## Uredba kojom se utvrđuju dužnosti odnosno poslovi od posebnog značaja za nacionalnu sigurnost za obavljanje kojih se provodi sigurnosna provjera

### NN 83/2003 (21.5.2003.), Uredba kojom se utvrđuju dužnosti odnosno poslovi od posebnog značaja za nacionalnu sigurnost za obavljanje kojih se provodi sigurnosna provjera

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

1019

Na
temelju članka 97. Zakona o sigurnosnim službama Republike Hrvatske (»Narodne
novine«, br. 32/2002 i 38/2002), Vlada Republike Hrvatske je, na prijedlog
Savjeta za koordinaciju sigurnosnih službi, a uz prethodnu suglasnost
Predsjednika Republike Hrvatske, na sjednici održanoj 15. svibnja 2003. godine
donijela

## UREDBU

### kojom se utvrĐuju duŽnosti odnosno poslovi od posebnog znaČaja za nacionalnu sigurnost za obavljanje kojih se provodi sigurnosna provjera

I.
TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovom Uredbom utvrđuju se dužnosti odnosno poslovi od
posebnog značaja za nacionalnu sigurnost, pobliže se definira i razrađuje pojam
sigurnosne provjere, njezini stupnjevi i sadržaj, mjerodavno tijelo te
pretpostavke i postupak za provođenje sigurnosne provjere.

Članak 2.

Sigurnosna provjera, u smislu Zakona o sigurnosnim
službama, je provjera koja se provodi za osobe koje obavljaju ili će obavljati
poslove (u daljnjem tekstu provjeravana osoba):

- čelnika i zaposlenika sigurnosnih službi,

- čelnika i zaposlenika Ureda Vijeća za nacionalnu
sigurnost,

- predsjednika i članova Vijeća za nadzor sigurnosnih
službi,

- u
tijelima državne uprave, tijelima sudbene vlasti, uredima i stručnim službama
Vlade Republike Hrvatske, stručnim službama Hrvatskog sabora (u daljnjem tekstu
- tijela državne vlasti)

- u
pravnim osobama čija je djelatnost od posebnog značaja za nacionalnu sigurnost
Republike Hrvatske.

Članak
3.

Pod
poslovima od posebnog značaja za nacionalnu sigurnost iz članka 2. ove Uredbe
smatraju se:

-
poslovi u kojima je dano ovlaštenje za poduzimanje mjera i postupaka, za
pristup podacima, dokumentima i predmetima s oznakom državne, vojne i službene
tajne

-
poslovi koje je temeljom opsega i značaja protokola povjerljivih informacija
Vlada Republike Hrvatske proglasila sigurnosnim područjem.

Članak
4.

Provođenjem
sigurnosne provjere prikupljaju se podaci o eventualnom postojanju sigurnosnih
zapreka za obavljanje dužnosti, odnosno poslova na koje se provjeravana osoba
planira imenovati, odnosno rasporediti, te drugih podataka nužnim za prosudbu
sigurnosne pouzdanosti provjeravane osobe.

II.
STUPNJEVI SIGURNOSNE PROVJERE

Članak
5.

Sigurnosna
provjera prema stupnju može biti:

-
potpuna sigurnosna provjera,

-
djelomična sigurnosna provjera.

Provjere
iz stavka 1. ovog članka mogu se nadopuniti dopunskom sigurnosnom provjerom.

Potpuna
sigurnosna provjera

Članak
6.

Potpuna
sigurnosna provjera provodi se za:

-
čelnike i zaposlenike sigurnosnih službi;

-
čelnike i zaposlenike Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost;

-
predsjednika i članove Vijeća za nadzor sigurnosnih službi Hrvatskog sabora;

-
domaćih pravnih i fizičkih osoba koje su sklopile ugovor o nabavi roba i usluga
ili izvođenju radova za državna tijela i prav­ne osobe od posebnog značaja za
nacionalnu sigurnost Republike Hrvatske;

- za
druge osobe koje se imenuju na dužnosti ili raspoređuju na određene poslove od
posebnog značaja za nacionalnu sigurnost.

Djelomična
sigurnosna provjera

Članak
7.

Djelomična
sigurnosna provjera provodi se za osobe:

- koje
će privremeno i povremeno obavljati poslove u tijelima državne vlasti i pravnim
osobama od posebnog značaja za nacionalnu sigurnost Republike Hrvatske,

- koje
se predviđaju za rad u tijelu državne vlasti, odnosno pravnoj osobi iz članka
2. ove Uredbe , a radi se o pomoćno-teh­ničkim poslovima srednje stručne
spreme.

- koje
imaju pristup štićenim osobama, objektima i prostorima sukladno članku 27.
stavku 1. ZoSS.

Dopunska
sigurnosna provjera

Članak
8.

Dopunska
sigurnosna provjera provodi se kad se dođe do saznanja o novim okolnostima zbog
kojih je nužno kvalitativno i kvantitativno nadopuniti potpunu i/ili djelomičnu
sigurnosnu kad­rovsku provjeru, odnosno ako sigurnosna služba procjeni da treba
obnoviti provođenje provjere zbog starijeg datuma.

III.
MJERODAVNO TIJELO ZA PROVOĐENJE SIGURNOSNE PROVJERE

Članak 9.

Za provođenje sigurnosne provjere u smislu ove Uredbe
mje­rodavna je Protuobavještajna agencija (u daljnjem tekstu: POA).

U provođenju sigurnosne provjere sudjeluju
Obavještajna agencija (u daljnjem tekstu: OA) i Vojna sigurnosna agencija (u
daljnjem tekstu: VSA) ukoliko se podaci o provjeravanoj osobi odnose na njihovo
područje sigurnosnog djelovanja.

IV.
POSTUPAK ZA PROVOĐENJE SIGURNOSNE PROVJERE

Članak 10.

U slučajevima prijama na rad, imenovanja na dužnost
ili rasporeda na određene poslove iz članaka 2. i 3. ove Uredbe tijelo državne
vlasti ili pravna osoba dužni su pravodobno zatražiti od POA-e provođenje
sigurnosne provjere pisanim zahtjevom.

Uz pisani zahtjev za sigurnosnu provjeru osobe koje
su u postupku imenovanja za dužnost, odnosno prijama za rad, prilaže se upitnik
s podacima o osobi za koju se traži provjera.

Članak 11.

Upitnik iz članka 10. ove Uredbe ispunjava osoba za
koju će se vršiti sigurnosna provjera i svojim potpisom jamčiti točnost
navedenih podataka te daje pristanak za vršenje sigurnosne provjere.

Ukoliko se tijekom vršenja sigurnosne provjere utvrdi
da je osoba dala lažne podatke ili zatajila podatke koji su sigurnosnog značaja,
onda će to biti zapreka za njeno imenovanje na dužnost, odnosno prijam na rad.

Članak 12.

U postupku provođenja sigurnosne provjere sigurnosna
služba poduzima sljedeće mjere:

- procjenjuje podatke u upitniku iz članka 10. ove
Uredbe,

- vrši uvid u baze podatka,

- traži potrebne podatke od tijela državne vlasti,
lokalne samouprave i uprave trgovačkih društava, institucija, organizacija i
drugih pravnih osoba za koje je prosudi da raspolažu saznanjima značajnim za
provođenje sigurnosne provjere, te ih izravno kontaktira, upoznajući ih s
razlogom prikupljanja podataka,

- može obaviti razgovor s osobom koja se provjerava,

- ovisno o prosudbi kontaktira s osobama navedenim u
upitniku, a koje bi mogle dati šira saznanja o provjeravanoj osobi, kao i
drugim građanima koji bi mogli raspolagati saznanjima sigurnosnog karaktera
vezanim za provjeravanu osobu,

- mogu
poduzeti i mjere tajnog prikupljanja podataka.

Članak
13.

Postupak
provođenja sigurnosne provjere smatra se žurnim, a rok za izvršenje ne može
biti kraći od 10 dana, niti duži od 30 dana od dana kada je sigurnosna služba
zaprimila pisani zahtjev.

U
slučajevima kada je na zahtjev potrebno odgovoriti u roku kraćem od 10 dana
sigurnosna služba ne može jamčiti da su prikupljeni podaci dostatni za prosudbu
sigurnosne pouzdanosti provjeravane osobe.

Članak
14.

O
podacima prikupljenim provedenom sigurnosnom provjerom sigurnosna služba
izvješćuje podnositelja zahtjeva pismenim putem.

Članak
15.

Ako
tijelo državne vlasti, odnosno pravna osoba, bez obzira na sigurnosnu zapreku,
odluče primiti u državnu službu, odnosno zaposliti provjeravanu osobu na
poslove iz članka 2. stavka 2. ove Uredbe, dužni su o tome bez odgode
izvijestiti POA-u.

Članak
16.

Ako se
tijekom postupka provođenja sigurnosne provjere dođe do sigurnosnih podataka
koji upućuju na potrebu poduzimanje složenijih načina sigurnosno djelovanja
sigurnosna služba će bez suglasnosti i izvješćivanja provjeravane osobe
nastaviti s tom djelatnošću.

Ako se
tijekom postupka provođenja sigurnosne provjere dođe do podataka koji ukazuju
na pripremanje ili počinjenje kaznenog djela koje se progoni po službenoj
dužnosti, POA će o tome izvijestiti Državno odvjetništvo, te nadležno tijelo
državne vlasti ili pravnu osobu koja je zatražila vršenje sigurnosne provjere.

Članak
17.

U
slučajevima kada se za određenu osobu, u vrijeme dok obnaša dužnost ili obavlja
poslove navedene u članku 2. ove Ured­be, dođe do podataka o novim okolnostima
koje možebitno predstavljaju sigurnosnu zapreku za obavljanje tih poslova
tijelo provesiti će se dopunska sigurnosna provjera.

Članak
18.

Sigurnosnu
provjeru potrebno je obnoviti nakon pet godine od datuma njenog nastanka.

Članak
19.

Odgovorna
osoba u tijelu državne vlasti ili pravnoj osobi dužna je pravodobno zatražiti
obnavljanje sigurnosne provjere u slučajevima navedenim u člancima 16. i 17.
ove Uredbe te uz zahtjev dostaviti postojeću sigurnosnu provjeru.

Članak
20.

U
slučajevima kada provjeravana osoba ne bude imenovana na dužnosti, primljena na
rad ili raspoređena na poslove iz članka 2. ove Uredbe, tijelo državne vlasti
ili pravna osoba će u naj­kraćem roku izvršenu sigurnosnu provjeru dostaviti
POA-i.

U
slučajevima kada provjeravana osoba bude razriješena dužnosti ili prestane
obavljati poslove iz članka 2. ove Uredbe, tijelo državne vlasti ili pravna
osoba će u najkraćem roku o tome izvijestiti POA-u i dostaviti izvršenu
sigurnosnu provjeru.

Članak
21.

Podaci
sigurnosne prirode dobiveni provođenjem sigurnosne provjere predstavljaju
državnu tajnu te se s njima postupa u skladu s odredbama Zakona o zaštiti
tajnosti podataka.

Članak
22.

Podaci
dobiveni provođenjem sigurnosne provjere pohra­njuju se u dokumentaciji POA.

Pohranjeni
podaci moraju se brisati u roku pet godina od trenutka provođenja sigurnosne
provjere.

Brisanje
podataka se neće izvršiti ako to zahtijevaju sigurnosni razlozi te ako to
priječe posebne zakonske odredbe Zakona o zaštiti tajnosti podataka i Zakona o
arhivskom gradivu u arhivama.

Odluku
o postojanju sigurnosnih razloga koji priječe brisanje podataka donosi ravnatelj
POA-e uz pismeno obrazloženje.

V.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
23.

Tijela
državne vlasti ili pravne osobe navedene u članku 2. ove Uredbe dužni su u roku
od 60 dana od dana stupanja na snagu ove Uredbe popis radnih mjesta koja
ispunjavaju uvjete navedene u članku 3. Uredbe te isti dostaviti POA-i.

Članak
24.

Ova
Uredba stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od
1. lipnja 2003. godine.

Klasa:
200-01/03-01/04
Urbroj: 5030109-03-16
Zagreb, 15. svibnja 2003.

Predsjednik
**Ivica Račan**, v. r.

Uredba, NN 83/2003-1019