## Kolektivni ugovor za Adriatic security d.o.o.

### NN 108/2012 (1.10.2012.), Kolektivni ugovor za Adriatic security d.o.o.

KOLEKTIVNI UGOVORI

2368

KOLEKTIVNI UGOVOR
ZA ADRIATIC SECURITY d.o.o.

TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Kolektivnim ugovorom (dalje: Ugovorom) utvrđuju se međusobna prava i obveze iz rada i po osnovi rada radnika i poslodavca u zaštitarskoj djelatnosti i to na razini Republike Hrvatske.

Članak 2.

Ovaj Ugovor obvezuje njegove potpisnike, te sindikate i poslodavce koji mu naknadno, u skladu sa zakonom, pristupe.

Ovaj Ugovor ne obvezuje poslodavce za radnike s posebnim ugovorima.

ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak 3.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu.

Ako poslodavac s radnikom sklopi ugovor za obavljanje posla koji, obzirom na narav i vrstu, te ovlasti poslodavca, ima obilježja posla za koji se zasniva radni odnos, smatra se da je s radnikom sklopio ugovor o radu, osim ako poslodavac ne dokaže suprotno.

U slučaju da radni odnos prestaje na zahtjev radnika otkazni rok za sve radnike je 30 dana.

RADNO VRIJEME, ODMORI I DOPUSTI

Članak 4.

Puno radno vrijeme radnika je 40 sati tjedno.

Članak 5.

Raspored radnog vremena na pojedine dane u tjednu, početak i završetak radnog vremena utvrđuje poslodavac.

Svako odstupanje od utvrđenog fonda radnog vremena, a koje nije preraspodjela radnog vremena, predstavlja prekovremeni rad.

Članak 6.

Preraspodjela radnog vremena može se obaviti kada to zahtijeva priroda djelatnosti, odnosno poslovi i zadaci, organizacija rada, bolje korištenje radnog vremena, te izvršavanje određenih poslova i zadataka u utvrđenim rokovima.

Plaća za obavljeni rad prema preraspodjeli radnog vremena isplaćuje se u pravilu s plaćom za mjesec u kojem je obavljena preraspodjela.

Preraspodjela radnog vremena obavlja se u sklopu jedne kalendarske godine.

Preraspodijeljeno radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

Kod preraspodjele radnog vremena moraju se poštivati odredbe o dnevnom i tjednom odmoru radnika.

Preraspodijeljeno radno vrijeme tijekom razdoblja u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati duže od 48 sati tjedno, ali ne duže od 56 sati tjedno, pod uvjetom da radnik dostavi poslodavcu pisanu izjavu o dobrovoljnom pristanku na takav rad.

Preraspodijeljeno radno vrijeme u razdoblju u kojem traje duže od punog ili nepunog radnog vremena može trajati najduže 6 mjeseci

Članak 7.

Radnik ima za svaku kalendarsku godinu pravo na plaćeni godišnji odmor u trajanju od najmanje četiri tjedna.

Za vrijeme korištenja godišnjeg odmora radniku se isplaćuje naknada plaće u visini prosječne mjesečne plaće isplaćene mu u prethodna 3 mjeseca.

Ništetan je sporazum o odricanju od prava na godišnji odmor ili o isplati naknade umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 8.

Tijekom kalendarske godine, radnik ima pravo na plaćeni dopust u sljedećim slučajevima:

|  |  |
| --- | --- |
| – zaključenje braka: | 3 dana |
| – rođenje djeteta: | 2 dana |
| – smrt člana uže obitelji: | 3 dana |
| – elementarna nepogoda koja je neposredno zadesila radnika: | 2 dana |
| – polaganje stručnog ispita, ako ga na njega uputi poslodavac: | 2 dana |

Tijekom kalendarske godine radnik ima pravo na plaćeni dopust do ukupno 7 dana.

Članom uže obitelji smatraju se: suprug, srodnici po krvi u pravoj liniji i njihovi supruzi, braća i sestre, pastorčad i posvojenici, djeca bez roditelja uzeta na uzdržavanje, očuh i maćeha, posvojitelj i osoba koju je radnik obvezan po zakonu uzdržavati, te osoba koja s radnikom živi u izvanbračnoj zajednici.

Radnik može koristiti plaćeni dopust isključivo u vrijeme ili neposredno nakon nastupa okolnosti na temelju kojih ostvaruje pravo na isti.

Radnici – dobrovoljni darivatelji krvi ostvaruju pravo na jedan slobodan dan s naslova dobrovoljnog darivanja krvi, a ostvaruje se u tijeku kalendarske godine sukladno radnim obvezama.

Pri utvrđivanju trajanja plaćenog dopusta ne uračunavaju se nedjelje, blagdani, praznici i ostali dani koji su zakonom određeni kao neradni.

Članak 9.

U pogledu stjecanja prava iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom, razdoblja plaćenog dopusta smatraju se vremenom provedenim na radu.

Članak 10.

Plaća radnika za puno radno vrijeme i prosječne rezultate rada (dalje: plaća), ne može biti niža od iznosa minimalne plaće u Republici Hrvatskoj određene pozitivnim propisima.

Članak 11.

Za pojedine vrste zaštitarskih poslova, poslodavac je obvezan isplatiti radniku plaću od najmanje:

=16,20 kn po satu rada za čuvarske poslove (čuvanje stambenih, poslovnih ili drugih prostora uz moguću primjenu sljedećih zakonskih ovlasti: provjera identiteta osoba; davanje upozorenja i zapovijedi; pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava; osiguranje mjesta događaja)

=16,20 kn po satu rada za zaštitarske poslove bez oružja (tj. za zaštitu stambenih, poslovnih ili drugih prostora, te osoba unutar istih uz moguću primjenu sljedećih zakonskih ovlasti: provjera identiteta osoba; privremeno ograničenje slobode kretanja; davanje upozorenja i zapovijedi; pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava; osiguranje mjesta događaja; uporaba tjelesne snage)

=17,05 kn po satu rada za zaštitarske poslove s oružjem (tj. za zaštitu stambenih, poslovnih ili drugih prostora, te osoba unutar istih uz moguću primjenu sljedećih zakonskih ovlasti: provjera identiteta osoba; privremeno ograničenje slobode kretanja; davanje upozorenja i zapovijedi; pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava; osiguranje mjesta događaja; uporaba čuvarskog psa; uporaba tjelesne snage; uporaba vatrenog oružja)

=23,00 kn po satu rada za zaštitarsko-pratiteljske poslove (tj. za zaštitu i pratnju novca, vrijednosnih papira i dragocjenosti uz moguću primjenu slijedećih zakonskih ovlasti: provjera identiteta osoba; privremeno ograničenje slobode kretanja; davanje upozorenja i zapovijedi; pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava; osiguranje mjesta događaja; uporaba čuvarskog psa; uporaba tjelesne snage; uporaba vatrenog oružja)

=34,00 kn po satu rada za tjelohraniteljske poslove (tj. za neposrednu tjelesnu zaštitu osoba uz moguću primjenu sljedećih zakonskih ovlasti: provjera identiteta osoba; privremeno ograničenje slobode kretanja; davanje upozorenja i zapovijedi; pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava; osiguranje mjesta događaja; uporaba čuvarskog psa; uporaba tjelesne snage; uporaba vatrenog oružja)

= 34,00 kn po satu rada za redarske poslove

= 25,00 kn po satu rada za zaštitarsko-tehničarske poslove.

Članak 12.

Poslodavac je obvezan radniku isplatiti dodatke na plaću i to u iznosu od najmanje:

= 10% od cijene redovnog sata rada, za svaki odrađeni sat prekovremenog rada,

= 10% od cijene redovnog sata rada, za svaki odrađeni sat rada blagdanom ili drugim danom koji je zakonom određen kao neradni,

= 5% od cijene redovnog sata rada, za svaki odrađeni sat noćnog rada,

= 5% od cijene redovnog sata rada, za svaki odrađeni sat rada nedjeljom.

Dodaci na plaću međusobno se ne isključuju.

Članak 13.

Plaća i svi dodaci na plaću isplaćuju se u novcu.

Plaća i svi dodaci na plaću isplaćuju se u razdobljima koja ne smiju biti duža od mjesec dana.

Članak 14.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje ima pravo na: naknadu prijevoznih troškova, naknadu troškova smještaja i dnevnicu, u iznosu najvišeg neoporezivog istovrsnog iznosa utvrđenog prema važećim propisima o porezu na dohodak.

Članak 15.

Poslodavac će radniku isplatiti naknadu za korištenje privatnog automobila u službene svrhe i to u iznosu najvišeg neoporezivog istovrsnog iznosa utvrđenog prema važećim propisima o porezu na dohodak.

Članak 16.

Poslodavac može radniku isplatiti naknadu troškova prijevoza na posao i s posla, u visini stvarnih troškova javnog prijevoza, maksimalno do 500,00 kuna mjesečno.

Članak 17.

Poslodavac će radniku odnosno njegovoj obitelji isplatiti potporu za slučajeve:

– invalidnosti radnika,

– smrti člana uže obitelji radnika,

– smrti radnika,

i to u iznosu 50% najvišeg neoporezivog istovrsnog iznosa utvrđenog prema važećim propisima o porezu na dohodak.

Članak 18.

Poslodavac može radniku isplatiti:

– dar za svako radnikovo dijete do 12 godina starosti (prigodom Dana sv. Nikole, a najkasnije do 31. prosinca tekuće godine)

– božićnicu ili naknadu za godišnji odmor (najkasnije do početka korištenja godišnjeg odmora)

– te prigodan dar u naravi za Uskrs

i to u iznosu od 50% najvišeg neoporezivog istovrsnog iznosa utvrđenog prema važećim propisima o porezu na dohodak.

Članak 19.

Poslodavac može radniku isplatiti jubilarnu nagradu za navršenih:

– 10 godina radnog staža

– 15 godina radnog staža

– 20 godina radnog staža

– 25 godina radnog staža

– 30 godina radnog staža

– 35 godina radnog staža

– 40 godina radnog staža

kod istog poslodavca, i to u iznosu od 50% najvišeg neoporezivog istovrsnog iznosa utvrđenog prema važećim propisima o porezu na dohodak u RH.

Članak 20.

Poslodavac je obvezan radniku isplatiti otpremninu sukladno odredbama Zakona o radu.

Članak 21.

Za rješavanje individualnih i kolektivnih radnih sporova između potpisnika ovoga Ugovora koje nije bilo moguće riješiti međusobnim pregovaranjem, mora se provesti postupak mirenja.

Ako postupak mirenja u kolektivnom radnom sporu ne uspije, sindikat ima pravo pozvati na štrajk i provesti ga sa svrhom zaštite i promicanja socijalnih interesa svojih članova.

Članak 22.

Poslodavac će, na zahtjev radnika ili sindikata, pravodobno i redovito obračunavati i ustezati sindikalne članarine, sindikalne kredite, sindikalne pozajmice, te ostale sindikalne financijske potpore članovima sindikata.

Članak 23.

Za vrijeme trajanja ovog Ugovora stranke se obvezuju nastaviti granske kolektivne pregovore radi zaključivanja sljedećeg zaštitarskog kolektivnog ugovora, te aktivno sudjelovati u procesima izrade svih propisa koji uređuju područje zaštitarstva, sve u svrhu kontinuiranog rada na poboljšanju stanja u zaštitarskoj djelatnosti.

Članak 24.

Za vrijeme poštivanja ovog Ugovora, ugovorne strane obvezuju se na socijalni mir.

Članak 25.

Ako zbog nastupa okolnosti koje nisu postojale ili su bile nepoznate u trenutku sklapanja ovoga Ugovora ili zbog promjena okolnosti, jedna od ugovornih strana ne bi mogla izvršavati neke od odredbi ovog Ugovora ili bi joj to bilo izuzetno otežano, obvezuje se da će drugoj strani pravodobno predložiti izmjenu ovog Ugovora.

Članak 26.

Svaka ugovorna strana može predložiti izmjene i dopune ovoga Ugovora.

Ugovorna strana kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i dopunu ovoga Ugovora mora se pismeno očitovati u roku 30 dana od primitka prijedloga, te mora pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni ili dopuni u roku 60 dana od primitka prijedloga.

Ako strana kojoj je podnesen prijedlog ne postupi po proceduri iz prethodnog stavka, smatrat će se da su ispunjeni uvjeti za primjenu odredbi ovog Ugovora o postupku mirenja.

Članak 27.

Svaka ugovorna strana može otkazati ovaj Ugovor.

Otkazni rok je 30 dana od dostave otkaza drugoj ugovornoj strani.

Članak 28.

Ovaj Ugovor sklapa se na vrijeme od 1 godine, a primjenjuje se od 1. ožujka 2012. godine.

Članak 29.

Smatra se da je ovaj Ugovor zaključen kada ga potpišu ovlašteni predstavnici ugovornih strana.

Članak 30.

Ovaj Ugovor zaključen je u 5 istovjetnih i jednakovrijednih primjeraka od kojih:

– po jedan primjerak za svaki sindikat

– jedan primjerak za poslodavca

– jedan primjerak za Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva

– jedan primjerak za objavu u »Narodnim novinama«.

Zadar, 20. veljače 2012.

ZA ADRIATIC SECURITY d.o.o.
Ivica Zdrilić, predsjednik Uprave, v. r.

ZA SAMOSTALNI SINDIKAT HRVATSKE
Milenko Čubrilo, potpredsjednik SSH **za zaštitarstvo**, v. r.

ZA REPUBLIČKI SINDIKAT RADNIKA HRVATSKE

Jadranko Vehar, predsjednik RSRH, v. r.

108 01.10.2012 Kolektivni ugovor za Adriatic security d.o.o.

108 01.10.2012 Kolektivni ugovor za Adriatic security d.o.o.

108 01.10.2012 Kolektivni ugovor za Adriatic security d.o.o.

Kolektivni ugovor, NN 108/2012-2368