## Zakon o osnovnom školstvu

### NN 59/1990 (31.12.1990.), Zakon o osnovnom školstvu

# SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, a u svezi članka 6.
i 7.ustavnog zakona za provedu ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o osnovnom školstvu

Proglašavam Zakon o osnovnom školstvu kojeg je Sabor Republike Hrvatske
donio na sjednicama Vijeća udruženog rada, Vijeća općina i Društveno-političkogvijeća
28. prosinca 1990. godine.

Klasa 011-01/90-02/58

Urbroj: 71-90-1

Zagreb, 29. prosinca 1990.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o osnovnom školstvu

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim zakonom uređuje se djelatnost osnovnog školstva kao dio jedinstvenog
sustava školstva.

Djeltnost osnovnog školstva od posebnog je društvenog interesa.

Djelatnost osnovnog školstva obuhvaća odgoj i obvezno školovanje, druge
oblike školovanja djece i omladine i školovanje odraslih osoba.

Članak 2.

Svrha je Osnovnog školstva da učeniku omogući stjecanje znanja, pojmova,
umijeća, stavova i navika potrebnih za život i rad ili daljnje školovanje.

Škola je dužna osigurati kontinuirani razvoj učenika kao duhovnog, tjelesnog,
rnoralnog, intelektualnog i društvenog bića u skadu s njegovim sposobnostima
i sklonostima

Ciljevi su osnovnog školstva:

- da kod učenika potiče i razvija interes i samostalnost pri učenju
i rješavanju zadaća, stvaralaštvo, moralnu svijest, estetski ukus i kriterij,
samopouzdanje i odgovornost prema samome sebi i prirodi, društvenu, gospodarsku
i političku svijest, snošljivost i sposobnost suradnje, poštivanje ljudskih
prava, dostignuča i težnji;

- da učenika pouči pismenosti, komunikaciji, računu, znanstvenim i tehnološkim
principima, kritičkom promatranju, razumnom raspravljanju, razumijevanju
svijeta u kojem živi i razumijevanju međusobne ovisnosti ljudi i prirode,
pojedinaca i nacija.

Ciljevi i zadaće osnovnog školstva ostvaruju se prema utvrđenim nastavnim
planovima i programima.

Članak 3.

Osnovno školovnje traje najmanje osam godina. Osnovno školovanje obvezno
je za svu djecu, u pravilu, od šest do petnaest godina života.

Članak 4.

Osnovno školovanje obavljaju osnovne škole. Osnovno školovanje pored
osnovnih škola mogu obavljati i druge organizacije društvenih djelatnosti
u skladu s ovim zakonom i drugim propisima.

Članak 5.

Osnovno školovanje ostvaruje se na temelju nastavnog plana i programa.

Članak 6.

Osnovno školovanje darovite djece, djece s teškoćama u razvoju kao i
osnovno glazbeno, baletno i športsko školovanje te osnovno školovanje odraslih
provodi se u skladu s ovim zakonom ako posebnim propisima nije drukčije
određeno.

Članak 7.

Osnovno školovanje djece pripadnika narodnosti ostvaruje se prema ovom
zakonu i propisima kojima se uređuju prava pripadnika narodnosti.

Članak 8.

Državni i drugi organi i organizacije imaju prema osnovnoj školi samo
ona prava i obveze na koja su izričito ovlaštena Ustavom i zakonom.

Članak 9.

Nadzor nad provođenjem odredaba ovoga zakona obavlja Ministarstvo prosvjete
i kulture Republike Hrvatske (u daljem tekstu: Ministarstvo prosvjete).

Upravni nadzor nad radom osnovne škole i drugih organizacija koje obavljaju
osnovno školovanje obavlja organ uprave općine odnosno organ uprave Grada
Zagreba nadležan za poslove školstva, prema sjedištu osnovne škole.

II. POTREBE I INTERESI DRUŠTVA U OSNOVNOM ŠKOLSTVU

Članak 10.

Potrebe i interesi društva u osnovnom školstvu utvrđuju se republičkim
pedagoškim standardom.

Odluku o republičkom pedagoškom standardu donosi Sabor Republike Hrvatske.

Odlukom se utvrđuje:

1. broj učitelja, stručnih suradnika i drugih radnika, njihovo permanentno
usavršavanje i uvjeti njihovog rada,

2. plaće radnika osnovne škole najmanje u visini utvrđenoj Zakonom i
kolektivnim ugovorom,

3. školovanje darovitih učenika i učenika u umjetničkim programima,

4. školovanje djece na jezicima narodnosti,

5. školovanje djece s teškoćama u razvoju,

6. prijevoz učenika kojž stanuju u naseljima udaljenim od škole, u skladu
s odredbama Zakona,

7. prehrana učenika,

8. osiguranje neophodnog prostora, opreme i nastavnih pomagala,

9. rad vježbaonica za studente nastavničkih fakulteta,

10. rad eksperimentalnih osnovnih škola,

11. informacijski sustav važan za osnovno školstvo u cjelini,

12. djelatnost organizacija i institucija koji su od interesa za osnovno
školstvo u cjelini.

Članak 11.

Sredstva za ostvarivanje potreba i interesa društva utvrđenih člankom
10. ovoga zakona osiguravaju se u Republičkom proračunu i budžetima općina
odnosno budžetu Grada Zagreba.

U Republičkom proračunu osiguravaju se sredstva za:

- plaće potrebnog broja učitelja, stručnih suradnika i drugih radnika,
njihovo permanentno usavršavanje i doškolavanje, te za uvjete njihova rada;

- povećane troškove u školovanju darovitih učenika, učenika u umjetničkim
programima, djece na jezicima narodnosti, djece s teškoćama u razvoju,
te za programe rada vježbaonica i eksperimentalnih osnovnih škola;

- djelatnost organizacija i institucija i informacijski sustav koji
su od interesa za osnovno školstvo u cjelini.

U općinskom odnosno gradskom budžetu osiguravaju se sredstva za:

- prijevoz učenika koji stanuju u naseljima udaljenima od škole;

- prehranu učenika;

- amortizaciju i materijalne troškove osnovnih škola;

- neophodan prostor, opremu i nastavna pomagala osnovnih škola.

Općinama koje vlastitim budžetom ne mogu osigurati sredstva iz stavka
3. ovoga članka razlika sredstava osigurava se u Republičkom proračunu
po kriterijima koje će utvrditi Sabor Republike Hrvatske.

Članak 12.

Sredstva koja se u Republičkom proračunu osiguravaju za financiranje
osnovnog školstva izdvajaju se na račun fonda osnovnog školstva pri Ministarstvu
prosvjete i njima raspolaže Ministarstvo.

Sredstva koja se u budžetima općine odnosno Grada Zagreba osiguravaju
za financiranje osnovnog školstva izdvajaju se na račun fonda osnovnog
školstva ili zajedničkog fonda i njima raspolaže općinski odnosno gradski
organ uprave nadležan za poslove osnovnog školstva.

Članak 13.

Kao savjetodavno tijelo u upravljanju sredstvima fonda i odlučivanju
o njihovu raspoređivanju u općinskom odnosno gradskom organu uprave nadležnom
za poslove osnovnog školstva i Ministarstvu prosvjete osnivaju se posebni
odbori. Djelokrug i ovlaštenja odbora iz stavka 1. ovoga članka određuje
i njihove članove imenjuje i razrješava rukovoditelj općinskog ili gradskog
organa uprave nadležnog za poslove osnovnog školstva odnosno ministar prosvjete.

Članak 14.

Republički fond ima direktora.

Direktora fonda pri Ministarstvu prosvjete na prijedlog ministra prosvjete
imenuje Vlada Republike Hrvatske. Općinski odnosno gradski fond može imati
direktora kojeg na prijedlog rukovoditelja organa uprave nadležnog za poslove
školstva imenuje izvršno vijeće skupštine općine, odnosno Izvršno vijeće
Skupštine Grada Zagreba.

Direktor se imenuje na četiri godine.

Članak 15.

Skupština općine, odnosno Skupština Grada Zagreba, može utvrditi potrebe
i interese društva u osnovnom školstvu šire od potreba utvrđenih republičkim
pedagoškim standardom. Sredstva za provođenje potreba iz stavka 1. ovoga
članka osiguravaju se u budžetu općine, odnosno u budžetu Grada Zagreba.

III. DJELATNOST OSNOVNOG ŠKOLSTVA

1. Položaj, osnivanje i prestanak osnovne škole

Članak 16.

Osnovnu školu osniva skupština općine, odnosno Skupština Grada Zagreba,
prema programu razvoja djelatnosti osnovnog školstva na svom području.

Osnovnu školu mogu zajednički osnovati dvije ili više skupština općina.

Članak 17.

Mrežu osnovnih škola za svoje područje utvrđuje skupština općine, odnosno
Skupština Grada Zagreba, na prijedlog Zavoda za školstvo i uz suglasnost
Ministarstva prosvjete. Odlukom o mreži osnovnih škola utvrđuju se sjedišta
osnovnih škola, statusna obilježja, nazivi škola, mjesta u kojima se izvode
programi osnovnog školovanja i upisna područja iz kojih su učenici dužni
pohađati školu.

Članak 18.

Osnovna škola može se osnovati kada je programom razvoja djelatnosti
osnovnog školstva utvrđena potreba osnivanja osnovne škole.

Akt o osnivanju osnovne škole, pored općih uvjeta za osnivanja radne
organizacije, sadrži uvjete i način:

- ostvarivanja nastavnog plana i programa,

- osiguravanja odgovarajućih prostora, opreme i nastavnih pomagala,

- osiguravanja odgovarajućeg broja učitelja i stručnih suradnika,

- osiguravanja potrebnih financijskih sredstava.

Osnovna škola može započeti radom kada Ministarstvo prosvjete utvrdi
da su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. i 2 ovoga članka.

Članak 19.

Osnovna škola, pored obavljanja djelaltnosti za koju je osnovana, sudjeluje
u organiziranju kulturnog života u mjesnoj zajednici i oblicima rada za
ostvarivanje interesa mladih u slobodnom vremenu.

Osnovna škola dužna je surađivati s odgovarajućim službama za profesionalnu
orijentaciju i razvijati oblik početnog profesionalnog informiranja učenika.

Članak 20.

Osnovna škola može imati najviše 960 učenika.

Učenici se organiziraju u razredne odjele prema potrebi nastave.

Broj razrednih odjela u osnovnoj školi utvrđuje općinski, odnosno gradski
organ uprave nadležan za poslove osnovnog školstva.

Osnovna škola može imati i više od 960 učenika ako to na zahtjev organa
uprave iz stavka 2. ovoga članka odobri Ministarstvo prosvjete.

Članak 21.

Osnovna škola i njeni područni razredni odjeli mogu biti ukinuti.

Akt o ukidanju osnovne škole i njenih područnih razrednih odjela donosi
skupština općine na području koje je sjedište osnovne škole, odnosno Skupština
Grada Zagreba, na prijedlog općinskog, odnosno gradskog organa uprave nadležnog
za poslove školstva.

Općinski, odnosno gradski organ uprave dužan je predložiti donošenje
akta o ukidanju kada utvrdi da:

- ne postoji društvena potreba za obavljanje djelatnosti osnovne škole
odnosno njenih područnih razrednih odjela;

- osnovna škola odnosno njeni područni razredni odjeli ne ispunjavaju
zadaće osnovnog školstva.

Ako skupština općine, odnosno Skupština Grada Zagreba, ne donese akt
o ukidanju u roku 60. dana od dana primitka prijedloga, takav akt donijet
će Ministarstvo prosvjete.

Članak 22.

Ako općinski, odnosno gradski organ uprave nadležan za poslove školstva,
prosvjetna inspekcija ili Zavod za školstvo, utvrdi da postoje nedostaci
ili nepravilnosti u radu osnovne škole, naredit će se da se oni otklone
u određenom roku.

Ako prosvjetna inspekcija ili općinski, odnosno gradski organ uprave
nadležan za poslove školstva utvrdi da ne postoje uvjeti za rad osnovne
škole iz članka 18. stavka 2, odnosno njezinih područnih razrednih odjela,
odredit će rok u kojem je škola dužna ispuniti potrebne uvjete.

Ako osnovna škola u određenonl roku ne ispuni potrebne uvjete prema
stavku 2. ovoga članka, Ministarstvo prosvjete zabranit će njen rad.

Članak 23.

U slučaju ukidanja ili zabrane rada osnovne škole organ koji je donio
odluku o ukidanju ili zabrani rada škole mora zatečenim učenicima osigurati
školovanje u drugoj osnovnoj školi.

2. Nastavni plan i program, te organiziranje nastave

Članak 24.

Nastavni plan i program donosi Ministarstvo prosvjete.

Nastavnim planom utvrđuju se obvezni i izborni predmeti, njihov raspored
po razredima, tjedni broj nastavnih sati po predmetima i ukupni tjedni
i godišnji broj nastavnih sati i izvan nastavne aktivnosti.

Programom se utvrđuju sadržaji, cilj i zadaće obveznih i izbornih predmeta.

Izborni predmeti obvezni su za sve učenike koji se za njih opredijele.

Članak 25.

Odgoj i školovanje djece u izvanškolskim aktivnostima sastavni su dio
osnovnog školovanja.

Rad učenika u izvanškolskim aktivnostima, ako se ostvaruje u sporazumu
sa školom, priznaje se učenicima kao ispunjavanje obveza u školi.

Članak 26.

Osnovna škola radi na temelju godišnjeg plana i programa rada.

Godišnjim planom i programom rada utvrđuju se mjesta, vrijeme, način
i nositelji ostvarivanja plana i programa iz članka 24. ovoga zakona.

Godišnji plan i program rada osnovne škole donosi školski obor do 30.
rujna za tekuću školsku godinu.

Članak 27.

Nastava u osnovnim školama izvodi se na hrvatskom jeziku.

Nastava u školama, odnosno u razrednim odjelima za pripadnike pojedinih
narodnosti izvodi se na jeziku tih narodnosti prema odredbama posebnog
zakona.

Članak 28.

Osnovna škola dužna je organizirati uočavanje, školovanje, praćenje
i poticanje darovitih učenika te organizirat dodatni rad prema njihovim
sklonostima, sposobnostima interesima.

Programe za darovite učenike, način uočavanja, školovanje, praćenje
i poticanje darovitih učenika utvrđuje Ministarstvo prosvjete.

Članak 29.

Učenik koji se ističe znanjem i sposobnostima ima pravo završiti osnovnu
školu u kraćem vremenu od propisanoga.

U toku jedne školske godine učenik može završiti dva razreda.

Uvjete i postupak pod kojima učenik može završiti osnovnu školu u kraćem
vremenu propisuje Ministarstvo prosvjete.

Članak 30.

Učenici mogu stjecati osnovno glazbeno, plesno i športsko školovanje
po posebnim programima u osnovnim školama i u posebnim školama. Posebne
programe i uvjete za njihovo izvođenje utvrđuje Ministarstvo prosvjete.

Na osnivanje i početak rada posebnih škola za izvođenje programa osnovnog
glazbenog, plesnog i športskog školovanja, odgovarajuće se primjenjuje
članak 18. ovoga zakona.

Članak 31.

Osnovna škola može osnovati učeničku zadrugu kao oblik izvannastavne
ktivnosti učenika te organizirati drugi društveno koristan rad učenika.

Osnovna škola može stavljati u promet proizvode nastale kao rezultat
rada učenika u učeničkoj zadruzi.

Sredstva iz prometa proizvoda i usluga učeničke za druge posebno se
evidentiraju, a mogu se iskorištavati isključivo za rad zadruge.

Članak 32.

Osnovna škola može osnovati učenička društva. U suradnji s drugim činiteljima
osnovna škola dužna je osigurati da svi učenici tijekom osnovnog školovenja
nauče plivati.

Članak 33.

Normative prostora, opreme i nastavnih pomagala u osnovnoj školi utvrđuje
Ministarstvo prosvjete.

U osnovnoj školi upotrebljavaju se samo udžbenici koje odobri Ministarstvo
prosvjete.

Svaka škola mora imati školsku knjižnicu. Djelatnost školske knjižnice
sastavni je dio odgojno-obrazovnog procesa.

Članak 34.

Radno vrijeme osnovne škole može biti organizirano poludnevno, produljeno
ili cjelodnevno u skladu s kriterijima koje donosi Ministarstvo prosvjete.

Članak 35.

Nastava se organizira po razredima, a neposredno obavlja u razrednim
odjelima i odgojno-obrazovnim grupama.

Za učenike od I. do IV. razreda nastava se organizira kao razredna,
a za učenike od V. do VIII. razreda kao predmetna.

Za učenike razredne nastave predmetna nastava može se organizirati iz
stranog jezika i odgojnih područja.

Članak 36.

Za učenike koji imaju teškoće u svladavanju programa osnovna škola dužna
je organizirati dopunsku nastavu. Dopunska nastava organizira se na određeno
vrijeme dok je takav oblik pomoći učenicima potreban.

Članak 37.

Osnovne škole dužne su djeci koja dolaze iz drugih republika pružiti
pomoć u svladavanju gradiva.

Posebnu pomoć osnovne škole dužne su pružiti djeci građana Republike
Hrvatske koji se vraćaju iz inozemstva.

Članak 38.

Razredni odjel se formira od učenika istog razreda, a kombinirani razredni
odjel od učenika I. do IV. razreda.

U planinskim i otočnim područjima mogu se organizirati i kombinirani
razredni odjeli od učenika V. do VIII. razreda uz prethodno mišljenje Zavoda
za školstvo.

U osnovnim školama u planinskim i otočnim područjima u kojima postoje
kombinirani razredni odjeli od V. do VIII. razreda nastavu iz pojedinih
predmeta u tim odjelima mogu izvoditi i učitelji drugih predmeta uz suglasnost
Ministarstva prosvjete.

Broj učenika u redovnom razrednom odjelu i broj učenika u kombiniranom
razrednom odjelu propisuje Ministsrstvo prosvjete.

Članak 39.

Učenik razredne nastave može biti opterećen s najviše četiri sata redovne
nastave dnevno, a učenik predmetne nastave s najviše pet sati redovne nastave
dnevno.

Trajanje nastavnog sata utvrđuje se nastavnim planom i programom.

Pod redovnom nastavom ne smatraju se izborni predmeti i izvannastavne
aktivnosti.

Učenik razredne nsstave može biti opterećen sa svim oblicima rada najviše
25 sata tjedno, a učenik predmetne nastave s najviše 30 sati tjedno.

Članak 40.

Nastava u osnovnoj školi izvodi se u pet radnih dana tjedno.

Osnovna škola može izvoditi nastavu i u šest radnih dana tjedno ako
radi u više od dvije smjene.

Članak 41.

Školska godina počinje 1. rujna, a završava 31. kolovoza naredne godine.
Školska godina organizira se po obrazovnim razdobljima.

Tijekom školske godine učenici imaju pravo na zimski, proljetni i ljetni
odmor.

Nastavna godina odnosno, početak i završetak nastave, obrazovna razdoblja,
broj radnih dana i odmori učenika propisuju se posebnim kalendarom koji
donosi Ministarstvo prosvjete.

Članak 42.

Osnovna škola može biti vježbaonica za studente nastavničkih fakulteta.
Kriterije za financiranje utvrđuje Ministarstvo prosvjete. Pobliže odredbe
o uvjetima, načinu rada, kadrovima te mreži vježbaonica utvrđuje Ministarstvo
prosvjete na prijedlog nastavničkih fakulteta.

Članak 43.

Provjeru vrijednosti novih obrazovnih sadržaja, oblika i metoda rada,
kao i nove nastavne opreme može obavljati osnovna škola prema posebnom
eksperimentalnom programu.

Eksperimentalni program sadrži:

- cilj, zadaću, i sadržaj,

- mjesto i način izvođenja,

- potrebno vrijeme za realizaciju,

- prostorne, kadrovske i druge uvjete,

- način stručnog praćenja,

- vrijeme u kome se podnosi izvještaj o postignutim rezultatima.

Eksperimentalni program, školu koja će ga provoditi, uvjete i način
rada utvrđuje Ministarstvo prosvjete.

3. Učenici

Članak 44.

U prvi razred osnovne škole upisuju se djeca koja do 1. travnja tekuće
godine imaju navršenih šest godina života. U prvi razred mogu se upisati
i djeca koja do 1. travnja tekuće godine nemaju navršenih šest godina života
ako to na zahtjev roditelja ili staratelja odobri općinski, odnosno gradski
organ uprave nadležan za poslove školstva.

Upis djece u osnovnu školu provodi se prema planu upisa koji donosi
općinski, odnosno gradski organ uprave nadležan za školstvo.

Prije upisa u prvi razred osnovne škole obvezno je utvrđivanje psihofizičkog
stanja djeteta. Psihofizičko stanje djeteta utvrđuje se komisijski. Komisiju
čine liječnik, psiholog-pedagog, defektolog i učitelj.

Ako komisija utvrdi da dijete zbog psihofizičkog stanja ne može pohađati
školu, oslobodit će dijete obveza upisa u toj školskoj godini.

Razloge koji uvjetuju da dijete ne može pohađati osnovnu školu i postupak
utvrđivanja psihofizičkog stanja djeteta iz stavka 3. i 4. ovoga članka
utvrđuju zajednički Ministarstvo zdravstva i Ministarstvo prosvjete.

Članak 45.

Roditelji, odnosno staratelji, dužni su u propisanom roku upisati dijete
u osnovnu školu, brinuti se da redovno pohađa nastavu i obavlja druge školske
obveze.

Osnovna škola dužna je obavijestiti općinski, odnosno gradski organ
uprave nadležan za poslove školstva o školskim obveznicima koji se nisu
upisali, odnosno koji redovno ne pohađaju školu.

Članak 46.

Skupština općine, odnosno Skupština grada Zagreba, dužna je organizirati
prijevoz do škole i od škole za učenike od prvog do četvrtog razreda koji
žive u naseljima udaljenim od škole najmanje tri kilometra, a za učenike
od petog do osmog razreda koji žive u naseljima udaljenim najmanje pet
kilometara.

Za učenike s teškoćama u razvoju osigurava se prijevoz bez obzira na
udaljenost i prijevoz za pratioca kada je zbog vrste i stupnja teškoća
pratilac neophodan.

Članak 47.

Učenik prelazi iz jedne u drugu osnovnu školu na temelju svjedodžbe
prevodnice.

Osnovna škola iz koje učenik odlazi izdaje svjedodžbu prevodnicu i ispisuje
učenika u roku sedam dana od dana primitka obavijesti o upisu učenika u
drugu osnovnu školu.

Članak 48.

Učenik osnovne škole za vrijeme obveze školovanja ne može biti isključen
iz škole.

Učenik osnovne škole može priječi u drugu osnovnu školu na zahtjev roditelja
ili staratelja, odnosno na prijedlog učiteljskog vijeća osnovne škole iz
koje prelazi, a uz suglasnost učiteljskog vijeća škole u koju prelazi.

Članak 49.

Učeniku koji navrši 15 godina života prestaje obveza osnovnog školovanja
istekom te školske godine.

Članak 50.

Učenici se ocjenjuju iz svakog nastavnog predmeta i iz vladanja. Ocjene
iz nastavnih predmeta utvrđuju se brojčano. Ocjene iz vladanja utvrđuju
se opisno.

Napredovanje i razvoj učenika u osnovnom školovanju prati se opisno.

Način ocjenjivenja i praćenja učenika propisuje Ministarstvo prosvjete.

Tijekom obrazovnog razdoblja učenik mora biti ocijenjen iz svakog nastavnog
predmeta najmanje dva puta. Testovi su pomoćna sredstva za utvrđivanje
znanja učenika i mogu se provoditi samo jednom u obrazovnom razdoblju za
predmete ili odgojno područje. Na kraju nastavne godine utvrđuje se opći
uspjeh učenika.

U ocjenjivanju uspjeha učenika sudjeluju učitelj, razrednik, razredno
vijeće i učiteljsko vijeće.

Članak 51.

Ocjena učenika u pojedinim nastavnim predmetima utvrđuje se kao: odličan
(5), vrlo dobar (4), dobar (3), dovoljan (2) i nedovoljan (1). Sve su ocjene
osim ocjene nedovoljan (1) prolazne.

Članak 52.

Učeniku koji je ocijenjen iz svih nastavnih predmet utvrđuje se opći
uspjeh.

Opći uspjeh utvrđuje se kao: odličan, vrlo dobar, dobar, dovoljan i
nedovoljan.

Učenik je postigao opći uspjeh:

a) odličan - ako ima srednju ocjenu najmanje 4,50

b) vrlo dobar - ako ima srednju ocjenu 3,50 do 4,49

c) dobar - ako ima srednju ocjenu od 2,50 do 3,49

d) dovoljan - ako ima srednju ocjenu 2 do 2,49

e) nedovoljan - ako ima najmanje jednu nedovoljnu ocjenu.

Srednja ocjena utvrđuje se kao aritmetička sredina pozitivnih ocjena
iz svakog nastavnog predmeta.

Opći uspjeh učenika od petog do osmog razreda utvrđuje na prijedlog
razrednika razredno vijeće.

Opći uspjeh učenika od prvog do četvrtog razreda utvrđuje razredni učitelj.

Članak 53.

Učenici koji na kraju školske godine imaju pozitivne ocjene iz svakog
nastavnog predmeta prelaze u viši razred.

Članak 54.

Učenici VIII. razreda koji na kraju školske godine imaju pozitivne ocjene
iz svakog nastavnog predmeta završili su s uspjehom osnovnu školu.

Članak 55.

Izuzetno od odredbe članka 53. ovoga zakona u viši razred mogu priječi
i učenici I. do III. razreda koji na kraju nastavne godine iz najviše jednog
nastavnog predmeta imaju ocjenu nedovoljan ( 1 ).

Učenik ne može priječi dva puta u viši razred ako ima ocjenu nedovoljan
iz istog predmeta.

Odluku o prelasku učenika u viši razred iz stavka 1. ovoga članka donosi
na prijedlog razrednog učitelja učiteljsko vijeće.

Učenicima koji su prešli u viši razred s nedovoljnom ocjenom priznaje
se da su završili razred.

Učenici I. do IV. razreda s teškoćama u razvoju ne ponavljaju razred,
nego prelaze u viši razred i nastavljaju sa svladavanjem prilagođenog programa,
a od V. - VIII. razreda mogu ponavljati razred ako nisu, prema mišljenju
defektologa i drugih stručnih suradnika i razrednog vijeća, savladali prilagođeni
program ili program posebne grupe u okviru redovne škole.

Članak 56.

Učenici V. do VIII. razreda koji na kraju drugog polugodišta imaju ocjenu
nedovoljan (1) iz najviše dva nastavna predmeta upućuju se na popravni
ispit.

Učenici koji ne pristupe polaganju popravnog ispita ili ne polože popravni
ispit ponavljaju razred. Popravni ispit polaže se pred ispitnom komisijom
krajem kolovoza. Članove ispitne komisije imenuje učiteljsko vijeće.

Članak 57.

Učenik koji zbog opravdanog razloga nije mogao redovno pohađati nastavu
ili nije ocijenjen iz najmanje jednog predmeta ima pravo polagati razredni
ili predmetni ispit.

Razredni ili predmetni ispit može se polagati u ispitnim rokovima u
skladu sa statutom škole.

Ispit se polaže pred ispitnom komisijom. Ispit se može ponoviti najviše
dva puta.

Razloge, način i vrijeme polaganja razrednih i predmetnih ispita propisuje
Ministarstvo prosvjete.

Članak 58.

Učeniku se kod upisa u osnovnu školu izdaje učenička knjižica.

U učeničkoj knjižici evidentira se uspjeh u toku nastave i druga zapažanja
o njegovu radu. Učenicima I. do IV. razreda u učeničkoj knjižici evidentira
se i uspjeh na kraju nastavne godine.

Učenicima V. do VIII. razreda na kraju nastavne godine izdaje se svjedodžba
o ostvarenom uspjehu. Svjedodžba VIII. razreda je isprava o završetku osnovne
škole.

Članak 59.

Roditelj, odnosno staratelj učenika koji nije zadovoljan ocjenom koju
je na kraju nastave utvrdio razredni učitelj ili razredno vijeće, ima pravo
u roku od tri dana od dana pismene obavijesti o uspjehu učenika podnijeti
zahtjev učiteljskom vijeću da ono preispita i utvrdi ocjenu učenika. Odluka
učiteljskog vijeća je konačna.

Članak 60.

Osnovno školovanje djece i omladine s teškoćama u razvoju provodi se
u osnovnoj školi uz odgovarajuću primjenu individualiziranih postupaka
i produženih stručnih

tretmana učenika, a kada je to nužno, u posebnim odgojno-obrazovnim
grupama i razrednim odjelima u okviru škole. Škole, uvjete i način osnivanja
grupa i razrednih odjela iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje organ uprave
nadležan za poslove školstva općine odnosno, grada Zagreba, prema kriterijima
koje donosi Ministarstvo prosvjete.

Članak 61.

Izuzetno od odredaba članka 60. ovoga zakona za djecu s većim teškoćama
u razvoju osnovno školovanje obavlja se u posebnim organizacijama odgoja
i obrazovanja, a može se obavljati i u drugim organizacijama. Takva se
djeca mogu školovati do 21. godine života.

Sadržaj i način školovanja djece iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje
Ministarstvo prosvjete.

Članak 62.

Za učenike kod kojih u toku školovanja nastupe teškoće koje onemogućavaju
dalje školovanje pod redovnirn uvjetima provodi se postupak u skladu s
odgovarajućim odredbama akta iz članka 44. ovoga zakona.

Članak 63.

Za djecu i omladinu koja je iz zdravstvenih ili drugih razloga smještena
u organizacije zdravstva ili organizacije socijalne skrbi organizira se
osnovno školovanje prema redovnim ili posebnim uvjetima.

Obrazovni rad s djecom ili omladinom iz stavka 1. ovoga članka obavlja
organizacija u kojoj je učenik smješten ili najbliža osnovna škola.

Za djecu koja zbog kroničnih bolesti ne mogu pohađati osnovnu školu
odgojno-obrazovni rad organizira najbliža škole i provodi ga putem stručne
pomoći koju djetetu pružaju učitelji i stručni suradnici škole.

Članak 64.

Osnovno školovanje može se provoditi i u organizacijama koje osnivaju
organi pravosuđa pod uvjetima iz ovoga zakona.

Članak 65.

Prema učenicima primjenjuju se pedagoške mjere.

Pedagoške su mjere: usmena i pismena pohvala te opomena, ukor, strogi
ukor i preseljenje u drugu školu. Način, postupak i organi za donošenje
pedagoških mjera. utvrđuju se općim aktom škole.

Protiv izrečenih pedagoških mjera roditelj, odnosno staratelj učenika
ima pravo žalbe u skladu s općim aktom škole.

IV. ZDRAVSTVENA I SOCIJALNA SKRB UČENIKA

Članak 66.

Osnovne škole, a posebno učitelji i stručni suradnici, dužni su voditi
brigu o zdravstvenom stanju učenika i o tome obavještavati organizacije
zdravstva i roditelje odnosno staratelje.

Članak 67.

Oblici i način ostvarivanja zdravstvene skrbi učenika osnovne škole
provodi se prema propisima iz zdravstva.

Članak 68.

Ako učenik zbog zdravstvenog stanja ne može sudjelovati u određenoj
aktivnosti ili bi to sudjelovanje štetilo njegovu zdravlju, oslobađa se
privremeno ili trajno od sudjelovanja u toj aktivnosti. Na prijedlog nadležnog
organa zdravstva odluku o oslobođenju učenika donosi učiteljsko vijeće.

Članak 69.

Osnovne škole dužne su organizirati prehranu za učenike dok borave u
školi.

Članak 70.

Osnovne škole dužne su s organima socijalne skrbi pratiti socijalne
probleme i pojave kod učenika i poduzimati mjere za otklanjanje uzroka
i posljedica socijalnih problema i pojava kod učenika.

V. UČITELJI I STRUČNI SURADNICI

Članak 71.

Nastavni rad u osnovnoj školi obavljaju učitelji i stručni suradnici
koji pored općih uvjeta:

1. imaju odgovarajuću stručnu i pedagošku spremu prema odredbama ovoga
zakona i drugih propisa;

2. mogu izvoditi nastavu na hrvatskom jeziku;

3. ispunjavaju zdravstvene uvjete potrebne za izvođenje nastave;

4. imaju položen stručni ispit.

Ispunjenje uvjeta iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje školski odbor.

Članak 72.

Učitelji i stručni suradnici ne mogu biti osobe koje su pravomoćno osuđene
za kazneno djelo protiv dostojanstva ličnosti i morala.

Članak 73.

Nastavu od prvog do osmog razreda izvode učitelji. Poslove učitelja
u razrednoj nastavi može obavljati osoba koja ima najmanje odgovarajuću
višu stručnu spremu i ispunjava uvjete iz članka 71. ovoga zakona.

Poslove učitelja u predmetnoj nastavi može obavljati osoba koja ima
odgovarajuću visoku stručnu spremu i ispunjava uvjete iz članka 71. ovoga
zakona.

Učitelj stručnih predmeta u programima, za stjecanje osnovnog plesnog
školovanja može biti osoba koja je stekla srednju stručnu spremu i ima
potrebno pedagoško obrazovanje.

Članak 74.

Stručni suradnici u osnovnoj školi su pedagog, psiholog, defektolog,
zdravstveni radnik, socijalni radnik i knjižničar.

Za stručnog suradnika može biti izabrana osoba koja ima odgovarajuću
visoku stručnu spremu i ispunjava uvjete iz članka 71. ovoga zakona.

Članak 75.

Vrstu stručne spreme učitelja i stručnih suradnika, sadržaj, način i
uvjete polaganja stručnog ispita te obveze učitelja i stručnih suradnika
propisuje Ministarstvo prosvjete.

Članak 76.

Učitelji i stručni suradnici za trajanja radnog odnosa mogu napredovati
i stjecati zvanja u skladu sa zakonom i drugim propisima.

Članak 77.

Učitelji i stručni suradnici biraju se na temelju javnog natječaja.

Javni natječaj raspisuje školski odbor. Natječaj se objavljuje u dnevnom
tisku u Republici Hrvatskoj. Radnici iz stavka 1. ovoga članka mogu zasnovati
radni odnos na određeno vrijeme i bez natječaja pod uvjetom da rad ne traje
duže od 90 dana u toku godine. Odluku o zasnivanju radnog odnosa donosi
školski odbor na prijedlog ravnatelja škole.

Članak 78.

Ako se na raspisani natječaj ne jave osobe koje ispunjavaju uvjete iz
članka 73. i 74. ovoga zakona, osnovna škola može zasnovati radni odnos
s osobama koje ne ispunjavaju uvjete na određeno vrijeme.

Radni odnos na određeno vrijeme, prema stavku 1. ovoga članka, zasniva
se najdulje na godinu dana.

Članak 79.

Učitelji i stručni suradnici bez radnog iskustva zasnivaju radni odnos
kao pripravnici. Osnovna škola može osobama bez radnog iskustva omogućiti
osposobljavanje i bez zasnivanja radnog odnosa (volonterski rad). Pripravnički
staž traje najdulje godinu dana. Nakon obavljenog pripravničkog staža pripravnik
polaže stručni ispit.

Pripravniku koji ne položi stručni ispit u roku od šest mjeseci od dana
kada mu je istekao pripravnički staž prestaje radni odnos u osnovnoj školi.

Program pripravničkog staža donosi Ministarstvo prosvjete.

Članak 80.

Učitelji i stručni suradnici dužni su se permanentno usavršavati.

Pod permanentnim usavršavanjem iz stavka 1. ovoga članka razumjeva se
usavršavanje u struci i usavršavanje za stručno-metodički, pedagoški i
andragoški rad.

Program i organizaciju permanentnog usavršavnja utvrđuje i provodi Zavod
za školstvo.

Članak 81.

Rad učitelja i stručnih suradnika prati se i ocjenjuje. Postupak praćenja
i ocjenjivanja propisuje Ministarstvo prosvjete.

Učitelju i stručnom suradniku za kojega se na temelju praćenja i ocjenjivanja
utvrdi da ne može dalje obavljati odgojno-obrazovni rad s učenicima prestaje
radni odnos u osnovnoj školi.

Odluku iz stavka 2. ovoga članka donosi školski odbor.

Članak 82.

Kad školski odbor utvrdi da postoji osnovena sumnja da je učitelju ili
stručnom suradniku narušeno psihičko i fizičko zdravlje u mjeri koje bitno
smanjuje njegovu sposobnost za obavljanje odgojno-obrazoanog rada, donosi
odluku o upućivanju radnika na liječnički pregled. Ako se stručnim nalazom
nadležne organizacije zdravstva utvrdi da je psihičko i fizičko zdravlje
radnika bitno narušeno i bitno umanjena njegova sposobnost za obavljanje
odgojno-obrazovnog rada, školski odbor donosi odluku o oslobađanju radnika
od neposrednog odgojno-obrazovnog rada s učenicima.

Nakon donošenja odluke o oslobađanju radnika od neposrednog odgojno-obrazovnog
rada s učenicima, osnovna škola dužna je osigurati materijalnu i socijalnu
sigurnost radnika.

Radniku koji odbije izvršenje odluke o upućivanju na liječnički pregled
prestaje radni odnos u osnovnoj školi.

VI. OSNOVNO ŠKOLOVANJE ODRASLIH

Članak 83.

Osnovno školovanje odraslih ostvaruje se prema posebnom planu i programu
koji donosi Ministarstvo prosvjete.

Osnovno školovanje odraslih može se izvoditi i kao konzultativno-instruktivno,
seminarima i u obliku blok-nastave.

Članak 84.

Odrasli mogu steći osnovno školovanje pohađanjem nastave ili polaganjem
ispita. Uvjete i način završavanja osnovnog školovanja polaganjem ispita
propisuje Ministarstvo prosvjete.

Usporedo sa stjecanjem osnovnog školovanja odrasli mogu svladavati i
program za stručno osposobljavanje za manlje složena zanimanja u skladu
s posebnim propisima.

Članak 85.

Osnovno školovanje odraslih provodi se u osnovnim školama i drugim organizacijama.

Ispunjavanje uvjeta za izvođenje programa iz članka 83. ovoga zakona
i početak izvođenja programa utvrđuje Ministarstvo prosvjete u skladu s
člankom 18. ovoga zakona.

Troškove osnovnog školovanja odraslih snosi neposredno polaznik toga
školovanja, poduzeće čiji je radnik ili Zavod za zapošljavanje.

VII. UPRAVLJANJE ŠKOLOM

Članak 86.

Osnovna škola ima statut.

Statut osnovne škole donose radnici škole referendumom.

Članak 87.

Osnovnom školom upravljaju ravnatelj škole i školski odbor.

Školski odbor ima položaj i ovlaštenja organa upravljanja, a ravnatelj
poslovodnog organa i pedagoškog rukovoditelja u skladu sa Zakonom.

Djelokrug i način odlučivanja ravnatelja i školskog odbora utvrđuje
se Zakonom i statutom osnovne škole.

Članak 88.

Za ravnatelja osnovne škole može biti izabrana osoba koja ispunjava
uvjete za učitelja ili stručnog suradnika.

Prednost kod izbor za ravnatelja ima, pod jednakim uvjetima, osoba s
višim stupnjem stručne spreme.

Ravnatelja bira i razrješava školski odbar uz prethodnu suglasnost skupštine
općine na čijem je području sjedište osnovne škole, odnosno Skupštine grada
Zagreba.

Školski odbor bira ravnatelja na temelju javnog natječaja. Javni natječaj
raspisuje školski odbor, a provodi natječajna komisija.

Natječajna komisija za izbor ravnatelja sastoji se od pet članova, i
to: tri člana koje određuje školski odbor iz reda učitelja i stručnih suradnika
tajnim glasovanjem, jednog predstavnika roditelja iz reda zajednice doma
i škole i jednog člana kojeg odredi skupština općine na čijem je području
sjedište škole, odnosno Skupština grada Zagreba.

Školski odbor vezan je za prijedlog natječajne komisije i suglasnost
skupštine općine, odnosno Skupštine grada Zagreba.

Ravnatelj se bira na četiri godine. Nakon isteka mandata ista osoba
može biti ponovno izabrana na istu funkciju

Ako školski odbor ne izabere, odnosno ne razriješi ravnatelja na način
utvrđen stavkom 2, 3, 4. i 6. ovoga članka, odluku o izboru odnosno razrješenju
donijet će Ministarstvo prosvjete.

Svaki kandidat koji posjeduje dokaze da postupak u bilo kojoj fazi nije
bio u skladu sa zakonom, odnosno da nisu objektivno utvrđene sve prednosti
i vrline određenog kandidata, ima pravo žalbe Ministarstvu prosvjete i
kulture, koje donosi konačnu odluku.

Ravnatelj osnovne škole, pored poslova utvrđenih zakonom i statutom
škole, dio svog vremena provodi u neposrednom radu s učenicima.

Članak 89.

Školski odbor broji od 7 do 15 članova.

Članove školskog odbora biraju učiteljska vijeća (tajnim glasovanjem)
iz reda učitelja i stručnih suradnika, roditelji iz reda zajednice doma
i škole te skupština općine, odnosno Skupština grada Zagreba. Članovi školskog
odbora biraju se na vrijeme od četiri godine i mogu biti ponovno izabrani.

Najmanje polovina ukupnog broja članova školskog odbora bira se iz reda
učitelja i stručnih suradnika.

Članovi školskog odbora o svim pitanjima iz nadležnosti odbora
odlučuju zajednički. Odluke su školskog odbora pravovaljane ako se za njih
izjasni većina ukupnog broja članova školskog odbora.

Članak 90.

U cilju ostvarivanja zadaća osnovnog školstva i povezivanja škole s
društvenom sredinom uz osnovnu školu osniva se zajednica doma i škole koju
čine predstavnici roditelja i učitelja.

Način rada i djelokrug zajednice doma i škole uređuje se statutom škole.

Članak 91.

Stručni organi u osnovnoj školi jesu: učiteljsko vijeće, razredno vijeće
i razrednik.

Djelokrug stručnih organa uređuje se statutom osnovne škole.

Članak 92.

Osnovna škola ima tajnika

Za tajnika osnovne škole može biti izabrana osoba koja ima najmanje
višu stručnu spremu.

Statutom osnovne škole pobliže se utvrđuje vrsta stručne spreme i drugi
uvjeti koje mora ispunjavati tajnik.

VIII. OBVEZNA DOKUMENTACIJA

Članak 93.

Osnovne škole vode pedagošku dokumentaciju i evidenciju o učenicima.

Obrazac pedagoške dokumentacije i evidencije (učeničku knjižicu, svjedodžbu
prevodnicu, matičnu knjigu, dnevnik rada, imenik učenika i spomenicu škole)
propisuje Ministarstvo prosvjete.

Matična knjiga, svjedodžbe i učenička knjižica jesu javne isprave.

Članak 94.

Osnovna škola trajno čuva matičnu knjigu i spomenicu škole.

Imenik i evidencija o ispitima čuva se deset godina.

IX. KAZNENE ODREDBE

Članak 95.

Novčanom kaznom od 10.000 do 50.000 dinara kaznit će se za prekršaj
osnovna škola koja postupa suprotno odredbama članka 18. stavka 2, članka
31. stavka 3, članaka 39,

40, 41. stavka 2, članaka 47, 77, 78, 88. i 94 ovoga zakona.

Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se odgovorna osoba u
osnovnoj školi novčanom kaznom od 1000 do 10.000 dinara.

Članak 96.

Novčanom kaznom od 1.000 do 10.000 dinara kaznit će se za prekršaj roditelj
ili staratelj koji postupi suprotno članku 45 stavku 1. ovoga zakona.

X. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 97.

Učitelji, stručni suradnici i tajnik osnovne škole koji se na dan stupanja
na snagu ovoga zakona zateknu u osnovnoj školi u radnom odnosu na neodređeno
vrijeme, a nemaju stručnu spremu propisanu ovim zakonom mogu nastaviti
s obavljanjem poslova svog radnog mjesta.

Učitelji, stručni suradnici i tajnik osnovne škole iz stavka 1. ovoga
članka mogu u drugoj osnovnoj školi zasnovati radni odnos ako se na natječaj
ne javi osoba koja ispunjava uvjete utvrđene ovim zakonom.

Učitelji i stručni suradnici koji na dan stupanja na snagu ovoga zakona
nisu bili u radnom odnosu u osnovnoj školi, a nemaju stručnu spremu propisanu
ovim zakonom, mogu zasnovati radni odnos u osnovnoj školi ako se na natječaj
ne javi osoba koja ispunjava uvjete utvrđene člankom 73. ovoga zakona ili
osoba iz stavka 1. ovoga članka.

Članak 98.

Ispunjavanje uvjeta iz članka 71. stavka 1. točke 4. ovoga zakona ne
odnosi se na učitelje i stručne suradnike koji su radni odnos u osnovnoj
školi zasnovali do stupanja na snagu ovoga zakona.

Članak 99.

Republički pedagoški standard iz članka 10. ovoga zakona Sabor Republike
Hrvatske donijet će u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga
zakona.

Do donošenja Odluke o republičkom pedagoškom standardu iz stavka 1.
ovoga članka primjenjivat će se Odluka o uvjetnim stopama kao osnovi za
stjecanje prava na dopunska sredstva za ostvarivanje jedinstvenog pedagoškog
standarda i kriterijima i programima za provođenje zajedničkih potreba
društva, koji je Skupština RSIZ-a odgoja i osnovnog obrazovanja donijela
27. prosinca 1989. godine, i to u dijelu koji nije u suprotnosti s odredbama
ovoga zakona.

Članak 100.

Provedbene propise iz članaka 24, 28, 29, 33, 34, 41, 42, 43, 44, 50,
57, 60, 61, 75, 79, 81, 83. i 93. ovoga zakona Ministarstvo prosvjete dužno
je donijeti u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Do donošenja provedbenih propisa iz stavka 1. ovoga članka primjenjuje
se:

1. Pravilnik o zdravstvenim razlozima koji uvjetuju da dijete ne može
pohađati školu i o provođenju liječničkog pregleda ("Narodne novine",
br 27/86)

2. Pravilnik o uvjetima i postupku završavnje osnovnog obrazovanja u
kraćem vremenu od propisanog ("Narodne novine", br 17/83)

3. Pravilnik o polaganju razrednih i predmetnih ispita u osnovnom obrazovanju
odraslih ("Narodne novine", br 9/81)

4. Pravilnik o polaganju razrednih i predmetnih ispita u osnovnim školama
("Narodne novine", br. 9/81)

5. Uputstvo o načinu uključivanja djece s većim teškoćama u psihičkom
razvojku u posebne organizacije odgoja i obrazovanja ("Narodne novine",
br. 9/83)

6. Pravilnik o vrsti stručne spreme koju mora imati odgajatelj, nastavnik,
stručni suradnik u odgojno-obrazovnom radu u organizaciji udruženog rada
odgoja i obrazovanja ("Narodne novine", br. 1/84)

7. Pravilnik o vježbaonicama ("Narodne novine", br. 6/90)

8. Pravilnik o školskom kalendaru rada osnovnih škola ("Narodne
novine", br. 23/90)

Članak 101.

Postojeće samoupravne interesne zajednice odgoja i osnovnog obrazovanja
prestat će radom i zaključiti svoje poslovanje najkasnije do 31. prosinca
1990. godine.

Sredstva, prava i obveze postojećih samoupravnih interesnih zajednica
osnovanih za područje općine, odnosno grada Zagreba, preuzimaju općine
u kojima je sjedište samoupravne interesne zajednice odgoja i osnovnog
obrazovanja, odnosno grad Zagreb, a sredstva, prava i obveze Republičke
samoupravne interesne za jednice odgoja i osnovnog obrazovanja preuzima
Ministarsvo prosvjete.

Ministarstvo prosvjete preuzima i raspoređuje radnike u radnom odnosu
u Republičkoj samoupravnoj interesnoj zajednici odgoja i osnovnog obrazovanja,
a općinski, odnosno gradski organ uprave nadležan za poslove osnovnog školstva
preuzima i raspoređuje radnike u radnom odnosu u samoupravnoj interesnoj
zajednici odgoja i osnovnog obrazovanja, odnosno u Udruženju samoupravnih
interesnih zajednica grada Zagreba.

Radnici koji nisu raspoređeni prema stavku 2. ovoga članka imaju prava
i obveze utvrđene članom 381. Zakona o upravi.

Članak 102.

Odredbe članaka 39 i 40. primjenjivat će se od školske godine 1991/92.

Članak 103.

Osnovne škole dužne su uskladiti svoje poslovanje i opće akte s odredbama
ovoga zakona u roku dva mjeseca od dana njegova stupanja na snagu.

Osnovne škole dužne su obaviti izbor ravnatelja prema odredbama ovoga
Zakona u roku tri mjeseca od dana njegova stupanja na snagu.

Članak 104.

Na dan stupanja na snagu ovoga zakona prestaje važiti Zakon o odgoju
i osnovnom obrazovanju ("Narodne novine", broj 42/89).

Članak 105.

Ovaj zakon stupa na snagu osmog dana nakon objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 602-02/90-01/01

Zagreb, 28. prosinca 1990.

SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

**Ivan Matija, v. r.**

Predsjednik Vijeća općina

**Slavko Degoricija, v. r.**

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

**Ivan Vekić, v. r.**

Predsjednik Sabora

**dr. Žarko Domljan, v. r.**

Zakon, NN 59/1990-1159