## Poslovnik Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske

### NN 59/1992 (29.9.1992.), Poslovnik Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 79. Ustava Republike Hrvatske, Zastupnički dom Sabora
Republike Hrvatske, na sjednici 24. rujna 1992., donosi

## POSLOVNIK

### Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske

I. UVODNE ODREDBE

Članak 1.

Unutarnje ustrojstvo i način rada Zastupničkog doma Sabora Republike
Hrvatske uređuje se ovim poslovnikom.

Članak 2.

Ovim se poslovnikom uređuju:

- način konstituiranja Doma, početak obavljanja zastupničke dužnosti
i prestanak mandata zastupnika,

- ostvarivanje prava i dužnosti zastupnika u Zastupničkom domu,

- djelokrug Zastupničkog doma,

- prava i dužnosti predsjednika Zastupničkog doma, odnosno predsjednika
Sabora,

- djelokrug, sastav i način rada radnih tijela Zastupničkog doma i njihovi
međusobni odnosi,

- odnosi Zastupničkog doma i predsjednika Republike,

- način ostvarivanja prava Zastupničkog doma prema Vladi Republike Hrvetske
(u daljnjem tekstu: Vlada),

- postupak donošenja akata i razmatranja pojedinih pitanja iz nadlžznosti
Zastupničkog doma,

- postupak izbora i imenovanja, odnosno razrješenja u Zastupničkom domu,

- poslovni red na sjednicama Zastupničkog doma,

- javnost u radu Zastupničkog doma,

- obavljanje stručnih, administrativnih, tehničkih i drugih poslova
za potrebe Zastupničkog doma i rukovođenje tim poslovima,

- rad Zastupničkog doma u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike.

II. KONSTITUIRANJE ZASTUPNIČKOG DOMA, POČETAK OBAVLJANJA ZASTUPNIČKE
DUŽNOSTI I PRESTANAK MANDATA ZASTUPNIKA

Članak 3.

Zastupnički dom Sabora saziva na prvo zasjedanje predsjednik Republike
Hrvatske.

Do izbora predsjednika Zastupničkog doma, u pravilu dobno najstariji
zastupnik zauzima mjesto privremenog predsjednika, ukoliko Dom ne odluči
drugačije.

Privremeni predsjednik ima do izbora predsjednika Zastupničkog doma
sva prava i dužnosti predsjednika Doma u pogledu predsjedanja i rukovođenja
sjednicom, a do izbora Mandatno-imunitetske komisije i Odbora za izbor,
imenovanja i administrativne poslove ovlašten je predlagati donošenje odluka,
a to pravo pripada i najmanje desetorici zastupnika, ako ovim poslovnikom
nije određeno da pojedine odluke predlaže određeno tijelo ili veći broj
zastupnika.

Članak 4.

Broj svih zastupnika u Zastupničkom domu je 124. uvećan za broj zastupnika
koji se smatraju izabranima iz reda pripadnika etničke i nacionalne zajednice
ili manjine, na temelju članka 21. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika
u Sabor Republike Hrvstske ("Narodne novine". br. 22/92.).

Članak 5.

Zastupnički dom konstituiran je danom na koji ga je predsjednik Republike
Hrvatske sazvao na prvo zasjedanje, time da je na sjednici Doma utvrđena
nazočnost najmanje dvije trećine svih zastupnika Zastupničkog doma.

Danom konstituiranja Zastupničkog doma prestaje mandat zastupnicima
prethodnog saziva Zastupničkog doma. Istoga dana prestaje zastupnicima
člsnstvo u tijelima i organizacijama izvan Sabora, na koje ih je imenovao
Zastupnički dom iz reda zastupnika, ako je imenovanje uvjetovano obavljanjem
dužnosti zastupnika.

Nakon što je Zastupnički dom konstituiran izvodi se himna Republike
Hrvatske "Lijepa naša domovino".

Članak 6.

Zastupnički dom ima Mandatno-imunitetsku komisiju. .Mandatno-imunitetska
komisija bira se na prvoj sjednici Zastupničkog doma na prijedlog privremenog
predsjednika ili najmanje 10 zastupnika.

Mandatno-imunitetska komisija ima predsjednika i 6 članova.

Članak 7.

Mandatno-imunitetska komisija

- na konstituirajućoj sjednici obavještava Dom o provedenim izborima
za Zastupnički dom i imenima izabranih zastupnika, kao i o podnesenim ostavkama
na Zastupničku dužnost, imenima zastupnika koji su stavili Zastupnički
mandat u mirovanje, te o zamjenicima zastupnika koji umjesto njih počinju
obavljati Zastupničku dužnost,

- predlaže Zastupničkom domu odluku o prestanku mandata zastupniku kada
se ispune zakonom predviđeni uvjeti i obavještava Zastupnički dom da su
ispunjeni zakonski uvjeti za početak Zastupničkog mandata zamjeniku zastupnika,

- predlaže Zastupničkom domu donošenje odluke o imunitetu zastupnika,
a kada Dom ne zasjeda, odlučuje o imunitetu, time da odluku mora naknadno
potvrditi Dom.

Članak 8.

Od dana konstituiranja Zastupničkog doma, odnosno od dana utvrđivanja
i objave rezultata ponovljenih izbora, zastupnik ima sva prava i dužnosti
zastupnika određena Ustavom, zakonom i poslovnikom Zastupničkog doma, do
prestanka mandata.

Članak 9.

Nakon izvješća Mandatno-imunitetske komisije o provedenim izborima,
privremeni predsjednik izgovora prisegu slijedećega sadržaja:

"Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Zastupničkom
domu Sabora Republike Hrvatske obavljati savjesno i odgovorno i da ću se
u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću
se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske".

Privremeni predsjednik, poslije pročitane prisege poziva pojedinačno
zastupnike, a zastupnik nakon što je izgovoreno njegovo ime i prezime,
ustaje i izgovara: "Prisežem".

Članak 10.

Zastupnik koji nije bio nazočan na konstituirajućoj sjednici Doma, kao
i zamjenik zastupnika kada počinje obavljati Zastupničku dužnost i zastupnik
izabran na ponovljenim izborima, u skladu s odredbama Zakona o izborima
zastupnika u Sabor Republike Hrvatske, polažu prisegu na prvoj idućoj sjednici
Zastupničkog doma.

Članak 11.

Danom konstituiranja Zastupničkog doma zastupnik počinje obavljati Zastupničku
dužnost, a zamjenik zastupnika danom ostavke zastupnika podnesene Zastupničkom
domu, odnosno danom podnošenja pismene izjave o stavljanju Zastupničke
dužnosti u mirovanje.

U ostalim slučajevima prestanka Zastupničkog mandata, zamjenik zastupnika
počinje obavljati Zastupničku dužnost nakon što je Zastupnički dom utvrdio
da je pojedinom zastupniku prestao Zastupnički mandat.

Članak 12.

Na konstituirajućoj sjednici Zastupničkog doma bira se Odbor za izbor,
imenovanja i administrativne poslove.

Po izboru Odbora iz stavka 1. ovoga članka pristupa se izboru predsjednika
i potpredsjednika Zastupničkog doma, te predsjednika, potpredsjednika i
članova radnih tijela Zastupničkog doma.

Nakon izbora predsjednika Zastupničkog doma, izabrani predsjednik Doma
zauzima mjesto predsjednika.

Članak 13.

Zastupnik čiji je izbor objavila Izborna komisija Repubjike Hrvatske
može prije početka obavljanja zastupničke dužnosti podnijeti ostavku na
Zastupnički mandat. Ostavka se podnosi pismeno Zastupničkom domu.

Na način određen u stavku 1. ovoga članka zastupnik podnosi ostavku
i tijekom obavljanja zastupničke dužnosti.

Članak 14.

Zastupnik može jedanput za trajanja saziva Zastupničkog doma, ukoliko
je izabran ili imenovan na koju od dužnosti koja je nespojiva sa dužnošću
zastupnika, staviti u mirovanje svoj Zastupnički mandat.

U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, zastupnik o početku i kraju mirovanja
mandata obavještava Zastupnički dom pismenim izjavama.

Zastupnik je dužan, najkasnije u roku od osam dana od dana prestanka
obavljanja dužnosti koja je nespojiva sa dužnošću zastupnika, izvijestiti
pismenom izjavom Dom o tome da li će nastaviti obavljati Zastupničku dužnost.
U slučaju da ne podnese u navedenom roku pismenu izjavu, smatrat će se
da mu je prestao Zastupnički mandat.

Članak 15.

Zastupniku prestaje Zastupnički mandat:

- ako je izabran ili imenovan na koju od dužnosti navedenih u članku
6. stavku 2. Zakona o izborima zastupnika u Sabor Republike Hrvatske, a
nije podnio ostavku na tu dužnost, odnosno stavio zastupnički mandat u
mirovanje, danom stupanja na tu dužnost,

- ako već obavlja koju od dužnosti koja je nespojiva sa Zastupničkom
dužnošću, te nastavi obavljati tu dužnost, a nije podnio ostavku na tu
dužnost, odnosno stavio Zastupnički mandat u mirovanje, danom konstituiranja
Zastupničkog doma.

U ostalim slučajevima zastupniku prestaje mandat kada nastupe druge
okolnosti predviđene Ustavom i zakonom za prestanak mandata.

Članak 16.

Iznimno od odredbe članka 15. stavka 1. ovoga poslovnika, predsjedniku
i članu Vlade, koji je izabran za zastupnika, ne smatra se da je prestao
Zastupnički mandat sve dok nije izglasano povjerenje predsjedniku i članovima
Vlade, time da za to vrijeme predsjednik, odnosno član Vlade, ne može obavljati
Zastupničku dužnost.

Članak 17.

Kada se po odredbama Zakona o izborima zastupnika u Sabor Republike
Hrvatske i ovoga poslovnika, ispune uvjeti za prestanak Zastupničkog mandata,
Zastupnički mandat prestaje zastupniku danom kada je odluku o prestanku
mandata donio Zastupnički dom, osim u slučaju iz članka 15. stavka 1. ovoga
poslovnika.

III. OPĆA PRAVA I DUŽNOSTI ZASTUPNIKA

Opće odredbe

Članak 18.

Zastupnik ima prava i dužnosti:

- sudjelovati na sjednicama Doma i na njima govoriti i glasovati,

- podnositi prijedloge i postavljati pitanja,

- postavljati pitanja predsjedniku Vlade i članovima Vlade,

- sudjelovati na sjednicama radnih tijela i u njima govoriti, a u radnim
tijelima kojih je član i glasovati,

- prihvatiti izbor koji mu svojim odlukama određi Dom, a jedino se nije
dužan prihvatiti članstva u radnom tijelu ako je već prihvatio dužnost
člana u dva radna tijela

Zastupnik ima i druga prava i dužnosti utvrđena odredbama Ustava, zakona
i odredbama ovoga poslovnika.

Članak 19.

Zastupniku se dostavljaju:

- "Narodne novine", službeni list Republike Hrvatske,

- "Izvješća hrvatskog Sabora", glasilo Sabora Republike Hrvatske.

Izvješća, analize i drugi materijali, o kojima će se raspravljati u
Zastupničkom domu, dostavljaju se zastupnicima u sažetku, a na njihov zahtjev
dostavit će im se u izvorniku.

Članak 20.

Zastupniku su dostupni svi službeni materijali koji se pripremaju ili
prikupljaju u tijelima i Stručnoj službi Sabora, Vlade, ministarstvima
i drugim organima državne uprave, a koji se odnose na teme o kojima se
raspravljs u Zastupničkom domu.

Članak 21.

Zastupnik može tražiti od ministara i dužnosnika koji rukovode radom
drugih organa državne uprave obavijesti i uvid u materijal o temama koje
su na dnevnom redu sjednica Zastupničkog doma ili se pripremaju za sjednicu
Doma ili radnog tijela čiji je član, a i druge obavijesti koje su mu kao
zastupniku potrebne.

Članak 22.

Zastupnik može tražiti obavijesti i objašnjenje od predsjednika Zastupničkog
doma i predsjednika radnih tijele o radu tijela kojima oni predsjedavaju.

Zastupnik može tražiti obavijesti i objašnjenja od tajnika Zastupničkog
doma o radu Stručne službe Sabora.

Članak 23.

Zastupnici su dužni čuvati službenu i vojnu tajnu i druge povjerljive
podatke koje saznaju u obavljanju zastupničke dužnosti i za to su odgovorni
prema zakonu.

Članak 24.

Za vrijeme dok obavlja Zastupničku dužnost zastupnik ne smije u obavljanju
gospodarske i druge poduzimljivosti, bilo za sebe ili svog poslodavca,
koristiti i isticati podatak da je zastupnik.

Članak 25.

Zastupnik može tražiti da mu Stručna služba Sabora pruži pomoć u obavljanju
njegove zastupničke dužnosti, a napose u izradi prijedloga koje on podnosi,
u obavljanju poslova i zadaća koje mu je povjerilo radno tijelo Zastupničkog
doma, odnosno da mu osigura dopunsku dokumentaciju za pojedine teme ili
predmete koji su na dnevnom redu sjednice Zastupničkog doma ili radnih
tijela, a može tražiti i stručne obavijesti i objašnjenja radi potpunijeg
upoznavanja i praćenja problema na koje nailazi u obavljanju dužnosti zastupnika.

U Stručnoj službi Sabora stavljaju se na raspolaganje zastupnicima tehnička
i informatička sredstva i materijali, koji su im potrebni za obavljanje
njihove dužnosti, te osiguravaju tehnički i drugi uvjeti za njihov rad.

Članak 26.

Zastupnicima se izdaje zastupnička iskaznica.

U Zastupničkoj iskaznici navodi se imunitetsko pravo

zastupnika.

O izdavanju Zastupničkih iskaznica i o evidenciji izdanih iskaznica
brine se tajnik Zastupničkog doma.

Nije dozvoljena zloupotreba Zastupničke iskaznice.

Članak 27.

Zastupnik od dana konstituiranja Zastupničkog doma, odnosno od stupanja
na zastupničku dužnost do dana prestanka mandata ima pravo na novčanu naknadu
u skladu sa zakonom i odlukama Doma.

Zastupnički imunitet

Članak 28.

Zastupnik ima imunitet od dana konstituiranja Zastupničkog doma do prestanka
zastupničkog mandata

Kad se steknu uvjeti za pritvor zastupnika ili za pokretanje kaznenog
postupka protiv zastupnika, nadležno državno tijelo obvezno je prethodno
zatražiti za to odobrenje Doma.

Zahtjev za odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka
protiv zastupnika, nadležno državno tijelo podnosi predsjedniku Zastupničkog
doma radi upućivanja Mandatno-imunitetskoj komisiji Doma.

Članak 29.

Mandatno-imunitetska komisija Doma dužna je bez odgode razmotriti zahtjev
za odobrenje pritvora, odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika,
kao i izvješće o pritvoru zastupnika, zatečenog u činjenju kaznenog djela
za koje je propisana kazna zatvora u trajanju dužem od pet godina, te podnijeti
o tome izvješće Domu na prvoj idućoj sjednici.

Članak 30.

Povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika, odnosno za pokretanje
kaznenog postupka protiv zastupnika, Dom odlučuje na osnovi izvješća Mandatno-imuniteske
komisije da li će dati odobrenje za pritvor, odnosno odobrenje za pokretanje
kaznenog postupka, ili će se primijeniti imunitet, ako je to potrebno radi
obavljanja njegove Zastupničke dužnosti.

Članak 31.

O donesenoj odluci povodom zahtjeva za odobrenje pritvora zastupnika,
odnosno za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika, obavijestit
će se nadležni sud radi donošenja odgovarajuće odluke.

Članak 32.

Između sjednica Doma, odobrenje za lišenje slobode, odnosno za nastavljanje
kaznenog postupka, daje i o primjeni imuniteta zastupnika odlučuje Mandatno-imunitetska
komisija Doma, uz potvrdu Doma na prvoj idućoj sjednici.

Članak 33.

Kad Dom, odnosno Mandatno-imunitetska komisija odobri pritvor zastupnika,
odnosno da odobrenje za pokretanje kaznenog postupka, zastupnik može biti
pritvoren, odnosno kazneni se postupak protiv njega može voditi samo za
kazneno djelo za koje je dano odobrenje.

Klubovi zastupnika

Članak 34.

U Zastupničkom domu se mogu osnovati klubovi zastupnika prema stranačkoj
pripadnosti, te klubovi nezavisnih zastupnika i zastupnika iz reda etničkih
i nacionalnih zajednica ili manjina. Klub mora imati najmanje tri člana.

Klubovi zastupnika obvezni su o svom osnivanju obavijestiti tajnika
Zastupničkog doma, priložiti svoja pravila rada te podatke o članovima.

Tajništvo Sabora osigurat će klubovima zastupnika prostorne i druge
tehničke uvjete za rad (dvoranu za sjednice, prijepis, umnožavanje, dostavu
materijala i dr.).

IV. DJELOKRUG ZASTUPNIČKOG DOMA

Članak 35.

Zastupnički dom:

- odlučuje o donošenju i promjeni Ustava,

- donosi zakone, državni proračun i završni račun državnog proračuna,

- odlučuje o ratu i miru,

- odlučuje o promjeni državnih granica,

- potvrduje međunarodne ugovore, kada je to određeno Ustavom,

- raspisuje referendum,

- iskazuje povjerenje predsjedniku i članovima Vlade,

- odlučuje o nepovjerenju predsjedniku Vlade, pojedinom njezinom članu
ili Vladi u cjelini.

- odlučuje o pokroviteljstvu koje prima Sabor.

Zastupnički dom obavlja izbore, imenovanja i razrješenja:

- predsjednika i potpredsjednika Zastupničkog doma,

- predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela Zastupničkog
doma,

- članova stalnih delegacija Sabora u međunarodnim parlamentarnim i
drugim institucijama,

- tajnika Zastupničkog doma i njegovog zamjenika,

- sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske,

- predsjednika i sudaca Vrhovnog suda Republike Hrvatske i drugih sudove
za koje je to utvrđeno zakonom,

- javnih tužitelja, pučkog i javnog pravobranitelja i njihovih zamjenika,

- guvernera Narodne banke Hrvatske, direktora i članova Vijeća Hrvatske
radio-televizije te

- drugih nositelja javnih funkcija i predstavnika Sabora u tijelima
i institucijama određenim Ustavom i zakonom.

Zastupnički dom obavlja izbor sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske
do konstituiranja Županijskog doma na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja
i administrativne poslove.

Zastupnički dom obavlja imenovanja i razrješenja predsjednika i sudaca
Vrhovnog suda Republike Hrvatske i drugih sudova, javnih tužitelja, pučkog
i javnog pravobranitelja i njihovih zamjenika do izbora Republičkog sudbenog
vijeća, a na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i administrativne poslova.

Zastupnički dom nadzire rad Vlade Republike Hrvatske i drugih nositelja
javnih dužnosti odgovornih Saboru, u skladu s Ustavom i zakonom.

Zastupnički dom daje amnestiju za kaznena djela, te obavlja i druge
poslove određene Ustavom i zakonom.

V. PREDSJEDNIK, POTPREDSJEDNICI I TAJNIK ZASTUPNIČKOG DOMA

Članak 36.

Zastupnički dom ima predsjednika i tri potpredsjednika.

Predsjednik Zastupničkog doma predsjednik je i Sabora Republike Hrvatske.

Potpredsjednici Zastupničkog doma su i potpredsjednici Sabora Republike
Hrvatske.

Jedan potpredsjednik Zastupničkog doma bira se iz redova zastupnika
manjinskih i oporbenih parlamentarnih stranaka ili iz reda zastupnika pripadnika
etničke i nacionalne zajednice ili manjine.

Članak 37.

Predsjednik Zastupničkog doma:

- predstavlja Zastupnički dom i Sabor Republike Hrvatske,

- saziva i organizira, te predsjeda sjednicama Zastupničkog doma.

- upućuje prijedloge ovlaštenih predlagatelja u propisani postupak,

- predlaže dnevni red sjednice Doma,

- brine se o postupku donošenja zakona i drugih akata,

- usklađuje rad radnih tijela,

- objavljuje rezultate glasovanja Zastupničkog doma,

- potpisuje zakone i druge akte koje donosi Zastupnički dom,

- potpisuje akte Sabora Republike Hrvatske,

- upućuje donesene zakone Predsjedniku Republike radi proglašenja,

- daje suglasnost na putovanja zastupnika izvan države, kada mu je u
svojstvu zastupnika poziv upućen od pojedine inozemne organizacije,

- brine se o suradnji Zastupničkog doma s Vladom Republike Hrvatske,

- određuje sastav privremenih delegacija Zastupničkog doma u posjeti
stranim predstavničkim tijelima i organizacijama,

- određuje predstavnike Zastupničkog doma u reprezentativnim i drugim
prigodama,

- prihvaća se pokroviteljstva u svojstvu predsjednika Sabora,

- na prijedlog tajnika Doma podnosi zahtjev za osiguranje sredstava
za rad Doma i Stručne službe Sabora,

- brine se o zaštiti prava zastupnika,

- prima prisege izabranih i imenovanih dužnosnika, kada je to određeno
zakonom ili ovim poslovnikom, a ovo svoje pravo može povjeriti potpredsjedniku
Doma, predsjednicima radnih tijela Doma, a u iznimnim slučajevima, kada
se prisega prima izvan sjedišta Zastupničkog doma, i drugom zastupniku,

- uskladuje rad stalnih delegacija Sabora u međunarodnim parlamentarnim
i drugim institucijama,

- obavlja i druge poslove određene Ustavom, zakonom i ovim poslovnikom.

Članak 38.

Predsjednik Zastupničkog doma, prema potrebi, a najmanje jedanput mjesečno,
saziva međustranački kolegij koji se sastoji od predsjednika klubova zastupnika.

Članak 39.

Predsjednik Zastupničkog doma određuje, između izabranih potpredsjednika
Zastupničkog doma, prvog potpredsjednika Zastupničkog doma koji ga zamjenjuje
u slučaju njegove otsutnosti ili spriječenosti, a odluka o tome objavljuje
se u "Narodnim novinama".

Potpredsjednici Zastupničkog doma pomažu u radu predsjedniku Zastupničkog
doma i po njegovom ovlaštenju obavljaju. poslove iz njegovog djelokruga.

Članak 40.

Zastupnički dom ima tajnika Doma.

Tajnik Zastupničkog doma ujedno je i tajnik Sabora Republike Hrvatske,
a u pogledu prava prema Zakonu o pravima zastupnika u Saboru Republike
Hrvatske ima rang predsjednika radnog tijela Doma.

Tajnik Zastupničkog doma pomaže predsjedniku Zastupničkog doma u pripremanju
i organiziranju sjednica Zastupničkog doma, a obavlja i druge poslove utvrđene
ovim poslovnikom ili koje mu povjeri predsjednik Zastupničkog doma.

Članak 41.

Tajnih Sabora rukovodi Stručnom službom Sabora i donosi Pravilnik o
unutarnjem ustrojstvu, načinu rada i sistematizaciji radnih mjesta u Stručnoj
službi Sabora.

Tajnik Sabora priprema prijedlog za osiguravanje sredstava za rad Sabora
i Stručne službe Sabora i nalogodavac je za financijsko i materijalno poslovanje
Sabora i Stručne službe Sabora.

Tajnik Sabora zaključuje ugovore i obavlja druge pravne poslove Sabora.

Za svoj rad i za rad Stručne službe Sabora tajnik Sabora odgovoran je
Zastupničkom i Županijskom domu.

Članak 42.

Zamjenik tajnika Zastupničkog doma ujedno je i zamjenik tajnika Sabora.

Zamjenik tajnika Zastupničkog doma obavlja poslove iz djelokruga tajnika
Zastupničkog doma koje mu povjeri predsjednik Zastupničkog doma ili tajnik
Zastupničkog doma i zamjenjuje tajnika u slučaju njegove odsutnosti ili
spriječenosti.

Za svoj rad zamjenik tajnika Zastupničkog doma odgovoran je Zastupničkom
domu, a za poslove koje mu je povjerio tajnik Zastupničkog doma odgovoran
je i njemu.

Članak 43.

Tajnika Zastupničkog doma i zamjenika tajnika imenuje, donosno razrješava
dužnosti Zastupnički dom, na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i administrativne
poslove.

Tajnik Zastupničkog doma i zamjenik tajnika Zastupničkog doma imenuje
se na vrijeme od četiri godine i mogu biti ponovno imenovani na tu funkciju.

VI. RADNA TIJELA

1. Opće odredbe

Članak 44.

Za proučavanje i razmatranje općih političkih pitanja, te pripremu i
podnošenje odgovarajućih prijedloga za praćenje provođenja utvrđene politike
i praćenje izvršavanja zakona i drugih akata Zastupničkog doma, za pripremu
i proučavanje prijedloga zakona i drugih akata, za koordinaciju u rješavanju
pojedinih pitanja, za proučavanje i raspravljanje i drugih pitanja iz nadležnosti
Zastupničkog doma te za izvršavanje određenih zadaća od interesa za Zastupnički
dom, ovim se poslovnikom osnivaju radna tijela Zastupničkog doma.

Članak 45.

U radnim tijelima Zastupničkog doma razmatraju se i usuglašavaju stajališta
izražena ili upućena zastupnicima o pojedinim pitanjima o kojima se odlučuje
u Zastupničkom domu. Radna tijela Zastupničkog doma, nakon provedene rasprave,
zauzimaju stajališta i o tome obavještavaju Zastupnički dom.

Radna tijela prate, u okviru svog djelokruga, rad Vlade i drugih tijela
odnosno organizacija čiji rad nadzire Zastupnički dom u skladu s Ustavom
i zakonom, zauzimaju stajališta i o tome izvješćuju Zastupnički dom.

Radna tijela razmatraju izvješća tijela i organizacija koji na temelju
zakona podnose svoje izvješće Saboru, zauzimaju o tome svoja stajališta,
a na njihov prijedlog o izvješću se može provesti rasprava i na sjednici
Doma.

U radnim tijelima Zastupničkog doma razmatraju se mišljenja, primjedbe,
prijedlozi i poticaji koji se odnose na donošenje zakona i drugih akata,
na ocjenu izvršavanja utvrđene politike, na ostvarivanje političke kontrole
ili na rješavanje pojedinih pitanja, značajnih za gospodarstvo, za građane
i njihov položaj i drugih osobito opravdanih pitanja.

U radnim tijelima Zastupničkog doma razmatraju se predstavke i prijedlozi
građana koje oni podnose Saboru te njihovi politički i drugi osobito opravdani
poticaji.

Članak 46.

Radi razmatranja i drugih pitanja Zastupnički dom može, uz radna tijela
osnovana ovim poslovnikom, osnovati i druga radna tijela.

Odlukom o osnivanju drugih radnih tijela uređuje se njihov naziv, sastav,
djelokrug i način rada.

Članak 47.

Radno tijelo Zastupničkog doma ima predsjednika, potpredsjednika i određeni
broj članova.

Predsjednik, potpredsjednik i članovi biraju se među zastupnicima u
Zastupničkom domu, tako da sastav radnog tijela u pravilu odgovara stranačkoj
strukturi Doma.

Članak 48.

Mandat predsjednika, potpredsjednika i članova radnog tijela traje do
isteka mandata saziva Zastupničkog doma.

Članak 49.

Predsjednik radnog tijela Zastupničkog doma organizira rad radnog tijela,
predlaže dnevni red i predsjeda njegovim sjednicama.

Predsjednik potiče razmatranje pojedinih tema i brine se o obavješćivanju
članova o pitanjima iz djelokruga radnog tijela.

Predsjednik surađuje s predsjednikom Doma, predsjednicima drugih radnih
tijela Zastupničkog doma, te s ministrima o pitanjima iz djelokruga radnog
tijela Zastupničkog doma.

Predsjednik se brine o provođenju zaključaka radnog tijela Zastupničkog
doma i obavlja druge poslove određene ovim poslovnikom.

Potpredsjednik radnog tijela Zastupničkog doma, u slučaju spriječenosti
ili odsutnosti predsjednika, ima njegova prava, obveze i odgovornosti određene
ovim poslovnikom.

U slučaju spriječenosti ili odsutnosti predsjednika i potpredsjednika,
sjednicom radnog tijela predsjeda član radnog tijela kojeg na to ranije
ovlasti predsjednik radnog tijela.

Članak 50.

Sjednicu radnog tijela Zastupničkog doma saziva predsjednik na vlastiti
poticaj, a dužan ju je sazvati na osnovi zaključka Zastupničkog doma ili
ako to zatraži predsjednik Zastupničkog doma, ili trećina članova radnog
tijela Zastupničkog doma, uz navođenje pitanja koja treba razmotriti na
sjednici.

Ako predsjednik ne sazove sjednicu kad je to obvezan učiniti, sjednicu
radnog tijela Zastupničkog doma sazvat će predsjednik Zastupničkog doma.

Članak 51.

Radna tijela Zastupničkog doma mogu zauzimati stajališta o pitanjima
iz svog djelokruga ako sjednici prisustvuje većina članova radnog tijela,
a odluke se donose većinom glasova nazočnih članova.

O radu na sjednici radnog tijela vodi se zapisnik.

Članak 52.

Radna tijela Zastupničkog doma pokreću razmatranje tema iz svog djelokruga
na vlastiti poticaj, a obvezatna su razmotriti svako pitanje iz svog djelokruga
koje im uputi na razmatranje ili za koje to traži predsjednik Zastupničkog
doma.

Članak 53.

Tijekom pripreme zakona ili stručnog materijala koji uređuje pitanje
iz djelokruga rada radnog tijela, radno tijelo može provesti prethodnu
raspravu radi davanja mišljenja i prijedloga predlagatelju zakona.

Članak 54.

Radi proučavanja pojedinih pitanja iz svog djelokruga i pripreme prijedloga
o tim pitanjima, kao i radi sastavljanja izvješća i nacrta akata koje priprema
za Zastupnički dom, radno tijelo može osnovati pododbore, a njegov predsjednik
može osnovati posebnu radnu grupu. Članovi te radne grupe imenuju se izmeclu
članova radnog tijela, a prema potrebi i znanstvenih, stručnih i javnih
djelatnika te predstavnika zainteresiranih tijela i organizacija.

Članak 55.

Radno tijelo Zastupničkog doma može uključiti znanstvene i druge organizacije
i pojedine stručnjake u pripremanje akata ili proučavanje pojedinog pitanja
iz njegova djelokruga, ako su predviđena sredstva, a može predložiti Vladi
da se ti poslovi povjere ministarstvima ili drugim organima državne uprave.

Kada te poslove valja, prema zaključku radnog tijela, obaviti na temelju
ugovora, ugovor u ime Sabora zaključuje tajnik Sabora.

Članak 56.

Radno tijelo Zastupničkog doma obvezno je o svojim primjedbama, mišljenjima,
stajalištima i prijedlozima obavijestiti Zastupnički dom. Radno tijelo
može izvjestiti o stajalištu manjine svojih članova, kad mišljenja ostanu
podijeljena u pogledu prijedloga za rješenje pojedinog pitanja.

Kad podnosi izvješće ili prijedlog Zastupničkom domu, radno tijelo određuje
izvjestitelja koji će, prema zaključku radnog tijela, na vlastit poticaj
ili na zahtjev Zastupničkog doma, na sjednici obrazložiti stajalište ili
prijedlog radnog tijela.

Izvjestitelj se na sjednici izjašnjava u ime radnog tijela Zastupničkog
doma o pitanjima u vezi s izvješćem, odnosno stajalištem ili prijedlogom
radnog tijela, ali ne može izmijeniti stajalište ili prijedlog radnog tijela
ili odustati od njega, ako za to nije ovlašten od radnog tijela, niti se
može izjašnjavati o pitanjima o kojima radno tijelo nije dalo svoje mišljenje
ili zauzelo stajalište. Ako se takvo pitanje pojavi u raspravi, izvjestitelj
može tražiti da se odgodi rasprava o njemu dok ga radno tijelo ne raspravi.
Rasprava o takvom pitanju odgodit će se i ako se zatraži da radno tijelo
dade o njemu svoje mišljenje, odnosno da zauzme stajalište.

Članak 57.

Radna tijela Zastupničkog doma suraduju međusobno, a mogu održati i
zajedničku sjednicu te Zastupničkom domu podnijeti i zajedničko izvješće
o temi rasprave.

Članak 58.

Sjednici radnog tijela Zastupničkog doma prisustvuje predstavnik Vlade
kad se na sjednici razmatra prijedlog Vlade, a predstavnik ministarstva
ili drugog organa državne uprave kad se na sjednici razmatra pitanje iz
njihova djelokruga.

Predsjednik radnog tijela Zastupničkog doma obvezan je pravovremeno
predstavnike tijela iz stavka 1. ovoga članka obavijestiti o mjestu i vremenu
održavanja sjednice.

Predstavnik Vlade ima pravo na sjednici radnog tijela sudjelovati u
raspravi, a to pravo pripada predstavnicima, odnosno povjerenicima i drugih
predlagatelja zakona i drugih akata Zastupničkog doma.

Članak 59.

Radno tijelo Zastupničkog doma ima pravo tražiti od ministarstava i
drugih organa državne uprave odgovarajuće obavijesti i druge podatke koji
su mu potrebni za rad, a kojima ova tijela raspolažu ili su ih u svom djelokrugu
obvezni prikupljati i evidentirati.

Članak 60.

Radno tijelo Zastupničkog doma može na sjednice pozivati znanstvene,
stručne i javne djelatnike i druge osobe radi iznošenja mišljenja o pitanjima
koja se raspravljaju na sjednici.

Znanstveni, stručni i javni djelatnici izabrani u Odbor za Ustav, poslovnik
i politički sustav i Odbor za zakonodavstvo imaju sva prava člana radnog
tijela, osim prava odlučivanja.

Radno tijelo Zastupničkog doma može, u skladu s ovim poslovnikom, donijeti
poslovnik o svom radu.

2. Posebne odredbe

Članak 61.

Radna tijela Zastupničkog doma su:

1. Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustsv,

2. Odbor za zakonodavstvo,

3. Odbor za vanjsku politiku,

4. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost,

5. Odbor za financije i državni proračun,

6. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu,

7. Odbor za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina,

8. Odbor za rad, socijalnu politiku, zdravstvo, obitelj i mladež,

9. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša,

10. Odbor za naobrazbu, znanost, kulturu i šport,

11. Odbor za poljodjelstvo, selo i seljaštvo,

12. Odbor za pomorstvo, promet i veze,

13. Odbor za izbor, imenovanja i administrativne poslove,

14. Odbor za predstavke i pritužbe.

Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav

Članak 62.

Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav:

- prati, razmatra i analizira provedbu Ustava,

- razmatra načelna pitanja u vezi s usuglašavanjem zakonodavstva s Ustavom,

- razmatra mišljenja i prijedloge ustavne naravi upućene Zastupničkom
domu,

- u postupku promjene Ustava Republike Hrvatske priprema prijedloge
odgovarajućih akata,

- predlaže donošenje i promjenu Poslovnika Zastupničkog doma,

- prati provedbu Poslovnika Zastupničkog doma.

U djelokrugu Odbora su poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike,
a u postupku donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnog
radnog tijela u područjima koja se odnose na:

- udruživanja, okupljanja i javne prosvjede građana,

- biračko pravo, izbor za domove Sabora i za tijela lokalne samouprave
i uprave, izbor predsjednika Republike i referendum,

- pravni položaj vjerskih zajednica,

- uporabu i zaštitu grba, zastave i himne Republike Hrvatske i drugih
državnih simbola, republičke blagdane, nagrade i druga priznanja,

- opća pitanja ustavnosti i zakonitosti,

- javno informiranje,

- opća pitanja ustrojstva državne vlasti i rada državnih tijela, funkcioniranja
političkog sustava te druga pitanja političkog sustava,

- obavlja i druge poslove određene ovim poslovnikom.

članak 63.

Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova iz reda zastupnika, a još 6 članova imenuje se iz reda javnih
znanstvenih i stručnih djelatnika.

Odbor za zakonodavstvo

Članak 64.

Odbor za zakonodavstvo:

- razmatra prijedloge zakona i drugih akata koje donosi Zastupnički
dom u pogledu njihove usklađenosti s Ustavom i pravnim sustavom te u pogledu
njihove pravne obrade i o tome daje mišljenje i prijedloge Zastupničkom
domu,

- razmatra pitanja jedinstvene zakonodavne metodologije i druga pitanja
bitna za jedinstvenu pravnu tehniku i terminološku uskladenost akata koje
donosi Zastupnički dom,

- daje mišljenje i prijedloge da pojedine odredbe zakona imaju povratno
djelovanje,

- brine se o jedinstvu pravnog sustava i daje mišljenje o načelnim pitanjima
izgradnje pravnog sustava ili jedinstvenu primjenu zakona,

- razmatra poticaje za donošenje zakona,

- razmatra akte koje potvrđuje ili na koje daje suglasnost Zastupničkog
doma i o tome daje mišljenje,

- utvrđuje i izdaje proćišćene tekstove zakona i drugih akata Zastupničkog
doma, ako je tim aktima Odbor za to ovlašten,

- razmatra prijedloge odnosno poticaje za davanje autentičnog tumačenja
zakona ili drugog akta Zastupničkog doma,

- obavlja i druge poslove određene ovim poslovnikom.

Članak 65.

Odbor za zakonodavstvo ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova
iz reda zastupnika, a još 6 članova Odbora imenuje se iz reda znanstvenih
i stručnih djelatnika.

Odbor za vanjsku politiku

Članak 66.

Odbor za vanjsku politiku:

- razmatra pitanja vanjske politike i međunarodnih odnosa o kojima raspravlja
i odlučuje Zastupnički dom te priprema prijedloge akata iz nadležnosti
Zastupničkog doma koji se odnose na to područje,

- surađuje s odgovarajućim odborima parlamenata drugih zemalja,

- razmatra izvješća stalnih ili privremenih delegacija Sabora u međuparlamentarnim
institucijama,

- razmatra međunarodne ugovore koje Zastupnički dom potvrđuje i iznosi
svoje prijedloge i mišljenja Zastupničkog doma,

- suraduje s tijelima u Republici koja djeluju na području vanjske politike
i međunarodnih odnosa

Članak 67.

Odbor za vanjsku politiku ima predsjednika, potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost

Članak 68..

U djelokrugu Odbora za unutarnju politiku i nacoinalnu sigurnost su
poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja
zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnog radnog tijela, u
područjima koja se odnose na:

- ustrojstvo i nadležnost državnih tijela i tijela jedinica lokalne
samouprave,

- državljanstvo i osobni status gradana,

- obranu i zaštitu, državnu i javnu sigurnost, sigurnost prometa, zaštitu
od požara i elementarnih nepogoda,

- nadzor zakonitosti rada Službe za zaštitu ustavnog poretka naročito
u pogledu ostvarivanja Ustavom Republike Hrvatske i zakonom utvrđenih prava
i sloboda čovjeka i građanina, pravnih osoba, državnih i drugih tijela.
te prava i sloboda utvrđenih normama međunarodnog prava,

- pitanja osnivanja, ustrojstva, djelokruga i načina rada sudova,

- pitanja osnivanja, ustrojstva, djelokruga i načina rada državnog odvjetništva,

- pitanja ustrojstva i načina rada odvjetništva,

- pitanja vlasničkih, obveznih i drugih imovinsko-pravnih odnosa,

- pitanja utvrđivanja kaznenih djela i izvršavanja kaznenih sankcija,

- pitanja amnestije i pomilovanja,

- pitanja osnivanja, ustrojstva, djelokruga i načina rada tijela i organa
državne uprave,

- pitanja i odnose iz djelokruga državne uprave te pitanja ostvarivanja
zakonitosti u radu tijela državne uprave,

- izvješća republičkih tijela državne uprave o primjeni zakone i o općim
problemima državne uprave,

- osnivanje, ukidanje, spajanje jedinica lokalne samouprave te funkcioniranje
predstavničkih i drugih tijela jedinica lokalne samouprave,

- druga pitanja unutarnje politike, nacionalne sigurnosti i obrane.

Članak 69.

Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za financije i državni proračun

Članak 70.

U djelokrugu Odbora za financije i državni proračun su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prava i dužnosti matičnog radnog tijela, u područjima koja
se odnose na:

- sustav financiranja javnih potreba u Republici,

- državni proračun, završni račun državnog proračuna i fondove,

- porezni sustav i poreznu politiku,

- financijske odnose s inozemstvom,

- devizni sustav,

- kreditne odnose s inozemstvom,

- carinski sustav,

- kreditni i bankarski sustav,

- državni trezor,

- vrijednosne papire,

- novčani i monetarni sustav,

- Narodnu banku Hrvatske,

- sustav osiguranja imovine i osoba te druga pitanja proračuna i financija.

Članak 71.

Odbor za financije i državni proračun ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu

Članak 72.

U djelokrugu Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike. a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prava i dužnosti matičnog radnog tijela, u područjima koja
se odnose na

- obnovu ratom razrušenih gospodarskih objekata,

- koncepciju i strategiju gospodarskog razvitka Republike,

- osnove gospodarskog sustava i osiguranje uvjeta za djelovanje tržišta,
robne rezerve, tekuća gospodarska kretanja, gospodarski razvitak svih krajeva
Republike, a posebice onih koji zaostaju u gospodarskom razvitku,

- elektroprivredu, brodogradnju i druge industrijske grane,

- turizama,

- restrukturirsnje, i vlasničku pretvorbu,

- gospodarske čimbenike, razvoj poduzetništva, investicijska ulaganja
od osobitog značenja za Republiku,

- osiguranje uvjeta za ulaganja stranih partnera i gospodarske odnose
s inozemstvom,

- pitanja pojedinih gospodarskih djelatnosti te druga pitanja gospodarske
politike, obnove i razvoja.

Članak 73.

Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova

Odbor za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina

Članak 74.

U djelokrugu Odbora za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih
zajednica ili manjina su poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike,
a u postupku donošenja zakona i drugih propiss ima prava i dužnosti matičnog
radnog tijela, u područjima koja se odnose na:

- provedbu potvrđenih međunarodnih pravnih akata koji uređuju zaštitu
ljudskih prava,

- načelna pitanja, prijedloge i mišljenja u vezi s ostvarivanjem odredbi
Ustava o slobodama, pravima i obvezama čovjeka i građanina,

- ostvarivanje i zaštitu ljudskih prava;

- ostvarivanje prava etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina i
drugih njihovih prava utvrđenih Ustavom i zakonima, i predlaganje mjera
za ostvarivanje tih prava,

- pravni i stvarni položaj hrvatskih manjina u susjednim zemljama i
predlaganje mjera za unapređivanje svekolike suradnje radi očuvanja njihovoga
nacionalnog identiteta,

- međudržavne ugovore i programe međunarodne kulturne, prosvjetne i
druge suradnje kada je to od interesa za pojedine etničke i nacionalne
zajednice ili manjine,

- financiranje određenih potreba etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina,

- druge poslove utvrđene ovim poslovnikom.

Odbor za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina surađuje sa znanstvenim i stručnim organizacijama koje djeluju
na području zaštite ljudskih i etničkih prava, s odgovarajućim radnim tijelima
parlamenata drugih država te s inozemnim i međunarodnim tijelima koja djeluju
na području zaštite ljudskih i etničkih prava.

Odbor za zaštitu ljudskih prava i prava etničkih i nacionalnih zajednica
ili manjina surađuje sa radnim tijelima nadležnim za predstavke i pritužbe
i s drugim radnim tijelima Zastupničkog doma te može razmatrati i pitanja
iz djelokruga tih radnih tijela, ako ocijeni da su od značenja za zaštitu
ljudskih ili etničkih prava.

Članak 75.

Odbor za ljudska prava i prava etničkih i nacionalnih zajednica ili
manjina ima predsjednika, potpredsjednika i 13 članova.

U Odboru mora biti najmanje po jedan zastupnik izabran iz reda pripadnika
etničke i nacionalne zajednice ili manjine.

Odbor za rad, socijalnu politiku, zdravstvo, obitelj i mladež

Članak 76.

U djelokrugu Odbora za rad, socijalnu politiku, zdravstvo, obitelj i
mladež su poslovi utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku
donošenja zakona i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnog radnog
tijela, u područjima koja se odnose na:

- rad i radno-pravni status zaposlenih u javnom i privatnom sektoru
te zapošljavanje i stambenu politiku,

- brak, obitelj i starateljstvo, posebnu zaštitu djece i materinstva
i mladeži,

- zaštitu žena na radu,

- planiranje obitelji i demografsku politiku,

- socijalnu skrb,

- zdravstvenu zaštitu i organizaciju zdravstvene službe,

- mirovinsko i invalidsko osiguranje,

- zaštitu vojnih invalida domovinskog rata, civilnih žrtava srbočetničkog
terora, prognanih i raseljenih osoba, te svih sudionika domovinskog rata
i njihovih obitelji,

- zaštitu prava bivših političkih zatvorenika,

- zaštitu žrtava fašističkog terora, žrtava komunistićkog terora, žrtava
četničkog terora,

- zaštitu starih i imovinsko nezbrinutih osoba te druga pitanja socijalne
politike i zdravstva.

Članak 77.

Odbor za rad, socijalnu politiku, zdravstvo, obitelj i mladež ima predsjednika,
potpredsjednika i 11 članova.

Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša

Članak 78.

U djelokrugu Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša su poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona
i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnog radnog tijela, u područjima
koja se odnose na:

- prostorno uređenje i zaštitu graditeljske baštine,

- koordiniranje aktivnosti radi zaštite prostornih resursa i usklađivanja
regionalnoga prostornog razvoja,

- promicanje uređenja prostora u svrhu učinkovitijeg gospodarenja prostorom,
graditeljstva i koordinacije

izgradnje javnih objekata od posebnog interesa za Republiku.

- uređivanje građevinskog zemljišta i druga pitanja prostornog uređenja,

- temeljna rješenja zaštite i promicanja sveukupnih aktivnosti zaštite
okoliša, sukladno svjetskim kriterijima,

- mjere praćenja, očuvanja i unapređivanja biološke i ekološke ravnoteže
prirodnih dobara (more, voda, zrak, tlo, rudno blago, biljni i životinjski
svijet) u odnosu na gospodarski razvitak,

- mjere korištenja i upravljanja pojedinim dijelovima okoliša, a posebice
glede posebno zaštićenih objekata prirode,

- poticanje mjera za saniranje postoječeg stanja devastacije okoliša
i daljnje sprečavanje onečišćenja radi promicanja kvalitete življenja i
zdravlja ljudi,

- pritužbe upućene Zastupničkom domu kojima se ukazuje na štetne radnje
glede devastacije okoliša, te ispitivanje njihove utemeljenosti.

Članak 79.

Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša ima predsjednika, potpredsjednika
i 9 članova.

Odbor za naobrazbu, znanost, kulturu i šport

Članak 80.

U djelokrugu Odbora za naobrazbu, znanost, kulturu i šport su poslovi
utvrđivanja i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona
i drugih propisa ima prava i dužnosti matičnog radnog tijela, u područjima
koja se odnose na:

- predškolski odgoj, osnovnu, srednju, višu i visoku naobrazbu,

- znanost, kulturu, šport i tehničku kulturu,

- međunarodnu znanstvenu i tehničku suradnju,

- zaštitu i korištenje spomenika kulture, povijesne grade i nasljeda,
arhiva i arhivske građe, spomen-obilježavanja povijesnih događaja i osoba,

- suradnju s vjerskim zajednicama,

- informatiku te druga pitanja naobrazb,. znanosti, kulture i športa.

Članak 81.

Odbor za naobrazbu, znanost, kulturu i šport ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

Odbor za poljodjelstvo, selo i seljaštvo

Članak 82.

U djelokrugu Odbora za poljodjelstvo, selo i seljaštvo su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prava i dužnosti matičnog radnog tijela u području poljodjelstva,
šumarstva, vodoprivrede, sela i seljaštva.

Članak 83.

Odbor za poljodjelstvo, selo i seljaštvo ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

Odbor za pomorstvo, promet i veze

Članak 84.

U djelokrugu Odbora za pomorstvo, promet i veze su poslovi utvrđivanja
i praćenja provođenja politike, a u postupku donošenja zakona i drugih
propisa ima prave i dužnosti matičnog radnog tijela u području pomorstva,
prometa i veza, te morskog ribarstva, marikulture, zaštite mora od onećišćenja
s brodova, obalne straže i gospodarskog i socijalnog razvoja otoka.

Članak 85.

Odbor za pomorstvo, promet i veze ima predsjednika, potpredsjednika
i 11 članova.

Odbor za izbor, imenovanja i administrativne poslove

Članak 86.

Odbor za izbor, imenovanja i administrativne poslove:

- do konstituiranja Županijskog doina predlaže izbor sudaca Ustavnog
suda Republike Hrvatske,

- do izbora Republičkog sudbenog vijeća predlaže izbor, imenovanje i
razrješenje predsjednika i sudaca Vrhovnog suda Republike Hrvatske i drugih
sudova, javnih tužitelja, pučkog i javnog pravobranitelja i njihovih zamjenika,
te oglašava slobodna mjesta za izbor sudaca,

- predlaže izbor predsjednika i potpredsjednika Sabora,

- predlaže izbor i imenovanje, odnosno razrješenje drugih dužnosnika
koje bira, odnosno imenuje Zastupnički dom.

- predlaže imenovanje tajnika i zamjenika tajnika Zastupničkog doma,

- imenuje na prijedlog tajnika Doma pomoćnika tajnika Zastupničkog doma,
šefa Kabineta predsjednika i potpredsjednika Sabora, djelatnike koji upravljaju
unutarnjim organizacijskim jedinicama i druge djelatnike koji u Stručnoj
službi imaju položaj samostalnog savjetnika,

- daje suglasnost na Pravilnik o unutarnjem ustrojstvu, načinu rada
i sistematizaciji radnih mjesta u Stručnoj službi Sabora.

- predlaže imenovanja predstavnika Sabora u određena društvena tijela
i organizacije,

- priprema i podnosi Zastupničkom domu prijedlog za izbor članova te
predsjednika i potpredsjednika radnih tijela Zastupničkog doma,

- utvrđuje i Zastupničkom domu podnosi prijedloge propisa o plaćama
i o naknadama plaća i o drugim primanjima zastupnika i dužnosnika koje
bira ili imenuje Zastupnički dom, s i zastupnika i dužnosnika kojima je
prestala dužnost, i u okviru ovlaštenja donosi pobliže propise za njihovo
izvršavanje,

- sudjeluje u pripremanju propisa kojima se uređuju plaće i naknade
plaća i druga primanja zastupnika i dužnosnika koje bira ili imenuje Zastupnički
dom,

- donosi pojedinačna rješenja o naknadama plaća i drugim primanjima
zastupnika i dužnosnika koje bira ili imenuje Zastupnički dom,

- surađuje s tajnikom Zastupničkog doma u pripremanju prijedloga za
osiguranje sredsteva u državnom proračunu za rad Zastupničkog doma i Stručne
službe Sabora,

- donosi akte za primjenu osnova i mjerila za plaće i za ostvarivanje
drugih prava djelatnika, djelatnika u Stručnoj službi Sabora i utvrđuje
njihove plaće, osim za djelatnike iz stavka 1. alineje 6. ovoga članka,

- obavlja i druge poslove određene zakonom i ovim poslovnikom.

Prije odlučivanja o kandidatima za izbor i imenovanje Odbor može pozvati
kandidate na predstavljanje i razgovor sa članovima Odbora.

Način ostvarivanja pojedinih dužnosti Odbora za izbor, imenovanja i
administretivne poslove može se urediti odlukom Zastupničkog doma.

Članak 87.

Odbor za izbor, imenovanja i administrativne poslove ima predsjednika,
potpredsjednika i 9 članova.

Odbor za predstavke i pritužbe

Članak 88.

Odbor za predstavke i pritužbe:

- razmatra predstavke, pritužbe i prijedloge upućene Zastupničkom domu
te ukazuje nadležnim tijelima na kršenje ustavnosti i zakonitosti i prava
građana u postupku pred državnom upravom i tijelima koje imaju javne ovlasti,

- ukazuje Zastupničkom domu na kršenje ustavnosti i ekonitosti i druge
štetne pojave od šireg značenja i predlaže poduzimanje potrebnih mjera
za njihovo otklanjanje,

- ispituje, putem nadležnih tijela, osnovanost predstavki, pritužbi,
i prijedloga, te ukazuje nadležnim tijelima na potrebu poduzimanja na zakonu
osnovanih mjera te o tome obavještava podnositelje predstavki i pritužbi,
odnosno prijedloga.

Članak 89.

Odbor za predstavke i pritužbe ima predsjednika, potpredsjednika i 11
članova.

VII. ODNOS ZASTUPNIČKOG DOMA I PREDSJEDNIKA REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 90.

Prijedlog za pokretanje postupka utvrđivanja posebne odgovornosti predsjednika
Republike može Zastupničkom domu uputiti jedna petina svih zastupnika Zastupničkog
doma.

Prijedlog za pokretanje postupka iz stavka 1. ovoga članka zajedno sa
činjeničnim opisom, pravnom naznakom i dokazima o povredi Ustava koja se
predsjedniku Republike stavlja na teret, dostavlja se pismeno predsjedniku
Zastupničkog doma, uz vlastoručne potpise zastupnika, najkasnije 30 dana
prije zakazane sjednice Zastupničkog doma na kojoj će se o tome raspravljati.

Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka dostavit će predsjednih Zastupničkog
doma predsjedniku Republike.

Predsjednik Republike ima se pravo očitovati, pismeno ili usmeno, na
sjednici o prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka.

Prije odlučivanja o pokretanju postupka za utvrđivanje posebne odgovornosti
predsjednika Republike, predsjednik Zastupničkog doma uputit će Odboru
za Ustav, poslovnik i politički sustav akte iz stavka 2. ovoga članka radi
davanja mišljenja Zastupničkom domu o utemeljenosti prijedloga.

Odluku o pokretanju postupka utvrđivanja posebne odgovornosti predsjednika
Republike donosi Zastupnički dom dvotrećinskom većinom svih zastupnika.

Članak 91.

Predsjednik Republike može Saboru Republike Hrvatske upućivati poslanice,
a jednom godišnje podnosi mu izvještaj o stanju u Republici. Predsjednik
Republike može poslanicu izložiti pred zastupnicima.

O godišnjem izvještaju o stanju u Republici i o izloženim poslanicama
ne vodi se rasprava.

VIII. ODNOS ZASTUPNIČKOG DOMA I VLADE

1. Predstavljanje VIade Zastupničkom domu

Članak 92.

Predsjednik Vlade, najkasnije 15 dana pošto je imenovan, predstavlja
Vladu Zastupničkom domu i traži glasovanje o povjerenju Vladi.

Predsjednik Vlade udovoljio je obvezi iz stavka 1., ovoga članka, ako
u roku od 15 dana od dana pošto je imenovan uputi Zastupničkom domu prijedlog
kojim traži glasovanje o povjerenju Vladi.

Povjerenje je iskazano ako je za prijedlog glasovala većina svih zastupnika
u Zastupničkom domu, a glasuje se za prijedlog u cjelini.

Ako se naknadno imenuje pojedini član Vlade, predsjednik Vlade na prvoj
idućoj sjednici Zastupničkog doma predstavlja ga Domu i traži glasovanje
o povjerenju tom članu Vlade.

O razrješenju pojedinog člana Vlade predsjednik Vlade izvješćuje Zastupnički
dom u roku od 15 dana.

Članak 93.

Nakon glasovanja o iskazivanju povjerenja predsjedniku i članovima Vlade,
predsjednik i članovi Vlade daju svećanu prisegu.

Tekst svečane prisege glasi:

"Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno obnašati i držati
se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću se zalagati za
svekoliki napredak Republike Hrvatske."

Predsjednik Zastupničkog doma izgovara, a predsjednik i članovi Vlade
ponavljaju za njim tekst svečane prisege, a nakon toga je potpisuju.

Član Vlade koji nije bio nazočan na davanju svečane prisege, odnosno
koji je naknadno imenovan, daje svečanu prisegu na prvoj idućoj sjednici
Zastupničkog doma.

Članak 94.

Vlada određuje ministra, njegova zamjenika ili pomoćnika za svog predstavnika
u Zastupničkom domu povodom rasprave o prijedlogu zakona i drugih akata.

Članak 95.

Predstavnik Vlade, nazočan na sjednicama Zastupničkog doma i radnih
tijela Doma, sudjeluje u njihovu radu, iznosi stajališta Vlade, daje obavijesti
i stručna objašnjenja, izjašnjava se o podnesenim amandmanima ako je za
to ovlašten, te obavještava Vladu o stajalištima i mišljenjima Doma, odnosno
radnih tijela.

Ako na raspravi nije nazočan predstavnik Vlade, Zastupnički dom ili
radno tijelo može, smatra li da je prisustvo predstavnika Vlade neophodno,
raspravu o toj temi prekinuti ili odgoditi.

Članak 96.

O sazvanim sjednicama predsjednik Zastupničkog doma i predsjednici radnih
tijela Zastupničkog doma izvješćuju predsjednika Vlade. O zakazanim sjednicama
Zastupničkog doma i radnih tijela Zastupničkog doma, na kojima će se razmatrati
prijedlog akta ili drugi prijedlog što ga je podnijela Vlada, obavješćuju
se i ovlašteni predstavnici Vlade.

Za tražena mišljenja, stajališta i prijedloge Vlade, u slučajevima kada
ona nije predlagatelj Vlada je obvezna dostaviti Zastupničkom domu do početka
rasprave u radnim tijelima Doma te određiti svog predstavnika.

2. Odgovornost Vlade Zastupničkom domu

Članak 97.

Vlada je obvezna, na zahtjev Zastupničkog doma izvijestiti Zastupnički
dom o svom radu, o politici koju provodi, u cjelini ili u pojedinom području,
o izvršavanju zakona i drugih propisa te o drugim pitanjima iz svog djelokruga.

Vlada može i na vlastiti poticaj podnijeti Zastupničkom domu izvješće
o svom radu i o stanju u pojedinim područjima.

Članak 98.

Vlada je odgovorna Zastupničkom domu za svoj rad i odluke koje donosi.

Vlada je odgovorna Zastupničkom domu za rad ministarstava i drugih organa
državne uprave.

Ministar je odgovoran Zastupničkom domu za svoj rad, i rad ministarstva
na čijem je čelu.

Članak 99.

Svaki zastupnik može postaviti Vladi pitanje o ostvarivanju njezinih
ustavnih prava i dužnosti, a posebice o stanju u pojedinim područjima društvenog
života, te o izvršavanju zakona i drugih akata Zastupničkog doma, odnosno
o radu ministarstava i drugih organa državne uprave te organizacija koje
imaju javne ovlasti.

Zastupnik može postaviti pitanje Vladi ili pojedinom ministru.

Radi rasprave o općim političkim i drugim pitanjima u vezi s radom Vlade
ili pojedinog ministarstva, najmanje 10 zastupnika može podnijeti interpelaciju
Zastupničkom domu.

Članak 100.

Na prijedlog najmanje jedne desetine ukupnog broja zastupnika u Zastupničkom
domu može se pokrenuti pitanje povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom
njezinom članu ili Vladi u cjelini.

Glasovanje o povjerenju Vladi može zahtijevati i njezin predsjednik.

Ne može se glasovati o povjerenju Vladi prije nego proteknu tri dana
od dana dostave prijedloga Zastupničkom domu.

Članak 101.

Ako Zastupnički dom odbije prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Vladi,
odnosno pojedinom njenom članu, zastupnici koji su ga postavili ne mogu
ponovno podnijeti isti prijedlog prije proteka roka od tri mjeseca.

Ako se izglasa nepovjerenje predsjedniku Vlade ili Vladi u cjelini,
predsjednik Vlade podnijet će ostavku predsjedniku Republike, a on će raspustiti
Vladu.

Ako se izglasa nepovjerenje pojedinom članu Vlade, predsjednik Vlade
može podnijeti ostavku ili predložiti predsjedniku Republike da razriješi
dužnosti člana Vlade kojemu je izglasano nepovjerenje.

Članak 102..

Zastupnički dom, odnosno njegova radna tijela mogu tražiti od ministara
i funkcionara koji rukovode radom drugih organa državne uprave, a oni su
na postavljeni zahtjev obvezni:

- izvijestiti o pitanjima i pojavama u djelokrugu ministarstva, odnosno
drugog organa državne uprave,

- podnijeti izvješće o izvršvanju i provođenju zakona i drugih akata,
odnosno zadaća za čije su izvršavanje odgovorni,

- dostaviti podatke kojima raspolažu, ili koje su u svom djelokrugu
obvezni prikupljati i evidentirati, te spise i drugo potrebno za rad Zastupničkog
doma ili radnog tijela,

- odgovoriti na upućena pitanja

IX. ODNOS ZASTUPNIČKOG I ŽUPANIJSKOG DOMA

Članak 103.

Županijski dom ima pravo predlagati zakone i druge akte koje donosi
Zastupnički dom.

Županijski dom može predložiti da Zastupnički dom raspiše referendum
o prijedlogu za promjenu Ustava, o prijedlogu pojedinog zakona ili o drugom
pitanju iz djelokruga Zastupničkog doma.

Županijski dom raspravlja i može davati mišljenja o svim pitanjima koja
su u djelokrugu Zastupničkog doma.

Županijski dom predlaže Zastupničkom domu suce Ustavnog suda Republike
Hrvatske, te predsjednika i članove Republičkog sudbenog vijeća.

Članak 104.

Županijski dom daje Zastupničkom domu prethodno mišljenje u postupku
donošenja Ustava te zakona kojima se uređuju nacionalna prava, razrađuju
Ustavom utvrđene slobode i prava čovjeka i građanina, izborni sustav, ustrojstvo,
djelokrug i način rada državnih tijela i ustrojstvo lokalne samouprave
i uprave.

Članak 105.

Kada Županijski dom, prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i ovoga
poslovnika, upućuje Zastupničkom domu prethodna mišljenja, Zastupnički
dom će pozvati na sjednicu predstavnika Županijskog doma koji može usmeno
obrazložiti mišljenje Županijskog doma.

Predstavnik Županijskog doma u postupku iz stavka 1. ovoga članka ima
prava i dužnosti predstavnika predlagatelja zakona.

Članak 106.

Kada Županijski dom u roku od 15 dana od dana izglasavanja zakona u
Zastupničkom domu, uz obrazloženo mišljenje vrati zakon na ponovno odlučivanje
Zastupničkom domu, predsjednik Doma uputit će zahtjev Županijskog doma
svim zastupnicima, Odboru za zakonodavstvo, matičnom radnom tijelu i predlagatelju
zakona, te Vladi ukoliko ona nije predlagatelj.

Predlagatelj i navedena radna tijela dužna su o zahtjevu Županijskog
doma podnijeti izvješće Zastupničkom domu.

U postupku ponovnog odlučivanja o zakonu iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju
se odredbe ovog poslovnika o hitnom postupku.

Članak 107.

Na sjednici Zastupničkog doma zastupnici prije ponovnog odlučivanja
o zakonu saslušat će izlaganje predstavnika Županijskog doma, a nakon toga
predstavnika Odbora za zakonodavstvo, matičnog radnog tijela i predlagatelja
zakona.

Ako tijekom rasprave i prije ponovnog odlučivanja o zakonu Dom odluči
da bi u zakonu trebalo izvršiti izmjene ili dopune zakona, odlučit će da
se sa zahtjevom Županijskog doma postupi na način određen za drugo čitanje
zakona.

Ukoliko Zastupnički dom odluči da ne postupi po odredbi stavka 2. ovoga
članka, o zakonu se ponovno odlučuje. Ako je za zakon glasovala natpolovična
većina svth zastupnika, zakon ostaje na snazi.

Ako zakon prilikom ponovnog odlučivanja ne dobije natpolovičnu većinu
glasova svih zastupnika, neće se objaviti u "Narodnim novinama".

X. AKTI ZASTUPNIČKOG DOMA

1. Opće odredbe

Članak 108.

Zastupnički dom, na temelju prava i ovlaštenja utvrđenih Ustavom i ovim
poslovnikom, donosi Ustav, zakone, državni proračun, završni račun državnog
proračuna, odluke, deklaracije, rezolucije, povelje, preporuke i zaključke,
te daje autentična tumačenja zakona.

Zastupnički dom može odlukom, poveljom, zahvalnicom ili drugim aktom
domaćem ili stranom državljaninu ili organizaciji odati priznanje za njihov
rad koji je od osobitog državnog interesa za Republiku Hrvatsku.

Članak 109.

Odluka se donosi kao akt uređivanja unutarnjeg ustrojstva, načina rada
i odnosa u Zastupničkom domu.

Odlukom, kao aktom vršenja prava Zastupničkog doma, odlučuje se o izboru,
odnosno imenovanju i razrješenju, o imenovanju u određena tijela. o potvrdi
akata organizacija i zajednica ili o davanju suglasnosti na takve akte
kad je to određeno zakonom i izvršavaju se druga Ustavom i zakonom utvrđena
prava.

Članak 110.

Akti, kojima se uređuje unutarnje ustrojstvo, način rada i odnosi u
Zastupničkom domu ili vrše druga opća ovlaštenja donose se u obliku odluke,
poslovnika ili pravilnika.

Članak 111.

Deklaracijom se izražava opće stajalište Zastupničkog doma o pitanjima
unutarnje ili vanjske politike te o drugim bitnim pitanjima važnim za državu.

Članak 112.

Rezolucijom Zastupnički dom ukazuje na stanje i probleme u određenom
području i na mjere koje bi trebalo provoditi u tom području.

Preporukom se ukazuje na podnesene predstavke i pritužbe o nepravilnostima
u radu tijela koja imaju javne ovlasti s prijedlogom za njihovo razrješenje.

Članak 113.

Zaključcima Zastupnički dom utvrđuje stajališta o određenim događajima
i pojavama.

Članak 114.

Svako radno tijelo Zastupničkog doma može, u okviru svoga djelokruga,
donositi zaključke o svom radu i o radu Stručne službe Sabora.

Zastupnički dom može, na osnovi ocjene stanja u pojedinoj oblasti, zaključcima
zauzimati stajališta. izražavati mišljenja ili utvrđivati obveze Vlade,
ministarstava i drugih organa državne uprave u pogledu pripremanja prijedloga
akata za izvršavanje zakona, ili u pogledu obavljanja drugih poslova iz
njihovog djelokruga.

Zaključke kojima zauzimaju stajališta, izražavaju mišljenje i podnose
prijedloge o temama koje su razmatrala donose i radna tijela Zastupničkog
doma.

Članak 115.

Tekst zakona potpisuju predsjednik Zastupničkog doma.

Akte Sabora potpisuje predsjednik Zastupničkog doma.

Zaključke koje donose radna tijela Zastupničkog doma potpisuje predsjednik
tijela koje je donijelo zaključke.

Članak 116.

Na izvornike zakona i drugih propisa i općih akata Zastupničkog doma
stavlja se pečat Sabora.

Pod izvornikom zakona, odnosno drugog propisa i općeg akta Zastupničkog
doma, razumijeva se onaj tekst zakona, odnosno drugog propisa i općeg akta,
koji je usvojen na sjednici Zastupničkog doma

Izvornici akata Zastupničkog doma čuvaju se u Saboru.

O izradi izvornika akata Zastupničkog doma, o stavljanju pečata na izvornike
tih akata, o čuvanju izvornika i o evidenciji o njima brine se tajnik Zastupničkog
doma.

Članak 117.

Ustav, zakoni i drugi propisi te akti Zastupničkog doma, autentično
tumačenje zakona; odluke o izboru, odnosno imenovanju i razrješenju funkcionara
koje bira ili imenuje Zastupnički dom, deklaracije. rezolucije i zaključci
objavljuju se u "Narodnim novinama".

Akt o potvrđivanju međunarodnog ugovora s tekstom ugovora objavljuje
se u "Narodnim novinama".

O objavljivanju akata Zastupničkog doma brine se tajnik Zastupničkog
doma.

Tajnik Zastupničkog doma daje, na osnovi izvornika akta Zastupničkog
doma, ispravke pogrešaka u objavljenom tekstu toga akta.

Članak 118.

Zaključci kojima se zauzimaju stavovi, izražavaju mišljenja i utvrđuju
obveze tijela Republike u pogledu izvršavanja zakona, objavljuju se u glasilu
Sabora, a po odluci Zastupničkog doma i u "Narodnim novinama".

Ostali zaključci dostavljaju se tijelima i organizacijama na koje se
odnose.

Članak 119.

Ako predsjednik Zastupničkog doma ustanovi da podneseni prijedlog akta
Zastupničkom domu, odnosno analiza, izvješće ili drugi akt nije sastavljen
u skladu s odredbama ovoga poslovnika, zatražit će od predlagatelja da
u određenom roku postupi i uskladi prijedlog akta s odredbama ovog poslovnika.

Za vrijeme dok predlagatelj, odnosno podnositelj akta, ne otkloni nedostatke
akta, smatrat će se da ne teku rokovi za razmatranje akata utvrđeni ovim
poslovnikom, a ako nedostaci akta ne budu otklonjeni u roku 15 dana od
poziva da se prijedlog akta uskladi, smatrat će se da akt i nije upućen
Zastupničkom domu.

2. Postupak donošenja akata Zastupničkog doma

A. POSTUPAK DONOŠENJA ZAKONA

a) Pokretanje postupke

Članak 120.

Postupak donošenja zakona pokreće se prijedlogom zakona.

Članak 121.

Pravo da predlaže zakone ima svaki zastupnik u Zastupničkom domu, radna
tijela Zastupničkog doma, Županijski dom i Vlada Republihe Hrvatske.

Pravo predlaganja drugih akata imaju svi navedeni u stavku 1. ovoga
članka, osim ako je Ustavom ili ovim poslovnikom propisano da pojedini
prijedlog mogu podnijeti samo određena tijela ili određeni broj zastupnika.

Članak 122.

Zastupnik i ostali predlagatelji zakona mogu se, prilikom ukazivanja
na potrebu donošenja određenog zakona, pozivati i na predstavke ili prijedloge
koje, u skladu s Ustavom Republike Hrvatske, imaju pravo podnositi građani,
a u svom sadržaju ukazuju na potrebu donošenja ili izmjene pojedinog zakona.
Ako je predstavka ili prijedlog gradana za donošenje zakona ili drugih
akata upućena Zastupničkom domu, predsjednik Doma će je proslijediti predsjedniku
matičnog radnog tijela koje je dužno najkasnije u roku od tri mjeseca izvijestiti
podnositelja predstavke ili prijedloga o ishodu predstavke odnosno prijedloga.

b) Prethodni postupak

Članak 123.

Zastupnički dom može posebnim zaključkom određiti da se, prije podnošenja
prijedloga zakona, u radnim tijelima provede na osnovi prikaza stanja u
pojedinim oblastima te izloženih teza o mogućim normativnim opredjeljenjima,
a uz potrebna obrazloženja, prethodna rasprava o razlozima za donošenje
zakona i o osnovnim pitanjima koja treba urediti zakonom.

Prijedlog za provođenje prethodne rasprave može podnijeti i ovlašteni
predlagatelj zakona.

Na prijedlog radnog tijela prethodna rasprava može se provesti na sjednici
Zastupničkog doma.

Nakon provedenoga prethodnog postupka sastavlja se izvješće o rezultatima
provođenja tog postupka.

Izvješće se dostavlja predlagatelju koji je obvezan pri izradi prijedloga
zakona uzeti u obzir stajališta, mišljenja i prijedloge dane u tom postupku
te posebno obrazložiti one koje nije mogao usvojiti.

c) Prijedlog zakona

Sadržaj prijedloga

Članak 124.

Prijedlog zakona sadrži:

- ustavnu osnovu donošenja zakona,

- ocjenu stanja i osnovna pitanja koja se trebaju urediti zakonom, te
posljedice koje će donošenjem zakona proisteći,

- ocjenu potrebnih sredstava za provođenje zakona,

- tekst prijedloga zakona, s obrazloženjem,

- tekst odredaba važećeg zakona koje se mijenjaju, odnosno dopunjuju,
ako se predlaže izmjena ili dopuna zakona.

Uz prijedlog zakona može se podnijeti i odgovarajuća dokumentacija.

Članak 125.

Tekst prijedloga zakona sadrži rješenja koje su formulirana u obliku
pravnih odredaba.

Pojedina rješenja mogu se predložiti alternativno, s potrebnim obrazloženjima
svake od predloženih alternativa.

U obrazloženju prijedloga zakona daje se objašnjenje pojedinih odredbi
koje sadrži prijedlog zakona.

Članak 126.

Kad se prijedlogom zakona određuje da pojedine njegove odredbe imaju
povratno djelovanje, predlagatelj zakona dužan je obrazložiti osobito opravdane
razloge koji to nalažu.

Na temelju mišljenja matičnog radnog tijela i Odbora za zakonodavstvo,
Zastupnički dom posebno utvrđuje postojanje osobito opravdanog razloga
koji zahtijeva da pojedine odredbe zakona imaju povratno djelovanje.

d) Podnošenje i upućivanje prijedloga

Članak 127.

Postupak donošenja zakona pokreće se u obliku prijedloga zakona s tekstom
prijedloga zakona, a mora sadržavati sve sastojke iz članka 124. ovoga
poslovnika.

Prijedlog zakona podnosi se predsjedniku Zastupničkog doma.

Predlagatelj zakona obvezan je obavijestiti predsjednika Zastupničkog
doma tko će u tijelima i Zastupničkom domu davati obavještenja i objašnjenja,
odnosno potrebna obrazloženja o podnesenom prijedlogu zakona.

Članak 128.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje primljeni prijedlog zakona predsjednicima
svih radnih tijela, svim zastupnicima i predsjedniku Vlade, kada Vlada
nije predlagatelj.

Ako dva ili više predlagatelja podnesu posebne prijedloge zakona kojima
se uređuje isto područje, predsjednik Doma će te prijedloge uputiti u proceduru
u skladu sa stavkom 1. ovoga članka, a nakon izvješća matičnog radnog tijela
pozvat će predlagatelje da eventualno objedine prijedloge zakona u jedan
prijedlog zakona. U slučaju da se ne postigne dogovor, predsjednik Doma
će u rokovima određenim ovim poslovnikom, unijeti posebne prijedloge u
prijedlog dnevnog reda sjednice Doma.

Članak 129.

Prijedlog zakona u gornjem desnom uglu naslovne stranice obvezatno sadrži
oznaku: "PRIJEDLOG ZAKONA BR\_\_\_

Svaki prijedlog zakona dobiva idući redni broj na kraju oznake iz stavka
1. ovoga članka, a tu oznaku mora sadržavati i svaki drugi pismeni materijal
(izvješća, mišljenja, amandmani, konačni prijedlog zakona i dr.) koji se
odnosi na prijedlog određenog zakona, sve do usvajanja zakona.

Redni brojevi iz prethodnog stavka počinju od broja jedan i nastavljaju
se u nizu za jedan saziv Zastupničkog doma.

Članak 130.

U roku od šest mjeseci od dana prihvaćanja prijedloga zakona predlagatelj
je obvezan podnijeti konačni prijedlog zakona.

Ako predlagatelj zakona ne podnese konačni prijedlog zakona u propisanom
roku, obvezan je o razlozima za to obaviještiti Zastupnički dom, a ako
to ne učini, smatrat će se da je postupak donošenja zakona obustavljen.

e) Razmatranje prijedloga u radnim tijelima

Članak 131.

Prije rasprave o prijedlogu zakona na sjednici Zastupničkog doma, prijedlog
razmatraju nadležna radna tijela u čijem djelokrugu rada su pitanja koja
se zakonom uređuju.

Radna tijela izjašnjavaju se o svim elementima prijedloga zakona, a
Odbor za zakonodavstvo posebno i o ustavnim osnovama zakona.

Članak 132.

Ako su u prijedlogu zakona obuhvaćena pojedina pitanja koja su u djelokrugu
drugih radnih tijela, prijedlog u pogledu tih pitanja mogu razmotriti i
ova radna tijela.

Radna tijela koja su, uz matično, razmatrala prijedlog zakona dostavljaju
svoja mišljenja, primjedbe i prijedloge matičnom radnom tijelu, vodeći
računa kako bi matično radno tijelo moglo raspraviti njihova mišljenja
i stajališta.

Članak 133.

Kad razmotri prijedlog zakona, matično radno tijelo podnosi svoje izvješće
Zastupničkom domu s mišljenjem, primjedbama i prijedlozima iznesenim u
toku njegovog razmatranja.

Matično radno tijelo dužno je razmotriti mišljenja, primjedbe i prijedloge
koje su mu dostavila druga radna tijela koja su prijedlog razmatrala. U
izvješću, koje podnosi Zastupničkom domu, matično radno tijelo izražava
i svoje stajalište o mišljenjima, primjedbama i prijedlozima tih radnih
tijela.

Članak 134.

Izvješća radnih tijela upućuju se predsjedniku Zastupničkog doma, koji
ih dostavlja predlagatelju zakona, predsjednicima radnih tijela i svim
zastupnicima.

Članak 135.

Radno tijelo, kad razmotri prijedlog zakona, određuje izvjestitelja
koji će na sjednici Zastupničkog doma izlagati stajališta, mišljenja i
primjedbe te obrazlagati prijedloge tog tijela, odnosno u njegovo ime izjašnjavati
se o prijedlozima drugih, ukoliko su bili razmotreni na sjednici radnog
tijela.

PRVO ČITANJE ZAKONA

Rasprava o prijedlogu zakona na sjednici Doma

Članak 136.

Prvo čitanje zakona je prvi odjeljak u postupku donošenja zakona koji
se provodi na sjednici Zastupničkog doma.

Prvo čitanje zakona obuhvaća usmeno izlaganje predlagatelja, opću raspravu
o prijedlogu zakona, raspravu o pojedinostima koja uključuje i raspravu
o tekstu prijedloga zakona, raspravu o stajalištima radnih tijela koja
su razmatrala prijedlog, te usvajanje zaključka o potrebi donošenja zakona.

Članak 137.

U prijedlog dnevnog reda sjednice Zastupničkog doma ne može se unijeti
prijedlog za prvo čitanje zakona ako o njemu nije nakon provedene rasprave
dalo svoje pismeno mišljenje matično radno tijelo i Odbor za zakonodavstvo.

Članak 138.

Predlagatelj zakona, odnosno predstavnik kojeg on određi osim usmenog
izlaganja na početku rasprave ima prava davati objašnjenja, iznositi svoja
mišljenja i izjašnjavati se o iznesenim mišljenjima, primjedbama i prijedlozima.

Članak 139.

Izvjestitelj radnog tijela koje je razmotrilo prijedlog zakona može
iznositi mišljenja, primjedbe i prijedloge koje je zauzelo radno tijelo,
a izvjestitelj matičnog radnog tijela može se očitovati i na stajališta
drugih radnih tijela koja su razmatrala prijedlog zakona i podnijela svoja
izvješća matičnom radnom tijelu.

Članak 140.

Predstavnik Vlade može zatražiti riječ u raspravi i ako prijedlog zakona
nije podnijela Vlada.

Članak 141.

Na sjednici Zastupničkog doma vodi se o prijedlogu zakona, opća rasprava
i rasprava o pojedinostima.

Članak 142.

Opća rasprava o prijedlogu zakona obavlja se na način da zastupnici
iznose svoja mišljenja o tome da li je potrebno donijeti zakon, o osnovnim
pitanjima koja treba urediti zakonom, o ustavnom ovlaštenju da se predloženi
odnosi urede zakonom i o opsegu i načinu zakonskog uređivanja tih odnosa.

Ako zastupnici ocijene da nije potrebno donijeti zakon, prijedlog zakona
odbit će se zaključkom koji mora biti obrazložen i dostavljen predlagatelju.

Rasprava o pojedinostima obavlja se na taj način što se raspravlja i
o tekstu prijedloga zakona.

Po završenoj raspravi zaključkom kojim se prihvaća donošenje zakona
utvrđuju se stajališta, prijedlozi i mišljenja u vezi s prijedlogom zakona
i upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona.

Članak 143.

Na osnovi zaključka Zastupničhog doma o prihvaćanju prijedloga zakona,
predlagatelj će sačiniti konačni prijedlog zakona, odnosno konačni prijedlog
zakona sačinit će drugo tijelo ako je to odredio Dom.

U suglasnosti s predlagateljem zakona, može se određiti da konačni prijedlog
zakona izradi radno tijelo Zastupničkog doma ili Vlada i tada se oni smatraju
predlagateljem zakona, a raniji predlagatelj gubi to svojstvo.

Članak 144.

Zaključkom o prihvaćanju prijedloga zakona, može se određiti da je predlagatelj
zakona obvezan prije podnošenja konačnog prijedloga zakona pribaviti mišljenje
pojedinih tijela, organizacija ili zajednica o pitanjima na koja se odnosi
predloženi zakon.

Konačni prijedlog zakona

Sadržaj konačnog prijedloga, njegovo podnošenje i upućivanje te razmatranje
u radnim tijelima

Članak 145.

Kada je prvo čitanje zakona na sjednici Doma dovršeno zaključkom o potrebi
donošenja određenog zakona postupak se nastavlja podnošenjem konačnog prijedloga
zakona koji mora sadržavati i potrebno obrazloženje.

Konačni prijedlog zakona podnosi se u obliku u kojem se donosi zakon.

Obrazloženje obuhvaća razloge zbog kojih se zakon donosi, pitanja koja
se njime rješavaju, objašnjenje odredaba predloženog zakona, podatke o
financijskim sredstvima potrebnim za provođenje zakona i o načinu osiguranja
tih sredstava te druge značajne okolnosti u vezi s pitanjima koja se zakonom
uređuju.

Predlagatelj zakona dužan je u obrazloženju konačnog prijedloga zakona
navesti razlike između rješenja koji predlaže u odnosu na rješenja iz prijedloga
zakona, razloge zbog kojih su te razlike nastale te prijedloge i mišljenja
koji su bili dani na prijedlog zakona, a koje predlagatelj nije prihvatio,
uz navodenje razloga zbog kojih ih nije prihvatio.

Članak 146.

Ako se konačnim prijedlogom zakona stvaraju materijalne obveze za državu
i jedinice lokalne samouprave Zastupnički dom ne može odlučivati o konačnom
prijedlogu zakona prije nego utvrđi da su za izvršenje tih obveza osigurana
financijska sredstva

Članak 147.

Ako se konačnim prijedlogom zakona predviđa da će pojedine njegove odredbe
imati povrstno djelovanje, na osnovi posebnog obrazloženja predlagatelja
žakona i izvješća matičnog radnog tijela i odbora za zakonodavstvo, posebno
će se ocijeniti i zaključkom utvrđiti da za povratno djelovanje predloženih
odredaba zakona postoje osobito opravdani razlozi. Bez toga se ne može
pristupiti odlučivanju o povratnom djelovanju zakonshih odredaba.

Članak 148.

Kod podnošenja konačnog prijedloga zakona shodno se primjenjuju odredbe
ovoga poslovniha koje se odnos na prijedlog zakona.

Predsjednih Zastupničkog doma upućuje konačni prijedlog zakona predsjednicima
radnih tijela i svim zastupnicima te Vladi kad nije predlagatelj. Predsjednik
matičnog radnog tijela i Odbora za zakonodavstvo dužni su konačni prijedlog
zakona uvrstiti u dnevni red sjednice radnog tijela i provesti raspravu
te podnijeti pismeno izvješće Zastupničkom domu.

DRUGO ČITANJE ZAKONA

Rasprava o konečnom prijedlogu zakona na sjednici Doma

Članak 149.

Drugo čitanje zakona je drugi odjeljak u postupku donošenja zakona koji
se provodi na sjednici Zastupničkog doma

Drugo čitanje zakona obuhvaća uvodno izlaganje predlagatelja, raspravu
o pojedinostima, raspravu o stajalištima radnih tijela, raspravu o podnesenim
amandmanima odlučivanje o amandmanima i donošenje zakona.

Članak 150.

Predlagatelj zakona, odnosno njegov predstavnik može na počethu rasprave
podnijeti uvodno usmeno izlaganje i kratko dopunsko obrazloženje prijedloga,
a kad konačni prijedlog zakona sadrži odredbe s povratnim djelovanjem dužan
je posebno obrazložiti zašto se predlaže povratno djelovanje tih odredaba.

Predlagatelj zakona ima pravo uzimati riječ u tijeku rasprave, davati
objašnjenja, iznositi svoja mišljenja i izjašnjavati se o podnesenim amandmanima
i o izraženim mišljenjima i primjedbama.

Predstavnik Vlade može tražiti riječ u tijeku rasprave o zakonu i kad
Vlada nije predlagatelj. Ista prava ima i izvjestitelj matičnog radnog
tijela i Odbora za zakonodavstvo.

Članak 151.

U tijeku rasprave o tekstu konačnog prijedloga zakona raspravlja se
o prijedlogu po dijelovima, glavama, odnosno odjeljcima, a ako se na sjednici
tako odluči, i po člancima. U tijeku te rasprave odlučuje se i o podnesenim
amandmanima.

Rasprava o podnesenim amandmanima u pravilu se odvija cjelovito i odvojenood
usvajanja pojedinih amandmana osim ako se ne odluči da se nakon rasprave
o pojedinom amandmanu prijeđe na odlučivanje.

Nakon provedene rasprave i odlučivanju o amandmanima, odlučuje se o
donošenju zakona.

TREČE ČITANJE ZAKONA

Članak 152.

Treće čitanje zakona je poseban odjeljak u postupku donošenja zakona
koji se provodi na sjednici Zastupničkog doma a provodi se iznimno po odluci
Doma, ili na prijedlog samog predlagatelja zakona i to u slučajevima kada
se zbog podnesenih amandmana treba sačiniti pročišćeni tekst konačnog prijedloga
zakona ili iz drugih razloga navedenih u ovom članku.

Kada je na konačni prijedlog zakona podnesen broj amandmana koji je
jednak najmanje trećini broja članaka konačnog prijedloga zakona, Dom može
odlučiti da se prije odlučivanja o amandmanima predlagatelj obveže da u
konačni prijedlog zakona unese amandmane koje je prihvatio i izradi proćišćeni
tekst.

U slučaju iz stavka 2. ovoga članka provest će se treće čitanje zakona
koje može uslijediti i tijekom iste sjednice, pod uvjetom da je predlagatelj
postupio u skladu s odredbom iz prethodnog stavka te da je pročišćeni tehst
dostavljen zastupnicima najmanje jedan dan prije odlučivanja.

Na način iz stavka 3. ovoga članka postupit će se i kada to zahtijeva
predlagatelj, neovisno o broju podnesenih amandmana, ili kad Dom odluči
da treba provesti treće čitanje zakona iz razloga navedeniti u članku 158.
ovoga poslovnika.

Članak 153.

Prilikom trećeg čitanja zakona može se raspravljati o razlozima zbog
kojih predlagatelj nije prihvatio pojedine amandmane, a pojedini zastupnik
može govoriti najdulje jednu minutu prije stavljanja zakona na glasovanje.
Tijekom trećega čitanja zakona nije dopušteno podnošenje novih amandmana
a nakon odlučivanja o amandmanima koji nisu uneseni u pročišćeni tekst,
odlučuje se o zakonu u cjelini.

Amandmani

Članak 154.

Prijedlog za izmjenu ili dopunu konačnog prijedloga zakona podnosi se
pismeno u obliku amandmana, uz obrazloženje.

Pravo podnošenja amandmana imaju ovlašteni predlagatelji zakona.

Članak 155.

Amandman se upućuje predsjedniku Zastupničkog doma, a predsjednik Doma
ga prije odlučivanja dostavlja zastupnicima.

Članak 156.

Predsjednik Zastupničkog doma dostavlja podnesene amandmane predlagatelju
zakona i Vladi kad ona nije predlagatelj zakona.

Podnesene amandmane predsjednik Zastupničkog doma upućuje i matičnom
radnom tijelu te Odboru za zakonodavstvo da dostave svoja izvješća s mišljenjima
i prijedlozima o njima.

Članak 157.

Iznimno, ako se većina prisutnih zastupnika s tim složi, zastupnik može
podnijeti amandman na konačni prijedlog zakona i na sjednici, u tijeku
rasprave. I takav amandman podnosi se pismeno uz potrebno obrazloženje.

Predlagatelj zakona može podnositi amandmane sve do zaključenja rasprave.

Vlada može, do zaključenja rasprave, podnositi amandmane i na konačni
prijedlog zakona i kada ona nije predlagatelj.

Podneseni amandmani, prema odredbama ovoga članka, moraju se umnožiti
i, prije rasprave i odlučivanja o njima, podijeliti zastupnicima.

Članak 158.

Ako su podneseni amandmani takve naravi da bitno mijenjaju ili odstupaju
od prihvaćenog prijedloga zakona, Dom može odlučiti da se rasprava odgodi
kako bi se zastupnicima ostavilo dovoljno vremena za pripremu prije odlučivanja.

Glasovanje o amandmanima će se odgoditi ako to zatraži Vlada, neovisno
da li je ona predlagatelj zakona, ili ako to zatraži matično radno tijelo
i Odbor za zakonodavstvo, nakon što su na sjednici na kojoj su trebali
usvojiti izvješće s mišljenjem i prijedlozima o amandmanima, zaključili
da treba odgoditi glasovanje o amandmanima iz razloga navedenih u stavku
1. ovoga članka.

Članak 159.

O amandmanima izjašnjava se predlagatelj i Vlada, neovisno da li je
predlagatelj zakona ili ne.

Izjašnjavanje prema stavku 1. ovoga članka je u pravilu usmeno i iznosi
se tijekom rasprave ili neposredno prije glasovanja o pojedinim ili svim
amandmanima.

Članak 160.

Prije glasovanja o amandmanu može se odlučiti da se rasprava prekine
i amandman dostavi Odboru za zakonodavstvo radi utvrđivanja konačnog teksta
određaba koje se mijenjaju amandmanom ili amandmanima, te radi usuglašavanja
drugih odredaba prijedloga zakona koje su u vezi s tim odredbama.

Članak 161.

Amandman koji je podnesen u roku postaje sastavnim dijelom konačnog
prijedloga zakona i o njemu se odvojeno ne glasuje:

- ako ga je podnio predlagatelj zakona,

- ako ga je podnijelo matično radno tijelo ili Odbor za zakonodavstvo
a suglasio se predlagatelj zakona,

- ako ga je podnio zastupnik ili radno tijelo i s njima se suglasio
predlagatelj zakona.

Ako zastupnik ili matično radno tijelo, odnosno Odbor za zakonodavstvo
zatraži da se o pojedinom amandmanu iz stavka 1. ovoga članka posebno izjašnjava,
o tom se amandmanu glasuje odvojeno.

Ako konačni prijedlog zakona nije podnijela Vlada o amandmanu na prijedlog
s kojim se nije suglasila Vlada glasuje se odvojeno.

Amandman, prihvaćen na sjednici Zastupničkog doma, postaje sastavni
dio konačnog prijedloga zakona o kome se odlučuje.

Članak 162.

O amandmanima se glasuje prema redoslijedu članaka konačnog prijedloga
zakona na koje se odnose.

Ako je na jedan članak konačnog prijedloga zakona podneseno više amandmana,
najprije se glasuje o amandmanu koji najviše odstupa od predloženog rješenja,
i prema tom kriteriju dalje o ostalim amandmanima.

Donošenje zakona po hitnom postupku

Članak 163.

Iznimno, zakon se može donijeti po hitnom postupku, samo kada to zahtijevaju
interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno kada
je to nužno radi sprečavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu.

Uz prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se konačni
prijedlog zakona, koji sadrži sve što i prijedlog zakona, osim što se umjesto
teksta prijedloga zakona prilaže tekst konačnog prijedloga zakona, a kada
prijedlog podnosi zastupnik, tada mora imati pismenu podršku još 10 zastupnika.

U hitnom postupku, ne primjenjuju se odredbe ovoga poslovnika što se
odnose na rokove koji su propisani za pojedine radnje u postupku donošenja
zakona, a sam postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona.

Prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku podnosi se predsjedniku
Zastupničkog doma najkasnije jedan dan prije utvrđivanja dnevnog reda na
sjednici. Predsjednik Doma bez odlaganja upućuje prijedlog da se zakon
donese po hitnom postupku predsjednicima radnih tijela i svim zastupnicima,
te Vladi ako nije predlagatelj.

Članak 164.

O prijedlogu iz članka 163. ovoga poslovnika odlučuje se prilikom utvrđivanja
dnevnog reda na početku sjednice, a može se odlučivati i tijekom utvrđivanja
dopune dnevnog reda.

Ako predsjednik Zastupničkog doma nije unio u prijedlog dnevnog reda
sjednice prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, a prijedlog je
podnesen u rokovima i na način određen ovim poslovnikom, na zahtjev predlagatelja
zakona, najprije se odlučuje, bez rasprave, o uvrštavanju u dnevni red,
a ako prijedlog bude prihvaćen, odlučuje se o prijedlogu za hitan postupak.

Ako ne bude prihvaćen prijedlog za hitni postupak, o podnesenom prijedlogu
raspravljat će se na način predviđen za redovito donošenje zakona.

Članak 165.

Ako se prihvati prijedlog da se zakon donese po hitnom postupku, prije
rasprave u Zastupničkom domu predloženi zakon razmatraju nadležna radna
tijela i Odbor za zakonodavstvo, a zastupnicima se pismena izvješća ovih
radnih tijela moraju dostaviti jedan dan prije početka rasprave o tom predmetu
na sjednici Doma.

Članak 166.

Na predloženi zakon koji se donosi po hitnom postupku mogu se podnositi
amandmani do zaključenja rasprave.

U postupku s amandmanima iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe
ovoga poslovnika koje se odnose na amandmane na prijedloge zakona koji
se donose po redovitom postupku.

B. AUTENTIČNO TUMAČENJE ZAKONA

Članak 167.

Prijedlog odnosno poticaj za davanje autentičnog tumačnja zakona može
zatražiti ovlašteni predlagatelj zakona, Vrhovni sud Republike Hrvatske,
Upravni sud Hrvatske, republički javni tužitelj i republički javni pravobranitelj.

Članak 168.

Prijedlog, odnosno poticaj za davanje autentičnog tumačenja zakona podnosi
se predsjedniku Zastupničkog doma, a mora sadržavati naziv zakona, naznaku
odredbe za koju se traži tumačenje i razloge za to.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje prijedlog, odnosno poticaj za
davanje autentičnog tumačenja zakona Odboru za zakonodavstvo, matičnom
radnom tijelu i Vladi, ako ona nije podnositelj prijedloga, odnosno ptoticaja,
radi ocjene njihove osnovanosti.

Članak 169.

Odbor za zakonodavstvo, nakon što pribavi mišljenja od matičnih ili
drugih radnih tijela te Vlade, ocjenjuje da li je prijedlog ili poticaj
za davanje autentičnog tumačenja zakona osnovan.

Ako utvrđi da je prijedlog ili poticaj osnovan, Odbor za zakonodavstvo
utvrđit će prijedlog teksta autentičnog tumačenja koji sa svojim izvješćem
podnosi Zastupničkom domu.

Ako Odbor za zakonodavstvo ocijeni da prijedlog ili poticaj za davanje
autentičnog tumačenja nije osnovan, on će o tome obavijestiti Zastupnički
dom koji povodom toga izvješća donosi odluku.

C. DONOŠENJE DRŽAVNOG PRORAČUNA I ZAVRŠNOG RAČUNA DRŽAVNOG PRORAČUNA

Članak 170.

Prijedlog državnog proračuna i završnog računa državnog proračuna podnosi
predsjedniku Zastupničkog doma s potrebnim obrazloženjem Vlada.

Zajedno s prijedlogom državnog proračuna podnosi se i konačni prijedlog
zakona o izvršenju državnog proračuna.

Članak 171.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje prijedlog državnog proračuna i
završnog računa državnog proračuna predsjednicima svih radnih tijela i
svim zastupnicima.

Članak 172.

Prijedlog državnog proračuna i završnog računa državnog proračuna raspravlja
se najprije u naćelu, a zatim po razdjelima, a o amandmanima se glasuje
nakon zaključivanja rasprave o razdjelu proračuna na koji se amandman odnosi.

Odlučivanje o prijedlogu državnog proračuna i završnog računa državnog
proračuna obavlja se po postupku za odlučivanje o konačnim prijedlozima
zakona pri čemu se može odlučiti da se o prijedlogu proračuna, odnosno
završnog računa glasuje u cjelini.

Članak 173.

U raspravi o završnom računu državnog proračuna, a na osnovi analiza
izvršenih programa radova, mogu se utvrđivati osnove politike za iduće
razdoblje ili pravci za izradu proračuna, a mogu se utvrđivati i uvjeti
i kriteriji za financiranje zadaća državnih tijela i organizacija i za
financiranje drugih potreba u državi.

Članak 174.

Pri donošenju državnog proračuna i završnog računa državnog proračuna
primjenjuju se odredbe ovoga poslovnika koje se odnose na postupak donošenja
zakona, ako odredbama ovoga odjeljka nije drugačije određeno.

D. DONOŠENJE OSTALIH AKATA

Članak 175.

U pogledu postupka za donošenje odluka, deklaracija, rezolucija, preporuka
i drugih akata Zastupničkog doma primjenjuju se odredbe ovoga poslovnika
o postupku za raspravu o konačnom prijedlogu zakona, ako Dom ne odluči
drugačije, s tim da je rasprava o tim aktima jedinstvena, ako se ne odluči
da se o prijedlogu raspravlja najprije u načelu, a zatim o pojedinostima.

Postupak donošenja ostalih akata, neovisno o tome da li se donose po
postupku za prijedlog zakona ili konačni prijedlog zakona, uvijek se pokreće
prijedlogom akta.

Predlagatelj akata iz stavka 1. ovoga članka dužan je podnijeti prijedlog
akta predsjedniku Zastupničkog doma, a prema naravi akta isti mora sadržavati
obrazloženje, odnosno uvodno izlaganje kao temelj za provedbu rasprave
i usvajanje odgovarajuće odluke.

Članak 176.

Ako su izvješća, analize te ostale injormacije duže od 5 stranica, zastupnicima
se dostavlja sažetak, a osnovni materijal stoji im na raspolaganju u Stručnoj
službi Sabora.

Sažetak mora sadržavati sve bitne postavke osnovnog materijala i predlagatelj
ga je obavezan dostaviti Zastupničkom domu istodobno s osnovnim materijalom.

Podnositelj izvješća, analize ili injormacije dužan je navesti izvore
i dokumentaciju na kojoj se zasniva osnovni materijal.

XI. ZASTUPNIČKA PITANJA

Članak 177.

Zastupnici mogu postavljati Zastupnička pitanja Vladi i pojedinim ministrima
i to o pitanjima navedenim u članku 99. stavku 1. ovoga poslovnika.

Zastupnička pitanja mogu se postavljati usmeno i pismeno, a zastupnik
je dužan navesti kome ga upućuje.

Članak 178.

Pitanja Vladi, odnosno pojedinom ministru zastupnici mogu postavljati
na sjednicama usmeno i pismeno. Zastupnik je dužan usmeno postavljeno pitanje
predati predsjedniku Doma i pismeno formulirano.

Predsjednik Vlade, odnosno potpredsjednik ili ministar kome je pitanje
upućeno, dužan je odgovoriti na pokvljeno pitanje na istoj sjednici na
kojoj je Zastupničko pitanje postavljeno. U protivnom, dužan je navesti
razloge zbog kojih ne može odgovoriti.

U razdoblju između sjednica Zastupničkog doma, zastupnici mogu, posredstvom
predsjednika Zastupničkog doma, postavljati Zastupnička pitanja.

Pismeni odgovor na pismeno postavljeno pitanje daje se u roku od 20
dana od dana kada je pitanje dostavljeno Vladi, odnosno pojedinom ministru
kome je upućeno. U istom roku Vlada, odnosno ministar dužni su odgovoriti
na usmeno postavljeno pitanje, ako zastupnik nije dobio odgovor na sjednici
Doma ili je zatražio pismeni odgovor.

Ako Vlada, odnosno ministar ne može dati odgovor u roku iz stavka 4.
ovoga članka dužni su, preko predsjednika Zastupničkog doma obavijestiti
zastupnika i navesti razloge zbog kojih nisu u mogućnosti odgovoriti u
predviđenom roku na zastupničko pitanje.

Članak 179.

Pitanja koja zastupnici postavljaju Vladi, odnosno ministarstvu, kao
i odgovori na ta pitanja, moraju biti jasni, precizni i kratki, a mogu
ukazati na prijedlog mogućih mjera koje se odnose na postavljeno pitanje.

Članak 180.

Zastupničko pitanje mora biti postavljeno u skladu s odredbama ovoga
poslovnika.

Ako smatra da postavljeno pitanje nije u skladu s odredbama ovoga poslovnika,
predsjednik Zastupničkog doma će uputiti zastupnika na to i pozvati ga
da svoje pitanje uskladi s tim odredbama.

Ako zastupnik ne uskladi svoje pitanje s odredbama ovoga poslovnika.
predsjednik Zastupničkog doma neće to pitanje uputiti Vladi, odnosno ministru
i o tome će obavijestiti zastupnika.

Članak 181.

Vlada, odnosno ministar dostavlja pismeni odgovor zastupnika na zastupničko
pitanje putem predsjednika Zastupničkog doma.

Predsjednik Zastupničkog doma dostavlja odgovor zastupniku, a na prvoj
idućoj sjednici Zastupničkog doma, na čijem dnevnom redu je davanje odgovora
na postavljena pitanja, obavještava i Dom o postavljenom pitanju i o dobivenom
odgovoru.

Članak 182.

Na zahtjev predsjednika Vlade, odnosno potpredsjednika ili ministra,
komu je postavljeno zastupničko pitanje, Zastupnički dom može produljiti
rokove za davanje odgovora na zastupničko pitanje.

Članak 183.

Na pitanje postavljeno Vladi odgovara predsjednik Vlade, a na pitanje
postavljeno ministru, osim ministra, može odgovoriti njegov zamjenik ili
pomoćnik.

Predsjednik Vlade i potpredsjednik, odnosno ministar komu je postavljeno
zastupničko pitanje, može odbiti odgovor na postavljeno pitanje, ako se
to pitanje ne odnosi na njihov rad ili na poslove iz njihove nadležnosti.

Članak 184.

Ako bi se odgovor odnosio na pitanje koje predstavlja službenu ili vojnu
tajnu ili je povjerljive naravi, predsjednik Vlade, odnosno potpredsjednik
ili ministar može predložiti da se odgovori neposredno zastupniku, ili
na sjednici Zastupničkog doma bez prisustva javnosti, ili na zatvorenoj
sjednici radnog tijela u čiji djelokrug spada to pitanje. O tom prijedlogu
odlučuje Zastupnički dom.

Članak 185.

Ako Vlada ili ministar ne odgovore na zastupnieko pitanje prema članku
178. ovoga poslovnika predsjednik Zastupničkog doma će o tome obavijestiti
predsjednika Vlade i zahtijevati da se u roku od osam dana dostavi odgovor.

Članak 186.

Nakon primljenog odgovora, zastupnik može na sjednici Zastupničkog doma
iznijeti mišljenje o odgovoru i postaviti dopunsko pitanje.

XII. INTERPELACIJA

Članak 187.

Interpelacijom se na sjednici Doma otvara rasprava o radu Vlade u cjelini
ili o pojedinim odlukama Vlade ili ministarstva. ako one odstupaju od općeg
stava Vlade ili ministarstva u provođenju zakona ili utvrđene politike.

Interpelacija se može podnijeti i kada zastupnik nije zadovoljan ni
naknadnim dopunskim pismenim odgovorom Vlade ili ministra na postavljeno
pitanje, a pitanje i odgovor ukazuju da postoje osobito opravdani razlozi
da se o njima otvori rasprava u Zastupničkom domu.

Interpelacija se podnosi pismeno. U njoj mora biti jasno postavljeno,
formulirano i obrazloženo pitanje koje treba razmatrati. Interpelaciju
potpisuju svi zastupnici koji su je pokrenuli.

Interpelaciju predsjedniku Zastupničkog doma podnosi najmanje 10 zastupnika.

Članak 188.

Podnesenu interpelaciju predsjednik Zastupničkog doma dostavlja predsjedniku
Vlade i zastupnicima.

Članak 189.

Vlada razmatra interpelaciju i dostavlja predsjedniku Zastupničkog doma
izvješće o svojim mišljenjima i stavovima povodom interpelacije.

Vlada je obvezna povodom interpelacije izviješće dostaviti predsjedniku
Zastupničkog doma najkasnije u roku 15 dana od dana prijema interpelacije.

Predsjednik Zastupničkog doma upućuje to izvješće zastupnicima.

Članak 190.

Interpelacija se stavlja na dnevni red prve iduće sjednice Zastupničkog
doma koja se održava nakon dostavljanja izvješća Vlade, ali ne prije nego
protekne osam dana od te dostave.

Ako Vlada ne podnese izvješće u tom roku, interpelacija se stavlja na
dnevni red prve iduće sjednice po isteku toga roka.

Članak 191.

Predstavnik zastupnika koji su pokrenuli interpelaciju ima pravo na
sjednici Zastupničkog doma izložiti i obrazložiti interpelaciju.

Predsjednik Vlade ima pravo na sjednici usmeno obrazložiti izvješće
Vlade povodom interpelacije.

Nakon toga Zastupnički dom provodi raspravu.

Članak 192.

Raspravu o interpelaciji Zastupnički dom može završiti utvrđivanjem
stava o pitanju koje je interpelacijom pokrenuto, ili utvrđivanjem obveza,
odnosno donošenjem zaključka Vladi za provođenje politike ili za izvršavanje
zakona, drugog propisa ili općeg akta.

Po završenoj raspravi o interpelaciji Zastupnički dom može postaviti
pitanje odgovornosti Vlade, zauzeti stajalište o tome i donijeti zaključke
o utvrđivanju prijedloga za razrješavanje predsjednika Vlade, odnosno potpredsjednika
ili pojedinog ministra.

Članak 193.

Zastupnici koji su pokrenuli interpelaciju mogu je povući najkasnije
prije odlučivanja o njoj.

Ako je interpelacija odbijena na sjednici Zastupničkog doma, o istoj
temi ne može se ponovno postaviti interpelacija prije proteka roka od 3
mjeseca od dana kada je Dom donio zaključak kojim odbija interpelaciju.

XIII. RED NA SJEDNICI

1. Sazivanje sjednice

Članak 194.

Zastupnički dom zasjeda redovito dva puta godišnje: prvi puta između
15. siječnja i 30. lipnja, a drugi put između 15. rujna i 15. prosinca.

Izvan rokova iz stavka 1. ovoga članka, Zastupnički dom može zasjedati
i izvanredno na zahtjev predsjednika Republike, Vlade ili većine zastupnika
u Domu.

Kada ovlašteni predlagatelj iz stavka 2. ovoga članka podnese zahtjev
za izvanredno zasjedanje Zastupničkog doma, dužan je predsjedniku Zastupničkog
doma navesti razloge zbog kojih traži izvanredno zasjedanje.

Članak 195.

Sjednicu Zastupničkog doma saziva, predsjednik Zastupničkog doma.

Na početku svakog redovitog zasjedanja Zastupničkog doma izvodi se himna
Republike Hrvatske: "Lijepa naša domovino".

Članak 196.

Kada Zastupnički dom redovito zasjeda, sjednice Doma u pravilu, održavaju
se dva puta mjesečno. Prva sjednica zapoinje u utorak drugog tjedna u mjesecu,
a druga u utorak četvrtog tjedna u mjesecu. Za redovite sjednice dostavlja
se zastupnicima prijedlog dnevnog reda s dokumentima o kojima će se voditi
rasprava (zakoni i drugi akti) osam dana prije održavanja sjednice.

Iznimno, predsjednik Zastupničkog doma može, u slučajevima kada je neophodno
donijeti pojedini akt po hitnom postupku ili kada to zahtijevaju drugi
osobito opravdani razlozi, sazvati sjednicu Zastupničkog doma i izvan zasjedanja
predviđenog u stavku 1. ovoga članka, a dnevni red za tu sjednicu može
predložiti i na samoj sjednici.

Članak 197.

U slučaju sazivanja izvanredne sjednice Zastupničkog doma, predsjednik
Doma postupit će na način predviđen člankom 196. stavkom 2. ovoga poslovnika.

Članak 198.

Sjednice Zastupničkog doma traju dok se ne iscrpi utvrđeni dnevni red,
a redni broj sjednice određuje se zajednički za sjednice koje se održavaju
u redovitom i izvanrednom zasjedanju, tijekom jednog saziva Doma, bez obzira
koliko dana one traju.

Članak 199.

Kada se ovim poslovnikom određuje da se pojedina radnja u postupku donošenja
zakona ili drugog akta provodi u određenom roku, a rok je vezan za dostavu
materijala zastupnicima (prijedlog zakona, poziv za sjednicu. izvješća
radnih tijela itd.), dan ulaganja u pretinac zastupnika, smatra se danom
dostave.

2. Dnevni red

Članak 200.

Dnevni red sjednice Zastupničkog doma predlaže predsjednik Zastupničkog
doma. Ako je dnevni red sjednice predložen pismeno uz poziv za sjednicu
predsjednik Doma može na samoj sjednici mijenjati prijedlog dnevnog reda,
na način što će iz pismeno predložnoga dnevnog reda izostaviti poiedine
predmete, ili dopuniti dnevni red novim predmetima.

U slučaju kada predsjednik Zastupničkog doma mijenja na početku sjednice
prijedlog dnevnog reda koji je dostavljen zastupnicima o predmetima koji
su izostavljeni ne glasuje se, osim ako predlagatelj to izrijekom zahtijeva.

U prijedlog dnevnog reda predsjednik Doma unosi sve predmete, koji su
na način predviđen ovim poslovnikom upućeni u postupak najkasnije u roku
od 30 dana kada se radi o prijedlogu zakona, odnosno 15 dana kada se radi
o konačnom prijedlogu zakona.

Članak 201.

Na prijedlog najmanje deset zastupnika Zastupnički dom može odlučiti
da se kod donošenja pojedinih akata skrate rokovi predviđeni ovim poslovnikom.

Članak 202.

Dnevni red sjednice Zastupničkog doma utvrđuje se, u pravilu, na početku
sjednice.

Ako sjednica Zastupničkog doma traje dulje od jednog dana, predsjednik
Zastupničkog doma može naknadnao predložiti da se dnevni red dopuni novim
predmetima.

Ako u prijedlog dnevnog reda nije unesen predmet koji je predložio ovlašteni
predlagatelj na način predviđen ovim poslovnikom, a predlagatelj ostane
pri svome prijedlogu, o prijedlogu se odlučuje bez rasprave.

Predmet koji predsjednik nije uvrstio u dnevni red, a Dom ga je odbio
uvrstiti u dnevni red na izričiti zahtjev predlagatelja, ne može biti ponovno
predložen prije proteka roka od tri mjeseca od dana kada ga je Zastupnički
dom odbio uvrstiti u dnevni red sjednice.

Prijedlog zakona koji je odbijen na sjednici ne može biti ponovno uvršten
u dnevni red sjednice u roku iz prethodnog stavka.

Članak 203.

Prilikom utvrđivanja dnevnoga reda najprije se odvojeno odlučuje o prijedlogu
da se pojedini predmet izostavi, zatim da se dnevni red dopuni pojedinim
predmetom, a nakon toga se odlučuje o hitnosti postupka.

Nakon donošenja odluka iz prethodnog stavka ovoga članka, predsjednik
Doma daje na usvajanje dnevni red u cjelini.

Kada predlagatelj čiji je prijedlog zakona, odnosno konačni prijedlog
zakona unesen u prijedlog dnevnog reda, odnosno nakon što je dnevni red
utvrđen, odustane od svoga prijedloga, na prijedlog najmanje 5 zastupnika
Dom donosi odluku da navedeni prijedlog ostaje u dnevnom redu ili ovome
slučaju zastupnici koji su taj prijedlog podnijeli smatraju se u daljnjem
postupku predlagateljima zakona.

Iznimno od odredbe prethodnog stavka ovoga članka, ako je predlagatelj
bila Vlada. a odustala je od svog prijedloga tijekom prvog čitanja zakona
ili tijekom odlučivanja o zakonu koji je po hitnom postupku uvršten u dnevni
red, taj prijedlog zakona zastupnici ne mogu preuzeti kao svoj prijedlog.

Ako nitko ne preuzme prijedlog zakona, zastupnik koji ga je predložio,
ne može prijedlog istog zakona podnjeti u iduća tri mjeseca. Ova odredba
ne odnosi se na ostale ovlaštene predlagatelje zakona.

3. Predsjedanje i sudjelovanje

Članak 204.

Sjednici Zastupničkog doma predsjeda predsjednik Zastupničkog doma.
a u njegovoj odsutnosti ili spriječenosti jedan od potpredsjednika Zastupničkog
doma.

Članak 205.

U radu sjednice, kao gosti, mogu prisustvovati svi oni koje je pozvao
predsjednik Zastupničkog doma.

Na sjednici može održati govor i strani državnik kao gost, na poziv
predsjednika Zastupničkog doma.

Članak 206.

Nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ
od predsjednika Zastupničkog doma.

Prijave za govor primaju se čim se otvori rasprava i mogu se prijavljivati
najkasnije do jedan sat nakon početka rasprave. U raspravi se govori, u
pravilu, s govornice. S mjesta se može govoriti samo ako to dozvoljavaju
tehnički uvjeti da govornika svi čuju i da njegove riječi mogu biti zabilježene.
Govornika može opomenuti na red ili prekinuti u govoru samo predsjednik
Zastupničkog doma.

Predsjednik Zastupničkog doma brine se da govornik ne bude ometan ili
spriječen u svom govoru.

Članak 207.

Predsjednik Zastupničkog doma daje zastupnicima riječ po redoslijedu
kojim su se prijavili.

Zastupniku koji želi govoriti o povredi poslovnika ili o povredi utvrđenoga
dnevnog reda predsjednik daje riječ čim je ovaj zatraži. Govor toga zastupnika
ne može trajati dulje od tri minute. Predsjednik je dužan poslije iznesenog
prigovora dati objašnjenje o povredi poslovnika, odnosno utvrđenoga dnevnog
reda. Ako zastupnik nije zadovoljan danim objašnjenjem, o tom se odlučuje
na sjednici bez rasprave.

Ako zastupnik zatraži riječ da bi ispravio navod za koji drži da je
netočno izložen i koji je bio povod nesporazuma ili koji zahtijeva objašnjenje,
predsjednik će mu dati riječ čim završi govor onoga koji je to izazvao.
Zastupnik se u svom govoru mora ograničiti na ispravak, odnosno na objašnjenje,
a njegov govor ne može trajati dulje od dvije minute.

Članak 208.

Govornik može govoriti samo o temi o kojoi se raspravlja i prema utvrđenom
dnevnom redu.

Ako se govornik udalji od predmeta dnevnog reda, predsjednik Doma će
ga opomenuti da se drži dnevnog reda.

Ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži teme dnevnog reda, predsjednik
Zastupničkog doma će mu oduzeti riječ.

Članak 209.

Na sjednici se može odlučiti da govornik o istoj temi može govoriti
samo jedanput, a može se i određiti vrijeme trajanja govora.

Zastupnik u raspravi u pravilu može govoriti najdulje 10 minuta, a predsjednici
klubova do 15 minuta. Iznimno zbog važnosti teme, Dom može odlučiti da
pojedini zastupnik može govoriti i dulje.

Nakon što završe svoj govor svi zastupnici koji su se prijavili za govor
u skladu s člankom 206. stavkom 2. ovoga poslovnika, zastupnici mogu ponovno
zatražiti riječ, i tada mogu govoriti još najviše 3 minute. neovisno o
tome da li su ranije govorili o toj temi.

4. Održavanje reda i disciplinske mjere

Članak 210.

Red na sjednici osigurava predsjednik Zastupničkog doma.

Za remećenje reda na sjednici predsjednik Zastupničkog doma može zastupniku
izreći mjere iz članka 211. ovoga poslovnika.

Članak 211.

Za remećenje reda na sjednici zastupniku se izriču disciplinske mjere.

Disciplinske mjere su:

1. opomena,

2. opomena s unošenjem u zapisnik,

3. opomena s oduzimanjem riječi,

4. opomena s oduzimanjem riječi i isključenjem sa sjednice za vrijeme
rasprave i odlučivanja o pojedinoj točki dnevnog reda i

5. udaljavanje sa sjednice.

Disciplinske mjere navedene u stavku 2. ovoga članka izriče predsjednik
Zastupničkog doma

Disciplinske mjere iz stavka 2. točke l. do 4. ovoga članka su konačne
nakon što ih je izrekao predsjednik Doma.

Članak 212.

Opomena se izriče zastupniku koji na sjednici svojim vladanjem ili govorom
remeti red ili na drugi način krši odredbe ovoga poslovnika.

Zastupnik je počinio disciplinski istup iz stavka 1. ovoga članka ako:

- se u svom govoru ne drži predmeta o kojem se raspravlja,

- govori, a nije dobio odobrenje predsjednika Doma,

- svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika,

- se javi za ispravak netočnog navoda ili zbog ukazivanja na povredu
poslovnika, a započne govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ,

- omalovažava ili vrijeđa predsjednika Doma ili druge zastupnike,

- svojim vladanjem odstupa od općih pravila vladanja u Domu i

- na drugi način remeti red na sjednici.

Članak 213.

Opomena s unošenjem u zapisnik izriče se zastupniku koji na sjednici
Doma svojim vladanjem, ili govorom remeti red ili na drugi način krši odredbe
ovoga poslovnika, a to narušavanje reda je takove naravi da bitnije ometa
rad sjednice, odnosno ako je već jedanput na istoj sjednici dobio opomenu.

Opomena iz stavka 1. ovoga članka može se izreći i kada zastupnik služeći
se svojim pravima zloupotrebljava odredbe ovog poslovnika, kako bi spriječio
raspravu ili odlučivanja.

Članak 214.

Opomena s oduzimanjem riječi izriče se zastupniku koji se u svom govoru
i nakon što mu je izrečena opomena, bez i s unošenjem u zapisnik, ne drži
predmeta o kojem se raspravlja.

Opomena s oduzimanjem riječi izreći će se zastupniku i kada svojim govorom
na grublji način vrijeđa predsjednika Doma ili zastupnike, odnosno ako
svojim govorom teže narušava ugled Doma i zastupnika.

Članak 215.

Iznimno, zastupniku koji je svojim ponašanjem tako narušio red na sjednici,
može se uz mjeru oduzimanja riječi izreći i mjera udaljenja sa sjednice
za vrijeme rasprave i odlučivanja o točki dnevnog reda tijekom koje je
počinio disciplinski istup.

Članak 216.

Zastupniku se izrie disciplinska mjera udaljavanje sa sjednice Doma
kada je svojim vladanjem toliko narušio red i prekrišio odredbe ovoga poslovnika
o redu na sjednici, tako da je daljnje održavanje sjednice dovedeno u pitanje.

Disciplinska mjera udaljavanja sa sjednice može se izreći od jedan do
deset dana i stupa na snagu odmah nakon njezinog izricanja na sjednici
Doma.

Za vrijeme dok traje mjera udaljenja sa sjednice, zastupnik ne može
sudjelovati niti u radu radnih tijela.

Članak 217.

Kada je zastupniku izrečena disciplinska mjera udaljenja sn sjednice
Doma, zastupnik je dužan odmah napustiti sjednicu, a ako to ne učini, predsjednik
Doma mu može izreći disciplinsku mjeru u dvostrukom trajanju.

Ako se zastupnik niti nakon izricanja mjere iz stavka 1. ovoga članka,
ne udalji sa sjednice, predsjednik Doma će prekinuti sjednicu i naložiti
da se zastupnik udalji iz dvorane za sjednice.

Članak 218.

Protiv disciplinske mjere isključivanja sa sjednice Doma zastupnik ima
pravo prigovora.

Prigovor se podnosi Zastupničkom domu u roku od 48 sati, od izricanja
disciplinske mjere, a predsjednik Doma upućuje prigovor svim zastupnicima.

Predsjednik Zastupničkog doma unosi prigovor u dnevni red prvoga narednog
dana, ako je sjednica u tijeku, odnosno za prvu narednu sjednicu.

Odluku o prigovoru Zastupnički dom donosi većinom glasova nazočnih zastupnika,
bez rasprave, time da pravo govora ima samo zastupnik koji je podnio prigovor.

Članak 219.

Zastupnički dom može po prigovoru:

- potvrditi izrečenu disciplinsku mjeru,

- smanjiti vrijeme na koje je zastupnik isključen sa sjednice Doma ili

- ukinuti disciplinsku mjeru.

Odluka Zastupničkog doma je konačna.

Članak 220.

Zastupnik kome je izrečena disciplinska mjera udaljavanja sa sjednica
Doma, može umjesto izdržavanja mjere, platiti za svaki dan udaljenja sa
sjednice iznos od 1/3 zastupničkog paušala.

Uplata, umjesto izdržavanja kazne obavlja se na blagajni na kojoj zastupnik
prima novčanu naknadu. Uplaćena sredstva doznačuju se Državnom proračunu
u razdjel

- sredstva za rad Sabora.

Ako je Zastupnički dom ukinuo ili smanjio trajanje disciplipske mjere
udaljavanja sa sjednice, zastupnik koji je uplatio odgovarajući iznos,
ima pravo povrata odgovarajućeg dijela uplaćenih sredstava.

Članak 221.

Opomena s unošenjem u zapisnik, opomena s oduzimanjem riječi, opomena
s oduzimanjem riječi i udaljavanjem sa sjednice za vrijeme raspravljanja
i odlučivanja o pojedinoj točki dnevnog reda, kao i konačna disciplinska
mjera udaljavanja sa sjednice Doma, osim u zapisniku sjednice, vodi se
za razdoblje jednog saziva Zastupničkog doma u posebnoj evidenciji u Tajništvu
Doma.

Članak 222.

Predsjednik Zastupničkog doma može naložiti da se iz dvorane udalji
svaki slušatelj koji narušava red.

Ako je red narušen, predsjednik Doma može naložiti da se udalje svi
slušatelji iz dvorane u kojoj se održava sjednica.

Osobe koje se za vrijeme sjednice nalaze u dvorani službeno, obvezne
su u pogledu održavanja reda izvršavati naloge predsjednika Zastupničkog
doma.

5. Tijek sjednice

Članak 223.

Nakon otvaranja sjednice, predsjednik Zastupničkog doma daje potrebna
objašnjenja u vezi s radom sjednice i obavještenja o drugim prethodnim
pitanjima.

Predsjednik Zastupničkog doma obavještava zastupnike o broju nazočnih
zastupnika sjednici, te o tome koji su ga zastupnici obavijestili da su
spriječeni prisustvovati sjednici.

Članak 224.

Poslije utvrđivanja dnevnog reda prelazi se na raspravu o pojedinim
temama, i to redom koji je utvrđen u prihvaćenom dnevnom redu.

Rasprava o pojedinim temama iz utvrđenog dnevnog reda vodi se bez obzira
na broj nazočnih zastupnika.

U raspravi o temama; utvrđenim dnevnim redom, svoja stajališta mogu
iznijeti i predstavnici klubova zastupnika s tim da u redoslijedu govornika
imaju prednost.

Zastupnik koji se prijavio za govor i nije bio nazočan u dvorani kad
je pozvan gubi pravo govoriti o predmetu iz dnevnog reda za koji se prijavio.

Bez obzira da li je nazočan dovoljan broj zastupnika za pravovaljano
odlučivanje, predsjednik Zastupničkog doma može odlučiti da se najprije
provede rasprava o dijelu ili svim predmetima utvrđenoga dnevnog reda,
te da se nakon provedene rasprave pristupi odlučivanju. U ovom slučaju
obvezatno se utvrđuje dan i sat kada će se odlučivati.

U slučajevima iz prethodnog stavka zastupnici prije glasovanja o pojedinom
zakonu mogu zatražiti riječ i govoriti najdulje do jednu minutu.

Članak 225.

Na sjednici se o svakom predmetu iz utvrđenoga dnevnog reda najprije
raspravlja, a zatim odlučuje, osim ako je ovim poslovnikom određeno da
se odlučuje bez rasprave.

Članak 226.

Predsjednik Zastupničkog doma zaključuje raspravu kada utvrđi da nema
više prijavljenih govornika.

Kada se iscrpi utvrđeni dnevni red sjednice, predsjednik Zastupničkog
doma zaključuje sjednicu.

Vrijeme za postavljanje pitanja Vladi ("aktualni sat")

Članak 227.

Na svakoj sjednici Zastupničkog doma, u pravilu prije prelaska na prvu
točku dnevnog reda određuje se vrijeme u kojemu zastupnici imaju pravo
postavljati usmena pitanja, neovisno o dnevnome redu, Vladi ili pojedinome
ministru.

Pitanja moraju biti kratka i jasno formulirana i u pravilu takva da
se na njih može odgovoriti odmah i bez pripreme. Zastupnik ima pravo postaviti
najviše dva pitanja odjednom.

Na pitanja upućena Vladi odgovara predsjednik Vlade, potpredsjednik,
odnosno ministar. Na pitanja upućena pojedinom ministru odgovara sam ministar.

Vrijeme određeno za postavljanje pitanja Vladi naziva se "aktualni
sat" i traje u pravilu jedan sat, ako Dom ne odluči drukčije.

Predsjednik Vlade dužan je osigurati nazočnost najnlanje polovine članova
Vlade na sjednici Zastupničkog doma u vrijeme određeno prethodnim stavkom.

6. Odlučivanje

Članak 228.

Za donošenje odluka na sjednici Doma potrebna je nazočnost većine zastupnika,
osim u slučajevima kada je Ustavom ili ovim poslovnikom drugačije određeno.

Ako predsjednik Zastupničkog doma smatra da na sjednici nije nazočan
dovoljan broj zastupnika za pravovaljano odlučivanje, može odrediti da
se brojanjem utvrđi nazočnost zastupnika. Utvrđivanje broja nazočnih zastupnika
predsjednik Doma će provesti na zahtjev zastupnika čiji prijedlog podrži
10 zastupnika.

Članak 229.

Zakone, odluke, rezolucije, zaključke i druge akte Zastupnički dom donosi
većinom glasova, ukoliko je na sjednici Doma nazočna većina zastupnika,
osim ako Ustavom i ovim poslovnikom nije drugačije određeno.

Većinom glasova svih zastupnika, Zastupnički dom donosi:

- odluke da se pristupi promjeni Ustava, kao i utvrđivanje nacrta promjene
Ustava,

- zakone kojima se razrađuju ustavom utvrđene, slobode i prava čovjeka
i gradanina, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih
tijela i ustrojstvo lokalne samouprave i uprave,

- odluke o davanju povjerenja predsjedniku i članovima Vlade, odnosno
o iskazivanju nepovjerenja predsjedniku. Vladi u cjelini ili pojedinom
članu Vlade,

- odluku o raspuštanju Zastupničkog doma, i

- Poslovnik Zastupničkog doma.

Članak 230.

Natpolovičnom većinom svih zastupnika Zastupnički dom donosi zakone
u slučaju kada Županijski dom vrati zakon na ponovno odlučivanje, osim
kada Zastupnički dom zakone donosi dvotrećinskom većinom.

Članak 231.

Dvotrećinskom većinom svih zastupnika Zastupnički dom:

- donosi Ustav i promjenu Ustava,

- potvrđuje međunarodne ugovore kojima se međunarodnoj organizaciji
ili savezu daju ovlasti izvedene iz Ustava Republike Hrvatske,

- donosi Ustavni zakon za provedbu Ustava Republike Hrvatske,

- donosi Ustavni zakon o Ustavnom sudu Republike Hrvatske, i

- donosi zakone kojima se uređuju nacionalna prava.

Članak 232.

Kada se u postupku donošenja zakona na sjednici Doma na temelju odredaba
ovoga poslovnika donose odluke koje prethode donošenju zakona i drugih
akata u smislu članka 229., 230. i 231. ovoga poslovnika. za njihovo donošenje
dovoljna je većina glasova nazočnih zastupnika, neovisno o tome što se
pojedini zakon ili akt donosi većinom glasova svih zastupnika, odnosno
sa dvije trećine glasova svih zastupnika, osim ako je Ustavom i ovim poslovnikom
određeno da se i te odluke donose kvalificiranom većinom.

7. Glasovanje

Članak 233.

Glasovanje na sjednici je javno, osim ako ovim poslovnikom nije određeno
da se glasuje tajno.

Zastupnici glasuju tako da se izjašnjavaju "za" ili "protiv"
prijedloga.

Javno glasovanje provodi se istovremeno, dizanjem ruke ili poimeničnim
izjašnjavanjem.

Glasovanje dizanjem ruke provodi se na način da predsjednik Zastupničkog
doma prvo poziva zastupnike da se izjasne tko je "za" prijedlog,
zatim tko je "protiv" prijedloga, odnosno da li se tko uzdržao
od glasovanja. Kod utvrđivanja dnevnog reda glasuje se "za" ili
"protiv".

Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ako se prilikom glasovanja
o amandmanu za njegovo prihvaćanje izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika,
predsjednik Zastupničkog doma može odmah konstatirati da je amandman odbijen.

Poimenično glasovanje provodi se tako da svaki prozvani zastupnik ustane
i izgovara - "za" ili "protiv" prijedloga, odnosno
"uzdržan".

Kad je prozivanje završeno, ponovno se prozivaju oni zastupnici za koje
u popisu zastupnika nije zabilježeno da su glasovali.

Zastupnike proziva i glasove prebrojava tajnik.

Članak 234.

Kada se na sjednici Zastupničkog doma pojedine odluke donose većinom
glasova nazočnih zastupnika ili većinom glasova svih zastupnika, predsjednik
Zastupničkog doma procjenjuje da li je pojedina odluka dobila potrebnu
većinu i objavljuje rezultat glasovanja.

Na zahtjev jednog zastupnika koji zatraži provjeru glasovanja, predsjednik
Doma nalaže brojenje i ponovno objavljuje rezultat glasovanja.

Članak 235.

Tajno glasovanje provodi se u pravilu kod izbora, odnosno imenovanja
u slučaju kada je broj predloženih kandidata veći od broja koji se bira,
odnosno imenuje.

Na prijedlog najmanje 10 zastupnika Zastupnički dom može odlučiti da
se javno glasuje i u slučajevima iz prethodnog stavka, time da se najprije
glasuje o prijedlogu kojije podnio Odbor za izbor, imenovanja i administrativne
poslove, a nakon toga o drugim prijedlozima prema abecednom redu prezimena
kandidata.

Članak 236.

Tajno glasovanje provodi se glasačkim listićima. Glasački listići su
iste veličine, boje i oblika i ovjereni su pečatom Sabora.

Na glasačkom listiću prezimena kandidata navedena su abecednim redom.

Glasačke listiće priprema tajnik Zastupničkog doma.

Članak 237.

Predsjedniku Zastupničkog doma kod tajnog glasovanja uz tajnika pomaže
i određeni broj zastupnika.

Članak 238.

Zastupnici koji pomažu predsjedniku Zastupničkog doma u provođenju tajnog
glasovanja predaju zastupnicima glasačke listiće. Predaju glasačkog listića
bilježi na popisu zastupnika tajnik Zastupničkog doma zaokruživanjem rednog
broja ispred imena zastupnika kojemu je glasački listić predan.

Članak 239.

Broj glasačkih kutija i mjesta na koje će se postaviti određuje tajnik.

Glasovanju kod svake glasačke kutije prisustvuje jedan od zastupnika
izabranih da pomažu predsjedniku Zastupničkog doma.

Članak 240.

U slučaju ponovnog glasovanja sjednica se prekida radi pripreme novih
glasačkih listića. Ponovno glasovanje provodi se istim postupkom kao i
prvo glasovanje.

Članak 241.

Zastupnik može glasovati samo jednim glasačkim listićem, i to osobno.

Zastupnik glasuje tako da na glasačkom listiću zaokružuje redni broj
ispred imena kandidata za koga glasuje.

Glasački listić na kojem je zaokružen redni broj ispred imena većeg
broja kandidata od broja koji se bira smatra se nevažećim.

Nevažeći je i nepopunjeni glasački listić, kao i listić na kojem su
dopisana nova imena, odnosno glasački listić koji je tako popunjen da se
ne može sa sigurnošću utvrđiti za koje je kandidate zastupnik glasovao.

Članak 242.

Nakon što su svi nazočni zastupnici predali glasačke listiće i nakon
što je predsjednik Zastupničkog doma objavio da je glasovanje završeno,
prelazi se na utvrđivanje rezultata glasovanja u dvorani u kojoj se održava
sjednica.

Rezultat glasovanja utvrđuje se na osnovi predanih glasačkih listića.

Rezultat glasovanja utvrđuje predsjednik Zastupničkog doma u prisutnosti
zastupnika koji su mu pomagali kod samog glasovanja.

Članak 243.

Predsjednik Zastupničkog doma objavljuje rezultat izbora i imenovanja
na istoj sjednici na kojoj je provedeno tajno glasovanje.

Predsjednik Zastupničkog doma objavljuje koliko je zastupnika od ukupnog
broja zastupnika primilo glasačke listiće, koliko je zastupnika ukupno
glasovalo, koliko je bilo nevažećih glasačkih listića, te koliko je zastupnika
glasovalo za izbor, odnosno imenovanje pojedinog kandidata.

Iza toga predsjednik Zastupničkog doma proglašava koji su kandidati
izabrani ili imenovani.

XIV. IZBOR I IMENOVANJA

Članak 244.

Zastupnički dom bira, odnosno imenuje dužnosnike u Zastupnički dom i
u državna tijela i organizacije, te ostale institucije na temelju prijedloga
ovlaštenih predlagatelja.

Članak 245.

Prije početka glasovanja, predsjednik Zastupničkog doma obavještava
zastupnike o načinu glasovanja i o načinu utvrđivanja rezultata izbora
i imenovanja, odnosno razrješenja.

Članak 246.

Ako se ne može utvrđiti koji su kandidati izabrani, odnosno imenovani
zbog toga što su dva ili više kandidata dobili jednak broj glasova, glasovanje
se ponavlja samo za te kandidate.

Članak 247.

Ako prilikom glasovanja potrebnu većinu ne dobije broj kandidata koji
se bira, glasovanje se ponavlja za kandidate koji nisu dobili potrebnu
većinu.

U prvom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od petine glasova nazočnih zastupnika.

U drugom ponavljanju glasovanja ne mogu sudjelovati kandidati koji su
dobili manje od trećine glasova nazočnih zastupnika.

Ako ni u drugom ponovljenom glasovanju pojedini kandidat ne dobije potrebnu
većinu, prijedlog za izbor tog kandidata skida se sa popisa predloženih
kandidata

Členak 248.

Prijedlog kandidature za izbor predsjednika i potpredsjednika Zastupničkog
doma podnosi Odbor za izbor, imenovanja i administrativne poslove ili grupa
od najmanje 20 zastupnika u Zastupničkom domu.

Predsjednik i potpredsjednici Zastupničkog doma, te predsjednici i potpredsjednici
radnih tijela biraju se na vrijeme do isteka Zastupničkog mandata

Razrješenje predsjednika i potpredsjednika Zastupničkog doma može predložiti
Odbor za izbor, imenovanja i administrativne poslove ili najmanje 30 zastupnika.

Izbor, imenovanje i razrješenje članova radnih tijela Zastupničkog doma
obavlja se na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i administrativne poslove
ili na prijedlog grupe od najmanje 10 zastupnika.

Članak 249.

Prijedlog kandidata za izbore i imenovanja, odnosno razrješenja Zastupničkom
domu podnosi Odbor za izbor, imenovanja i administrativne poslove ako Ustavom,
zakonom ili ovim poslovnikom nije propisano da prijedlog kandidature za
izbor ili imenovanja, odnosno prijedlog za razrješenje podnosi drugo tijelo
ili određeni broj zastupnika.

XV. ZAPISNICI

Članak 250.

O radu na sjednici vodi se zapisnik.

Zapisnik sadrži osnovne podatke o radu sjednice, o prijedlozima iznijetim
na sjednici, o provedenoj raspravi, te o donesenim odlukama.

U zapisnik se unosi i rezultat glasovanja o pojedinom predmetu.

Članak 251.

Svaki zastupnik ima pravo na početku sjednice iznijeti primjedbe na
zapisnik prethodne sjednice.

O osnovanosti primjedbe na zapisnik odlučuje se na sjednici bez rasprave.
Ako se primjedba prihvati, izvršit će se u zapisniku odgovarajuća izmjena.

Zapisnik na koji nisu iznesene primjedbe, odnosno zapisnik u kojem su
suglasno s prihvaćenim primjedbama izvršene izmjene, smatra se usvojenim.

Članak 252.

Usvojeni zapisnik potpisuju predsjednik Zastupničkog doma i tajnik Zastupničkog
doma.

Članak 253.

Izvornike zapisnika sjednica Zastupničkog doma čuva tajnik Zastupničkog
doma.

Članak 254.

Sjednice Zastupničkog doma tonski se snimaju.

Tajnik Zastupničkog doma dužtin je omogućiti zastupnicima na njihov
zahtjev uvid u prijepis tonske snimke sjednice.

Zastupnici i ostali koji su govorili na sjednici Zastupničkog doma mogu
redigirati svoje izlaganje bez unošenja bitnih izmjena u tekst govora

U dvojbi o osnovanosti zahtjeva za ispravkom u zapisniku, odlučuje se
na sjednici bez rasprave.

XVI. JAVNOST RADA

Članak 255.

Zastupnički dom obavještava javnost o radu Zastupničkog doma i odlukama
koje je donio, kao i o temama o kojima se raspravljalo.

Prijedlozi akata Zastupničkog doma, odnosno akti Zastupničkog doma mogu
se u cijelosti objaviti u sredstvima javnog priopćavanja ili kao posebne
publikacije.

Članak 256.

Radi obavješćivanja zastupnika i javnosti o svom radu Sabor izdaje svoje
glasilo i druge publikacije.

Glasilo Sabora "Izvješća hrvatskoga Sabora" objavljuje:

- prikaz osnovnih tema koje su predmet rasprave na sjednicama Zastupničkog
doma,

- prijedloge, odnosno konačne prijedloge zakona i drugih akata Zaštupničkog
doma,

- usvojene tekstove pojedinih zakona i drugih akata.

- zaključke Zastupničkog doma i radnih tijela doma,

- poticaje, stajališta i mišljenja iznešena u vezi s temama o kojima
se raspravlja i odlučuje u Zastupničkom domu,

- akte predsjednika Republike,

- sažete govore određne na sjednicama Zastupničkog doma,

- Zastupnička pitanja i odgovore Vlade,

- prikaz rada Vlade,

- kroniku značajnijih dogadanja u Saboru.

- Uredu predsjednika Republike i Vladi,

- kroniku međuparlamentarne suradnje Zastupničkog doma,

- životopise dužnosnika koje je izabrao; odnosno imenovao Zastupnički
dom.

Članak 257.

Od dostupnosti javnosti izuzimaju se oni dokumenti i materijali Zastupničkog
doma koji su, u skladu s posebnim propisima, označeni kao službena, vojna,
odnosno državna tajna.

Zastupnik ne smije iznositi podatke koje je saznao na sjednicama, a
imaju karakter povjerljivosti naveden u stavku 1. ovoga članka.

Članak 258.

Način rukovanja dokumentima koji se smatraju službenom, vojnom, odnosno
državnom tajnom, uređuje se uputom tajnika Zastupničkog doma.

Članak 259.

Tajnik Zastupničkog doma, pravilnikom koji donosi, uređuje način na
koji građani mogu prisustvovati sjednicama Zastupničkog doma i radnih tijela
Doma.

Članak 260.

Sjednice ili pojedini dio sjednice radnih tijela Zastupničkog doma mogu
se po odluci radnog tijela održati bez nazočnosti javnosti.

Članak 261.

Izvijestitelji sredstava javnog priopćavanja imaju pravo pratiti rad
Zastupničkog doma i njegovih radnih tijela i izvješćivati javnost o njihovom
radu.

Na sjednicama radnih tijela Zastupničkog doma može se odlučiti da izvijestitelji
tiska i drugih sredstava javnog priopćavanja mogu prisustvovati sjednici
i ako se na njoj raspravlja o nekom pitanju bez prisustva javnosti. O takvom
pitanju mogu izvijestitelji tiska i drugih sredstava priopćavanja davati
za javnost samo one obavijesti za koja se to na sjednici odluči. Na sjednici
se može odlučiti da se obavijesti o takvom pitanju mogu davati tek po isteku
određenog roka.

Članak 262.

Dužnost je izvijestitelja tiska i drugih sredstava javnog priopćavanja
da iznose točne podatke o temama koje se razmatraju u Zastupničkom domu.

Radi pružanja pomoći i stvaranja povoljnih uvjeta za rad predstavnika
tiska i drugih oblika priopćavanja u Zastupničkom domu, osigurava im se
pravovremena dostava materijala i uvjeti za praćenje rada na sjednicama
Zastupničkog doma i radnih tijela, razgovori s predstavnicima predlagatelja
ili s dužnosnicima u Zastupničkom domu i drugi kontakti s izvjestiteljima.

Članak 263.

Zastupnički dom izdaje prijepise tonskih snimki o tijeku rada na sjednicama
Zastupničkog doma, uz koje se objavljuju i radni materijali dostavljeni
zastupnicima za svaku točku dnevnog reda sjednice, o čemu se brine tajnik
Zastupničkog doma.

Članak 264.

Radi što potpunijeg i točnijeg obavješćivanja javnosti o rezultatima
rada Zastupničkog doma i radnih tijela može se dati službeno priopćenje
za tisak i za druga sredstva priopćavanja.

Konferencija za tisak održava se po odluci Zastupničkog doma a uz suglasnost
predsjednika Zastupničkog doma. Tiskovnu konjerenciju može održati i radno
tijelo.

XVII. SURADNJA SABORA S PREDSTAVNIČKIM TIJELIMA DRUGIH DRŽAVA

Članak 265.

Zastupnički dom suraduje s predstavničkim tijelima drugih država i međunarodnih
organizacija u poslovima od zajedničkog interesa, osnivanjem zajedničkih
tijela, poduzimanjem zajedničkih akcija, usuglašavanjem stajališta o pitanjima
od zajedničkog interesa, razmjenom iskustava, međusobnim razmjenama programa
rada te dokumentacijskog i informativnog materijala i glasila, zajedničkim
sastancima zastupnika i razmjenom delegacija.

U Zastupničkom domu osniva se radi ispunjenja zadaća navedenih u prethodnom
stavku Odbor za međuparlamentarnu suradnju. Predsjedldka Odbora bira Zastupnički
dom iz redova zastupnika koji su izabrani u stalne delegacije Sabora Republike
Hrvatske u međunarodnim parlamentarnim institucijama, a članovi Odbora
su svi članovi navedenih delegacija. Zastupnički dom bira u Odbor još 5
članova iz reda ostalih zastupnika.

Predsjednik i članovi Odbora za međuparlamentarnu suradnju imaju sva
prava predsjednika i članova radnih tijela Zastupničkog doma prema Zakonu
o pravima zastupnika u Saboru Republike Hrvatske ("Narodne novine",
broj 39/92).

XVIII. RAD SABORA U DOBA RATNOG STANJA ILI NEPOSREDNE UGROŽENOSTI
NEOVISNOSTI I JEDINSTVENOSTI REPUBLIKE HRVATSKE

Članak 266.

Zastupnički dom u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike Hrvatske nastavlja s radom u skladu s odredbama
Ustava.

Na rad i organizaciju Zastupničkog doma u doba ratnog stanja i u slučaju
neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske
primjenjuje se ovaj poslovnik, ako njegovim odredbama ili drugim aktom
Zastupničkog doma nije drugačije određeno.

Članak 267.

Zastupnici u Zastupniokom domu, u situaciji iz članka 266. ovoga poslovnika,
dužni su najhitnije, osobno ili preko nadležnih tijela, obavješćivati Zastupnički
dom o adresi stanovanja, rada ili jedinice, odnosno ustanove oružanih snaga
Republike Hrvatske na koju im treba dostavljati pozive za sjednice i druge
obavijesti u vezi s obavljanjem Zastupničkih dužnosti.

Članak 268.

Zapovjedništvo oružanih snaga Republike Hrvatske, državna tijela i druga
tijela obvezni su u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike Hrvatske omogućiti zastupnicima u Zastupničkom
domu da prisustvuju sjednicama radnih tijela ili Zastupničkog doma i u
tome im pružiti potrebnu pomoć.

Članak 269.

Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav:

- utvrđuje da ne postoji mogućnost da se sastane Zastupnički dom i o
tome izvješćuje predsjednika Republike i Vladu Republike Hrvatske,

- utvrđuje da su prestale okolnosti koje su onemogućavale sazivanje
Zastupničkog doma i o tome izvješćuje predsjednika Republike i Vladu.

Članak 270.

Ustrojstvo, način rada i sistematizaciju radnih mjesta u Stručnoj službi
Sabora u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske utvrđuje Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav
pravilnikom, na prijedlog tajnika Zastupničkog doma.

XIX. STRUČNA SLUŽBA SABORA

Članak 271.

Zastupnički dom osniva Stručnu službu za obavljanje stručnih, administrativnih,
tehničkih i drugih poslova. Stručna služba je zajednička i za Županijski
dom i naziva se Stručna služba Sabora.

Za obavljanje određenih poslova iz stavka 1. ovoga članka Sabor može
imati i zajedničke stručne službe s Uredom predsjednika Republike i Vladom,
a i drugim tijelima u Republici.

Članak 272.

Stručnom službom Sabora rukovodi tajnik Sabora. Tajnik Sabora organizira
i usklađuje rad Stručne službe i odgovoran je za njeno funkcioniranje.

Tajnik Sabora ima u odnosu na Stručnu službu Sabora položaj funkcionara
koji rukovodi radom ministarstva, odnosno drugog organa državne uprave.

XX. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 273.

Do izbora i prvog zasjedanja Županijskog doma, Zastupnički dom obavlja
sva prava i dužnosti Sabora Republike Hrvatške utvrđena Ustavom Republike
Hrvatske u skladu s Ustavnim zakonom za provedbu Ustava Republike Hrvatske
("Narodne novine", br. 34/92.).

Članak 274.

Postupak donošenja zakona i drugih akata pokrenut prema odredbama Poslovnika
Sabora Republike Hrvatske ("Narodne novine", br. 17/92.), nastavit
će se u skladu s odredbama ovoga poslovnika, pod uvjetom da od prihvaćanja
prijedloga za donošenje zakona nije proteklo više od godine dana, te da
je identični postupak za donošenje zakona predviđen i ovim poslovnikom.

Članak 275.

Tajnik Sabora će, u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovoga
poslovnika, donijeti Pravilnik o unutarnjem ustrojstvu, načinu rada i sistematizaciji
radnih mjesta u Stručnoj službi Sabora, kojim će uskladiti ustrojstvo i
način njenog rada s odredbama ovoga poslovnika.

Članak 276.

Na dan stupanja na snagu ovoga poslovnika prestaje važiti Poslovnik
Sabora Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 17/92.) i Odluka
o privremenom poslovničkom redu Zastupničkog doma Sabora Republike Hrvatske
("Narodne novine". broj 55/92.).

Članak 277.

Ovaj poslovnik stupa na snagu danom donošenja, a objavit će se u "Narodnim
novinama".

Klasa: 021-03/92-01/02

Zagreb, 24. rujna 1992.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Ostalo, NN 59/1992-1578