## Pravilnik o najvećim dopuštenim količinama određenih kontaminanata u hrani

### NN 154/2008 (29.12.2008.), Pravilnik o najvećim dopuštenim količinama određenih kontaminanata u hrani

MINISTAR ZDRAVSTVA I SOCIJALNE SKRBI

4198

Na temelju članka 15. stavka 2. podstavka 3. Zakona o hrani (»Narodne novine«, broj 46/2007) ministar zdravstva i socijalne skrbi uz suglasnost ministra poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja donosi

PRAVILNIK

O NAJVEĆIM DOPUŠTENIM KOLIČINAMA ODREĐENIH KONTAMINANATA U HRANI[[1]](#footnote-13251-1)

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuju se najveće dopuštene količine određenih kontaminanata koji se mogu nalaziti u hrani.

Članak 2.

Kontaminant jest svaka tvar koja u hranu nije dodana namjerno, te se u toj hrani nalazi kao posljedica rukovanja hranom na razini: proizvodnje (uključujući primarnu proizvodnju i veterinarsku medicinu), prerade, pripreme, obrade, skladištenja i stavljanja na tržište ili kako rezultata onečišćenja okoliša. Definicija kontaminanta ne obuhvaća strane tvari kako što su primjerice komadići insekata, životinjske dlake i slično.

U smislu ovoga Pravilnika kontaminatima se smatraju: nitrati, mikotoksini, metali i metaloidi, 3-monopropandiol, dioksini i PCB, policiklički aromatski ugljikovodici i radioaktivni CS134 i CS 137.

Odredbe ovoga Pravilnika ne primjenjuju se na kontaminante koji su propisani drugim posebnim propisima[[2]](#footnote-13251-2).

Članak 3.

Na tržište se ne smije stavljati hrana, koja prema opće prihvaćenim javno-zdravstvenim mjerilima sadrži neprihvatljivu, odnosno toksičnu količinu kontaminanta.

Količine kontaminanta moraju se držati što je moguće manjim, pridržavajući se dobre proizvođačke prakse u svim fazama rukovanja hranom, kao što je navedeno u članku 2. ovoga Pravilnika.

Na tržište Republike Hrvatske zabranjeno je stavljati hranu koja sadrži kontaminante u količini iznad najveće dopuštene količine propisane u Prilogu I. koji je otisnut uz ovaj Pravilnik i čini njegov sastavni dio.

Najveće dopuštene količine kontaminanata iz Priloga I. ovoga Pravilnika odnose se na jestivi dio hrane, osim ako nije drukčije navedeno.

Članak 4.

Količina prisutnih kontaminanata propisanih ovim Pravilnikom ne može biti razlog zabrane, ograničenja ili sprječavanja stavljanja na tržište hrane koja je sukladna odredbama ovoga Pravilnika.

Članak 5.

Ako se na temelju novih podataka ili ponovne procjene rizika utvrdi da postoji razlog za opravdanu sumnju da kontaminant u hrani predstavlja zdravstveni rizik, iako je sukladan odredbama ovoga Pravilnika, ministar nadležan za zdravstvo (u daljnjem tekstu: ministar) može privremeno obustaviti ili ograničiti stavljanje takve hrane na tržište Republike Hrvatske.

Ministar izvješćuje čelnika nadležnog tijela o poduzetim mjerama iz stavka 1. ovoga članka i razlozima donošenja takvih mjera.

SUŠENA, RAZRIJEĐENA, I PRERAĐENA HRANA, TE HRANA SASTAVLJENA IZ VIŠE SASTOJAKA

Članak 6.

Prilikom primjene najvećih dopuštenih količina kontaminanata iz Priloga I. ovoga Pravilnika na hranu koja je sušena, razrijeđena, prerađena ili sastavljena iz više sastojaka, uzima se u obzir sljedeće:

(a) promjene koncentracije kontaminanta zbog postupka sušenja ili razrjeđivanja,

(b) promjene koncentracije kontaminanta zbog postupka prerade,

(c) relativni omjeri sastojaka u hrani,

(d) analitička granica kvantifikacije.

Subjekti u poslovanju s hranom prilikom provođenja službene kontrole od strane nadležnog tijela obvezni su: osigurati i potvrditi specifičnu koncentraciju, odnosno faktore razrjeđenja za postupke sušenja, razrjeđivanja, prerade i/ili miješanja ili za sušenu, razrijeđenu, prerađenu hranu i/ili hranu sastavljenu iz više sastojaka.

Ako subjekt u poslovanju s hranom ne osigura kontrolirani tehnološki proces koji uzima u obzir odredbe stavka 1. točke (a) do (d) ovoga članka, nadležno tijelo ili osoba ovlaštena za obavljanje službene kontrole samostalno će postaviti pokazatelje kontrole tehnološkog procesa s ciljem potpune zaštite zdravlja ljudi.

Odredbe stavka 1., 2. i 3. ovoga članka primjenjuju se ako posebnim propisom[[3]](#footnote-13251-3) nisu određene najveće dopuštene količine kontaminanata za sušenu, razrijeđenu, prerađenu hranu ili hranu sastavljenu iz više sastojaka.

ZABRANE UPORABE, MIJEŠANJA I DETOKSIKACIJE

Članak 7.

Količine kontaminanata u hrani koja se koristi kao sastojak za dobivanje druge hrane ne smiju prelaziti najveće dopuštene količine kontaminanata iz Priloga I. ovoga Pravilnika.

Hrana u kojoj su količine kontaminanata sukladne najvećim dopuštenim količinama kontaminanata iz Priloga I. ovoga Pravilnika ne smije se miješati s drugom hranom u kojoj su količine kontaminanata veće od najvećih dopuštenih količina kontaminanata iz Priloga I. ovoga Pravilnika.

Hrana koja se podvrgava sortiranju ili nekoj drugoj fizikalnoj obradi radi smanjenja razine kontaminanata, ne smije se miješati s hranom koja je namijenjena za prehranu ljudi ili hranom koja se koristi kao sastojak druge hrane.

Hrana koja sadrži kontaminante iz Tablice 2. Priloga I. ovoga Pravilnika ne smije se obrađivati kemijskim postupcima u svrhu smanjivanja količine mikotoksina.

POSEBNE ODREDBE ZA KIKIRIKI, ORAŠASTE PLODOVE, SUŠENO VOĆE I KUKURUZ

Članak 8.

Kikiriki, orašasti plodovi, sušeno voće i kukuruz koji nisu u skladu s odgovarajućim najvećim dopuštenim količinama aflatoksina, kako je određeno u točkama 2.1.3., 2.1.5. i 2.1.6. Tablice 2. Priloga I. ovoga Pravilnika, mogu se stavljati na tržište pod uvjetom da:

(a) nisu namijenjeni za prehranu ljudi i ne koriste se kao sastojak hrane,

(b) su sukladni najvećim dopuštenim količinama kontaminanta utvrđenim u točkama 2.1.1., 2.1.2., 2.1.4. i 2.1.7. Tablice 2. Priloga I. ovoga Pravilnika,

(c) su podvrgnuti sortiranju ili nekoj drugoj fizikalnoj obradi, te ako nakon te obrade najveće dopuštene količine iz točaka 2.1.3., 2.1.5. i 2.1.6. Tablice 2. Priloga I. ovoga Pravilnika nisu premašene, a spomenuta obrada ne uzrokuje stvaranje drugih štetnih rezidua,

(d) je pri označavanju jasno naznačena uporaba uz navod: »hrana se sortira ili drukčije fizikalno obrađuje kako bi se smanjila kontaminacija aflatoksinima prije uporabe za prehranu ljudi ili se upotrebljava kao sastojak hrane«. Takav navod mora se nalaziti na svakom pojedinačnoj predpakovini (vreći, kutiji, itd.) ili popratnom dokumentu. Identifikacijski kod pošiljke/serije mora biti jasno i neizbrisivo označen na svakoj pojedinačnoj predpakovini (vreći, kutiji, itd.) ili popratnom dokumentu.

POSEBNE ODREDBE ZA KIKIRIKI, NJEGOVE PROIZVODE I ŽITARICE

Članak 9.

Pri označavanju svake pojedinačne predpakovine (vreće, kutije, itd.) ili na popratnom dokumentu mora biti jasno naznačena predviđena uporaba. Popratni dokument mora biti jasno povezan s pošiljkom tako da se navede njen identifikacijski kod, naznačen na svakoj pojedinačnoj predpakovini (vreći, kutiji itd.) pošiljke. Poslovna djelatnost primatelja pošiljke, navedena u popratnom dokumentu, mora biti u skladu s predviđenom uporabom.

Ako nije jasno naznačeno da predviđena uporaba nije namijenjena za prehranu ljudi, najveće dopuštene količine iz točaka 2.1.3. i 2.1.6. Tablice 2. Priloga I. ovoga Pravilnika koriste se za sve kikirikije, njihove proizvode i žitarice koje se nalaze na tržištu.

POSEBNE ODREDBE ZA ZELENU SALATU

Članak 10.

Ako nije označeno da je zelena salata uzgojena u stakleniku, koriste se najveće dopuštene količine kontaminanta iz Tablice 1. Priloga I. ovoga Pravilnika određene za zelenu salatu uzgojenu na otvorenom.

UZORKOVANJE I ANALIZE

Članak 11.

Uzorkovanje i analiza za službenu kontrolu najviših dopuštenih količina kontaminanta iz Priloga I. ovoga Pravilnika provodi se sukladno Pravilniku o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina nitrata u hrani[[4]](#footnote-13251-4) (»Narodne novine« br. 42/2008), Pravilniku o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina mikotoksina u hrani[[5]](#footnote-13251-5) (»Narodne novine« br. 45/2008), Pravilniku o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina dioksina i dioksinima sličnih polikloriranih bifenila u hrani[[6]](#footnote-13251-6) (»Narodne novine« br. 45/2008) te Pravilniku o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina olova, kadmija, žive, anorganskog kositra, 3-monoklorpropandiola i benzo(a)pirena u hrani. (»Narodne novine« br. 45/2008)[[7]](#footnote-13251-7).

MONITORING I IZVJEŠĆIVANJE

Članak 12.

Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi (u daljnjem tekstu: ministarstvo) prati razinu nitrata u povrću koje bi ih moglo sadržavati u značajnim količinama, a posebno u zelenom lisnatom povrću.

Nadležno tijelo i ministarstvo uspostavljaju monitoring: mikotoksina dioksina, dioksinima sličnih PCB, PCB-a koji nisu slični dioksinima, te akrilamida i furana sukladno Pravilniku o provođenju monitoringa hrane radi utvrđivanja razina nutrijenata, kontaminanata, aditiva, drugih sastojaka i tvari (»Narodne novine« br. 135/04)[[8]](#footnote-13251-8).

Nadležno tijelo i ministarstvo mogu predlagati preventivne mjere za sprječavanje kontaminacije okratoksinom A, deoksinivalenolom, zearalenonom, fumonizinom B1 i B2 te toksinoma T-2 i HT-2.

Članak 13.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika prestaju važiti odredbe Pravilnika o količinama pesticida, toksina, mikotoksina, metala i histamina i sličnih tvari koje se mogu nalaziti u namirnicama, te o drugim uvjetima u pogledu zdravstvene ispravnosti namirnica i predmeta opće uporabe (»Narodne novine« br. 46/94, 45/98, 11/01, 39/03, 16/05 i 29/05).

Izmjene i dopune Pravilnika o provođenju monitoringa hrane radi utvrđivanja razina nutrijenata, kontaminanata, aditiva, drugih sastojaka i tvari donijet će se do 31. 12. 2009. godine.

Članak 14.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 011-02/08-04/74
Urbroj: 534-07-08-1
Zagreb, 16. prosinca 2008.

Ministar
mr. Darko Milinović, dr. med., v. r.

PRILOG I

NAJVEĆE DOPUŠTENE KOLIČINE ODREĐENIH KONTAMINANATA U HRANI(\*\*1)

Tablica 1.: NITRATI

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Hrana(\*\*1) | Najviše dopuštene količine (mg NO3/kg) | |
| 1.1. | Svježi špinat (Spinacia oleracea)(\*\*2) | ubran od 1. listopada do 31. ožujka | 3000 |
| od 1. travnja do 30. rujna | 2500 |
| 1.2. | prerađen, duboko smrznut ili smrznut špinat |  | 2000 |
| 1.3. | svježa zelena salata (Lactuca sativa L.) (uzgojena u stakleniku i na otvorenom), izuzev zelene salate navedene pod točkom 1.4. | ubrana od 1. listopada do 31. ožujka: |  |
| zelena salata uzgojena u stakleniku | 4500 |
| zelena salata uzgojena na otvorenom | 4000 |
| ubrana od 1. travnja do 30. rujna: |  |
| zelena salata uzgojena u stakleniku | 3500 |
| zelena salata uzgojena na otvorenom | 2500 |
| 1.4. | zelena salate vrste »Iceberg« | zelena salata uzgojena u stakleniku | 2500 |
| zelena salata uzgojena na otvorenom | 2000 |
| 1.5. | prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana za dojenčad i malu djecu(\*\*3), (\*\*4) |  | 200 |

Tablica 2.: MIKOTOKSINi

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrana(\*\*1) | | Najveće dopuštene količine (μg/kg) | | |
| 2.1. | Aflatoksini | B1 | Zbroj B1, B2, G1 i G2 | M1 |
| 2.1.1. | kikiriki koji se sortira ili drugačije fizikalno obrađuje prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane | 8,0(5) | 15,0(\*\*5) | - |
| 2.1.2. | orašasti plodovi koji se sortiraju ili drugačije fizikalno obrađuju prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane | 5,0(5) | 10,0(\*\*5) | - |
| 2.1.3. | kikiriki, orašasti plodovi i njihovi prerađeni proizvodi za neposrednu prehranu ljudi ili uporabu kao sastojak hrane | 2,0(5) | 4,0(\*\*5) | - |
| 2.1.4. | sušeno voće koje se sortira ili drugačije fizikalno obrađuje prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane | 5,0 | 10,0 | - |
| 2.1.5. | sušeno voće i prerađeni voćni proizvodi namijenjeni za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane | 2,0 | 4,0 | - |
| 2.1.6. | sve žitarice i proizvodi od žitarica, uključujući prerađene proizvode na bazi žitarica, izuzev hrane iz točaka 2.1.7., 2.1.10. i 2.1.12. | 2,0 | 4,0 | - |
| 2.1.7. | kukuruz koji se sortira ili drugačije fizikalno obrađuje prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane | 5,0 | 10,0 | - |
| 2.1.8. | sirovo mlijeko(\*\*6), toplinski obrađeno mlijeko i mlijeko za proizvodnju mliječnih proizvoda | - | - | 0,050 |
| 2.1.9. | sljedeće vrste začina:  Capsicum spp. (sušeni plodovi, cijeli ili samljeveni, uključujući čili, čili u prahu, feferone (kajensku papriku) i papričicu)  Piper spp. (plodovi, uključujući bijeli i crni papar)  Myristica fragrans (muškatni oraščić)  Zingiber officinale (đumbir)  Curcuma longa (kurkuma) | 5,0 | 10,0 | - |
| 2.1.10. | prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana za dojenčad i malu djecu(\*\*3) (\*\*7) | 0,10 | - | - |
| 2.1.11. | početna i prijelazna hrana za dojenčad, uključujući početno i prijelazno mlijeko za dojenčad(\*\*4) (\*\* 8) | - | - | 0,025 |
| 2.1.12. | hrana za posebne medicinske potrebe(\*\*9) (\*\*10) isključivo namijenjena dojenčadi | 0,10 | - | 0,025 |
| Hrana(1) | | Najveće dopuštene količine (μg/kg) | | |
| 2.2. | Okratoksin A |  | | |
| 2.2.1. | neprerađene žitarice | 5,0 | | |
| 2.2.2. | svi proizvodi dobiveni iz neprerađenih žitarica, uključujući prerađene proizvode od žitarica i žitarice za neposrednu prehranu ljudi, izuzev hrane navede pod točkama 2.2.9. i 2.2.10. | 3,0 | | |
| 2.2.3. | grožđice (sve vrste) | 10,0 | | |
| 2.2.4. | pržena zrna kave i mljevena pržena kava, osim instant kave | 5,0 | | |
| 2.2.5. | instant kava | 10,0 | | |
| 2.2.6. | vino (uključujući pjenušavo vino, osim likerskih vina i vina s volumnim udjelom alkohola ne manjim od 15 vol.%) i voćno vino(\*\*11) | 2,0(\*\*12) | | |
| 2.2.7. | aromatizirana vina, aromatizirano piće na bazi vina i aromatizirani kokteli na bazi vina(\*\*13) | 2,0(\*\*12) | | |
| 2.2.8. | sok od grožđa, rekonstituirani koncentrirani sok od grožđa, nektar od grožđa, mošt i rekonstiturirani koncentrirani mošt od grožđa, za neposrednu prehranu ljudi(\*\*14) | 2,0(\*\*12) | | |
| 2.2.9. | prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana za dojenčad i malu djecu(3) (7) | 0,50 | | |
| 2.2.10. | hrana za posebne medicinske potrebe(\*\*9) (\*\*10), isključivo namijenjena dojenčadi | 0,50 | | |
| 2.2.11. | sirova kava, sušeno voće, osim grožđica, pivo, kakao i proizvodi od kakaa, likerska vina, mesni proizvodi, začini i slatki korijen | - | | |
| 2.3. | Patulin |  | | |
| 2.3.1. | voćni sokovi, rekonstituirani koncentrirani voćni sokovi i voćni nektari(\*\*14) | 50 | | |
| 2.3.2. | alkoholna pića(\*\*15), jabukovača i druga fermentirana pića dobivena od jabuka ili koja sadrže jabučni sok | 50 | | |
| 2.3.3. | jabučni proizvodi u krutom stanju, uključujući jabučni kompot i jabučni pire, za neposrednu ljudsku prehranu, osim hrane iz točaka 2.3.4. i 2.3.5. | 25 | | |
| 2.3.4. | jabučni sok i jabučni proizvodi u krutome stanju, uključujući jabučni kompot i jabučni pire, za dojenčad i malu djecu16, označeni i stavljeni na tržište s namjenom za dojenčad i malu djecu(\*\*4) | 10,0 | | |
| 2.3.5. | dječja hrana, osim prerađene hrane na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu(\*\*3)\*\*(4) | 10,0 | | |
| 2.4. | Deoksinivalenol(\*\*17) |  | | |
| 2.4.1. | neprerađene žitarice(\*\*18) (\*\*19), osim tvrde pšenice, zobi i kukuruza | 1250 | | |
| 2.4.2. | neprerađena tvrda pšenica i zob(\*\*18) (\*\*19) | 1750 | | |
| 2.4.3. | neprerađeni kukuruz(\*\*18), uz iznimku neprerađenog kukuruza namijenjenog za preradu mokrom meljavom(\*\*37) | 1750(\*\*20) | | |
| 2.4.4. | žitarice namijenjene za neposrednu prehranu ljudi, žitno brašno, mekinje i klice stavljene na tržište za neposrednu ljudsku prehranu osim hrane navedene pod točkama 2.4.7., 2.4.8. i 2.4.9 | 750 | | |
| 2.4.5. | tjestenina (suha)(\*\*22) | 750 | | |
| 2.4.6. | kruh (uključujući male pekarske proizvode), pecivo, keksi, snack proizvodi od žitarica i žitarice za doručak | 500 | | |
| 2.4.7. | prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana za dojenčad i malu djecu(\*\*3)(\*\*7) | 200 | | |
| 2.4.8. | Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1103 13 ili 1103 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za neposredno prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 | 750(\*\*20) | | |
| 2.4.9. | Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1102 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za neposredno prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 | 1250(\*\*20) | | |
| 2.5. | Zearalenon(17) |  | | |
| 2.5.1. | neprerađene žitarice(\*\*18) (\*\*19), osim kukuruza | 100 | | |
| 2.5.2. | neprerađeni kukuruz(\*\*18) s iznimkom neprerađenog kukuruza namijenjenog preradi mokrom meljavom(\*\*37) | 350(\*\*20) | | |
| 2.5.3. | žitarice namijenjene neposrednoj ljudskoj prehrani, žitno brašno, mekinje i klice stavljene na tržište za neposrednu ljudsku prehranu osim hrane navedene pod točkama 2.5.6., 2.5.7. i 2.5.8., 2.5.9 i 2.5.10. | 75 | | |
| 2.5.4. | rafinirano kukuruzno ulje | 400(\*\*20) | | |
| 2.5.5. | kruh (uključujući male pekarske proizvode), pecivo, keksi, snack proizvodi od žitarica i žitarice za doručak, osim snack proizvoda od kukuruza i žitarica za doručak na bazi kukuruza | 50 | | |
| 2.5.6. | Kukuruz namijenjen neposrednoj ljudskoj prehrani, snack proizvodi od kukuruza i žitarice za doručak na bazi kukuruza | 100(\*\*20) | | |
| 2.5.7. | prerađena hrana na bazi žitarica (osim prerađene hrane na bazi kukuruza) i dječja hrana za dojenčad i malu djecu(\*\*3) (\*\*7) | 20 | | |
| 2.5.8. | prerađena hrana na bazi kukuruza za dojenčad i malu djecu(\*\*3) (\*\*7) | 20 (\*\*20) | | |
| 2.5.9. | Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1103 13 ili 1103 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za neposrednu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 | 200 (\*\*20) | | |
| 2.5.9. | Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1102 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za neposrednu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 | 300(\*\*20) | | |
| 2.6. | Fumozini | Ukupno B1 i B2 | | |
| 2.6.1. | neprerađeni kukuruz(\*\*18), uz iznimku neprerađenog kukuruza namijenjenog za preradu mokrom meljavom(\*\*37) | 4000(\*\*23) | | |
| 2.6.2. | Kukuruz namijenjen neposrednoj ljudskoj prehrani, hrana na bazi kukuruza namijenjena neposrednoj ljudskoj prehrani osim hrane navedene pod točkama 2.6.3. i 2.6.4. | 1000(\*\*23) | | |
| 2.6.3. | Žitarice za doručak na bazi kukuruza i snack prpizvodi od kukuruza | 800(\*\*23) | | |
| 2.6.4. | prerađena hrana na bazi kukuruza i dječja hrana za dojenčad i malu djecu(\*\*3) (\*\*7) | 200(\*\*23) | | |
| 2.6.5. | Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona uvrštene pod oznaku CN 1103 13 ili 1103 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za neposrednu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 | 1400(\*\*23) | | |
| 2.6.6. | Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1102 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za neposrednu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 | 2000\*\*23) | | |
| 2.7. | Toksin T-2 i HT-2(\*\*17) | Zbroj toksina T-2 i HT-2 | | |
| 2.7.1. | neprerađene žitarice(\*\*18) i proizvodi od žitarica |  | | |
| (\*1) Iznimka se odnosi samo na kukuruz za kojeg je jasno vidljivo npr. Putem označavanja, odredišta da je namijenjen za upotrebu pri preradi mokrom meljavom (proizvodnja škroba). | | | | |

Tablica 3.: METALI I NEMETALI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Hrana(\*\*1) | | Najveće dopuštene količine (mg/kg mokre težine) |
| 3.1. | Olovo |  |
| 3.1.1. | sirovo mlijeko(\*\*6), toplinski obrađeno mlijeko i mlijeko za proizvodnju mliječnih proizvoda | 0,020 |
| 3.1.2. | početna i prijelazna hrana za dojenčad(\*\*4) (\*\*8) | 0,020 |
| 3.1.3. | meso goveda, ovaca, svinja i peradi, osim iznutrica(\*\*6) | 0,10 |
| 3.1.4. | iznutrice goveda, ovaca, svinja i peradi(\*\*6) | 0,50 |
| 3.1.5. | mišićno meso riba(\*\*24) (\*\*25) | 0,30 |
| 3.1.6. | rakovi, osim tamnog mesa raka te glave i prsa jastoga i sličnih velikih rakova (Nephropidae i Palinuridae)(\*\*26) | 0,50 |
| 3.1.7. | školjkaši(\*\*26) | 1,5 |
| 3.1.8. | glavonošci (bez utrobe)(\*\*26) | 1,0 |
| 3.1.9. | žitarice, mahunarke i zrna mahunarki | 0,20 |
| 3.1.10. | povrće, osim kupusnjača, lisnatog povrća, svježeg bilja i svježih gljiva(\*\*27). Krumpir (najveće količine odnose se na oguljeni krumpir) | 0,10 |
| 3.1.11. | kupusnjače, lisnato povrće i sljedeće gljive Agaricus bisporus (zajednička gljiva), Pleurotus ostreatus (bukovača), Lentinula edodes (Shiitake gljiva)(\*\*27). | 0,30 |
| 3.1.12. | voće, osim bobičastog i sitnog voća(\*\*27) | 0,10 |
| 3.1.13 | bobičasto i sitno voće(\*\*27) | 0,20 |
| 3.1.14. | masti i ulja, uključujući mliječnu mast | 0,10 |
| 3.1.15. | voćni sokovi, rekonstituirani koncentrirani voćni sokovi i voćni nektari (\*\*14) | 0,050 |
| 3.1.16. | vino (uključujući pjenušavo vino, osim likerskih vina), jabukovača, kruškovača i voćno vino(\*\*11) | 0,20(\*\*28) |
| 3.1.17. | aromatizirana vina, aromatizirano piće na bazi vina i aromatizirani kokteli na bazi vina (\*\*13) | 0,20(\*\*28) |
| 3.1.18. | Dodaci prehrani (\*2) | 3,0 |
| (\*2) najveća dopuštena količina odnosi se na dodatak prehrani istovjetan dodatku prehrani kakav je stavljen na tržište | | |
| 3.2. | Kadmij |  |
| 3.2.1. | meso goveda, ovaca, svinja i peradi, osim iznutrica(\*\*6) | 0,050 |
| 3.2.2. | konjsko meso, osim iznutrica(\*\*6) | 0,20 |
| 3.2.3. | jetra goveda, ovaca, svinja, peradi i konja (\*\*6) | 0,50 |
| 3.2.4. | bubreg goveda, ovaca, svinja, peradi i konja(\*\*6) | 1,0 |
| 3.2.5. | mišićno meso riba(\*\*24) (\*\*25), osim vrsta iz točaka 3.2.6., 3.2.7. i 3.2.8. | 0,050 |
| 3.2.6. | mišićno meso sljedećih riba(\*\*24) (\*\*25):  palamide (Sarda sarda)  fratra (Diplodus vulgaris)  jegulje (Anguilla anguilla)  sivog cipla (Mugil labrosus labrosus)  šaruna (Trachurus sp.)  pjevčine pučinke (Luvarus imperialis)  skuša (Scomber sp.)  srdele(Sardina pilchardus)  srdele roda Sardinops (Sardinops sp.)  tunja (Thunus sp., Euthynnus sp., Katsuwonus pelamis)  klinastoga lista (Dicologoglossa cuneata) | 0,10 |
| 3.2.7. | mišićno meso sljedećih riba(\*\*24) (\*\*25):  trup rumbac (Auxis species) | 0,2 |
| 3.2.8. | mišićno meso sljedećih riba(\*\*24 )(\*\*25):  inćun (anchovy) (Engraulis species)  sabljarke (Xiphias gladius) | 0,30 |
| 3.2.9. | rakovi, osim tamnog mesa raka te glave i prsa jastoga i sličnih velikih rakova (Nephropidae i Palinuridae)(\*\*26) | 0,50 |
| 3.2.10. | školjkaši(\*\*26) | 1,0 |
| 3.2.11. | glavonošci (bez utrobe)(\*\*26) | 1,0 |
| 3.2.12 | žitarice, osim mekinja, klica, pšenice i riže | 0,10 |
| 3.2.13. | mekinje, klice, pšenica i riža | 0,20 |
| 3.2.14. | soja | 0,20 |
| 3.2.15. | povrće i voće, osim lisnatog povrća, svježe začinsko bilje, gljiva, stabljičastog povrća, korjenastog povrća i krumpira(\*\*27) | 0,050 |
| 3.2.16. | stabljičasto povrće, korjenasto povrće i krumpir, osim celera(\*\*27), krumpir (najveće dopuštene količine odnose se na oguljeni krumpir) | 0,10 |
| 3.2.17. | lisnato povrće, svježe bilje, celer i sljedeće gljive(\*\*27): Agaricus bisporus (common mushroom – uobičajena gljiva); Pleurotus ostreatus (bukovača), Lentinula edodes (Shiitake gljiva) | 0,20 |
| 3.2.18. | gljive, osim navedenih u točki 3.2.17.(\*\*27): | 1,0 |
| 3.2.19. | dodaci prehrani(\*2), osim navedenih u točki 3.2.20. | 1,0 |
| 3.2.20. | dodaci prehrani(\*2) isključivo ili uglavnom na bazi sušene morske trave ili proizvodi na bazi algi | 3,0 |
| (\*2) najveća dopuštena količina odnosi se na dodatak prehrani istovjetan dodatku prehrani kakav je stavljen na tržište | | |
| 3.3. | Živa |  |
| 3.3.1. | riblji proizvodi(\*\*26) i mišićno meso riba(\*\*24) (\*\*25), osim vrsti iz točke 3.3.2.; najveća količina koristi se za rakove, osim tamnog mesa raka te glave i prsa jastoga i sličnih velikih rakova (Nephropidae i Palinuridae) | 0,50 |
| 3.3.2. | mišićno meso sljedećih riba(\*\*24) (\*\*25):  grdobine (Lophius sp.),  atlantskog soma (Anarhichas lupus),  palamide (Sarda sarda),  jegulje (Anguilla species),  zvjezdooka (Hoplostethus species),  grenadira (Coryphaenoides rupestris),  velike ploče (Hippoglossus hippoglossus),  kingklip (Genypterus capensis),  marlina (Makaira sp.),  patarače (Lepidorhombus sp.),  trlja (Mullus sp.),  ružičasta jegulja(Genypterus blacodes)  štuke (Esox lucius),  pastirice atlantske (Orcynopsis unicolor),  ugotice (Trisopterus minutus),  portugalskog morskog soma (Centroscymnus coelolepis),  raže (Raja sp.),  škarpine (Sebastes marinus, S. mentella, S. viviparus),  lepezaste sabljarke (Istiophorus platypterus),  zmijičnjaka repaša (Lepidopus caudatus, Aphanopus carbo), arbuna(Pagellus species)  morskog psa (sve vrste),  lokarde (Lepidocybium flavobrunneum, Ruvettus pretiosus, Gempylus serpens),  jesetre (Acipenser sp.),  sabljarke (Xiphias gladius),  tunja (Thunnus species, Euthynnus species, Katsuwonus pelamis) | 1,0 |
| 3.3.3. | dodaci prehrani(\*2) |  |
| (\*2) najveća dopuštena količina odnosi se na dodatak prehrani istovjetan dodatku prehrani kakav je stavljen na tržište | | |
| 3.4. | Kositar (anorganski) |  |
| 3.4.1. | hrana u limenoj ambalaži osim pića | 200 |
| 3.4.2. | pića u limenoj ambalaži, uključujući sokove od voća i povrća | 100 |
| 3.4.3. | dječja hrana i prerađena hrana na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu u limenoj ambalaži, osim suhih i praškastih proizvoda(\*\*3) (\*\*29) | 50 |
| 3.4.4. | početna i prijelazna hrana za dojenčad u limenoj ambalaži, osim suhih i praškastih proizvoda(\*\*8) (\*\*29) | 50 |
| 3.4.5. | hrana za posebne medicinske potrebe u metalnoj ambalaži(\*\*9) (\*\*29), isključivo namijenjena dojenčadi, osim suhih i praškastih proizvoda | 50 |
| 3.5. | Arsen (ukupni) |  |
| 3.5.1. | bomboni i gume za žvakanje | 0,05 |
| 3.5.2. | čaj (Tea sinensis) i domaći čaj | 1,0 |
| 3.5.3. | čokolada i proizvodi od čokolade | 0,5 |
| 3.5.4. | čokolada bez šećera | 1,0 |
| 3.5.5 | kakao prah, kakao pogače, kakao masa i kakao zrno | 1,0 |
| 3.5.6. | svježe i prerađene gljive (samonikle i uzgojene) | 0,3 |
| 3.5.7. | suhe samonikle i uzgojene gljive | 1,0 |
| 3.5.8. | jaja i jaja u prahu | 0,1 |
| 3.5.9. | kava i kavovine | 1,0 |
| 3.5.10. | kvasac | 0,5 |
| 3.5.11. | Ulja i masti, biljnog i životinjskog porijekla, margarin i margarinski namazi | 0,1 |
| 3.5.12. | nerafinirano ulje, riblje ulje i kakao maslac | 0,4 |
| 3.5.13. | meso goveda, ovaca, svinja i peradi, osim iznutrica | 0,1 |
| 3.5.14. | proizvodi od mesa goveda, ovaca, svinja i peradi | 0,3 |
| 3.5.15. | iznutrice goveda, ovaca, svinja i peradi i njihovi proizvodi | 0,5 |
| 3.5.16. | mlijeko i mliječni proizvodi | 0,1 |
| 3.5.17. | ocat | 0,2 |
| 3.5.18. | gazirana pića i pivo | 0,3 |
| 3.5.19. | voće i povrće | 0,3 |
| 3.5.20. | sušeno voće | 0,5 |
| 3.5.21. | sušeno povrće i koncentrat rajčice | 1,0 |
| 3.5.22. | riba\* riječna i morska | 2,0 |
| 3.5.23. | bijela morska riba | 4,0 |
| 3.5.24. | tuna, sabljarka, školjke i glavonošci | 8,0 |
| 3,5,25. | Rakovi | 15,0 |
| 2.5.26. | proizvodi od riječne i morske ribe | 3,0 |
| 3.5.27. | proizvodi od bijele morske ribe | 6,0 |
| 3.5.28. | proizvodi od tune, sabljarke, školjki i glavonožaca | 12,0 |
| 3.5.29. | proizvodi od rakova | 22,5 |
| 3.5.30. | kuhinjska sol | 2,0 |
| 3.5.31. | sokovi od voća i povrća | 0,2 |
| 3.5.32. | šećer | 1,0 |
| 3.5.33. | začini | 5,0 |
| 3.5.34. | sušeni luk | 2,0 |
| 3.5.25. | hmelj | 2,0 |
| 3.5.26. | žitarice i proizvodi | 0,5 |
| 3.5.27. | dječja hrana na bazi voća, povrća i žitarica za dojenčad i malu djecu | 0,1 |
| \* ako se ribe konzumiraju cijele tada se NDK odnosi na cijelu ribu | | |
| 3.6. | Željezo |  |
| 3.6.1. | alkohol | 10,0 |
| 3.6.2. | samonikle i uzgojene gljive u metalnoj ambalaži | 50,0 |
| 3.6.3. | likeri | 30,0 |
| 3.6.4. | ulja i masti biljnog i životinjskog porijekla, margarin i margarinski namazi | 1,5 |
| 3.6.5. | nerafinirana ulja, masti i riblje ulje | 5,0 |
| 3.6.6. | kakao maslac | 2,0 |
| 3.6.7. | med | 20,0 |
| 3.6.8. | ocat | 10,0 |
| 3.6.9. | povrće i proizvodi od povrća u metalnoj ambalaži | 20,0 |
| 3.6.10. | riblji \* proizvodi u metalnoj ambalaži | 30,0 |
| 3.6.11. | voće i proizvodi od voća u metalnoj ambalaži | 30,0 |
| 3.6.12. | sok od voća i povrća, koncentrirani sok, voćni sirup i baza citrus (razrijeđeni) u metalnoj ambalaži | 15,0 |
| 3.6.13. | vino crno | 20,0 |
| 3.6.14. | vino ružičasto | 15,0 |
| 3.6.15. | vino bijelo | 10,0 |
| 3.6.16. | rakija i žestoka pića | 10,0 |
| \*ako se ribe konzumiraju cijele tada se ndk odnosi na cijelu ribu | | |
| 3.7. | Nikal |  |
| 3.7.1. | ulja i masti biljnog porijekla, margarin i margarinski namazi | 0,5 |

Tablica 4.: 3-MONOKLOROPROPAN-1,2-diol (3-MCPD)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Hrana(\*\*1) | | Najveće dopuštene količine (μg/kg) |
| 4.1. | hidrolizirani protein povrća(30) | 20 |
| 4.2. | umak od soje(30) | 20 |

Tablica 5.: DIOKSINI i PCB-i(\*\*31)

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Hrana | | Najveće dopuštene količine | |
| Zbroj dioksina (WHO-PCDD/F-TEQ)(\*\*32) | Zbroj dioksina i PCB-a (WHO-PCDD/F-PCB-TEQ)(\*\*32) |
| 5.1. | meso i mesni proizvodi (izuzev jestivih iznutrica) sljedećih životinja(\*\*6): |  |  |
| – goveda i ovaca | 3,0 pg/g masti(\*\*33) | 4,5 pg/g masti(\*\*33) |
| – peradi | 2,0 pg/g masti(\*\*33) | 4,0 pg/g masti(\*\*33) |
| – svinja | 1,0 pg/g masti(\*\*33) | 1,5 pg/g masti(\*\*33) |
| 5.2. | jetra kopnenih životinja iz točke 5.1. (\*\*6) i iz njih dobiveni proizvodi | 6,0 pg/g masti(\*\*33) | 12,0 pg/g masti(\*\*33) |
| 5.3. | mišićno meso ribe i riblji proizvodi, osim jegulja(\*\*25) (\*\*34). Najveća količina koristi se za rakove, osim tamnog mesa raka te glave i prsa jastoga i sličnih velikih rakova (Nephropidae i Palinuridae). | 4,0 pg/g mokre težine | 8,0 pg/g mokre težine |
| 5.4. | mišićno meso jegulje (Anguilla anguilla) i njegovi proizvodi | 4,0 pg/g mokre težine | 12,0 pg/g mokre težine |
| 5.5. | sirovo mlijeko(\*\*6) i mliječni proizvodi(\*\*6), uključujući maslac | 3,0 pg/g masti (33) | 6,0 pg/g masti(33) |
| 5.6. | kokošja jaja i proizvodi od jaja (\*\*6) | 3,0 pg/g masti(33) | 6,0 pg/g masti(33) |
| 5.7. | životinjske masti: |  |  |
| – goveda i ovaca | 3,0 pg/g masti | 4,5 pg/g masti |
| – peradi | 2,0 pg/g masti | 4,0 pg/g masti |
| – svinjska | 1,0 pg/g masti | 1,5 pg/g masti |
| 5.8. | miješane životinjske masti | 2,0 pg/g masti | 3,0 pg/g masti |
| 5.9. | biljna ulja i masti | 0,75 pg/g masti | 1,5 pg/g masti |
| 5.10. | riblja ulja (ulje iz tijela ribe, ulje iz riblje jetre i ulja iz drugih morskih organizama) namijenjeno za prehranu ljudi | 2,0 pg/g masti | 10,0 pg/g masti |
| 5.11. | riblja jetra i njezini proizvodi s iznimkom ulja drugih morskih organizama iz točke 5.10. | - | 25 pg/g mokre mase(\*\*32) (\*\*38) |

Tablica 6.: POLICIKLIČKI AROMATSKI UGLJIKOVODICI

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Hrana | | Najveće dopuštene količine (μg/kg mokre težine) |
| 6.1. | Benzo(a)piren(\*\*35) |  |
| 6.1.1. | ulja i masti (osim kakao maslaca) za neposrednu prehranu ljudi ili kao sastojak u hrani | 2,0 |
| 6.1.2. | dimljeno meso i dimljeni mesni proizvodi | 5,0 |
| 6.1.3. | mišićno meso dimljene ribe i dimljenih ribljih proizvoda(\*\*25) (\*\*36), osim školjkaša. Najveća količina koristi se za dimljene rakove, osim tamnog mesa raka te glave i prsa jastoga i sličnih velikih rakova (Nephropidae i Palinuridae). | 5,0 |
| 6.1.4. | mišićno meso ribe(\*\*24)(\*\*25), osim dimljene ribe | 2,0 |
| 6.1.5. | rakovi, glavonošci, izuzev dimljenih(\*\*26). Najveća količina koristi se za rakove, osim tamnog mesa raka te glave i prsa jastoga i sličnih velikih rakova (Nephropidae i Palinuridae). | 5,0 |
| 6.1.6. | školjkaši(\*\*26) | 10,0 |
| 6.1.7. | prerađena hrana na bazi žitarica i dječja hrana za dojenčad i malu djecu(\*\*3) (\*\*29) | 1,0 |
| 6.1.8. | početna i prijelazna hrana za dojenčad(\*\*8) (\*\*29) | 1,0 |

Tablica 7.: AKUMULIRANA RADIOAKTIVNOST U OBLIKU Cs134 i Cs137\*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Hrana | | akumulirana radioaktivnost izražena u Bq/kg |
| 7.1.1. | mlijeko i mliječni proizvodi  hrana za posebne prehrambene potrebe – za djecu do 6 mjeseci života | 370 |
| 7.1.2. | ostala hrana uključujući i ambalažne materijale | 600 |
| Navedene odredbe odnose se i na ambalažne materijale u koje je hrana pakirana.  Drugi radionuklidi kao Pu238, Pu239, Pu240 i Am241 (Codex grupa 1) ne smiju biti nađeni u ribi i školjkama kao i drugoj hrani. | | |

Napomene:

\*\* U vezi s voćem, povrćem i žitaricama upućuje se na prehrambene proizvode popisane u relevantne kategorije kako je definirano Pravilnikom o maksimalnim razinama pesticida u i na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla. To, između ostalog, znači da se heljda (Fagopyrum sp) uključuje u »žitarice«, a proizvodi iz heljde u »proizvode iz žitarica«. Pravilnikom o maximalnim razinama pesticida u i na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla preuzete su odredbe Uredbe (EZ-a) br. 396/2005 Europskoga parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o najvišim dopuštenim količinama rezidua pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla, kojom se izmjenjuje i dopunjuje Direktiva Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.), kako je posljednji put izmijenjena i dopunjena Uredbom (EZ-a) br. 178/2006 (SL L 29, 2.2.2006., str. 3.). Maksimalna količina kontaminanata za voće ne odnosi se na orašaste polodove.

\*\*2 Najveće dopuštene količine ne odnose se na svježi špinat koji se prerađuje i izravno prenosi s polja u prerađivačko postrojenje.

\*\*3 Hrana iz kategorije prema definiciji iz Pravilnika o hrani za dojenčad i malu djecu te prerađenoj hrani na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu.(»Narodne novine« br. 74/2008). Pravilnikom o hrani za dojenčad i malu djecu te prerađenoj hrani na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu preuzete su odredbe Direktive 2006/125/EZ od 5. prosinca 2006. o prerađenoj hrani na bazi žitarica i hrani za dojenčad i malu djecu i odredbe Direktive 2006/141/EZ
od 22. prosinca 2006. o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad.

\*\*4 Najveća dopuštena količina odnosi se na gotove proizvode (koji se kao takvi stavljaju na tržište ili su pripremljeni prema uputama proizvođača).

\*\*5 Najveće dopuštene količine odnose se na jestivi dio kikirikija i orašastih plodova. Ako se analizira kikiriki i orašasti plodovi »u ljusci«, pri izračunu sadržaja aflatoksina smatra se da ukupna kontaminacija odnosi na jestivi dio.

\*\*6 Hrana iz kategorije prema definiciji iz Pravilnika o higijeni hrane životinjskog podrijetla (»Narodne novine« br. 99/07). Pravilnikom o higijeni hrane životinjskog podrijetla preuzete su odredbe Uredbe (EZ-a) br. 853/2004 Europskoga parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o posebnim higijenskim propisima za hranu životinjskog podrijetla (SL L 226, 25.6.2004, str. 22.).

\*\*7 Najveća dopuštena količina odnosi se na suhu tvar. Suha tvar određena je Pravilnikom o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina mikotoksina u hrani (»Narodne novine« br. 45/2008) Pravilnikom o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina mikotoksina u hrani preuzete su odredbe Uredbe Komisije (EZ-a) broj 401/2006.

\*\*8 Hrana iz ove kategorije definirana je Pravilnikom o hrani za dojenčad i malu djecu te prerađenoj hrani na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu.(»Narodne novine« br. 74/2008). Pravilnikom o hrani za dojenčad i malu djecu te prerađenoj hrani na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu preuzete su odredbe Direktive 2006/141/EZ od 22. prosinca 2006. o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad i Direktive 2006/125/EZ od 5. prosinca 2006. o prerađenoj hrani na bazi žitarica i hrani za dojenčad i malu djecu.

\*\*9 Hrana iz kategorije prema definiciji iz Pravilnika o hrani za posebne medicinske potrebe (»Narodne novine« br. 100/2008). Pravilnikom o hrani za posebne medicinske potrebe preuzete su odredbe Direktive Komisije 1999/21/EZ od 25. ožujka 1999. o hrani za posebne medicinske namjene (SL L 91, 7.4.1999., str. 29.).

\*\*10 Kod mlijeka i mliječnih proizvoda najveća dopuštena količina odnosi se na gotove proizvode (koji se stavljaju na tržište kao takvi ili su pripremljeni prema uputama proizvođača) te na suhu tvar u slučaju proizvoda koji nisu mlijeko ili mliječni proizvodi. Suha tvar je određena Pravilnikom o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina mikotoksina u hrani (»Narodne novine« br. 45/2008). Pravilnikom o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina mikotoksina u hrani preuzete su odredbe Uredbe Komisije (EZ-a) broj 401/2006.

\*\*11 Hrana iz kategorije prema definiciji iz Zakona o vinu (»Narodne novine« br. 63/03). Zakonom o vinu (»Narodne novine« br. 63/03) djelomično su preuzete odredbe Uredbe Vijeća (EZ-a) br. 1493/1999 od 17. svibnja 1999. o zajedničkoj organizaciji tržišta vinom. Obzirom da je Uredba (EZ-a) br. 1493/1999 ukinuta Uredbom (EZ-a) 479/2008, Hrvatska će do pristupanja EU djelomično preuzeti odredbe Uredbe (EZ-a) 479/2008.

\*\*12 Najviša dopuštena količina koristi se za proizvode od žetve iz 2005. i nadalje.

\*\*13 Hrana iz kategorije prema definiciji iz Pravilnika o proizvodnji vina (»Narodne novine« br. 2/05) i iz Pravilnika o jakim alkoholnim i alkoholnim pićima (»Narodne novine« br. 172/04 i 73/07). Pravilnikom o proizvodnji vina i Pravilnikom o jakim alkoholnim i alkoholnim pićima preuzete su odredbe Uredbe Vijeća (EEZ-a) br. 1601/91 od 10. lipnja 1991. kojom se utvrđuju opća pravila za određivanje, opis i predstavljanje aromatiziranih vina, aromatiziranih napitaka na osnovi vina i aromatiziranih koktela iz vinskih proizvoda (SL L 149, 14.6.1991., str. 1.). Najviša dopuštena količina OTA, koji se koristi za ta pića, određuje se s obzirom na udio vina i/ili mošta od grožđa prisutnoga u konačnom proizvodu.

\*\*14 Hrana iz kategorije prema definiciji iz Pravilnika o voćnim sokovima i nektarima te njima srodnim proizvodima(»Narodne novine« br. 152/05). Pravilnikom o voćnim sokovima i nektarima te njima srodnim proizvodima preuzete su odredbe Direktive Vijeća 2001/112/EZ od 20. prosinca 2001 o voćnim sokovima i nekim sličnim proizvodima za ljudsku prehranu (SL L 10, 12.1.2002., str. 58.).

\*\*15 Hrana iz kategorije prema definiciji iz Pravilnika o jakim alkoholnim i alkoholnim pićima (»Narodne novine« br. 172/04 i 73/07). Pravilnikom o jakim alkoholnim i alkoholnim pićima (»Narodne novine« br. 172/04 i 73/07) preuzete su u većem dijelu odredbe Uredbe Vijeća (EEZ-a) br. 1576/89 od 29. svibnja 1989. kojom se utvrđuju opća pravila za određivanje, opis i predstavljanje alkoholnih pića (SL L 160, 12.6.1989., str. 1.). Obzirom da je Uredba (EEZ-a) br. 1576/89 ukinuta Uredbom (EZ-a) 110/2008, Hrvatska će do pristupanja EU preuzeti odredbe Uredbe (EZ-a) 110/2008.

\*\*16 Dojenčad i mala djeca prema definiciji iz Pravilnika o hrani za dojenčad i malu djecu te prerađenoj hrani na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu.(»Narodne novine« br. 74/2008). Pravilnikom o hrani za dojenčad i malu djecu te prerađenoj hrani na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu preuzete su odredbe Direktive 2006/141/EZ od 22. prosinca 2006. o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad i Direktive 2006/125/EZ od 5. prosinca 2006. o prerađenoj hrani na bazi žitarica i hrani za dojenčad i malu djecu.

\*\*17 U svrhu primjene najvećih dopuštenih količina deoksinivalenola, zearalenona te toksina T-2 i HT-2 iz točaka 2.4., 2.5. i 2.7., riža nije uključena u »žitarice«, a proizvodi od riže nisu uključeni u »proizvode iz žitarica«.

\*\*18 Najveće dopuštene količine koriste se za neprerađene žitarice koje se stavljaju na tržite za prvi stupanj prerade. »Prvi stupanj prerade« označava svaku fizikalnu ili toplinsku obradu zrna ili na njima, osim sušenja. Postupci čišćenja, sortiranja i sušenja ne smatraju se preradom prvog stupnja, budući da se na samo zrno ne primjenjuje nikakvo fizikalno djelovanje, a nakon čišćenja i sortiranja cijelo zrno ostane netaknuto. Kod sustava integrirane proizvodnje i prerade najviše dopuštene količine koriste se za neprerađene žitarice, ako su namijenjene prvom stupnju prerade.

\*\*19 Odredbe Uredbe Komisije (EZ-a) br. 687/2008 od 18. srpnja 2008. kojom se uspostavljaju postupci za preuzimanje žitarica od strane intervencijskih agencija i agencija za plaćanje i kojom se utvrđuju analitičke metode za određivanje kakvoće žitarica izravno će se primjenjivati po pristupanju EU.

\*\*20 Najviša dopuštena količina koristi se od 1. srpnja 2007.

\*\*22 Tjestenina (suha) je tjestenina koja sadrži otprilike 12 % vode.

\*\*23 Najviša dopuštena količina koristi se od 1. listopada 2007.

\*\*24 Za ribe iz ove kategorije upućuje se na kategoriju (a), osim ribljih jetra s oznakom CN 03027000, na popisu iz članka 1. Uredbe Vijeća (EZ-a) br. 104/2000 (SL L 17, 21.1.2000., str. 22.). Za sušenu, razrijeđenu, prerađenu ili složenu hranu primjenjuje se članak 2. stavak 1. i članak 2. stavak 2. Odredbe Uredbe Vijeća (EZ-a) br. 104/2000 djelomično će se preuzeti u nacionalno zakonodavstvo do pristupanja EU.

\*\*25 Ako se ribe konzumiraju cijele tada se najviša dopuštena količina odnosi na cijelu ribu.

\*\*26 Hrana iz kategorija (c) i (f) na popisu iz članka 1. Uredbe (EZ-a) br. 104/2000, ako je primjereno (vrste kako su navedene u pripadajućoj stavci). Za sušenu, razrijeđenu, prerađenu ili složenu hranu primjenjuje se članak 2. stavak 1. i članak 2. stavak 2. Odredbe Uredbe Vijeća (EZ-a) br. 104/2000 djelomično će se preuzeti u nacionalno zakonodavstvo do pristupanja EU.

\*\*27 Najviša dopuštena količina odnosi se na voće i povrće nakon pranja i odvajanja jestivih dijelova.

\*\*28 Najviša dopuštena količina odnosi se na proizvode od žetve iz 2001. i kasnije.

\*\*29 Najviša dopuštena količina odnosi se na prodani proizvod.

\*\*30 Najviša dopuštena količina odnosi se na tekući proizvod koji sadrži 40% suhe tvari, što odgovara dopuštenoj količini od 50 μg/kg u suhoj tvari. Količina se prilagođava razmjerno u odnosu na sadržaj suhe tvari u proizvodu.

\*\*31 Dioksini (suma polikloriranih dibenzo-para-dioksina (PCDD) i polikloriranih dibenzofurana (PCDF), izražena kao toksični ekvivalent Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), koristeći faktor ekvivalentne toksičnosti WHO-TEF)) te suma dioksina i dioksinu sličnih PCB-a (suma PCDD, PCDF i polikloriranih bifenila (PCB), izražena kao toksični ekvivalent WHO-a koristeći WHO-TEF). WHO-TEF za procjenu rizika za = (NA) zdravlje ljudi na temelju zaključaka sa zasjedanja Svjetske zdravstvene organizacije u Stockholmu u Švedskoj od 15.– 18. lipnja 1997. (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106 (12), 775).

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Kongener | TEF | Kongener | TEF |
| Dibenzo-p-dioksini (PCDDs):  2,3,7,8-TCDD  1,2,3,7,8-PeCDD  1,2,3,4,7,8-HxCDD  1,2,3,6,7,8-HxCDD  1,2,3,7,8,9-HxCDD  1,2,3,4,6,7,8-HpCDD  OCDD | 1  1  0,1  0,1  0,1  0,01  0,0001 | Dioksinu slični PCB-i: Non-ortho = (ORTO) PCB + mono-ortho = (ORTO) PCB:  Non ortho:  PCB 77  PCB 81  PCB126  PCB 169 | 0,0001  0,0001  0,1  0,01 |
| Dibenzofurani (PCDFs):  (trebate pomaknuti redak prema dolje)  2,3,7,8-TCDF  1,2,3,7,8-PeCDF  2,3,4,7,8-PeCDF  1,2,3,4,7,8-HxCDF  1,2,3,6,7,8-HxCDF  1,2,3,7,8,9-HxCDF  2,3,4,6,7,8-HxCDF  1,2,3,4,6,7,8-HpCDF  1,2,3,4,7,8,9-HpCDF  OCDF | 0,1  0,05  0,5  0,1  0,1  0,1  0,1  0,01  0,01  0,0001 | Mono-ortho = (ORTO) PCB:  PCB 105  PCB 114  PCB 118  PCB 123  PCB 156  PCB 157  PCB 167  PCB 189 | 0,0001  0,0005  0,0001  0,0001  0,0005  0,0005  0,00001  0,0001 |

Korištene kratice: »T« = tetra; »Pe« = penta; »Hx« = heksa; »Hp« = hepta; »O« = okta; »CDD« = klorodibenzodioksin, »CDF« = klorodibenzofuran, »CB« = klorobifenil.

\*\*32 Gornje koncentracije: gornje koncentracije se izračunavaju na temelju pretpostavke da su sve vrijednosti različitih kongenera koje su ispod granice kvantifikacije jednake kvantifikacijskoj granici.

\*\*33 Najviša dopuštena količina ne primjenjuje se na hranu koja sadrži < 1 % masti.

\*\*34 Za hranu iz ove kategorije upućuje se na kategorije (a), (b), (c), (e) in (f) na popisu iz članka 1. Uredbe (EZ-a) br. 104/2000, osim ribljih jetra i točke 5.11. Odredbe Uredbe Vijeća (EZ-a) br. 104/2000 djelomično će se preuzeti u nacionalno zakonodavstvo do pristupanja EU.

\*\*35 Benzo(a)piren, za koji su navedene najviše dopuštene količine, koristi se kao pokazatelj prisutnosti i učinka kancerogenih policikličkih aromatskih ugljikovodika.

\*\*36 Za hranu iz ove kategorije upućuje se na kategorije (b), (c) i (f) na popisu iz članka 1. Uredbe (EZ-a) br. 104/2000. Odredbe Uredbe Vijeća (EZ-a) br. 104/2000 djelomično će se preuzeti u nacionalno zakonodavstvo do pristupanja EU.

\*\*37 Iznimka se odnosi na kukuruz kojim je jasno navedeno (kroz označavanje) da je namijenjen za preradu mokrom meljavom

\*\*38 U slučaju konzervirane riblje jetre najveća količina odnosi se na cijeli jestivi sadržaj konzerve.

[[1](#footnote-13251-1-backlink)] Pravilnikom se preuzimaju odredbe Uredbe Komisije (EZ-a) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. kojom se utvrđuju najveće dopuštene količine određenih kontaminanata u hrani i Uredbe (EZ-a) br. 315/93 od 8. veljače 1993. kojom se utvrđuju postupci Zajednice u vezi s kontaminantima u hrani.

[[2](#footnote-13251-2-backlink)]2 Nacionalno zakonodavstvo kojim se prenosi zakonodavstvo Europske unije i zakonodavstvo Europske unije koje će se primjenjivati izravno po pristupanju EU.

[[3](#footnote-13251-3-backlink)] Nacionalno zakonodavstvo kojim se prenosi zakonodavstvo Europske unije i zakonodavstvo Europske unije koje će se primjenjivati izravno po pristupanju EU.

[[4](#footnote-13251-4-backlink)] Pravilnikom o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina nitrata u hrani preuzete su odredbe Uredbe Komisije (EZ-a) broj 1882/2006 od 19. prosinca 2006. kojom se utvrđuju metode uzorkovanja i analize za službenu kontrolu razina nitrata u određenim prehrambenim proizvodima.

[[5](#footnote-13251-5-backlink)] Pravilnikom o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu količina mikotoksina u hrani preuzete su odredbe Uredbe Komisije (EZ-a) broj 401/2006 od 23. veljače 2006. kojom se utvrđuju metode uzrokovanja i analize za službene kontrole razina mikotoksina u određenim prehrambenim proizvodima.

[[6](#footnote-13251-6-backlink)] Pravilnikom o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu dioksina i dioksinima sličnih polikloriranih bifenila u hrani preuzete su odredbe Uredbe komisije (EZ-a) broj 1883/2006 od 19. prosinca 2006. kojom se utvrđuju metode uzrokovanja i analize za službene kontrole razina dioksina i PCB-a sličnih dioksinima u hrani.

[[7](#footnote-13251-7-backlink)] Pravilnikom o planu uzorkovanja i metodama analiza za službenu kontrolu olova, kadmija, žive, anorganskog kositra, 3-monoklorpropandiola i benzo(a)pirena u hrani preuzete su odredbe Uredbe Komisije br. 333/2007 od 28. ožujka 2007. godine kojime se propisuju metode uzrokovanja i analize za službene kontrole razina olova, kadmija, žive, anorganskog kositra, 3-MCPD i benzo(a)pirena u prehrambenim proizvodima.

[[8](#footnote-13251-8-backlink)] Izmjenama i dopunama Pravilnika o provođenju monitoringa hrane radi utvrđivanja razina nutrijenata, kontaminanata, aditiva, drugih sastojaka i tvari preuzet će se odredbe Odluke Komisije 2006/504/EC.

Pravilnik, NN 154/2008-4198