signal |
| Napomene: | Nastavni proces povezan je s teorijskim spoznajama iz nastavnog predmeta Osnove elektrotehnike. Uz praktično izvođenje vježbe se simuliraju na računalu, rezultati se potvrđuju proračunima i dokumentiraju. Koristiti konkretne potrošače u strujnim krugovima (svijetleće diode, male elektromotore, releje, elektromagnete i slično) kako bi se na konkretnim primjerima primjenjivale zakonitosti elektrotehnike.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, laboratorijska vježba, ispitna laboratorijska vježba, seminarski rad, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RADIONIČKE VJEŽBE

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti mjere i postupke rada na siguran način u radionici za elektrotehniku  2. primijeniti alate za mjerenje mehaničkih dimenzija prema određenom zadatku  3. obraditi zadani materijal odgovarajućim alatom i/ili strojem  4. napraviti tehničko-tehnološku dokumentaciju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Zaštita na radu i izvori opasnosti | Organizacija rada u radionici  Zaštita na radu  Rad na siguran način |
| Mjerenja u radionici | Mjerni alati, postupci rukovanja mjerilima i njihova primjena  Mjerenje pomičnim mjerilom  Mjerenje mikrometrom |
| Ručna obrada | Postupci obilježavanja i označavanja materijala  Ručna obrada materijala, postupci obrade, izbor i primjena alata  Obrada materijala mehaniziranim alatima  Izvori opasnosti, sigurnosne mjere i zaštita od ozljeda |
| Strojna obrada | Rukovanje strojevima uz uvjete rada na siguran način  Obrada materijala postupcima strojne obrade  Izbor tehnološkog procesa, režima rada i alata |
| Postupci spajanja i zaštite materijala | Lemljenje  Lijepljenje  Zavarivanje  Zakivanje  Zaštita materijala od vanjskih utjecaja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: pisana provjera zaštite na radu, usmena provjera, provjera praktičnih vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RADIONIČKE VJEŽBE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti mjere i postupke rada na siguran način u radionici za elektrotehniku  2. prepoznati elektrotehničke materijale i komponente  3. izraditi tiskanu pločicu za odgovarajući elektronički sklop  4. sastaviti elektronički sklop prema zadatku  5. napraviti tehničko-tehnološku dokumentaciju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Zaštita na radu i izvori opasnosti | Organizacija rada u radionici  Zaštita na radu  Opasnosti od električnog udara i mjere zaštite  Rad na siguran način |
| Spajanje u elektrotehnici | Tehnike spajanja u elektrotehnici  Obrada vodova  Tehnike lemljenja  Opasnosti i mjere zaštite |
| Izradba tiskanih pločica | Projektiranje tiskane pločice uporabom računala  Tehnologije izradbe tiskanih pločica  Izradba tiskane pločice |
| Izradba elektroničkog sklopa | Izradba analognog elektroničkog sklopa  Izradba digitalnog elektroničkog sklopa  Ispitivanje funkcionalnosti sklopa |
| Izradba tehničko-tehnološke dokumentacije | Korištenje dokumentacije proizvođača elektroničkih komponenata  Izradba tehničko-tehnološku dokumentaciju izrađenih sklopova |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, provjera praktičnih vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ELEKTRONIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Elektronička mjerenja i instrumentacija  Analogna elektronika  Digitalna elektronika  Praktične osnove elektronike i upravljanja  Mikroupravljači |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • opisati i primijeniti osnovne metode mjerenja na elektroničkim komponentama, sklopovima i uređajima; opisati načine rada i primijeniti mjerne instrumente i sustave  • analizirati i primijeniti elektroničke komponente i sklopove u analognoj elektronici  • analizirati osnovne logičke sklopove i zakonitosti digitalne elektronike, njihovu primjenu i osnovna načela rada; projektirati, izraditi i dokumentirati digitalne sklopove  • izraditi samostalno analogni i digitalni elektronički sklop i ugraditi ga u sustav koristeći teorijska znanja iz elektronike i upravljanja; razvijati vještine izvođenjem praktičnih zadataka primjenjujući pravila rada na siguran način  • primijeniti osnovne funkcije, metode i tehnike programiranja mikroupravljača |
| Opis modula: | Mjerenje električnih veličina na elektroničkim komponentama, sklopovima i uređajima i obrada rezultata mjerenja, analiza značajki elektroničkih komponenata, sklopova i uređaja. Primjena grafičkih programskih sustava za dohvat i analizu podataka i upravljanje instrumentacijom. Dijagnostika kvara na elektroničkoj opremi. Analiza i primjena elektroničkih komponenti i sklopova u analognoj i digitalnoj elektronici. Primjena opisnog jezika na logičke sklopove. Izvedba jednostavnog mjerno-regulacijskog sustava te sustava upravljanog mikroupravljačem. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Osnove elektroničkih mjerenja (2. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Elektronika (2. razred, 2 sata, 4 boda)  Elektronika (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Osnove digitalne elektronike (2. razred, 3 sata, 5 bodova)  Digitalna elektronika (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Mikroupravljači (3. razred, 3 sata, 6 bodova)  Instrumentacija (4. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Radioničke vježbe (3. razred, 3 sata, 5 bodova)  Radioničke vježbe (4. razred, 3 sata, 5 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE ELEKTRONIČKIH MJERENJA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati mjerne instrumente i postupke mjerenja  2. izmjeriti električne veličine na elektroničkim komponentama, sklopovima i uređajima  3. analizirati karakteristike elektroničkih komponenata, sklopova i uređaja  4. obraditi rezultate mjerenja električnih veličina  5. prikazati rezultate elektroničkih mjerenja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Osnovni mjeriteljski pojmovi | SI sustav  Mjeriteljstvo, mjerna veličina, mjerna metoda, mjerni postupak  Mjerni rezultat, izmjerena vrijednost mjerene veličine  Mjerne pogrješke  Mjerna nesigurnost |
| Mjerne komponente | Laboratorijski izvori napona i struje  Mjerni otpornik, kondenzator i svitak  Valni oblici mjernih veličina |
| Mjerni instrumenti | Točnost instrumenata  Analogni mjerni instrumenti  Digitalni mjerni instrumenti  Univerzalni instrumenti |
| Mjerne metode | Mjerenje istosmjernih napona i struja  Mjerenje izmjeničnih napona i struja  Mjerenje otpora, kapaciteta, induktiviteta  Mjerenje snage |
| Primjena osciloskopa | Osnovna mjerenja osciloskopom |
| Vježbe | |
| Mjerne komponente | Mjerenje vrijednosti elektrotehničkih komponenata |
| Mjerni instrumenti | Mjerenje električnih veličina analognim mjernim instrumentom  Mjerenje električnih veličina digitalnim mjernim instrumentom  Pogrješke mjerenja |
| Mjerne metode | Mjerne metode za mjerenje električnih veličina |
| Primjena osciloskopa | Osnovna mjerenja osciloskopom |
| Napomene: | Na vježbama se obrađuju identični nastavni sadržaji kao i u teorijskom dijelu sa stvarnim instrumentima i modulima.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel se dijeli u skupine od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ELEKTRONIKA

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. analizirati rad PN diode i osnovnih diodnih sklopova u analognoj i impulsnoj elektronici  2. razlikovati načela rada bipolarnih i unipolarnih tranzistora i njihovu primjenu  3. analizirati načela rada multivibratora i njihovu primjenu  4. koristiti kataloge i priručnike za izbor odgovarajućih elemenata |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Sklopovi s diodama | Svojstva i rad PN diode  Strujno-naponska karakteristika PN diode  Primjena rada dioda na ispravljačima i stabilizatorima  Ostale vrste dioda |
| Osnovni sklopovi s bipolarnim tranzistorima | Osnovni spojevi bipolarnih tranzistora  Karakteristike tranzistora i parametri  Bipolarni tranzistor kao tranzistorska sklopka  Primjena tranzistorske sklopke |
| Osnovni sklopovi s unipolarnim tranzistorima | MOS struktura i MOSFET tranzistori  Osnovni spojevi unipolarnih tranzistora  Primjena unipolarnih tranzistora |
| Multivibratori | Bistabilni, monostabilni i astabilni multivibrator  Primjena multivibratora |
| Vježbe | |
| Sklopovi s diodama | Poluvodička dioda  Ispravljački spojevi |
| Osnovni sklopovi s bipolarnim tranzistorima | Snimanje karakteristike tranzistora u spoju zajedničkog emitera  Snimanje karakteristika tranzistora u spoju zajedničke baze  Tranzistorska sklopka |
| Multivibratori | Bistabilni multivibrator  Astabilni multivibrator |
| Napomene: | Na vježbama se obrađuju identični nastavni sadržaji kao i u teorijskom dijelu sa stvarnim instrumentima i maketama te na odabranom i odgovarajućem simulacijskom programu.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ELEKTRONIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati načela rada bipolarnih i unipolarnih tranzistora i njihovu primjenu  2. objasniti frekvencijski odziv i stabilnost pojačala  3. primijeniti osnovne spojeve s operacijskim pojačalima u analognoj elektronici  4. opisati rad oscilatora  5. objasniti rad filtara  6. koristiti kataloge i priručnike za izbor odgovarajućih elemenata |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Osnovni spojevi pojačala | Osnovni spojevi pojačala s bipolarnim i unipolarnim tranzistorima  NF pojačala – statička i dinamička analiza  Višestupanjska pojačala  Pojačala snage |
| Frekvencijski odziv | Frekvencijska karakteristika pojačala  Donja i gornja granična frekvencija  Stabilnost pojačala |
| Operacijska pojačala | Karakteristike operacijskog pojačala  Osnovni spojevi s operacijskim pojačalima u analognoj elektronici  Primjena operacijskog pojačala (pojačala, komparatori, generatori pilastog napona) |
| Oscilatori | Svojstva oscilatora i podjela  RC oscilatori i njihova primjena  LC oscilatori i njihova primjena |
| Aktivni filtri | Osnovne značajke filtra, podjela  Niskopropusni filtar  Visokopropusni filtar  Pojasni propust i pojasna brana |
| Vježbe | |
| Osnovni spojevi pojačala | Pojačalo u spoju zajedničkog emitera  Dvostupanjsko RC pojačalo  Diferencijsko pojačalo  Pojačala snage |
| Operacijska pojačala | Invertirajuće i neinvertirajuće operacijsko pojačalo  Operacijsko pojačalo u funkciji multivibratora  Limitatori i komparatori |
| Napomene: | Na vježbama se obrađuju identični nastavni sadržaji kao i u teorijskom dijelu sa stvarnim instrumentima i maketama te na odabranom i odgovarajućem simulacijskom programu.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE DIGITALNE ELEKTRONIKE

Razred: drugi (2.)

|  |  |
| --- | --- |
| U drugom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti brojevne sustave i kodove za prikaz digitalnih podataka  2. povezati aksiome i osnovne teoreme Booleove algebre  3. realizirati složene logičke funkcije uporabom osnovnih logičkih sklopova  4. primijeniti svojstva multivibratora u složenim sklopovima  5. koristiti kataloge i priručnike za izbor odgovarajućih elemenata |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Brojevni sustavi i kodovi | Brojevni sustavi i kodovi za prikaz digitalnih podataka  Pretvorbe među brojevnim sustavima: decimalni, binarni, oktalni i heksadecimalni  Vrste kodova i razlike među njima: BCD-kod, XS-3 kod, 2421 kod, ASCII kod |
| Boolova algebra | Aksiomi i osnovni teoremi Booleove algebre  Primjena na logičkim funkcijama i shemama  Minimizacija složenih logičkih funkcija |
| Osnovni logički sklopovi | Simboli osnovnih logičkih sklopova, tablice stanja i funkcije  Crtanje logičkih funkcija pomoću simbola logičkih sklopova  Skupine integriranih digitalnih sklopova  Osnovne karakteristike skupina integriranih digitalnih sklopova |
| Multivibratori u digitalnoj logici | Svojstva i primjena multivibratora  SR, JK, D, T bistabil-simbol, tablica stanja, način rada  Monostabilni i astabilni multivibrator |
| Vježbe | |
| Boolova algebra | Primjena aksioma i osnovnih teorema Booleove algebre na logičkim funkcijama i shemama  Minimizacija složenih logičkih funkcija |
| Osnovni logički sklopovi | Osnovni logički sklopovi  Skupine integriranih digitalnih sklopova |
| Multivibratori u digitalnoj logici | Bistabili u digitalnoj tehnici  Monostabil i astabil u digitalnoj elektronici |
| Napomene: | Na vježbama se obrađuju identični nastavni sadržaji kao i u teorijskom dijelu sa stvarnim instrumentima i modulima te na odabranom i odgovarajućem simulacijskom programu.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: DIGITALNA ELEKTRONIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati svojstva multivibratora i njihovu primjenu  2. konstruirati kombinacijske i sekvencijske sklopove  3. opisati analogno digitalni i digitalno analogni pretvarač  4. primijeniti opisni jezik (HDL) na logičke sklopove  5. koristiti kataloge i priručnike za izbor odgovarajućih elemenata |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Multivibratori u digitalnoj logici | Primjena bistabila na registrima i brojilima  Vrste registara i brojila  Sekvencijski sklopovi |
| Složeni kombinacijski sklopovi | Sklopovi za zbrajanje, koder i dekoder  Multipleksor i demultipleksor |
| AD i DA pretvorba | DA pretvarač s težinski raspoređenim otpornicima  Brojeći AD pretvarač |
| Primjena programskog jezika | Primjena programskog jezika na logičke sklopove  Primjena programskog jezika na kombinacijske sklopove |
| Vježbe | |
| Multivibratori u digitalnoj logici | Registri – serijski i paralelni upis – ispis podataka  Binarna asinkrona i sinkrona brojila  Sekvencijski sklopovi |
| Složeni kombinacijski sklopovi | Sklopovi za zbrajanje  Multipleksor, demultipleksor |
| Primjena programskog jezika | Primjena programskog jezika na logičke sklopove  Primjena programskog jezika na kombinacijske sklopove |
| Napomene: | Na vježbama se obrađuju identični nastavni sadržaji kao i u teorijskom dijelu sa stvarnim instrumentima i modulima te na odabranom i odgovarajućem simulacijskom programu.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem.  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini.  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu.  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak. |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: MIKROUPRAVLJAČI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. analizirati osnovnu konfiguraciju mikroupravljača  2. primijeniti instrukcijski set odabranog mikroupravljača  3. riješiti kombinacijske, sekvencijske i vremensko-brojačke funkcije pomoću mikroupravljača u odabranom programskom jeziku  4. primijeniti mikroupravljač za ostvarenje prekidnog načina rada  5. izraditi sustav upravljan mikroupravljačem |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Mikroupravljač | Mikroupravljači – osnovne karakteristike  Blok-shema – osnovni dijelovi  Ulazno-izlazni sustav mikroupravljača  Primjeri |
| Programiranje mikroupravljača | Vrste naredbi prema načinu adresiranja  Vrste naredbi prema operaciji koja se izvodi  Naredbe za aritmetičke i logičke operacije te naredbe za rad s bitovima  Naredbe za premještanje podataka te za skokove u programu  Povezivanje senzora i izvršnih uređaja |
| Prekidni način rada mikroupravljača | Prekidni način rada mikroupravljača  Prekidni način rada mikroupravljača – primjeri |
| Vremensko-brojački podsustav mikroupravljača | Vremensko-brojački podsustav mikroupravljača  Vremensko-brojački podsustav mikroupravljača – primjeri |
| Podsustav za serijsku komunikaciju mikroupravljača | Serijska komunikacija  Serijska komunikacija – primjeri  Povezivanje mikroupravljača i ostalih uređaja pomoću RS 232 ili USB ili I2C ili SPI komunikacije  Štedni način rada mikroupravljača  Primjena mikroupravljača – primjeri |
| Primjena mikroupravljača – rješavanje problemskih zadataka | Blok-shema odabranog mikroupravljača, osnovne karakteristike  Organizacija memorije odabranog mikroupravljača  Registri odabranog mikroupravljača i njihove funkcije  Rješavanje upravljačkih zadataka pomoću mikroupravljača  Kombinacijski i sekvencijski zadatci |
| Vježbe | Naredbe za aritmetičke i logičke operacije te naredbe za rad s bitovima  Naredbe za premještanje podataka te za skokove u programu  Upravljački zadatci – kombinacijski zadatci (LED)  Upravljački zadatci – kombinacijski zadatci (7- segmentni pokazivač)  Upravljački zadatci – kombinacijski zadatci (LCD)  Upravljački zadatci – sekvencijski zadatci (brojenje vanjskih događaja)  Upravljački zadatci – prekidni način rada  Upravljački zadatci – vremensko-brojački podsustav  Upravljački zadatci – serijska komunikacija  AD podsustav mikroupravljača  Mjerni pretvarači, optokapleri, releji i DA pretvarači  Povezivanje senzora i izvršnih uređaja  Povezivanje mikroupravljača i ostalih uređaja pomoću RS 232 ili USB ili I2C ili SPI komunikacije  Vježbe – primjena mikroupravljača |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INSTRUMENTACIJA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati mjerne instrumente i postupke mjerenja  2. analizirati karakteristike elektroničkih komponenata, sklopova i uređaja  3. obraditi rezultate mjerenja električnih veličina  4. primijeniti grafički programski sustav za dohvat i analizu podataka i upravljanje instrumentacijom  5. dijagnosticirati kvar na elektroničkoj opremi  6. primijeniti norme iz područja osiguranja kvalitete, mjeriteljstva i zaštite na radu  7. prikazati rezultate elektroničkih mjerenja |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Mjerna pojačala | Osnovne karakteristike mjernih pojačala  Nesavršenost mjernih pojačala  Instrumentacijska pojačala  Osnovni spojevi mjernih pojačala  Mikrovoltmetri i selektivni voltmetri  Mjerenje neelektričnih veličina |
| Digitalni mjerni instrumenti | Princip rada digitalnih instrumenata  Digitalni voltmetri  Digitalni multimetri  Digitalni osciloskopi  Ostali digitalni instrumenti |
| Računalno podržani mjerni sustavi | Namjena, građa i komponente računalno podržanih mjernih sustava  Sklopovska i programska oprema virtualne instrumentacije  Uporaba programskih alata za izradbu računalno podržanih mjernih sustava  Ožičenje, prilagodba i pretvorba mjernih signala  Prikupljanje i generiranje analognih i digitalnih signala višenamjenskim mjernim karticama  Internetske tehnologije u mjernoj tehnici |
| Vježbe | |
| Mjerna pojačala | Instrumentacijska pojačala |
| Digitalni mjerni instrumenti | Digitalni voltmetri  Digitalni multimetri  Digitalni osciloskopi |
| Računalno podržani mjerni sustavi | Osnovna mjerenja na računalno podržanim mjernim sustavom |
| Napomene: | Na vježbama se obrađuju jednaki nastavni sadržaji kao i u teorijskom dijelu sa stvarnim instrumentima i modulima.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RADIONIČKE VJEŽBE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. simulirati rad elektroničkog sklopa  2. projektirati tiskanu pločicu računalnim programom  3. izraditi elektronički sklop i/ili uređaj prema zadanoj shemi  4. izmjeriti električne veličine na pripadajućim elektroničkim elementima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Računalni simulacijski programi | Vrste simulacijskih programa  Instalacija i osnovne naredbe zadanog simulacijskog programa  Simulacija osnovnih elektroničkih sklopova  Simulacija složenih elektroničkih sklopova |
| Računalni programi za izradbu tiskanih pločica | Vrste računalnih programa za izradbu tiskanih pločica  Projektiranje osnovnih elektroničkih sklopova na tiskanim pločicama  Projektiranje tiskanih pločica za zadane praktične sklopove |
| Izradba i mjerenje na tiskanim pločicama | Načini izradbe tiskanih pločica  Lemljenje na tiskanim pločicama  Mjerenje električnih veličina na tiskanim pločicama  Ožičenje, prilagodba i pretvorba mjernih signala  Usporedba mjerenih rezultata s rezultatima simulacijskog programa |
| Napomene: | Nastavni sadržaji ovog predmeta trebaju se prilagoditi i sadržajno podržati ostale strukovne predmete u ovoj nastavnoj godini.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, provjera praktičnih vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: RADIONIČKE VJEŽBE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. simulirati rad elektroničkog sklopa  2. projektirati tiskanu pločicu računalnim programom  3. izraditi elektronički sklop i/ili uređaj prema zadanoj shemi  4. popraviti elektronički sklop korištenjem elektroničke opreme  5. izvesti jednostavan mjerno-regulacijski sustav  6. izraditi tehničko-tehnološku dokumentaciju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavni sadržaji |
| Izradba složenih elektroničkih sklopova | Izradba elektroničke sheme  Simulacija sklopa računalnim programima  Projektiranje i izradba tiskane pločice  Lemljenje i spajanje elemenata na pločicu  Mjerenja na sklopu  Ispravljanje pogrješaka na sklopu  Spajanje više sklopova u zajednički rad |
| Virtualna instrumentacija | Instalacija zadanog programa na računalo  Spajanje elektroničkog sklopa na eksperimentalnu pločicu  Povezivanje putem sučelja  Projektiranje elektroničkih instrumenata zadanim programom  Mjerenja na sklopu  Analiza i pohrana rezultata mjerenja |
| Izradba projektnog zadatka | Izradba elektroničke sheme  Izradba tiskanih pločice i mjerenja na sklopu  Ugradnja tiskanih pločica u kućište  Dijagnostika kvarova  Izradba tehničko-tehnološke dokumentacije |
| Napomene: | Nastavni sadržaji ovog predmeta trebaju se prilagoditi i sadržajno podržati ostale strukovne predmete u ovoj godini obrazovanja i u funkciji su završnog rada.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, provjera praktičnih vještina, ispitna vježba, seminarski rad, projektni zadatak |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | AUTOMATIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Osnove automatike |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • kategorizirati i primijeniti jednostavne automatizacijske sustave |
| Opis modula: | Analiza elemenata automatiziranog sustava te njihovo povezivanje s praktičnom primjenom. Primjena osnovnih funkcija, metoda i tehnika programiranja mikroupravljača. Izradba jednostavne SCADA aplikacije. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Uvod u automatiku (3. razred, 3 sata, 5 bodova)  Programirljivi logički upravljači (PLC-i) (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: UVOD U AUTOMATIKU

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. kategorizirati neautomatizirane i automatizirane sustave  2. analizirati vrste regulacijskih krugova  3. raščlaniti uloge elemenata automatiziranog sustava  4. odabrati odgovarajući regulator  5. povezati elemente sustava s praktičnom primjenom  6. nadograditi automatizirani sustav upravljanja SCADA aplikacijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovni pojmovi u automatici | Automatika i automatizacija  Upravljanje i regulacija  Otvoreni i zatvoreni regulacijski krug  Vrste povratnih veza  Stabilnost sustava |
| Mjerni pretvornici | Senzori  Mjerni pretvornici |
| Regulatori | Vrste regulacija  Vrste regulatora  Primjeri izvedbi suvremenih regulatora  Praktična primjena regulatora |
| Izvršni elementi | Upravljivi i neupravljivi elementi energetske elektronike  Električni izvršni elementi  Pneumatski izvršni elementi |
| SCADA sustav | Alati za izradbu SCADA aplikacije  Nadogradnja automatiziranog sustava upravljanja SCADA aplikacijom |
| Vježbe | |
| Mjerni pretvornici | Senzori temperature  Senzori tlaka  Senzori protoka  Senzori položaja  Kapacitivni senzori  Induktivni senzori  Primjer mjerne pretvorbe |
| Regulatori | Primjeri otvorenog regulacijskog kruga  Primjeri zatvorenog regulacijskog kruga  Praktična primjena regulatora |
| Izvršni elementi | Primjeri primjene upravljivih i neupravljivih elemenata energetske elektronike  Električni izvršni elementi  Pneumatski izvršni elementi |
| SCADA sustav | Primjena alata za izradbu SCADA aplikacije  Nadogradnja automatiziranog sustava upravljanja SCADA aplikacijom |
| Napomene: | Na vježbama se obrađuju jednaki nastavni sadržaji kao i u teorijskom dijelu s računalnim alatima. Nastavni sadržaji ovog predmeta trebaju se povezati s ostalim strukovnim predmetima.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PROGRAMIRLJIVI LOGIČKI UPRAVLJAČI

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti osnovne dijelove i načelo rada programirljivih logičkih upravljača  2. programirati programirljiv logički upravljač  3. nadograditi automatizirani sustav upravljanja SCADA aplikacijom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Arhitektura  PLC-a | Blokovska shema PLC-a  Nadogradnja osnovne konfiguracije PLC-a  Načelo rada PLC-a  Način izvršavanja programa |
| Programiranje PLC-a | Korisnički programi za programiranje PLC-a  Osnovni programski elementi  Vrste programiranja (STL, FBD, LAD) |
| Primjena PLC-a | Izvedba SCADA aplikacije |
| Vježbe | |
| Arhitektura  PLC-a | Organizacija memorijskog prostora  Načini adresiranja  Simulacija rada PLC-a |
| Programiranje PLC-a | Izvedba osnovnih logičkih sklopova  Izvedba složenih logičkih funkcija |
| Primjena PLC-a | Ostvarivanje vremenskih, brojačkih, usporednih i aritmetičkih funkcija  Izradba SCADA aplikacije |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | RAČUNALSTVO |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Izradba i primjena multimedijskih zapisa  Uvod u programiranje  Računalne mreže u primjeni |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • kreirati samostalno jednostavnu web stranicu; snimiti, obraditi i pohraniti multimedijski zapis u digitalnom obliku, prikazati sliku te reproducirati zvuk primjenom računalnih alata  • unaprijediti algoritamski način razmišljanja u rješavanju problema i ovladati programskim jezikom kao alatom za rješavanje problema  • konfigurirati i povezati lokalnu računalnu mrežu koristeći mrežno sklopovlje, primijeniti IP adresiranje te uspostaviti pristup internetu |
| Opis modula: | Izradba jednostavne web stranice s tekstualnim, grafičkim i multimedijskim sadržajima. Obrada i pohrana slike i zvuka u digitalnom obliku. Uporaba računalnih alata za obradu slike i zvuka. Primjena programskog jezika kao alata za rješavanje problema. Organizacija mreže i jednostavne bežične veze među uređajima s pristupom internetu. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Osnove web dizajna (1. razred, 1 sat, 1,5 bod)  Programiranje (3. razred, 2 sata, 4,5 boda)  Uvod u računalne mreže (4. razred, 3 sata, 5 bodova)  Obrada slike i zvuka (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OSNOVE WEB DIZAJNA

Razred: prvi (1.)

|  |  |
| --- | --- |
| U prvom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. izraditi jednostavnu web stranicu  2. unijeti tekstualne, grafičke i multimedijske sadržaje na web stranicu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Izradba web stranice | Kreiranje web sjedišta  Izradba naslovne web stranice  Umetanje teksta, slika, poveznica i popisa |
| CSS | Izgled stranice  Raspored stranice  Odabir tehnologije  Kreiranje članaka, linkova i slika  Dodavanje pozadine |
| Umetanje multimedijskih sadržaja | Umetanje animacije  Umetanje videosadržaja |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PROGRAMIRANJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti algoritme za pretraživanje i razvrstavanje  2. koristiti funkcije u odgovarajućem programskom kodu  3. primijeniti pokazivače u radu s poljima i funkcijama  4. povezati strukture podataka u odgovarajućem programskom kodu  5. kreirati različite vrste datoteka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Pretraživanje i razvrstavanje polja | Pretraživanje polja  Razvrstavanje polja razmjenom |
| Funkcije | Pojam i primjer funkcije  Definicija i deklaracija funkcije  Poziv funkcije  Tipovi funkcija |
| Pokazivači | Pojam i deklaracija pokazivača  Primjena pokazivača u radu s poljima  Primjena pokazivača u radu s funkcijama |
| Strukture podataka | Pojam i deklaracija strukture podataka  Polja struktura podataka |
| Datoteke | Otvaranje i zatvaranje datoteke  Neformatirani način upisa i ispisa podataka u datoteku  Formatirani način upisa i ispisa podataka u datoteku |
| Grafika | Naredbe za rad s grafikom  Izradba različitih crteža i animacija |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: UVOD U RAČUNALNE MREŽE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste računalnih mreža  2. analizirati načelo rada računalne mreže prema slojnom modelu  3. primijeniti mrežno adresiranje na zadanu adresu  4. postaviti parametre lokalne računalne mreže  5. koristiti osnovne sigurnosne postavke na mreži  6. uspostaviti jednostavnu bežičnu vezu među uređajima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Vrste, arhitektura i protokoli računalnih mreža | Vrste mreža  Referentni OSI model – usporedba s TCP/IP modelom  Arhitektura računalnih mreža  Protokoli OSI modela |
| Mrežno adresiranje | Ipv4 adresiranje  Ipv6 adresiranje  NAT (Network address translation) i PAT (Port address translation) tehnike prevođenja adresa |
| Analiza i ugađanja mrežnih uređaja po slojevima OSI modela | Mrežno sklopovlje  Ugađanje i otklanjanje problema u radu mrežnog sklopovlja  Konfiguracija mrežnih protokola i servisa |
| Bežične mreže | Standardi bežične komunikacije  Sklopovlje bežičnih mreža  Sigurnost bežične mreže |
| Sigurnost na mreži | Kriptografija  Digitalni potpisi  Javni ključevi |
| Vježbe | |
| Vrste, arhitektura i protokoli računalnih mreža | Osnovna mrežna konfiguracija računala  Konfiguracija peer-to-peer mreže |
| Mrežno adresiranje | Primjena IPv4 i IPv6 adresiranja  VLSM |
| Analiza i ugađanje mrežnih uređaja po slojevima OSI modela | Postavljanje i ugađanje mrežnog sklopovlja  Analiza i ugađanje mrežnog softvera  Uspostavljanje lokalne računalne mreže na različitim operacijskim sustavima |
| Bežične mreže | Uspostavljanje bežične računalne mreže  Sigurnosni mehanizmi na bežičnoj mreži |
| Sigurnost na mreži | Primjena sigurnosnih mehanizama na mreži |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: OBRADA SLIKE I ZVUKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. obraditi sliku i zvuk u digitalnom obliku  2. pohraniti sliku i zvuk u digitalnom obliku na odgovarajući medij  3. upotrijebiti računalne alate za obradu slike  4. objasniti načine prikazivanja slike i zvuka  5. primijeniti računalne alate za obradu zvuka |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Elektromagnetski valovi i modulacije | Nastajanje i širenje elektromagnetskih valova  Moduliranje signala  Antene |
| Obrada zvuka | Značajke zvuka  Snimanje zvuka (mikrofoni i zvučne kartice)  Digitalni zapis i formati zapisa signala zvuka  Računalni alati za obradu zvuka  Vrste i osobine zvučnika |
| Obrada slike | Značajke svjetlosti. CCD senzori  Formati zapisa slike i videa  Računalni alati za obradu slike i videozapisa  Zasloni (LCD, plazma) |
| Vježbe | |
| Elektromagnetski valovi i modulacije | Moduliranje i demoduliranje signala |
| Obrada zvuka | Snimanje zvuka  Obrada zvuka računalnim alatima |
| Obrada slike | Snimanje slike i videa  Zapis slike i videa  Obrada slike i videa računalnim alatom  Izradba multimedijske prezentacije |
| Napomene: | Na vježbama se obrađuju isti nastavni sadržaji kao i u teorijskom dijelu s računalnim alatima za obradu slike, videa i zvuka.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.3. Izborni strukovni moduli

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | ELEKTRONIKA U ENERGETICI |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Obnovljivi izvori energije  Energetska učinkovitost u primjeni  Primjena energetske elektronike |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • postaviti i pustiti u pogon energetski sustav s obnovljivim izvorima energije  • ustanoviti potrebu za uvođenje mjera energetske učinkovitosti i primjenu inteligentnih mreža; prepoznati važnost primjene inteligentnih energetskih mreža  • analizirati i primijeniti poluvodičke sklopove u uređajima energetske elektronike |
| Opis modula: | Odabiranje, usklađivanje i dimenzioniranje komponenti energetskog sustava. Spajanje i puštanje u pogon energetskog sustava i sustava obnovljivog izvora energije. Analiza stanja potrošnje energenata u svrhu poboljšanja energetske učinkovitosti i primjene inteligentnih energetskih mreža. Primjena uređaja energetske elektronike u povećanju energetske učinkovitosti. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Obnovljivi izvori energije (3. razred, 3 sata, 5 bodova)  Energetska učinkovitost (4. razred, 1 sat, 2 boda)  Energetska elektronika (3. razred, 1 sat, 2,5 boda)  Energetska elektronika (4. razred, 3 sata, 5,5 bodova) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: OBNOVLJIVI IZVORI ENERGIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. odabrati odgovarajući obnovljiv izvor energije  2. uskladiti komponente energetskog sustava  3. dimenzionirati komponente energetskog sustava  4. napraviti troškovnik za izradbu energetskog sustava i analizu isplativosti  5. spojiti energetski sustav  6. pustiti energetski sustav u pogon  7. izraditi tehničku i tehnološku dokumentaciju primjenjujući norme |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Utjecaj izvora energije na okoliš | Izvori energije  Utjecaj izvora energije na razvoj stakleničkih plinova i na zagađenje okoliša |
| Obnovljivi izvori energije | Sunce kao izvor energije  Energija plime i oseke |
| Solarni toplinski sustavi | Komponente sustava  Projektiranje i dimenzioniranje sustava  Izradba troškovnika i analiza isplativosti  Spajanje sustava  Puštanje sustava u pogon |
| Toplinske crpke | Komponente sustava  Projektiranje i dimenzioniranje sustava |
| Fotonaponski sustavi | Komponente sustava i općenito o sustavu  Projektiranje i dimenzioniranje sustava  Izradba troškovnika i analiza isplativosti  Spajanje sustava  Puštanje sustava u pogon |
| Vjetroagregati | Komponente sustava  Projektiranje i dimenzioniranje sustava  Izradba troškovnika i analiza isplativosti  Spajanje sustava  Puštanje sustava u pogon |
| Male hidroelektrane | Komponente sustava  Projektiranje i dimenzioniranje sustava  Izradba troškovnika i analiza isplativosti |
| Biomasa | Biomasa kao izvor toplinske energije  Biomasa kao izvor pogonskog goriva  Bioplin |
| Spremnici energije | Akumulatori električne energije (klasični i solarni)  Gorivi članci, elektrizatori  Ostali spremnici energije |
| Vježbe | |
| Solarni toplinski sustavi | Komponente sustava  Projektiranje i dimenzioniranje sustava  Izradba troškovnika i analiza isplativosti  Spajanje sustava  Puštanje sustava u pogon |
| Fotonaponski sustavi | Komponente sustava  Projektiranje i dimenzioniranje sustava  Izradba troškovnika i analiza isplativosti  Spajanje sustava  Puštanje sustava u pogon |
| Vjetroagregati | Komponente sustava  Projektiranje i dimenzioniranje sustava  Izradba troškovnika i analiza isplativosti  Spajanje sustava  Puštanje sustava u pogon |
| Spremnici energije | Akumulatori električne energije  Mjerenje karakteristike akumulatora  Gorivi članci  Elektroliza  Ostali spremnici energije |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENERGETSKA UČINKOVITOST

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. identificirati razloge uvođenja i provedbe mjera energetske učinkovitosti  2. ispitati moguća rješenja u provedbi racionalizacije troškova  3. analizirati stanje potrošnje energenata u svrhu poboljšanja energetske učinkovitosti  4. analizirati način rada postojećih elektroenergetskih sustava  5. raščlaniti prednosti i nedostatke uvođenja inteligentnih energetskih mreža |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Koncept inteligentne energije | Digitalna inteligencija u infrastrukturi proizvodnje, prijenosa, distribucije i upravljanja električnom energijom  Komunikacijska i računalna infrastruktura za prikupljanje podataka i upravljanje uređajima |
| Hibridni sustav | Elementi hibridnog sustava  Hibridne elektrane |
| Inteligentne mreže | Ideja i načelo rada inteligentne mreže  Elementi inteligentne mreže |
| Daljinsko upravljanje i nadzor | Sustav prikupljanja podataka i upravljanja energetskom učinkovitošću  Daljinski nadzor potrošnje  Integrirani sustavi upravljanja zgradom – inteligentno upravljanje i nadzor  Upravljanje energijom u stvarnom vremenu |
| Projektni zadatak | Analiza elektroenergetskog sustava zgrade i potrošnje energenata  Mjere racionalizacije troškova |
| Napomene: | Povezivanje teorijskih spoznaja s praktičnom primjenom provodi se stručnim posjetima odgovarajućim tvrtkama koje treba planirati u okviru izvođenja ovog nastavnog predmeta. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENERGETSKA ELEKTRONIKA

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. analizirati elemente i sklopove energetske elektronike  2. analizirati djelovanje uređaja na elektroenergetsku mrežu i opremu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Komponente energetske elektronike  Elektroničke istosmjerne i izmjenične sklopke |
| Ispravljači | Osnovni pojmovi  Ispravljački transformator  Jednofazni poluvalni neupravljiv ispravljač  Jednofazni poluvalni upravljiv ispravljač  Utjecaj ispravljača na mrežu  Trofazni mosni spoj ispravljača  Primjena ispravljača |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ENERGETSKA ELEKTRONIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. analizirati elemente i sklopove energetske elektronike  2. opisati primjenu uređaja energetske elektronike u gospodarstvu  3. analizirati djelovanje uređaja na elektroenergetsku mrežu i opremu  4. ustanoviti važnost primjene uređaja energetske elektronike u povećanju energetske učinkovitosti  5. upotrijebiti frekvencijski pretvarač za upravljanje elektromotorom |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Izmjenjivači | Osnovni pojmovi i podjela izmjenjivača  Mrežom vođeni izmjenjivači  Autonomni izmjenjivači  Upravljivi izmjenjivači |
| Pretvarači | Istosmjerni pretvarači  Izmjenični pretvarači  Frekvencijski pretvarači |
| Elektromagnet-  ska  kompatibilnost | Problem i posljedice nekompatibilnosti  Postupci projektiranja i otklanjanja problema elektromagnetske kompatibilnosti |
| Primjena energetske elektronike | Sustavi za besprekidno napajanje  Prijenos energije  Zaštita usmjerivačkih sklopova od preopterećenja i prenapona |
| Vježbe | |
| Komponente energetske elektronike | Dioda  Tranzistor  Tiristor  Diak  Triak |
| Ispravljači | Jednofazni poluvalni neupravljiv ispravljač  Jednofazni poluvalni upravljiv ispravljač  Trofazni mosni spoj ispravljača |
| Izmjenjivači | Osnovni pojmovi i podjela izmjenjivača  Mrežom vođeni izmjenjivači  Autonomni izmjenjivači  Upravljivi izmjenjivači |
| Pretvarači | Istosmjerni pretvarači  Izmjenični pretvarači  Frekvencijski pretvarači |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TELEKOMUNIKACIJE |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Telekomunikacijski vodovi i mreže  Elektroničke komunikacije i protokoli  Internetske tehnologije |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • upoznati izvedbe telekomunikacijskih vodova, način izgradnje, ugradnje i održavanje komunikacijskih mreža  • kategorizirati i primijeniti tipove komunikacija i protokola  • konfigurirati računala i potrebnu opremu za pristup internetu, postaviti odgovarajuću zaštitu od zloporabe, izraditi web stranice te analizirati i rješavati probleme u radu servisa i alata na internetu, razvijati interes prema novim tehnologijama |
| Opis modula: | Razlikovanje opreme i alata za izgradnju, ugradnju i održavanje telekomunikacijskih vodova te analiza strukture telekomunikacijskih mreža. Primjena odgovarajućih komunikacijskih protokola u zadanom sustavu te povezivanje različitih komunikacijskih podsustava u cjelinu i utvrđivanje sigurnosnih postavki. Analiza načina povezivanja s internetom i potrebne sklopovsko-programske potpore te načina rada internetskih servisa. Primjena dostupnih internetskih alata. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Telekomunikacijski vodovi i mreže (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Elektroničke komunikacije (3. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Komunikacijski protokoli (4. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Internetske tehnologije (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: TELEKOMUNIKACIJSKI VODOVI I MREŽE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati konstrukcijske karakteristike pojedinih vrsta telekomunikacijskih vodova  2. nabrojiti opremu i alat za izgradnju, ugradnju i održavanje telekomunikacijskih vodova  3. interpretirati prijenosne karakteristike telekomunikacijskih kabela  4. navesti postupke za kontrolu ispravnosti kabela i vodova  5. opisati strukturu telekomunikacijskih mreža |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Telekomunika-cijski vodovi | Vrste telekomunikacijskih vodova  Parametri prijenosa po žičanim vodovima  Međusobni utjecaj vodova |
| Kabelski vodovi | Konstrukcija kabela  Simetrični i nesimetrični kabeli  Prijenosna svojstva  Parametri međusobnog utjecaja  Polaganje, ugradnja i nastavljanje kabela |
| Svjetlovodi | Konstrukcija svjetlovoda  Prijenosna svojstva  Polaganje i ugradnja svjetlovoda |
| Zaštita TK vodova od vanjskih utjecaja | Utjecaj elektroenergetskih postrojenja i zaštita  Utjecaj atmosferskih pražnjenja i zaštita  Zaštita od mehaničkih i kemijskih oštećenja |
| Mjerenje na TK vodovima | Mjerenje električnog otpora  Mjerenje prigušenja  Mjerenje karakteristične impedancije vodova i otpora izolacije  Određivanje mjesta pogrešaka na kabelu  Određivanje mjesta prekida, dozemnog spoja i kratkog spoja među žilama  Određivanje najveće propusnosti telekomunikacijskog voda |
| Telekomunika-cijske mreže | Konfiguracija telekomunikacijskih mreža  Mreža zračnih kabela  Svjetlovodna mreža |
| Napomene: | Povezivanje teorijskih spoznaja s praktičnom primjenom provodi se stručnim posjetima odgovarajućim institucijama i tvrtkama koje treba planirati u okviru izvođenja ovog nastavnog predmeta. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ELEKTRONIČKE KOMUNIKACIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati uredske i industrijske komunikacije  2. povezati različite komunikacijske podsustave u cjelinu  3. odrediti sigurnosne postavke sustava |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod | Model komunikacijskog sustava  Izvori informacija i oblici signala  Vrste prijenosnog medija  Filtriranje digitalnog signala |
| Modulacije | Analogne modulacije i demodulacije  Digitalne modulacije i demodulacije |
| Tehnike multipleksiranja signala | Frekvencijsko multipleksiranje signala  Vremensko multipleksiranje signala |
| Telekomunika-cijske mreže | Javna komutirana telefonska mreža (PSTN)  Digitalne pretplatničke linije |
| Optičke komunikacije | Prijenos podataka optičkim vlaknima  Optička vlakna, kabeli, konektori  Optički predajnici i prijemnici |
| Satelitske komunikacije | Načelo rada satelitskih komunikacija  Sateliti  Satelitske mreže |
| Mobilne mreže | Širokopojasni bežični prijenos  Arhitektura Bluetootha |
| Industrijske komunikacije | CANopen  Profibus-DP  Ethernet |
| Vježbe | |
| Uvod | Izvori informacija i oblici signala  Vrste prijenosnog medija  Filtriranje digitalnog signala |
| Modulacije | Analogne modulacije i demodulacije  Digitalne modulacije i demodulacije |
| Tehnike multipleksiranja signala | Frekvencijsko multipleksiranje signala  Vremensko multipleksiranje signala |
| Optičke komunikacije | Optička vlakna, kabeli, konektori |
| Mobilne mreže | Širokopojasni bežični prijenos  Bluetooth |
| Industrijske komunikacije | CANopen  Profibus-DP  Ethernet |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: KOMUNIKACIJSKI PROTOKOLI

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti protokole za određene komunikacijske sustave  2. primijeniti odgovarajuće komunikacijske protokole u zadanom sustavu  3. povezati različite komunikacijske podsustave u cjelinu  4. odrediti sigurnosne postavke sustava |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove komunikacijskih protokola | Teorijski moduli komunikacije i koordinacije u mreži  OSI-ISO referentni model |
| Fizički sloj | Zadaća fizičkog sloja  Oblikovanje fizičkog sloja  Protokoli fizičkog sloja |
| Sloj podatkovne poveznice | Zadaća sloja podatkovne poveznice  Oblikovanje sloja podatkovne poveznice  Protokoli sloja podatkovne poveznice  Komunikacije u lokalnoj mreži |
| Mrežni sloj | Zadaće mrežnog sloja  Usluge mrežnog sloja  Protokoli mrežnog sloja |
| Transportni sloj | Usluge transportnog sloja  Protokoli transportnog sloja |
| Aplikacijski sloj | Usluge aplikacijskog sloja  Protokoli aplikacijskog sloja |
| Sigurnost sustava | Sigurnosni protokoli  Protokoli za provjeru identiteta |
| Vježbe | |
| Fizički sloj | Protokoli fizičkog sloja |
| Sloj podatkovne poveznice | Protokoli sloja podatkovne poveznice  Komunikacije u lokalnoj mreži |
| Mrežni sloj | Protokoli mrežnog sloja |
| Transportni sloj | Protokoli transportnog sloja |
| Aplikacijski sloj | Protokoli aplikacijskog sloja |
| Sigurnost sustava | Sigurnosni protokoli  Protokoli za provjeru identiteta |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INTERNETSKE TEHNOLOGIJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. objasniti organizaciju interneta i osnovna načela rada mrežnih komponenti i internetskih protokola  2. analizirati načine povezivanja s internetom i potrebnu sklopovsko-programsku potporu  3. objasniti primjenu i načine rada internetskih servisa  4. primijeniti dostupne internetske alate  5. objasniti načela rada elektroničke pošte  6. primijeniti mjere zaštite na internetu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Temeljna arhitektura interneta | Organizacija interneta  Sklopovska struktura interneta  Programska struktura interneta  Adresiranje na internetu |
| Povezivanje s internetom | Potrebna sklopovska i programska potpora  Tipovi veza |
| Adresiranje na internetu | IPv4  Statičko dodjeljivanje adresa  Dinamičko dodjeljivanje adresa  Privatne adrese  NAT |
| Internetski servisi | World Wide Weba  Elektronička pošta  Internetske grupe  Telefonski pozivi internetom  Chat  Razmjena datoteka |
| Internetski alati | Tehnike pretraživanja interneta  Java  JavaScript  .NET i Web servisi |
| WWW (World Wide Web) | Principi rada World Wide Weba  Principi rada Web poslužitelja  Principi rada Web preglednika  HTML jezik |
| Elektronička pošta | Način rada e-pošte  Očuvanje privatnosti e-pošte  Neželjena e-pošta |
| Multimedijski sadržaji na internetu | Audio na internetu  Video na internetu  Animacije na webu |
| Poslovanje preko interneta | Intranet  Elektronička kupovina |
| Zaštita na internetu | Vatrozid  Napadi na Internet |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | AUTOMATIKA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Vođenje procesa računalom  Robotika  Upravljanje elektromotorima |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • napisati program za upravljanje, upisivati programe u upravljački uređaj i pokrenuti automatiziran uređaj  • programirati rad industrijskog robota te spojiti i programirati jednostavan mobilni robot  • objasniti načela rada i karakteristike motora te primijeniti elektromotorne pogone u automatiziranom sustavu |
| Opis modula: | Odabiranje odgovarajuće opreme za automatizaciju sustava, simulacija, spajanje i pokretanje automatiziranog sustava. Izradba upravljačkog programa na računalu za odabranu opremu (mikroupravljač, PLC, CNC). Programiranje jednostavnog SCADA sustava. Programiranje mobilnog robota za kretanje u prostoru. Povezivanje elektromotornih pogona u automatizirani sustav. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Uvod u robotiku (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Elektromotorni pogoni (3. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Vođenje procesa računalom (4. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Robotika (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: UVOD U ROBOTIKU

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. simulirati rad robota  2. spojiti opremu i pokrenuti jednostavan automatiziran sustav s robotom  3. izraditi jednostavan mobilni robot od normiranih dijelova |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Definicija robota i osnovni pojmovi | Definicija robota – ISO 8373  Podjela robota (industrijski roboti, uslužni roboti) |
| Tipovi industrijskih robota | Podjela industrijskih robota prema namjeni  • roboti za zavarivanje  • roboti za obradu odvajanjem čestica  • roboti za ugradnju  • roboti za dodavanje  • roboti za mjerenje  Podjela industrijskih robota prema kinematskoj strukturi (IFR):  • zglobni/antropomorfni roboti  • cilindrični roboti  • linearni roboti (uključujući kartezijske i portalne robote)  • paralelni roboti  • SCARA roboti |
| Dijelovi industrijskih robota | Kinematska struktura  • robotska ruka  • postolje robota  • poluge robota  Pogoni (motori)  • elektromotori  • pneumatski pogoni  • hidraulički pogoni  Prigoni  • zupčanički  • remeni  • lančani  Hvataljke i/ili alat  Senzori robota  • senzori stanja robota  • senzori okoline  Računalo robota  Privjesak za učenje |
| Dijelovi mobilnih (uslužnih) robota | Kućište robota  Motori  • istosmjerni motori  • servomotori  • koračni motori  • H-spoj napajanja elektromotora  Prigoni  • zupčanički  • remeni  Izvori energije  • baterije i akumulatori  • stlačeni zrak (za alate i hvataljke)  Senzori robota  • senzori stanja robota  • enkoderi, senzori sile, momenta, nagiba  • senzori okoline  • kontaktni, ultrazvučni, optički (IC i »svjetionik»), kompas, GPS, senzor struje kratkog spoja |
| Vježbe | |
| Dijelovi industrijskih robota | Uočavanje pojedinih dijelova na robotu u laboratoriju:  • pogoni (motori)  • prigoni  • hvataljke i/ili alat  • senzori robota  • računalo robota  • privjesak za učenje |
| Dijelovi mobilnih (uslužnih) robota | Izradba i/ili ugradnja dijelova mobilnih robota obrađenih u teorijskom dijelu nastave. |
| Održavanje robota | Preventivno održavanje prema uputama proizvođača  Uklanjanje kvarova  Dokumentiranje servisa i kvarova |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ELEKTROMOTORNI POGONI

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati vrste elektromotora  2. objasniti načela rada i karakteristike elektromotora te mogućnosti primjene  3. spojiti elektromotor na elektroenergetsku mrežu  4. primijeniti odgovarajući postupak pokretanja elektromotornog pogona  5. povezati elektromotorne pogone u automatizirani sustav |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u elektromotore | Tehnički podatci elektromotora  Norme i propisi  Natpisne pločice  Mehanička izvedba motora  Električna izvedba motora |
| Vrste elektromotora | Sinkroni motori  Jednofazni asinkroni motori  Trofazni asinkroni motori  Istosmjerni motori |
| Sheme elektromotornih pogona | Jednopolna shema  Razlučivanje elektroenergetskih od informacijskih tijekova  Zaštita elektromotornih pogona |
| Neregulirani elektromotorni pogoni s asinkronim motorom | Izravan start motora  Lijevi-desni start motora  Zvijezda trokut start motora  Meko upuštanje motora |
| Sustav reguliranih elektromotornih pogona | Osnovna svojstva sustava reguliranih elektromotornih pogona  Komponente u sustavu regulacije elektromotornih pogona |
| Frekvencijski upravljani asinkroni motor | Momentna karakteristika asinkronog motora  Upravljanje asinkronog motora promjenom napona  Upravljanje asinkronog motora promjenom frekvencije  Regulacija brzine vrtnje motora pomoću pretvarača s naponskim i strujnim međukrugom  Utjecaj rada asinkronog motora na elektroenergetski sustav i okolinu |
| Vježbe | |
| Uvod u elektromotore | Tehnički podatci elektromotora  Norme i propisi  Natpisne pločice |
| Neregulirani elektromotorni pogoni s asinkronim motorom | Izravan start motora  • s motornom zaštitnom sklopkom  • s grebenastom sklopkom, osiguračem i bimetalom  Izravan start motora sa sklopnikom  • s motornom zaštitnom sklopkom  • s osiguračem i bimetalnom zaštitom  Lijevi-desni start motora sa sklopnicima  • s motornom zaštitnom sklopkom  • s osiguračem i bimetalnom zaštitom  Zvijezda trokut start motora  • s motornom zaštitnom sklopkom  • s osiguračem i bimetalnom zaštitom  Meko upuštanje motora |
| Regulirani elektromotorni pogoni s asinkronim motorom | Regulacija brzine vrtnje asinkronog motora frekvencijskim pretvaračem |
| Upravljanje malim motorima | Upravljanje koračnim motorom  Upravljanje DC motorom (H-most i PWM) |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: VOĐENJE PROCESA RAČUNALOM

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. odabrati odgovarajuću opremu za automatizaciju sustava  2. izraditi upravljački program na računalu za odabranu opremu (mikroupravljač, PLC)  3. simulirati rad sustava  4. spojiti opremu i pokrenuti automatiziran sustav  5. programirati jednostavan SCADA sustav  6. umrežiti upravljačke uređaje (PLC, mikroupravljač i osobno računalo)  7. pokrenuti SCADA sustav |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Upravljanje i regulacija | Osnovni pojmovi automatizacije  • upravljanje  • regulacija  Dijelovi automatiziranog sustava  • senzori  • procesor  • izvršni uređaji |
| Industrijska komunikacija | Serijska i paralelna komunikacija  Vrste serijske komunikacije  • RS232  • RS485  • USB  • Profibus  • ProfiNet  • Industrial Ethernet |
|  | Topologija mreže  • zvijezda  • prsten  • sabirnica  Vrste prijenosa signala  • vodičima  • optičkim vodovima  • bežični prijenos |
| Programiranje mikroupravljača | Povezivanje senzora i izvršnih uređaja  Programiranje mikroupravljača programskim jezikom |
| Programiranje PLC-a | Struktura PLC-a  • procesor  • ulazni moduli  • izlazni moduli  • funkcijski moduli  • struktura memorije  Ciklus rada PLC-a  Programski jezici (KP, FBD, SL)  • Naredbe za programiranje logičkih, vremenskih funkcija i brojila  • Naredbe za pomicanje  • Naredbe za usporedbu  • Naredbe za aritmetičku obradu podataka |
| Sustavi za nadzor, vođenje i prikupljanje podataka (SCADA) | Dijelovi SCADA sustava  SCADA program  Objektno programiranje |
| Računalom podržana proizvodnja | CAD  CAM  CAE  CAP  CAQ |
| Računalom upravljani poslovni procesi | CIM  CIE |
| Vježbe | |
| Programiranje mikroupravljača | Programiranje osnovnih logičkih funkcija  Programiranje memorijskih i vremenskih funkcija te brojila |
| Programiranje PLC-a | Programiranje osnovnih logičkih funkcija  Programiranje memorijskih i vremenskih funkcija te brojila  Rad s programskim blokovima (potprogramima)  Programiranje u koracima (FUP) |
| Sustavi za nadzor, vođenje i prikupljanje podataka (SCADA) | Povezivanje PLC-a, računala i opreme  Programiranje jednostavnog SCADA sustava |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: ROBOTIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. napisati upravljački program na računalu za industrijski robot  2. upisati programe u upravljački uređaj robota  3. programirati mobilni robot za kretanje u prostoru pomoću senzora  4. pokrenuti izvođenje programa |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Programiranje industrijskih robota | Razine programiranja  • operacijska, taktička, strateška  Načini programiranja  • pomoću privjeska  • pomoću vanjskog računala  • učenje kretnji pri pokretanju privjeskom  • učenje pokretanjem rukom  Programski jezici  • IRL, jezici proizvođača  Programiranje jednostavnih zadataka |
| Programiranje mobilnih robota | Programiranje mikroupravljača  Ponašajno programiranje  • kretanje, izbjegavanje, uzmak, slijeđenje crte, slijeđenje/izbjegavanje zida |
| Vježbe | |
| Programiranje industrijskih robota | Programiranje  • pomoću privjeska  • pomoću vanjskog računala  Programski jezik proizvođača robota  Programiranje jednostavnih zadataka |
| Programiranje mobilnih robota | Programiranje mikroupravljača  Ponašajno programiranje  • kretanje  • izbjegavanje  • uzmak  • slijeđenje crte  • slijeđenje/izbjegavanje zida |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TEHNIKA U ZGRADAMA |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Sustavi grijanja, hlađenja i ventilacije  Upravljanje elektromotorima  Sustavi tehničke zaštite |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • osmisliti i dimenzionirati jednostavne sustave automatizacije za klimu, ventilaciju, grijanje i hlađenje; odabrati kod dimenzioniranja odgovarajuće normirane/kataloške elemente automatizacije za određene uređaje  • objasniti načela rada i karakteristike motora te primijeniti elektromotorne pogone u automatiziranom sustavu  • upoznati se sa sustavima tehničke zaštite i zakonskom regulativom |
| Opis modula: | Razlikovanje načina grijanja, ventilacije i hlađenja u zgradama te implementacija sigurnosnih zahtjeva kod dimenzioniranja sustava. Simuliranje rada projektiranog sustava grijanja, ventilacije i hlađenja. Upravljanje zgradom pomoću centralnog nadzornog upravljačkog sustava. Odabiranje komponenti u jednostavan sustav tehničke zaštite i njegova simulacija. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Električne instalacije (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Elektromotorni pogoni (3. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Tehnologije grijanja i klimatizacije (4. razred, 2 sata, 4 boda)  Sustavi tehničke zaštite (4. razred, 2 sata, 3,5 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: ELEKTRIČNE INSTALACIJE

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. primijeniti tehničke propise i standarde električne instalacije  2. odrediti spregu s ostalim sustavima u zgradi  3. izvesti jednostavnu električnu instalaciju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Tehnički propisi i standardi | Osnovni pojmovi električnih instalacija  Tehnički propisi i standardi  Grafički simboli, vrste električnih shema i crteža |
| Elementi električnih instalacija | Instalacijski vodovi i kabeli, oznake, primjena  Elementi instalacija  • osigurači  • sklopke  • prekidači  • priključne naprave  • kanali  Razvodni uređaji  Trošila i njihov utjecaj na okolinu |
| Zaštita | Zaštitne mjere od kratkog spoja i preopterećenja  Zaštitne mjere od izravnog dodira  Zaštitne mjere od neizravnog dodira  Mjere bez zaštitnog vodiča, zaštitno izoliranje, primjena malog napona, zaštitno odjeljivanje  Mjere sa zaštitnim vodičem, nulovanje, zaštitno uzemljenje, strujna zaštitna sklopka |
| Električne instalacije u zgradama | Elektroenergetske instalacije  Gromobranske instalacije  Komunikacijske instalacije  Propisi o projektiranju i izvođenju instalacija  Međusobni utjecaj instalacija  Izvedbeni projekti i načini prikazivanja shema  Planovi mreža i instalacija |
| Vježbe | |
| Tehnički propisi i standardi | Grafički simboli, vrste električnih shema i crteža |
| Elementi električnih instalacija | Instalacijski vodovi i kabeli, oznake, primjena  Elementi instalacija  Razvodni uređaji |
| Zaštita | Zaštita od:  • kratkog spoja i preopterećenja  • izravnog dodira  • neizravnog dodira  Mjere bez zaštitnog vodiča, zaštitno izoliranje, primjena malog napona, zaštitno odjeljivanje  Mjere sa zaštitnim vodičem, nulovanje, zaštitno uzemljenje, strujna zaštitna sklopka |
| Električne instalacije u zgradama | Elektroenergetske instalacije  Gromobranske instalacije  Komunikacijske instalacije  Propisi o projektiranju i izvođenju instalacija  Međusobni utjecaj instalacija  Izvedbeni projekti i načini prikazivanja shema  Planovi mreža i instalacija |
| Projektni zadatak | Projektirati tehničko-tehnološku dokumentaciju |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNOLOGIJE GRIJANJA I
 KLIMATIZACIJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati načine grijanja, ventilacije i hlađenja u zgradama  2. primijeniti osnovne zakone termodinamike pri dimenzioniranju sustava KVGH  3. implementirati sigurnosne zahtjeve pri dimenzioniranju sustava  4. koristiti kataloške normirane elemente automatizacije u dimenzioniranju sustava  5. upravljati zgradom pomoću centralnog nadzornog upravljačkog sustava  6. simulirati rad projektiranog sustava KVGH |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnovni zakoni termodinamike | Prvi i drugi zakon termodinamike  Primjeri praktične primjene temeljnih zakona termodinamike |
| Sustavi grijanja, ventilacije i hlađenja | Elementi sustava grijanja  • udaljeno grijanje (district heating)  • kotlovnica  • dizalice topline  • solarni sustavi  • grijanje parom  Dijelovi sustava hlađenja  • rashladnici  • dizalice topline  • alternativne metode  Sustavi ventilacije  • komforna  • protupožarna |
| Načela dimenzioniranja sustava KVGH | Dimenzioniranje izvršnih elemenata  • ventili  • pogoni  • regulatori  Uporaba kataloški normiranih elemenata pri dimenzioniranju sustava  Regulacijski krugovi sustava KVGH  • vezivanje regulacijskih krugova (u kaskade i sl.)  Utjecaj sigurnosnih normi na dimenzioniranje sustava |
| Upravljanje pomoću centralnog nadzornog upravljačkog sustava | Načini upravljanja u zgradama  • centralizirani sustavi  • decentralizirani sustavi  • prednosti i nedostatci centralnih nadzorno-upravljačkih sustava  • primjeri primjene nadzorno-upravljačkih sustava u zgradama  • sigurnosni zahtjevi na KVGH sustave i nadzorno-upravljački sustav  • parametri upravljanja prema zadanim uvjetima u zgradi |
| Vježbe | |
| Sustavi grijanja, ventilacije i hlađenja | Izmjenjivači topline  Grijanje  Ventilacija  Hlađenje |
| Načela dimenzioniranja sustava KVGH | Dimenzioniranje regulacijskih krugova |
| Upravljanje pomoću centralnog nadzornog upravljačkog sustava | Upravljanje pomoću centralnog nadzornog upravljačkog sustava  Simulacija projektiranog sustava KVGH |
| Napomene: | Vježbe se izvode sa stvarnim instrumentima i modulima te na odabranom i odgovarajućem simulacijskom programu.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: SUSTAVI TEHNIČKE ZAŠTITE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati određene sustave tehničke zaštite  2. objasniti komponente sustava tehničke zaštite  3. odabrati komponente u jednostavan sustav tehničke zaštite  4. simulirati jednostavan sustav tehničke zaštite  5. izraditi tehničko-tehnološku dokumentaciju |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Sustavi protuprovalne zaštite | Objasniti načine rada protuprovalnog sustava  Razlika između konvencionalnog i adresabilnog sustava protuprovale  Osnovni elementi sustava protuprovale  Upravljački panel  Magnetski kontakti  Pasivni infracrveni detektori pokreta  Detektori pokreta dvostruke tehnologije  Detektori loma stakla  Detektori šuma i vibracija  Uređaji za dojavu i uzbunjivanje |
| Sustavi za videonadzor | Osnovni elementi sustava za videonadzor  Klasične kamere i klasične leće  IP kamere i megapikselne leće  Uređaji i sredstva za prijenos signala  Digitalni videomultipleksor i snimač  Sustav videodetekcije pokreta  Programska potpora za upravljanje i vizualizaciju sustava videonadzora |
| Kontrola pristupa i registracija prolaza | Način rada kontrole pristupa i registracije prolaza  Osnovni elementi sustava  Identifikacijske kartice  Čitači identifikacijskih kartica sa i bez unosa PIN-a  Magnetski čitači kartica  Biometrijski čitači |
| Sustavi vatrodojave | Način rada klasičnog i adresabilnog sustava vatrodojave  Optički detektori  Termički detektori  Optičko-termički detektori  Klasične i adresabilne vatrodojavne centrale |
| Vježbe | |
| Sustavi protuprovalne zaštite | Magnetski (REED) kontakti, pasivni infracrveni detektor pokreta, detektor pokreta dvostruke tehnologije  Alarmne centrale konvencionalnog i adresabilnog tipa  Detektori loma stakla,detektori šuma i vibracija  Uređaji za dojavu i uzbunjivanje, alarmne centrale, telefonski/GSM dojavnici, bljeskalice, izlazni uređaji |
| Sustavi za videonadzor | Klasične VGA kamere, IP kamere, klasični i megapikselni objektivi  PTZ kamere, umrežavanje PTZ kamera  Digitalni videomultipleksori i snimači, sustavi videodetekcije pokreta  Programska potpora za upravljanje sustavom videonadzora, vizualizacija sustava videonadzora |
| Kontrola pristupa i registracija prolaza | Identifikacijske kartice sa i bez unosa PIN-a  Beskontaktni i biometrijski čitači |
| Sustavi vatrodojave | Elementi klasične i adresabilne vatrodojave, optički detektori, termički detektori, optičko-termički detektori, detektori plina  Vatrodojavne centrale konvencionalnog i adresabilnog tipa  Izvedba osnovne dokumentacije sustava tehničke zaštite u skladu sa zakonskom regulativom |
| Napomene: | Vježbe se izvode sa stvarnim instrumentima i modulima te na odabranom i odgovarajućem simulacijskom programu.  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

|  |  |
| --- | --- |
| Naziv modula | TEHNIKA I MENADŽMENT |
| Popis strukovnih skupova ishoda učenja iz standarda kvalifikacije | Uvod u poslovno upravljanje  Uredske aplikacije  Tehničko i poslovno komuniciranje  Uvod u industrijsku elektroniku |
| Kako učiti i raditi s ovim modulom | |
| Cilj modula: | • stjecati osnovne kompetencije potrebne za razumijevanje osnovnih pojmova i vještina upravljanja u kontekstu ostvarivanja postavljenih organizacijskih ciljeva učinkovitim korištenjem raspoloživih resursa  • stjecati vještine korištenja pojedinačnih uredskih aplikacija u svakodnevnom poslovanju, poboljšavati kvalitetu i uvjete rada primjenom uredskih aplikacija, smanjiti troškove povezane s vremenom i energijom koji su nam potrebni za obavljanje svakodnevnih poslovnih aktivnosti  • ovladati osnovama tehničkog i poslovnog komuniciranja u području struke, steći osnovne vještine korištenja programskih alata za izradbu tehničke i poslovne dokumentacije, ovladati osnovama elektroničke i poslovne komunikacije u poslovnom okruženju  • upoznati važeća dostignuća i trendove razvoja u području elektronike i važnost primjene elektronike u suvremenom svijetu |
| Opis modula: | Povezivanje menadžerskih funkcija i vještina: planiranje, organiziranje, upravljanje ljudima, vođenje i nadziranje. Obrada podataka na temelju kojih se mogu izvršiti jednostavne analize i grafički prikaz podataka kao podloga za donošenje svakodnevnih poslovnih odluka. Stjecanje osnovnih vještina korištenja programskih alata za izradbu tehničke i poslovne dokumentacije. Analiza shema pojačala i oscilatora u visokofrekventnoj elektronici te uređaja za mjerenje bioelektričnih potencijala, radiogoniometra i satelitskih sustava. Analiza trendova razvoja u pojedinim granama elektronike i stanja na tržištu. |
| Nastavni predmeti koji se izvode u ovom modulu: | Menadžment (3. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Primijenjeno računalstvo (3. razred, 2 sata, 4 boda)  Tehničko i poslovno komuniciranje (4. razred, 2 sata, 3,5 boda)  Industrijska elektronika (4. razred, 2 sata, 4 boda) |

Nastavni predmeti po razredima i ishodima učenja

Naziv nastavnog predmeta: MENADŽMENT

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. opisati pojam i funkcije poslovnog upravljanja  2. objasniti menadžerske vještine  3. povezati menadžerske funkcije i vještine: planiranje, organiziranje, upravljanje ljudima, vođenje i nadziranje  4. interpretirati primjenu menadžmenta u posebnim područjima  5. izvesti razredni projekt |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Uvod u poslovno upravljanje | Pojam upravljanja  Funkcije menadžera  Tehničke vještine menadžera  Vještine rada s ljudima  Koncepcijska vještina menadžera  Vještine oblikovanja  Donošenje odluka  Radni učinak organizacije  Timski rad  Upravljanje vremenom  Upravljanje stresom |
| Menadžerske funkcije | Misija i ciljevi organizacije  Organizacijska struktura  Poslovno planiranje  Upravljanje ljudima  Vođenje  Nadziranje |
| Posebna područja primjene | Upravljanje događajima  Menadžment u tehnici |
| Vježbe | |
| Menadžersko računovodstvo | Vrste troškova  Analiza odnosa: trošak – opseg proizvodnje – dobitak  Cijena koštanja  Čitanje financijskih izvješća |
| Projekt | Definicija projekta  Planiranje projekta i istraživanje tržišta  Provedba projekta  Analiza uspješnosti projekta |
| Napomene: | Dio sadržaja dodatno se usvaja terenskom nastavom (posjeti statističkim uredima, turističkim zajednicama, Hrvatskoj gospodarskoj komori, pojedinim lokalnim poslovnim organizacijama, npr. turističkim, proizvodnim, sportskim, ekološkim, kulturnim, uslužnim, organizacijama javnoga sektora).  Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem, metoda terenskog rada |
|  | Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini, terenski rad  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, laboratorijska vježba, ispitna vježba, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: PRIMIJENJENO RAČUNALSTVO

Razred: treći (3.)

|  |  |
| --- | --- |
| U trećem razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti program za obradu teksta  2. primijeniti program za kreiranje i uređivanje prezentacija  3. primijeniti program za kreiranje i uređivanje proračunskih tablica  4. koristiti program za kreiranje i uređivanje baze podataka  5. povezati dokumente kreirane pomoću pojedinačnih aplikacija |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Napredna obrada teksta | Umetanje slike u dokument, pisanje indeksa i potencije, stilovi, pretraživanje i zamjena teksta  Umetanje proračunskih tablica i grafikona u dokument, alatna traka za crtanje, numeriranje stranica, definiranje zaglavlja i podnožja  Oblikovanje stupaca, brojanje znakova i riječi, korištenje i kreiranje predložaka  Umetanje tablice sadržaja, pisanje fusnota  Evidentiranje promjena u dokumentu |
| Kreiranje i uređivanje prezentacija | Izgled slajda  Umetanje (slike, grafikona, gotovih albuma, isječaka crteža, podnožja, zaglavlja)  Određivanje teme i pozadine slajda  Dodavanje animacijskih efekata  Postava dijaprojekcije  Provjera pravopisa, pretraživanje i zamjena teksta  Prezentacijski prikazi (matrica, dijaprojekcija, ispis slajdova, brošura, bilježaka) |
| Kreiranje i uređivanje proračunskih tablica | Označavanje ćelija (stilovi, oblikovanje sadržaja)  Automatsko popunjavanje ćelija  Računanje u tablici (formule, funkcije)  Uređivanje tablice (oblikovanje brojeva, uređivanje i oblikovanje tablice)  Grafikon (vrste grafikona, kreiranje grafikona, uređivanje grafikona)  Ispis tablice (uređivanje izgleda stranice, pregled dokumenta prije ispisa, ispis tablice)  Ispis grafikona (uređivanje izgleda stranice, pregled dokumenta prije ispisa, ispis grafikona) |
| Kreiranje i uređivanje baze podataka | Izradba tablica  Stvaranje i uređivanje veza između tablica  Stvaranje upita  Obrasci ili forme  Izvještaji |
| Povezivanje datoteka svih uredskih aplikacija | Cirkularna pisma  Organiziranje poslova u virtualnom uredu: vođenje adresara, kalendara, podsjetnika, ažuriranje popisa obaveza, uvoz i izvoz podataka u radnu knjigu ili datoteku drugog tipa |
| Računalni program za praćenje i planiranje projekata | Osnove rada  Primjer izvođenja projekta |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: TEHNIČKO I POSLOVNO
 KOMUNICIRANJE

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. koristiti programske alate za izradbu tehničkih i poslovnih dokumenata  2. primijeniti predloške tipskih dokumenata  3. izraditi jednostavnije tehničke dokumente: tehničku specifikaciju, ponudu s troškovnikom i korisnički priručnik  4. primijeniti poslovnu komunikaciju elektroničkim putem  5. pripremiti i održati poslovni sastanak  6. pripremiti i prezentirati odabrane tehničke i poslovne dokumente poslovnim korisnicima |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Programski alati za poslovno komuniciranje | Pregled osnovnih alata i funkcija namijenjenih poslovnom komuniciranju  Cilj, način i poslovni primjeri izradbe odgovarajućih dokumenata  Poslovni dopis, troškovnik, kalkulacija, prezentacija, elektronička pošta  Poslovni predlošci, korištenje i izradba zadane poslovne dokumentacije |
| Programski alati za izradbu tehničke dokumentacije | Pregled osnovnih alata i funkcija namijenjenih tehničkim poslovima  Cilj, način i poslovni primjeri izradbe tehničke dokumentacije  Tehnički dijagram s opisom i tehnički nacrt sa sastavnicom  Osnove rada u alatima  Poslovni predlošci, korištenje i izradba zadane tehničke dokumentacije |
| Osnove poslovnog komuniciranja | Osnovi pojmovi u komunikaciji  Oblici i načini komuniciranja  Usmena komunikacija  Pisana komunikacija  Javni govor i prezentiranje |
| Osnove elektroničkog komuniciranja | Usporedba i razlike usmene, pisane i elektroničke komunikacije  Poslovni web  Poslovna elektronička pošta  Poslovni kontakti i upravljanje vremenom  Pregled i upoznavanje alata poslovnog elektroničkog komuniciranja  Poslovni predlošci, primjeri elektroničke poslovne komunikacije |
| Osnove prezentacijske vještine | Cilj i misija prezentacije  Publika i situacija  Struktura i plan prezentacije  Vizualna i verbalna komunikacija  Zlatna pravila uspješnih prezentacija  Elementi izvedbe: stav, kontrola, utjecaj  Uvježbavanje |
| Napomene: | Pri realizaciji vježbi razredni odjel dijeli se u grupe od 10 do 14 polaznika. |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

Naziv nastavnog predmeta: INDUSTRIJSKA ELEKTRONIKA

Razred: četvrti (4.)

|  |  |
| --- | --- |
| U četvrtom razredu polaznik će steći sljedeće ishode učenja: | 1. razlikovati mikroelektroničke tehnologije i načela integracije  2. analizirati sheme pojačala i oscilatora u visokofrekventnoj elektronici  3. objasniti blok sheme uređaja za mjerenje bioelektričnih potencijala  4. komentirati blok shemu radiogoniometra i satelitskih sustava  5. analizirati trendove razvoja u pojedinim granama elektronike i stanje na tržištu |
| Razrada | |
| Nastavne cjeline | Razrada Nastavne teme |
| Osnove mikroelektronike | Mikroelektroničke tehnike i tehnologije  Poluvodički materijali  Principi integracije  Molekularna elektronika |
| Visokofrekvencij-ska elektronika | RF pojačala  Sprežne mreže rezonantnih i širokopojasnih pojačala  Oscilatori |
| Biomedicinska elektronika | Osnove elekrofiziologije  Važniji bioelektrični potencijali  Uređaji za mjerenje potencijala  Laseri  Ultrazvučna dijagnostika  CT  Trendovi razvoja i stanje na tržištu |
| Navigacija | Radiogoniometrija  Satelitska navigacija  Tipovi antena  Trendovi razvoja i stanje na tržištu |
| Ostalo | |
| Metode i oblici rada: | Metode: verbalne metode, vizualne metode, prakseološke metode, metode aktivnog učenja, metode učenja stvaranjem  Oblici: frontalni rad, individualni rad, rad u parovima, rad u skupini  Napomena: Izbor metoda i oblika rada za svaki nastavni sat određuje nastavnik prema nastavnim sadržajima, osobitosti polaznika te materijalnim i drugim uvjetima. |
| Elementi i oblici praćenja i vrjednovanja polaznika: | Elementi: usvojenost programskih sadržaja, primjena znanja, sudjelovanje u nastavnom procesu  Oblici: usmena provjera, pisana provjera, problemski zadatak, projektni zadatak, seminarski rad |
| Literatura | |
| Literatura za polaznike: | Prema Katalogu obveznih udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava Ministarstva znanosti i obrazovanja. |

2.2.4. Završni rad

Provodi se temeljem Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (»Narodne novine«, broj 87/2008, 86/2009, 92/2010, 105/2010 – isp., 90/2011, 16/2012, 86/2012, 94/2013, 152/2014 i 7/2017) i Pravilnika o izradbi i obrani završnoga rada (»Narodne novine«, broj 118/2009).

3. OKRUŽENJE ZA UČENJE

Ustanova za strukovno obrazovanje i prostori poslodavaca

4. KADROVSKI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Nastavnik | Izobrazba\* |
| Hrvatski jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor hrvatskog jezika i književnosti  • profesor jugoslavenskih jezika i književnosti  • diplomirani kroatolog  • profesor hrvatske kulture  • diplomirani komparatist književnosti ili profesor komparativne književnosti (pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na Filozofskom fakultetu u Zagrebu)  • profesor jugoslavenskih jezika i književnosti sa smjerom animacija kulture (diplomirao na Pedagoškom fakultetu u Rijeci do 1991. godine pod uvjetom da ima položen razlikovni ispit iz hrvatskog jezika na tom fakultetu)  • magistar hrvatskog jezika i književnosti  • magistar edukacije hrvatskog jezika i književnosti  • magistar kroatologije  • magistar edukacije kroatologije  • magistar kroatistike i južnoslavenskih filologija |
| Engleski jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor engleskog jezika i književnosti  • diplomirani anglist  • magistar edukacije (nastavnički smjer) engleskog jezika (i književnosti)  • magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  • magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Njemački jezik | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor njemačkog jezika i književnosti  • magistar edukacije (nastavnički smjer) njemačkog jezika (i književnosti)  • magistar prevoditelj ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu  • magistar filolog ukoliko ima položenu pedagoško-psihološko-metodičku naobrazbu |
| Povijest | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • diplomirani povjesničar  • profesor povijesti  • magistar edukacije povijesti  • magistar povijesti  • profesor geografije i povijesti  • magistar edukacije geografije i povijesti |
| Geografija | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor geografije  • profesor geografije i povijesti  • profesor geografije i geologije  • diplomirani geograf  • profesor geografije i drugog predmeta  • magistar edukacije geografije  • magistar edukacije geografije i povijesti  • magistar edukacije geografije i drugog predmeta |
| Politika i gospodarstvo | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor sociologije  • magistar sociologije  • diplomirani politolog  • magistar politologije  • diplomirani ekonomist  • magistar ekonomije  • diplomirani pravnik  • magistar prava |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar kineziologije  • profesor kineziologije  • profesor tjelesnog odgoja  • profesor fizičke kulture  • profesor fizičkog odgoja |
| Katolički vjeronauk | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • diplomirani vjeroučitelj teologije  • diplomirani kateheta  • profesor vjeronauka  • magistar religiozne pedagogije i katehetike  • diplomirani teolog  • magistar teologije |
| Etika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor filozofije  • magistar edukacije filozofije  • diplomirani filozof  • magistar filozofije  • profesor sociologije  • magistar sociologije  • diplomirani politolog  • magistar politologije  • diplomirani teolog  • magistar teologije  • diplomirani kateheta  • magistar religiozne pedagogije i katehetike  • profesor hrvatske kulture  • magistar edukacije kroatologije  • diplomirani kroatolog  • magistar kroatologije  • profesor religijske kulture  • magistar edukacije religijskih znanosti  • diplomirani religiolog  • magistar religijskih znanosti |
| Matematika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar edukacije matematike  • magistar matematike  • magistar edukacije matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar edukacije matematike i fizike  • magistar edukacije fizike i matematike  • profesor matematike  • diplomirani inženjer matematike  • profesor matematike i informatike  • diplomirani inženjer računarstva i matematike  • profesor matematike i fizike  • profesor fizike i matematike |
| Fizika | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • magistar edukacije fizike  • magistar fizike  • magistar edukacije fizike i matematike  • magistar edukacije fizike i politehnike  • magistar edukacije fizike i informatike  • magistar fizike – geofizike  • magistar edukacije fizike i tehnike  • magistar edukacije fizike i kemije  • profesor fizike  • diplomirani inženjer fizike  • profesor matematike i fizike  • profesor fizike i matematike |
| Kemija | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor kemije  • diplomirani inženjer kemije  • diplomirani inženjer kemijske tehnologije  • diplomirani kemijski inženjer  • diplomirani inženjer biotehnologije  • magistar edukacije kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • magistar edukacije fizike i kemije  • magistar kemije  • magistar biologije i kemije  • magistar/inženjer kemijskog inženjerstva  • magistar primijenjene kemije  • magistar/inženjer bioprocesnog inženjerstva |
| Biologija | • nastavnik općeobrazovnog predmeta | • profesor biologije  • magistar biologije  • prof. biologije i kemije  • magistar biologije i kemije  • magistar edukacije biologije i kemije  • diplomirani inženjer biologije – smjer ekologija  • diplomirani inženjer biologije – smjer molekularna biologija  • magistar molekularne biologije  • magistar eksperimentalne biologije  • magistar biologije i ekologije mora  • magistar ekologije i zaštite prirode  • magistar zaštite okoliša |
| Računalstvo | • nastavnik općeobrazovnog predmeta  • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar informatike  • magistar edukacije informatike  • magistar edukacije informatike i tehnike  • magistar edukacije informatike i matematike  • magistar edukacije fizike i informatike  • magistar informacijskih znanosti  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist računarstva  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Tehničko crtanje i dokumentiranje | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer strojarstva  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • diplomirani inženjer strojarstva  • profesor elektrotehnike  • profesor strojarstva  • profesor PTO |
| Osnove elektrotehnike | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
|  | • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Laboratorijske vježbe iz elektrotehnike | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektronike  • stručni prvostupnik inženjer elektroenergetike  • stručni prvostupnik inženjer informacijskih tehnologija  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Radioničke vježbe | • strukovni učitelj | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike  • nastavnik praktične nastave elektrotehničke struke  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektroenergetike  • stručni prvostupnik inženjer elektronike  • stručni prvostupnik inženjer politehnike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Osnove elektroničkih mjerenja | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektronike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Instrumentacija | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Elektronika | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Osnove digitalne elektronike | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer informatike  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Digitalna elektronika | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer informatike  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Mikroupravljači | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer informatike  • magistar inženjer automatike i sustava  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • profesor elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Programirljivi logički upravljači | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva |
|  |  | • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektronike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Uvod u automatiku | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer strojarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • diplomirani inženjer strojarstva  • profesor elektrotehnike  • profesor strojarstva |
| Osnove web dizajna | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar informatike  • magistar edukacije informatike  • magistar edukacije informatike i tehnike  • magistar edukacije informatike i matematike  • magistar edukacije fizike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektronike  • stručni prvostupnik inženjer politehnike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva |
| Obrada slike i zvuka | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva |
|  |  | • magistar inženjer informatike  • magistar računarstva i matematike  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektronike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva |
| Programiranje | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer informatike  • magistar računarstva i matematike  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Uvod u računalne mreže | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer informatike  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Obnovljivi izvori energije | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer strojarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer strojarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer strojarstva  • profesor elektrotehnike  • profesor strojarstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer politehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektroenergetike  • inženjer elektrotehnike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Energetska učinkovitost | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer strojarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer strojarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer strojarstva  • profesor elektrotehnike  • profesor strojarstva |
| Energetska elektronika | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • profesor elektrotehnike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Telekomunikacijski vodovi i mreže | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Elektroničke komunikacije | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer informatike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Komunikacijski protokoli | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Internetske tehnologije | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • magistar inženjer informatike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike |
| Vođenje procesa računalom | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer strojarstva  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer strojarstva  • diplomirani inženjer strojarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • profesor strojarstva  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer strojarstva  • stručni prvostupnik inženjer strojarstva  • inženjer elektrotehnike  • inženjer strojarstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Uvod u robotiku | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer strojarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer strojarstva  • diplomirani inženjer strojarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • profesor strojarstva  • profesor elektrotehnike |
| Robotika | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer strojarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • stručni specijalist inženjer strojarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer strojarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • profesor strojarstva  • profesor elektrotehnike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Elektromotorni pogoni | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • inženjer elektrotehnike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Tehnologija grijanja i klimatizacije | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer strojarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer strojarstva  • profesor elektrotehnike  • profesor strojarstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Električne instalacije | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer politehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektroenergetike  • inženjer elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer politehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektroenergetike  • inženjer elektrotehnike |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Sustavi tehničke zaštite | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer računarstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektronike  • stručni prvostupnik inženjer politehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektroenergetike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnome sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Menadžment | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomije  • magistar inženjer industrijskog inženjerstva  • diplomirani inženjer industrijskog menadžmenta  • diplomirani ekonomist  • sveučilišni prvostupnik ekonomije  • stručni prvostupnik ekonomije  • ekonomist |
| Primijenjeno računalstvo | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer računalstva  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar informacijskih znanosti  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • magistar inženjer informatike  • magistar računarstva i matematike  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektronike  • stručni prvostupnik inženjer politehnike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva |
| • suradnik u nastavi | • strukovna kvalifikacija u Obrazovnom sektoru elektrotehnika i računalstvo u četverogodišnjem trajanju obrazovanja s najmanje pet godina radnog staža u struci |
| Tehničko i poslovno komuniciranje | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar ekonomist, smjer informatika  • magistar profesor matematike i informatike  • magistar računarstva i matematike  • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar informatike  • magistar edukacije informatike  • magistar edukacije informatike i tehnike  • magistar inženjer automatike i sustava  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor matematike i informatike  • profesor informatike  • diplomirani informatičar  • stručni specijalist inženjer računarstva  • stručni specijalist poslovnih informacijskih sustava  • stručni specijalist inženjer informacijskih tehnologija  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računalstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računalstva  • stručni prvostupnik informatike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva  • inženjer informatike |
| Industrijska elektronika | • nastavnik stručno-teorijskih sadržaja | • magistar inženjer elektrotehnike  • magistar inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • magistar inženjer komunikacijske i informacijske tehnologije  • magistar inženjer računarstva  • magistar inženjer automatike i sustava  • magistar inženjer elektronike i računalnog inženjerstva  • stručni specijalist inženjer elektrotehnike  • stručni specijalist inženjer računarstva  • diplomirani inženjer elektrotehnike  • diplomirani inženjer računarstva  • profesor elektrotehnike  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike i informacijske tehnologije  • sveučilišni prvostupnik inženjer računarstva  • sveučilišni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer elektrotehnike  • stručni prvostupnik inženjer računarstva  • stručni prvostupnik inženjer elektronike  • inženjer elektrotehnike  • inženjer računarstva |

\* Napomena: Ako postoje dvojbe oko ispunjavanja propisanih uvjeta odgovarajuće vrste obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta (promjena naziva nastavnoga predmeta, akademskog ili stručnog naziva, nastavnog plana i programa/strukovnog kurikuluma, uvođenje novoga akademskog ili stručnog naziva i sl.), suglasnost o odgovarajućoj vrsti obrazovanja za izvođenje nastave iz pojedinoga nastavnog predmeta na zahtjev ustanove za strukovno obrazovanje može izdati ministarstvo nadležno za obrazovanje uz prethodno stručno mišljenje nadležne agencije.

5. MINIMALNI MATERIJALNI UVJETI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nastavni predmet | Oprema | Prostor |
| Hrvatski jezik | grafoskop, računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica |
| Engleski jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Njemački jezik | računalo s pristupom internetu i potrebnom programskom potporom, projektor, zaslon, CD player, DVD player | standardna učionica, kabinet za strani jezik |
| Povijest | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za povijest |
| Geografija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, geografske karte svijeta, kontinenata i Republike Hrvatske, topografske karte (broj listova dostatan radu u paru), satelitske snimke, reljefni modeli, zbirke minerala i stijena, prozirnice, multimedijalne prezentacije, kompas, krivinomjer, GPS uređaj (broj kompasa, krivinomjera i GPS uređaja minimalno dostatan za rad u skupinama), grafički prikazi, tekstualni materijal | specijalizirana učionica za geografiju ili kabinet za geografiju, školsko dvorište |
| Politika i gospodarstvo | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | nastavna sredstva i pomagala prema državnom pedagoškom standardu za opremanje sportskih igrališta, dvorana i ostalih pratećih prostora | otvoreni i zatvoreni sportski prostori s pratećim higijenskim prostorijama (sportska dvorana, teretana, igrališta, plivalište…),- sukladno državnom pedagoškom standardu |
| Katolički vjeronauk | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za vjeronauk |
| Etika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon | standardna učionica, kabinet za etiku |
| Matematika | računalo s pristupom internetu i potrebnom matematičkom programskom potporom, projektor, zaslon, pametna ploča, geometrijski pribor, modeli geometrijskih tijela | standardna učionica, kabinet za matematiku, specijalizirana informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Fizika | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, pribor za demonstracijske pokuse | specijalizirana ili standardna učionica, kabinet za pripremu nastave fizike s opremom |
| Kemija | računalo s pristupom internetu, projektor, zaslon, kemijski pribor i kemikalije | standardna učionica ili specijalizirana učionica za kemiju, informatička učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema, kabinet za pripremu nastave kemije s opremom |
| Biologija | projektor, zaslon, grafoskop, računalo s pristupom internetu, DVD player, televizor, model unutarnjih organa čovjeka (torzo), slike organa čovjeka, stetoskop i tlakomjer | standardna učionica, kabinet za biologiju, specijalizirana učionica – korištenje prilikom realizacije pojedinih nastavnih tema |
| Računalstvo | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom (operacijski sustav, antivirusna zaštita, primjenski programi, programsko okruženje odabranog programskog jezika), pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i instaliranom potrebnom programskom potporom, programska potpora za upravljanje učionicom (CMS), pisač | informatička učionica |
| Tehničko crtanje i dokumentiranje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s pristupom internetu i programskom potporom, grafoskop i grafoprozirnice za tehničko crtanje | standardna učionica, specijalizirana učionica, informatička učionica |
| Osnove elektrotehnike | projektor, zaslon, središnje upravljačko mjesto kojim se upravlja svim priključcima na radnim mjestima polaznika, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Laboratorijske vježbe iz elektrotehnike | projektor, zaslon, središnje upravljačko mjesto kojim se upravlja svim priključcima na radnim mjestima polaznika, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | specijalizirana učionica |
| Radioničke vježbe | projektor, zaslon, središnje upravljačko mjesto kojim se upravlja svim priključcima na radnim mjestima polazni, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 14 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | radionica za praktičnu nastavu |
| Osnove elektroničkih mjerenja | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Instrumentacija | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Elektronika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Osnove digitalne elektronike | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Digitalna elektronika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Mikroupravljači | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Programirljivi logički upravljači | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima te računalima i PLC-ovima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Uvod u automatiku | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Osnove web dizajna | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i pristupom lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s potrebnom programskom potporom, pristup internetu | standardna učionica, informatička učionica |
| Obrada slike i zvuka | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, informatička učionica |
| Programiranje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i pristupom lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s potrebnom programskom potporom, pristup internetu | standardna učionica, informatička učionica |
| Uvod u računalne mreže | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, radni stolovi s 14 umreženih računala za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, informatička učionica |
| Obnovljivi izvori energije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Energetska učinkovitost | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom i pristupom internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Energetska elektronika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Telekomunikacijski vodovi i mreže | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Elektroničke komunikacije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Komunikacijski protokoli | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Internetske tehnologije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i pristupom lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s potrebnom programskom potporom, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica, informatička učionica |
| Vođenje procesa računalom | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Uvod u robotiku | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu, različiti senzori, industrijski robot, mobilni robot | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Robotika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu, različiti senzori, industrijski robot, mobilni robot | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Elektromotorni pogoni | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Tehnologija grijanja i klimatizacije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Električne instalacije | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i lokalnoj mreži, minimalno 7 radnih stolova s umreženim računalima za polaznike, potrebnom programskom potporom i odgovarajućim priključcima, mjerni instrumenti i oprema, komponente i/ili sklopovi, pristup internetu | standardna učionica, specijalizirana učionica |
| Sustavi tehničke zaštite | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom i pristupom internetu | standardna učionica |
| Menadžment | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom i pristupom internetu | standardna učionica |
| Primijenjeno računalstvo | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i pristupom lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s potrebnom programskom potporom, pristup internetu | standardna učionica, informatička učionica |
| Tehničko i poslovno komuniciranje | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom, pristupom internetu i pristupom lokalnoj mreži, minimalno 14 umreženih računala za polaznike s potrebnom programskom potporom, pristup internetu | standardna učionica, informatička učionica |
| Industrijska elektronika | projektor, zaslon, računalo za nastavnika s instaliranom potrebnom programskom potporom | standardna učionica |

6. REFERENCE DOKUMENTA

6.1. Referentni brojevi

Kod standarda kvalifikacije: SK-0701/11-02-42/11-02

Naziv sektora: Elektrotehnika i računalstvo

Šifra sektora: 07

6.2. Članovi radnih skupina koji su sudjelovali u izradbi strukovnog kurikuluma

6.2.1. Općeobrazovni dio

I. Jezično-komunikacijsko područje:

Ivana Lekić, prof., AZOO, Split – voditeljica

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Vesna Hrvoj-Šic, MZO, Zagreb

Hrvatski jezik

dr. sc. Sanja Fulgosi, NCVVO, Zagreb

Božica Jelaković, prof., XV. gimnazija, Zagreb

dr. sc. Srećko Listeš, AZOO, Split

Tanja Marčan, prof., Hotelijersko-turistička škola Opatija, Opatija

Melita Rabak, prof., Trgovačka i tekstilna škola u Rijeci; Rijeka

Linda Grubišić Belina, prof., AZOO, Rijeka

Engleski i njemački jezik

Izabela Potnar Mijić, prof., AZOO, Osijek

Ana Crkvenčić, prof., AZOO, Zagreb

Dubravka Kovačević, prof., AZOO, Zagreb

Ninočka Truck-Biljan, prof., Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera, Osijek

Vlasta Svalina, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Livija Pribanić Katarinić, prof., Srednja strukovna škola Vinkovci, Vinkovci

Dragana Jurilj Prgomet, prof., Druga srednja škola Beli Manastir, Beli Manastir

Cvjetanka Božanić, prof., X. gimnazija »Ivan Supek«, Zagreb

II. Matematičko područje:

Matematika

Neda Lesar, prof., AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Mirjana Ilijić, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Draga Dolenec Gashi, prof., Grafička škola u Zagrebu, Zagreb

Zlatko Zadelj, prof., NCVVO, Zagreb

Darko Belović, MZO, Zagreb

III. Prirodoslovno područje:

mr. sc. Diana Garašić, AZOO, Zagreb – voditeljica

Nada Gvozdenović, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Andreja Uroić Landekić, MZO, Zagreb

Geografija

Sonja Burčar, prof., AZOO, Osijek

dr. sc. Ružica Vuk, Prirodoslovno-matematički fakultet, Geografski odsjek, Zagreb

Kemija

Borjanka Smojver, dipl. ing., AZOO, Rijeka

Gordana Cecić-Sule, prof., AZOO, Split

Olgica Martinis, AZOO, Zagreb

Ratka Šoić, dipl. ing., Prirodoslovna i grafička škola, Rijeka

Sanja Klubička, dipl. ing., Tehnička škola Daruvar, Daruvar

Biologija

mr. sc. Zrinka Pongrac Štimac, prof., V. gimnazija, Zagreb

Dalibor Sumpor, prof., Srednja škola Tina Ujevića i Tehnička škola, Kutina

Marina Ništ, prof., AZOO, Osijek

prof. dr. sc. Ines Radanović, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za biologiju, Zagreb

Fizika

dr. sc. Željko Jakopović, AZOO, Zagreb

Tatjana Janeš, prof., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Hrvoje Negovec, prof., I. tehnička škola Tesla, Zagreb

dr. sc. Ana Sušec, Prirodoslovno-matematički fakultet, Odsjek za fiziku, Zagreb

IV. Tehničko i informatičko područje:

Računalstvo

Željka Knezović, prof., AZOO, Split – voditeljica

Biljana Šoda, ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

Zlatka Markučič, dipl. ing., XV. gimnazija, Zagreb

Predrag Brođanac, prof., V. gimnazija Zagreb

Latinka Križnik, prof., Škola za medicinske sestre Vrapče, Zagreb

Natalija Stjepanek, prof., Ekonomska i upravna škola, Osijek

Stjepan Šalković, prof., Srednja škola Krapina, Krapina

V. Društveno – humanističko područje:

Ankica Mlinarić, dipl. teolog, AZOO, Osijek – voditeljica

Mateja Mandić, prof., ASOO, Zagreb

Ivana Pilko, dipl. fonetičar i lingvist, MZO, Zagreb

Katolički vjeronauk

prof. dr. sc. Ana Thea Filipović, Katolički bogoslovni fakultet, Zagreb

Gordana Barudžija, dipl. teolog, AZOO, Zagreb

Dejan Čaplar, dipl. teolog, Gimnazija Beli Manastir, Beli Manastir

Etika

Milana Funduk, prof., Klasična gimnazija, Zagreb

dr. sc. Dijana Lozić-Leko, Gimnazija A. G. Matoša, Zabok

Povijest

mr. sc. Marijana Marinović, AZOO, Rijeka

dr. sc. Željko Holjevac, Filozofski fakultet, Zagreb

Lobert Simičić, dipl. sociolog i dipl. povjesničar, Medicinska škola, Rijeka

Mladen Stojić, prof., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo, Rijeka

Miroslav Šašić, prof., Prirodoslovna škola Vladimira Preloga, Zagreb

Politika i gospodarstvo

Martina Preglej, prof., Športska gimnazija, Zagreb

Zlata Paštar, prof., Prva gimnazija, Zagreb

VI. Umjetničko područje:

/

VII. Tjelesno i zdravstveno područje:

Tjelesna i zdravstvena kultura

Željko Štefanac, prof., AZOO, Zagreb – voditelj

Biljana Šoda, prof., ASOO, Zagreb

Višnja Maranić-Uremović, MZO, Zagreb

prof. dr. sc. Boris Neljak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Dario Novak, Kineziološki fakultet, Zagreb

dr. sc. Vilko Petrić, Kineziološki fakultet, Zagreb

Ana Matković, prof., Škola za primalje, Zagreb

6.2.2. Strukovni dio

Marija Marcelić, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Jelena Matković, prof., ASOO, Zagreb

Vesna Anđelić, dipl. ing., ASOO, Zagreb

Maja Jukić, dipl. ing., konzultant u obrazovanju

Zoran Konjević, dipl. ing., Tehnička škola Nikole Tesle, Vukovar

Jasminka Kotur, dipl. ing., Tehnička škola Ruđera Boškovića, Zagreb

Ivan Jurić, ing., Zagrebačka zajednica tehničke kulture, Zagreb

doc. dr. Igor Krois, Fakultet elektrotehnike i računarstva, Zagreb

Mario Martinović, dipl. ing., Srednja škola za elektrotehniku i računalstvo

6.3. Predlagatelj strukovnog kurikuluma

Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih