## Jedinstveni nastavni plan i okvirni obrazovni program za zanimanje zidar

### NN 68/2005 (3.6.2005.), Jedinstveni nastavni plan i okvirni obrazovni program za zanimanje zidar

# MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA

**1348**

Na temelju članka 44. stavka 5. Zakona o obrtu
(»Narodne novine« br. 49/03. – pročišćeni tekst),
ministar gospodarstva, rada i poduzetništva, nakon prethodno pribavljena
mišljenja Hrvatske obr­tničke
komore i uz suglasnost ministra znanosti, obrazovanja i športa, donosi

### JEDINSTVENI NASTAVNI PLAN I OKVIRNI OBRAZOVNI PROGRAM ZA ZANIMANJE

## ZIDAR

1. OSNOVNA OBILJEŽJA
OBRAZOVNOGA PROGRAMA

**Ciljevi**

Stjecanje znanja, vještina, umijeća i navika koje
će omogućiti učeniku da nakon završetka školovanja, uz minimalno vrijeme
uvođenja u rad, obavlja poslove i zadatke iz djelokruga svog zanimanja.

Uključivanje u obrtničko-zanatsku izradu
zidarskih konstruk­cija,
ali i u industrijsku, serijsku proizvodnju na složenim gradilištima.

Stjecanje osnovnoga profesionalnog obrazovanja
temeljem kojeg je moguće daljnje školovanje u struci.

**Zadaci**

Usvojiti znanja o zaštiti na radu, o sigurnom
kretanju na gradilištu, o očuvanju vlastitog zdravlja prilikom poslova u raznim
vremenskim prilikama i radnim uvjetima, o sigurnom radu na visini te mjere
zaštite ljudi i okoliša.

Poznavati svojstva i primje  nu materijala,
alata, pribora i pomagala.

Steći osnovna znanja o građevinskim
konstrukcijama i njihovim zadaćama.

Naučiti izračunati utrošak materijala, vrijeme
izvođenja radova, te izradu predračuna za pojedine zidarske radove.

Steći vještinu zidanja zidova.

Usvojiti znanje o izradi, montaži i podupiranju
oplata.

Usvojiti znanje o izradi i postavi armature
prema tehničkom nacrtu za AB konstruktivne elemente.

Razviti vještinu izrade, ugradnje i njegovanje
betonske mase u AB konstrukcijama.

Steći vještinu žbukanja.

Usvojiti znanje i steći vještinu postavljanja
izolacija.

Usvojiti znanja o montaži svih vrsta
građevinskih skela.

Upoznati osnovna načela estetike u
graditeljstvu.

Ovladati radom na računalu s osnovama programa
za pisanje, računanje i crtanje.

Razviti kod učenika osjećaj odgovornosti za
racionalno korištenje materijala, energije i zaštitu okoliša.

**Trajanje
obrazovanja: 3 godine.**

**Uvjeti za
upis**

Završena osnovna škola, liječnička potvrda o
zdravstvenoj sposobnosti za obavljanje poslova zidara. Ugovor o naukovanju.

**Mogućnost
nastavka školovanja**

Nakon završenog školovanja i tri godine radnog
iskustva u zanimanju može se polagati majstorski ispit čime se stječe zvanje
majstor-zidar (Zakon o obrtu, »Narodne novine« 77/93., 64/ 01.).

Učenici sa završenim obrazovanjem za obrtnička
zanimanja mogu pod određenim uvjetima nastaviti školovanje u tehničkoj školi
ili veleučilištu.

2. NASTAVNI PLAN

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Naziv predmeta** | **Broj sati** | | | | | | **Ukupni broj sati** |
| **1. razred** | | **2. razred** | | **3. razred** | |
| **tjedno** | **godišnje** | **tjedno** | **godišnje** | **tjedno** | **godišnje** |
| Hrvatski jezik | 3 | 105 | 3 | 105 | 3 | 96 | 306 |
| Strani jezik | 2 | 70 | 2 | 70 | 2 | 64 | 204 |
| Povijest | 2 | 70 | - | - | - | - | 70 |
| Vjeronauk/etika | 1 | 35 | 1 | 35 | 1 | 32 | 102 |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | 1 | 35 | 1 | 35 | 1 | 32 | 102 |
| Politika i gospodarstvo | - | - | 2 | 70 |  |  | 70 |
| Matematika u struci | 2 | 70 | 2 | 70 | 2 | 64 | 204 |
| Građevne konstrukcije | 2,5 | 87 | 2 | 70 | - | - | 157 |
| Elementi niskogradnje | - | - |  |  | 2 | 64 | 64 |
| Poznavanje nacrta | - | - | 2 | 70 |  | - | 70 |
| Otpornost građevina | - | - | - | - | 2 | 64 | 64 |
| Organizacija građenja | - | - | - | - | 2 | 64 | 64 |
| Osnove računalstva | 1,5 | 53 | - | - | - | - | 53 |
| *Izborna nastava* | 1 | 35 | 1 | 35 | 1 | 32 | 102 |
| Tjelesna i zdravstvena kultura |  |  |  |  |  |  |  |
| Matematika u struci |  |  |  |  |  |  |  |
| Kultura stanovanja |  |  |  |  |  |  |  |
| Tehnologija građenja |  |  |  |  |  |  |  |
| *Praktični dio* |  | 900 |  | 900 |  | 800 | 2600 |
| Tehnologija struke |  | 70 |  |  |  |  | 70 |
| Tehnologija zidarskih radova |  |  |  | 70 |  | 64 | 134 |
| Praktična nastava |  | 830 |  | 830 |  | 736 | 2396 |
| **Ukupno** | **16** | **1460** | **16** | **1460** | **16** | **1312** | **4232** |

NASTAVNI PLAN –
OBJAŠNJENJE

*A) Općeobrazovni dio*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Naziv predmeta** | **Broj sati** | | | | | | **Ukupni broj sati** |
| **1. razred** | | **2. razred** | | **3. razred** | |
| **tjedno** | **godišnje** | **tjedno** | **godišnje** | **tjedno** | **godišnje** |
| Hrvatski jezik | 3 | 105 | 3 | 105 | 3 | 96 | 306 |
| Strani jezik | 2 | 70 | 2 | 70 | 2 | 64 | 204 |
| Povijest | 2 | 70 | - | - | - | - | 70 |
| Vjeronauk/etika | 1 | 35 | 1 | 35 | 1 | 32 | 102 |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | 1 | 35 | 1 | 35 | 1 | 32 | 102 |
| Politika i gospodarstvo | - | - | -2 | -70 |  |  | 70 |
| **Ukupno** | **9** | **315** | **9** | **315** | **7** | **224** | **854** |

*B) Stručno-teorijski dio*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Naziv predmeta** | **Broj sati** | | | | | | **Ukupni broj sati** |
| **1. razred** |  | **2. razred** |  | **3. razred** |  |
| **tjedno** | **godišnje** | **tjedno** | **godišnje** | **tjedno** | **godišnje** |
| Matematika u struci | 2 | 70 | 2 | 70 | 2 | 64 | 204 |
| Građevne konstrukcije | 2,5 | 87 | 2 | 70 | - | - | 157 |
| Elementi niskogradnje | - | - |  |  | 2 | 64 | 64 |
| Poznavanje nacrta | - | - | 2 | 70 |  |  | 70 |
| Otpornost građevine | - | - | - | - | 2 | 64 | 64 |
| Organizacija građenja | - | - | - | - | 2 | 64 | 64 |
| Osnove računalstva | 1,5 | 53 | - | - | - | - | 53 |
| **Ukupno** | **6** | **210** | **6** | **210** | **8** | **256** | **676** |

*C) Izborni dio*

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Naziv predmeta** | **Broj sati** | | | | | | **Ukupni broj sati** |
| **1. razred** |  | **2. razred** |  | **3. razred** |  |
| **tjedno** | **godišnje** | **tjedno** | **godišnje** | **tjedno** | **godišnje** |
| Matematika u struci | 1 | 35 | 1 | 35 | 1 | 32 |  |
| Tjelesna i zdravstvena kultura | 1 | 35 | 1 | 35 | 1 | 35 |  |
| Kultura stanovanja | - | - | 1 | 35 | - | - |  |
| Tehnologija građenja | 1 | 35 | 1 | 35 | 1 | 32 |  |
| **Ukupno** | **1** | **35** | **1** | **35** | **1** | **32** | **102** |

\*Škola
ili učenik biraju jedan od ponuđenih predmeta

*D) Praktični dio*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Naziv predmeta** | **Broj sati** | | | **Ukupni broj sati** |
| **1. razred** | **2. razred** | **3. razred** |
| **godišnje** | **godišnje** | **godišnje** |
| Praktična nastava u školi | 340 | 270 | 160 | 770 |
| Praktična nastava u  školskoj radionici  – najviše sati\* |  |  |  |  |
|  |  |  |  |
| 270 | 200 | 96 | 566 |
| Tehnologija struke\*\* | 70 |  |  | 70 |
| Tehnologija zidarskih radova\*\* |  | 70 | 64 | 134 |
| Praktična nastava u  radnom procesu –  najmanje sati |  |  |  |  |
|  |  |  |  |
| 560 | 630 | 640 | 1830 |
| Ukupno | 900 | 900 | 800 | 2600 |

\*
Svaka škola izrađuje izvedbeni program

\*\*
Okvirni sadržaj izvodi se dijelom s cijelim razredom, a dijelom u obliku vježbi
po skupinama

*Napomena:* Program zaštite na radu
u trajanju od 35 sati potreb­no je ostvariti na
početku nastavne godine u školi u sklopu praktične nastave (prvi tjedan
praktične nastave). Program zaštite na radu obvezno je završiti
standardiziranim testom o osnovama zaštite na radu i protupožarne zaštite kako
bi se učenici odgovorno uključili u proces rada kod poslodavaca u okolnostima
povećanog broja izvora opasnosti, pridržavali se postupaka i mjera zaštite, a
poslodavci bi imali vjerodostojan dokument u vidu potvrde o položenom testu i
time dokaz o ispravnosti angažiranja naučnika i za eventualni nadzor inspekcije
rada, zaštite na radu i protupožarne inspekcije.

Godišnji plan ostvarivanja praktične nastave i
odnos sadržaja koji se ostvaruju u školskoj radionici ili na gradilištu zajedno
utvrđuju (i prilagođavaju tijekom školske godine) škola i poslodavac. Ako škola
nema zidarsku radionicu, praktična nastava se izvodi u licenciranoj zidarskoj
radionici ili graditeljskom poduzeću, s tim da se učeniku mora osigurati
svladavanje cjelokupnog programa.

*E) Ukupno nastave*

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Broj sati** | | | **Ukupno sati** |
| **1. razred** | **2. razred** | **3. razred** |
| **godišnje** | **godišnje** | **godišnje** |
| A Općeobrazovni dio | 315 | 315 | 224 | 854 |
| B Stručno-teorijski dio | 210 | 210 | 256 | 676 |
| C Izborni dio | 35 | 35 | 32 | 102 |
| D Praktični dio | 900 | 900 | 800 | 2600 |
| **Ukupno (A+B+C+D)** | **1460** | **1460** | **1312** | **4232** |

3. OBVEZNI NAČIN
PROVJERAVANJA ZNANJA I UMIJEĆA

|  |  |
| --- | --- |
| **Predmeti strukovnog**  **dijela programa** | **Obvezni način provjere i ocjenjivanja znanja i umijeća** |
| Matematika u struci | Usmeno, pismeno. |
| Građevne konstrukcije | Usmeni odgovori, pisana provjera, pisani radovi, vježbe, domaći rad. |
| Elementi niskogradnje | Usmeni odgovori, pisana provjera, pisani radovi, vježbe, tehničko-tehnološka dokumentacija, domaći rad. |
| Poznavanje nacrta | Grafičke vježbe, usmeni odgovori, domaći rad. |
| Otpornost građevina | Usmeni odgovori, pisana provjera, pisani radovi, vježbe, domaći rad. |
| Organizacija građenja | Usmeni odgovori, pisana provjera, pisani radovi, vježbe, domaći rad. |
| Osnove računalstva | Usmena i pisana provjera, pisani radovi, vježbe, domaći rad. |
| Izborni predmet | Usmeno, pismeno, praktični rad (ovisi o vrsti izbornog predmeta). |
| Tehnologija struke  Tehnologija zidarskih radova | Usmeni odgovori, pisana provjera, pisani radovi, vježbe, domaći rad. |
| Praktična nastava | Praktičan uradak mapa za izvođenje praktičnog dijela naukovanja. |

*Napomena*: Tijekom druge godine
obvezna je provedba kontrolnog ispita.

4. POTREBNA STRUČNA
SPREMA NASTAVNIKA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavni predmeti strukovnog dijela programa** | **Nastavnik** | **Izobrazba** |
| Osnove  računalstva | profesor računalstva |  |
| dipl. ekonomist smjer informatika ili kibernetika |  |
| prof. informatike i matematike | VSS |
| ing. informatike |  |
| dipl. ing. elektrotehnike – smjer računalstva, telekomunikacija |  |
| Građevne konstrukcije | dipl. ing. arhitekture | VSS |
|  | dipl. ing. građevinarstva |
| Elementi niskogradnje | dipl. ing. arhitekture | VSS |
|  | dipl. ing. građevinarstva |
| Poznavanje nacrta | dipl. ing. arhitekture | VSS |
|  | dipl. ing. građevinarstva |
| Otpornosti građevina | dipl. ing. arhitekture | VSS |
|  | dipl. ing. građevinarstva |
| Organizacija građenja | dipl. ing. arhitekture | VSS |
|  | dipl. ing. građevinarstva |
| Izborna nastava struke | dipl. ing. arhitekture | VSS |
|  | dipl. ing. građevinarstva |
| Matematika u struci | prof. matematike | VSS |
| dipl. ing. matematike |
| prof. matematike i fizike |
| prof. matematike i informatike |
| prof. matematike i nacrtne geometrije |
| prof. matematike |
| dipl. ing. građevinarstva |
| dipl. ing. arhitekture |
| Tehnologija struke  Tehnologija zidarskih radova  Tehnologija građenja | dipl. ing. arhitekture | VSS |
| dipl. ing. građevinarstva | VŠS |
| nastavnik praktične nastave | SSS |
| suradnik u nastavu-majstor zidar |  |
| Praktična nastava u školi | dipl. ing. arhitekture | VSS, |
| dipl. ing. građevinarstva | VŠS, |
| nastavnik praktične nastave – stručni učitelj | SSS, |
| (suradnik u nastavi) majstor zidar |  |
| Praktična nastava u radnom procesu | Nastavnik praktične nastave | VSS, |
| majstor-zidar | VŠS |
|  | SSS |

Osim navedenih nastavnika, nastavne predmete
mogu izvoditi i drugi nastavnici prema Pravilniku o stručnoj spremi i
pedagoško--psihološkoj izobrazbi nastavnika u srednjem školstvu (»Narodne
novine« 1/96.,80/99.).

5. IZVOĐENJE PROGRAMA

*5.1. Rad s učenicima u skupinama*

Kod
stručnih predmeta, tamo gdje to zahtijevaju nastavni sadržaji, učenici se
moraju odvojiti u skupine.

*5.2. Minimalni materijalni uvjeti za izvođenje programa*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Prostor** | **Oprema** | **Nastavni predmet** |
| Računalska učionica | 15 računala s odgovarajućim programima za obradu teksta, LCD projektor, pisač, mogućnost pristupa internetu, programi za crtanje. | Osnove računalstva. Poznavanje nacrta. Tehnologija struke. Tehnologija zidarskih radova. Tehnologija građenja. Organizacija građenja. |
| Školska učionica | Klasična učionica s potrebnom tehničkom i crtaćom opremom (sredstvima i pomagalima). | Tehnologija struke.  Tehnologija zidarskih radova.  Tehnologija građenja.  Građevne konstrukcije.  Elementi niskogradnje.  Otpornost građevina.  Organizacija građevina. |
| Školska učionica | Učionica s potrebnom opremom. | Matematika u struci |
| Školska učionica | Ovisno o odabranoj vrsti izbornog predmeta. | Izborni predmet |
| Školska radionica | Radionica s potrebnim alatom i mehaniziranim sredstvima za rad (miješalice, pervibrator) strojevi za oblikovanje armature. Kalupima za betoniranje. Građom za izvedbu oplate. Dovoljno opeke i drugih elemenata za zidanje. Radni prostor od 15 m2/učeniku. Sanitarije, garderobe cca 2 m2 te skladišni prostor, unutrašnji i vanjski cca 7,0 m2 × broj učenika. | Praktična nastava |

6. NASTAVNI PROGRAM –
KATALOG ZNANJA

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.1. *Nastavni predmet*:
MATEMATIKA U STRUCI**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred:            prvi
(1.)

                        drugi
(2.)

                        treći
(3.)

Broj sati tjedno/godišnje:          prvi: 2/70

                                               drugi:
2/70

                                               treći:
2/64

**Ciljevi**

Razumijevanje, matematičko modeliranje i
rješavanje problema i procesa u prirodi, društvu, struci i radnom okolišu.

Uspješno uključivanje u nastavak školovanja
(vertikalna prohodnost).

**Zadaci**

Usvojiti matematičke pojmove, simbole i znanja
nužna za razumijevanje, matematičko modeliranje i rješavanje problema i procesa
u prirodi, društvu, struci i radnom okolišu.

Usvojiti matematičke pojmove, simbole i znanja
nužna za uspješno uključivanje u nastavak školovanja.

Razvijati logično mišljenje i sposobnosti (pravilnog
rasuđivanja, preciznog formuliranja pojmova, računanja, grafičkog izražavanja,
prostornog zora) kao preduvjete kreativnosti i snalažljivosti u novim
situacijama.

Razvijanje pozitivne osobnosti učenika
stjecanjem radnih navika te navika upornosti, točnosti i urednosti.

Matematičko opismenjivanje učenika kao važan dio
opće pismenosti.

**Didaktičko-metodičke
napomene**

Nastava matematike za trogodišnja zanimanja u
JMO-u zasniva se na načelima: vertikalne prohodnosti, izbornosti, horizontalne
prohodnosti i korelacije sa stručnim nastavnim predmetima.

Sadržaji izborne nastave matematike dijelom su
nove nastavne cjeline, a dijelom nadopunjuju postojeće nastavne cjeline u
nastavnom predmetu matematika, radi čega izvođenje nastave tih dvaju nastavnih
predmeta mora biti sinkronizirano. O tomu se mora voditi računa pri izradi
operativnih nastavnih programa za ta dva nastavna predmeta.

Nastavni sadržaji u matematici isti su za sva
zanimanja (što omogućuje horizontalnu prohodnost), a diferencijacija sadržaja s
obzirom na pojedino zanimanje (korelacija) ostvaruje se u svim nastavnim
jedinicama izborom primjera za motivaciju i ilustraciju, a poglavito kroz
nastavnu jedinicu primjene.

U organizacijskom smislu, nastava matematike
izvodi se po razrednom odjelu kao jedinstvenoj nastavnoj skupini, unatoč tome
što se u razrednom odjelu nalazi više zanimanja; ta heterogenost razrednog
odjela prevladava se balansiranjem diferenciranih stručnih sadržaja između
zanimanja u tom razrednom odjelu.

Zbog povezanosti nastavnih sadržaja, uvjetovanosti
dinamike njihovog izvođenja i organizacijskog aspekta, nužna je suradnja između
nastavnika koji predaju matematiku i izbornu nastavu na razini istog razreda
(godine).

Radi izbora primijenjenih zadataka i prijenosa
znanja, korisna je suradnja između nastavnika matematike i nastavnika stručnih
predmeta, te konzultiranje stručne literature.

1. RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, umijeća, vještine)** | **Nastavni sadržaji** |
| Brojevi | Uvježbati osnovne računske operacije s brojevima i ovladati svojstvima računskih operacija. | Prirodni brojevi.  Cijeli brojevi.  Racionalni brojevi.  Realni brojevi. |
| Potencije i korijeni | Naučiti: izračunati vrijednost potencije pomoću džep­nog računala; primijeniti pravila u računanju s potencijama; prevesti broj u standardni oblik; izračunati vrijednost korijena pomoću džepnog računala te uvjež­bati primjenu pravila u računanju s korijenima. Ilustrirati primjene potencija i korijena. | Pojam potencije. Izračunavanje vrijednosti potencije. Računanje s potencijama. Standardni zapis broja. Pojam korijena. Izračunavanje vrijednosti korijena. Računanje s korijenima. Primjene. |
| Polinomi | Upoznati primjere polinoma jedne i više varijabli. Uvježbati zbrajanje, oduzimanje i množenje polinoma jedne i više varijabli. Naučiti kvadrirati binom i kubirati binom. | Pojam polinoma.  Vrijednost polinoma u točki.  Zbrajanje, oduzimanje i množenjem polinoma.  Kvadrat binoma. Kub binoma. |
| Linearne jednadžbe | Naučiti riješiti: linearnu jednadžbu; jednadžbe koje se svode na linearnu; sustav linearnih jednadžbi s dvije nepoznanice. Uvježbati primjene linearnih jednadžbi i sustava linearnih jednadžbi u rješavanju problema stručne i praktične naravi. Uvježbati transformacije formula. | Pojam jednadžbe.  Linearna jednadžba.  Sustav linearnih jednadžbi.  Primjene.  Transformacije formula. |
| Postotni račun, kamatni račun | Naučiti: izračunati postotni iznos, postotak i osnovnu vrijednost. Uvježbati primjene postotnog računa u prak­tičnim primjerima i znati riješiti zadatke o jednostavnom kamatnom računu. | Postotni račun. Primjene.  Jednostavni kamatni račun. |
| Linearna funkcija | Kroz primjere linearnih funkcionalnih ovisnosti dviju veličina iz stručnog i praktičnog konteksta, upoznati pojam funkcije i njezinog grafa. Znati nacrtati graf linearne funkcije te ga kvalitativno i kvantitativno analizirati. | Pojam funkcije. Pojam grafa funkcije. Primjeri funkcija.  Linearna funkcija i njezin graf. Nul-točka linearne funkcije.  Tijek linearne funkcije.  Primjene. |
| Planimetrija | Uvježbati: pretvorbe mjera za duljinu i mjera za površinu; primjenjivati Pitagorin poučak; izračunati opseg i površinu trokuta, kvadrata, pravokutnika, romba, trapeza, kruga, dijelova kruga i pravilnog šesterokuta. Uvježbati izračunavanje opsega i površine kombiniranih likova praktične naravi. Uvježbati praktične primjene sličnosti. | Mjere za duljinu. Mjere za površinu. Pitagorin poučak. Trokut. Četverokuti. Kružnica i krug. Dijelovi kružnice i kruga. Pravilni poligoni. Kombinirani likovi. Sličnost trokuta. |

*Literatura*

1. Boško Jagodić,
Milivoj Miliša: Udžbenik za 1. razred industrijskih i
obrtničkih škola, Birotehnika Zagreb

2. Đurđica Salamon,
Boško Šego: Matematika za 1. razred trogodišnjih strukovnih škola, Neodidacta, Zagreb

3. Sanja Varošanec:
Matematika 1. – udžbenik i zbirka zadataka za 1. razred trogodišnjih strukovnih
škola, Element, Zagreb

4. Olga Radun:
Matematika 1. – zbirka zadataka za 1. razred stručnih škola, Školska knjiga,
Zagreb

2. RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, umijeća, vještine)** | **Nastavni sadržaji** |
| Kompleksni brojevi | Znati: određivati drugi korijen iz negativnog broja; potencije imaginarne jedinice; zbrajati, oduzimati, množiti, kvadrirati i dijeliti kompleksne brojeve. | Imaginarna jedinica. Kompleksni brojevi. Konjugirano-kompleksni brojevi. Računanje s kompleksnim brojevima. |
| Kvadratna jednadžba | Naučiti: rješavati nepotpunu i potpunu kvadratnu jed­nadžbu, te jednadžbe koje se svode na kvadratnu jednadžbu. Uvježbati rješavanje problema stručne i prak­tične naravi pomoću kvadratne jednadžbe. | Pojam kvadratne jednadžbe. Rješavanje kvadratne jednadžbe. Jednadžbe koje se svode na kvadratnu jednadžbu. Primjene. |
| Kvadratna funkcija | Upoznati primjere kvadratne funkcije. Naučiti: odrediti koordinate tjemena, nul-točke, skicirati graf kvadratne funkcije, opisati tijek funkcije, odrediti jednadžbu parabole zadane trima točkama ili sl. Uvježbati primjene kvadratne funkcije u rješavanju problema minimuma i maksimuma u zadatcima praktične naravi. | Pojam kvadratne funkcije. Graf kvadratne funkcije. Nul-točke. Tjeme. Minimum i maksimum. Primjene. |
| Eksponencijalna funkcija  Logaritamska funkcija | Ponoviti potencije. Znati: nacrtati graf eksponencijalne funkcije i opisati njezin tijek; definiciju logaritma, primjenu pravila za logaritmiranje, prijelaz na dekadski i prirodni logaritam, izračunavati vrijednost logaritma pomoću džepnog računala, nacrtati graf i opisati tijek logaritamske funkcije. Uvježbati primjenu logaritma u rješavanju eksponencijalnih jednadžbi. | Pojam eksponencijalne funkcije. Graf eksponencijalne funkcije. Pojam logaritma. Računanje s logaritmima. Određivanje vrijednosti logaritma. Graf logaritamske funkcije. Primjene. |
| Trigonometrija pravokutnog trokuta | Ponoviti Pitagorin poučak. Znati: zbrajati i oduzimati kutove u stupnjevima, minutama i sekundama; komplementarnost kutova; rješavati pravokutni trokut. Uvježbati primjene trigonometrije pravokutnog trokuta u planimetriji i u rješavanju problema stručne i praktične naravi. | Mjerenje kutova u stupnjevima. Pravokutni trokut. Definicije trigonometrijskih funkcija šiljastog kuta. Rješavanje pravokutnog trokuta. Primjene. |
| Stereometrija | Znati: pretvarati mjere za obujam, tekućine i masu; skicirati, izračunati oplošje i obujam kocke, kvadra, prizme, piramide, valjka, stošca i kugle. Uvježbati primjenu stereometrije u rješavanju problema oplošja, obujma i mase kombiniranih tijela koja se susreću u stručnom i praktičnom kontekstu. | Mjere za obujam. Mjere za tekućine. Mjere za masu. Kocka. Kvadar. Prizma. Piramida. Valjak. Stožac. Kugla. Kombinirana tijela. Primjene. |

*Literatura*

1. Ivan Mrkonjić,
Josip Ujević: Matematika za 2. razred industrijskih i
obrtničkih škola – udžbenik i zbirka zadataka, Birotehnika,
Zagreb

2. Đurđica Salamon,
Boško Šego: Matematika za 2. razred trogodišnjih strukovnih škola, Neodidacta, Zagreb

3. Sanja Varošanec:
Matematika 2. – udžbenik i zbirka zadataka za 2. razred trogodišnjih strukovnih
škola, Element, Zagreb

4. Olga Radun: Zbirka
zadataka iz matematike za 2. razred strukovnih škola, Element, Zagreb

3. RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, umijeća, vještine)** | **Nastavni sadržaji** |
| Trigonometrija | Naučiti: orijentaciju kuta; prikazati na trigonometrijskoj kružnici vrijednosti trigonometrijskih funkcija zadanog kuta i obrnuto; riješiti kosokutni trokut. Uvježbati primjene opće trigonometrije u planimetriji, stereometriji i rješavanju problema stručne i praktične naravi. | Orijentacija kuta. Definicija trigonometrijskih funkcija kuta. Predznaci trigonometrijskih funkcija kuta. Određivanje vrijednosti trigonometrijskih funkcija zadanog kuta i obrnuto. Poučak o sinusima. Poučak o kosinusu. Rješavanje kosokutnog trokuta. Primjene trigonometrije. |
| Analitička geometrija ravnine | Naučiti izračunati duljinu dužine, polovište dužine i površinu trokuta u koordinatnom sustavu; odrediti eksplicitnu i implicitnu jednadžbu pravca zadanog dvjema točkama ili točkom i nagibom; ispitati incidenciju točke i pravca; primijeniti uvjet usporednosti i uvjet okomitosti pravaca; izračunati kut između pravaca; ispitati incidenciju točke i kružnice; odrediti jednadžbu kružnice prema zadanim uvjetima; odrediti sjecišta pravca i kružnice. Uvježbati primjene u planimetriji. | Dužina: duljina dužine. Polovište. Pravac: eksplicitna jednadžba pravca. Implicitna jednadžba pravca. Pravac zadan točkom i koeficijentom smjera. Pravac zadan dvjema točkama. Uvjet usporednosti pravaca. Uvjet okomitosti pravaca. Kut između pravaca. Kružnica: jednadžbe kružnice. Presjek pravca i kružnice. |
| Linearno  programiranje | Znati: prikazati skup rješenja sustava linearnih nejednadžbi s dvije nepoznanice; formulirati problem linearnog programiranja; riješiti problem linearnog programiranja. Odabirom primjera ilustrirati praktične primjene linearnog programiranja. | Linearne nejednadžbe. Formulacija problema linearnog programiranja. Rješenje problema linearnog programiranja. |
| Proporcionalnost | Uvježbati postavljanje i rješavanje razmjera, upravne i obrnute proporcionalnosti (pravila trojnog), računa diobe i računa smjese, kroz probleme stručne i praktične naravi. | Omjeri, razmjeri, upravna proporcionalnost. Obrnuta proporcionalnost Račun diobe. Račun smjese. |

*Literatura*

1. Ivica Gusić, Jelena
Gusić: Matematika za 3. razred industrijskih i
obrtničkih škola – udžbenik i zbirka zadataka, Birotehnika,
Zagreb

2. Đurđica Salamon,
Boško Šego: Matematika za 3. razred trogodišnjih strukovnih škola, Neodidacta, Zagreb

3. Sanja Varošanec:
Matematika 3. – udžbenik i zbirka zadataka za 3. razred trogodišnjih strukovnih
škola, Element, Zagreb

4. Vesna Erceg: Metoda
gospodarskog računa, vježbenica za srednje škole, Element, Zagreb

*Napomene*

Pojedine nastavne cjeline ili nastavne jedinice
koje nisu zastupljene u navedenoj literaturi, nastavnik obrađuje koristeći
drugu literaturu ili osobne didaktičke materijale.

Radi izrade primijenjenih zadataka, nastavnik
konzultira literaturu iz stručnih nastavnih predmeta, Tehničku enciklopediju,
matematičke časopise i odgovarajuću matematičku literaturu.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.2. Nastavni predmet: GRAĐEVNE KONSTRUKCIJE**:

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred:            prvi
(1.),

                        drugi
(2.)

Broj sati tjedno/godišnje:          2.5/87

                                               2/70

**Ciljevi**

Usvajanje široko strukturiranih znanja o
građevinskim elementima i njihovim sklopovima, njihovu materijalnu ustrojstvu i
ponašanju, funkcionalnosti i položaju u građevini te načinu ugradnje. Posebno
je važno uvježbati precizno očitavanje dimenzija i prostornog položaja na
temelju nacrta iz tehničke dokumentacije te dobro analiziranje eventualnih
zapreka u postupku izvedbe, pa je zato nužno naučiti dobro prikazati određeni
sklop građevinskih elemenata u vidu grafičke izrade građevinskih nacrta.

1. RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, umijeća, vještine)** | **Nastavni sadržaji** |
| Graditeljstvo | Steći orijentaciju o graditeljstvu kao osnovnoj djelatnosti društvene zajednice. Upoznati djelatnosti koje prate graditeljstvo. Upoznati značajke tradicionalnoga, unaprijeđenog i montažnog građenja. Upoznati elemente konstrukcija i načine njihovog sklopa u cjelinu. | Grane graditeljstva. Nastajanje zgrade. Načini građenja. Sustavi građenja. |
| Osnove grafičkog prikazivanja | Ovladati grafomotoričkim vještinama i razviti sposobnosti prostorne percepcije. Navikavati učenike na urednost i preciznost u radu. Upoznati način kotiranja građevinskih crteža. svladati upotrebu mjerila u crtanju. | Tehnički crtež, oprema tehničkog crtanja.  Tehničko pismo, oznake materijala i konstrukcija.  1. VJEŽBA: Tehničko pismo.  Projiciranje predmeta – tlocrt, nacrt, bokocrt.  Projiciranje građevine – tlocrt, presjek, fasade.  2. VJEŽBA: Kotiranje u građevinskim nacrtima. Upotreba mjerila. |
| Tehnička  dokumentacija | Upoznati i shvatiti potrebu postupne izrade tehničke dokumentacije. Upoznati osnovne odredbe iz zakona o građenju koji se odnose na mogućnost građenja. Upoznati vrste projekata i njihovu namjenu. Predočiti i svladati prenošenje vizije 3-dimenz. predmeta na ravninu crteža. | Prostorno i urbanističko planiranje. Propisi koji reguliraju građevinsko zahvaćanje u prostor. Građevinska dozvola. Postupnost u projektiranju. Vrste projekata. Gotovi projekti.  3. VJEŽBA: Presjek i tlocrt građev. jame s nanosnom skelom, prikazom terena i visinskim kotama. |
| Elementi građevina | Usvojiti osnovna znanja o elementima građevina i sklopu tih elemenata u funkcionalnu cjelinu. Upoznati materijale koje koristimo u izradi građevine. Uočiti značajke materijala i njihovu svrsishodnu primjenu. | Nosivi elementi: – materijali za izradu.  Nenosivi elementi (funkcionalni): materijali za izolacije, ispune, završnu obradu. Elementi ukruta zgrada. |
| Redoslijed radova u izgradnji | Naučiti redoslijed radova na građevini. Uočiti poziciju i važnost pojedinog zanimanja u procesu izgradnje. | Pripremni radovi. Grubi građevinski radovi. Građevinsko-obrtnički radovi. Završni radovi i instalacije. |
| Pripremni radovi na gradilištu | Shvatiti važnost dobre organizacije rada na gradilištu. Naučiti pripremne radove na gradilištu. Usvojiti definicije: građev. Pravac, reg. pravac, nul-točka gradilišta. | Organizacija gradilišta kao proizvodnog pogona. Iskolčenje objekta, nanosna skela. |
| Zemljani radovi | Shvatiti važnost dobre organizacije rada na gradilištu. Naučiti pripremne radove na gradilištu. Usvojiti definicije: građevine. Pravac, reg. pravac, nul-točka gradilišta. Naučiti osnovne značajke zemljanih radova. | Kategorije tla. Mehanizacija za rad u tlu. Preoblikovanje zemljišta.  Vrste zemljanih radova:  – u niskogradnji,  – u visokogradnji.  Osiguranje iskopa. |
| Temeljenje | Upoznati geomehanička ispitivanja tla. Usvojiti pojam nosivost tla. Razumjeti ovisnost načina. Temeljenja o značajkama tla. Upoznati materijale za izradu temelja. Naučiti osnovne vrste temelja. Naučiti svrhu temeljne kanalizacije i princip izrade drenaže. | Geomehanička ispitivanja.  Nosivost tla. Zadaća temelja.  Materijali za temelje, oplata temelja.  Vrste temelja: temeljne trake, temeljne stope, rešetke, ploče. Duboki temelji: piloti, kesoni. Temeljna kanalizacija i drenaža.  4. VJEŽBA: Temelji. |
| Hidroizolacija | Znati svrhu i način izrade hidroizolacije. Upoznati klasične i suvremene materijale za izradu HI.  Uočiti važnost kvalitetno izvedene hidroizolacije. Upoznati načine zaštite zgrada od podzemne vode. | Namjena i položaj u zgradi. Materijali za hidroizolaciju.  Izrada HI – horizontalne, – vertikalne.  Zaštita od potiska podzemne vode.  5. VJEŽBA |
| Zidovi | Znati namjenu i podjelu zidova. Upoznati materijale za izradu zidova. Upoznati osnovne vezove opeka u zidovima od ONF-a i blok-opeke. Upoznati način zidanja kamenih zidova. Upoznati način izrade monolitnih zidova i stupova. | Podjela zidova – prema položaju, nosivosti, načinu izrade.  Materijali za zidove. Zidovi od ONF-a.  Zidovi od blok-opeke.  Zidovi od kamena.  Monolitni zidovi – armiranje i oplate zidova. Stupovi od betona i armiranog betona.  6. VJEŽBA |

2. RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, umijeća, vještine)** | **Nastavni sadržaji** |
| Zidovi | Znati namjenu i izradu nadvoja. Znati namjenu i izradu AB serklaža. Upoznati način izrade zidova od suvremenih materijala i prednosti. Upoznati namjenu i izradu dimov. i ventilacijskih kanala. | Otvori u zidovima.  Ukruta zidova – serklaži.  Zidovi od prefabriciranih elemenata (siporeks, durisol, bet. blokovi). Kombinirani zidovi. Dimovodni i ventilacijski kanali.  1. VJEŽBA |
| Međuetažne konstrukcije – stropovi | Naučiti značajke i način izrade najčešće izvođenih stropova. Ponoviti značajke materijala za izradu stropova. Upoznati načine oslanjanja stropova. Upoznati vrste oplata za stropove. Upoznati način postavljanja armature stropa. Upoznati vrste polumontažnih i montažnih stropova. Naučiti dijelove i način izrade fert-stropa. Naučiti namjenu podova i upoznati materijale za izradu podova. | Namjena i sastavni dijelovi.  Monolitni stropovi:  – vrste, rasponi, načini oslanjanja,  – armiranje i oplata ravne AB ploče i ploče s gredama,  – tunelska oplata,  – povezivanje armature stropa s armaturom zida.  Polumontažni i montažni stropovi.  Fert, mont. dijelovi, izrada:  – stropovi od prefabriciranih elemenata.  – podupiranje polumont. i montažnih stropova. |
|  |  | Podovi – materijali i funkcija:  – slojevi poda,  – vrste podova.  2. VJEŽBA |
| Stubišta | Upoznati vrste i način izrade stubišta. Ponoviti materijale za izradu stubišta. Upoznati način proračuna dimenzija stubišta. Znati nabrojiti vrste i dijelove stubišta. Znati značajke monolitnoga, polumontažnoga i montažnog stubišta. Upoznati način izrade stubišta. Upoznati način izrade drvenih stubišta. Upoznati materijale za oblogu stubišta. | Dijelovi stubišta.  Oblikovanje stubišta.  Dimenzioniranje stubišta.  Podjela stubišta prema vrsti materijala i načinu izrade.  Izrada monolitnog stubišta:  – oplata, armiranje, betoniranje.  3. VJEŽBA  Izrada polumontažnog stubišta. Izrada montažnog stubišta. Drvena stubišta.  Oblaganje stubišta. |
| Krovišta | Upoznati osnovne vrste i značajke krovišta i krovnih pokrova. Znati dijelove krovišta. Upoznati osnovne tipove ravnih krovova i materijale za izradu. Upoznati sustave drvenih krovova i načine prenošenja opterećenja putem elemenata krova. Upoznati konstrukciju jednostavnih i složenih drvenih krovova. Upoznati materijale i izradu pokrova. Upoznati načine odvodnje krovne vode. | Funkcija i dijelovi krovišta.  Vrste krovova.  RAVNI KROVOVI:  – prohodni, neprohodni,  – slojevi i konstrukcija.  DRVENA KROVIŠTA:  – oblici i geometrija drvenih krovova,  – oblici drvene građe.  Konstrukcija jednostavnih drvenih krovova.  Konstrukcija složenih drvenih krovišta.  Krovni pokrovi – materijali i izrada pokrova. Odvodnja krovne vode. Uređenje potkrovlja.  4. VJEŽBA |
| Tradicionalno građenje | Upoznati materijale i posebnosti izrade konstrukcija u tradicijskoj gradnji. | Drveni zidovi.  Drveni stropovi.  Građenje kamenom. |

**Metodičke
napomene**

Ovaj prijedlog programa izrađen je tako da
predmet građevne konstrukcije prati i nadopunjuje se sadržajima predmeta
tehnologija struke, naročito u prvoj godini učenja kako bi onaj učenik koji tu
prekida, odnosno završava obrazovanje, stekao što šire znanje o konstrukcijama
građevina.

Tijekom obrazovanja, svakako je nužna suradnja
nastavnika ovih predmeta, kako bi se izbjeglo višestruko nepotrebno ponavljanje
istih informacija i kako bi se sadržaji predmeta međusobno proširivali i
upotpunjavali, a praktična nastava potvrdila primjenu stečenih znanja.

U predmetu građevne konstrukcije, u prvoj godini
učenja, poseban je naglasak na svladavanju grafo-motoričkih
vještina učenika i razvijanju prostorne percepcije. Također, učenik treba
usvojiti znanja o strukturalnim elementima građevina, koja mu omogućuju rad u
struci. U drugoj godini učenja, usvajaju se znanja o sklapanju konstruktivnih
elemenata u funkcionalnu cjelinu i stječu znanja potrebna za nastavak
obrazovanja.

Predviđeno je 6 grafičkih vježbi u prvoj i 4 u
drugoj godini učenja, a provjere znanja treba provesti u skladu s Pravilnikom o
praćenju i ocjenjivanju i mogućnostima učenika.

Program realizirati uz pomoć udžbenika, stručnih
časopisa, didaktičkih modela, prikazima građevinskih ostvarenja, i obaveznim
posjetima gradilištima.

*Literatura*

1. Đ. Peulić: Konstruktivni
elementi zgrada

2. B. Blagojević:
Građevinske konstrukcije

3. T. Neidhardt:
Građevne konstrukcije

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.3. *Nastavni predmet*:
ELEMENTI NISKOGRADNJE**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred: treći (3.)

Sati tjedno/godišnje: 2/64

**Ciljevi
programa**

Stjecanje znanja o osnovnim značajkama
djelatnosti niskogradnje i hidrogradnje te
konstruktivnim elementima i sklopovima pojedinih vrsta objekata. Time se
postiže veća adaptabilnost i veći broj kvalificiranih zidara, tesara, armirača-betoniraca koji mogu pokrivati najšire zahtjeve građevinske
operative. Ujedno se postiže šira obrazovna osnova za nastavak školovanja.

**Zadatci programa**

Upoznati i naučiti osnovne elemente u poprečnom
presjeku ceste.

Naučiti učenike redoslijedu događanja pri
projektiranju i građenju objekata.

Razumjeti potrebu istraživačkih radova.

Upoznati učenike s materijalima, alatima i
strojevima potrebnim pri gradnji prometnica.

Razlikovati osnovne načine zahvata vode i
dopreme vode od nalazišta do potrošača.

Upoznati s osnovnim tipovima kanalizacijskih
sustava, uređaja na kanalizacijskoj mreži i načina priključivanja na
kanalizacijsku mrežu.

Naučiti glavne dijelove lučnog i grednog mosta.

Razumjeti razliku između suvremenih i klasičnih
metoda izrade tunela.

Razviti osjećaj za urednost, točnost i
ispravnost.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanje vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Prometnice | Upoznati osnovne elemente u presjeku prometnice. Shvatiti osnovne principe projektiranja prometnica.  Prepoznati redoslijed događanja u projektiranju i građenju. Upoznati alate, strojeve za izvođenje zemljanih radova. Upoznati materijale za izvođenje kolničkih konstrukcija. Upoznati ih s načinima zaštita kosina. Spoznati potrebu gradnje drugih objekata nužnih za normalno odvijanje prometa (mostovi, vijadukti, tuneli). Usvojiti osnovne principe zaštite prometnica od utjecaja oborina te potrebu izvedbe i odvodnjavanja propusta radi odterećenja konstrukcije slivnim vodama. | Elementi poprečnog presjeka prometnice.  Postupnost u projektiranju i elementi glavnog projekta (situacija i uzdužni profil).  Pripremni radovi na terenu (zaštitni jarci i profiliranje presjeka).  Metode izrade nasipa i usjeka s karakterističnom mehanizacijom. Zaštita kosina nasipa i usjeka (uzroci deformacija i načini zaštite).  Materijali za izradu kolničke konstrukcije (prirodni i umjetni kamen, vezna sredstva i geosintetici), Vrste podloga. Vrste zastora (kameni, silikatni i ugljikovodični).  Odvodnja vode (uzdužna i poprečna). Mirujući promet. Autobusno stajalište, postaja, kolodvor, benzinske crpke, odmarališta i gradska čvorišta. |
| Vozila na  tračnicama | Upoznati s elementima poprečnog presjeka željeznice. | Cestovne željeznice. Gradske željeznice (nadzemne i podzemne). |
| Javni vodovod | Upoznati načine zahvata vode i dopreme vode od nalazišta do potrošača. | Načini zahvata vode i vodospremnici, konstruktivna rješenja tipovi vodoopskrbnog sustava. Vodovodna mreža, vodozaštitna i mjerna okna. Priključivanje objekata na vodovodnu mrežu. |
| Kanalizacija | Upoznati osnovne tipove kanalizacijskih sustava. Naučiti objekte na kanalskoj mreži. Naučiti načine priključivanja objekta. | Tipovi kanalizacijskih sustava, uređaj za pročišćivanje. Kanalizacijske cijevi. Objekti na kanalskoj mreži (revizijska okna, slivnici, okna za prekid pada i preljevi). Načini priključivanja objekta na kanalsku mrežu. |
| Položaj komunalne instalacije u trupu prometnice | Uočiti potrebu pravilnog postavljanja komunalne instalacije u truplo prometnice. | Položaj komunalne instalacije u truplu prometnice. |
| Tuneli | Upoznati s važnošću istražnih radova. Naučiti razliku između klasičnih i suvremenih metoda gradnje tunela. | Klasifikacija tunela i dijelovi tunelskog iskopa i obloge. Osnovne značajke stijena i istražni radovi. Odvodnja, izolacija tunela, Metode izrade tunela. |
| Mostovi | Upoznati s glavnim dijelovima lučnog i grednog mosta. | Podjela mostova prema konstruktivnim sustavima,  Gredni mostovi (glavni dijelovi i geometrijske značajke).  Lučni mostovi (glavni dijelovi i geometrijske značajke).  Viseći mostovi. |
| Obale i luke | Upoznati se s konstrukcijama obala i luka. | Obalne konstrukcije.  Lukobrani.  Valobrani.  Obalni zidovi. |

**Metodičke
napomene**

Metode koje se koriste u izlaganju sadržaja su verbalne,
a objašnjavaju se i opisuju pojmovi. Sve je praćeno vizualnim materijalom
(video projekcijama tematskih filmova, prikazivanjem dijaprojekcija
i crteža).

**Zadaci za
učenike**

Učenik bilježi predavanja, koristi raspoloživu
literaturu, izrađuje domaću zadaću i prati dnevni, tjedni i stručni tisak
vezanu uz tematiku nastavnog predmeta.

*Literatura*

1. Zagoda, Klemenčić, Ceste

2. J. Banjad, Tuneli

3. Vadlja, Vuković, Vodogradnje I. i II.

4. Tehnička enciklopedija 2,8,11

5. Branko Polak,
Željeznice

6. R. Sarharka,
Opskrba vodom

7. Ivan Antolić, Mostogradnje

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.4. *Nastavni predmet*:
POZNAVANJE NACRTA**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred: drugi (2.)

Broj sati, tjedno/godišnje: 2/70

**Ciljevi**

Nakon savladavanja programa učenici će biti
sposobni razviti «prostorni zor» (viđenje u prostoru), te ga prepoznati (naći
elemente tog viđenja) na nacrtima.

**Zadaci**

Očitati (razlikovati i uspoređivati) tehničku
dokumentaciju s točnošću, određenom brzinom i s razumijevanjem na osnovi
stečenih spoznaja vezanih za vrste i dimenzije građevinskog materijala, te
konstruktivnih elemenata i njihovih karakteristika kao cjelina.

Naći vezu između tehničke dokumentacije (nacrta)
i neposrednog obračuna radova prilikom njihove izvedbe bilo na praktičnoj
nastavi ili na gradilištu.

Naći vezu između tehničke dokumentacije (nacrta)
usporedno s razvijanjem tehnološko-izvoditeljskih sposobnosti i vještina na
praktičnoj nastavi radova.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanje, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Uvod u osnovne geometrijske cjeline | Naučiti crtati jednostavne geometrijske likove, konstruirati krivulje. | Likovi  1.Kvadrat i paralelogram.  2. Trokut i višekut.  3. Kružnica i elipsa. |
| Ortogonalna projekcija | Uočiti pravila pri projiciranju točke i pravca na dvije i tri ravnine. Svladati određivanje iz projekcije njihova položaja u prostoru i obrnuto. | Projiciranje na dvije i tri ravnine  Definiraje ravnina pomoću y, x, z, osi  Projekcija točke.  Projekcija dužine i pravca. Projekcija likova. Projekcija tijela. |
| Prostorna projekcija | Uočiti pravila pri projiciranju tijela na ravnine projekcije. Svladati određivanje položaja u prostoru. | Prostorni prikaz geometrijskih  Tijela (aksonometrija, kosa projekcija, izometrija). |
| Osnove grafičkog prikazivanja | Shvatiti važnost mjerila, kota i kotiranja. Svladati crtanje u mjerilu i čitanje kota. Usvojiti pravila kotiranja. | Mjerilo  Kote i visinske kote (u tlocrtu i presjeku). Tlocrt.  Presjek.  Pročelje. |
| Projektna dokumentacija | Razumjeti značenje i redoslijed pojedinih nacrta. | Vrste nacrta.  Redoslijed nastajanja i crtanja nacrta.  Mjerila i primjena. |
| Izvedbeni nacrt | Upoznati se s nacrtima sadržanim u projektu i koje podatke o građevini sadrže. Znati koje podatke mogu očitati iz pojedinih tlocrta ili presjeka izvedbenog nacrta.  Uočiti važnost detaljnih nacrta i naučiti ih očitati. | Razrada izvedbenog projekta  Situacijski nacrt.  Tlocrt prizemlja.  Tlocrt temelja. Tlocrt krovišta. Presjeci.  Plan oplate i plan armature.  Detaljni nacrt poda. |

**Metodičke
napomene**

Najvećim dijelom primjenjuje se metoda grafičkih
radova, uz uvod koji se sastoji od objašnjenja i demonstracije na grafičkom
primjeru. Vježbama, ponavljanjem i oponašanjem, razvija se prostorni zor
učenika. Stječe se spoznaja o važnosti nacrta i sposobnosti njegova čitanja.

**Obveze
učenika**

Učenik mora imati potreban pribor za crtanje.
Zadatke mora izvoditi u predviđenom vremenu, te na način koji uključuje
pedantnost, preciznost i točnost.

*Literatura*

1.  Z. Vrkljan: Oprema građevnog nacrta

2.  I. Kordiš: Izvedbeni nacrti

3.  Đ. Peulić: Konstruktivni elementi zgrada I. i II.

4.  T. Neidhard: Građevne konstrukcije I. i Završni radovi II.

5.  Koludrović: Tehničko crtanje u slici

6.  Mitag: Građevne konstrukcije

7.  Lana Lipošinović: Udžbenik za graditeljske tehničke škole,
Nacrtna geometrija

8.  Knežević-Kordiš: Stambene i javne zgrade

9.  Gotovi
projekti

10.Prospekti i katalozi proizvođača

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.5. *Nastavni predmet*:
OTPORNOST GRAĐEVINA**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred: treći (3.)

Broj sati, tjed./god.:
2/64

**Ciljevi
programa**

Shvatiti težnju čovjeka – graditelja da stvori
trajnu, sigurnu i lijepu građevinu.

Upoznati »ponašanje« građevnih materijala i
njihovu svrsishodnu primjenu u izradi građevnih konstrukcija.

*Prvo polugodište*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanje vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Opterećenja  Stabilnost i ravnoteža  Sile | Ponoviti načine sklapanja nosivih elemenata u funkcionalnu cjelinu. Usvojiti pojam opterećenja nosača. Upoznati vrste opterećenja i razumjeti način djelovanja opterećenja na konstrukciju. Upoznati podjelu opterećenja prema načinu djelovanja na nosače kao i prema učestalosti pojavljivanja. Usvojiti pojmove stabilnost i ravnoteža građevine kao nepromjenjive geometrijske cjeline. Razumjeti prijenos opterećenja putem nosivih elemenata građevine. Usvojiti pojam sile kao posljedicu djelovanja različitih opterećenja na nosače.  Naučiti matematičke uvjete ravnoteže nosača i svakog njegovog dijela. Usvojiti principe ravnoteže sila. | Sustav (sklop) nosivih elemenata u cjelinu. Pojam opterećenja na nosive elemente (vlastita težina, pokretno opterećenje potres…) i podjela: a) statička, dinamička b) osnovno, dodatno, izvanredno. Stabilnost i ravnoteža konstrukcije. Prijenos opterećenja putem konstrukcije – pojam i definicija sile. Uvjeti ravnoteže. Konstrukcije i princip ravnoteže sila. |
| Naprezanja | Shvatiti pojavu unutarnjih sila u nosaču, kao »odgovor« na uvjet ravnoteže svakog dijela nosača. Ponoviti i proširiti znanja o fizičko-mehaničkim karakteristikama pojedinih građevnih materijala i razumjeti »ponašanje« tih materijala. Usvojiti pojam naprezanja materijala Razlikovati vrste naprezanja u materijalima. Znati izračunati reakcije nosača za najjednostavnije slučajeve opterećenja. Znati izračunati naprezanje materijala u drvenom nosaču, betonskom nosaču, temelju, temeljnoj površini (tlu). | Unutarnje (rezne) sile u nosivom elementu (nosaču). Fizičko-mehanička svojstva materijala – kamen, drvo. Beton, AB, tlo. Pojam naprezanja. Vrste naprezanja. Čvrstoća materijala. Zadaci: jednostavniji primjeri izračuna sila i naprezanja u nosačima (od elemenata krovne konstrukcije, stropa, zida – grede, stupa do temelja i temeljnog tla). |

*Drugo polugodište*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanje vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Toplinski tokovi u  konstrukcijama | Naučiti pojam topline kao oblika kinetičke energije molekula. Naučiti pojam temperature kao fizikalno svojstvo tijela koje karakterizira njegovo toplotno stanje. Uočiti različite načine prenošenja topline kao što je radijacija, konvekcija, kondukcija. Uočiti da različiti materijali različito vode toplinu. Upoznati da vodljivost topline ovisi o gustoći materijala, veličini pora i količini vodene pare. Naučiti da koeficijent toplinske vodljivosti izražava sposobnosti prijenosa topline kondukcijom te da se eksperimentalno određuje za svaki materijal.  Naučiti da toplinski otpor konstrukcije ovisi o debljini pojedinih materijala te koeficijentu toplinske vodljivosti. | a) Toplinski tokovi u konstrukcijama:  – toplina i temperatura,  – prenošenje topline,  – vodljivost topline (vodiči i izolatori),  – koeficijent toplinske vodljivosti,  – toplinski otpor konstrukcije.  b) Primjer i rješenja za različite probleme u konstrukcijama. |
| Difuzni tokovi u  konstrukcijama | Spoznati svojstvo kretanja molekula vodene pare. Uočiti utjecaje relativne vlažnosti zraka na psihofizičke funkcije čovjeka. Usvojiti uvjete kod kojih dolazi do kondenzacije. Naučiti podjelu difuznog toka na stacionaran i restacionaran. Naučiti da se prisustvo vodene pare u zraku karakterizira parcijalnim tlakom i takom zasićenja. Uočiti da različiti građevni materijali imaju različit difuzni otpor. Upoznati koeficijente difuznog otpora za pojedine građev­ne materijale. Ukazati da različiti građevni materijali imaju različite stupnjeve paropropusnosti.  Naučiti funkciju parne brane u konstrukciji, materijale za izvođenje te moguća mjesta ugradnje. | a) Difuzija vodene pare:  – relativna vlažnost,  – kondenzacija vodene pare,  – difuzni tok. b)  Tlakovi vodene pare:  – parcijalni tlak i tlak zasićenja.  c) Otpor difuziji vodene pare:  – koeficijent difuznog otpora,  – paropropusnost,  – parne brane. |
| Toplinska stabilnost | Spoznati značaj toplinske stabilnosti kao svojstvo konstruk­cije da osigura stalnu temperaturu bez obzira na temperaturne promjene. Uvidjeti mogućnost nastajanja šteta kada zbog temperaturnog rada dolazi do temperaturnih naprezanja. Uočiti svrhu dilatiranja i naučiti važnost primjene toplinske izolacije koja smanjuje temperaturni rad konstrukcije. | a) Toplinska stabilnost:  – toplinsko prigušenje,  – fazni pomak.  b) Temperaturni rad i temperaturna naprezanja.  c) Dilatiranje. |
| Kemijska inkompatibilnost materijala | Izražavanje mišljenja o pojedinim problematičnim elementima u konstrukcijama. Uvidjeti različite tehnološke postupke ugradnje. | a) Međusobno djelovanje različitih materijala kod:  – temelja, zidova, stropova, podova,  – unutarnjih i vanjskih žbuka,  – izoliranje objekta,  – pokrova. |

*Literatura*

1. B. Behaim –
Otpornost gradiva nosećih sklopova

2. M. Salvadori –
Nosive konstrukcije u arhitekturi

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.6. *Nastavni predmet*:
ORGANIZACIJA GRAĐENJA**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred: 3. (treći)

Broj sati: 2/64

**Ciljevi
učenja predmeta**

Stjecanje osnovnih znanja o organizaciji
građenja objekta uz primjenu Zakona o gradnji, Zakona o zaštiti na radu te
osposobljenost za samostalnu i uspješnu izradu dokaznice mjera i analiza cijena
pojedinih radova na objektu uz primjenu građevinskih normi, s naglaskom na
zidarske radove.

**Obrazovni
zadaci**

Upoznati osnovne pojmove Zakona o gradnji,
Zakona o zaštiti na radu i regulativu koja prati izvođenje građevine.

Usvojiti osnovna znanja o glavnim sudionicima u
procesu izgradnje objekta te njihovim međusobnim obvezama.

Snalaziti se u investicijsko-tehničkoj
dokumentaciji i njezinoj primjeni.

Uočiti važnost pribavljanja građevne, lokacijske
i uporabne dozvole.

Usvojiti osnovna znanja o izboru izvoditelja
radova, razviti sposobnosti pravilne tehničke organizacije gradilišta i
važnosti vođenja potrebne tehničke dokumentacije na objektu te naplati
izvedenih radova od investitora.

Razviti odgovornost o provođenju osobnih i
gradilišnih mjera zaštite na radu pri građenju.

Razviti sposobnost samostalne uporabe i primjene
građevinskih normi.

Usvojiti osnovna znanja o tehnologiji izvođenja
i načinu obračuna građevinskih radova uz primjenu građevinskih normi i mjera
ZR, s naglaskom na zidarske radove.

Razviti sposobnosti pravilnog izračunavanja
jedinične cijene pozicije rada, s naglaskom na zidarske radove.

Funkcionalni zadaci

Osposobiti učenike da primijene usvojena znanja
u praksi.

Razviti sposobnost samostalnog rješavanja
problema.

Navikavati učenike na uporabu računala i
korištenje potrebnog softvera.

Ojačati znanja i vještine komuniciranja i
stručnog izražavanja.

Odgojni zadaci Razvijati smisao za
sistematičnost, preciznost, točnost, marljivost, urednost i savjesnost u radu.

Razvijati kulturu rada i radnih navika.

Razvijati osjećaj osobne vrijednosti
samopouzdanja i samoinicijativnosti u iskazivanju stručnog i poslovnog
djelovanja te osobnosti u poslovnom i društvenom okružju.

Poštivati stajališta i dokaze drugih.

Razvijati stavove zdravog načina življenja i
očuvanja okoliša.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavne cjeline** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Sadržaj** |
| Uvod | Definirati glavna svojstva graditeljstva, podjelu građevne djelatnosti i razlikovati osnovne pojmove Zakona o grad­nji objekata u RH. | Glavna svojstva graditeljstva.  Osnovni pojmovi Zakona o gradnji. |
| Sudionici u izgradnji objekta | Nabrojiti sudionike u izgradnji objekta te razlikovati i definirati njihova prava, obveze i odgovornost. | Investitor.  Projektant.  Revident.  Izvoditelj.  Nadzorni inženjer. |
| Investicijsko-tehnička  dokumentacija | Razlikovati ulogu, sadržaj, označavanje i razloge kontrole i čuvanja investicijsko-tehničke dokumentacije. | Idejni projekt.  Glavni projekt.  Izvedbeni projekt.  Označivanje projekata.  Kontrola tehničke dokumentacije. |
| Građevna dozvola | Definirati razloge pribavljanja, nadležna državna tijela te postupak izdavanja lokacijske i građevne dozvole. | Državna tijela nadležna za izdavanje građevne i lokacijske dozvole.  Zahtjev i postupak izdavanja lokacijske i građevne dozvole. |
| Ustupanje građenja objekta | Razumjeti važnost te razlikovati postupke i potrebnu dokumentaciju kod izbora izvoditelja putem javnog natječaja ili putem prikupljanja ponuda. navesti ulogu, značaj i elemente ugovora o građenju. | Javni natječaj. Prikupljanje ponuda. Ugovor o građenju. |
| Tehnička organizacija gradilišta | Razumjeti ulogu pripremnih radova u procesu građenja objekta te nabrojiti i opisati osnovne pripremne radove na gradilištu i primijeniti to znanje kod izrade sheme gradilišta. Nabrojiti i opisati obveze i odgovornosti osob­lja na gradilištu. Razlikovati, nabrojiti i opisati tehničku dokumentaciju objekta. | Pripremni radovi. Shema gradilišta. Organizacija osoblja na gradilištu. Organizacija administracije na gradilištu. |
| Pregled i primopredaja radova | Navesti državna tijela i opisati postupke pribavljanja uporabne dozvole objekta i izvođenja primopredaje objekta. | Dozvola za uporabu i tehnički pregled objekta. |
| Obračun radova | Objasniti što je situacija, razloge izrade te navesti vrste i elemente situacije. | Privremene, obračunske i okončane situacije. |
| Troškovnik | Razlikovati i definirati elemente dokaznice mjera, analize cijena i troškovnika te razumjeti važnost njihova točnog izračunavanja. | Dokaznica mjera. Analiza cijena. Troškovnik – vrste i elementi. |
| Obračun i normiranje radova | Čitanje GN i izračunavanje potrebnog materijala, radne snage i mehanizacije za jedinicu mjere, po vrstama radova te izrada dokaznica mjera za zidarske radove. | Građevinske norme. Primjena normi kod izračunavanja potrebnog materijala, radne snage i izrade analize cijena po vrstama. Radova (GN 200, 400, 301, 601, 361, 561), s posebnim naglaskom na radove koje izvodi zidar (GN 361 i GN 561). Izrada dokaznica mjera za zidarske radove. |

**Didaktički
uvjeti izvođenja nastave**

*Prostorni
i materijalni*

Program se ostvaruje u klasičnoj učionici.
Realizacija programa provodi se uobičajenim metodama. Poželjno je odvesti
učenike na dobro organizirano gradilište.

*Literatura*

1. Zakon o gradnji

2. Zakon o zaštiti na radu

3. Građevinska regulativa

4. Prosječne norme u građevinarstvu

5. Standardna kalkulacija u IGH

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.7. *Nastavni predmet*:
OSNOVE RAČUNALSTVA**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred: prvi (1.)

Tjedni/godišnji broj sati: 1,5/53

**Ciljevi**

Stjecanje teorijskih i praktičnih znanja na
računalu.

**Zadaci**

Upoznati učenike s radom računala i njegovim
dijelovima.

Upoznati učenike s mogućnošću korištenja
računala u svrhu izrade stručne dokumentacije.

Upoznati učenike s načinom korištenja interneta
radi širenja znanja iz područja uslužne djelatnosti.

Stjecanje vještine rada u osnovnim računalnim
programima.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Pojam informatike | Znati definirati informatiku i računalstvo. | Osnove informatike, podjela informacija, računalstva. |
| Građa računala | Usvojiti znanja o građi računala i povezati građu s praktič­nim radom na računalu. | Funkcionalna shema računala, procesor, me­morija, U/I uređaji, prikaz brojeva za memoriju, operacijski sustavi, Windows. Fizičko po­vezivanje dijelova računala, rad s tipkov­nicom i mišem, obrada i ispis teksta. |
| Rad s računalom Software - programska potpora Word | Znati se koristiti računalom za pisanje teksta. Koristiti se naprednijim tehnikama u radu s tekstom i znati izrađivati i popunjavati tablice. | Rad s datotekama, izrada i uređivanje tablica, crtanje i umetanje objekata, program za formulare. |
| Internet | Znati koristiti se internetom. | Struka na internetu, svjetsko tržište namještaja, literatura i dizajn, korištenje pretraživača |

*Literatura*

1. Darko Grundler:
Informatika I., za strukovne škole

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.8. IZBORNA NASTAVA**

**\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_**

**6.8.1. *Izborni
nastavni predmet*: MATEMATIKA U STRUCI**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred:            prvi
(1.)

                        drugi
(2.)

                        treći
(3.)

Broj sati tjedno/godišnje:          prvi: 1/35

                                               drugi:
1/35

                                               treći:
1/32

**Ciljevi**

Nadopunjavanje i proširivanje znanja stečenih u
nastavnom predmetu matematika radi uspješnog uključivanja u nastavak školovanja
(vertikalna prohodnost).

Razumijevanje, matematičko modeliranje i
rješavanje problema i procesa u prirodi, društvu struci i radnom okolišu.

**Zadaci**

Usvojiti matematičke pojmove, simbole i znanja
nužna za uspješno uključivanje u nastavak školovanja.

Usvojiti matematičke pojmove, simbole i znanja
nužna za razumijevanje, matematičko modeliranje i rješavanje problema i procesa
u prirodi, društvu, struci i radnom okolišu.

Razvijati logično mišljenje i sposobnosti
(pravilnog rasuđivanja, preciznog formuliranja pojmova, računanja, grafičkog
izražavanja, prostornog zora) kao preduvjete kreativnosti i snalažljivosti u
novim situacijama.

Razvijanje pozitivne osobnosti učenika
stjecanjem radnih navika, te navika upornosti, točnosti i urednosti.

**Didaktičko-metodičke
napomene**

Nastavni predmet izborna nastava – matematike u
struci formalno je neovisan o nastavnom predmetu matematika u struci u stručno
teorijskom dijelu (zasebno se ocjenjuje i upisuje u svjedodžbu).

Međutim, u pogledu realizacije nastave u stručno
teorijskom dijelu i izborne nastave, postoji međuovisnost: sadržaji izborne
nastave matematike dijelom su nove nastavne cjeline, a dijelom nadopunjuju
postojeće nastavne cjeline u nastavnom predmetu matematika u struci, radi čega
planiranje i izvođenje nastave tih dvaju nastavnih predmeta mora biti
sinkronizirano, o čemu se mora voditi računa pri izradi operativnih nastavnih
programa za ta dva nastavna predmeta.

U organizacijskom smislu, izborna nastava
matematike izvodi se, s obzirom na pretpostavljeni manji interes, istodobno za
sva zanimanja u dotičnoj školi, kao jedinstvenu nastavnu skupinu; ako je
interes veći, formiraju se dvije ili više nastavnih skupina prema konkretnim
organizacijskim uvjetima i srodnosti zanimanja.

Zbog povezanosti nastavnih sadržaja,
uvjetovanosti dinamike njihovog izvođenja i organizacijskoga gledišta, nužna je
suradnja između nastavnika koji predaju matematiku u stručno teorijskom dijelu
i izbornu nastavu matematike na razini istog razreda.

PRVI RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Brojevi | Znati pravila djeljivosti s: 2, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10, 100 i 25 i uvježbati ispitivanje djeljivosti broja. Znati rastaviti broj na proste faktore, odrediti najmanji zajednički višekratnik i najmanji zajednički djelitelj dvaju ili više brojeva. Naučiti opći oblik parnog i neparnog broja. | Djeljivost. Višekratnici.  Parni i neparni brojevi.  Prosti i složeni brojevi. |
| Polinomski algebarski razlomci | Uvježbati primjene pravila za potenciranje. Naučiti dijeljenje polinoma jedne varijable  Uvježbati: faktorizacije razlike kvadrata, razlike kubova, zbroja kubova te jednostavnije faktorizacije polinoma i algebarskih izraza koje se temelje na izlučivanju zajedničkog faktora i uporabi formula; proširivanje i jednostavnije skraćivanje algebarskih razlomaka, te zbrajanje, oduzimanje, množenje i dijeljenje jednostavnijih algebarskih razlomaka. | Pravila za potenciranje.  Dijeljenje polinoma. Razlika kvadrata.  Razlika kubova. Zbroj kubova.  Faktorizacija polinoma.  Algebarski razlomci. |
| Linearne nejednadžbe | Znati skicirati interval na brojevnom pravcu.  Naučiti rješavati linearnu nejednadžbu s jednom nepoznanicom, te sustav linearnih nejednadžbi s jednom nepoznanicom. | Intervali. Linearne nejednadžbe. Sustav linearnih nejednadžbi. |
| Planimetrija | Znati osnovne konstrukcije: simetrale dužine, simetrale kuta, kutova 60˚, 30˚, 45˚…konstrukcije trokuta, četiriju karakterističnih točaka trokuta, te osnovne konstrukcije kvadrata, pravokutnika, romba, trapeza, pravilnog šesterokuta, osmerokuta, peterokuta i deseterokuta. | Osnovne geometrijske konstrukcije. Konstrukcije trokuta. Konstrukcije likova. |

DRUGI RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Apsolutna vrijednost  realnog broja | Usvojiti definiciju apsolutne vrijednosti realnog broja. Naučiti riješiti osnovne jednadžbe i nejednadžbe s apsolutnim vrijednostima te prikazati skup rješenja na brojevnom pravcu. | Apsolutna vrijednost realnog broja.  Udaljenost točaka na brojevnom pravcu. Jed­nadžbe s apsolutnim vrijednostima.  Nejednadžbe s apsolutnim vrijednostima. |
| Kvadratna jednadžba  Kvadratna nejednadžba | Uvježbati jednostavnije primjene diskriminante kvadratne jednadžbe i Vieteovih formula. Znati: faktorizirati kvadratni trinom; riješiti jednostavnije kvadratne nejednadžbe i sustave nejednadžbi. | Diskriminanta kvadratne jednadžbe.  Vieteove formule. Faktorizacija kvadratnog trinoma. Kvadratne nejednadžbe. |
| Trigonometrija  pravokutnog trokuta | Znati: pretvoriti stupnjeve u radijane i obrnuto; odrediti točne vrijednosti trigonometrijskih funkcija kutova 60˚, 30˚ i 45˚; izvesti osnovne trigonometrijske relacije; dokazati jednostavnije trigonometrijske identitete. | Mjerenje kutova u radijanima.  Točne vrijednosti trigonometrijskih funkcija kutova 60˚, 30˚ i 45˚. Osnovne trigonometrijske relacije. |
| Stereomertija | Naučiti: odnose između točaka, pravaca i ravnina; skicirati presjek kocke i tetraedra ravninom; odrediti probodište pravca i ravnine. Uvježbati: ortogonalnu projekciju, usporednost, okomitost, mimoilaznost pravaca, udaljenost usporednih pravaca, udaljenost usporednih ravnina, kut pravca i ravnine i kut dviju ravnina, na modelu kocke. | Točke, pravci i ravnine. Presjek pravca i ravnine. Usporednost i okomitost. Ortogonalna projekcija i udaljenost. Kut pravca i ravnine. Kut dviju ravnina. |

TREĆI RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Trigonomertrija | Naučiti: namatanje pravca na kružnicu; definicije trigonometrijskih funkcija broja; primijeniti periodičnost, parnost i neparnost; odrediti period jednostavnijih funkcija; ispitati parnost i neparnost jednostavnijih funkcija; primijeniti trigonometrijske formule; transformirati jednostavnije izraze i dokazati jednostavnije identitete; nacrtati grafove osnovnih trigonometrijskih funkcija i funkcije f(x)= A sin(ωx+φ); riješiti osnovne trigonometrijske jednadžbe. | Brojevna kružnica. Definicija trigonometrijskih funkcija broja. Periodičnost. Parnost i neparnost. Osnovne trigonometrijske formule. Adicijski teoremi. Trigonometrijske funkcije dvostrukog kuta i polovice kuta. Pretvaranje umnoška trigonometrijskih funkcija u zbroj i obrnuto. Grafovi trigonometrijskih funkcija. Trigonometrijske jednadžbe. |
| Vektori | Znati: definiciju vektora; jednakost vektora; grafičko zbrajanje i oduzimanje vektora i množenje vektora brojem; odrediti jedinični vektor, koordinate i duljinu vektora u koordinatnoj ravnini; riješiti jednostavnije zadatke o: podjeli dužine u zadanom omjeru, težištu trokuta, kolinearnosti, skalarnom umnošku vektora i kutu između vektora. Ilustrirati primjene vektora. | Pojam vektora. Zbrajanje vektora. Oduzimanje vektora. Množenje vektora brojem. Jedinični vektor. Kolinearnost vektora. Vektori u koordinatnom sustavu. Dijeljenje dužine u zadanom omjeru. Težište trokuta. Skalarni umnožak vektora. Kut između vektora. Primjene. |

*Literatura*

Za svaki razred (1., 2. i 3.) koristi se isti
udžbenik ili zbirka zadataka koji je odabran u nastavnom predmetu matematika;
za obradu nastavnih cjelina ili nastavnih jedinica koje nisu zastupljene u odabranom
udžbeniku, koristiti drugu literaturu ili osobni didaktički materijal.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.8.2. *Izborni
nastavni predmet*: KULTURA STANOVANJA**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred: drugi (2.)

Broj sati tjedno/god.: 1/35

**Ciljevi**

Usvojiti osnovne pojmove, znanja i vještine o
uređivanju, održavanju i odnosu prema prostoru u kojem stanujemo.

**Zadaci**

Znati bitne principe uređenja i održavanja
stambenog prostora.

Razvijati sposobnost sudjelovanja u uređenju i
održavanju stambenog prostora u skladu s propisima i principima suvremenog
razvoja.

Formirati pozitivne stavove prema životu s
ukućanima, susjedima i članovima lokalne zajednice.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine, umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Uvod  Kultura stanovanja | Znati definirati kulturu stanovanja i moći nabrojiti tipove stambene izgradnje u urbanoj i ruralnoj sredini. | Kultura stanovanja – što je to?  Tipovi stambene izgradnje u urbanoj i ruralnoj sredini. |
| Uređivanje  stambenog prostora | Moći nabrojiti potrebne prostorije u stanu obzirom na uobičajene čovjekove aktivnosti, znati odrediti: potreban namještaj i opremu za svaku prostoriju, minimalne veličine pojedinih prostorija, funkcionalne veze pojedinih dijelova stana i cjeline. Moći nabrojiti tehnička/estetska rješenja koja bitno utječu na kvalitetu stanovanja i navesti primjere iz vlastitog života i/li iz literature i časopisa. Biti sposoban odrediti detalje kojima se može prigodno oplemeniti stambeni prostor. | Analiza stambenog prostora (grupa za: dnevni boravak, gospodarstvo, spavanje i komunikacije).  Tehnička i estetska rješenja koja bitno utječu na kvalitetu stanovanja (toplinska i zvučna zaštita, kućne instalacije, pregrade, vrata, prozori, namještaj, boje, svjetlo, vrtno i sob­no bilje...). |
| Održavanje stambenog prostora | Znati: koje manje kvarove u stanu možemo otkloniti sami i kome se obratiti za veće, kako razvrstati smeće u stanu i odložiti ga na ispravan način. Znati navesti: kome se obratiti prilikom uređenja /adaptacije stana, kako održavati red i čistoću u svojoj sobi/stanu, nove pristupe i tehnologije u projektiranju, izvedbi i održavanju stambenog prostora uz primjere iz života, literature, časopisa i prospekata. | Potrebni radovi u održavanju stambenog prostora. Održavanje kućnih instalacija. Rješenje smeća u kući/stanu Održavanje reda i čistoće u stanu. Adaptacija kuće/stana. Hrvatska sunčana kuća. Nove tehnologije (zvučni zidovi, video zidovi, specijalni vodovi i instalacije, integriranje računalnih sustava). Utjecaji drugih kultura (feng shui...). |
| Odnos prema stambenom prostoru | Moći navesti kako naše navike i ponašanje doprinosi očuvanju stambenog prostora (u materijalnom smislu). Moći navesti kako ovladati vještinama suradnje, tolerancije i znati rješavati sukobe s ukućanima i susjedima. | Svojim ponašanjem pridonosimo očuvanju stambenog prostora (u materijalnom smislu).  Stavovima suradnje i tolerancije s ukućanima i susjedima pridonosimo kvaliteti i ljepoti stambenog prostora. |

*Napomena:* Program bi se uglavnom provodio
u obliku radionica u kojima bi se aktivnim sudjelovanjem učenika djelovalo na
ostvarenje planiranog cilja i zadaća ovog predmeta.

*Literatura*

2.
Stjepan Planić: Kultura stanovanja, »Revija«,
Osijek, 1985.

3.  Zdenko
Strižić: O stanovanju – arhitektonsko projektiranje,
reprint, Biblioteka Psefizma, Zagreb, 1996.

4.
Andrija Mutnjaković: Znate li stanovati,
Biblioteka: Kultura svakodnevnog života, Zagreb, 1966.

5.
Knežević-Kordiš: Stambene i javne zgrade,
Tehnička knjiga, Zagreb,

6.
Knežević: Višestambene zgrade, Tehnička
knjiga, Zagreb, 1984.

7.  Johnny Grey,...: Dizajn
stanovanja, Znanje, Zagreb, 2001.

8.  Klaus Bayer: Suvremeno uređenje
doma, Dušević&Kršovnik,
Rijeka, 2003.

9.
Dubravka Celebrini: Bonton – vodič lijepog ponašanja,
Publika, Zagreb, 2003.

10.Simon Brown: Praktični feng shui, Mozaik knjiga, Zagreb, 2004.

11.Klaas T. Noordhuis: Vrt – veliki priručnik za cijelu godinu, Veble commerce, Zagreb, 1995.

12.Sanja Muzaferija:
Sretni stanovi, Profil, Zagreb, 2004.

13.Stručni časopisi i revije: Oris, Arhitektura,
Čovjek i prostor, GO 21, Ambijent, Dekor,

14.Dom i vrt, Elle
dekor i dr.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.8.3. *Izborni
nastavni predmet*: TEHNOLOGIJA GRAĐENJA**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred:            prvi
(1.)

                        drugi
(2.)

                        treći
(3.)

Broj sati tjedno/godišnje:          prvi: 1/35

                                               drugi:
1 35

                                               treći:
1/32

**Ciljevi i
zadaće programa**

U odnosu na dosadašnji plan i program strukovnih
sadržaja u kojem su vrlo šturo i nedostatno ponuđene samo neke opće značajke
graditeljske djelatnosti, o veličanstvenim dostignućima graditeljskog
stvaralaštva, bilo naslijeđenim, aktualnim ili budućim se općenito niti ne
govori. U okviru ovoga predmeta učenik će već u 1. razredu usvajati sve one
spoznaje o veličini i značaju graditeljskog pothvata i stvaranja impresivnih
zdanja, kulturološkom i gospodarskom značaju graditeljstva koje će ga potpuno
opredijeliti za graditeljski poziv, činiti ga ponosnim i ispunjavati ga
stvaralačkim mogućnostima svog zanimanja te trajnim interesom za svoju struku.

U drugom razredu, uz uobičajene sadržaje u
tehnologiji zanimanja i praktičnoj nastavi, učenik upoznaje i one aktualne tehnologije
u kojima će praktična znanja i vještine imati prilike ostvariti po zaposlenju i
u iznimno složenim uvjetima i metodama građenja, ali koje mu objašnjavaju i
otkrivaju veličinu stvaralačke dimenzije graditelja, te korisnost, značaj i
ljepotu građevine koju ostavlja kao trag svog djelovanja i postojanja.

U trećem razredu učenik se susreće sa sadržajima
koji nose u sebi najveću dimenziju problema stručnosti i odgovornosti za
kvalitetu ostvarenog posla. To odgojno gledište stručnog obrazovanja zanemareno
je u temeljnom području graditeljskog djelovanja, a to su: obnova, sanacija,
rekonstrukcija građevina. Ovo je prilika da tradicionalno vrlo traženim
graditeljima damo mogućnost da nauče temeljne principe zaštite i održavanja
naslijeđenog graditeljskog fonda jer su ta umijeća gotovo zaboravljena, a pred
nama je obnova i zaštita neizmjerna vrijednoga graditeljskog naslijeđa.

PRVI RAZRED

STRUKTURA I RAZVOJ
TEHNOLOGIJE GRAĐENJA

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavne cjeline** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| 1. Što je graditeljstvo? | Usvojiti temeljne spoznaje o:  – suštini graditeljstva kao stvaralačkom području i čimbeniku razvoja,  – kulturološkom značenju graditeljskog čina i građevine kao značajnog povijesnog artefakta,  – mogućem umjetničkom karakteru graditeljskih zdanja, ali i o mogućem ugrožavajućem djelovanju neprihvatljive izgradnje nametnute okolišu. | Osnovni pojmovi: djelatnost, tehnika, tehnologija.  Kulturološka uloga graditeljstva ukupnog civilizacijskog razvoja.  Djelovanje izgrađenog okoliša na čovjekov život. |
| 2. Područja  graditeljstva | Naučiti osnovna područja graditeljske, struke i tipove objekata koje obuhvaćaju. | Visokogradnja – arhitektura.  Niskogradnja. Vodogradnja. |
| 3. Specifičnosti  graditeljske proiz­vodnje | Uočiti bitne značajke graditeljske proizvodnje i uvjeta u kojima se izvodi djelatnost. Naučiti resurse kojima mora raspolagati gradilište kao proizvodni pogon i raspored njihova optimalnog međudjelovanja u toku izvedbe građevine. | Veličina proizvoda.  Trajanje proizvodnje – izgradnje. Sudionici u izgradnji. Sredstva za rad putuju.  Gradilište kao pogon za proizvodnju.  Suvremenost i trajnost građevine. Vrijednost izgrađenog objekta. |
| 4. Podjela radova i vremenski tijek izgradnje te korištenje objekta | Prepoznati ključne faze u građenju i značajke organizacije njihova izvođenja. | Pripremni radovi. Građevinski radovi.  Završni radovi. Opremanje objekta.  Korištenje objekta. Održavanje objekta.  Konzervacija i zaštita. Rušenje objekta. |
| 5. Sustavi nosivog tijela građevine | Naučiti i razumjeti vrste i načine prijenosa opterećenja od vanjskih opterećenja do tla. | Masivni. Linijski. Skeletni. Ćelijasti. Viseći. Zategnuti – šatorasti. Pneumatski. |
| 6. Razvoj graditeljskog umijeća | Upoznati se i zapamtiti osnovne vrste građenja nosivog sustava te njihova kombiniranja u različitim epohama i podnebljima.  Uvidjeti od kolikog su značaja za izbor materijala i uobličavanje principa građenja u pojedinoj razvojnoj epohi bile društveno-razvojne okolnosti.  Uvježbavati govornu interpretaciju i skiciranje karakterističnih oblika arhitektonskim konstrukcijama. | Razvoj tektonskog sustava. Razvoj stereotomskog sustava. Kombiniranje sustava unutar nosivog tijela. Masivnost raznoga srednjeg vijeka. Raščlanjenost korpusa razvijenoga i kasnoga srednjeg vijeka. Odmjerenost i antropomorfnost arh. tijela u renesansi. Razigranost tijela u baroku i rokokou. Strogost i prezentnost klasicizma i historicizma. Moderna i suvremena arhitektura. |
| 7. Suvremene tendencije u graditeljstvu | Upoznati se sa stremljenjima u suvremenoj arhitekturi i graditeljstvu. | Konstruktivizam.  Ekstatična arhitektura.  »Zelena« arhitektura. |
| 8. Razvoj prostornog planiranja i graditeljstva | Upoznati se sa suvremenim tendencijama demografskog i gospodarskog razvoja:  – rastom priobalnih područja,  – mogućnostima ruralnog razvoja,  – principima održivog razvoja. | Prostorni plan – donošenje.  Prostornog plana.  Javni uvid i rasprave.  Urbani razvoj.  Urbanistički planovi.  Detaljni planovi. Građevna dozvola. |

DRUGI RAZRED

AKTUALNE TEHNOLOGIJE U
SUVREMENOM GRAĐENJU

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavne cjeline** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| 1. Ćelijasti sustavi | Upoznati tehnologiju izvedbe AB zidova i monolitnih međukatnih konstrukcija standardiziranih sustava oplata. | Trimo oplatni sustav.  Doka sustav.  Noe sustav.  Peri sustav. |
| 2. Građenje tunelskom oplatom | Upoznati tehnologiju građenja zgrada, ćelijastoga i saćastoga konstruktivnog sustava tunelskom oplatom.  Shvatiti metodu betoniranja tunelskih cijevi zahvaljujući posebnim oplatama. | »Outinord« sustav tunelske oplate.  Tunelske oplate za izvedbu stijenki tunelskih cijevi. |
| 3. Građenje kliznom oplatom | Shvatiti način izvedbe kliznom oplatom i ograničenja koja treba uvažavati. | Toranjske klizne oplate na komunikacijskim jezgrama poslovnih tornjeva, dimnjaka, silosa i sl. |
| 4. Građenje betonom u podvod­nim uvjetima | Shvatiti složenost izvedbe AB konstrukcija na dnu i obalama vodotoka jezera i mora. | Izvedba AB radova na kesonskim komorama. |
| 5. Osiguranje građ. jame od podzemnih voda | Upoznati metode zaprečivanja ulaska vode u široki iskop građ. jame. Upoznati gradnju kanala. | Betonske zavjese i ocjedni zastori na stranicama iskopa. Zagati. Upojni bunari. |
| 6. Građenje konstrukcija srednjeg i velikog raspona | Na primjerima uz prezentacijski materijal (DVD), upoznati građevne principe i procese gradnje nosivog sustava velikog raspona. | Konstrukcije srednjeg i velikog raspona od AB.  Konstrukcije. |
| 7. Tehnologija gradnje mostova | Upoznati se u najkraćim crtama s postupcima gradnje mostova. | Lučni mostovi.  Viseći mostovi. |

TREĆI RAZRED

ZAŠTITA I OBNOVA
GRADITELJSKE BAŠTINE

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavne cjeline** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| 1. Povijesna i graditeljska istraživanja | Upoznati s temeljnom procedurom zaštite spomenič­ke baštine od istražnih radova, prikupljanje podataka, utvrđivanje mjera zaštite do restauracije ili revitalizacije prenamjenom i rekonstrukcijom objekta. | Snimanje i istraživanje. Povijesna studija. Arheološka i građevinsko tehnička istraživanja te vođenja sondi.  Dokumentiranje.  Utvrđivanje plana mjera i zaštite te korištenje objekta. |
| 2. Sanacije | Ilustrirajući i ukazujući na primjere lošeg i dobrog rješenja sanacija, koncentrirati pozornost učenika na primjenu pravilnih metoda otklanjanja pogubnih okolnosti utjecaja vlage i statičke urušenosti i nestabilnosti. | Metode isušivanja objekta od utjecaja podzemne vlage. Otklanjanja utjecaja atmosferske vlage.  Statička stabilnost objekta sprezanjem i potkonstrukcijom:  – u razini temelja,  – u razini međuetažnih konstrukcija,  – u uzdužnim i poprečnim serklažama. |
| 3. Principi obnove rekonstrukcije i prenamjene objekata | Naučiti osnovne kriterije radi pravilnog izbora zahvata i funkcije objekta u obnovljenom izdanju. | Zahtjev ambijentalnog uklapanja i autentičnosti. Zahtjev funkcionalnog i konstruktivnog poboljšanja u smislu revitalizacije. Zahtjev i primjeri zahvata prenamjene objekta uz uvažavanje izbornih karakteristika objekta. |
| 4. Zidarska i popravci na zidovima i stropovima | Na odgovarajućim primjerima ilustrativnim materijalom približiti učenicima metode rada na popravcima zidova i stropnim konstrukcijama naročito ako su obogaćenim štukaturama. | Popravci na popucalim zidovima. Popravci na spojevima zidova i betonskih konstrukcija ili drugih vrsta nosivih elemenata. Rekonstrukcija drvenih i oplaćenih stropova. Obnova polumontažnih i svođenih međuetažnih konstrukcija.  Ojačanje drvenih stropnih konstrukcija. |
| 5. Obnova žbuka | Naučiti metode sondiranja i uzimanja uzoraka radi izvedbe istovrijedne žbuke. Upoznati metode rada skidanja stare žbuke i impregniranja podloga. Postupci ojačanja žbuke naročito u doticaju s eksponiranim ili apliciranim elementima (dimnjaci, limovi, vent. kanali). | Uzimanje uzoraka. Utvrđivanje kompatibilnosti rješenja prema sastavu podloge i parodifuznim svojstvima zida. Završna obrada. Aplikacije raznim materijala i spornih sredstava. |
| 6. Obnova međuetažnih konstrukcija i podova | Na odgovarajućim primjerima naučiti o mogućim postupcima obnove, popravka ili zamjeni restitucije oštećenih dijelova međukatne konstrukcije ili podnih podloga ili podnih obloga. Upamtiti da upravo te vrste popravaka utječu na doživljaja kvalitetne sanacije zbog osjetljivosti na vibracije upuštanje i habanje. | Rastavljanje poda i izbijanje nosivih elemenata uz obilježavanje elemenata. Ugradba nosivih elemenata. Ugradba poveznih elemenata. Ugradba ojačanja i zateznih prava u sprezanju stropne konstrukcije. Ugradba vatrootpornih ispuna šupljih i oplaćenih stropnih konstrukcija. Ugradnja pod konstrukcijama i koridora za prolaz instalacija. |
| 7. a Zidarska obnova fasada i fasadnih štukatura i vijenaca (samo za zidare) | U posljednjoj cjelini na kraju školovanja na dobro izabranim primjerima upoznati se s uspješno saniranim konstrukcijama specifičnim za zanimanje – fasaderskim radovima kod zidara. | Skidanje stare i olabavljene žbukane fasade. Izrada kamene žbuke i profila stilizacije klesane fasade. Izrada profila vijenaca, lizena i kapitela. Štukaterski radovi na pročeljima. |
| 7. b Obnova i rekonstrukcija serklažnih konstrukcija i AB – ukruta (samo armirači-betonirci) | – stabilizacijom i ukrutom konstruktivnog sustava kod armirača-betoniraca. | Izvedba specifičnih konstrukcija za sprezanje zatega i serklaža. Ulaganje armiranih elemenata u jačanju donje zone stubišnih zavojitih konstrukcija. |
| 7. c Obnova i rekonstrukcija krovišta (samo tesari) | – s rekonstrukcijom krovišta i drvenih stubišta i stropova (kod tesara). | Rekonstrukcija i zaštita krovišta. |
| 7. d Obnova i rekonstrukcija pokrova | – i rekonstrukcijom obloga odnosno pokrova (kod krovopokrivača-izolatera). | Rekonstrukcija građe klasičnih pokrova (šindra, crijep, lim, slama, kamen) ili zamjena odgovarajućim vrstama suvremenih materijala (staklo, sintetika, traka, premazi). |

**Metodičke
upute za izvođenje predmeta**

Nastavnici imaju obvezu da izlaganja učine zanimljivima
ponajviše pravilnim odabirom ilustrativnih primjera i prezentacijskih
materijala, a koji su značajni i s kulturološkoga i stručnoga gledišta.

U prvom razredu zadaće su usmjerene na pojačanje
učenikove identifikacije u uzoru budućeg graditelja pa mu osim zanimljivih
sadržaja treba omogućiti da sam iznosi zapažanja i očituje se o metodama i
tehnološkim postupcima. Treba ih upućivati na prikaze i praćenje građevinskih
pothvata u stručnoj literaturi.

Sadržaje obrađivati u korelaciji s predmetima građevne
konstrukcije, tehnologija struke u prvom razredu, građevnim konstrukcijama,
tehnologijom zanimanja i elementima niskogradnje te naročito u trećem razredu s
predmetima otpornost građevina, organizacija građenja i tehnologija zanimanja,
a obogatiti ih i stručnim razgledima značajnih objekata u izgradnji ili obnovi.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.9. *Nastavni predmet*:
TEHNOLOGIJA STRUKE**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred: prvi (1.)

Broj sati tjedno/godišnje: 2/70

**Ciljevi**

Steći uvid u graditeljstvo i tijek izvođenja
objekta te stjecanje znanja o organizaciji gradilišta, uporabi i očuvanju
osnovnog pribora, alata strojeva, pripremnim radovima i iskopima kao i najčešćim
zemljanim radovima, najjednostavnijem temeljenju, hidroizolaciji,
temeljnoj kanalizaciji i drenaži, te o izvođenju jednostavnih zidova od opeke,
betona i AB.

**Zadaci**

Steći znanja o nazivima, upotrebi i čuvanju
pribora, alata i strojeva za sva graditeljska zanimanja.

Usvojiti znanja o pripremnim radovima,
obilježavanju objekta na parceli i izvođenju nanosne skele.

Upoznati se s osnovama tesarskih radova,
nazivima, pojmovima i osnovnim tesarskim vezovima.

Usvojiti znanja zemljanim radovima (iskopima i
osiguranje iskopa od urušavanja).

Usvojiti znanje o oplatama, njihovu montažu i
demontažu te znati »čitati« prikaz oplata.

Usvojiti osnovna znanja o armiranju i
betoniranju temelja.

Usvojiti znanja o izvedbi temeljne kanalizacije
i drenaže zgrade.

Steći znanja o ulozi, vrstama materijala i
izvedbi hidroizolacije.

Upoznati se s osnovama zidarskih radova,
nazivima, pojmovima i pravilima zidanja.

Usvojiti znanje o vrstama i izvedbi oplate,
armiranju i betoniranju jednostavnih betonskih i AB zidova i stupova.

Usvojiti znanja o nužnosti ukrute zidanih
konstrukcija i rješenja otvora u zidovima.

Upoznati se s vrstama stropnih ploča, njihovim
karakteristikama i izvedbi.

PRVI RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanje, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Uvod u graditeljstvo | Naučiti učenike fazama građenja objekta, upoznati ih s njihovim zanimanjem, organizacijom gradilišta te osnovne činjenice o sastavu i ponašanju osnovnih građevnih materijala. | Tijek realizacije građevine. Prikaz poslova svih zanimanja.  Organizacija gradilišta/ radionice.  Osnovni građevni materijali. |
| Pribor, alat, strojevi | Usvojiti nazive, znati upotrebljavati pribor, alat, građev. strojeve i transportna sredstva. Naučiti ulogu i vrstu skela. Upoznati se s glavnim opasnostima i pravilima zaštite na radu kod upotrebe alata, strojeva i kod rada na skelama. | Pribor, alati i strojevi za zemljane radove. Zidarski pribor, alati i strojevi. Tesarski pribor alati i strojevi Armirački pribor, alati i strojevi. Transportna sredstva.  Skele i radni podovi. |
| Pripremni radovi na izgradnji objekta | Naučiti nazive i dimenzije drvene građe, nazive i uporabu veznih sredstava za drvo, načine izvedbe osnovnih tesarskih vezova. Usvojiti teoretsko znanje o slaganju više elemenata u istom pravcu te razne metode obilježavanja pravog kuta. Upoznati se s postupkom iskolčavanja i nanosnom skelom. | Osnove tesarskih radova. Označivanje pravca i pravog kuta. Iskolčavanje objekta.  Izrada, postava i rad nanosne skele. |
| Zemljani radovi | Steći znanje o oplatama, vrstama zemljanih radova, a detaljnije o iskopima.  Upoznati se s glavnim opasnostima i pravilima zaštite na radu kod zemljanih radova. | Oplate.  Zemljani radovi – detaljnije iskopi.  Oplata za podupiranje i razupiranje iskopa. |
| Izvedba temelja | Steći znanje o izradi i postavi oplata, armiranju i betoniranju trakastih temelja i temelja samaca. | Osnove armiračkih radova. Dubina temelja u raznim uvjetima, podbetoniranje temelja. Betoniranje trakastih temelja i temelja samaca (s izradom i postavom oplate i armiranjem). Demontaža oplate. |
| Temeljna kanalizacija i drenaža | Naučiti svrhu i princip postave kanalizacijske mreže, izradu i kontrolnog okna. | Temeljna kanalizacija. Dvorišni kanal temeljne kanalizacije. Kontrolna kanalizacijska okna. Drenaža objekta. |
| Hidroizolacija | Steći znanja o materijalima, postavi i izvedbi hidroizolacije. Upoznati se s glavnim opasnostima i pravilima zaštite na radu kod izvedbe HI. | Materijali za HI. Izvedba bitumenskih HI. Naknadno izvođenje HI. |
| Osnove zidanja | Steći znanje o nazivima osnovnih zidarskih pojmova, pravilima zidanja, vezovima jednostavnih zidova i stupova. Upoznati sa s glavnim opasnostima i pravilima zaštite na radu kod zidanja. | Osnove zidarskih radova – zidarski pojmovi i pravila zidanja. Vrste i omjeri mortova, dimenzije cijelih i lomljenih komada opeke. Vez dužnjaka, vežnjaka, blok opekom NF i šupljim opek. blokovima jednostavnih zidova i stupova. |
| Nadvoji i ukrute građevine | Steći znanja o postavi i izvedbi nadvoja, veznih zidova i serklaža. | Nadvoji i ukrute:  – izvedba AB nadvoja,  – postava veznih zidova,  – izvedba vertikalnih serklaža,  – izvedba horizontalnih serklaža. |
| Betonski i AB zidovi i stupovi | Steći znanja o vrstama, izvedbi oplate, armiranju i betoniranju jednostavnih betonskih i AB zidova i stupova. Upoznati se s glavnim opasnostima i pravilima zaštite na radu kod AB radova. | Izvedba jednostavnih betonskih i AB zidova.  Izvedba jednostavnih betonskih i AB stupova. |
| Monolitne AB međukatne konstrukcije | Steći znanja o vrstama stropova prema materijalima, različitom presjeku, načinu oslanjanja i izvedbi, postavi oplate, podupiranju, armiranju, i betoniranju ravne AB ploče i ploče s gredama. | Podjela stropnih ploča. Izvedba monolitnih AB..stropova. Izvedba polumontažnih AB stropova. |

**Metodičke
napomene:**

Nastava se treba odvijati uglavnom metodama
usmenog izlaganja i razgovora, demonstracija na modelima i vizualnim uređajima
(video-projektor, DVD player), grafičkog prikazivanja
i obogatiti posjetima gradilištima i prezentacijama predstavnika iz privrede.

**Obveze
učenika**

Učenici trebaju bilježiti predavanja s
pripadajućim grafičkim prikazima, koristiti raspoloživu literaturu i prospekte
proizvođača građevnih materijala, redovito izrađivati domaće uratke te voditi
bilješke i grafičke prikaze vježbi koje izvode na praktičnoj nastavi.

*Preporučena
literatura za nastavnike*

1.
Tatjana Neidhardt – Građevne konstrukcije

2.
Otvoreno sveučilište – Zaštita na radu

3.  N. Kacijan – Sigurnost pri građevinskim radovima

4.  Đuro Peulić – Konstruktivni elementi zgrade – I.,II.

5.  Antić – Zidarski radovi

6.  Krunić, Opsenica – Tehnologija
zanimanja za zidare

7.  Z. Sorić – Zidane konstrukcije

8.  Marin Horvat– Građevni materijali

9.  V. Marčelja – Beton i komponente

10. P. Krstulović –
Svojstva i tehnologija betona

11. B. Behaim –
Otpornost gradiva nosećih sklopova

12. B. Behaim –
Armirani beton

13. Staničić – Prvodjelska tehnologija obrade

14. Prospekti aktualnih proizvođača građevnih
materijala, videokasete, CD-i

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.10. *Nastavni predmet*:
TEHNOLOGIJA ZIDARSKIH RADOVA**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred: drugi (2.), treći (3.)

Broj sati tjedno/godišnje: 2/70, 2/64

**Ciljevi**

Cilj predmeta je da učenici u drugom razredu
usvoje znanja koja se nadovezuju na prijašnji program tehnologije struke, a
odnose se na sve glavne poslove zidara.

U trećem razredu učenici trebaju usvojiti znanja
o izvedbi složenijih zidarskih radova: zidanje kamenom, izvedba dimnjaka i
ventilacijskih kanala, lukova, svodova, vijenaca, zavojitih zidova, neobičnih
kutova, vanjsko žbukanje s izvedbom završne obrade, izvedba raznih sistema
toplinske izolacije, rad sa specijalnim žbukama, montažno građenje.

**Zadaci
programa**

Zadatak programa je usvojiti znanja o poslovima
zidara, a koji se odnose na:

– izvedbu polumontažnih
i montažnih međukatnih konstrukcija (preostalih iz prvog razreda u predmetu
tehnologija struke);

– bolje upoznavanje opeka i mortova kao glavnih
materijala za zidanje;

– složenija zidanja opekom normalnog formata i
šupljim opekarskim blokovima;

– zidanje zidova drugim materijalima (osim
kamena i staklenih blokova);

– izvedbu jednostavnih stubišta;

– izvedbu podnih podloga i vanjskih staza;

– ugradnju konstrukcija za zatvaranje otvora;

– unutarnje žbukanje;

– zidanje kamenom i staklenim blokovima;

– zidanje složenijih oblika elemenata građevine
(zavojiti zidovi, lukovi, svodovi, vijenci, udubine, istaci, stupovi, zaobljeni
zidovi, moderni dimnjaci);

– izvedbu TI na raznim elementima objekta – od
jednostavne do toplinskih sustava;

– izvedbu vanjskog zaštitnog zida i TI kod fasadnih sendvič-zidova;

– vanjsko žbukanje;

– žbukanja specijalnim žbukama;

– sustavima suhe gradnje.

Osim znanja, učenici moraju usvojiti vještinu
grafičkog prikazivanja te razumijevanja prikaza pojedinih dijelova građevine.

DRUGI RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavne cjeline** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaj** |
| Armirano-betonske međukatne konstrukcije (polumontažne i montažne) | Usvojiti sposobnost grafičkog prikazivanja i razumijevanja te znanja o:  – načinu slaganja, podupiranja, armiranja i betoniranja polumontažnih AB međukatnih konstrukcija, s naglaskom na »fert« te slaganju i međusobnom spajanju montažnih AB stropova,  – glavnim opasnostima i pravilima zaštite na radu kod izvedbe međukatnih konstrukcija. | Izvedba polumontažnih AB stropova.  Izvedba montažnih AB stropova. |
| AB stubišta | Usvojiti sposobnost grafičkog prikazivanja i razumijevanja te znanja o:  – jednostavnom izračunu visine i širine stuba,  – izvedbi i postavi oplate, armiranju i betoniranju monolitnih stubišta te spajanju montažnih stuba,  – glavnim opasnostima i pravilima zaštite na radu kod izvedbe AB stubišta. | Proračun visina i širina stuba, načini oslanjanja stuba.  Izvedba jednostavnih AB stubišta:  1-krakih i 2– krakih.  Izvedba jednostavnih montažnih stubišta. |
| Složenija zidanja | Zapamtiti podjele glinenih proizvoda te detalje o proizvodnji i vrstama opeka, te o mortovima i žbukama. Naučiti rješavanje kutova, sudara, križanja zidova od opeke. Znati najvažnije o proizvodnji, karakteristikama i zidanju zidova od ostalih materijala. | Materijali za zidanje.  Kutovi, sudari, križanja opekom NF.  Kutovi, sudari, križanja ŠOB. Zidanje zidova betonskim, Ytong i drugim blokovima. Zidanje klasičnih dimnjaka opekom NF– samostalnih, u zidu. |
| Podne podloge | Naučiti potrebu postave izolacija u raznim situacijama te pravilnu izvedbu i svrhu plivajućeg poda. Zapamtiti postupak izvedbe cementnog estriha i trenutačno aktualnih drugih pod. podloga i vanjskih staza. | Izolacije poda, plivajući podovi. Cementni estrih. Ostale podne podloge (anhidrit estrih, florbit...). Izvedba vanjskih staza (od kulir ploča, beton. blokova, granitnih kocaka..). |
| Ugradnja konstrukcija za zatvaranje otvora | Upamtiti razne dimenzije stolarije, lijevo i desno otvaranje, nazive dijelova, mokru, suhu i polusuhu ugradnju prozora, vrata. Svladati redoslijed ugradnje bravarskih elemenata – zidarski dio. | Ugradnja prozora i vrata.  Ugradnja bravarskih elemenata. |
| Unutarnje žbukanje | Zapamtiti funkciju slojeva žbuke. Ponoviti primjenu pojedinih vrsta žbuka. Predradnje ovisne o stanju podloge. Redoslijed i omjere/marke pojedinih žbuka kod žbukanja zidova i stropova, izvedbu detalja te specijalna žbukanja. | Uvod o žbukanju. Predradnje za žbukanje. Unutarnje glatko žbukanje zidova i stropova (ručno i strojno). Žbukanje zidova i stropova od drugih materijala.  Žbukanje rubova, špaleta, vijenaca. Fugiranje, dersovanje... |

TREĆI RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavne cjeline** | **Očekivani rezultati (znanja, umijeća i vještine)** | **Nastavni sadržaji** |
| Zidanje specijalnim  materijalima | Zapamtiti način vezanja u tlocrtu i pogledu raznim obradama kamena i u kombinaciji s drugim materijalima.  Naučiti teoriju izvedbe zidova od staklenih blokova. | Zidanje raznim obradama kamena, oblaganje kamenom.  Zidanje staklenim blokovima. |
| Izvedba složenih  elemenata | Naučiti vezove specijalnih kutova opekom NF i ŠOB. Znati vezove istaka, udubina, vijenaca opekom. Znati vezove stupova od opeke, kamena te izvedbu betonskih i AB stupova. Upamtiti pravila zidanja zaobljenih zidova radijalnom opekom, opekom NF i ŠOB. Upamtiti izvedbu i podupiranje oblučila te zidanja 4 osnovna tipa lukova i svodova. Znati nazive dijelova dimnjaka, zahtjeve za kvalitetu. Dimnjak te izvedba modernih dimnjaka i ventilacijskih kanala. | Zidanje tupih i oštrih kutova opekom.  Zidanje udubina, istaka, vijenaca.  Zidanje stupova od opeke i kamena.  Zidanje zaobljenih zidova.  Zidanje lukova i svodova.  Izvedba modernih dimnjaka i ventilacijskih kanala. |
| Toplinska izolacija | Razumjeti toplinski tok, materijale za toplinsku izolaciju i njihov pravilan položaj, pričvršćivanje te postupak žbukanja i slojeve kod termo-žbuka. | Svrha, djelovanje i ispravan položaj toplinske izolacije. Materijali za TI.  Toplinske žbuke. |
| Fasadni sendvič-zidovi | Svladati izvedbu obzidavanja fasadnom opekom i raznih toplinskih sustava. | Zidanje fasadnih sendvič-zidova od fasadne opeke ili pregradnih ploča. Toplinski sustavi fasada s vanjskom oblogom od žbuke. |
| Fasadne specijalne  žbuke | Zapamtiti glavne štetne utjecaje i zahtjeve za fasadne žbuke. Shvatiti razliku u sastavu plemenitih i plastičnih žbuka. Naučiti pripremu podloge, načine nanošenja i njegu raznih fasadnih žbuka. Upamtiti svrhu, pripremu podloge, načine nanošenja i njegu raznih specijalnih žbuka. | Zahtjevi za vanjsku žbuku. Podjela vanjskih žbuka prema sastavu. Primjeri aktualnih vanjskih završnih žbuka. Svrha i izvedba raznih specijalnih žbuka (HI, baritna, prani kulir...). |
| Montažno građenje | Proučiti primjere raznih tipova mont. elem. i njihovo spajanje. Naučiti knauf ili neki drugi suhi sustav pregradnih zidova, podnih podl., obloga tavana/potkrovlja. Ponoviti cjelokupno gradivo za maturu. | Montažno građenje. Suha gradnja. Priprema za maturu. |

**Metodičke
napomene**

Nastava se treba odvijati uglavnom metodama
usmenog izlaganja i razgovora, demonstracija na modelima i vizualnim uređajima
(video-projektor, DVD player), grafičkog prikazivanja
i obogatiti posjetima gradilištima i prezentacijama predstavnika iz privrede.

Obveze učenika

Učenici trebaju bilježiti predavanja s
pripadajućim grafičkim prikazima, koristiti raspoloživu literaturu i prospekte
proizvođača građevnih materijala, redovito izrađivati domaće uratke te voditi
bilješke i grafičke prikaze vježbi koje izvode na praktičnoj nastavi.

*Preporučena
literatura za nastavnike*

1.
Tatjana Neidhardt – Građevne konstrukcije

2.
Otvoreno sveučilište – Zaštita na radu

3.   N. Kacijan – Zaštita i sigurnost pri radu zidara

4.   N. Kacijan – Sigurnost pri građevinskim radovima

5.   Đuro Peulić – Konstruktivni elementi zgrade – I., II.

6.   Krunić, Opsenica – Tehnologija
zanimanja za zidare

7.   Z. Sorić – Zidane konstrukcije

8.   Antić – Zidarski radovi

9.   Marin Horvat – Građevni materijali

10. V. Marčelja –
Beton i komponente

11. P. Krstulović –
Svojstva i tehnologija betona

12. B. Behaim –
Otpornost gradiva nosećih sklopova

13. B. Behaim –
Armirani beton

14. Prospekti aktualnih proizvođača građevnih
materijala, videokasete, CD-i

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

**6.11. *Nastavni predmet*:
PRAKTIČNA NASTAVA**

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

Razred: prvi (1.), drugi (2.), treći (3.)

**Ciljevi**

Opći cilj je stjecanje znanja, vještina i navika
koje će omogućiti polazniku da nakon školovanja samostalno obavlja osnovne
poslove i radne zadaće u svom zanimanju.

**Zadaci**

Usvojiti znanja o sigurnosti i zaštiti na radu.

Upoznati organizaciju rada na gradilištu i
radionicama.

Poznavati svojstava i primjene materijala,
alata, pribora i pomagala.

Osnovna znanje o građevinskim konstrukcijama i
njihovim zadaćama.

Upoznati značaj pripremnih radova za početak
rada gradilišta.

Upoznati zemljane radova i spoznati važnost
temeljenja zgrade.

Svladati osnovne vještine za polaganje
kanalizacije i hidroizolacije.

Upoznati i usvojiti vještine zidanja i žbukanja.

Upoznati i usvojiti vještine žbukanja.

Upoznati i usvojiti vještine armiranja i
betoniranja.

Znati izraditi otplatu.

Postavljanje izolacija.

Računske osnove za izračunavanje utroška
materijala, vrijeme izvođenja radova, te izradbu predračuna za pojedine
zidarske radove.

Osvijestiti i poticati ulogu fizičke snage i
kondicije kod obavljanja zidarskih radova.

Osvijestiti važnost i značaj uloge zidarskog
zanimanja u složenom procesu vođenja radova tijekom nastajanja građevine.

Razviti sposobnost vizualizacije zadanog crteža
(dvodimenzionalni prikaz) u trodimenzionalnu sliku u svijesti (prostorni zor)
kao i obrnuti proces.

Razviti psihomotorne sposobnosti i koordinaciju
pokreta pri obavljanju zadataka.

Osposobiti za brzo shvaćanje problema i uspješno
pronalaženje rješenja.

Razviti osjećaj odgovornosti pri samostalnom
djelovanjem i potrebu za timskim radom.

Upoznati i svladati vještinu rada s tesarskim
priborom, alatima i strojevima.

Razviti i uvježbati osjećaj za potrebnu količinu
materijala i vremena za izvedbu određene konstrukcije.

PRVI RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine, umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Zaštita na radu | Usvojiti osnovna znanja o glavnim opasnostima na radu, pravila i način zaštite od njih te pružanje prve pomoći. Izvršiti provjeru znanja za rad na siguran način. | Zakon i propisi o zaštiti na na radu. Prava i obveze izvoditelja građevinskih radova. Izvori opasnosti pri zidarskim radovima. Zaštitne mjere. Pružanje prve pomoći. Provjera znanja za rad na siguran način. |
| Organizacija rada u školskoj radionici i na gradilištu | Upoznati radne prostore i kućni red školskih radionica te organizaciju rada na gradilištu. | Upoznavanje radnih prostora i kućnog reda u školskim radionicama. Organizacija rada na gradilištu (shema gradilišta). Pripremni radovi prije građenja (razgrađivanje starih objekata, rušenje stabala, izrada ograde, montaža privremenih objekata, skidanje humusa). |
| Alati i pribor | Usvojiti znanja i vještine pravilne uporabe i čuvanja ručnih alata, pribora i pomagala za zidare, tesare i armirače. | Uporaba pribora za mjerenje i obilježavanje. Uporaba ručnoga zidarskog alata i njegovo održavanje. Prenošenje linije vodoravnice i određivanje vertikale zida. Uporaba ručnoga tesarskog alata, njegovo održavanje i oštrenje. Izrada priručne skele (drveni stupovi), radnih stolova i šablona. Uporaba ručnih alata za sječenje, savijanje i spajanje armature. |
| Pripremni radovi | Usvojiti vještine potrebne za obilježavanje temelja na tlu i izradu nanosne skele. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Označivanje pravca na tlu. Određivanje pravog kuta priručnim sredstvima i geodetskim instrumentom. Prenošenje dimenzija iz nacrta na drvene elemente. Izrada elemenata nanosne skele. Prenošenje dimenzija nacrta s nacrta na nanosnu skelu. Obilježavanje temelja na tlu. |
| Zemljani radovi i temeljenje | Usvojiti vještine iskopa temelja, podupiranja, i razupiranja građevne jame, izrade oplate temelja, izrade i ugrađivanje betona te rastavljanje i čišćenje oplate. | Ručni iskop trakastih temelja. Ručni iskop temelja samaca. Podupiranje i razupiranje građevne jame i trakastih temelja. Izrada jednostrane i dvostrane oplate temelja i nadtemeljnog zida. Ispravljanje, sječenje, savijanje i nastavljanje armature temelja. Priprema betona i betoniranje temelja i nadtemeljnog zida Rastavljanje i čišćenje oplata. |
| Izrada kanalizacije i drenaže | Usvojiti vještine potrebne za izvođenje horizontalne kanalizacije ispod objekta i vanjske kanalizacije. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Iskop kanala u padu i revizijskog okna. Postavljanje kanalizacijskih i drenažnih cijevi od betona, kamenštine i PVC-a. Izrada oplate revizijskog okna. Sječenje, savijanje i nastavljanje armature. Betoniranje revizijskog okna. |
| Hidroizolacije | Usvojiti vještine potrebne za izradu horizontalne hidroizolacije temelja, betonske podloge te vertikalne hidroizolacije podrumskih zidova. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Priprema podloge za hidroizolaciju. Izrada horizontalne hidroizolacije temelja i betonske podloge. Izrada vertikalne hidroizolacije podrumskog zida. |
| Osnove zidanja | Usvajanje vještina potrebnih za izradu morta i zidanje zidova opekom normalnog formata. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Ručna i strojna izrada morta. Obilježavanje i nalaganje ravnih zidova od opeke NF. Zidanje ravnog početka i završetka zida debljine 7 cm.  Zidanje ravnog početka i završetka zida debljine 12 cm.  Zidanje ravnog početka i završetka zida debljine 25 cm.  Zidanje ravnog početka i završetka zida debljine 38 cm. Zidanje opekarskim blokovima. |
| Betonski i AB zidovi  i stupovi | Usvajanje vještina potrebnih za izradu, montažu, skidanje i održavanje oplate zidova i stupova, ugradnju armature te ugradnju i njegu betona. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Izrada jednostrane i dvostrane daščane oplate zida, priprema i sastavljanje montažnih oplata za zidove (Peri, Noe, Doka). Priprema i ugradnja armature prema tehničkoj dokumentaciji. Betoniranje betonskih i AB Zidova. Izrada daščane oplate stupova različitih presjeka. Priprema i sastavljanje montažnih oplata stupova. Betoniranje AB stupova različitih presjeka. Rastavljanje, čišćenje i pospremanje oplate zidova i stupova. Njega betona. |
| Nadvoji i ukrute građevine | Usvajanje vještina potrebnih za izradu, montažu, skidanje i održavanje oplate AB nadvoja, horizontalnih i vertikalnih serklaža, ugradnju armature, ugradnju i njegu betona te ugradnju montažnih nadvoja. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Izrada i montaža oplate, AB nadvoja, horizontalnih i vertikalnih serklaža. Izrada i ugradnja armature za AB nadvoje, horizontalne i vertikalne serklaže. Izrada i ugradnja betona u AB nadvoje, horizontalne i vertikalne serklaže. Rastavljanje čišćenje i pospremanje oplate nadvoja, Njega betona. Ugradnja montažnih nadvoja. |
| Monolitne AB međukatne konstrukcije | Usvajanje vještina potrebnih za izradu monolitnih međukatnih konstrukcija. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Izrada skele i daščane oplate za monolitnu AB ploču. Sastavljanje montažne oplate za monolitnu AB ploču. Priprema i ugradnja armature za monolitnu AB ploču prema tehničkoj dokumentaciji na radilištu. Betoniranje AB ploče. |

DRUGI RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Armirano-betonske međukatne konstrukcije | Usvajanje vještina potrebnih za izradu polumontažnih i montažnih međukatnih konstrukcija. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Podupiranje polumontažnih stropova.  Montaža nosača i ispune za polumontažne stropove (fert, Ytong). Priprema i montaža armature za tlačnu ploču. Betoniranje tlačne ploče. Rastavljanje skele i oplate monolitnih i polumontažnih stropova te njihovo održavanje. Njega betona. Izrada podvlaka i montaža AB montažnih ploča. |
| Složenija zidanja | Usvajanje vještina potrebnih za izradu morta i zidanje zidova opekom normalnog formata, šupljim opekarskim blokovima, betonskim blokovima i lakobetonskim blokovima. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Zidanje ravnih zidova deblj. 38 i 51 cm s opekom NF. Zidanje pravokutnih uglova zidova s opekom NF istih i različitih debljina. Zidanje pravokutnih sudara zidova s opekom NF istih i različitih debljina. Zidanje pravokutnih križanja zidova s opekom NF istih i različitih debljina. Zidanje ravnih zidova sa ŠOB-om. Zidanje pravokutnih uglova, sudara i križanja zidova sa ŠOB-om. Zidanje ravnih zidova s betonskim i lakobetonskim blokovima. Zidanje pravokutnih uglova, sudara i križanja zidova s betonskim i lakobetonskim blokovima. Zidanje dimnjaka u zidovima različitih debljina s opekom NF. Zidanje samostojećih dimnjaka s opekom NF. Izrada oplate, armature i betoniranje dimnjačkih kapa. |
| Stubišta | Usvajanje vještina potrebnih za izradu vanjskih i unutarnjih stubišta. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu | Izrada vanjskih stuba od opeke i kamena. Izrada oplate i skele za unutarnje AB jednokrako i dvokrako stubište. Priprema i montaža armature za jednokrako i dvokrako stubište. Betoniranje stubišta. Ugradnja montažnih stubišta. |
| Podne podloge | Usvajanje vještina potrebnih za betoniranje betonskih podloga te izrade cementnih estriha i izradu vanjskih staza. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Izrada plivajućih podova. Betoniranje betonske podloge. Izrada cementne i češke glazure. Izrada ostalih podloga (suhidrit, estrih, florbit). Izrada vanjskih staza od kulir ploča i granitne kocke. |
| Ugradnja konstrukcija za zatvaranje otvora | Usvajanje vještina potrebnih za ugradnju stolarije i bravarskih elemenata. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Mokra ugradnja stolarije. Polusuha ugradnja stolarije. Suha ugradnja stolarije. Ugradnja metalnih ograda i drugih bravarskih elemenata. |
| Unutarnje žbukanje | Usvajanje vještina potrebnih za izradu morta i žbukanje unutarnjih zidova i stropova. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Ručna izrada grube i fine žbuke unutarnjih zidova. Ručna izrada grube i fine žbuke stropova. Strojno žbukanje unutarnjih zidova i stropova. Izrada vodootporne cement. žbuke (paljena žbuka). Izrada rubova, špaleta, vijenaca. Fugiranje i dersovanje. |

TREĆI RAZRED

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Nastavna cjelina** | **Očekivani rezultati (znanja, vještine i umijeća)** | **Nastavni sadržaji** |
| Zidanje kamenom | Usvajanje vještina potrebnih za zidanje zidova kamenom. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Zidanje zidova običnim lomljenim kamenom, poluklesancima i klesancima. Zidanje stupova od običnog lomljenog kamena, poluklesanaca i klesanaca. Zidanje mješovitih zidova od kamena i betona, kamena i opeke, kamena opeke i betona. |
| Zidanje složenih  elemenata | Usvajanje vještina potrebnih za zidanje složenih elemenata. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Zidanje tupih i šiljastih kutova zidova različitih debljina s opekom NF. Zidanje udubina i istaka. Zidanje zaobljenih zidova. Zidanje lukova i svodova s opekom NF. Zidanje lukova i svodova s kamenom. Zidanje sa staklenim blokovima. |
| Zidanje fasadnih zidova | Usvajanje vještina potrebnih za zidanje fasadnih zidova i ugradnju toplinske izolacije zidova. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Zidanje fasadnog sendvič-zida s istodobnom postavom toplinske izolacije na nosivom zidu od ŠOB-a. Zidanje fasadnog sendvič-zida s istodobnom postavom toplinske izolacije na nosivom zidu od AB. |
| Vanjsko žbukanje | Usvajanje vještina potrebnih za izradu žbuka. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Ručno žbukanje kao podloga za završnu žbuku. Strojno žbukanje kao podloga za završnu žbuku. Izrada toplinskih žbuka kao podloge za završne žbuke. Izrada završnih žbuka (hirofa, (terabona, bavalit, sep). |
| Specijalne žbuke | Usvajanje vještina potrebnih za izradu specijalnih žbuka. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Izrada raznih specijalnih žbuka (baritna, reparaturna, hidroizolacijska). |
| Izrada pranog kulira | Usvajanje vještina potrebnih za izradu pranog kulira na vertikalnim i horizontalnim podlogama.  Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Izrada pranog kulira na podnožju zida. Izrada pranog kulira na vanjskim stubištima i prilaznim rampama. |
| Montažno građenje | Usvajanje vještina potrebnih za spajanje montažnih elemenata. Steći brzinu, preciznost i samostalnost u radu. | Spajanje montažnih elemenata (zidnih i stropnih). Suha gradnja pregradnih zidova. Polaganje suhog estriha. |

**Metodičke
napomene**

Svrha praktične nastave u prvoj godini
obrazovanja je stjecanje osnovnih znanja, vještina i navika na radu s različitim
materijalima, alatima strojevima i uređajima, te radnih postupaka koji su zajed­nički za sva osnovna
graditeljska zanimanja. U drugom i trećem razradu stječu se specifična zidarska
znanja i vještine. Radovi se izvode na jednostavnim radnim vježbama i
jednostavnim alatima i uređajima. Praktična nastava je predmet isključivo
praktične naravi te svakom praktičnom radu i vježbi trebaju prethoditi potrebna
teorijska tehničko-tehnološka objašnjenja u primjerenom obujmu.

Posebnu pozornost treba obratiti sadržajima
zaštite pri radu koji su dani i obrađeni kao posebna cjelina na početku rada u
radionici i na njih se valja vraćati u svakoj konkretnoj vrsti posla u kojoj se
javlja potrebna mjera zaštite.

Sama organizacija i realizacija praktične
nastave ima ključan utjecaj na uspješno ostvarenje postavljenih zadataka i
ciljeva nastave ovog predmeta i pretpostavlja opremljenost radionice, dobru
organizaciju i pripremu pojedinih vježbi i da svakom učeniku osigura posebno i
potpuno opremljeno radno mjesto s nastavnom opremom.

Praktičnu nastavu najpovoljnije je ostvariti u
blokovima po tjedan dana, kada se naizmjenično provodi tjedan teorijske nastave
i tjedan praktične nastave. Škola može organizirati i neki drugi oblik
realizacije teorijske i praktične nastave, ako to može dati očekivane
rezultate. Dio praktične nastave izvodi se u školskoj radionici, a drugi dio u
radnom procesu – na gradilištu.

Učenici u radu na praktičnoj nastavi kod
obrtnika ili u trgovačkom društvu sudjeluju u konkretnom proizvodnom ili uslužnom
procesu i uče one sadržaje koje nameće određena usluga i radi toga se ne može
uvijek poštivati programirani redoslijed predviđenih sadržaja. Pritom je zadaća
realizatora programa da učeniku na početku radnog zadatka pruži
stručno-teorijska objašnjenja koja su neposredno vezana za izradu zadatka.

Školski nastavnik koji organizira, izvodi ili
prati ostvarenje programa, dužan je voditi brigu da svi učenici najkasnije do
kraja školske godine prođu sve programske sadržaje. Također je obveza
nastavnika stručno-teorijskih predmeta, značajnih za stjecanje zanimanja, da
sudjeluju u izradi i praćenju ostvarenja programa praktične nastave.

Svaki radni zadatak treba imati naziv cjeline,
cilj, znanja i radne navike koje se stječu uvježbavanjem na praktičnoj nastavi.
Radni zadatak obuhvaća pripremne radove, potrebiti materijal, sredstva za rad,
načine izrade, radne uvjete, propise, zaštitne mjere i ekološke zahtjeve.

Praćenje rada učenika i vrednovanje rezultata
rada ima poseb­nu važnost i
izvedbenim programom treba utvrditi način praćenja rada učenika i njegovo
ocjenjivanje. Prilikom izrade izvedbenog programa potrebno je za svaku vježbu
navesti i sljedeće:

– cilj vježbe, proizvod ili usluga,

– osnovne i pomoćne materijale,

– sredstva za rad (alati, strojevi i uređaji),

– načini izvođenja (organizacija, tehničke i
tehnološke upute),

– potrebne mjere zaštite na radu i zaštite
okoliša,

– načine vrednovanja rada učenika, stečena
znanja, vještine i navike u praktičnom radu.

**Obveze
učenika**

Svaki učenik dužan je za praktičnu nastavu imati
i održavati sljedeći pribor i opremu:

– propisani dnevnik rada (mapa praktičnog dijela
naukovanja),

– odobrenu literaturu iz praktične nastave za
zidarske radove

– pribor za crtanje (olovka, gumica, dva trokuta,
šestar, kalkulator i dr.),

– radno odijelo, cipele, kapa i radne rukavice,

– vođenje mape praktičnog dijele naukovanja,

– pristup usmenom, pismenom i praktičnom
provjeravanju znanja i vještina iz praktične nastave.

*Literatura
koja se preporučuje*

Za sada ne postoji neposredna stručna literatura
kojom bi se mogli korisno pomoći i učenici i nastavnici, već samo posredna
tekstualna pomagala:

1. Tehnički katalozi građevnog materijala

2. Prospekti proizvođača građevnog materijala

3. N. Kacian: Osnove
zaštite na radu, IPRPZ, 1994.

4. Radna mapa za naukovanje

7. ISPITNI KATALOG ZA
POMOĆNIČKI/ZAVRŠNI ISPIT ZA ZANIMANJE ZIDAR

Svrha pomoćničkog
ispita je dokazivanje ispitanika da je stekao vještine i stručno-teorijska
znanja, utvrđena nastavnim planom i programom za zanimanje zidar nužna za
obavljanje poslova u tom zanimanju.

Pomoćnički ispit se sastoji iz
praktičnoga i teorijskog dijela.

Za praktični dio ispita zadaje se, u skladu s
nastavnim planom praktičnog dijela naukovanja, praktična zadaća (uradak i radne
probe) iz područja:

1.
zaštita na radu i ekološki zahtjevi;

2.
poznavanje alata i pribora;

3.
zidanje zida debljine 12 i 25 cm;

4.
izrada nanosne skele;

5.   razupiranje građevne jame;

6.
izrada oplate temelja;

7.   polaganje
vodoravne kanalizacije;

8.
polaganje hidroizolacije;

9.
zidanje opekom NF zida debljine 38 cm i 51 cm;

10. zidanje sa žbukom (mortom);

11. izrada polumontažnog
stropa;

12. izrada staza;

13. betoniranje poda;

14. montaža stuba;.

15. žbukanje zida;

16. žbukanje stropa;

17. rabiciranje otvora
u zidu;

18. zidanje dimnjaka;

19. zidanje mješovitog zida;

20. zidanje fasadnom
opekom;

21. zidanje stupova;

22. zidanje zavojitih zidova;

23. izrada nadvoja;

24. izrada lukova;

25. žbukanje pročelja;

26. izrada pravog kulira;

27. postavljanje sustava za suhu gradnju.

Ispitanik mora u zadanom roku primjereno pomoćničkom statusu izraditi uradak i obaviti radnu probu.
Ispitna komisija na temelju ovdje navedenih uradaka i radnih proba zadaje
ispitaniku jedan do tri uratka i jednu do tri radne probe. Ispitna komisija
može i samostalno predložiti uratke i radne probe koje će zadati ispitaniku.

POMOĆNIČKI URADAK

|  |  |
| --- | --- |
| **Vrsta uratka** | **Opis uratka** |
| Izvođenje temelja | Uradak podrazumijeva izradu i postavljanje oplate, pripremu betona i izvođenje temelja. |
| Zidanje zida i stupova (različiti materijali) | Uradak mora sadržavati pravokutni sudar i ugao ili stup. |
| Žbukanje zida | Zidani zid treba ožbukati grubo i fino. |
| Zidanje dimnjaka | Uradak podrazumijeva postupke od postavljanja šablone, zidanja kanala, zaglađivanja do postavljanja kape. |
| Postavljanje sustava za suhu gradnju | Uradak čini postavljanje metalne potkonstrukcije, gips-kartonskih ploča te polaganje i osnovno premazivanje suhog estriha. |
| Izrada nadvoja | Uradak se sastoji od izrade sedla i stranice oplate, čelične cijevne skele, postavljanja oplate u otvor, učvršćivanje te betoniranje nadvoja. |

RADNA PROBA

|  |  |
| --- | --- |
| **Vrsta radne probe** | **Opis radne probe** |
| Postavljanje oplate za betoniranje | Radnu probu čini izrada i montiranje oplate. |
| Ručno miješanje žbuke (morta) | Ocjenjuje se sastav žbuke (morta), omjer komponenata i miješanje. |
| Žbukanje | Postupak nanošenja žbuke – uporaba ravnalice i gladilice. |
| Postavljanje gips-kartonskih ploča kod suhe gradnje | Učvšćivanje gips-kartonskih ploča na nosače. |

Pri izradi praktične zadaće ispitanik (naučnik) mora
se pridržavati propisanih mjera zaštite na radu i zaštite okoliša te ostalih
uvjeta koje odredi ispitna komisija.

Ispitanik mora ispitnoj komisiji priložiti mapu
praktičnog dijela naukovanja za sve godine obrazovanja iz koje je vidljivo da
je uspješno svladao ovaj dio naukovanja.

**Stručno-teorijski
dio ispita**
obuhvaća teorijska znanja nužna za obavljanje praktičnih postupaka u zanimanju
koja su propisana nastavnim planom i programom za teorijski dio naukovanja.

**Nastavna područja
(teme i cjeline iz predmeta)**

1.     Pripremni radovi na gradilištu

2.     Zemljani radovi

3.     Temeljenje

4.     Hidroizolacije

5.     Zidovi

6.     Stropovi

7.     Stubišta

8.     Krovišta

9.     Ustrojstvo građenja

10.   Vrste građevinskih objekata

11.   Zadaća, vrste i način izgradnje temelja

12.   Hidroizolacija –
važnost zaštite objekta od vlage i vode

13.   Zidanje zidova – opća pravila zidanja

14.   Sirovina i način priprave te uporaba žbuke
(morta)

15.   Betonski i armirano-betonski zidovi

16.   Stropovi

17.   Podloge i podovi–vrste i način izrade

18.   Vrste i konstrukcije stubišta

19.   Vrste, obrada i zidanje kamenom

20.   Zidanje složenih elemenata

21.   Žbukanje–unutrašnje i vanjsko

22.   Vrste i način ugrađivanja montažnih zidova i
suhe gradnje

23.   Ugrađivanja građevinskih elemenata

24.   Zadaća i vrste krovova

25.   Potrebe i načini toplinske i zvučne
izolacije

26.   Osnove tehničkog crtanja

27.   Vrste nacrta i njihov sadržaj

28.   Označivanje materijala, konstrukcija i
opreme

29.   Glavni nacrt

30.   Izvedbeni nacrt i njegova uporaba na
gradilištu

31.   Detaljni nacrti pojedinih zidarskih
konstrukcija

32.   Troškovnik

33.   Dokaznica mjera

34.   Izračunavanje cijene rada – analiza cijena

STANDARDIZIRANI
OCJENJIVAČKI LIST

**I. PRAKTIČNI DIO ISPITA**

|  |  |
| --- | --- |
| **Radnje obavljene u okviru praktične zadaće** | **Broj bodova** |
| Izrada dokumentacije za uradak | 0 – 10 |
| Korištenje zaštitnih sredstava i naprava | 0 – 10 |
| Spretnost rukovanja alatima i napravama | 0 – 10 |
| Koncentracija i izdržljivost | 0 – 10 |
| Brzina i preciznost (točnost) | 0 – 10 |
| Kakvoća izrađene radne probe | 0 – 10 |
| Točnost dimenzija i obrade prema planu | 0 – 20 |
| Kakvoća izrađenog uratka | 0 – 20 |
| UKUPNO BODOVA | 100 |

BODOVNA LISTA

|  |  |
| --- | --- |
| Postotak (%) bodova | Ocjena |
| 92 – 100 | Odličan (5) |
| 81 – 91 | Vrlo dobar (4) |
| 67 – 80 | Dobar (3) |
| 50 – 66 | Dovoljan (2) |
| 0 – 49 | Nedovoljan (1) |

II. STRUČNO-TEORIJSKI
DIO

Stručno-teorijski dio ispita je u pisanom
obliku, a sastoji se od pitanja i zadaća koje postavlja ispitna komisija. Za
zanimanja za koja postoji katalog ispitnih pitanja i zadataka za pomoćničke ispite, koristi se taj katalog.

Ocjena se utvrđuje prema ovoj ljestvici:

BODOVNA LISTA

|  |  |
| --- | --- |
| Postotak (%) bodova | Ocjena |
| 90 – 100 | Odličan (5) |
| 80 – 89 | Vrlo dobar (4) |
| 70 – 79 | Dobar (3) |
| 60 – 69 | Dovoljan (2) |
| Manje od 30 | Nedovoljan (1) |

Ispitanik koji postigne od 30 do 59 posto (%) bodova
upućuje se na usmeni ispit.

Na usmenom ispitu u pravilu se provjeravaju
znanja iz onih područja iz kojih naučnik nije pokazao dostatna znanja na
pismenom dijelu ispita.

Ovaj nastavni plan i program stupa na snagu
danom objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1. rujna 2005. godine.

Klasa: 311-01/05-01/53

Urbroj: 526-12-05-11

Zagreb, 3. svibnja 2005.

Ministar

**Branko Vukelić**, v. r.

Ostalo, NN 68/2005-1348
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)