## Kolektivni ugovor za HEP grupu

### NN 27/2004 (3.3.2004.), Kolektivni ugovor za HEP grupu

# KOLEKTIVNI UGOVORI

784

POSLODAVCI:

• Hrvatska elektroprivreda
d.d., Zagreb, Ulica grada Vukovara 37

• HEP – Proizvod­nja
d.o.o., Zagreb, Ulica grada Vukovara 37

• HEP – Prijenos
d.o.o. Zagreb, Ulica grada Vukovara 37

•
HEP – Toplinarstvo d.o.o., Zagreb, Miševečka 15a

• HEP – Plin
d.o.o., Osijek, Cara Hadrijana 7

• Hrvatski nezavisni operator
sustava i tržišta d.o.o., Zagreb, Ulica grada Vukovara 37

• HEP – ESCO
d.o.o., Zagreb, Ulica grada Vukovara 37

i

• Hrvatski elektrogospodarski
sindikat – HES

na teme­lju
članka 185. Zakona o radu (»Narodne novine«, br. 38/95, 54/95, 65/95, 17/01,
82/01, 114/03 i 142/03) sklopili su u Zagrebu, dana 29. siječ­nja 2004. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR ZA HEP GRUPU

I.
OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim
Kolektivnim ugovorom uređuju se prava i obveze nje­­go­vih potpisnika te pita­nja
iz radnih odnosa ili ona u svezi s rad­nim odnosima.

Ovaj
Kolektivni ugovor primje­njuje se na području Repub­like Hrvatske.

Članak 2.

Prema
odredbama ovoga Kolektivnog ugovora poslodavac je trgovačko društvo, stranka
ovoga Kolektivnog ugovora, za koje radnik u radnom odnosu obav­lja određene
poslove.

Prema
odredbama ovoga Kolektivnog ugovora radnik je fizička osoba u radnom odnosu
koja obav­lja određene poslove za poslodavca na teme­lju ugovora o radu.

Članak
3.

Odredbe
ovoga Kolektivnog ugovora obvezuju i primje­njuju se na ­nje­gove potpisnike i
na osobe koje prema odredbama Zakona o radu mogu biti stranke Kolektivnog
ugovora, a koje mu naknadno pristupe.

Ovaj
Kolektivni ugovor primje­njuje se na radnike koji su u vrijeme sklapa­nja
Kolektivnog ugovora bili ili su naknadno postali članovi sindikata potpisnika
ovoga Kolektivnog ugovora.

Članak
4.

Odredbe
ovoga Kolektivnog ugovora primje­njuju se izravno, ako za primjenu pojedinih odredaba
nije potrebna odgovarajuća razrada u općim aktima poslodavca.

Članak
5.

Opći
akti poslodavca moraju biti u skladu s ovim Kolektivnim ugovorom.

Ako bi
u općem aktu poslodavca pojedino pravo radnika bilo ma­nje od prava utvrđenog
ovim Kolektivnim ugovorom, izravno se primje­njuju odredbe ovog Kolektivnog
ugovora.

Članak
6.

Sklapa­njem
ovoga Kolektivnog ugovora stvorit će se između ugovornih strana potpisnica
ovoga Kolektivnog ugovora obvezno-pravni odnosi, koji se mogu mije­njati samo
pod uvjetima utvrđe­nim ovim Kolektivnim ugovorom.

II.
ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak
7.

Odluku
o potrebi zasniva­nja radnog odnosa s novim radnikom i načinu izbora novog
radnika donosi poslodavac.

Članak
8.

Zasniva­nje
radnog odnosa s novim radnikom moguće je tek nakon neuspjelog pokušaja traže­nja
odgovarajuće­g radnika unutar društva HEP grupe.

Članak 9.

Radni
odnos zasniva se ugovorom o radu između poslodavca i izabranog radnika.

Ugovor
o radu sklapa se u pisanom obliku i mora sadržavati uglavke o:

1)
ugovornim strankama, te ­njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu,

2)
mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili glavno mjesto rada, onda napomenu da
se rad obav­lja na različitim mjestima,

3)
nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se radnik zapoš­ljava ili kratak popis ili
opis poslova

4) danu
otpoči­nja­nja rada,

5)
očekivanom traja­nju ugovora u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme,

6) traja­nju plaćenoga godiš­nje­ga odmora na koji
radnik ima pravo, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u vrijeme
sklapa­nja ugovora, načinu određiva­nja traja­nja toga odmora,

7) otkaznim rokovima, kojih se mora pridržavati
radnik, odnosno poslodavac, a u slučaju kada se takav podatak ne može dati u
vrijeme sklapa­nja ugovora, načinu određiva­nja otkaznih rokova,

8) osnovnoj plaći, dodacima na plaću te razdob­ljima
isplate prima­nja na koja radnik ima pravo,

9) traja­nju redovnoga radnog dana ili tjedna.

Umjesto uglavaka iz točke 6., 7., 8. i 9. prethodnog
stavka ovog članka može se u ugovoru o radu uputiti na odredbe ovoga Kolektivnog
ugovora.

Članak 10.

Prije sklapa­nja ugovora o radu s novim radnikom može
se utvrditi ­nje­govo stvarno zdravstveno sta­nje upućiva­njem na liječ­nički
pre­gled, o čemu odlučuje poslodavac.

Troškove takvog liječničkog pre­gleda, kao i kasnijih
perio­dičnih liječničkih pre­gleda, snosi poslodavac.

Članak 11.

Prije sklapa­nja ugovora o radu s novim radnikom može
se obaviti prethodno provjerava­nje ­nje­govih sposobnosti.

Odluku o prethodnom provjerava­nju kandidata za
zaposle­nje i načinu provjere donosi poslodavac.

Članak 12.

Ugovor o radu može se sklopiti samo s radnikom koji
zado­vo­­ljava uvjete određene općim aktom o sistematizaciji radnih mjesta.

Poslodavac je obvezan radniku u radnom odnosu
osigurati obav­lja­nje poslova za koje je sklopio ugovor o radu te mu isplatiti
plaću, a radnik je obvezan prema uputama poslodavca, a u skladu s naravi i
vrstom rada obaviti posao.

Članak 13.

Poslodavac može određene poslove povjeriti radnicima
da ih obav­ljaju kod kuće u s­ljedećim slučajevima:

• majci s djetetom do 6 godina starosti,

• invalidu domovinskog rata,

• invalidu rada.

Rad pod uvjetima iz prethodnog stavka može se obav­ljati
ako postoje svi potrebni uvjeti za obav­lja­nje poslova radnog mjesta za koje
je zasnovan radni odnos.

Članak 14.

Poslodavac se obvezuje da neće ustupati poslove
drugim prav­nim i fizičkim osobama, koji bi mogli prouzročiti višak broja
zaposlenih kod poslodavca.

III.
ZAŠTITA ŽIVOTA I ZDRAVLJA RADNIKA

Članak
15.

Radnik
ima pravo na zaštitu na radu, primjerenu tehničko-
-tehno­loškim i znanstvenim dostignućima, u skladu sa zakonom i ovim
Kolektivnim ugovorom.

Poslodavac
je dužan osigurati odvija­nje procesa rada na način kojim se osigurava
sigurnost na radu i zaštita zdrav­lja radnika.

Poslodavac
je dužan voditi evidencije propisane odgovara­jućim zakonima te poduzimati sve
propisane mjere specifične zdravstvene zaštite s ci­ljem očuva­nja zdrav­lja
radnika.

Poslodavac
je dužan provoditi mjere zaštite na radu kojima se osigurava provedba Zakona o
zaštiti na radu i drugih propisa i općih akata poslodavca iz zaštite na radu.

Poslodavac
je dužan sve propise o zaštiti na radu na primjeren način učiniti dostupnim
radnicima.

Članak
16.

Potpisnici
ovoga Kolektivnog ugovora suglasni su na izbor povjerenika zaštite na radu
radnika u svim organizacijskim jedinicama gdje to zahtijevaju uvjeti rada u
skladu sa zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom, a s ci­ljem očuva­nja sigurnosti
na radu i zdrav­lja radnika.

Članak
17.

Radi
nesmetanog djelova­nja u interesu radnika na području zaštite na radu i obav­lja­nja
dužnosti povjerenika zaštite na radu, poslodavac se obvezuje:

–
osigurati uvjete i potrebna sredstva, a osobito omogućiti povjereniku: najma­nje
dva sata tjedno u redovno vrijeme za obnaša­nje dužnosti povjerenika, za koje vrijeme
mu pripada naknada plaće kao da je radio,

– omogućiti odsustvova­nje s rada uz naknadu plaće
radi osposob­ljava­nja (tečajevi, seminari, sastanci) na teret poslodavca,

– omogućiti pravo uvida u sve propise i isprave u
svezi sa zaštitom na radu,

– omogućiti druga prava sukladno zakonu o zaštiti na
radu.

Članak 18.

Radnik je dužan pridržavati se i primje­njivati
propise o zaštiti i sigurnosti pri radu kod poslodavca te upotreb­ljavati sva
propisana sredstva za sigurnost i zaštitu na radu.

Radnik nije dužan obav­ljati poslove radnog mjesta na
kojem postoji opasnost po zdrav­lje i život zbog neprovedenih mjera zaštite na
radu, o čemu je dužan obavijestiti poslodavca.

Nije dopušteno ugovara­nje i isplata novčanih
nadoknada rad­nicima koji rade u štetnim i opasnim uvjetima kao nadomjestak za
primjenu pravila i sredstava zaštite na radu.

IV.
RESTRUKTURIRANJE I PRIVATIZACIJA POSLODAVCA

Članak
19.

Potpisnici
ovoga Kolektivnog ugovora suglasni su da je restrukturira­nje i privatizacija
trgovačkih društava HEP grupe od iznimne važnosti za gospodarska i socijalna
prava i interese radnika.

Članak
20.

Poslodavac
se obvezuje pravodobno, a najma­nje jednom u dva mjeseca obavijestiti sindikate
o tijeku priprema na izradi planova za restrukturira­nje i privatizaciju
poslodavca te ­njihovom utjecaju na gospodarski i socijalni položaj radnika.

Članak
21.

U
slučaju statusnih promjena ili pravnih poslova kojim poslodavac HEP d.d. uteme­ljuje
nova društva, na novog poslodavca prenosi se poduzeće ili dio poduzeća poslodavaca
i svi ugovori o radu radnika koji rade u poduzeću ili dijelu poduzeća koji je
pred­met prijenosa.

Ugovori
o radu radnika prenose se na novog poslodavca s danom nastupa pravnih pos­ljedica
prijenosa poduzeća ili dijela poduzeća poslodavca.

U
slučaju statusne promjene ili pravnog posla poslodavca iz stavka 1. ovog
članka, na radnike se do sklapa­nja novog Kolektivnog ugovora, a najduže do
godinu dana, nastav­lja primje­njivati ovaj Kolektivni ugovor.

Članak
22.

Ako
poslodavac osniva nova društva, u aktima o osniva­nju novih društava osigurava
se svim radnicima, koji prelaze na rad u novoosnovana društva, kontinuitet
radnog odnosa, iz če­ga proizlaze određena prava utvrđena propisima i ovim
Kolektivnim ugovorom (godiš­nji odmor, jubilarne nagrade, otpremnine).

Poslodavac
će u slučaju prestanka rada društva iz prethodnog stavka, u razdob­lju od 3
(tri) godine od dana prijenosa ugovora o radu radnika, preuzeti na rad sve
radnike tog društva i s ­njima zak­ljučiti ugovore o radu.

Poslodavac
se obvezuje da će kod osniva­nja novih društava, na zahtjev sindikata
pristupiti sklapa­nju posebnog Sporazuma o radnom, socijalnom i materijalnom
položaju radnika, koji proizlazi iz važećih propisa.

Članak
23.

U svrhu
osigurava­nja uvjeta za opstanak novouteme­ljenih društava poslodavac kao
osnivač, jamči međusobno pravo dodjele obav­lja­nja poslova novouteme­ljenih
društava, sukladno ­njihovoj re­gistraciji djelatnosti i sukladno važećim
propisima Republike Hrvatske.

V.
PROBNI RAD

Članak
24.

Prigodom
sklapa­nja ugovora o radu može se ugovoriti probni rad.

Ugovara­nje
i traja­nje probnog rada određuje poslodavac, s tim da probni rad može trajati
najdu­lje 6 mjeseci.

Članak
25.

Radnik
na probnom radu, na poslovima za koje je sklopio ugovor o radu, treba pokazati svoje
stručne i radne sposobnosti.

U
slučaju da radnik ne zadovo­lji na probnom radu, ugovor o radu se otkazuje uz
otkazni rok od sedam dana.

VI.
OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE ZA RAD

Članak
26.

Poslodavac
je dužan omogućiti radniku, sukladno mogućnos­ti­ma i potrebama rada, školova­nje,
obrazova­nje, osposob­ljava­nje i usavršava­nje.

Radnik
je dužan u skladu sa svojim sposobnostima i potrebama rada, školovati se,
obrazovati, osposob­ljavati i usavršavati za rad.

Članak
27.

Poslodavac
je dužan donijeti godiš­nji plan potreba za školo­va­njem, obrazova­njem,
osposob­ljava­njem i usavršava­njem radnika.

Članak
28.

Prije
promjene ili uvođe­nja novog načina rada ili nove organizacije rada, poslodavac
je dužan u skladu s potrebama i mo­gućnostima rada omogućiti radniku osposob­ljava­nje
ili usavrša­va­nje za rad.

Članak
29.

Status
pripravnika ima osoba koja se prvi puta zapoš­ljava radi osposob­ljava­nja za
samostalan rad u zanima­nju za koje se školovala.

Članak
30.

Radni
odnos s pripravnikom zasniva se ugovorom o radu na određeno vrijeme.

Članak
31.

Pripravnički
staž traje:

• šest
mjeseci za pripravnike sa sred­njom stručnom spremom ili sred­njom školskom
spremom (III., IV. i V. stupa­nj),

• devet
mjeseci za pripravnike s višom stručnom spremom (VI. stupanj),

• dvanaest mjeseci za pripravnike s visokom stručnom
spremom (VII./1. stupa­nj),

Ukoliko je pripravnik na bolova­nju koje traje du­lje
od 30 dana, poslodavac može pripravnički staž iz prethodnog stavka produ­ljiti
za vrijeme koje je pripravnik bio na bolova­nju.

Članak 32.

Program osposob­ljava­nja pripravnika za samostalan
rad izra­đuje komisija od tri člana, s tim da je jedan od članova ujedno i
mentor pripravniku.

Mentora i članove komisije iz prethodnog stavka
imenuje poslodavac, s tim da mentor i bar jedan član komisije moraju imati
najma­nje jednak stupa­nj stručne spreme određene vrste zanima­nja koju ima
pripravnik.

Rad pripravnika za vrijeme pripravničkog staža, u
skladu s programom iz prethodnog stavka, prati ­nje­gov mentor.

Članak 33.

Prije
isteka pripravničkog staža pripravnik polaže ispit pred komisijom iz stavka 1.
prethodnog članka.

VII.
RADNO VRIJEME

Članak
34.

Puno
radno vrijeme kod poslodavca iznosi 40 sati tjedno.

Za radnike
u dijelovima procesa rada, koji ne iziskuje smjenski rad, radni tjedan traje
pet radnih dana.

Poslodavac
će svojom odlukom utvrditi početak i završetak radnog vremena, preraspodjelu i
raspored radnog vremena, kao i klizno radno vrijeme.

Godiš­nji
fond radnog vremena radnika kod poslodavca mora biti usklađen sa stavkom 1.
ovog članka.

Članak
35.

Ako
priroda poslova to zahtijeva, puno radno vrijeme se može preraspodijeliti tako
da tijekom jednog razdob­lja traje duže, a tijekom drugog razdob­lja kraće od
punoga radnog vremena, s time da ukupno radno vrijeme ne prijeđe puno radno
vrijeme za to razdob­lje.

Ako je
radno vrijeme preraspodije­ljeno, ono ne smije biti duže od 52 sata tjedno.

Preraspodije­ljeno
radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

Poslodavac
je dužan obavijestiti radnika o preraspodije­lje­nom rad­nom vremenu najma­nje
sedam dana ranije.

Preraspodije­ljeno
radno vrijeme se svodi na puno  radno
vri­je­me u siječ­nju za prethodnu kalendarsku godinu.

Članak 36.

Smjenskim radom, u smislu ovoga Kolektivnog ugovora,
smatra se rad u traja­nju od 24 sata neprekidno, a obav­lja se u dvije ili tri
smjene koje se međusobno izmje­njuju.

Odluku o organizaciji smjenskog rada donosi
poslodavac na prijedlog rukovodite­lja organizacijskih jedinica u kojima se
poslovi obav­ljaju u smjenama.

Odlukom iz prethodnog stavka mora se osigurati
izmjena smjene i mjesečni fond sati usuglašen s dinamikom godiš­nje­g fonda
sati po mjesecima.

Članak 37.

U slučaju više sile, izvanrednog poveća­nja opse­ga
rada, radi sprječava­nja nastanka veće štete, radi obav­lja­nja poslova nepred­viđeno
odsutnog radnika i u drugim sličnim slučajevima prijeke potrebe, radnik na
pisani zahtjev poslodavca mora raditi du­lje od punoga radnog vremena
(prekovremeni rad) najviše do 10 sati tjedno.

U slučaju neizostavne hitnosti poslodavac može
prekovremeni rad naložiti i usmeno uz naknadnu (prvi radni dan) pisanu potvrdu
usmenog zahtjeva.

Članak 38.

Prekovremeni rad ne može se zapovijediti radniku
kojem je zbog posebnih okolnosti zabra­njeno raditi du­lje od punoga radnog
vremena.

Članak 39.

Poslodavac će radi izbje­gava­nja prekovremenog rada
provoditi i organizirati kadrovsko-organizacijske mjere putem preraspodjele
radnog vremena, poveća­nja broja izvršite­lja s radnicima iz drugih organizacijskih
jedinica ili u konačnosti novim zapoš­ljava­njem.

Članak 40.

Radnicima koji po pisanom nalogu poslodavca, a iz
tehno­loških razloga moraju za vrijeme dnevnog ili tjednog odmora, odnosno za
vrijeme blagdana utvrđenih zakonom, biti pripravni kod kuće da bi zbog ukla­nja­nja
kvarova ili iz drugih opravdanih razloga došli na rad, od ostvarenih sati
pogonske pripravnosti, obračunski se priznaje 20% radnim danom, odnosno za
vrijeme dnevnog i tjednog odmora i 30% na dane blagdana utvrđene zakonom kao odrađeni
sati u redovnom radnom vremenu te im se preraspodjelom radnog vremena osigurava
korište­nje takvih obračunskih sati pogonske pripravnosti kod kuće kao
slobodnih dana. Takvi obračunski sati ne ulaze u fond radnog vremena radniku za
obračun plaće i ostvare­nje prava iz radnog odnosa.

Posebnom odlukom poslodavca odredit će se broj i
struktura radnika, odnosno radnih mjesta po organizacijskim jedinicama, a
kojima bi moglo biti naloženo da budu pripravni kod kuće.

VIII.
ODMORI I DOPUSTI

Stanka,
dnevni i tjedni odmor

Članak
41.

Radnik
koji radi najma­nje šest sati dnevno ima svakoga radnog dana pravo na odmor
(stanku) od 30 minuta, koja ne može biti u prva tri sata nakon početka rada,
niti zad­nja dva sata prije završetka rada.

Poslodavac
mora svakom radniku omogućiti korište­nje prava iz stavka 1. ovog članka.

O
početku i završetku odmora (stanke) odluku donosi poslodavac.

Između
dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na odmor od najma­nje 12 sati
neprekidno.

Radnik
ima pravo na tjedni odmor nedje­ljom u traja­nju od najma­nje 24 sata
neprekidno.

Članak
42.

S
obzirom na posebnosti rada u pojedinim organizacijskim jedinicama poslodavca,
poslodavac svojom odlukom može odrediti drukčiji raspored korište­nja stanke i
dnevnog odmora, dane tjednog odmora te rad u smjenama i ­njihovo izmje­njiva­nje.

Godiš­nji
odmor

Članak
43.

Radnik
ima za svaku kalendarsku godinu pravo na godiš­nji odmor u traja­nju od najma­nje
18, do najviše 30 radnih dana, s tim da se kod utvrđiva­nja traja­nja godiš­nje­g
odmora subote neće uračunavati u radne dane.

Iznimno od odredbe prethodnog stavka ovog članka,
radnici koji ispu­njavaju uvjete iz članka 49. stavka 1., alineje 1. – 3. ovoga
Kolektivnog ugovora imaju pravo na godiš­nji odmor do najviše 35 radnih dana.

Ništavan je sporazum o odrica­nju od prava na godiš­nji
odmor, odnosno o isplati naknade umjesto korište­nja godiš­nje­g odmora.

Članak 44.

Du­ljina godiš­nje­g odmora preko 18 radnih dana
utvrđuje se ovisno o radnom stažu radnika, složenosti poslova radnog mjesta, rezultatima
rada radnika, uvjetima rada, zdravstvenom sta­nju i socijalnim uvjetima
radnika.

Članak
45.

Ovisno
o radnom stažu (utvrđenom u radnoj k­njižici, ali na pos­ljed­nji dan u tekućoj
kalendarskoj godini), godiš­nji odmor radnika uvećava se za jedan radni dan za
svaku drugu godinu efektivnoga radnog staža.

Članak
46.

Ovisno
o složenosti poslova radnog mjesta, godiš­nji odmor se uvećava kako slijedi:

– za radna mjesta za koja se kao
uvjet traži: VSS                                                       5
radnih dana

– za radna mjesta za koja se kao uvjet
traži: VSS/VŠS, VŠS  i VŠS/VKV                          3 radna dana

– za radna mjesta za koja se kao
uvjet traži: VŠS/VKV/SSS, VŠS/SSS,
VKV/SSS, SSS, SSS/SŠS i SSS/KV                         1
radni dan

Članak
47.

Ovisno
o rezultatima rada radnika, na teme­lju prijedloga rad­nikovoga neposrednog rukovodite­lja,
poslodavac će radniku uvećati godiš­nji odmor za najviše tri radna dana.

Članak
48.

Ovisno
o uvjetima rada godiš­nji odmor se uvećava za tri radna dana radniku koji radi
u posebnim uvjetima rada i to: rad u smjeni, rad na blagajni sa strankama, rad
na visini, rad na temperaturi ispod 5 stup­njeva C ili iznad 40 stup­njeva C,
za rad na kiši, snije­gu i orkanskom vjetru, rad pod zem­ljom (u tunelu), rad u
buci i vibracijama, rad u prašini i štetnim plinovima, rad s kemikalijama ili
radioaktivnim tvarima, rad u zonama opasnosti s ugrađenom »S« opremom, rad u
trećoj zoni opasnosti od strujnog udara, rad s aparatima za vare­nje i rad u
uvjetima pod pritiskom pare i zraka.

Članak
49.

Ovisno
o zdravstvenom sta­nju i socijalnim uvjetima radnika, godiš­nji odmor se
uvećava kako slijedi:

• radniku invalidu rada i radniku s tjelesnim
ošteće­njem većim od 50 posto,                            za
2 radna dana,

• radniku invalidu Domovinskog rata,                     za 5 radnih dana,

• radniku rodite­lju djeteta koje ima
psihofizičke smet­nje u razvoju ili utvrđeni
invaliditet, a zdravstveno osigura­nje
ostvaruje preko spomenutog radnika                   za
5 radnih dana,

• radniku rodite­lju djeteta do navršenih
15 godina u tekućoj kalendarskoj godini,             za
2 radna dana.

Radnik
je či­njenice iz prethodnog stavka dužan dokumentirati poslodavcu odgovarajućom
potvrdom.

Članak 50.

Odluku
o rasporedu korište­nja godiš­nje­g odmora tijekom kalendarske godine donosi
poslodavac, uzimajući u obzir potrebe organizacije rada i mogućnosti za odmor
radnika.

Članak 51.

Radnik
može koristiti godiš­nji odmor u neprekidnom traja­nju ili u dva dijela.

Ako
radnik koristi godiš­nji odmor u dva dijela, prvi je dio dužan koristiti u
neprekidnom traja­nju od najma­nje 12 radnih dana.

Poslodavac
svojm odlukom može korište­nje dijela godiš­nje­g odmora proglasiti obveznim za
sve radnike (kolektivni godiš­nji odmor).

Ako
poslodavac donese odluku iz prethodnog stavka, ovlaš­tene osobe u
organizacijskim jedinicama dužne su utvrditi radna mjesta i broj radnika koji
neće koristiti godiš­nji odmor u navedenom razdob­lju, zbog rada na radnim
mjestima koja su neophodna za funkcionira­nje elektroenergetskog sustava.

Neiskorišteni
godiš­nji odmor iz prethodne godine radnik mora iskoristiti najkasnije do 30.
lip­nja tekuće godine.

Članak 52.

Ako
radniku prestane radni odnos protiv ­nje­gove vo­lje (po odluci poslodavca),
omogućit će mu se korište­nje godiš­nje­g odmora za vrijeme otkaznog roka, a na
zahtjev radnika.

Plaćeni
dopust

Članak
53.

Tijekom
kalendarske godine radnik ima pravo na plaćeni dopust za važne osobne potrebe
od ukupno najviše 7 radnih dana u slučaju:

• sklapa­nja braka                                                       5
radnih dana

• rođe­nja djeteta                                                        5
radnih dana

• smrti supruga/-ge, djeteta,
rodite­lja                           7
radnih dana

• smrti unuka, djedova, baka,
braće i
sestara te rodite­lja supruga/-ge                                  3
radna dana

• traže­nja članova obite­lji
nestalih u ratu                      5
radnih dana

• teške bolesti supruga/-ge,
rodite­lja, djeteta               7 radnih
dana

• teške bolesti ostalih
članova uže obite­lji                     3
radna dana

• selidbe u istom mjestu                                               2
radna dana

• selidbe u drugo mjesto                                              3
radna dana

• ostalih osobnih potreba                                             2
radna dana

• obrazova­nja i usavršava­nja
o vlastitom
trošku                                                                     5
radnih dana.

Radniku se plaćeni dopust iz ovog članka odobrava na ­nje­gov
osobni zahtjev, koji je dužan obrazložiti, tj. navesti razloge, a na zahtjev
poslodavca i dokumentirati.

Članak 54.

Darivate­lji krvi imaju pravo na dva uzastopna radna
dana plaćenog dopusta neposredno nakon svakog dava­nja krvi.

Članak 55.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust u slučaju ­nje­govog
upu­ćiva­nja, od strane poslodavca, na stručno osposob­ljava­nje, usavrša­va­nje
i slično.

Neplaćeni
dopust

Članak
56.

Poslodavac
može radniku iznimno, na ­nje­govu pisanu i obrazloženu molbu, odobriti
neplaćeni dopust najdu­lje do 6 (šest) mjeseci, ukoliko to dopušta priroda
posla i trenutna potreba poslodavca.

U
vrijeme neplaćenog dopusta, prava i obveze iz radnog odnosa miruju, ako zakonom
drugačije nije određeno.

IX.
PLAĆE

Plaća
za obav­ljeni rad radnika

Članak
57.

Radniku
za obav­ljeni rad kod poslodavca pripada plaća te ostala prima­nja u skladu sa
zakonom, ovim Kolektivnim ugovorom, Pravilnikom o radu i odlukama poslodavca.

Članak
58.

Plaća
se sastoji od:

•
osnovne plaće radnog mjesta na kojem radnik radi,

• dodatka
za prehranu radnika,

•
dodatka za plaću na radni staž,

• uveća­nje
plaće po osnovi izvršava­nja poslova i radnih zadataka u opse­gu i kvaliteti
koja je veća od prosječne, odnosno uobičajene,

•
dodatka na plaću za rad u posebnim okolnostima,

• dodatka
za godiš­nji odmor i drugo.

Radniku
poslodavac može isplatiti posebni stimulacijski dodatak na plaću.

Članak
59.

Sredstva
za plaće i druga prima­nja radnika poslodavac je dužan prioritetno osigurati,
neovisno o potrebnim sredstvima za obav­lja­nje djelatnosti poslodavca.

Plaća
iz članka 57. ovog Kolektivnog ugovora isplatit će se radniku i u slučaju kad
poslodavac ostvaruje poslovni gubitak.

Osnovna
plaća

Članak
60.

Osnovna
plaća radnika za puno radno vrijeme i normalan učinak predstav­lja najniži
iznos plaće koju je poslodavac dužan isplatiti radniku na radnom mjestu
određene grupe složenosti i normalnih radnih uvjeta.

Članak
61.

Osnovna
plaća radnika, počevši od 1. siječ­nja 2004. godine, za poslove najniže­g stup­nja
složenosti izračunava se na teme­lju vrijednosti boda od najma­nje 5,00 kn
bruto i tom iznosu dodaje se 0,920 bodova po satu ostvarenoga redovnoga
efektivnoga radnog vremena za troškove prehrane.

Vrijednost
boda za tekući mjesec donosi Uprava HEP-a d.d.

Vrijednost
boda, počevši od 1. siječ­nja 2004. godine uvećava se za stopu rasta bruto
domaće­g proizvoda, uma­njenu za jedan poen.

Vrijednost
boda iz prethodnog stavka, počevši od 1. siječ­nja 2005. godine uvećava se za
stopu rasta bruto domaće­g proizvoda, uma­njenu za jedan poen.

Članak
62.

Osnovni
broj bodova za normalni radni učinak u punom radnom vremenu utvrđen je tako da
se koeficijent, kojim se vrednuje pojedini posao, pomnoži s 400.

Osnovni
broj bodova i koeficijent iz Ugovora o radu za pojedinog radnika, mogu se mije­njati
promjenom opće­g akta na način utvrđen u Zakonu o radu.

Složenost
poslova vrednuje se koeficijentom od 1,00 do 6,00.

Članak
63.

Iz
raspona navedenih u prethodnom članu izuzimaju se radna mjesta radnika koji su
sklopili poseban Ugovor s poslodavcem.

Za
radnike s kojima je poslodavac sklopio poseban Ugovor o međusobnim pravima i
obvezama, plaća se utvrđuje na način utvrđen u tom Ugovoru.

Članak
64.

Osnovna
plaća radnika povećava se za svaku godinu radnog staža za 0,65 posto.

U godine
radnog staža, za koje radnik ima pravo na poveća­nje plaće iz prethodnog
stavka, uračunavaju se godine efektivnog rada.

Članak
65.

Poslodavac
može osnovni broj bodova radnika povećati do 20% kada radnik izvršava poslove i
radne zadatke u opse­gu i kvaliteti koja je veća od prosječne, odnosno
uobičajene.

Članak
66.

Osnovna
plaća radnika povećava se za rad u s­ljedećim posebnim okolnostima:

• za noćni rad
50 posto

• za prekovremeni rad                                                       50 posto

• za rad subotom i nedje­ljom                                             35
posto

• za rad u drugoj smjeni u slučaju stalnog
smjenskog rada                                                              20
posto.

Pravo
na poveća­nje plaće iz prethodnog stavka radnik ostvaruje samo za sate rada
odrađene u posebnim okolnostima.

Kad
radnik radi na dane blagdana utvrđene zakonom te na dan Uskrsa, ima pravo na
naknadu plaće i plaću uvećanu za 50 posto.

Ukoliko
se rad radnika obav­lja uz istodobno prisustvo više posebnih okolnosti, dodaci
se kumuliraju, osim što rad na dane blagdana utvrđene zakonom i rad na dan
Uskrsa isk­ljučuje rad nedje­ljom.

Članak
67.

Radnik
ima pravo, kao sastavni dio plaće, na dodatak za godiš­nji odmor u iznosu od
najma­nje 1.200,00 kn neto po radniku.

Novoprim­ljeni radnici, koji su koristili djelomično
ili u potpunosti godiš­nji odmor kod bivše­g poslodavca, nemaju pravo na
dodatak za godiš­nji odmor.

Radnik
koji ima pravo na razmjerni dio godiš­nje­g odmora, nema pravo na cjelokupni
iznos dodatka za godiš­nji odmor iz 1. stavka, već na ­nje­gov razmjerni dio, a
koji se izračunava na isti način kao i razmjerno traja­nje godiš­nje­g odmora.

Članak 68.

Poslodavac
će radnicima za Uskrs isplatiti u naravi iznos od 400,00 kn neto po radniku.

Poslodavac
će radnicima povodom Božića jednokratno isplatiti najma­nje 1.000,00 kn neto po
radniku.

Članak 69.

Sredstva za stimulativni dodatak na plaću radnika utvrđuje
se na teme­lju godiš­nje mase sredstava za bruto plaće kod poslodav­ca.

Sredstva za stimulativni dodatak na plaću radnika
iznose do 0,65% mase sredstava za bruto plaće kod poslodavca.

Stimulativni dodatak na plaću radnika kod poslodavca
ure­đuje se posebnom odlukom poslodavca za svaki mjesec, prema ostvarenim
rezultatima rada.

Plaća
pripravnika

Članak
70.

Plaća
pripravnika na određeno vrijeme i pripravnika na neodređeno vrijeme
(stipendist) obračunava se u visini broja bodova za najniži koeficijent u
određenoj grupi poslova.

Naknada
plaće

Članak
71.

Za
razdob­lja u kojima ne radi zbog opravdanih razloga određenih zakonom, ovim
Kolektivnim ugovorom i drugim propisima, radnik ima pravo na naknadu plaće.

Članak 72.

Za vrijeme korište­nja godiš­nje­g odmora, radnik ima
pravo na nak­nadu plaće u visini ­nje­gove prosječne mjesečne plaće ispla­ćene
u prethodna tri mjeseca.

Naknada plaće za godiš­nji odmor neće se radnicima
ispla­ćiva­ti unaprijed.

Za dane blagdana utvrđene zakonom, za dane kada
koristi pravo na plaćeni dopust, za vrijeme prekida rada do koje­g je došlo bez
­nje­gove kriv­nje, radnik ima pravo na naknadu plaće ostvarenu na teme­lju
prosječnih sredstava isplaćenih radniku za prethodna tri mjeseca, gdje se uk­ljučuju
samo sredstva osnovnih bodova (koeficijent složenosti), sredstva za minuli rad
i sredstva za troškove prehrane.

Članak 73.

Osnovicu za obračun naknade zbog bolova­nja čini
plaća isplaćena radniku u prethodnih šest mjeseci koji prethode nastupu bolova­nja.

Naknada plaće za vrijeme bolova­nja i liječe­nja do
42 dana (na teret poslodavca), koju obračunava i isplaćuje poslodavac iznosi:

• 100% od osnovice – za naknadu za vrijeme bolova­nja
uslijed oz­ljede na radu ili profesionalnog obo­lje­nja,

• 85% od osnovice – za naknadu zbog bolesti ili
povrede izvan rada, odnosno drugim Zakonom propisanim slučajevima.

Ukoliko je bolova­nje prouzročeno oz­ljedom na radu
ili profesionalnim obo­lje­njem, poslodavac će od 43-e­g dana radniku obračunavati
i isplaćivati eventualnu razliku između naknade za bolova­nje koju refundira
HZZO prema propisima o zdravstvenom osigura­nju i iznosa naknade iz stavka 2.
alineja 1. ovog članka, a na teret sredstava za bruto plaće.

Članak 74.

Naknada plaće koju radniku isplaćuje poslodavac
isplaćuje se zajedno s plaćom.

Članak 75.

Ako radnik odbije raditi zato što nisu provedene
propisane mjere zaštite na radu, ima pravo na naknadu plaće u visini kao da je
radio.

Pravo na naknadu plaće iz prethodnog stavka radnik
ostvaruje sve dok se ne provedu propisane mjere zaštite na radu.

Rokovi i razdob­lje isplate plaće

Članak 76.

Plaća
se isplaćuje svakog mjeseca za prethodni mjesec.

Rok za
prispijeće sredstava za plaću na račun radnika je do dvadesetog u tekućem
mjesecu za prethodni mjesec.

U slučaju kaš­nje­nja s isplatom plaće poslodavac je
dužan isplatiti radniku zakonske zatezne kamate.

Članak 77.

Poslodavac je obvezan prigodom isplate svake plaće
uručiti radniku pisani obračun sa svim elementima s kojima je obračun utvrđen,
kao i prikaz svih odbitaka za doprinose, poreze i druge uste­ge teme­ljem
zakonskih propisa ili uteme­ljene na izjavi radnika (različite vrste kredita,
članarine i sl.).

X.
MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

Naknada
troškova prijevoza

Članak
78.

Radnik
ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u visini troškova
prijevoza javnim, odnosno gradskim prometom.

Radniku se naknađuju troškovi prijevoza iz prethodnog
stav­ka ovog članka, neovisno o prisustvu na radu.

U slučajevima kada postoji mogućnost korište­nja
različitih sredstava javnog prometa različite cijene prijevoza, radnik ima
pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u visini cijene one
vrste javnog prometa koja je najpogodnija za poslo­dav­ca.

Naknada troškova prijevoza na posao i s posla
isplaćuje se zajedno s plaćom radnika i iskazuje se kao posebna stavka na
obračunskoj listi.

Dnevnice i troškovi službenih putova­nja

Članak 79.

Radnik, koji je na teme­lju va­ljanog naloga, upućen
na služ­beno putova­nje u zem­lji ili u inozemstvo, ima pravo na dnev­nicu,
naknadu troškova prijevoza na službenom putova­nju i naknadu troškova noće­nja.

Članak 80.

Dnevnica za službeno putova­nje u zem­lji isplaćuje
se u iznosu od najma­nje 170,00 kn.

Dnevnica za službeno putova­nje u inozemstvo
isplaćuje se u visini iznosa propisanih za tijela državne uprave.

Naknada za rad na terenu

Članak
81.

Ako radnik du­lje od 30 dana obav­lja poslove za
poslodavca na terenu tj. izvan mjesta svog prebivališta, ali i izvan sjedišta
organizacijske jedinice poslodavca u kojoj radi, ima pravo na terenski dodatak
u iznosu od najma­nje 170,00 kn po danu.

Radnik koji je upućen na terenski rad, nema pravo na
terenski dodatak ukoliko na relaciji prebivalište – radno mjesto postoji
mogućnost redovnoga svakodnevnog prijevoza na posao i s posla prometnim
sredstvima poslodavca ili sredstvima javnog prometa.

Članak 82.

Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li radniku
osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

Radniku kojem je za vrijeme rada na terenu osiguran
samo smještaj, iznos terenskog dodatka uma­njuje se za 30 posto.

Radniku kojem je za vrijeme rada na terenu osigurana
samo prehrana, iznos terenskog dodatka uma­njuje se za 20 posto.

Radnik kojemu je za vrijeme rada na terenu osiguran
kompletan smještaj i prehrana nema pravo na terenski dodatak.

Pravo na ostvariva­nje dnevnice i terenskog dodatka
među­sobno se isk­ljučuju.

*Naknada
za odvojeni život*

Članak
83.

Ako
poslodavac ima potrebu za radom radnika čije je mjesto prebivališta izvan
mjesta u kojem je sjedište organizacijske jedinice poslodavca, odnosno izvan
mjesta rada radnika, takav radnik ima pravo na naknadu za odvojeni život od
obite­lji u iznosu od najma­nje 1.500,00 kn mjesečno.

Ako je
radniku osiguran smještaj ili prehrana, naknada iz stavka 1. ovog članka uma­njit
će se u odgovarajućem iznosu.

Ako
radnik nakon sklapa­nja ugovora o radu promijeni mjes­to svog prebivališta,
poslodavac nema obvezu isplaćivati mu naknadu za odvojeni život.

Članak
84.

Pravo
na ostvariva­nje terenskog dodatka i naknade za odvojeni život od obite­lji
međusobno se isk­ljučuju.

Naknada
za korište­nje vlastitog automobila u službene svrhe

Članak
85.

Ukoliko
radnik prema nalogu koristi svoj automobil u službene svrhe, naknadit će mu se
troškovi u iznosu 30 posto cijene litre benzina euro-super 95 po prijeđenom
kilometru.

Otpremnina
prigodom odlaska u mirovinu

Članak
86.

Prigodom
odlaska u mirovinu radnik ima pravo na otpremninu u iznosu 1/8 bruto prosječne
mjesečne plaće isplaćene radniku za prethodna tri mjeseca prije prestanka
ugovora o radu, a za svaku navršenu godinu neprekidnog traja­nja radnog odnosa
kod poslodavca.

Nagrada
za dugogodiš­nji rad kod poslodavca

Članak
87.

Radnici
stječu pravo na nagradu za dugogodiš­nji rad kod poslodavca nakon:

• 10 godina neprekidnog radnoga odnosa kod poslodavca
u iznosu 1.500,00 kn neto,

• 15 godina neprekidnog radnoga odnosa kod poslodavca
u iznosu 2.000,00 kn neto,

• 20 godina neprekidnog radnoga odnosa kod poslodavca
u iznosu 2.500,00 kn neto,

• 25 godina neprekidnog radnoga odnosa kod poslodavca
u iznosu 3.000,00 kn neto,

• 30 godina neprekidnog radnoga odnosa kod poslodavca
u iznosu 3.500,00 neto,

• 35 godina neprekidnog radnoga odnosa kod poslodavca
u iznosu 4.000,00 kn neto,

• 40 godina neprekidnog radnoga odnosa kod poslodavca
u iznosu 5.000,00 kn neto.

Pojam »neprekidnog radnog odnosa kod poslodavca«
tumači se na način da se radnicima eventualna razdob­lja mirova­nja radnog
odnosa ubrajaju u ­nje­govo traja­nje.

Ako
radnik stekne pravo na nagradu za dugogodiš­nji rad kod poslodavca za vrijeme
mirova­nja radnog odnosa, poslodavac će mu nagradu isplatiti po povratku na
rad, tj. po prestanku mirova­nja.

Poklon
djeci radnika

Članak
88.

Prigodom
božićnih blagdana radnicima se isplaćuje novčani iznos ili daje poklon za svako
dijete do navršenih 15 godina u tekućoj kalendarskoj godini u iznosu od najma­nje
400,00 kn neto.

Pravo na poklon iz stavka 1. ovog članka imaju samo
ona djeca koja su zdravstveno osigurana preko radnika kod poslodav­ca.

Pravo na poklon iz stavka 1. imaju i djeca umrlih i
poginulih radnika do navršenih 15 godina.

Izvanredne
pomoći

Članak
89.

Radnik
ili ­nje­gova obite­lj imaju pravo na pomoć u slučaju:

• smrti
radnika, u iznosu od 7.500,00 kn neto,

• smrti supruga/supruge ili djeteta radnika u iznosu
od 5.000,00 kn neto,

• smrti rodite­lja radnika, u iznosu od 3.000,00 kn
neto,

• invalidnosti utvrđene na osnovi Zakona o
mirovinskom osigura­nju, u iznosu od 2.500,00 kn neto (po istom rješe­nju kojim
je utvrđena invalidnost moguće je ostvariti pravo samo na jednu izvanrednu
pomoć),

• naprekidnog bolova­nja du­lje­g od 180 dana, u
iznosu od 2.500,00 kn neto (jedanput u kalendarskoj godini).

Članak 90.

Obite­lji preminulog radnika naknađuju se troškovi
sahrane u iznosu od 8.000,00 kn neto.

Članak 91.

Rok za
isplatu naknada i drugih materijalnih prava radnika je 30 dana od dana stjeca­nja,
odnosno od dana utvrđiva­nja prava.

Učenici
i studenti na praktičnom radu kod poslodavca

Članak 92.

Učenici i studenti na praktičnom radu kod poslodavca
imaju pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla, kao i na
odgovarajući iznos naknade troškova prehrane pod jednakim uvjetima kao i
zaposleni kod poslodavca.

Naknada troškova prehrane određuje se razmjerno
vremenu provedenom na praksi, a naknada im se isplaćuje u gotovini.

Članak 93.

Poslodavac je ovlašten donositi odluke o visini
materijalnih prava većih od utvrđenih u ovom Kolektivnom ugovoru, kada je to
vezano uz promjene propisa i utvrđenih potreba HEP-a.

XI.
OSIGURANJE

Članak
94.

Poslodavac
će s odgovarajućim osiguravajućim društvom sklo­piti ugovor o osigura­nju
naknada troškova u slučaju oz­ljede pri radu ili profesionalne bolesti i to u
skladu sa Zakonom o zdrav­stvenom osigura­nju.

Poslodavac
će s odgovarajućim osiguravajućim društvom sklopiti ugovor o osigura­nju
radnika za ove slučajeve:

• smrti
zbog nezgode,

• smrti
zbog bolesti,

•
trajna nesposobnost zbog nezgode.

Poslodavac
će o sklop­ljenom ugovoru o osigura­nju izvijestiti sindikat.

Sporazum
o prestanku ugovora o radu zak­ljučuje se u pisanom obliku i mora sadržavati
datum prestanka ugovora o radu.

Sporazum
o prestanku ugovora o radu potpisuje radnik i poslodavac.

Redoviti
otkaz ugovora o radu

Članak
101.

Poslodavac
može otkazati ugovor o radu uz ugovoreni otkazni rok, ako za to ima opravdani
razlog, u slučaju:

• ako
prestane potreba za obav­lja­nje određenog posla zbog gospodarskih, tehničkih
ili organizacijskih razloga (poslovno uvjetovani otkaz),

• ako
radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa zbog
određenih trajnih osobina ili sposobnosti (osobno uvjetovani otkaz) ili

• ako
radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skriv­ljenim ponaša­njem
radnika).

Članak
102.

Poslovno
i osobno uvjetovani otkaz dopušten je samo ako se radnik ne može zaposliti na
nekim drugim poslovima ili ako ga se ne može obrazovati ili osposobiti za rad
na nekim drugim poslovima.

Članak
103.

Pri
odlučiva­nju o poslovno i osobno uvjetovanom otkazu, poslodavac mora voditi
računa o traja­nju radnog odnosa, starosti i obvezama uzdržava­nja koje terete
radnika.

Članak
104.

Prije
redovitog otkaziva­nja uvjetovanog skriv­ljenim ponaša­njem radnika, poslodavac
je dužan radnika pisanim putem upozoriti na obveze iz radnog odnosa i ukazati
mu na mogućnost otkaza za slučaj nastavka krše­nja tih obveza, osim ako postoje
okolnosti zbog kojih nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

Prije redovitog otkaziva­nja uvjetovanog skriv­ljenim
ponaša­njem ili radom radnika, poslodavac je dužan omogućiti radniku da iznese
svoju obranu (pisanim putem ili usmeno na zapisnik), osim ako postoje okolnosti
zbog kojih nije opravdano očekivati od poslodavca da to učini.

Članak 105.

Radnik može otkazati ugovor o radu uz otkazni rok od
mjesec dana, ne navodeći za to razlog.

Članak 106.

Ugovor
o radu sklop­ljen na određeno vrijeme može se redovito otkazati samo ako je
takva mogućnost otkaziva­nja predvi­đena ugovorom.

Izvanredni
otkaz ugovora o radu

Članak
107.

Poslodavac
i radnik imaju mogućnost otkazati ugovor o radu sklop­ljen na neodređeno ili
određeno vrijeme, bez obveze pošti­va­nja ovim Kolektivnim ugovorom propisanoga
otkaznog roka, ako zbog osobito teške povrede obveze iz radnog odnosa ili zbog
neke druge osobito važne či­njenice, uz uvažava­nje svih okolnosti i interesa
obiju ugovornih strana, nastavak radnog odnosa nije moguć.

Članak
108.

Ugovor
o radu se može izvanredno otkazati samo u roku 15 (petnaest) dana od dana sazna­nja
za či­njenicu na kojoj se izvanredni otkaz teme­lji.

Članak
109.

Prije
izvanrednog otkaziva­nja uvjetovanog ponaša­njem ili radom radnika poslodavac
je dužan omogućiti radniku da iznese svoju obranu, osim ako postoje okolnosti
zbog kojih nije oprav­dano očekivati od poslodavca da to učini.

Oblik
i način dostave otkaza

Članak
110.

Otkaz
mora imati pisani oblik i biti obrazložen uz navođe­nje zakonske odredbe na
kojoj se zasniva.

Otkaz
se mora dostaviti osobi kojoj se otkazuje uz obvezno osigura­nje dokaza da je
otkaz dostav­ljen.

Osigurati
dokaz o dostavi otkaza može se na način da radnik na primjerku otkaza, koji
ostaje u nadležnoj kadrovskoj službi, potpisom uz datum potvrdi dostavu otkaza
ili putem pošte prepo­ručeno s povratnicom.

U
slučaju nemogućnosti osigura­nja dokaza o dostavi otkaza na način opisan u
stavku 3. ovog članka, otkaz se dostav­lja uz primjenu odredaba o dostavi
Zakona o općem upravnom postupku.

Otkazni
rok poči­nje teći od dana dostave otkaza.

Otkazni
rok

Članak
111.

U
slučaju redovitog otkaza otkazni rok je:

• dva
tjedna, ako je radnik u radnom odnosu kod poslodavca proveo neprekidno ma­nje
od godinu dana,

• jedan mjesec, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno godinu dana,

• dva mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno dvije godine,

• tri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno pet godina,

• četiri mjeseca, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodav­ca proveo neprekidno deset godina,

• pet mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno petnaest godina i

• šest mjeseci, ako je radnik u radnom odnosu kod
poslodavca proveo neprekidno dvadeset godina.

Radniku kojem se ugovor o radu otkazuje zbog krše­nja
obveza iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skriv­ljenim ponaša­njem radnika)
utvrđuje se otkazni rok u dužini otkaznih rokova utvrđenih u stavku 1. ovog
članka.

Otkaz
s ponudom izmije­njenog ugovora

Članak
112.

Radniku
poslodavac može istodobno uz otkaz ugovora pred­ložiti sklapa­nje ugovora o
radu pod izmije­njenim uvjetima (otkaz s ponudom izmije­njenog ugovora).

Ako u
slučaju iz stavka 1. ovog članka radnik prihvati ponudu poslodavca, pridržava
pravo pred nadležnim sudom osporavati dopuštenost takvog otkaza ugovora.

O
ponudi za sklapa­nje ugovora o radu pod izmije­njenim uvjetima radnik se mora
izjasniti u roku koji odredi poslodavac, a koji ne smije biti kraći od osam
dana.

U slučaju otkaza iz stavka 1. ovog članka rok za
ulaga­nje zahtjeva za zaštitu prava poči­nje teći od dana kada je radnik
priopćio poslodavcu svoje odbija­nje ponude za sklapa­nje ugovora o radu pod
izmije­njenim uvjetima ili ako se radnik nije očitovao o prim­ljenoj ponudi ili
se očitovao nakon isteka roka ostav­ljenog mu za očitova­nje, onda od dana
isteka roka koji je za očitova­nje o dostav­ljenoj ponudi odredio poslodavac.

Otpremnina

Članak
113.

Radnik
kojem poslodavac otkazuje nakon dvije godine neprekidnog rada kod poslodavca,
osim ako se otkazuje iz razloga uvjetovanih skriv­ljenim ponaša­njem radnika,
ima pravo na otpremninu u iznosu 60% bruto prosječne mjesečne plaće isplaćene
radniku u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu, a za svaku navršenu
godinu neprekidnog traja­nja radnog odnosa kod poslodavca.

Prestankom
ugovora o radu u smislu stavka 1. smatra se prestanak radnog odnosa kod
poslodavca.

Aneksi
ugovoru o radu

Članak
114.

U
slučaju potrebe obav­lja­nja poslova privremeno odsutnog radnika, radnik je po
pisanom nalogu svoga neposrednog rukovo­dite­lja dužan obav­ljati te poslove.

Članak 115.

Ukoliko potreba za obav­lja­njem poslova iz
prethodnog članka traje du­lje od 30 radnih dana, poslodavac je radniku dužan
ponuditi sklapa­nje aneksa ugovora o radu, ukoliko je to za radnika povo­ljnije.

XII. SUDJELOVANJE RADNIKA U
ODLUČIVANJU

Članak
116.

Radnici
imaju pravo sudjelovati u odlučiva­nju o pita­njima u svezi s njihovim
gospodarskim i socijalnim pravima i interesima na način i pod uvjetima
određenim Zakonom o radu.

Članak 117.

Ako kod poslodavca nije uteme­ljeno radničko vijeće,
sindi­kalni povjerenik ima sva prava i obveze radničkog vijeća utvrđe­ne u
Zakonu o radu.

Članak 118.

Radnici sudjeluju u odlučiva­nju u pravilu po
organizacijskim jedinicama trgovačkih društava u sastavu HEP grupe, kojima je
osnivač HEP d.d., na razini ovlašte­nja osoba za odlučiva­nje u vezi s
ostvariva­njem prava i obveza iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom
radnika u prvom stup­nju odlučiva­nja.

XIII. DJELOVANJE SINDIKATA

Članak
119.

Poslodavac
se obvezuje da će osigurati provedbu svih prava iz područja sindikalnog
organizira­nja radnika utvrđenih ratificiranim konvencijama Međunarodne
organizacije rada, zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Aktivnost
sindikalnog povjerenika ili predstavnika kod poslo­davca ne smije biti
sprječavana niti ometana ako djeluje u skla­du s ratificiranim konvencijama
Međunarodne organizacije rada, zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak
120.

Radnici
imaju pravo organizirati se u sindikate kod poslodav­ca u skladu s
ratificiranim međunarodnim konvencijama, zakonom, ovim Kolektivnim ugovorom i
statutom sindikata.

Članak
121.

Kod
poslodavca može djelovati više sindikata.

Sindikati
samostalno odlučuju o načinu rada i zastupa­nju interesa svojih članova kod
poslodavca.

Članak
122.

Poslodavac
se obvezuje da svojim djelova­njem i aktivnostima ni na koji način neće
onemogućavati sindikalni rad, sindikalno organizira­nje i pravo svakog radnika
da postane ili ne postane članom sindikata.

Članak
123.

Poslodavac
će se suzdržati od svakog či­nje­nja ili propušta­nja či­nje­nja kojim bi
pojedini sindikat bio doveden u povlašteni ili podređeni položaj.

Povredom
prava na sindikalno organizira­nje smatrat će se pogodnost od strane poslodavca
jednom sindikatu ili ­nje­gov pritisak na radnike da se učlane u sindikat ili
da se iz ­nje­ga iščlane.

Sindikat
se obvezuje da će svoje aktivnosti provoditi u skladu s rafiticiranim
međunarodnim konvencijama, zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 124.

Poslodavac se obvezuje da će re­gistriranim
sindikatima u Hrvatskoj elektroprivredi, vodeći računa o broju članova
pojedinog sindikata o svom trošku osigurati najma­nje s­ljedeće uvjete:

• uredske prostorije, te raspoložive prostorije za
održava­nje sastanaka,

• uporabu telefona i telefaksa,

• umnožava­nje dokumenata nužnih za provedbu
sindikalnih aktivnosti i ostvare­nja prava radnika,

• obračun i ubira­nje sindikalne članarine i pros­ljeđiva­nje
na račun sindikata, obustavu sindikalnih i ostalih kredita uredno obračunatih
od sindikata.

Poslodavac će snositi troškove za članove sindikata
(putni nalozi) radi prisustvova­nja:

• sastancima koje organizira poslodavac,

• sastancima pre­govaračkih timova na izradi
Kolektivnog ugovora,

•
sjednicama Zajedničke komiije koja će tumačiti odredbe Kolektivnog ugovora.

Članak
125.

Poslodavac
se obvezuje da će re­gistriranim sindikatima u nižim organizacijskim dijelovima
– podružnicama, vodeći računa o broju članova, o svom trošku osigurati s­ljedeće
uvjete:

•
raspoložive prostorije za održava­nje sastanaka,

•
uporabu telefona i telefaksa,

•
nesmetano korište­nje oglasnih ploča,

•
umnožava­nje dokumenata za aktivnost podružnice,

• obračun i ubira­nje sindikalne članarine te
automatizmom pros­ljeđivati ugovorene postotke na centralni račun sindikata i
račun podružnice, obustavu sindikalnih i ostalih kredita uredno obračunatih od podružnice.

Članak 126.

Svaka oz­ljeda sindikalnog povjerenika i sindikalnog
predstav­nika prilikom obav­lja­nja sindikalne dužnosti i na službenom putu,
smatra se oz­ljedom na radu kod poslodavca.

Članak 127.

Sindikalni povjerenici, odnosno predstavnici, imaju
pravo kod poslodavca štititi i promicati prava i interese članova sindikata.

Poslodavac je dužan sindikalnom povjereniku, odnosno
pred­stavniku omogućiti pravodobno i djelotvorno ostvare­nje prava iz stavka 1.
ovog članka te pristup podacima važnim za ostvariva­nje tog prava.

Sindikali povjerenik odnosno predstavnik mora svoje
pravo iz stavka 1. ovog članka ostvarivati tako da ne šteti djelotvornosti
poslova­nja poslodavca.

Na zahtjev poslodavca svaki sindikalni povjerenik,
odnosno predstavnik, dužan je identificirati se odgovarajućom punomoći ili
iskaznicom sindikata, koja sadrži odgovarajuća ovlašte­nja.

Članak 128.

Sindikati samostalno određuju svoje predstavnike,
odnosno povjerenike.

Sindikati se obvezuju da će pisanim putem izvijestiti
poslodavca o imenova­nju ili izboru, odnosno opozivu sindikalnog povjerenika,
odnosno predstavnika i to u roku od pet dana od dana imenova­nja ili izbora,
odnosno opoziva.

Sindikat može imenovati ili izabrati po jednoga
sindikalnog povjerenika na svakih 500 svojih članova.

Sindikalni povjerenik, iz stavka 3. ovog članka obav­lja
svoje aktivnosti u radnom vremenu i prima naknadu plaće u skladu s ovim
Kolektivnim ugovorom i ugovorom o radu.

Sindikalnom povjereniku, za vrijeme obav­lja­nja te
dužnosti i godinu dana nakon prestanka te dužnosti, a bez suglasnosti sindikata
nije moguće:

• otkazati ugovor o radu,

• rasporediti na drugo radno mjesto,

• ili na drugi način staviti u nepovo­ljniji položaj
u odnosu na ostale radnike.

Članak 129.

Povreda sindikalnog povjerenika prilikom obav­lja­nja
sindikalne dužnosti te službenog puta u svezi s tom dužnosti, smatra se
povredom na radu kod poslodavca.

Poslodavac može na zahtjev sindikata, radniku koji je
izabran na profesionalnu sindikalnu dužnost na razini udruge više razine u RH,
omogućiti mirova­nje prava i obveza iz radnog odnosa za vrijeme obav­ljanja te
profesionalne dužnosti.

Poslodavac i sindikat stranka potpisnica ovoga
Kolektivnog ugovora posebnim ugovorom re­gulirat će prava i obveze sindikalnog
povjerenika za vrijeme i poslije obnaša­nja sindikalne dužnosti.

Članak 130.

Nakon uteme­lje­nja radničkog vijeća kod poslodavca,
sindikalni povjerenik iz članka 148. Zakona o radu obav­ljat će poslove u
skladu sa svojim ugovorom o radu, dok će svoje sindikalne aktivnosti provoditi
tako da ne šteti djelotvornosti poslova­nja poslodavca.

Članak
131.

Sindikat
koji je stranka ovoga Kolektivnog ugovora obvezan je poslodavcu dostaviti
fotokopiju rješe­nja o svom upisu u Re­gistar udruga.

Sindikat,
koji je stranka ovoga Kolektivnog ugovora, a koji je ujedno i udruga više
razine, obvezan je poslodavcu dostaviti fotokopiju rješe­nja o upisu u Re­gistar
udruga za sve sindikate članove udruge više razine.

Sindikat,
koji je stranka ovog Ugovora, obvezan je poslodav­cu dostaviti točne podatke o
broju članova.

XIV. MIRNO RJEŠAVANJE
KOLEKTIVNIH RADNIH SPOROVA I NAČELA SOCIJALNOG MIRA

Članak
132.

Stranke
ovog Kolektivnoga ugovora sporazumno utvrđuju da će se svaki međusobni
kolektivni radni spor rješavati sukladno odredbama Zakona o radu.

Članak
133.

Za
vrijeme primjene i traja­nja ovoga Kolektivnog ugovora stranke utvrđuju da će
poštovati načela socijalnog mira i da neće poduzimati nikakav oblik
industrijske akcije.

XV. PRAVO NA ŠTRAJK

Članak
134.

Sindikat
ima pravo pozvati na štrajk i provesti ga sa svrhom zaštite i promica­nja
gospodarskih i socijalnih interesa svojih članova.

Radnik
ima pravo odazvati se pozivu sindikata na štrajk.

Članak
135.

Sindikat
će se suzdržati od štrajka, ako se sve odredbe iz ovoga Kolektivnog ugovora
uredno ispu­njavaju.

Obveza
socijalnog mira vrijedi do započi­nja­nja novih kolektivnih pre­govora.

Članak
136.

U
organizaciji i provedbi štrajka sindikat je dužan pridržavati se odredbi
važećih propisa.

XVI. RJEŠAVANJE STAMBENIH
POTREBA RADNIKA

Članak
137.

Poslodavac
će teme­ljem pravilnika o stambenim odnosima radnika osigurati financijska
sredstva za rješava­nje stambenih
potreba radnika.

Liste
prioriteta utvrđene po provedenom natječaju za dodjelu stambenih kredita za
2003. godinu realizirat će se i u 2004. godini.

XVII. ZAVRŠNE ODREDBE

Članak
138.

Ovaj
Kolektivni ugovor sklapa se na određeno vrijeme do 31. 12. 2005. godine, a
stupa na snagu i primje­njuje se od 1. 1. 2004. godine.

Članak
139.

Na pita­nja
koja nisu riješena ovim Kolektivnim ugovorom primje­njuju se odredbe Zakona o
radu i drugih propisa te Pravil­nika o radu i drugih općih akata poslodavca.

Članak
140.

Svaka
stranka ovoga Kolektivnog ugovora ovlaštena je predložiti ­nje­gove izmjene i
dopune.

Prijedlog
izmjena i dopuna mora biti podnesen u pisanom obliku i obrazložen.

Stranka
kojoj je podnesen prijedlog izmjene ili dopune ovoga Kolektivnog ugovora mora
se o prijedlogu očitovati pred­lagate­lju u roku 30 dana od dana primitka
prijedloga.

Prijedlog
izmjena i dopuna ovoga Kolektivnog ugovora, koji je odbijen, ne može se
ponoviti prije proteka roka od tri mjeseca od dana primitka očitova­nja kojim
se prijedlog odbija.

Članak
141.

Svaka
stranka može otkazati ovaj Kolektivni ugovor, ali ne prije 28. 2. 2005. godine.

Ovaj Kolektivni
ugovor svaka stranka može otkazati ukoliko:

– se
izmijene posebni propisi kojima su uređena pita­nja uprav­lja­nja i financira­nja
poslodavca,

– druga
ugovorna stranka krši obveze iz ugovora.

Otkazni
rok traje 90 dana računajući od dana dostave otkaza drugoj stranci.

Članak
142.

Stranke
će najma­nje 90 dana prije isteka roka na koji je sklop­ljen ovaj Kolektivni
ugovor započeti pre­govore o sklapa­nju novog Ugovora.

Stranke
su suglasne da se odredbe ovoga Kolektivnog ugovora neće primje­njivati nakon
proteka vremena na koje je sklop­ljen.

Članak
143.

Poslodavac
može svojom odlukom utvrditi poveća­nje visine iznosa utvrđenih ovim
Kolektivnim ugovorom, odnosno utvrditi pojedina materijalna prava radnika, koja
nisu predviđena ovim Kolektivnim ugovorom (preventivna zdravstvena zaštita,
rekreacija i odmor radnika, osigura­nje radnika, stipendira­nje djece umrlih
radnika, pomoć umirov­ljenicima i sl.).

Poslodavac će prije utvrđiva­nja pojedinih
materijalnih prava radnika, a koja nisu predviđena ovim Kolektivnim ugovorom,
od sindikata potpisnika ovoga Kolektivnog ugovora zatražiti miš­lje­nje te ga
izvijestiti o donesenoj odluci.

Članak 144.

Ovaj Kolektivni ugovor bit će javno objav­ljen u
skladu sa Zakonom o radu.

Članak
145.

Stranke
ovoga Kolektivnog ugovora osnovat će Zajedničku komisiju koja će tumačiti
odredbe i pratiti ­nje­govu primjenu.

U
Zajedničku komisiju iz prethodnog stavka poslodavci zajednički imenuju tri (3)
člana, a sindikat isto toliko članova.

Komisija
iz stavka 1. ovog članka sastat će se prvi put najkasnije u roku od trideset
dana od dana sklapa­nja ovoga Kolektivnog ugovora.

HEP d.d. sazvat će prvi sastanak Zajedničke komisije
na kojem će se konsenzusom donijeti Poslovnik o ­njezinom radu.

Zajednička komisija iz stavka 1. ovog članka sastajat
će se najma­nje jednom u tri mjeseca.

Članak 146.

Stranke utvrđuju da je sindikat, koji je stranka
ovoga Kolektivnog ugovora, prije ­nje­govog potpisiva­nja poslodavcu predočio
dokumente koji mu daju ovlašte­nja da bude stranka ovoga Kolektivnog ugovora.

Članak 147.

Ovaj Kolektivni ugovor sklop­ljen je u 14 istovjetnih
primjeraka, od kojih Sindikat zadržava dva primjerka, svaki od poslodavaca
jedan primjerak, dok se dva dostav­ljaju Ministarstvu rada i socijalne skrbi
Republike Hrvatske te dva primjerka Uredu za socijalno partnerstvo u Republici
Hrvatskoj.

ZA POSLODAVCE    ZA
SINDIKAT

1. Hrvatska elektroprivreda d.d.                                   Hrvatski

**Ivo Čović, dipl. ing.,** v. r.
                                   elektrogospodarski

2. HEP – Proizvod­nja d.o.o.                                         sindikat – HES

**Josip Gabora, dipl. ing.,** v. r.                                      **Dubravko Čorak,** v. r.

3.
HEP – Prijenos d.o.o.

**Miroslav
Mesić, dipl. ing.,** v. r.

4.
HEP – Distribucija d.o.o.

**Ante
Pavić, dipl. ing.,** v. r.

5.
HEP – Toplinarstvo d.o.o.

**Branimir
Po­ljak, dipl. ing.,** v. r.

6. HEP – Plin d.o.o.

**Zdravko Fad­ljević, dipl. oec.,** v. r.

7.
Hrvatski nezavisni operator sustava i tržišta d.o.o.

**Davorin
Kučić, dipl. ing.,** v. r.

8.
HEP-ESCO d.o.o.

**mr. sc. Gordana Lučić, dipl. ing.,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 27/2004-784
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)