## Statut Hrvatske kršćanske demokratske unije

### NN 111/2004 (12.8.2004.), Statut Hrvatske kršćanske demokratske unije

# POLITIČKE STRANKE

2132

## STATUT

### HRVATSKE KRŠĆANSKE DEMOKRATSKE UNIJE

I.
OPĆE ODREDBE

Članak
1.

Na temelju Odluka Općih sabora HDS-a i HKDS-a od 19.
prosinca 1992. godine, osnovana je jedinstvena politička stranka Hrvatska
kršćanska demokratska unija (HKDU).

Hrvatska kršćanska demokratska unija jest politička
stranka koja nastoji javni i politički život demokratski oblikovati u službi
hrvatskog naroda i hrvatske domovine iz kršćanske odgovornosti i prema
kršćanskom svjetonazoru te na osnovi osobne slobode i socijalne pravne države.

Djelatnost Hrvatske kršćanske demokratske unije
zasniva se na Temeljnim načelima, Statutu i drugim pravnim aktima koje donose
nadležna središnja tijela stranke.

Članak 2.

Hrvatska kršćanska demokratska unija politička je
stranka hrvatskog naroda i svih građana Hrvatske u tuzemstvu i inozemstvu, koji
prihvaćaju politički program stranke.

Hrvatska kršćanska demokratska unija zalaže se za
samostalnu, slobodnu i nezavisnu državu Hrvatsku, istinsku demokraciju u
pravnoj državi s nesebičnom brigom za ljudsko dostojanstvo i socijalnu pravdu,
vodeći brigu o sreći i blagostanju svakog čovjeka bez obzira na njegovu
socijalnu pripadnost.

Organizacija, izgradnja i politički rad Hrvatske
kršćanske demokratske unije temelji se na demokratskim načelima.

Članak
3.

Naziv
stranke je Hrvatska kršćanska demokratska unija – skraćeno: Hrvatski
demokršćani. Skraćenica stranke je HKDU.

Sjedište
Hrvatske kršćanske demokratske unije je u Zagrebu, Tkalčićeva 4/I.

Članak
4.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija je pravna osoba koja upisom u Registar političkih stranaka
kod nadležnog državnog tijela stječe sva prava utvrđena zakonom, uključujući i
pravo na vlastiti žiro račun.

Članak
5.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija obavlja svoju djelatnost u Hrvatskoj i izvan nje,
gdje živi hrvatski narod.

Za
ostvarenje svojih ciljeva Hrvatska kršćanska demokratska unija bori se mirnim,
nenasilnim i demokratskim sredstvima.

Članak
6.

Hrvatsku
kršćansku demokratsku uniju predstavlja i zastupa Predsjednik HKDU.

Ako je
Predsjednik spriječen obnašati svoju funkciju dulje od 15 dana, njega sa svim
ovlastima zamjenjuje dopredsjednik, kojega će za takav slučaj imenovati
Predsjednik.

Ako
imenovani dopredsjednik iz prethodnog stavka bude spriječen u obavljanju
zamjene Predsjednika HKDU-a. Senat će imenovati osobu iz redova dopredsjednika
koja će zamjenjivati predsjednika sa svim pravima i obvezama.

Članak
7.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija ima svoj pečat, znak zastavu i himnu.

Pečat
je okruglog oblika, veličine 3 cm u promjeru s tekstom: »Hrvatska kršćanska
demokratska unija – Zagreb« (odnosno središte županije ili naziv podružnice) i
znakom stranke u sredini pečata. Ispod znaka stranke obavezno mora biti upisan
statistički broj organizacijskog oblika. Pečat bez statističkog broja
organizacijskog oblika je nevažeći.

Znak Hrvatske kršćanske demokratske unije je
stilizirani crveno-bijeli osmerokut dobiven rotacijom kvadrata za 90° oko
sjecišta dijagonala kvadratne osnovice istih dimenzija. Na gornjem kvadratu,
kombinacija bijelih i crvenih polja, stiliziran je križ čiji su krakovi bijela
polja, a središte crveno polje.

Zastava
Hrvatske kršćanske demokratske unije može biti različite veličine, ali dužina
zastave mora biti 1,5 – 2 puta veća od njene širine. Na argentinsko-plavoj
podlozi u sredini zastave nalazi se znak stranke ispod kojeg je tamnoplavim
slovima ispisana kratica HKDU. Iznad donje kraće strane zastave velikim plavim
slovima piše »HRVATSKI DEMOKRŠĆANI«.

Zaštitnik
HKDU-a je blaženik dr. Ivan Merz.

Himna
Hrvatske kršćanske demokratske unije je pjesma »VILA VELEBITA«.

Senat HKDU-a
može utvrditi i druga obličja i znakovlja stranke.

Članak
8.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija otvorena je za političke stranke i grupacije
demokršćanske orijentacije i spremna ih je primiti u svoje radove.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija u ostvarenju svojih ciljeva surađuje sa svim
političkim strankama, društvima i pojedincima u Hrvatskoj i inozemstvu, ako
imaju ili prihvaćaju sadržajno ista ili slična načela HKDU-a. Odluku o suradnji
donosi Senat HKDU-a većinom glasova ukupnog broja svojih članova.

Članak
9.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija učlanjuje se u domaće i međunarodne organizacije i
ustanove u skladu sa svojim programom.

Članak
10.

Rad
Hrvatske kršćanske demokratske unije je javan.

Odlukom
pojedinog tijela HKDU-a iz njezinog se rada može isključiti javnost kada se
raspravlja i odlučuje o pitanjima koja su bitna za sigurnost i obranu Hrvatske
i interesa HKDU-a.

Radi
izvješćivanja javnosti i njezina organiziranja za ostvarenje ciljeva sadržanih
u Temeljnim načelima i svom Statutu, HKDU izdaje novine, časopise i knjige,
surađuje s novinstvom i obraća se javnosti na druge načine.

Članak
11.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija i njezina organizacija na državnoj i županijskoj
razini kao i podružnica je pravna osoba.

Područje
djelovanja HKDU proteže se na cjelokupni teritorij Hrvatske te dijasporu.

Za
eventualne sporove nadležan je Općinski sud u Zagrebu.

II.
ČLANSTVO

1.
Primanje u HKDU i prestanak članstva

Članak
12.

Članom
HKDU-a može postati državljanin Republike Hrvat­ske, koji prihvaća Temeljna
načela, program i Statut stranke, te ima navršenih 18 godina. Član HKDU-a mora
izražavati spremnost promicanja ciljeva HKDU-a. Uvjet za prijem u članstvo je
da nije član druge stranke koja je registrirana u RH. Hrvatsko iseljeništvo ima
jednaka prava na članstvo u HKDU-i kao i građani Republike Hrvatske. Članom
HKDU-e postaje se na temelju pismene izjave o pristupanju stranci, PRISTUPNICE.

Članom stranke ne može postati osoba koja je
isključena ili je istupila iz HKDU-a, kao ni osoba čije je ponašanje suprotno s
Etičkim kodeksom HKDU-a.

Iznimno, osoba koja je istupila iz HKDU-a, može
postati član stranke, uz suglasnost Visokog časnog suda.

Članstvo mora biti osobno potvrđeno i vezano je za
uplaćivanje članskog doprinosa.

Ovo je napose važno za dužnosnike Stranke. Svaki dužnosnik
stranke dužan je redovito mjesečno plaćati članarinu. Članarina koju plaćaju dužnosnici
izvorni je prihod središnjice. Visinu članarine koju plaćaju dužnosnici
određuje Senat. Dvomjesečnim izostankom uplate prestaje mu dužnost koju obnaša.

O prijemu u HKDU-u odlučuje teritorijalna
organizacija, (ogranak ili podružnica), a članstvo počinje od dana izjave o
pristupanju koju je prihvatilo nadležno tijelo ogranka ili podružnice.

Nakon
prihvaćanja članstva original pristupnice šalje se u središnjicu koja članstvo
uvodi u matičnu knjigu članova i izdaje službenu stranačku iskaznicu.

Valjana
je samo ona iskaznica koja je potpisana od predsjednika HKDU-a i ovjerena žigom
središnjice, te ima identifikacijski broj, a koji se sastoji od broja županije,
podružnice i ogranka.

Članak 13.

U članstvu HKDU-e mogu se odlukom Vrhovnog vijeća i
Senata primati počasni članovi.

Počasni član je osoba koja promiče demokršćanske
ideje, pomaže HKDU-i ili na drugi način doprinosi razvoju demokrš­ćanstva.

Počasni član ne mora plaćati članarinu, a počasno
članstvo može se ukinuti odlukom Senata.

Počasni član ima iskaznicu na kojoj piše da je
počasni član. O počasnim članovima vodi se posebna evidencija u središnjici.

Članak
14.

Članstvo
u Hrvatskoj kršćanskoj demokratskoj uniji prestaje:

– javno
iskazanom voljom,

– isključenjem iz stranke,

– smrću člana,

– upisom u koju drugu stranku registriranu u RH,

– ako iz neopravdanih razloga ne plati članarinu duže
od 6 mjeseci,

– kandidiranjem na izborima bez suglasnosti stranke,

– podnošenjem ostavke na izabranu dužnost u
predstavničkoj i izvršnoj vlasti suprotno odluci stranke,

– član HKDU-a može biti isključen ako teže povrijedi
članske obveze,

– o isključenju iz HKDU-a odluku donose sudovi časti županijskih
organizacija i grada Zagreba, protiv čije odluke je dopušten priziv na Visoki
sud časti kojega izabire Sabor Stranke. U slučaju kada iz bilo kojeg razloga
Visoki sud časti ne može donositi odluke kao drugostupanjski organ djeluje
Vrhovno vijeće.

Prestanak članstva upisuje se u registar članova
HKDU-e.

Odluku o isključenju donosi Sud časti županijske
organizacije, a o žalbi na odluku kao drugostupanjsko tijelo odlučuje Visoki
Sud časti HKDU-e.

Predsjednik HKDU-a može zbog kršenja Statuta, Etičkog
kodeksa te neizvršavanja svojih obveza prema višim instancama, a na prijedlog
predsjednika županijskih organizacija raspustiti ogranak ili podružnicu, te
imenovati povjerenika koji je dužan u roku od 90 dana u raspuštenoj
organizaciji provesti izbore.

Odluku o raspuštanju županijskog izvršnog odbora
donosi Vrhovno vijeće, a na prijedlog predsjednika HKDU-a.

Predsjednik HKDU-a može privremeno suspendirati
svakog člana stranke ili stranačkog dužnosnika, koji radi na destrukciji tijela
HKDU-e ili stranci nanosi političku štetu, te se ponaša suprotno odredbama
Statuta i Etičkog kodeksa stranke. O tome Pred­sjednik donosi pismeno rješenje
koje se najkasnije u roku od 15 dana dostavlja Sudu časti županijske
organizacije kojoj član pripada, a radi provedbe stegovnog postupka. Nezadovoljna
stranka ima pravo izjaviti žalbu u drugostupanjskom postupku Visokom sudu
časti, ako nije suglasan sa odlukom županijskog suda časti.

Članovi stranke, kao i dužnosnici, za vrijeme
trajanja suspenzije, odnosno do konačnosti odluke Visokog suda časti, ne mogu
učestvovati u radu niti jednog tijela stranke.

2.
Prava i dužnosti članova HKDU-e

Članak
15.

Članovi
HKDU-a imaju pravo koje se temelji na odredbama ovoga Statuta:

–
sudjelovati u radu HKDU-e i njezinih tijela,

–
birati i biti birani u tijelu HKDU-e u skladu sa odredbama ovog Statuta

–
davati prijedloge i mišljenja o radu HKDU-e nadležnim tijelima stranke,

–
inicijative za rad HKDU-e i njezinih tijela,

– biti
obaviješteni o djelatnostima, stavovima i odlukama HKDU-e i njezinih tijela,

– na
informaciju i političko obrazovanje koje ujedno sadrži i obvezu
samoobrazovanja.

Članak
16.

Članovi
HKDU-a dužni su:

–
promicati Temeljna načela HKDU-e i zalagati se za njihovo oživotvorenje,

–
ostvarivati Program HKDU-e,

– pridržavati se odredaba Statuta i drugih pravnih
akata HKDU-e, koje donose Senat i Vrhovno vijeće,

– davati prijedloge za poduzimanje konkretnih
političkih radnji radi ostvarenja ciljeva HKDU-e,

– provoditi odluke HKDU-e i njezinih tijela,

– čuvati interese i ugled HKDU-e,

– plaćati mjesečnu članarinu prema odluci Senata

– državni dužnosnici, članovi predstavničke i izvršne
vlasti u jedinicama državne, regionalne i lokalne samouprave dužni su
izvještavati o svome radu najmanje dva puta godišnje, pred svojom općinskom,
gradskom i županijskom organizacijom, te su dužni plaćati funkcionarsku
članarinu u iznosu od 2% ostvarenog prihoda.

Od tako ostvarenog prihoda 50% pripada Središnjici.
Za transfer prihoda od funkcionarske članarine zadužena je županijska
organizacija HKDU-a kojoj funkcionar pripada. Odgovornost za uplatu iste snosi
predsjednik Ž.O. HKDU-a.

U
slučaju odlaska iz Stranke po bilo kojem osnovu dužni su mandat vratiti
stranci, a upražnjeno mjesto popunjavaju njihovi zamjenici u izbornim
jedinicama ili sa stranačke liste.

Odluku
o zamjeniku u bilo kojoj varijanti donosi Predsjednik organizacije kojoj član
pripada.

III.
ORGANIZACIJSKO USTROJSTVO HKDU-e

1.
Središnja tijela HKDU-e

Članak
17.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija ima ova tijela:

A –
Sabor

B –
Vrhovno vijeće

C –
Senat

D –
Nadzorni odbor

E – Visoki
sud časti

F –
Počasni predsjednik

A – SABOR

Članak
18.

Sabor
HKDU-e je najviše tijelo stranke kojeg čine izaslanici iz svake podružnice i
predsjednici županijskih organizacija HKDU-e.

Izaslanici
za Sabor stranke utvrđuju se na razini Županijske organizacije HKDU-a.

Izaslanike
za Sabor biraju na posebnim izborima zborovi podružnica prema ravnopravnoj
zastupljenosti sukladno broju članova podružnice. Dodatne naputke o biranju
izaslanika donosi Vrhovno vijeće.

Članovi Senata, svi izabrani saborski zastupnici, županijski,
gradski i općinski vijećnici, kao i članovi stranke u izvršnoj vlasti po svojem
su položaju izaslanici na Saboru stranke..

Ako
ista osoba obnaša neku dužnost u stranci i izabrani je senator ili vijećnik ili
obnaša funkciju u izvršnoj vlasti tada ga zamjenjuje drugi član iz njegove
podružnice. Sabor se u pravilu saziva poslije svakih parlamentarnih izbora bilo
da je riječ o redovnim ili izvanrednim kao Izvještajni sabor, a ako Vrhovno
vijeće procijeni da je to neophodno a redovnim kalendarom to nije predviđeno i
kao Izborni sabor.

Inače
Sabor HKDU-e saziva se redovito svake četiri godine (Redovni sabor), a u
slučaju nastalih potreba i ranije (Izvanredni sabor).

Kao
nulta godina od koje se računa sazivanje svih narednih Sabora uzima se 2004. godina.

Odluku
o sazivanju Sabora donosi Senat na prijedlog Vrhovnog vijeća HKDU-e.

Članak
19.

Predsjednik
HKDU-e dužan je sazvati Sabor na zahtjev:

– 3/5
članova Senata,

– 1.000
članova HKDU-e koji potječu najmanje iz pet županijskih organizacija.

Ako Predsjednik
HKDU-e ne predloži održavanje Sabora unatoč pravovaljanom zahtjevu za njegov
saziv, to može učiniti Vrhovno vijeće.

Zahtjev
mora biti u pismenoj formi, senatori u momentu sazivanja moraju imati status
Senatora, a članovi moraju biti upisani u knjigu članstva te se protiv njih u
tom trenutku ne smije voditi stegovni postupak, a sami moraju izvršavati obveze
iz članka 16. ovoga Statuta.

Članak
20.

Sabor
odlučuje pravovaljano ako je nazočno više od polovice svih njegovih izaslanika
koji su akreditirani najkasnije 15 dana prije održavanja Sabora.

Odluke
Sabora donose se većinom nazočnih izaslanika, ako Statutom ili drugim pravnim
aktom nije određena kvalificirana većina.

Temeljna načela HKDU-e i Statut donose se
natpolovičnom većinom svih izaslanika Sabora.

Članak
21.

Sabor Hrvatske kršćanske demokratske unije:

– utvrđuje ciljeve i politiku HKDU-e između dva
zasjedanja,

– donosi i mijenja Temeljna načela i Statut

–
donosi Deklaracije o aktualnim i konkretnim političkim, socijalnim,
gospodarskim i drugim značajnim pitanjima Hrvatske, hrvatskog naroda i
hrvatskog okružja s motrišta Temeljnog programa HKDU-e,

–
razmatra i ocjenjuje djelatnost HKDU-e između dvaju zasjedanja Sabora,

– bira
i razrješava Predsjednika HKDU-e,

– bira
i razrješava članove Nadzornog odbora,

– bira
i razrješava članove Visokog suda časti,

–
odlučuje o dodjeli naslova Počasnog predsjednika, počasnih odličja i osnivanju
Zaklade,

–
obavlja i druge poslove određene zakonom ili Statutom,

–
odlučuje o udruživanju i prestanku rada HKDU-e.

Članak
22.

Na
prijedlog kandidacijske komisije Sabor HKDU-e bira Predsjednika HKDU-e.

Kandidata
za Predsjednika HKDU-e može predložiti ili podržati najmanje 50 izaslanika
Sabora ili tri županijske organizacije. Status županijske organizacije ima i
Društvo prijatelja HKDU-a iz Njemačke.

Kandidat
za predsjednika mora biti aktivni član stranke s najmanje 5 godina staža u
stranci, te dokazanom sposobnošću u vođenju stranke, kao i potvrđenom
rezultatima na lokalnim regionalnim i državnim izborima.

Dopredsjednici
se izabiru isključivo po teritorijalnom ustro­ju, a uz uvjet da su minimalno 3
godine neprekidno članovi HKDU-a, te da imaju organizacijske sposobnosti kao i
dokazane rezultate u organizaciji, ustrojavanju i vođenju Stranke na lokalnoj i
regionalnoj razini.

Dopredsjednici
se biraju na konstituirajućoj sjednici Senata, a moraju imati pismenu potporu županijskih
organizacija koje čine regiju za koju se biraju.

Za
Predsjednika HKDU-a izabran je onaj kandidat, koji tajnim glasovanjem dobije
natpolovičnu većinu glasova nazočnih izaslanika.

Ako ni jedan od kandidata nije dobio traženu većinu
glasova, izbor se ponavlja između dva kandidata s najviše dobivenih glasova iz
prvog kruga. U ponovljenom izboru za Predsjednika HKDU-e izabran je kandidat
koji dobije veći broj glasova.

Izbori za dopredsjednike obavljaju se za svaku regiju
pojedi­načno a izabran je onaj kandidat koji dobije veći broj glasova.

Administrativno područje RH podijeljeno je u 6
regija:

1. Županija zagrebačka i Grad Zagreb,
Krapinsko-zagorska, Međimurska, Varaždinska,

2. Sisačko-moslavačka, Bjelovarsko-bilogorska,
Virovitičko-podravska, Koprivničko-križevačka,

3. Požeško-slavonska,
Brodsko-posavska, Osječko-baranj­ska, Vukovarsko-srijemska,

4.
Karlovačka, Primorsko-goranska, Istarska,

5.
Ličko-senjska, Zadarska, Šibensko-kninska,

6.
Splitsko-dalmatinska, Dubrovačko-neretvanska.

Dopredsjednici
na regionalnoj razini imaju svojstvo koordinatora za županije koje pokrivaju i
ovlašteni su provoditi sve aktivnosti i poduzimati sve radnje koje mogu
doprinijeti napretku i razvoju Stranke.

Za svoj
rad odgovorni su Predsjedniku HKDU-a i Senatu Stranke.

Članak
23.

Sabor
HKDU-e bira članove Visokog suda časti i članove Nadzornog odbora.

B – VRHOVNO VIJEĆE

Članak
24.

Vrhovno
vijeće čine: Predsjednik i šest dopredsjednika, glavni tajnik, počasni
predsjednik, predsjednik Mladeži HKDU-a, predsjednica Zajednice žena HKDU-a.

Vrhovno
vijeće ima ukupno 11 članova.

Rizničar
i glasnogovornik sudjeluju u radu Vrhovnog vijeća, bez prava odlučivanja.

U radu
Vrhovnog vijeća, po potrebi i na poziv predsjednika, sudjeluju i druge osobe
bez prava odlučivanja.

Članak
25.

Vrhovno
vijeće provodi odluke Sabora stranke, raspravlja i odlučuje o bitnim političkim
pitanjima, osim onima koja su u djelokrugu Sabora.

Predlaže
Senatu odluke o bitnim političkim pitanjima HKDU-a.

Predlaže
Senatu predizbornu i izbornu strategiju.

Raspravlja
i odlučuje o tekućim političkim pitanjima, te vodi materijalno financijsko
poslovanje stranke.

Prihvaća
financijski plan i zaključni račun.

Prema
potrebi imenuje povjerenstva i određuje im zadaću.

Na
prijedlog predsjednika imenuje i razrješava glavnog tajnika, rizničara i
glasno-govornika.

Daje
suglasnost za pokretanje stegovnog postupka protiv članova središnjih tijela
HKDU-a.

Utvrđuje
kandidate stranke na državnim izborima.

Donosi
odluke o raspuštanju županijskih organizacija ili podružnice grada Zagreba.

Vrhovno
vijeće djeluje prema Poslovniku što ga samo donosi.

Sjednica
Vrhovnog vijeća može se održati ukoliko je nazočna natpolovična većina članova,
a pravovaljane odluke donosi natpolovičnom većinom nazočnih članova.

*Predsjednik*

Članak
26.

Predsjednik
HKDU-a predstavlja i zastupa HKDU, odgovara za njezin rad, vodi politiku
stranke u skladu s njezinim programom i odlukama središnjih tijela, te ima
pravo i dužnost provoditi sve mjere da bi u provođenju stranačke politike
osigurao suradnju i odgovornost svih tijela i dužnosnika stranke.

Predsjednik
HKDU-a predsjeda sjednicama Vrhovnog vijeća i brine se za provođenje njihovih
odluka.

Predsjednik
pismenom odlukom određuje svog zamjenika.

Predsjednik
Vrhovnom vijeću predlaže imenovanje i razrje­šenje glavnog tajnika.

U
slučaju spriječenosti ili izočnosti predsjednika HKDU-a, zamjenjuje ga zamjenik
kojega on odredi iz redova dopredsjednika.

Predsjednik
HKDU-a ovlašten je sudjelovati na sjednicama ogranaka, podružnica i županijskih
organizacija sa savjetodavnim pravom.

Predsjednik
potpisuje akte koje donosi Sabor stranke i Vrhovno vijeće.

Predsjednik
raspolaže sredstvima na računu stranke i potpisuje sve financijske dokumente.

Predsjednik
potpisuje sve liste za parlamentarne izbore, a na temelju prethodno
pribavljenog mišljenja izbornog povjerenstva.

Predsjednik
potpisuje sva rješenja o suspendiranju dužnosnika, članova i organizacijskih
oblika HKDU-a.

Predsjednik
odlučuje o prijemu svih zaposlenika u profesionalni radni odnos u Stranku.

C – SENAT

Članak
27.

Senat
je najviše tijelo HKDU-e između dvaju zasjedanja Sabora.

Predsjednik
HKDU-e, dopredsjednici, glavni tajnik, pred­sjednici županijskih organizacija,
predsjednik Zagrebačke podružnice, predsjednik Mladeži demokršćana,
predsjednica Zajednice žena HKDU-a, po svojem su položaju članovi Senata. Ovako
izabrani senatori čine fiksnu kvotu od 31-noga senatora.

U Senat
HKDU-e svake županijske organizacije bira po jednog senatora na svakih 100
članova stranke iz te županijske organizacije. U slučaju kada je broj članova
HKDU-a manji od 100 tada se ta županijska organizacija priključuje susjednoj županiji
s kojom daje zajedničkog senatora.

Dijaspora
ima pravo kandidirati pet senatora.

Ovako
izabrani članovi čine ne fiksnu kvotu i ona ovisi o stvarnom broju članova
stranke.

10
Senatora može se na prijedlog Predsjednika HKDU-a, odlukom Senata kooptirati u
njegov sastav. Kooptirani senator mora biti nazočan na sjednici na kojoj se
predlaže njegovo kooptiranje i na istoj nema pravo glasa.

Novog
člana Senata ima pravo predložiti ona županijska organizacija čiji je senator
umro ili je pravomoćnom odlukom Visokog časnog suda isključen iz stranke.

Na
prvoj konstituirajućoj sjednici Senata koju saziva Pred­sjednik HKDU-a bira se
predsjednik i dopredsjednik Senata, i to natpolovičnom većinom od ukupnog broja
svih članova ovog tijela.

Kandidata
za predsjednika Senata može predložiti grupa od 10 članova ovog tijela.

Kandidat
za predsjednika Senata mora biti član stranke minimalno 2 godine uz dokazane
organizacijske sposobnosti i vještinu rada na računalu.

Članak
28.

Senat
Hrvatske kršćanske demokratske unije:

–
utvrđuje politiku HKDU-e između dvaju zasjedanja Sabora i daje smjernice za
ostvarivanje ciljeva i provedbu – politike, odluka i stavova koje odredi Sabor,

– nakon
izbora za Zastupnički dom Hrvatskog sabora te izbora za organe lokalne uprave i
samouprave, analizira rezultate izbora i definira političke mjere koje je
potrebno poduzeti na svim razinama ustroja sukladno izbornim rezultatima,

– bira
i razrješava predsjednika i dopredsjednike Senata,

–
saziva Sabor HKDU-e,

–
donosi Poslovnik o svom radu, te o radu drugih tijela,

–
utvrđuje prijedloge izmjena i dopuna Temeljnih načela, Statuta i drugih pravnih
akata koje donosi Sabor,

–
utvrđuje Etički kodeks

– brine
se o izvršenju i provedbi odluka Sabora,

–
upravlja imovinom HKDU-a,

–
podnosi Izvješće Saboru o cjelokupnom radu HKDU-e,

–
imenuje prema potrebi povjerenstva i komisije te im određuje njihove zadatke,

– na prijedlog
predsjedništva utvrđuje visinu stranačke članarine, te članarine za dužnosnike,

–
obavlja i druge poslove predviđene Statutom i drugim pravnim aktima HKDU-e**.**

Članak
29.

Sjednice
Senata sazivaju se prema ukazanoj potrebi ali najmanje tri puta godišnje.
Sjednice Senata saziva Predsjednik Senata HKDU-e ili predsjednik HKDU-a, ako to
na zahtjev Vrhovnog vijeća, ne učini predsjednik Senata.

Sjednica Senata mora se sazvati na zahtjev 1/3 svih
njegovih članova. Uz poziv za sjednicu Senata, članovima mora biti dostavljen i
prijedlog dnevnog reda s prilozima o kojima će se raspravljati i odlučivati.
Poziv se upućuje Županijskim organizacijama 15 dana prije održavanja sjednice
Senata. Isti se objavljuje i na Internet stranici Stranke.

Ukoliko u naznačeno vrijeme i na naznačenom mjestu iz
poziva za sjednicu Senata ne bude prisutna većina senatora određenih temeljem
članka 27. ovog Statuta, predsjedavajući je dužan sačekati još 30 minuta i tada
započeti s radom Senata.

U tom slučaju Senat donosi punovažne odluke ako je
nazočna 1/3 svih Senatora. Odluke se donose prostom većinom nazočnih i punovažne
su.

Ako pojedini član Senata u tri navrata neopravdano
izostane sa sjednice, prestaje biti članom Senata, bez prava na zamjenu.
Opravdanje se dostavlja Središnjici i Predsjedniku Senata najkasnije dva dana
prije održavanja sjednice i to u pravilu pismenim putem. Predsjedništvo će
odlučiti da li prihvaća ili ne takvu ispričnicu, te da li je izostanak opravdan
ili ne i istu na početku sjednice izjavljuje na zapisnik.

D – NADZORNI
ODBOR

Članak
30.

Nadzorni
odbor HKDU-e prati financijsko poslovanje, nadzire način korištenja sredstava i
imovine stranke, predlaže načine za što racionalnije poslovanje i upotrebu
imovine, predlaže i prati raspodjelu sredstava pojedinim organizacijskim
dijelovima stranke te obavlja i druge poslove u nadzoru financijskog
poslovanja.

Nadzorni odbor radi u vijeću od 3 člana koji između
sebe biraju predsjednika.

Članove Nadzornog odbora i trojicu zamjenika imenuje
Sabor HKDU-e.

O svom
radu Nadzorni odbor podnosi izvješća Senatu i Saboru HKDU-e.

E – VISOKI SUD ČASTI

Članak
31.

Visoki
sud časti u drugom stupnju odlučuje o žalbama članova HKDU-a.

Visoki
sud časti odlučuje o povratku članova u HKDU, a koji su samoinicijativno
napustili Stranku ili prešli u drugu stranku.

Sud
časti radi prema Poslovniku što ga donosi Senat.

Sud
časti čini pet članova i konstituira se na svojoj prvoj sjednici izborom
predsjednika. Uz pet stalnih članova sud časti ima i pet zamjenika članova.

Članove
Visokog suda časti i njihove zamjenike bira Sabor stranke.

F – POČASNI PREDSJEDNIK
HKDU-e

Članak
32.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija može imati počasnog predsjednika.

Časni
naslov Počasnog predsjednika dodjeljuje Sabor ve­ći­nom glasova izaslanika
utemeljitelju stranke ili članu, koji je višegodišnjim radom na osobit način
obilježio ime i ugled stranke u političkom životu Hrvatske.

Počasni
predsjednik djeluje na razvoju demokršćanstva i ugleda stranke, predstavlja
stranku u počasnim i drugim značaj­nim prigodama i punopravni je član Vrhovnog
vijeća.

G – TAJNIK HKDU-a

Članak
33.

Tajnika
bira Vrhovno vijeće i njemu je odgovoran za svoj rad.

Tajnik pomaže Predsjedniku HKDU-a pri ispunjavanju
nje­go­vih zadaća i sve djelatnosti izvršava u dogovoru s predsjednikom.

Sudjeluje u pripremi i radu središnjih tijela
stranke, te priprema i osigurava organizacijske, materijalne i tehničke uvjete
za njihov rad.

Provodi odluke središnjih tijela stranke, aktivno
surađujući s dopredsjednicima i predsjednicima županijskih organizacija HKDU-a
i usklađuje njihov rad.

Tajnik može sudjelovati na sjednicama ogranaka, podružnica
i županijskih organizacija sa savjetodavnim pravom.

Odlučuje o administrativnim pitanjima i pitanjima
namješte­nika HKDU-a.

Po položaju
je član Vrhovnog vijeća i Senata.

2.
Izbor i opoziv tijela HKDU-e

Članak
34.

Mandat
izabranih članova svih tijela HKDU-e traje četiri godine.

Izbor članova tijela HKDU-e provodi se tajnim
glasovanjem, ako biračko tijelo ne odredi drukčije.

Na dužnost je izabran onaj kandidat koji dobije
natpolovičnu većinu glasova svih izbornika.

Ako nitko od kandidata ne dobije potrebnu većinu
glasova, izbor se ponavlja s dvojicom kandidata koji dobiju najveći broj
glasova sve dok se ne postigne potrebna većina.

Kada se
u neko tijelo bira više kandidata izabrani su oni kandidati koji su dobili
najveći broj glasova ali ne manje od 1/3 ukupnog broja birača.

Članak 35.

Izaslanici Sabora i članovi drugih tijela HKDU-e mogu
se opozvati istim načinom na koji su izabrani zbog neizvršavanja povjerenih dužnosti.

Član svakog tijela ima pravo podnijeti ostavku na
svoju funkciju istom tijelu koje ga je izabralo.

3. Međusobni odnosi tijela HKDU-e

Članak
36.

Vertikalno
ustrojstvo, informacijski sustav, nadležnosti odgovornih dužnosnika kao i
međusobni odnos tijela HKDU-e regulirat će se posebnim Poslovnikom kojeg donosi
Senat, a na prijedlog Vrhovnog vijeća.

IV – TERITORIJALNO USTROJSTVO HKDU-e

Članak
37.

Osnovne
jedinice HKDU-e jesu:

–
povjerenik,

–
ogranci,

– podružnice,

– županijske
organizacije,

–
društvo prijatelja HKDU-e u inozemstvu i

–
klubovi HKDU-e.

Povjerenik

Članak
38.

Povjerenik HKDU-e je osoba koju imenuje Predsjednik
HKDU-e odnosno njegov opunomoćenik u cilju razvoja HKDU-e i promicanju njezinih
Temeljnih načela, a uz suglasnost Pred­sjed­ništva.

Povjerenik djeluje na području i u sredinama gdje
HKDU-a još nema ustrojene organizacijske oblike, a njihovom uspostavom prestaje
postojati funkcija povjerenika. Povjerenik djeluje i u varijanti kada je
raspušten određeni organizacijski oblik u skladu s ovim Statutom.

Ogranak

Članak
39.

Ogranak je temeljna jedinica HKDU-e.

Ogranak čine svi članovi
HKDU-e koji žive u jednom selu ili gradu kao najnižoj upravnoj jedinici i
osniva se s najmanje sedam članova HKDU-e.

Ako u selu ili gradu ima
manje od 7 članova, ti će članovi djelovati u sastavu najbližeg ogranka do
stvaranja uvjeta za osnivanje zasebnog ogranka. Odluku o osnivanju ogranka
donosi Izvršni odbor Podružnice u dogovoru s Povjerenikom za to područje.

U većim se naseljima prema potrebi može osnovati više
ogranaka.

Članak
40.

Zadatak
Ogranka HKDU-e je:

–
širiti utjecaj i djelovanje HKDU-e u svojoj sredini i promicati ideje i stavove
HKDU-e,

–
usmjeravati djelatnost članova i organizirati i izvršavati političke odluke i
stavove koje donose tijela HKDU-e.

Članak
41.

Ogranak
HKDU-e u pravilu organizira sastanak jednom mjesečno na koji se pozivaju svi
članovi ogranka.

Ogranak
natpolovičnom većinom svih članova bira predsjednika, dopredsjednika i tajnika,
koji zajedno čine Izvršni odbor ogranka. Po ukazanoj potrebi ogranka bira se i
blagajnik.

Podružnice

Članak
42.

Svi
članovi HKDU-e i njihovi ogranci na području jedne ili više općina osnivaju
Podružnicu.

Svaka
Podružnica ima pravo na otvaranje individualne partije u okviru osnovnog računa
HKDU-a.

Članak
43.

Podružnice
imaju ova tijela:

– Zbor
podružnice,

–
Izvršni odbor,

–
Nadzorni odbor.

Članak
44.

Zbor podružnice je najviše tijelo podružnice koje se
u pravili sastaje jednom godišnje, a najmanje jednom u 4 godine.

Zbor podružnice čine svi članovi HKDU-e dok njihov
broj ne prijeđe 200 osoba, a nakon toga, Zbor podružnice čine izaslanici
izabrani u ograncima prema naputku koje utvrdi Izvršni odbor podružnice
poštujući načela proporcionalnosti.

Članak 45.

Izvršni odbor podružnice najviše je njeno tijelo
između dva saziva Zbora podružnice, a sastoji se od predsjednika, dopred­sjednika,
tajnika, blagajnika i 7-11 članova koje bira Zbor podružnice.

Predsjednik izvršnog odbora ujedno je i predsjednik
pod­ružnice, te je predstavlja u javnosti.

Za financijsko poslovanje odgovara cjelokupnom svojom
imovinom, a po izboru Središnjici dostavlja bjanko zadužnicu.

U skladu s važećim zakonom i propisima iz oblasti
računo­vodstva i financija RH dostavlja središnjici godišnji obračun. Dostava
se provodi u propisanom zakonskom roku preko županijske organizacije u čijem
sastavu djeluje podružnica.

Članak 46.

Izvršni odbor podružnice raspravlja o političkim
problemima i odlučuje o političkim pitanjima u okviru djelokruga svoje podružnice
te se brine o provođenju politike HKDU-a na svom području.

Imenuje stalna ili povremena povjerenstva za određena
pitanja sa područja podružnice.

Sudjeluje
u predlaganju predloženika za državne izbore.

Određuje
predloženike za lokalne izbore za općine i gradove.

Nakon
provedenih izbora analizira izborne rezultate i predlaže mjere za unaprjeđenje
rada stranke i poboljšanje rezultata.

Izvršni
odbor, na prijedlog Predsjednika Izvršnog odbora podružnice HKDU-a, ovlašten je
raspustiti ogranak i donijeti odluku o održavanju izvanredne izborne skupštine.

Raspuštenim
ogrankom do održavanja izborne skupštine upravlja povjerenik kojega imenuje
Predsjednik izvršnog odbora podružnice HKDU-a.

Članak
47.

Zbor
podružnice imenuje i 3 člana Nadzornog odbora koji prate i nadziru rad i
financijsko poslovanje Izvršnog odbora i njegovih članova, te o tome podnose
Izvješća Zboru podružnice. Na svojoj konstituirajućoj sjednici članovi
nadzornog odbora između sebe biraju predsjednika.

Županijska organizacija HKDU-e

Članak
48.

Županijske
organizacije HKDU-e organiziraju se prema teritorijalnoj podjeli Republike
Hrvatske na županije određene zakonom. Zagrebačka podružnica ima status županijske
organizacije.

Sve podružnice na području iste županije formiraju
Županijsku organizaciju HKDU-e i njezina tijela i to:

– Senat županijske organizacije,

– Predsjednik županijskog HKDU-a

– Izvršni odbor

– Nadzorni odbor

– Sud časti.

Članak 49.

Najviše tijelo Županijske organizacije HKDU-e je
Senat županije, koji se u pravilu sastaje jednom godišnje, a najmanje jednom u
4 godine.

Senat županijske organizacije bira predsjednika županijskog
HKDU-a, Nadzorni odbor, Izvršni odbor, te Sud časti.

Senat Županijske organizacije čine izaslanici koje
biraju Podružnice prema naputku Izvršnog odbora županijske organizacije vodeći
pri tome računa o načelu proporcionalnosti prema broju članova HKDU-a u svakoj
podružnici. Dakle za jednak broj članova iz svake podružnice jednak broj
izaslanika.

Županijsku organizaciju HKDU-a predstavlja i zastupa
Pred­sjednik. Predsjednik je ovlašten raspolagati sredstvima na žiro računu
Ž.O.

Predsjednik Ž.O. HKDU-a odgovoran je za podnošenje
godišnjeg obračuna i završnog računa Ž.O., a prema važećim propisima iz
područja računovodstva i financija RH.

Njegova je dužnost koordinirati u prikupljanju
godišnjih obračuna podružnica sa područja njegove županije, te ista
pravovremeno proslijediti središnjici.

Nakon izbora Predsjednik županijskog HKDU-a, dužan je
središnjici stranke dostaviti bjanko zadužnicu.

Izvršni odbor županijske organizacije sastoji se od
predsjednika, dopredsjednika, tajnika, blagajnika i 7-11 članova koje bira
Senat županijske organizacije. Na prvoj konstituirajućoj sjednici Izvršnog
odbora, koju saziva Predsjednik županijskog HKDU-a biraju se predsjednik,
dopredsjednik, tajnik i blagajnik. Blagajnik ne mora biti član Izvršnog odbora.

Članak
50.

Županijski
izvršni odbor raspravlja o političkim problemima i odlučuje o političkim
pitanjima u okviru svojega djelokruga.

Provodi
politiku HKDU-a na području županije.

Imenuje
stalna ili povremena povjerenstva za proučavanje pojedinih pitanja.

Sudjeluje
u predlaganju predloženika na državnim izborima.

Određuje
predloženike na izborima za tijela županijske (područne) samouprave.

Vrši
analize izbornih rezultata na području županije i predlaže mjere za
unaprjeđenje rada stranke i poboljšanje rezultata.

Županijski
izvršni odbor, na prijedlog Predsjednika županijskog HKDU-a, i uz suglasnost
predsjednika Stranke, ovlašten je raspustiti Izvršni odbor gradske ili općinske
podružnice i donijeti odluku o održavanju izvanredne izborne skupštine.

Raspuštenom
podružnicom do održavanja izborne skupštine upravlja povjerenik kojega imenuje
Predsjednik HKDU-a.

Društvo prijatelja HKDU-e u inozemstvu

Članak
51.

Članovi
HKDU-e sa stalnim ili privremenim boravkom u inozemstvu učlanjuju se u Društvo
prijatelja HKDU-e temeljeći svoje djelovanje na Temeljnom programu i Statut
HKDU-e.

Društva
prijatelja HKDU-e registriraju se po mogućnosti ili prema obavezi kod nadležnih
organa prema propisima države na čijem teritoriju djeluju i ima status županijske
organizacije za svaku državu u kojoj djeluje.

Na
članove Društva prijatelja HKDU-a ne primjenjuje se odredba članka 29. stavka
5. Statuta.

Povjerenstva HKDU-e

Članak
52.

Radi
ostvarivanja programa HKDU-e osnivaju se prema ukazanim potrebama Povjerenstva
HKDU-e prema različitosti funkcija za rješavanje političkih, ekoloških,
kulturnih, demografskih, gospodarskih i drugih problema.

Povjerenstva
izabire Senat, a na prijedlog Vrhovnog vijeća.

Povjerenstva
HKDU-a izrađuju Pravila o svojem radu i organiziranju, koja prihvaća i
potvrđuje Senat HKDU-e. Povjerenstva sudjeluju u oblikovanju programa i
politike HKDU-e, u procesu odlučivanja i kod postavljanja dužnosnika imaju
savjetodavnu ulogu.

Klubovi
HKDU-a

Članak
53.

Posebna
je zadaća Klubova HKDU-a briga o novačenju članova kao i okupljanju pristaša i
drugih osoba koje simpatiziraju ideju demokršćanstva u raznovrsnim područjima života
kao:

– Mladež
HKDU-a,

–
Zajednica žena HKDU-e,

– Unija
radnika i namještenika,

– Unija
seljaka,

– Unija
privrednika,

– Unija
seniora.

Sa
ciljem dugoročnog i svestranog organiziranja mladeži i njezina političkog
djelovanja, mladež HKDU-a osniva Hrvatske mlade demokršćane koji svoje
djelovanje temelje na svom Statutu i Temeljnom programu usuglašenom s Temeljnim
načelima HKDU-e.

V. UPRAVNO-TEHNIČKO I FINANCIJSKO POSLOVANJE

Članak
54.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija, uz uvjete propisane zakonom, ostvaruje prihode iz
članarine, legata, dobrovoljnih priloga, zarade s priredaba i drugih izvora.

Senat HKDU-e, Županijske organizacije i Podružnice
mogu u skladu sa zakonom osnivati samostalne gospodarske subjekte ili udruženja
s drugim subjektima poradi priskrbljivanja financijskih sredstava za potrebe
organizacije.

HKDU odgovara za svoje obveze svojom cjelokupnom
imovinom.

Dužnosnici HKDU-a koji mogu raspolagati imovinom
HKDU-a dužni su izborom na dužnost dostaviti u središnjicu HKDU-a osobnu bjanko
zadužnicu kojom jamče za racionalno raspolaganje sredstvima stranke, te štite
druge podružnice i županijske organizacije od neovlaštenog »upadanja« u njihove
račune.

Izvješće o materijalno-financijskom poslovanju HKDU-a
podnosi se Vrhovnom vijeću HKDU-e na razmatranje i odlučivanje.

Svaka registrirana županijska organizacija dužna je u
roku od 90 dana od dana usvajanja ovog Statuta otvoriti svoju web stranicu i
elektronsku adresu, te raspolagati računalom.

Ne
ispunjavanje obveze iz prethodnog stavka ovog članka razlog su za smjenu
predsjednika i izvršnog odbora te županijske organizacije.

VI. ADMINISTRATIVNO-TEHNIČKI I FINANCIJSKI POSLOVI

Članak
55.

Za
obavljanje administrativno-tehničkih poslova HKDU-e postoji Tajništvo stranke.

U
Tajništvo stranke se zapošljava potreban broj stručnih osoba za obavljanje
odgovarajućih poslova i zadataka, ovisno o potrebama i mogućnostima HKDU-a.

Odluku
o prijemu u radni odnos Tajništva stranke donosi Vrhovno vijeće na prijedlog
Predsjednika, odnosno Tajnika HKDU-e.

VII. SOCIJALNO-HUMANITARNA DJELATNOST HKDU-e

Članak
56.

Hrvatska
kršćanska demokratska unija ima svoj socijalno-humanitarni ured preko kojeg se
bavi socijalno-humanitarnom djelatnošću.

To su
izdavačka, znanstveno-istraživačka, zdravstveno-savjetna, prosvjetno-odgojna i
druge slične djelatnosti kojima HKDU ostvaruje svoja Temeljna načela.

Rad
socijalno-humanitarnog ureda regulirat će se posebnim Poslovnikom kojeg donosi
Izvršni odbor HKDU-e.

VIII. POČASNO ODLIČJE I ZAKLADE HKDU-e

Članak
57.

HKDU
kao svoje najviše priznanje dodjeljuje odličje »prof. dr. Ivan Cesar« onim
članovima stranke, koji su svojim višegodišnjim radom znatno pridonijeli ugledu
stranke i razvoju demokršćanstva.

Ovo odličje može se dodijeliti i drugim osobama iz
Hrvatske ili inozemstva, ako su značajno pridonijele ugledu i razvoju HKDU-e,
demokršćanstva ili samostalnosti Hrvatske.

Odluku o dodjeli počasnog odličja donosi Sabor HKDU-e
većinom glasova izaslanika javnim glasovanjem.

Članak 58.

HKDU može odlukom Sabora osnivati posebne Zaklade.

Namjena Zaklada i njihovo funkcioniranje, uređuje se
u skla­du sa zakonom, za svaku Zakladu posebnim Pravilnikom, kojeg Sabor HKDU-e
donosi na istom sazivu na kojem je donijeta i osnivačka odluka.

IX. PRESTANAK RADA HKDU-e

Članak
59.

HKDU
prestaje djelovati odlukom Sabora HKDU-e za koju je glasovalo najmanje 3/4 od
ukupnog broja izaslanika ili pravomoćnom odlukom nadležnog državnog tijela o
zabrani daljnjeg djelovanja HKDU-e donesenom na temelju Ustava i zakona.

Odlukom
o prestanku HKDU-e bit će određeno kome će pripasti imovina stranke, a ako o
tome ne bude odlučeno, onda sva imovina HKDU-e pripada Udruženju ratnih
invalida Republike Hrvatske.

X. ZAVRŠNE I PRIJELAZNE ODREDBE

Članak
60.

Sva
tijela i organizacije u sastavu HKDU-e mogu donositi svoje Poslovnike, ako ovim
Statutom nije drugačije određeno.

Do prihvaćanja Poslovnika sva tijela HKDU-e djeluju i
rade primjenom općih demokratskih načela postupanja u skladu sa svojim
ovlaštenjem te odredbama Statuta.

Članak 61.

Izmjene i dopune Statuta HKDU-e obavljaju se na način
i po postupku njegova donošenja.

Pravo inicijative za promjene Statuta ima Predsjednik
HKDU-e, Vrhovno vijeće, 3 županijske organizacije ili 1/10 izaslanika nazočnih
na Saboru.

Senat HKDU-e razmatra inicirane promjene Statuta, te
donosi odluku o prijedlogu konačnog teksta kojeg će podnijeti Saboru na
usvajanje.

Senat
može imenovati Povjerenstvo za Statut i poslovnik kao ekspertno tijelo koje je
ovlašteno davati tumačenja Statuta, te predlagati njegove izmjene i dopune.

Članak 62.

Ako Senat odbije pokrenuti postupak o predloženoj
promjeni Statuta iz prethodnog članka, isti se prijedlog ne može ponovno
staviti na dnevni red prije isteka 6 mjeseci računajući od dana odbijanja
predložene promjene.

Članak 63.

Prijedlog promjena Statuta dostavlja se članovima
Senata najkasnije 15 dana prije održavanja sjednice Senata, na kojoj će se
odlučivati o utvrđivanju teksta prijedloga koji će se uputiti Saboru na
usvajanje i donošenje.

Članak
64.

Senat
HKDU-e može u svezi organizacijskog ustrojstva donositi, ako se za to ukaže
potreba, samostalne odluke, a na prijedlog Vrhovnog vijeća HKDU-e.

Članak
65.

Ovaj
Statut stupa na snagu i primjenjuje se danom današ­njim.

Zagreb,
26. lipnja 2004.

Predsjednik HKDU-e
**Petar Ćurlin**, v. r.

if !supportEmptyParas endif

Statut, NN 111/2004-2132