## Zakon o industrijskom dizajnu

### NN 173/2003 (31.10.2003.), Zakon o industrijskom dizajnu

# HRVATSKI SABOR

2498

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O INDUSTRIJSKOM DIZAJNU

Proglašavam
Zakon o industrijskom dizajnu, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 15.
listopada 2003.

Broj:
01-081-03-3478/2
Zagreb, 21. listopada 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O INDUSTRIJSKOM DIZAJNU

Dio
prvi: OPĆE ODREDBE

Predmet
Zakona

Članak 1.

Ovim se Zakonom propisuju uvjeti za zaštitu dizajna,
uređuje se pravo na zaštitu, stjecanje industrijskoga dizajna, opseg i trajanje
zaštite industrijskoga dizajna, isključiva prava koja proizlaze iz
industrijskoga dizajna, postupak za registraciju industrijskoga dizajna,
promjene na industrijskom dizajnu, prestanak vrijednosti i poništenje industrijskoga
dizajna, međunarodna pohrana industrijskoga dizajna, građanskopravna zaštita i
prekr­šajne odredbe.

OdreĐenje pojmova

Članak 2.

Za potrebe ovoga Zakona izraz

1. *»dizajn«* znači vanjski izgled proizvoda u
cijelosti ili dijela proizvoda koji proizlazi iz njegovih obilježja, osobito,
crta, kontura (obrisa), boja, oblika, teksture i/ili materijala samoga
proizvoda i/ili njegove ornamentacije,

2. *»proizvod«* znači bilo koji industrijski ili
zanatski predmet uključujući, između ostalog, dijelove namijenjene uklapanju u
složeni proizvod, pakiranje, opremu knjiga, grafičke simbole i tipografske
oblike slova, ali isključujući računalne programe,

3. *»složeni proizvod«* znači proizvod koji je
sastavljen od više dijelova koji se mogu zamijeniti tako da dopuštaju
rastavljanje i ponovno sastavljanje proizvoda.

Dio
drugi: UVJETI ZA ZAŠTITU

Uvjeti
za zaŠtitu

Članak
3.

(1)
Industrijskim dizajnom štiti se dizajn u onoj mjeri u kojoj je nov i u kojoj
ima individualan karakter.

(2)
Dizajn koji je primijenjen na proizvod ili sadržan u proizvodu koji čini
sastavni dio složenoga proizvoda smatra se novim i individualnog karaktera
samo:

1. ako sastavni dio, nakon što je ugrađen u složeni
proizvod, ostaje vidljiv pri normalnoj upotrebi toga proizvoda,

2. u mjeri u kojoj ta vidljiva obilježja sastavnoga
dijela samostalno udovoljavaju uvjetima novosti i individualnosti karaktera.

(3) Normalna upotreba u smislu stavka 2. točke 1.
ovoga članka znači upotrebu od strane krajnjega korisnika proizvoda, koja ne
uključuje održavanje, servisiranje ili popravak proizvoda.

Novost
dizajna

Članak 4.

(1) Dizajn se smatra novim ako nijedan istovjetni
dizajn nije bio učinjen dostupnim javnosti prije datuma podnošenja prijave za
registraciju industrijskoga dizajna (u daljnjem tekstu: prijava industrijskoga
dizajna) ili, ako je zatraženo pravo prvenstva, prije datuma priznatog
prvenstva.

(2) Dizajni se smatraju istovjetnima ako se njihova
obilježja razlikuju samo u nebitnim pojedinostima.

Individualan
karakter dizajna

Članak 5.

(1) Smatra se da dizajn ima individualan karakter ako
se ukupni dojam koji ostavlja na upućenog korisnika razlikuje od ukupnog dojma
koji na takva korisnika ostavlja bilo koji dizajn koji je bio učinjen dostupnim
javnosti prije datuma podnošenja prijave industrijskoga dizajna ili, ako je
zatraženo pravo prvenstva, prije datuma priznatog prvenstva.

(2) Pri ocjeni individualnog karaktera dizajna mora
se uzeti u obzir stupanj slobode koju je dizajner imao pri stvaranju dizajna.

Otkrivanje
dizajna

Članak 6.

(1) Smatra se da je dizajn bio učinjen dostupnim
javnosti ako je objavljen slijedom registracije ili na drugi način, izložen ili
upotrijebljen u trgovini ili otkriven na drugi način, osim ako ti događaji iz
opravdanih razloga nisu mogli biti poznati u redovitom poslovanju poslovnim
krugovima specijaliziranim u doti­čnom sektoru, koji posluje u Republici
Hrvatskoj, prije datuma podnošenja prijave industrijskoga dizajna ili, ako je
zatraženo pravo prvenstva, prije datuma priznatog prvenstva. Ne smatra se da je
dizajn učinjen dostupnim javnosti samo iz razloga što je otkriven trećoj osobi
pod neizričitim ili izričitim uvjetima tajnosti.

(2) Otkrivanje dizajna neće se uzeti u obzir ako je
dizajn za koji se zahtijeva zaštita učinjen dostupnim javnosti:

1. od strane dizajnera, njegova pravnoga sljednika
ili treće osobe, kao rezultat danih podataka ili aktivnosti poduzetih od strane
dizajnera ili njegova pravnoga sljednika,

2. tijekom razdoblja od 12 mjeseci prije datuma
podnošenja prijave industrijskoga dizajna ili, ako je zatraženo pravo
prvenstva, prije datuma priznatog prvenstva.

(3) Odredba iz stavka 2. ovoga članka primijenit će
se i ako je dizajn bio učinjen dostupnim javnosti kao posljedica zlouporabe na
štetu dizajnera ili njegova pravnoga sljednika.

Dizajn
uvjetovan tehniČkom funkcijom i dizajn spojnih elemenata

Članak 7.

(1) Industrijskim dizajnom ne mogu se zaštititi
obilježja izgleda proizvoda:

1. koja su isključivo uvjetovana njihovom tehničkom
fun­kcijom ili

2. za koja je nužno reproduciranje u istom obliku i
dimenzijama da bi se proizvod u kojem je dizajn sadržan ili na koji je dizajn
primijenjen mogao mehanički spojiti drugim proizvodom, biti smješten u ili uz
drugi proizvod ili oko njega, kako bi oba proizvoda mogla obavljati svoju
funkciju.

(2) Neovisno o odredbi iz stavka 1. točke 2. ovoga
članka, industrijski dizajn postojat će, pod uvjetima navedenim u članku 4. i
članku 5. ovoga Zakona, na dizajnu čija je namjena omogućiti višestruko
sklapanje ili povezivanje međusobno zamjenljivih proizvoda u modularnom
sustavu.

Dizajn
protivan javnom interesu ili prihvaĆenim moralnim naČelima

Članak 8.

Industrijskim dizajnom ne može se zaštititi dizajn
koji je protivan javnom interesu ili prihvaćenim moralnim načelima.

Razlozi
za odbijanje zaŠtite ili za pravnu nevaljanost

Članak 9.

Odbit će se zahtjev za registraciju dizajna, odnosno
registrirani industrijski dizajn bit će pravno nevaljan ako:

1. dizajn nije dizajn u smislu članka 2. točke 1.
ovoga Zakona,

2. dizajn ne udovoljava uvjetima navedenim u članku
od 3. do 8. ovoga Zakona,

3. podnositelj prijave ili nositelj industrijskoga
dizajna nije ovlašten za stjecanje industrijskoga dizajna po ovom Zakonu,

4. je dizajn u sukobu s ranijim dizajnom koji je
učinjen dostupnim javnosti nakon datuma podnošenja prijave industrijskoga
dizajna ili, ako je zatraženo pravo prvenstva, nakon datuma priznatog prvenstva
i koji je od ranijega datuma zaštićen registriranim industrijskim dizajnom u
Republici Hrvatskoj ili prijavom industrijskoga dizajna,

5. je u stvaranju dizajna korišten znak razlikovanja,
a nositelj toga ranijega prava imao je pravo zabraniti takvu upotrebu,

6. dizajn predstavlja neovlaštenu upotrebu djela koje
je zaštićeno prema odredbama zakona koji uređuje područje autorskog i srodnih
prava,

7. dizajn predstavlja nepriličnu upotrebu bilo kojeg
od elemenata navedenog u članku 6.ter. Pariške konvencije za zaštitu
industrijskog vlasništva (u daljnjem tekstu: Pariška konvencija), ili oznaka,
obilježja ili grbova, koji nisu obuhvaćeni navedenim člankom Pariške
konvencije, a koji su od osobitog interesa za Republiku Hrvatsku.

Dio
treći: PRAVO NA ZAŠTITU

Dizajner

Članak
10.

(1)
Dizajner je fizička osoba koja je stvorila dizajn.

(2)
Osoba koja je u stvaranju dizajna pružala samo tehničku pomoć, ne smatra se
dizajnerom.

Moralno
pravo dizajnera

Članak
11.

(1)
Neovisno o tome je li podnositelj prijave ili nositelj prava, dizajner ima
pravo biti naveden kao dizajner u svim dokumentima te prilikom javnih izlaganja
njegova dizajna.

(2)
Moralno pravo dizajnera je neprenosivo.

(3) Ako
je više dizajnera sudjelovalo u stvaranju dizajna, pravo iz stavka 1. ovoga
članka pripada svim dizajnerima, neovisno o njihovu doprinosu u stvaranju
dizajna.

OvlaŠtenici
za stjecanje industrijskoga dizajna

Članak
12.

(1)
Dizajner ili njegov pravni slijednik ovlašteni su za pokretanje postupka i
stjecanje industrijskoga dizajna sukladno ovom Zakonu.

(2) Ako dizajner nije i podnositelj prijave
industrijskoga dizajna, podnositelj prijave će se smatrati ovlaštenikom u
smislu stavka 1. ovoga članka, dok se ne dokaže suprotno.

(3) Ako je dizajn stvoren na temelju ugovora o narudžbi,
naručitelj toga dizajna ovlašten je za pokretanje postupka i stjecanje
industrijskoga dizajna, ako ugovorom nije drukčije određeno.

(4) Ako je dizajn stvorio dizajner zaposlenik
izvršavajući svoje obveze ili slijedeći upute poslodavca, poslodavac je
ovlašten za pokretanje postupka i stjecanje industrijskoga dizajna, ako
ugovorom nije drukčije određeno.

(5) Ako je dizajn stvoren zajedničkim radom više
dizajnera, svim dizajnerima, odnosno njihovim pravnim sljednicima pripada
zajedničko pravo na tom dizajnu te se svi smatraju ovlaštenicima u skladu sa
stavkom 1. ovoga članka.

(6) Udio dizajnera u zajednički stvorenom dizajnu
određuje se razmjerno stvarnom doprinosu koji je svaki od njih dao u stvaranju
dizajna, ako ugovorom nije drukčije određeno.

(7) Ako
udjeli dizajnera nisu određeni ili ako nisu odredivi u skladu sa stavkom 6.
ovoga članka, smatrat će se da su jednaki.

Jednakost
poloŽaja osoba koje mogu biti nositelji industrijskoga dizajna

Članak
13.

Strane
pravne i fizičke osobe koje nemaju sjedište, odnosno prebivalište ili
uobičajeno boravište na teritoriju Republike Hrvat­ske uživaju zaštitu
predviđenu ovim Zakonom, ako to proizlazi iz međunarodnih ugovora koji obvezuju
Republiku Hrvatsku ili iz primjene načela uzajamnosti.

Dio
četvrti: STJECANJE, OPSEG I TRAJANJE ZAŠTITE INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA

Stjecanje
industrijskoga dizajna

Članak
14.

(1)
Industrijski dizajn stječe se donošenjem rješenja o registraciji industrijskoga
dizajna i upisom u registar.

(2)
Datum upisa u registar jednak je datumu donošenja rješenja o registraciji
industrijskoga dizajna.

Opseg
zaŠtite

Članak
15.

(1)
Zaštita koja proizlazi iz industrijskoga dizajna uključuje svaki dizajn koji na
upućenog korisnika ne ostavlja drukčiji ukupni dojam.

(2) Pri
procjeni opsega zaštite uzima se u obzir stupanj slobode koju je imao dizajner
pri stvaranju dizajna.

Trajanje
zaŠtite

Članak
16.

(1)
Zaštita industrijskoga dizajna traje pet godina računajući od datuma podnošenja
prijave industrijskoga dizajna.

(2)
Zaštita industrijskoga dizajna može se produžavati za razdoblja od po pet
godina, do najduže dvadeset pet godina računajući od datuma podnošenja prijave.

(3)
Nositelj industrijskoga dizajna koji traži produženje zaštite dužan je tijekom
posljednje godine trajanja razdoblja zaštite ili najkasnije šest mjeseci nakon
isteka toga razdoblja podnijeti Zavodu zahtjev za produženje zaštite
industrijskoga dizajna i uplatiti odgovarajuću pristojbu i naknadu troškova
postupka održavanja.

(4)
Novo razdoblje zaštite započinje danom isteka prethodnoga razdoblja zaštite.

(5)
Upis produženja zaštite industrijskoga dizajna objavljuje se u službenom
glasilu Zavoda.

(6)
Podaci koje treba sadržavati zahtjev za produženje zaštite industrijskoga
dizajna propisuju se pravilnikom za provedbu ovoga Zakona (u daljnjem tekstu:
Pravilnik).

if !supportEmptyParas endif

Dio
peti: ISKLJUČIVA PRAVA KOJA PROIZLAZE IZ INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA

IskljuČiva
prava

Članak 17.

(1) Nositelj industrijskoga dizajna ima isključivo
pravo korištenja registriranoga dizajna i sprečavanja drugih osoba da se tim
dizajnom koriste bez njegova odobrenja.

(2) Korištenje, u smislu stavka 1. ovoga članka,
obuhvaća, posebice, izradu, ponudu, stavljanje u promet, uvoz, izvoz ili
korištenje proizvoda u kojem je dizajn sadržan ili na koji je dizajn
primijenjen ili skladištenje takva proizvoda u navedene svrhe.

(3) Ako je objava registriranoga industrijskoga
dizajna odgođena u smislu članka 36. ovoga Zakona, za vrijeme trajanja odgode
nositelj ima pravo spriječiti druge osobe u poduzimanju radnji iz stavka 2.
ovoga članka samo ako je to korištenje rezultat kopiranja registriranoga
dizajna.

OgraniČenja
iskljuČivih prava iz industrijskoga dizajna

Članak
18.

(1)
Isključiva prava iz članka 17. ovoga Zakona ne mogu se ostvarivati u odnosu na:

1. radnje
korištenja poduzete u privatne i nekomercijalne svrhe,

2.
radnje poduzete u svrhu izvođenja pokusa ili

3.
radnje reproduciranja, poduzete u svrhu citiranja ili obrazovanja, ako je to u
skladu s dobrim poslovnim običajima i neopravdano ne nanosi štetu normalnoj
upotrebi dizajna te ako se upućuje na njegov izvor.

(2) Uz
radnje navedene u stavku 1. ovoga članka, isključiva prava koja proizlaze iz
industrijskoga dizajna nakon njegove registracije ne mogu se ostvarivati u
odnosu na:

1.
opremu brodova i letjelica registriranih u drugoj državi, kada oni privremeno
uđu na teritorij (akvatorij) Republike Hrvat­ske,

2. uvoz
zamjenskih dijelova i pribora u Republiku Hrvatsku radi popravaka tih brodova i
letjelica,

3.
izvođenje popravaka tih brodova ili letjelica.

Prethodna
upotreba

Članak
19.

(1)
Pravo prethodne upotrebe ima svaka treća osoba koja može dokazati da je prije
datuma podnošenja prijave industrijskoga dizajna ili prije datuma priznatog
prvenstva, ako je zatraženo, na području Republike Hrvatske u dobroj vjeri
počela upotrebljavati dizajn uključen u opseg zaštite registriranoga dizajna
ili je obavila uvjerljive i djelotvorne pripreme u tu svrhu te ako taj dizajn
nije nastao kopiranjem zaštićenoga dizajna.

(2) Na temelju prava prethodne upotrebe, treća osoba
ovla­štena je upotrebljavati dizajn u svrhe na koje se ta upotreba odnosila ili
u svrhu koje su obavljene uvjerljive i djelotvorne pripreme prije datuma
podnošenja prijave industrijskoga dizajna ili prije datuma priznatog prvenstva,
ako je prvenstvo zatraženo.

(3) Osoba koja ima pravo prethodne upotrebe ne može
drugoj osobi dati licencu za upotrebu dizajna.

(4) Pravo prethodne upotrebe ne može se prenositi,
osim kada je treća osoba poduzetnik, zajedno s prijenosom oblika poduzetništva
u okviru kojeg su poduzimane radnje upotrebe ili priprema, u smislu stavka 1.
ovoga članka.

Iscrpljenje
prava

Članak
20.

(1)
Iscrpljenje prava na zabranu uporabe proizvoda koji sadržava dizajn nastupa
njegovim stavljanjem na tržište Republike Hrvatske od strane samog nositelja
industrijskog dizajna ili uz njegovo odobrenje.

(2)
Iscrpljenje prava iz stavka 1. ovoga članka može se proširiti i na teritorij
izvan Republike Hrvatske, ako je to određeno međunarodnim ugovorima koji
obvezuju Republiku Hrvatsku.

Dio
šesti: ODNOS PREMA DRUGIM OBLICIMA ZAŠTITE

Primjena
drugih propisa

Članak
21.

Odredbe
ovoga Zakona ne utječu na primjenu drugih propisa koji se odnose na žigove ili
druge znakove razlikovanja, patente te propisa koji uređuju građanskopravnu
odgovornost ili nepo­šte­no tržišno natjecanje.

Odnos
prema autorskom pravu

Članak
22.

Dizajn
koji je zaštićen industrijskim dizajnom bit će također pogodan i za
autorskopravnu zaštitu od trenutka njegova stvaranja ili fiksiranja u bilo
kojem obliku, ako udovoljava uvjetima određenim zakonom koji uređuje područje
autorskog i srodnih prava.

Dio
sedmi: POSTUPAK ZA REGISTRACIJU INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA

OvlaŠtenja
Zavoda

Članak 23.

(1) Upravne poslove koji se odnose na registraciju
industrijskoga dizajna obavlja Državni zavod za intelektualno vlasništvo (u
daljnjem tekstu: Zavod).

(2) Protiv upravnih akata koje donosi Zavod nije
dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.

Pokretanje
postupka za registraciju industrijskoga dizajna

Članak
24.

Postupak za registraciju industrijskoga dizajna pokreće
se podnošenjem prijave industrijskoga dizajna Zavodu.

SadrŽaj
prijave industrijskoga dizajna

Članak 25.

(1) Prijava industrijskoga dizajna treba sadržavati:

1. zahtjev za registraciju industrijskoga dizajna,

2. podatke o podnositelju prijave,

3. prikaz dizajna, koji treba biti prikladan za
reproduciranje. Ako je predmet prijave dvodimenzionalni dizajn, a prijava sadržava
zahtjev za odgodu objave u smislu članka 36. ovoga Zakona, prikaz dizajna može
biti nadomješten uzorkom.

(2) Prijava industrijskoga dizajna također treba sadržavati:

1. naznaku proizvoda u kojem bi dizajn trebao biti
sadržan ili na koji bi dizajn trebao biti primijenjen,

2. podatke o ovlaštenom zastupniku s urednom
punomoći, ako ga podnositelj prijave ima,

3. podatke o zajedničkom predstavniku, ako je
podnesena zajednička prijava.

(3) Prijava industrijskoga dizajna može sadržavati:

1. opis kojim se pobliže objašnjava prikaz ili
uzorak,

2. zahtjev za odgodu objave registriranoga
industrijskoga dizajna u smislu članka 36. ovoga Zakona,

3. klasifikaciju proizvoda (naznaku razreda) u kojem
bi dizajn trebao biti sadržan ili na koji bi dizajn trebao biti primijenjen, u
skladu s Lokarnskim sporazumom o ustanovljenju međunarodne klasifikacije za
industrijski dizajn (u daljnjem tekstu: Međunarodna klasifikacija),

4. podatke o dizajneru ili dizajnerima ili navod da
dizajner, odnosno dizajneri ne žele biti navedeni,

5. podatke i dokaze o prvenstvu iz članka 29. ili
članka 30. ovoga Zakona.

(4)
Sastojci koje prijava industrijskoga dizajna treba, odnosno može sadržavati
detaljnije se uređuju Pravilnikom.

(5)
Podaci koji su sadržani u sastojcima prijave industrijskoga dizajna navedeni u
stavku 2. točki 1. i stavku 3. točki 1. i 3. ovoga članka nemaju utjecaja na
opseg zaštite dizajna.

ViŠestruka
prijava industrijskoga dizajna

Članak 26.

(1) Ako prijava industrijskoga dizajna sadržava
zahtjev za registraciju više dizajna (u daljnjem tekstu: višestruka prijava),
svi proizvodi u kojima bi dizajn trebao biti sadržan ili na koje bi dizajn
trebao biti primijenjen moraju se odnositi na proizvode svrstane u jedan razred
po Međunarodnoj klasifikaciji.

(2) U višestrukoj prijavi treba biti naznačen ukupan
broj dizajna za koje se zahtijeva zaštita.

(3) Sa svakim dizajnom sadržanim u višestrukoj
prijavi, kao i nakon njegove registracije, može se postupati samostalno, u
svrhu primjene odredaba ovoga Zakona. Dizajn može samostalno biti, posebice,
predmet ostvarivanja prava, ugovora o licenciji, zaloga i ovrhe, stečaja,
odreknuća, produženja zaštite, prijenosa prava, odgode objave ili proglašavanja
ništavim.

Razdvajanje
viŠestruke prijave

Članak 27.

(1) Podnositelj prijave može podijeliti višestruku
prijavu u dvije ili više prijava tako da se svaka odnosi na jedan ili više
dizajna proizvoda.

(2) Prijava koja je nastala izdvajanjem iz višestruke
prijave zadržava pravo prvenstva te prijave.

(3) Daljnji uvjeti za razdvajanje višestruke prijave
uredit će se Pravilnikom.

Prvenstvo

Članak
28.

Podnositelj
prijave industrijskoga dizajna s ranijim datumom podnošenja ima prvenstvo u
odnosu na svakoga drugog podnositelja koji kasnije podnese prijavu
industrijskoga dizajna za istovjetni dizajn.

Unijsko pravo prvenstva

Članak 29.

(1) Ako je podnositelj prijave industrijskoga dizajna
prvi put podnio prijavu u nekoj državi članici međunarodne unije utemeljene
Pariškom konvencijom (u daljnjem tekstu: Pariška unija) ili Svjetske trgovinske
organizacije, može se, prilikom podnošenja prijave za istovjetni industrijski
dizajn u Republici Hrvatskoj, pozvati na datum prvoga podnošenja, pod uvjetom
da prijavu u Republici Hrvatskoj podnese u roku od šest mjeseci od toga datuma.

(2) Podnositelj prijave koji se poziva na unijsko
pravo prvenstva mora u prijavi koju podnosi Zavodu navesti bitne podatke o
prijavi na koju se poziva (država, datum i broj prijave) te najkasnije u roku
od tri mjeseca od dana podnošenja prijave Zavodu priložiti prijepis prve
prijave ovjeren od nadležnoga tijela države članice Pariške unije ili Svjetske
trgovinske organizacije i prijevod prijepisa na hrvatski jezik.

(3) Ako podnositelj prijave ne udovolji uvjetima
navedenim u stavku 2. ovoga članka, smatrat će se da prvenstvo nije ni zatraženo.

IzloŽbeno
pravo prvenstva

Članak 30.

(1) Ako je podnositelj prijave izlagao proizvode u
kojima je dizajn sadržan ili na koje je dizajn primijenjen na službenoj ili službeno
priznatoj međunarodnoj izložbi u Republici Hrvatskoj ili u nekoj od država
članica Pariške unije ili Svjetske trgovinske organizacije, može zahtijevati da
mu se kao datum prve prijave prizna datum prvoga dana izlaganja proizvoda, pod
uvjetom da prijavu u Republici Hrvatskoj podnese u roku od šest mjeseci od toga
datuma.

(2) Podnositelj prijave koji se poziva na izložbeno
pravo prvenstva dužan je uz prijavu koju podnosi Zavodu podnijeti potvrdu
izdanu od strane nadležnoga tijela države članice Pariške unije ili Svjetske
trgovinske organizacije iz koje su vidljivi podaci o vrsti izložbe, mjestu
njezina održavanja, datumu otvaranja i zatvaranja i prvom danu izlaganja
proizvoda navedenih u prijavi te dokaz o istovjetnosti izlaganoga i prijavljenoga
dizajna proizvoda.

(3) Ako podnositelj prijave ne udovolji uvjetima
navedenim u stavku 2. ovoga članka, smatrat će se da prvenstvo nije ni zatraženo.

UtvrĐivanje
datuma podnoŠenja prijave industrijskoga dizajna

Članak 31.

(1) Nakon primitka prijave industrijskoga dizajna
Zavod ispituje udovoljava li prijava uvjetima za priznanje datuma podnošenja iz
članka 25. stavka 1. ovoga Zakona.

(2) Ako prijava ne udovoljava uvjetima za priznanje
datuma podnošenja, Zavod poziva podnositelja da u roku od 60 dana od dana
primitka poziva ukloni utvrđene nedostatke.

(3) Ako podnositelj prijave u propisanom roku ukloni
sve utvrđene nedostatke u skladu s pozivom iz stavka 2. ovoga članka, Zavod
utvrđuje da je datum primitka zahtijevanih ispravaka datum podnošenja prijave.

(4) Ako podnositelj prijave industrijskoga dizajna u
odre­đenom roku ne postupi po pozivu i ne ukloni sve utvrđene nedostatke,
prijava se zaključkom odbacuje.

(5) Nakon utvrđivanja datuma podnošenja prijave Zavod
poziva podnositelja koji nije dostavio dokaz o plaćenoj upravnoj pristojbi i
naknadi troškova da u roku od 15 dana od dana primitka poziva dostavi te
dokaze.

(6) Ako podnositelj prijave ne postupi po pozivu
Zavoda iz stav­ka 5. ovoga članka, prijava se zaključkom odbacuje.

Formalno
ispitivanje prijave industrijskoga dizajna s utvrĐenim datumom podnoŠenja

Članak
32.

(1)
Formalnim ispitivanjem prijave industrijskoga dizajna Zavod utvrđuje udovoljava
li prijava uvjetima iz članka 25. stavka 2. ovoga Zakona, odnosno uvjetima iz
članka 26. i članka 27. ovoga Zakona, ako je podnesena višestruka prijava.

(2) Ako
prijava industrijskoga dizajna ne udovoljava uvjetima iz stavka 1. ovoga
članka, Zavod poziva podnositelja prijave da u roku od 60 dana uredi prijavu.

(3) Na
zahtjev podnositelja prijave industrijskoga dizajna, rok iz stavka 2. ovoga
članka može se produžiti najviše za 60 dana.

(4) Ako
podnositelj prijave industrijskoga dizajna u određenom roku ne postupi po
pozivu Zavoda i ne uredi prijavu, prijava se zaključkom odbacuje.

RjeŠenje
o odbijanju registracije industrijskoga dizajna

Članak
33.

(1) Zavod će donijeti rješenje o odbijanju
registracije industrijskoga dizajna:

1. ako dizajn ne udovoljava uvjetima navedenim u
članku 2. točki 1. ovoga Zakona, primjenom članka 9. točke 1. ovoga Zakona,

2. ako dizajn ne udovoljava uvjetima navedenim u
članku 8. ovoga Zakona, primjenom članka 9. točke 2. ovoga Zakona,

3. iz razloga navedenih u članku 9. točki 7. ovoga
Zakona.

(2) Zavod može donijeti rješenje o djelomičnom
odbijanju registracije industrijskoga dizajna, iz razloga navedenih u stavku 1.
točki 2. i 3. ovoga članka ako dizajn u tom obliku udovoljava uvjetima za
registraciju i ako je zadržana istovjetnost dizajna.

(3) Rješenje o odbijanju registracije industrijskoga
dizajna ne može se donijeti ako podnositelj prijave prethodno nije pisanim
putem obaviješten o razlozima odbijanja i pozvan da odustane od prijave ili da
se očituje o razlozima zbog kojih se registracija odbija.

(4) Podnositelj prijave industrijskoga dizajna ima
pravo u roku od 60 dana od dana primitka pisane obavijesti iz stavka 3. ovoga
članka očitovati se o razlozima odbijanja registracije te podnijeti dokaze o
mogućim novim činjenicama koje bi mogle utjecati na konačnu odluku Zavoda.

(5) Na zahtjev podnositelja prijave, rok iz stavka 4.
ovoga članka može se produžiti najviše za 60 dana.

RjeŠenje
o registraciji industrijskoga dizajna

Članak
34.

Ako
dizajn proizvoda nije isključen iz zaštite u smislu članka 33. stavka 1. ovoga
Zakona i ako je plaćena naknada troškova postupka održavanja za prvo
petogodišnje razdoblje zaštite industrijskoga dizajna, Zavod će donijeti
rješenje o registraciji industrijskoga dizajna i upisati industrijski dizajn u
registar.

Objava
industrijskoga dizajna

Članak
35.

(1)
Podaci o industrijskom dizajnu objavljuju se u službenom glasilu Zavoda
najkasnije tri mjeseca od datuma upisa industrijskoga dizajna u registar.

(2)
Podaci koji se objavljuju u službenom glasilu Zavoda propisuju se Pravilnikom.

Odgoda
objave industrijskoga dizajna

Članak
36.

(1)
Podnositelj prijave industrijskoga dizajna može istodobno s prijavom podnijeti
i zahtjev za odgodu objave registriranoga dizajna za razdoblje od 12 mjeseci,
računajući od datuma podnošenja prijave i zahtjeva Zavodu ili, ako je zatraženo
pravo prvenstva, od datuma priznatog prvenstva.

(2) Ako je zatražena odgoda objave industrijskoga
dizajna, u službenom glasilu Zavoda objavit će se, na način propisan Pravil­nikom,
samo činjenica da je industrijski dizajn registriran.

(3) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka Zavod će,
nakon isteka razdoblja odgode objave industrijskoga dizajna ili bilo kojeg
ranijeg datuma na zahtjev nositelja prava, pozvati nositelja industrijskoga
dizajna da u roku od 30 dana od dana primitka poziva dostavi fotografije ili
grafičke prikaze dizajna iz prijave, u smislu odredbe iz članka 25. stavka 1.
točke 3. ovoga Zakona.

(4) Ako nositelj industrijskoga dizajna ne udovolji
pozivu iz stavka 3. ovoga članka ili ako nije plaćena naknada troškova postupka
održavanja za prvo petogodišnje razdoblje zaštite industrijskoga dizajna,
smatrat će se da industrijski dizajn od početka nije proizvodio pravne učinke.

(5) Ako je riječ o višestrukoj prijavi, stavak 1. i
stavak 3. ovoga članka mogu se primijeniti i na samo neke dizajne sadržane u
toj prijavi.

Isprava
o industrijskom dizajnu

Članak
37.

(1) Na
zahtjev nositelja industrijskoga dizajna i uz uvjet da je prethodno plaćena
propisana naknada troškova za izdavanje isprave o industrijskom dizajnu, Zavod
nositelju industrijskoga dizajna izdaje ispravu najkasnije tri mjeseca od
datuma objave industrijskoga dizajna u službenom glasilu Zavoda.

(2)
Podaci koje sadržava isprava o industrijskim dizajnu propisuju se Pravilnikom.

Dio
osmi: PROMJENE NA INDUSTRIJSKOM DIZAJNU

Upis
promjena

Članak 38.

(1) Na zahtjev podnositelja prijave industrijskoga
dizajna ili nositelja industrijskoga dizajna, Zavod upisuje u registar sve
promjene koje se odnose na promjenu osobnoga imena ili mjesta prebivališta ako
je riječ o fizičkoj osobi, odnosno tvrtke ili sjedišta ako je riječ o pravnoj
osobi, kao i druge promjene do kojih je došlo nakon podnošenja prijave
industrijskoga dizajna ili nakon registracije industrijskoga dizajna, pod
uvjetom da one odgovaraju pravom stanju i nemaju utjecaja na sam industrijski
dizajn.

(2) Promjene upisane u registar industrijskoga
dizajna objav­ljuju se u službenom glasilu Zavoda.

(3) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis
promjena iz stavka 1. ovoga članka propisuju se Pravilnikom.

LicencIJA

Članak
39.

(1)
Industrijski dizajn može biti predmetom licencija u cijelosti ili djelomično, a
licencija se može dati za cijeli teritorij ili za dio teritorija Republike
Hrvatske.

(2)
Ugovor o licenciji mora biti sastavljen u pisanom obliku.

(3)
Licencija može biti isključiva ili neisključiva.

(4)
Nositelj industrijskoga dizajna može se pozvati na prava koja proizlaze iz
industrijskoga dizajna protiv stjecatelja licencije koji krši neku od odredaba
iz ugovora o licenciji, u odnosu na trajanje licencije, registracijom obuhvaćen
oblik u kojem se industrijskim dizajnom može koristiti, opseg proizvoda za koje
je licencija dana, teritorij na kojem se industrijskim dizajnom može koristiti
i u odnosu na kakvoću proizvedenih proizvoda.

(5) Stjecatelj neisključive licence može pokretati
postupke zbog povrede industrijskoga dizajna samo uz pristanak nositelja
industrijskoga dizajna, ako ugovorom o licenciji nije drukčije određeno.

(6) Ako nositelj industrijskoga dizajna, nakon što ga
je stjecatelj isključive licencije pisanim putem obavijestio o povredi
industrijskoga dizajna te mu ostavio rok za pokretanje postupka, ne pokrene
takav postupak u navedenom roku, stjecatelj isključive licencije može sam
pokrenuti postupak zbog povrede industrijskoga dizajna, ako ugovorom o licenci
nije drukčije određeno.

(7) Upis licence u registar izvršit će se na zahtjev
nositelja prava industrijskoga dizajna ili na zahtjev stjecatelja licencije, uz
uvjet da je Zavodu dostavljen ovjerovljeni prijepis ugovora o licenci ili
ovjerovljeni izvadak iz ugovora ili izvornik potvrde o davanju licencije
potpisan od davatelja i stjecatelja licence.

(8) Licencija ima učinak prema trećim osobama nakon
upisa u registar.

(9) Upis licencije objavljuje se u službenom glasilu
Zavoda.

(10) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis
licencije propisuju se Pravilnikom.

Zalog
i ovrha

Članak
40.

(1)
Industrijski dizajn može biti predmetom zaloga i ovrhe.

(2) Na
zahtjev jedne od stranaka, prava iz stavka 1. ovoga članka upisuju se u
registar.

(3)
Upis zaloga i ovrhe objavljuje se u službenom glasilu Zavoda.

(4)
Zalog i ovrha imaju učinak prema trećim osobama nakon upisa u registar.

(5)
Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis zaloga i ovrhe propisuju se
Pravilnikom.

SteČaj

Članak
41.

Kad je
industrijski dizajn predmet stečaja, na zahtjev nadležnoga tijela taj se
podatak upisuje u registar i objavljuje u službenom glasilu Zavoda.

Prijenos
prava

Članak
42.

(1)
Podnositelj prijave industrijskoga dizajna i nositelj industrijskoga dizajna
mogu prenijeti svoje pravo iz prijave ili svoj industrijski dizajn na druge
osobe, u cijelosti ili djelomično.

(2) Na
zahtjev jedne od stranaka, prijenos prava upisuje se u registar, uz uvjet da je
Zavodu dostavljen ovjerovljeni prijepis ugovora o prijenosu prava ili
ovjerovljeni izvadak iz ugovora ili izvornik potvrde o prijenosu prava,
potpisan od obje stranke.

(3)
Prijenos prava ima učinak prema trećim osobama nakon upisa u registar.

(4)
Upis prijenosa industrijskoga dizajna objavljuje se u službenom glasilu Zavoda.

(5)
Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis prijenosa prava propisuju se
Pravilnikom.

Dio
deveti: PRESTANAK VRIJEDNOSTI I PONIŠTAJ INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA

Prestanak
vrijednosti industrijskoga dizajna

Članak 43.

(1) Industrijski dizajn prestaje vrijediti:

1. istekom roka zaštite iz članka 16. ovoga Zakona,

2. na temelju izjave nositelja o odricanju od
industrijskoga dizajna, u kojem slučaju industrijski dizajn prestaje vrijediti
od dana podnošenja Zavodu pisane izjave o odricanju. Ako je u registar upisana
licencija, odricanje od industrijskoga dizajna upisat će se u registar samo ako
nositelj industrijskoga dizajna dokaže da je stjecatelja licencije obavijestio
o svojoj namjeri da se odrekne industrijskoga dizajna.

(2) Prestanak vrijednosti industrijskoga dizajna
upisuje se u registar industrijskoga dizajna i objavljuje u službenom glasilu
Zavoda, na način propisan Pravilnikom.

RjeŠenje
o proglaŠavanju industrijskoga
dizajna niŠtavim

Članak 44.

(1) Postupak za proglašavanje industrijskoga dizajna
ništa­v­im provodi Zavod.

(2) Zavod će donijeti rješenje o proglašavanju
industrijskoga dizajna ništavim ako se utvrdi da nisu postojali uvjeti za
registraciju industrijskoga dizajna predviđeni ovim Zakonom.

(3) Industrijski dizajn može se proglasiti ništavim
iz razloga navedenih u članku 9. ovoga Zakona, i to za sve vrijeme trajanja
zaštite, kao i nakon prestanka vrijednosti industrijskoga dizajna.

(4) Industrijski dizajn može se proglasiti djelomično
ništavim iz razloga navedenih u članku 9. točkama 2., 5., 6. i 7. ovoga Zakona,
ako u tom obliku udovoljava uvjetima za registraciju i ako je zadržana
istovjetnost dizajna.

(5) Na razlog naveden u članku 9. točki 3. ovoga
Zakona može se pozvati samo osoba koja je po odredbama ovoga Zakona ovlaštena
za stjecanje industrijskoga dizajna.

(6) Na razlog naveden u članku 9. točki 4. ovoga
Zakona može se pozvati osoba čije je pravo povrijeđeno, podnositelj prijave,
Zavod po službenoj dužnosti te državni odvjetnik.

(7) Na razloge navedene u članku 9. točki 5. i 6.
ovoga Zakona može se pozvati samo osoba čije je pravo povrijeđeno.

(8) Na razlog naveden u članku 9. točki 7. ovoga
Zakona može se pozvati osoba ili nadležno tijelo kojih se takvo korištenje
tiče, Zavod po službenoj dužnosti te državni odvjetnik.

(9) Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 5., 6.,
7. i 8. ovoga članka, zahtjev za proglašavanje industrijskoga dizajna ništavim
može podnijeti zainteresirana osoba, državni odvjetnik, a industrijski dizajn
može poništiti i Zavod po službenoj dužnosti.

(10)
Zahtjev za proglašavanje industrijskoga dizajna ništa­vim mora biti podnesen
kako je propisano Pravilnikom.

(11)
Ako je industrijski dizajn proglašen ništavim, poništavaju se sve pravne
posljedice koje je industrijski dizajn pro­izveo.

(12)
Proglašavanje industrijskoga dizajna ništavim upisuje se u registar
industrijskoga dizajna i objavljuje u službenom glasilu Zavoda.

Dio
deseti: ZAJEDNIČKE ODREDBE O POSTUPKU PRED ZAVODOM

Drugi
propisi koji se primjenjuju u postupku pred Zavodom

Članak
45.

Za
pojedina pitanja iz postupka, koja nisu uređena ovim Zakonom, primjenjivat će
se Zakon o općem upravnom postupku.

Pristojbe
i naknade troŠkova postupka

Članak
46.

(1) Za postupke propisane ovim Zakonom plaćaju se
pristojbe i naknade troškova postupka u skladu s posebnim propisima.

(2) Ako pristojbe ili naknade troškova iz stavka 1.
ovoga članka ne budu plaćene, prijava ili zahtjev će se odbaciti, a u slučaju
neplaćanja odgovarajuće pristojbe ili naknade troškova za produženje zaštite
industrijskoga dizajna, industrijski dizajn prestaje vrijediti.

SvjedodŽba
o pravu prvenstva

Članak
47.

Na
zahtjev podnositelja prijave industrijskoga dizajna ili nositelja
industrijskoga dizajna, te nakon uplate propisane pristojbe i naknade troškova,
Zavod izdaje svjedodžbu o pravu prvenstva.

Registri

Članak
48.

(1) Zavod vodi registar prijava industrijskoga
dizajna i registar industrijskoga dizajna.

(2) Registar industrijskoga dizajna je javan, a
podaci iz registra prijava nisu dostupni uvidu javnosti.

(3) Na zahtjev zainteresirane osobe, te nakon uplate
propisane pristojbe i naknade troškova, Zavod izdaje izvadak i ispis iz
registra industrijskoga dizajna.

(4) Podaci koji se upisuju u registre iz stavka 1.
ovoga članka propisuju se ovim Zakonom i Pravilnikom.

SluŽbeno
glasilo Zavoda

Članak
49.

Zavod
izdaje službeno glasilo u kojem se objavljuju svi podaci čija je objava
propisana ovim Zakonom i Pravilnikom.

PretraŽivanje

Članak
50.

Zavod
obavlja, na zahtjev zainteresirane osobe, usluge pretraživanja novosti
registriranoga industrijskoga dizajna s učinkom u Republici Hrvatskoj.

Zastupanje

Članak
51.

Strane
pravne i fizičke osobe koje nemaju sjedište, odnosno prebivalište ili
uobičajeno boravište u Republici Hrvatskoj mogu ostvarivati prava iz ovoga
Zakona u postupku pred Zavodom samo preko zastupnika koji su u skladu s
posebnim propisima upisani u registar zastupnika, koji se vodi pri Zavodu.

Dio
jedanaesti: MEĐUNARODNA POHRANA INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA

MeĐunarodna
pohrana industrijskoga dizajna

Članak 52.

(1) Međunarodna pohrana industrijskoga dizajna
provodi se u skladu s odredbama Haškog sporazuma o međunarodnoj pohrani
industrijskoga dizajna od 6. studenoga 1925., revidiranog u Hagu 28. studenoga
1960. i dopunjenog u Stockholmu 14. srpnja 1967., s izmjenama od 28. rujna
1979., u daljnjem tekstu »Haškog sporazuma«.

(2) Međunarodna pohrana može se izvršiti izravno kod
Međunarodnog ureda Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo.

(3) U skladu sa člankom 8. Haškog sporazuma, odredbe
ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju na zahtjeve podnesene u
skladu s odredbama Haškog sporazuma kojima se traži zaštita industrijskoga
dizajna u Republici Hrvatskoj, uz iznimku članka 34. i članka 35. stavka 1.
ovoga Zakona.

Dio
dvanaesti: GRAĐANSKOPRAVNA ZAŠTITA

TuŽba
zbog povrede prava

Članak 53.

(1) Nositelj industrijskoga dizajna, ako su mu
povrijeđena ili ugrožena prava iz članka 17. ovoga Zakona, može tužbom
zahtijevati od nadležnoga suda:

1. utvrđivanje postojanja povrede industrijskoga
dizajna,

2. zabranu izvršene ili namjeravane povrede
industrijskoga dizajna,

3. uklanjanje stanja nastalog izvršenom povredom
industrijskoga dizajna, uključujući oduzimanje i uništenje predmeta kojima se
vrši povreda industrijskoga dizajna,

4. naknadu štete,

5. objavljivanje presude na trošak tuženika,

6. upotrebu oduzetih predmeta.

(2) Postupak povodom tužbe u smislu stavka 1. ovoga
članka je hitan.

(3) U postupku zbog povrede prava iz industrijskoga
dizajna, tuženik može dokazivati da registrirani industrijski dizajn nije
pravno valjan iz razloga navedenih u članku 9. ovoga Zakona.

Zastara

Članak
54.

Tužba
zbog povrede prava iz industrijskoga dizajna može se podnijeti u roku od tri
godine od saznanja za povredu i počinitelja, a najkasnije pet godina od
izvršene povrede.

Privremene
mjere

Članak 55.

(1) Ako nositelj industrijskoga dizajna učini
vjerojatnim da je njegovo pravo povrijeđeno ili da postoji opasnost od povrede,
može od suda zahtijevati:

1. izricanje privremene mjere zabrane obavljanja
radnji kojima se vrijeđa pravo nositelja industrijskoga dizajna,

2. privremeno oduzimanje predmeta koji protupravno
sadržavaju, čine ili u bitnome oponašaju industrijski dizajn ili njihovo
isključenje iz prometa,

3. mjere za osiguranje dokaza o predmetima iz točke
2. ovoga stavka i mjere za očuvanje postojećega stanja.

(2) Nositelj industrijskoga dizajna može zahtijevati
izricanje privremenih mjera i prije podnošenja tužbe, uz uvjet da tužbu podnese
u roku od 20 radnih dana ili 31 kalendarskoga dana, ovisno o tome koji je rok
dulji.

(3) Ako nositelj industrijskoga dizajna ne podnese tužbu
u roku iz stavka 2. ovoga članka, sud može na temelju zahtjeva tuženika
postupak obustaviti i ukinuti zahtijevane mjere.

(4) Sud može odrediti privremene mjere bez
saslušavanja osobe protiv koje se mjere izriču ako je to potrebno, a posebno u
slučajevima kada bi odlaganje imalo za vjerojatnu posljedicu nenadoknadivu
štetu za nositelja prava ili u slučajevima kada postoji očigledna opasnost od
uništenja dokaza.

(5) Na pitanja u pogledu određivanja privremenih
mjera koja nisu uređena ovim Zakonom primjenjuju se odgovarajuće odredbe
Ovršnoga zakona.

Naknada
Štete

Članak
56.

(1) Sud
može odrediti nositelju industrijskoga dizajna da nadoknadi štetu, ako se dokaže
da su zahtijevane mjere iz članka 55. stavka 1. ovoga Zakona bile neutemeljene.

(2) Sud
može odrediti nositelju industrijskoga dizajna polog odgovarajućega novčanog
iznosa radi osiguranja osobe protiv koje se izriče privremena mjera.

Sudsko
priznanje i prijenos prava

Članak 57.

(1) Ako je prijavu industrijskoga dizajna podnijela
neovlaštena osoba ili je industrijski dizajn upisan u registar na ime
neovlaštene osobe suprotno odredbama iz članka 12. ovoga Zakona, ovlaštena osoba
može podnijeti sudu zahtjev za priznanje na zakonu utemeljenih ovlasti i/ili za
prijenos pripadajućih prava u cijelosti ili djelomično, neovisno o drugim
pravima i zahtjevima koji proizlaze iz industrijskoga dizajna.

(2) Ovlaštena osoba iz stavka 1. ovoga članka može
pokrenuti sudski postupak u roku od tri godine od dana objave registracije
dizajna, a u slučaju kada sud utvrdi da neovlaštena osoba nije postupala u
dobroj vjeri, za sve vrijeme trajanja zaštite industrijskoga dizajna.

(3) Ako sud donese pravomoćnu odluku o priznanju i
prijenosu prava iz ovoga članka, prava licence i druga prava upisana u korist
trećih osoba prestaju danom upisa nastalih promjena u registar. Ako su se prije
priznanja prava iz ovoga članka neovlašteni nositelj prava ili korisnik licence
koristili pravom ili obavili uvjerljive pripreme za korištenje prava u dobroj
vjeri, mogu dobiti pravo neisključive licence u roku i pod uvjetima uobičajeno
potrebnim za korištenje prava, ako to zahtijevaju u roku od tri mjeseca od dana
primitka obavijesti koju im uputi Zavod nakon upisa novoga nositelja prava.

(4)
Zavod će upisati u registar utvrđene činjenice iz dostav­ljene pravomoćne
sudske odluke i druge promjene iz ovoga članka te ih objaviti u službenom
glasilu Zavoda.

Dio
trinaesti: PREKRŠAJNE ODREDBE

PrekrŠaji

Članak
58.

(1)
Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba koja izrađuje, nudi, stavlja na tržište (u promet), uvozi, izvozi ili
koristi proizvod u kojem je sadržan tuđi industrijski dizajn ili na koji je
primijenjen tuđi industrijski dizajn ili skladišti takav proizvod u navedene
svrhe.

(2) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja se koristi licencijom protivno
odredbama ugovora o licenciji ili koja nezakonito prisvaja naslov dizajnera
industrijskoga dizajna.

(3) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka kaznit
će se fizička osoba novčanom kaznom od 2.000,00 do 8.000,00 kuna.

(4) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka kaznit
će se odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00
kuna.

(5) Proizvodi koji su nastali ili su pribavljeni
izvršenjem prekršaja iz stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka, kao i predmeti
(alati i pribor) koji su pretežno upotrebljeni u stvaranju proizvoda kojima se
povređuje industrijski dizajn, oduzet će se i uništiti, bez obzira na to jesu
li u vlasništvu počinitelja, o čemu konačnu odluku donosi sudbeno tijelo.

Dio
četrnaesti:  PRIJELAZNE I ZAVRŠNE
ODREDBE

Postupci
u tijeku

Članak 59.

(1) Postupci za priznanje industrijskoga obličja koji
do dana početka primjene ovoga Zakona nisu završeni nastavit će se po propisima
koji su bili na snazi do dana početka primjene ovoga Zakona.

(2) Nositelj modela, uzorka ili industrijskoga
obličja čija vrijednost nije prestala do dana stupanja na snagu ovoga Zakona,
može zahtijevati produženje zaštite pod jednakim uvjetima i s jednakim pravima
kao i nositelji prava industrijskoga dizajna po ovom Zakonu.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka, Zavod će
model, uzorak ili industrijsko obličje, čija se zaštita produžava, preimenovati
u industrijski dizajn, upisati ga u registar industrijskoga dizajna te objaviti
produženje zaštite u službenom glasilu Zavoda.

(4) Postupci zbog povrede prava iz industrijskoga
obličja ili zbog povrede prava iz prijave te postupci za proglašavanje rješenja
o priznanju industrijskoga obličja ništavim, koji do dana početka primjene
ovoga Zakona nisu završeni, dovršit će se po propisima koji su bili na snazi do
dana početka primjene ovoga Zakona.

Prestanak
vrijednosti drugih propisa

Članak 60.

Danom
početka primjene ovoga Zakona prestaju važiti odredbe Zakona o industrijskom
obličju (»Narodne novine«, broj 78/99. i 127/99.), osim odredbe o zastupanju iz
članka 57. navedenoga Zakona, koja se primjenjuje do donošenja posebnog zakona.

Pravilnik

Članak 61.

Pravilnik
kojim se pobliže uređuju pitanja iz članka 16. stav­ka 6., članka 25. stavka
4., članka 27. stavka 3., članka 35. stavka 2., članka 36. stavka 2., članka
37. stavka 2., članka 38. stavka 3., članka 39. stavka 10., članka 40. stavka
5., članka 42. stavka 5., članka 43. stavka 2., članka 44. stavka 10., članka
48. stavka 4. i članka 49. ovoga Zakona, donijet će ministar nadležan za rad
Zavoda, na prijedlog ravnatelja Zavoda, najkasnije do početka primjene ovoga
Zakona.

Primjena HaŠkog sporazuma

Članak 62.

Odredba
iz članka 52. ovoga Zakona primjenjuje se od dana stupanja na snagu Haškog
sporazuma za Republiku Hrvatsku.

Stupanje na snagu i primjena ovoga Zakona

Članak 63.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave
u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1. siječnja 2004.

Klasa: 310-01/03-01/02

Zagreb, 15. listopada 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 173/2003-2498