## Zaključak Vlade Republike Hrvatske klasa: 022-03/14-07/289 urbroj: 50301-09/09-14-4 od 23. srpnja 2014. i Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske

### NN 92/2014 (28.7.2014.), Zaključak Vlade Republike Hrvatske klasa: 022-03/14-07/289 urbroj: 50301-09/09-14-4 od 23. srpnja 2014. i Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske

VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

1864

Na temelju članka 31. stavka 3. Zakona o Vladi Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 150/2011), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 23. srpnja 2014. godine donijela sljedeći

ZAKLJUČAK

1. Prihvaća se VIII. izvješće o provedbi Strategije integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske, u tekstu koji je Vladi Republike Hrvatske dostavilo Ministarstvo unutarnjih poslova, aktom broja: 511-01-152-37414/5-2014, od 16. srpnja 2014. godine.

2. Donosi se Strategija integriranog upravljanja granicom, u tekstu koji je Vladi Republike Hrvatske dostavilo Ministarstvo unutarnjih poslova aktom, broja: 511-01-152-37414/5-2014, od 16. srpnja 2014. godine, kojom se stavlja izvan snage Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske, donesena Zaključkom Vlade Republike Hrvatske, klase: 212-01/09-01/02, urbroja: 5030109-09-1, od 18. ožujka 2009. godine.

3. Donosi se Akcijski plan za provedbu Strategije integriranog upravljanja granicom, u tekstu koji je Vladi Republike Hrvatske dostavilo Ministarstvo unutarnjih poslova aktom, broja: 511-01-152-37414/5-2014, od 16. srpnja 2014. godine, kojim se stavlja izvan snage Akcijski plan za provedbu Strategije integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske, donesen Zaključkom Vlade Republike Hrvatske, klase: 022-03/13-07/29, urbroja: 50301-09/09-13-4, od 11. travnja 2013. godine.

4. Izvješće o provedbi Strategije iz točke 1., Strategiju iz točke 2. i Akcijski plan iz točke 3. ovoga Zaključka te ovaj Zaključak, Ministarstvo unutarnjih poslova dostavit će Međuresornoj radnoj skupini za integrirano upravljanje granicom Republike Hrvatske i njenim stručnim radnim timovima te središnjim tijelima državne uprave koja provode Strategiju integriranog upravljanja granicom.

5. Obvezuju se nadležna tijela državne uprave, koja provode ili sudjeluju u upravnim i drugim postupcima u kojima se izdaju odgovarajuća odobrenja za gradnju graničnih prijelaza i drugih objekata infrastrukture potrebnih za učinkovit nadzor granice, te koja provode ili sudjeluju u drugim aktivnostima, predviđenima Akcijskim planom iz točke 3. ovoga Zaključka, da prioritetno rješavaju sva pitanja iz svoje nadležnosti, s ciljem učinkovitog nadzora vanjskih granica Europske unije i spremnosti za pristupanje Schengenskom prostoru.

6. Ovaj Zaključak i Strategija integriranog upravljanja granicom objavit će se u »Narodnim novinama«.

Klasa: 022-03/14-07/289

Urbroj: 50301-09/09-14-2

Zagreb, 23. srpnja 2014.

Predsjednik

Zoran Milanović, v. r.

STRATEGIJA INTEGRIRANOG UPRAVLJANJA GRANICOM

I. UVOD

U ostvarivanju strateškog cilja da postane članica Europske unije, Republika Hrvatska je ispunila niz obveza i kriterija koji su proizišli iz procesa pridruživanja Europskoj uniji i u potpunosti primjenila temeljena načela demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda i vladavine prava Europske unije.

U cilju ispunjenja ovih obveza, posebice u području pravosuđa i unutarnjih poslova, koje se tiču upravljanja njezinim granicama i dodatnog jačanja partnerstva, stabilnosti i gospodarskog rasta u regiji, kao i bržeg i kvalitetnijeg razvoja hrvatskog društva, istodobno smanjujući sigurnosne rizike, Hrvatska je uvela koncept Integriranog upravljanja granicom 2005. i nastavila njegovo usklađivanje prema najnovijoj politici i najboljoj praksi Europske unije.

U tom smislu poduzeto je niz aktivnosti u suradnji s partnerskim zemljama Europske unije s naglaskom na sljedećim segmentima:

– usklađivanje zakonodavnog okvira s pravnom stečevinom Europske unije,

– izmjene postojećih bilateralnih sporazuma o prelasku granice i graničnoj kontroli,

– reforma organizacijskog i kadrovskog koncepta,

– modernizacija i unaprjeđenje obrazovanja i obuke i podizanja profesionalizma policijskih službenika granične policije,

– nadogradnja nacionalnog IT sustava i infrastrukture,

– nabava tehničke opreme potrebne za graničnu kontrolu i zaštitu granica,

– uvođenje analize rizika i razmjene informacija u skladu sa zajedničkim integriranim modelom za analizu rizika,

– povećanje kapaciteta u borbi protiv korupcije i

– jačanje bilateralne i multilateralne suradnje u skladu sa zakonskim okvirima i mehanizmima.

Unatoč činjenici da je ukidanje unutarnjih graničnih kontrola, s jedne strane učinilo Europsku uniju sigurnijom u smislu unutarnje sigurnosti putem jačanja pravosudne i policijske suradnje, s druge strane, najveći prioritet stavljen je na zajedničke vanjske granice uvođenjem jedinstvenih standarda nadzora granice, pretpostavljajući postojanje visokog stupnja međusobnog povjerenja među državama članicama, a osobito rješavanje pitanja na osnovi koncepta podjele tereta ili solidarnosti.

Koncept integriranog upravljanja granicom Europske unije koji Republika Hrvatska usvaja ovim dokumentom i uvodi u nacionalnu praksu, što će se nastaviti provedbom svih potrebnih mjera i ulaganja, stoga predstavlja ulaganje u naš budući ugled među drugim zemljama članicama Europske unije i pokazuje čvrstu odlučnost i sposobnost za učinkovitu provedbu zajedničkih pravila i standarda za upravljanje na području pravde, slobode i sigurnosti, a postavljeni cilj je od najveće važnosti – pristupanje Schengenskom prostoru.

Osnovni cilj Strategije je, dakle, ispunjavanje svih kriterija za pristupanje Republike Hrvatske Schengenskom prostoru. U tom pogledu, potrebni su ne samo učinkovit rad granične policije, nego i suradnja svih drugih mjerodavnih ministarstava i agencija, s ciljem očuvanja nacionalne i sigurnosti Europske unije, posebno u smislu borbe protiv nezakonitih migracija i prekograničnog kriminala.

Hrvatska strategija slijedit će Koncept Integriranog upravljanja granicom Europske unije, a temeljit će se na modelu kontrole četiri stupa.

Kada se schengenska pravna stečevina bude u cijelosti primjenjivala u Republici Hrvatskoj, Strategija će se promijeniti tako da osigura trajni i vrlo učinkovit sustav integriranog upravljanja granicom koji se može izmijeniti sukladno promjenama i specifičnim okolnostima.

1. Polazne osnove

Nadzor državne granice je u nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova, tj. granične policije, a obuhvaća poslove zaštite granice i granične kontrole. Poslove nadzora na nacionalnoj razini koordinira Uprava za granicu, zajedno s pripadajućim organizacijskim jedinicama zaduženim za nadzor granice na kopnu, moru i zraku, spriječavanje nezakonitih migracija, analizu rizika i međunarodnu graničnu policijsku suradnju.

Nadzor državne granice na regionalnoj razini provodi 20 policijskih uprava, od kojih dvije provode samo aktivnosti vezane uz nezakonite migracije i boravak stranaca.

Pristupanjem Europskoj uniji, carinska, veterinarska i fitosanitarna kontrola obavlja se na vanjskim granicama Republike Hrvatske u ime cijele Unije.

Pripremajući se za ulazak u Schengenski prostor, Republika Hrvatska ulaže znatne napore kako bi se osigurala učinkovita provedba schengenske pravne stečevine i nastavit će poduzimati sve potrebne aktivnosti kako bi schengenska evaluacija potvrdila da su ispunjeni uvjeti za ulazak u Schengenski prostor.

2. Karakteristike granice

Hrvatsko državno područje obuhvaća 56.645 km2 kopnenog područja i 31.757,67 km2 teritorijalnog mora i unutarnjih morskih voda. Područje Zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa iznosi 25.207,22 km2.

Državna granica Republike Hrvatske, uključujući i kopnene, morske granice i granice na rijekama, procjenjuje se na ukupno 3318,58 km. Od toga je oko 325,8 km granice prema Republici Srbiji, oko 45,48 km prema Crnoj Gori, oko 1025,94 km prema Bosni i Hercegovini, oko 674,29 km prema Republici Sloveniji[[1]](#footnote-29081-1), oko 355,2 km prema Mađarskoj i 26,14 km teritorijalne pomorske granice prema Republici Italiji, a 865,7 km granice na moru[[2]](#footnote-29081-2). Vanjska granica Republike Hrvatske prema Europskoj uniji procjenuje se na oko 2260 km.

Na lokalnoj razini, granična policija obavlja svoje obveze i zadatke u 78 policijskih postaja među kojima se 53 definiraju kao mješovite policijske postaje i 25 kao specijalizirane postaje granične policije (13 graničnih policijskih postaja, 6 pomorskih policijskih postaja, 6 policijskih postaja u zračnim lukama obavljaju samo graničnu kontrolu).

Ukupno je 173 graničnih prijelaza od kojih je 126 otvoreno za međunarodni promet dok je 47 otvoreno za pogranični promet, od kojih je 118 cestovnih graničnih prijelaza, 25 pomorskih graničnih prijelaza, 9 graničnih prijelaza za zračni promet, 15 željezničkih, te 4 riječna granična prijelaza.

Od 173 granična prijelaza, 162 se kategoriziraju kao stalni granični prijelazi, a 11 kao sezonski otvoreni isključivo za pomorski promet ili međunarodni zračni promet (1) tijekom turističke sezone.

Pristupanjem Europskoj uniji, Republika Hrvatska dijeli oko 1038 km unutarnjih granica sa susjednim zemljama članicama: Republikom Slovenijom i Mađarskom te je preuzela kontrolu nad oko 2260 km vanjske granice.

Uredbom o graničnim prijelazima Republike Hrvatske (»Narodne novine«, broj 79/2013) granični prijelazi su kategorizirani kako slijedi:

– stalni granični prijelazi za međunarodni promet putnika i robe s inspekcijskim službama (7),

– stalni granični prijelazi za međunarodni promet robe i putnika (74),

– stalni granični prijelazi za međunarodni promet putnika (34),

– stalni granični prijelazi za pogranični promet (47) i

sezonski granični prijelazi za međunarodni promet putnika (11).

Zajedno s brojkama o graničnim prijelazima i njihovim kategorijama, postoji niz vanjskih, uglavnom zemljopisnih faktora koji utječu na konačni cilj rada granične policije – sigurnosti državne granice i nadzora kretanja osoba i roba preko državne granice.

Složenost upravljanja cjelokupnom hrvatskom državnom granicom određena je specifičnostima koje treba naglasiti, kako slijedi:

– iznimno duga vanjska državna granica u odnosu na državno područje,

– veliki obujam prekograničnog prometa,

– veliki broj putnih pravaca koji presijecaju liniju državne granice (mnoge ceste i željeznice su izgrađene kada je državna granica bila republička granica),

– duga državna granica u području riječnih tokova,

– duga morska granica,

– poteškoće sa zaštitom »zelene granice« jer nema prirodne granice (planinski masivi, velike rijeke, itd.) u nekim područjima,

– državna granica koja se proteže duž ili u blizini rijeka Save, Dunava i Une je pogodna za ilegalne prijelaze,

– »uski« teritorij Republike Hrvatske u dubrovačkom zaleđu,

– blizina slovenske i bosansko-hercegovačke granice u karlovačkoj regiji,

– zaostala minska polja koja bi se mogla naći uz granicu prema Srbiji, Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini,

– diskontinuitet kopnene granice između područja Dubrovnika i ostatka Hrvatske.

3. Organizacijska struktura

Granična policija obavlja poslove nadzora državne granice (uključujući zaštitu državne granice i graničnu kontrolu). Granična kontrola uključuje kontrolu osoba, stvari i vozila na graničnim prijelazima i u unutrašnjosti, dok zaštita državne granice uključuje i kontrolu kretanja osoba i vozila duž državne granice i graničnih prijelaza izvan radnog vremena.

U Ravnateljstvu policije Ministarstva unutarnjih poslova Uprava za granicu je ustrojena sa zadatkom da koordinira aktivnosti vezane za nadzor granice. Ona se sastoji od sedam organizacijskih jedinica:

– Služba za susjedne zemlje,

– Služba za zaštitu državne granice i kompenzacijske mjere,

– Služba pomorske i aerodromske policije,

– Služba za nezakonite migracije,

– Prihvatni centar za strance,

– Mobilna jedinica za provedbu nadzora državne granice i

– Služba Nacionalnog koordinacijskog centra i analize rizika.

Nadzor državne granice na regionalnoj razini provodi 20 policijskih uprava, od kojih dvije nisu odgovorne za zaštitu granice i graničnu kontrolu, nego samo za aktivnosti vezane uz nezakonite migracije i boravak stranaca. U policijskim upravama, ovisno o njihovoj kategoriji, uspostavljeni su Sektor za granicu, Služba za granicu i Služba za nezakonite migracije.

Veća odgovornost u tom smislu podrazumijeva potrebu za poboljšanjem i povećanjem razine suradnje svih nadležnih ministarstava i pojedinih agencija uključenih u integrirano upravljanje granicom:

– Ministarstvo financija:

– Carinska uprava,

– Samostalna služba za izgradnju i održavanje graničnih prijelaza,

– Ministarstvo poljoprivrede:

– Sektor fitosanitarne inspekcije,

– Služba granične veterinarske inspekcije i međunarodnog prometa,

– Ministarstvo zdravlja:

– Uprava za sanitarnu inspekciju,

– Ministarstvo vanjskih i europskih poslova,

– Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture:

– Uprava pomorske i unutarnje plovidbe, brodarstva, luka i pomorskog dobra,

– Uprava sigurnosti plovidbe,

– Ministarstvo obrane,

– Obalna straža Republike Hrvatske,

– Ministarstvo turizma i

– Agencija za zaštitu osobnih podataka.

Ministarstvo financija – Carinska uprava

Carinska uprava je ustrojstvena jedinica u sastavu Ministarstva financija. Zadaci Carinske uprave i ovlasti carinskih službenika definirani su Zakonom o carinskoj službi, ali i drugim zakonima i podzakonskim propisima koji određuju poslove i nadležnosti carinske službe.

Carinska uprava je organizirana u četiri područna carinska ureda, kako slijedi:

– Područni carinski ured Zagreb,

– Područni carinski ured Rijeka,

– Područni carinski ured Split,

– Područni carinski ured Osijek.

Kako bi se osiguralo učinkovito i kvalitetno obavljanje poslova iz nadležnosti Carinske uprave na lokalnoj razini, uspostavljeno je 18 carinskih ureda i 10 graničnih carinarnskih ureda.

Pored ostalog, poslovi Carinske uprave, važni za obavljanje provjera na graničnim prijelazima na vanjskim granicama Europske unije, a koji se provode u cilju zaštite i očuvanja sigurnosti društva, a posebno života i zdravlja ljudi, životinja i biljaka, okoliša, kulturne baštine, nacionalnog blaga s povijesnom, arheološkom i umjetničkom vrijednosti, intelektualnog vlasništva i zaštite drugih općih i javnih interesa su:

– utvrđivanje i nadzor carinskih davanja, trošarina, posebnih poreza, poreza na dodanu vrijednost i ostalih javnih davanja i javno pravnih naknada,

– osiguranje pravilne provedbe carinskih i drugih propisa koji se odnose na unos, iznos, provoz, prijenos, skladištenje i drugo raspolaganje s robom koja podliježe mjerama carinskog nadzora,

– provodedba carinsko-sigurnosnih mjera,

– sudjelovanje u provođenju mjera zajedničke poljoprivredne, ribarske i trgovinske politike,

– utvrđivanje, stavljanje na raspolaganje i nadzor tradicionalnih vlastitih sredstava Europske unije iz carinskih davanja,

– otkrivanje, sprječavanje i suzbijanje prekršaja i kaznenih djela, njihovo otkrivanje i prikupljanje podataka o tim djelima i počiniteljima, obavljanje pratećih aktivnosti koje su dio kaznenog postupka te provedba dokaznih radnji u prekršajnom i kaznenom postupku,

– nadzor nad provedbom propisa o zabrani i spriječavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti te otkrivanje i sprječavanje svih oblika nedozvoljene i protuzakonite trgovine,

– nadzor nad unosom, iznosom, prekograničnim prometom te drugim kretanjem i gospodarenjem otpadom, sukladno propisima koji uređuju gospodarenje otpadom,

– nadzor provedbe obveza proizvođača u smislu propisa koji uređuju gospodarenje otpadom i naplata naknada za gospodarenje posebnim kategorijama otpada koje se obračunavaju i plaćaju te postupka posredovanja i trgovanja otpadom sukladno propisima koji uređuju gospodarenje otpadom,

– provedba carinskih mjera provjere uvoza tvari koje oštećuju ozonski sloj, sukladno propisima o zaštiti zraka,

– nadzor u skladu s posebnim propisima ispunjavanja uvjeta za ostvarivanje prava na korištenje novčanih sredstava koji se isplaćuju iz državnog proračuna RH kao i novčanih sredstava koja korisnici izravno ili posredno ostvaruju primjenom oslobođenja ili izuzeća od plaćanja javnih davanja te sniženih visina i diferenciranih stopa javnih davanja,

– provjere zakonitosti postupanja s robom, sukladno propisima o koncesijama,

– nadzor nad robom kojom se povrijeđuje pravo intelektualnog vlasništva,

– nadzor nad provedbom propisa o morskom i slatkovodnom ribarstvu, na području ribolovnog mora i voda u dijelu koji se odnosi na kretanje i promet riba i drugih morskih i vodenih organizama,

– nadzor kretanja, raspolaganja i prometa opasnih proizvoda i proizvoda čije je stavljanje na tržište zabranjeno ili ograničeno ili za koje je naređeno povlačenje s tržišta, odnosno proizvoda koji ne ispunjavaju propisane tehničke zahtjeve i predstavljaju ozbiljan rizik za zdravlje i sigurnosti,

– provedba carinskih mjera u cilju provjere svojstava proizvoda u skladu s propisima o tehničkim zahtjevima za proizvode i propisima o pridržavanju usklađenosti i drugim propisima koji reguliraju tehničke zahtjeve za proizvode,

– nadzor unosa i iznosa gotovine preko državne granice sukladno s propisima o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma,

– nadzor obavljanja prijevoza, dozvola i drugih isprava sukladno propisima o prijevozu u cestovnom prometu te osovinskog opterećenja, ukupne mase i dimenzija vozila u prometu na cestama sukladno propisima sigurnosti prometa na cestama,

– provedba upravnih, stručnih i nadzornih mjera, u vezi s ispunjavanjem propisanih uvjeta za obavljanje međunarodnog otpremništva u vezi s carinjenjem roba, odnosno uvjeta za obavljanje poslova zastupanja u carinskom postupku,

– administrativna suradnja i međunarodna razmjena informacija s državama članicama EU ili s trećim zemljama u području primjene propisa iz nadležnosti Carinske uprave,

– svi drugi poslovi koji su u Carinskoj upravi stavljeni u nadležnosti posebnim propisima.

Pristupanjem Republike Hrvatske u članstvo Europske unije, Carinska uprava postala je dio jedinstvenog carinskog područja EU što je rezultiralo izravnom provedbom cjelokupnog carinskog zakonodavstva EU i potpuno usklađivanje hrvatskog carinskog i trošarinskog sustava s pravnom stečevinom EU.

Ministarstvo poljoprivrede

– Uprava kvalitete hrane i fitosanitarne politike i Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane

Sektor fitosanitarne inspekcije u okviru Uprave kvalitete hrane i fitosanitarne politike odgovoran je za obavljanje inspekcijskog nadzora i kontrole u području zdravstvene zaštite bilja i biljnih proizvoda u prometu preko državne granice (uvoz, izvod, reeksport) i za vrijeme njihovog premještanja u cilju provjere funkcioniranja sustava biljnih putovnica na tržištu; odgovoran je za obavljanje kontrole poljoprivrednog i šumskog reprodukcijskog materijala pri uvozu te kontrole usklađenosti uvoznih pošiljki svježeg voća i povrća s tržišnim standardima.

– Služba granične veterinarske inspekcije i međunarodnog prometa

Služba granične veterinarske inspekcije i međunarodnog prometa je organizacijska jedinica unutar Sektora veterinarske inspekcije Ministarstva poljoprivrede. Služba ima osam odjela:

– Sedam Odjela granične veterinarske inspekcije i

– Odjel za međunarodni promet.

Odjeli granične veterinarske inspekcije su odgovorni za veterinarske preglede i kontrole pošiljaka životinja, proizvoda životinjskog podrijetla, stočne hrane životinjskog i neživotinjskog podrijetla i drugih predmeta na graničnim prijelazima koji mogu prenositi zarazne ili parazitarne bolesti ili ugroziti zdravlje ljudi i životinja.

Odjel za međunarodni promet je nadležan za pravne i upravne poslove u području međunarodne trgovine. Te aktivnosti uključuju:

a) utvrđivanje veterinarskih uvjeta za uvoz i provoz pošiljaka životinja i proizvoda životinjskog podrijetla,

b) izradu nacrta modela izvoznih i uvoznih veterinarskih certifikata,

c) praćenje međunarodnog zakonodavstva,

d) izradu propisa o kontroli trgovine životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla,

e) izradu nacrta odredbi o sigurnosnim mjerama kontrole uvoza živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla u vezi s bolestima životinja i drugih tvari koje mogu biti štetne za zdravlje ljudi i životinja,

f) izradu nacrta godišnjeg plana praćenja za uvozne pošiljke, i druge srodne aktivnosti.

Na središnjoj razini su zaposlena četiri veterinara i jedan administrator. Tri veterinara su zaposlena u Odjelu za međunarodni promet i analizu rizika, a jedan kao voditelj Službe granične veterinarske inspekcije i međunarodnog prometa.

Trenutno poslove graničnog veterinarskog inspektora obavlja 21 djelatnik.

Postoje 42 granična veterinarska inspektora za provedbu uvoznih kontrola raspoređenih na 17 graničnih prijelaza. Napravljen je plan rasporeda 23 granična veterinarska inspektora i sedam administratora koji će nastaviti raditi na sedam EU graničnih veterinarskih postaja i plan raspodjele ostalih graničnih veterinarskih inspektora koji će nastaviti rad u regionalnim uredima za veterinarstvo.

Ministarstvo zdravlja

Djelokrug rada granične sanitarne inspekcije je kontrola nad zdravljem hrane i predmeta opće uporabe, nadzor nad prometom i provozom opasnih proizvoda i protuepidemijske provjere.

Uprava sanitarne inspekcije Ministarstva zdravlja nadležna je za provođenje sanitarne kontrole na graničnim prijelazima, a na tržištu te poslove obavljaju uredi sanitarne inspekcije ustrojeni po županijama.

U slučaju da granična sanitarna inspekcija zaključi pri uvozu da pošiljka ne zadovoljava relevantne standarde i propise, postoji s druge strane, potreba odmah obavijestiti sanitarne inspektore u uredima državne uprave u županijama kako bi se provela kontrola nad tržištem ovog tipa robe ili naložilo njihovo povlačenje s tržišta. U svjetlu pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije, obje inspekcije igraju važnu ulogu u razmjeni informacija i uzbunjivanja ostalih država članica o proizvodima koji se uvoze iz zemalja izvan EU-a, a koji ne ispunjavaju zdravstvene propise.

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova je središnje tijelo državne uprave nadležno za vize, što također podrazumijeva uspostavu i razvoj Hrvatskog viznog informacijskog sustava (HVIS) i buduće povezivanje s Viznim informacijskim sustavom Europske unije (VIS EU).

U tom smislu važna je međuagencijska suradnja na više razina, uključujući:

– ispravnu primjenu viznog režima, ujednačenost i dosljednost postupka izdavanja viza u diplomatskim misijama i konzularnim uredima, kao i na graničnim prijelazima,

– prikladno povezivanje informacijskog sustava Ministarstva unutarnjih poslova i HVIS-a kako bi se poboljšala razmjena relevantnih informacija i učinkovitost postupka izdavanja viza, kao i granične kontrole osoba kojima je viza potrebna,

– daljnji razvoj HVIS-a i pripreme za povezivanje s VIS-om EU.

Nadležno tijelo je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (Sektor konzularnih poslova u Upravi za europsko pravo, međunarodno pravo i konzularne poslove).

4. Geopolitički položaj i glavne sigurnosne prijetnje

Nezakonite migracije u središtu su političkog i ekonomskog interesa Europske unije, čije članice nastoje pronaći mjere s kojima bi mogle prevladati taj globalni problem.

Treba uzeti u obzir da je Republika Hrvatska srednjoeuropska i mediteranska zemlja, na raskrižju između Istočne i Zapadne Europe, te juga i sjevera kontinenta. Prema takvom zemljopisnom položaju, predstavlja prirodnu vezu preko koje prelaze neki migracijski i prometni tokovi. Brojnim migracijskim tokovima pridonijeli su gospodarski razvoj, prometna povezanost kroz hrvatski teritorij, potrebe tržišta rada i otvorene granice.

S članstvom u EU, migracije u Republici Hrvatskoj nedvojbeno su dobile novu dimenziju, karakter i važnost. U tom kontekstu, pretpostavlja se da će Republika Hrvatska postati odredište za veliki broj zakonitih i nezakonitih migranata.

Osim zajedničke granice s tri zemlje članice Europske unije (Italijom, Republikom Slovenijom i Mađarskom), mora se spomenuti da ostale susjedne zemlje imaju europsku perspektivu, a time su u postupku usklađivanja svojeg zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije.

Uzimajući u obzir geopolitički položaj, posebnosti zelene i plave granice, i analize rizika, mogu se identificirati sljedeće glavne prijetnje:

|  |
| --- |
| a. Nezakonite migracije |

S obzirom da je Republika Hrvatska uglavnom tranzitna zemlja migranata koji putuju u druge države članice preko takozvane zapadno-balkanske rute i hrvatske istočne granice, ona se može smatrati »vratima« za ulazak u EU za nezakonite migranate. Budući da državna granica u velikoj mjeri prolazi kroz planinske predjele, rijeke, ravnice i manje naseljena područja, otkrivanje počinitelja bez suvremene opreme je vrlo teško.

Još jedna pojava koja je sve izraženija je ta da se Republika Hrvatska suočava posljednjih nekoliko godina s određenim brojem tražitelja azila. Ulazak Republike Hrvatske u EU predstavlja dodatan faktor koji privlači tražitelje azila iz regije u Republiku Hrvatsku koja za sada ostaje tranzitna zemlja za tražitelje azila.

|  |
| --- |
| b. Prekogranični kriminal |

Pored navedenih migracijskih putova, važno je naglasiti da se preko tzv. balkanske rute s Bliskog i Dalekog istoka i dalje krijumčari droga, ukradena vozila i oružje, što predstavlja izazov za sve agencije uključene u integrirano upravljanje granicom.

Krijumčarenje trošarinskih roba i/ili roba s ograničenjima predstavlja dodatni izazov, ne samo za Carinsku upravu, već i za druge agencije koje dijele odgovornost unutar međuagencijske suradnje.

Na temelju dimenzija i karaktera nezakonitih migracija, potencijalni rizici trgovanja ljudima moraju biti na odgovarajući način riješeni. Uzimajući u obzir zemljopisni položaj i određene napetosti u regiji, ne smije se zanemariti potencijalna prijetnja od terorizma.

|  |
| --- |
| c. Glavne prijetnje vezane uz graničnu kontrolu (krivotvorine, pojačani granični promet) |

Prosječna stopa putnika u prekograničnom prometu u posljednjih pet godina procjenjuje se na 140 milijuna godišnje. Iako je blagi pad od 5,9% utvrđen u odnosu na prošlu godinu, ukupna struktura protoka putnika ostaje ista. Strani putnici čine 70% od ukupnog broja prijelaza granice, dok hrvatski građani čine 30% od ukupnog prometa putnika.

Najveći udio u ukupnom prometu putnika (47,8% u 2013. godini), gotovo je jednak kao i prethodnih nekoliko godina, a evidentiran je na hrvatsko-slovenskoj granici.

Pristupom Schengskom prostoru obujam prometa na graničnim prijelazima na budućoj vanjskoj granici bit će otprilike 40% trenutnog protoka putnika preko graničnih prijelaza.

U odnosu na prethodne godine, podaci pokazuju porast broja putnika u zračnim i pomorskim graničnim prijelazima, što je u skladu sa stvarnim trendom povećanja mobilnosti na razini EU.

U isto vrijeme, analiza rizika koju su provela nadležna tijela Europske unije pokazuje znatan raspon tehnika krivotvorenja koje se primjenjuju u mnogim vrstama dokumenata izdanih u različitim državama.

Uzimajući u obzir gore navedene prijetnje na razini EU, kao i promet putnika, koji se uvelike povećava za vrijeme turističke sezone i blagdana, posebno je izražena potreba učinkovitog otkrivanja krivotvorenih putnih isprava.

|  |
| --- |
| d. Glavne prijetnje vezane uz zaštitu državne granice |

Zaštita državne granice jedan je od ključnih čimbenika nadzora granice i vrlo važan segment u djelokrugu rada granične policije.

Imajući na umu konfiguraciju terena (planinski masivi, velike rijeke, staze koje nailaze na državnu granicu), kao i rute kretanja nezakonitih migranata i prekograničnog kriminala na kopnenoj granici, u ožujku 2010. godine pokrenut je projekt »Kontrola najugroženijih lokacija na budućoj vanjskoj granici« s ciljem razvijanja tehničkih rješenja za stalni nadzor najeksponiranijih dijelova na vanjskoj granici.

Nedavne političke i humanitarne krize u trećim državama posljednjih su godina rezultirale raseljavanjem velikog broja ljudi u potrazi za međunarodnom zaštitom preko morskih granica EU.

S obzirom da je hrvatska morska granica vanjska granica Europske unije, pritisak nezakonitih migranata mogao bi se premjestiti s kopnene granice na granicu na moru.

S obzirom na gore spomenute prijetnje i uzimajući u obzir posebnu duljinu morske granice i razvedenu obalu, potreban je sustavni pristup i povezivanje svih državnih tijela koje u okviru svojih nadležnosti obavljaju poslove na moru, kao što su granična policija, carina, Obalna straža Republike Hrvastke, Hrvatska ratna mornarica, Lučke kapetanije i Lučke uprave.

II. KONCEPT INTEGRIRANOG UPRAVLJANJA GRANICOM

U ožujku 2003. Hrvatska je podnijela zahtjev da postane članica Europske unije i službeno dobila status zemlje kandidata u lipnju 2004. Predpristupni pregovori između Europske unije i Hrvatske počeli su u listopadu 2005., a završili 30. lipnja 2011. Ugovor o pristupanju potpisan je 9. prosinca 2011. godine, a hrvatski referendum o pristupanju EU je održan 22. siječnja 2012. godine. Slijedom navedenog, 1. srpnja 2013. godine, Republika Hrvatska postala je 28. članica EU.

Kako bi ostvarili strateški cilj da postane članica Europske unije, koji je postavljen od strane Vlade Republike Hrvatske, kao i ispunili obveze koje proizlaze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) i Pristupnog partnerstva (AP), Granična policija i druga relevantna tijela zadužena za provedbu Integriranog upravljanja granicom poduzeli su niz složenih prilagodbi koje su pridonijele cjelovitom, kontinuiranom usvajanju standarda Europske unije na svim područjima relevantnim za upravljanje granicom. Krajnji predviđeni cilj je cjelovito usklađivanje sa schengenskom pravnom stečevinom i njezina ispravna provedba.

Razvoj hrvatske granične policije ostvaruje se u skladu s sljedećim dokumentima:

– Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske,

– Akcijski plan za provedbu Strategije Integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske,

– Schengenski akcijski plan, i

– Strategija razvoja pomorske policije s pripadajućim Akcijskim planom.

1. Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske (2009.)

Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske je dovršena u skladu s regionalnim smjernicama Europske komisije za integrirano upravljanje granicom za zemlje Zapadnog Balkana u 2004. godini, a Vlada Republike Hrvatske usvojila ju je 21. travnja 2005. godine.

Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske razrađena je Akcijskim planom za potrebe njene provedbe. Akcijski plan se ažurira na godišnjoj razini.

Na temelju Strategije integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske, Vlada Republike Hrvatske osnovala je Međuresornu radnu skupinu za integrirano upravljanje granicom Republike Hrvatske koja okuplja predstavnike relevantnih ministarstava s ovlastima donošenja odluka (21. travnja, 2005. godine) s ciljem koordiniranja i praćenja procesa provedbe ciljeva zacrtanih u Strategiji i Akcijskom planu.

Rad Međuresorne radne skupine za integrirano upravljanje granicom Republike Hrvatske koordinira Uprava za granicu Ministarstva unutarnjih poslova.

Vlada Republike Hrvatske usvojila je revidiranu Strategiju integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske 18. ožujka 2009. godine. Strategija obuhvaća aktvnosti svih državnih tijela koja su povezana sa prekograničnim pitanjima.

Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske utvrđuje srednjoročne i dugoročne ciljeve u svrhu poboljšanja koncepta »tri stupa«, koji uključuju: suradnju među službama, međuagencijsku i međunarodnu suradnju agencija uključenih u upravljanje granicom, koji će se postići kroz mjere i aktivnosti podijeljene u potpoglavljima o suradnji (pravni i regulatorni okvir, institucionalni okvir, postupci, ljudski resursi i obuka, komunikacije i razmjene informacija, infrastruktura i oprema), a sve u cilju uspostave učinkovitijeg i djelotvornijeg sustava upravljanja granicama.

U cilju postizanja otvorene, ali kontrolirane i sigurne granice, Strategiju integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske implementiraju Ministarstvo unutarnjih poslova – Uprava za granicu, Ministarstvo financija – Carinska uprava, Ministarstvo poljoprivrede – Uprava sigurnosti hrane i fitosanitarne politike i Uprava za veterinarstvo, Ministarstvo zdravlja – Uprava za sanitarnu inspekciju i Državni inspektorat (u daljnjem tekstu »agencije«).

Sporazum o suradnji u integriranom upravljanju granicom za Republiku Hrvatsku je potpisan u svibnju 2006. godine i pruža pravni okvir domaće međuagencijske suradnje.

2. Akcijski plan za provedbu Strategije integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske (2013.)

Akcijski plan je provedbeni dokument Strategije integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske, a slijedi striktno svoju strukturu kako bi se uspješno ostvarili ciljevi navedeni u Strategiji (posljednja revidirana verzija koju je donijela Vlada Republike Hrvatske u travnju 2013. godine).

Akcijski plan razrađuje ciljeve, aktivnosti i mjere, rokove, očekivane rezultate, ljudske potencijale (nadležna tijela) i okvirni proračun.

Pri određivanju rokova za realizaciju zacrtanih aktivnosti, vodilo se računa o obvezama vezanim uz ispunjavanje uvjeta od dana pristupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo u Europskoj uniji, a kasnije vezano uz pristupanje Schengenskom prostoru.

Potrebno je naglasiti da se većina planiranih aktivnosti provodi putem redovitih aktivnosti uključenih agencija, zbog čega troškovi provedbe takvih aktivnosti nisu posebno definirani.

Aktivnosti sadržane u ovom dokumentu razvijene su zajedničkim naporima svih službi uključenih u proces integriranog upravljanja granicom u Republici Hrvatskoj.

3. Schengenski akcijski plan (2014.)

U cilju usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU i planiranjem aktivnosti koji se odnose na izgradnju institucionalnih i infrastrukturnih kapaciteta, u ožujku 2007. godine Vlada Republike Hrvatske usvojila je Schengenski akcijski plan (u daljnjem tekstu: SAP).

SAP navodi opsežan niz mjera i aktivnosti za usvajanje schengenske pravne stečevine i poboljšanje administrativnih kapaciteta nadležnih tijela, ponajprije granične policije, na području upravljanja granicama, području azila, migracija, viza, policijske suradnje, borbe protiv organiziranog kriminala i terorizma, suradnje u suzbijanju kriminaliteta droga, carinske suradnje i suradnje pravosudnih tijela na području kaznenih i građanskih pitanja.

4. Strategija razvoja pomorske policije i pripadajući akcijski plan (2010.)

S ciljem postizanja najviše učinkovitosti nadzora državne granice na moru u skladu s EU standardima Strategija razvoja pomorske policije i akcijski plan usvojeni su od strane Vlade Republike Hrvatske u listopadu 2010. godine.

Strategija definira organizaciju, operativne mjere i zadatke koje treba provoditi pomorska policija, obrazovanje i obuku pomorske policije, analizu rizika, IT infrastrukturu i tehničku opremu, suradnju s drugim tijelima i agencijama i međunarodnu suradnju.

Cilj Strategije je postizanje ciljeva kroz kratkoročno, srednjoročno i dugoročno razdoblje, uzimajući u obzir nedavne događaje i rezultate u procesu provedbe zajedničkih standarda nadzora granice i najbolje prakse EU te specifičnosti morskog prostora i područja nadležnosti relevantnih agencija.

U cilju uspostave učinkovitog tehničkog nadzora i bolje koordinacije aktivnosti 24/7 te poboljšanja sposobnost reagiranja na svaku prijetnju na području ukupnog morskog prostora i uzduž morske granice, a vezano s ispunjavanjem preduvjeta za povezivanje na sustav EUROSUR/ Europski sustav nadzora granice/ Europske unije, 2011. godine, uspostavljen je Nacionalni pomorski centar za prikupljanje podataka u Zadru.

Osiguranjem povezanosti s relevantnim agencijama (Nacionalni pomorski koordinacijski centar za spašavanje Rijeka, Obalna straža Republike Hrvaske, Ministarstvo obrane, Lučka kapetanija, Uprava ribarstva) Nacionalni pomorski centar za prikupljanje podataka 24/7 koordinira aktivnosti svih državnih tijela koja provode nadzor vanjske granice na moru i razmjenjuju informacije s Nacionalnim koordinacijskim centrom.

5. Drugi relevantni dokumenti

Osim gore navedenih strategija, postoji niz drugih relevantnih pojmova i planova koji čine pravni i regulatorni okvir za učinkovit nadzor državne granice i implementaciju najboljih praksi EU-a, kao što su: Koncept nadzora zelene granice (potvrdio ga je ministar unutarnjih poslova 2012. godine), Koncept provedbe kompenzacijskih mjera na unutarnjoj granici (potvrdio ga je ministar 2012. godine), Plan za provedbu antikoruptivnih mjera u graničnoj policiji (donio ga je ministar 2012. godine) i Antikorupcijski program Ministarstva financija – Carinske uprave (2012. godine).

U području upravljanja migracijskim tokovima, Hrvatska je donijela Migracijsku politiku za razdoblje 2013. – 2015. godine koju također treba uzeti u obzir u okviru integriranog upravljanja granicom.

Koordinacija državnih tijela za nadzor i zaštitu prava i interesa Republike Hrvatske na moru

Kako bi se zaštitili prava i interesi Republike Hrvatske na moru, sukladno Zakonu o Obalnoj straži, osnovana je Središnja koordinacija državnih tijela za nadzor i zaštitu prava i interesa RH na moru i Stručno tijelo Središnje koordinacije državnih tijela nadležnih za nadzor i zaštitu prava i interesa Republike Hrvatske na moru.

Sljedeća tijela državne uprave s nadležnostima na moru su uključena u rad stručnog tijela: Ministarstvo obrane, Obalna straže Republike Hrvatske, Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo financija, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, Ministarstvo kulture, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo zaštite okoliša i prirode, Ministarstvo gospodarstva i Državna uprava za zaštitu i spašavanje.

6. Usklađenost nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije

Pristupanjem u EU, zakoni Republike Hrvatske u potpunosti su u skladu s pravnom stečevinom EU i odredbama I. kategorije schengenskog acquisa. Što se tiče odredaba II. kategorije schengenske pravne stečevine (vezano uz SIS II, izdavanje schengenske vize, ukidanje kontrole na unutarnjim granicama i kompenzacijske mjere) potrebno je daljnje usklađivanje i to će biti dovršeno najkasnije do ulaska u Schengenski prostor.

III. EU KONCEPT INTEGRIRANOG UPRAVLJANJA GRANICOM

Integrirano upravljanje granicom je sveobuhvatni model za europsko upravljanje granicama. To je važno sredstvo za očuvanje unutarnje sigurnosti zemalja članica EU, a posebice u cilju sprječavanja i otkrivanja nezakonitih migracija i s njima povezanog kriminaliteta, kao i ostalog prekograničnog kriminala. To je u stvari skup političkih i operativnih mjera kojim države članice trebaju stvoriti usklađeniji i učinkovitiji sustav upravljanja granicom.

Na 2768. sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove EU-a u Bruxellesu, koji je održan 4. i 5. prosinca 2006. godine Vijeće je donijelo zaključke, iz kojih proizlazi da je integrirano upravljanje granicom koncept koji se sastoji od sljedećih komponenti:

– Nadzor (granična kontrola i zaštita) kao što je definirano u Zakoniku o schengenskim granicama, uključuje relevantnu analizu rizika i kriminalističku analitiku,

– Otkrivanje i suzbijanje prekograničnog kriminala u koordinaciji sa svim nadležnim tijelima za provedbu zakona.

– Model kontrole četiri stupa:

– Mjere u trećim zemljama,

– Suradnja sa susjednim zemljama,

– Granična kontrola i

– Mjere kontrole u području slobodnog kretanja, uključujući i povratak.

– Međuagencijska suradnja za upravljanje granicom (policija, carina, sigurnosne službe i druga relevantna tijela) i međunarodna suradnja.

– Koordinacija i usklađenost djelovanja zemalja članica i institucija i drugih tijela EU.

Usklađenost između ovih komponenti i način na koji se primjenjuje od strane Schengenske države je ključ za uspjeh koncepta integriranog upravljanja granicom.

Detaljno objašnjenje ove strukture može se naći u Integriranom upravljanju granicom; Rasprava o strategiji, br. 13926/06 REV 3, kao i u ažuriranom Schengenskom katalogu Europske unije za nadzor vanjskih granica, povratak i readmisija, br. 7864/09.

Strategija upravljanja granicom treba biti razvijena kako bi se jasno delegirali zadaci (izradile ocjene), dale smjernice za razvoj i planiranje unutar relevantnih jedinica na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Strategija bi trebala uključivati procjene radne okoline, rizike i prijetnje, analizu potrebnih resursa, kao i akcijske i razvojne planove.

Osim spomenutih zaključaka Vijeća i relevantnog zakonodavstva EU, posebno treba uzeti u obzir Zakonik o schengenskim granicama, propise o Frontexu (Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije), Uredbu o pograničnom prometu i Schengenske kataloge.

Nadalje, Smjernice za suradnju između graničnih službi – Carinske uprave koje rade na vanjskim granicama (EZ dokument iz travnja 2013. godine) također treba uzeti u obzir kao relevantan izvor.

IV. HRVATSKA STRATEGIJA INTEGRIRANOG UPRAVLJANJA GRANICOM

1. Ključni ciljevi hrvatske strategije integriranog upravljanja granicom

Hrvatska Strategija integriranog upravljanja granicom će slijediti EU koncept integriranog upravljanja granicom koji se zasniva na modelu kontrole četiri stupa.

1.1. Mjere poduzete u trećim zemljama

|  |  |
| --- | --- |
| U tom predgraničnom filteru posebnu pozornost treba posvetiti viznoj politici i postupcima za dobivanje viza.  Općenito, izdavanje viza je u nadležnosti Ministarstva vanjskih i europskih poslova, koje će izraditi plan i strateške dokumente. MUP sudjeluje i odgovoran je za provođenje jednog dijela tog sustava.  Ostale aktivnosti provodit će MUP. | |
| Ključni ciljevi: | – Angažiranje časnika za vezu/savjetnika za dokumente u trećim zemljama,  – Suradnja u daljnjem razvoju Hrvatskog viznog informacijskog sustava (uključujući i pripreme za spajanje s VIS-om EU). |

1.2. Suradnja sa susjednim zemljama

|  |  |
| --- | --- |
| Suradnju sa susjednim zemljama na budućoj vanjskoj granici Schengenskog prostora trebat će dalje razvijati i jačati. | |
| Ključni ciljevi: | – Implementacija sporazuma i akata o provedbi s Republikom Srbijom,  – Implementacija sporazuma i akata o provedbi s Bosnom i Hercegovinom,  – Implementacija sporazuma i akata o provedbi s Crnom Gorom,  – Provedba regionalnih projekata suradnje,  – Mreža PCCC. |

1.3. Nadzor granice

|  |  |
| --- | --- |
| Cilj ove mjere je ispunjavanje schengenskih kriterija o graničnom nadzoru na budućim vanjskim granicama Schengenskog prostora, uzimajući u obzir geopolitički položaj, radnu okolinu, identificirane rizike i prijetnje. | |
| Ključni ciljevi: | – Provedba granične kontrole i nastavak stvaranja sustava zaštite državne granice u skladu sa schengenskim standardima,  – Jačanje sustava analize rizika i krim-obavještajnih podataka,  – Specifičnost nadzora plave granice,  – Specifičnosti zračnih luka. |

1.4. Mjere kontrole na području slobodnog kretanja uključujući i povratak

|  |  |
| --- | --- |
| Hrvatska je posvećena održavanju odgovarajuće razine nacionalne sigurnosti, dok u isto vrijeme doprinosi sigurnosti u području EU/Schengena.  Područje azila, uključujući EURODAC (baza podataka otisaka prstiju za identifikaciju tražitelja azila i nezakonitih migranata) u nadležnosti je upravnog dijela Ministarstva unutarnjih poslova, koji će se na odgovarajući način baviti tim pitanjem. Policija će sudjelovati kao korisnik EURODAC-a. | |
| Ključni ciljevi: | – Ukidanje granične kontrole na unutarnjim granicama,  – Uvođenje kompenzacijskih mjera,  – Uspostava prekogranične suradnje sa susjednim zemljama u Schengenskom prostoru,  – Provedba mjera vezanih za readmisiju i povratak,  – Kontrola kretanja i boravka stranaca,  – Suradnja s tijelima za pitanja azila s obzirom na EURODAC podatke. |

2. Horizontalne komponente

Za adekvatnu implementaciju integriranog upravljanja granicom potrebne su određene aktivnosti na nacionalnoj razini, u komponenti rješavanja i sprječavanja prekograničnog kriminala, šire međuagencijske i međunarodne suradnje, provedbe, koordinacije i pristupa SIS-u II i koordinacije aktivnosti s državama članicama Europske unije, osim spomenutog sustava sa četiri stupa.

Aktivnosti u okviru ovih komponenata se ogledaju kroz sva četiri stupa.

2.1. Komponenta rješavanja prekograničnog kriminala

|  |  |
| --- | --- |
| Provedba ove komponente o specifičnoj vrsti prekograničnog kriminala (identificiran kao glavna prijetnja) treba biti uzeta u obzir. | |
| Ključni ciljevi: | – Jačanje prekogranične policijske suradnje u području borbe protiv organiziranog kriminala,  – Jačanje prekogranične suradnje u carinskom području borbe protiv krijumčarenja i prijevara,  – Sprječavanje trgovine ljudima i krijumčarenja nezakonitih migranata,  – Suzbijanje krijumčarenja droga i prekursora droge,  – Borba protiv terorizma,  – Sigurnost na međunarodnim sportskim događajima. |

2.2. SIS II/ SIRENE[[3]](#footnote-29081-3) – Zahtjev za dodatnim informacijama na nacionalnoj razini

|  |  |
| --- | --- |
| Uspostava i funkcioniranje Schengenskog informacijskog sustava II, uključujući SIRENE ured je preduvjet za ulazak u Schengenski prostor.  Nadzor nad obradom osobnih podataka u nadležnosti je Agencije za zaštitu osobnih podataka. Agencija za zaštitu osobnih podataka je odgovorna za ispunjavanje zahtjeva schengenske pravne stečevine odnosno za nadzor nad zaštitom osobnih podataka i zaštitu prava ispitanika uključujući i komponentu osvješćivanja ispitanika.  Policija sudjeluje i odgovorna je za provedbu kao jedan od krajnjih korisnika u vezi sa SIS-om II. | |
| Ključni ciljevi: | – Uspostava nacionalnog dijela SIS-a (N-SIS),  – Implementacija SIS II,  – Rad SIRENE ureda. |

2.3. Komponenta o međuagencijskoj i međunarodnoj suradnji

|  |  |
| --- | --- |
| Međuagencijska suradnja omogućuje optimalno korištenje postojećih ljudskih i tehničkih resursa svih uključenih agencija, kako bi se postigao bolji protok graničnog prometa, poboljšala sigurnost granica, zaštitili životi, zdravlje i imovina ljudi, zdravlje životinja, vegetacija i ekosustav uz državnu granicu i smanjio prekogranični kriminal na učinkovitiji način, uključujući zapljene, krijumčarenje zabranjene i/ili ograničene robe.  To će se postići koordiniranim i zajedničkim aktivnostima kao i provedbom koordiniranih i definiranih procedura.  Postojeći mehanizam koordinacije međuagencijske suradnje kojim upravlja Međuresorna radna skupina za integrirano upravljanje granicom će ojačati svoju ulogu glavnog tijela za koordinaciju aktivnosti između agencija koje sudjeluju na svim razinama. | |
| Ključni ciljevi: | – Ažuriranje pravnog okvira,  – Koordinacija aktivnosti uključenih agencija,  – Ažuriranje i daljnji razvoj standardnih postupaka,  – Jačanje suradnje vezano za obuku,  – Komunikacija i razmjena informacija i podataka,  – Interoperabilnost IT sustava,  – Zajednička infrastruktura na graničnim prijelazima i zajednička oprema. |

2.4. Koordinacija i koherencija aktivnosti zemalja članica, institucija i drugih tijela EU[[4]](#footnote-29081-4)

|  |  |
| --- | --- |
| Republika Hrvatska kao država članica EU-a nastoji aktivno sudjelovati s drugim zemljama članicama i relevantnim agencijama i tijelima Unije u provedbi koncepta Integriranog upravljanja granicom. | |
| Ključni ciljevi: | – Jačanje suradnje s Frontex-om,  – Jačanje suradnje s OLAFom4,  – Aktivno sudjelovanje u radu radnih skupina Vijeća i EK,  – Sudjelovanje u zajedničkim operacijama na unutarnjim granicama – zajednički nadzor i provedba istraga (operacije velikog značaja),  – Sudjelovanje u regionalnim inicijativama u području upravljanja granicom (Regionalne inicijative upravljanja granicom, npr. EU Strategija za dunavsku regiju). |

3. Aktivnosti za uspostavu hrvatske strategije integriranog upravljanja granicom

Navedeni ciljevi se moraju dalje specificirati kroz potrebne aktivnosti, uzimajući u obzir sljedeće aspekte:

– Potrebe za usvajanje/ažuriranje pravnog okvira,

– Potrebne mjere za učinkovito upravljanje i organizaciju,

– Daljnji razvoj standardnih postupaka,

– Osiguranje ljudskih resursa i obuke,

– Potrebna tehnička i infrastrukturna podrška,

– Osiguravanje komunikacije i razmjene informacija.

Popis aktivnosti potrebnih za provedbu gore definiranih ključnih ciljeva, navedeni su u Dodatku 1., te će biti dalje razrađeni u Akcijskom planu.

Vremenski okvir za provedbu svake pojedinačne aktivnosti definiran je prema krajnjem cilju postavljenom u Strategiji – pristupanje Republike Hrvatske Schengenskom prostoru (Dodatak 2).

V. ZAKLJUČAK

Uzimajući u obzir zaključke Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove od 4. i 5. prosinca 2006. godine kao konstituirajući okvirni koncept integriranog upravljanja granicom i standardizirani schengenski režim na vanjskim granicama, sve prijetnje koje se odnose na granicu EU, poboljšane analize rizika i povećavanje međuagencijske suradnje izradit će se detaljan nacrt Akcijskog plana integriranog upravljanja sa svim mjerama potrebnim za pravilnu implementaciju ciljeva i akcija postavljenih u Strategiji integriranog upravljanja granicom.

Tijela za implementaciju posebnih akcija i mjera određena su Strategijom.

Pored Ministarstva unutarnjih poslova, posebice Uprave za granicu, druge relevantne agencije ovlaštene su s posebnim odgovornostima i ulogama u implementaciji koncepta integriranog upravljanja granicom.

Neki elementi integriranog upravljanja kao što su vize, zaštita podataka, EURODAC i dr. prvenstveno su smatrani kao odgovornost drugih sudionika i stoga akcije za pravilnu primjenu Strategije moraju elaborirati nadležna tijela.

Ne smije se zanemariti pravilna implementacija koncepta integriranog upravljanja granicom koja se zasniva na učinkovitoj međuagencijskoj suradnji. Zbog toga međuministarska suradnja treba biti održavana kao dobra praksa i trebaju je dalje razvijati i druge uključene agencije.

Nacrt Strategije izrađen je u okviru IPA 2010 Twinning light projekta, koji je financirala EU i bit će usvojen sukladno nacionalnoj proceduri.

S ciljem ulaska u Schengenski prostor, nije potrebno revidirati Strategiju koja već u potpunosti odražava EU koncept integriranog upravljanja granicom, dok će se Akcijski plan po potrebi revidirati.

Do provedbe schengenske evaluacije bit će izrađen koncept nove Strategije integriranog upravljanja granicom koja će biti na snazi nakon ulaska u Schengenski prostor.

[DODATAK 1 – DODATAK 4](dodatni/432650.pdf)

[[1](#footnote-29081-1-backlink)]Dužina državne granice s Crnom Gorom, Bosnom i Hercegovinom i Republikom Slovenijom uključuje granicu na kopnu i moru.

[[2](#footnote-29081-2-backlink)]Granica između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine privremeno je dogovorena u skladu s Ugovorom o državnoj granici iz 1999. Ugovor se privremeno primjenjuje od tada, ali još nije ratificiran niti u Hrvatskoj, niti u Bosni i Hercegovini. Granice s Republikom Srbijom i Crnom Gorom nisu dogovorene, ali se pregovori o rješavanju graničnih pitanja nastavljaju. Granični spor između Republike Hrvatske i Republike Slovenije, je u tijeku pred Arbitražnim sudom, kao što je dogovoreno između ove dvije države 2009. Granica između Hrvatske i Mađarske i Hrvatske i Italije određene su ugovorima koji su sukcesijom preuzeti.

[[3](#footnote-29081-3-backlink)]SIRENE - Supplementary Information Request at the National Entry/ Zahtjev za dodatnim informacijama na nacionalnoj razini

[[4](#footnote-29081-4-backlink)]OLAF – European Anti-Fraud Office – Europski ured za borbu protiv prijevara.

92 28.07.2014 Zaključak Vlade Republike Hrvatske klasa: 022-03/14-07/289 urbroj: 50301-09/09-14-4 od 23. srpnja 2014. i Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske

92 28.07.2014 Zaključak Vlade Republike Hrvatske klasa: 022-03/14-07/289 urbroj: 50301-09/09-14-4 od 23. srpnja 2014. i Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske

92 28.07.2014 Zaključak Vlade Republike Hrvatske klasa: 022-03/14-07/289 urbroj: 50301-09/09-14-4 od 23. srpnja 2014. i Strategija integriranog upravljanja granicom Republike Hrvatske

Ostalo, NN 92/2014-1864