## Pravilnik o postupku homologacije tipa motornih i priključnih vozila, s obzirom na ugradbu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju TPV 120 (Izdanje 01)

### NN 77/2008 (4.7.2008.), Pravilnik o postupku homologacije tipa motornih i priključnih vozila, s obzirom na ugradbu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju TPV 120 (Izdanje 01)

# DRŽAVNI ZAVOD ZA MJERITELJSTVO

**2554**

Na temelju članka 275. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama
(»Narodne novine« broj 105/04) ravnatelj Državnog zavoda za mjeriteljstvo donosi

## PRAVILNIK

### O POSTUPKU HOMOLOGACIJE TIPA MOTORNIH I PRIKLJUČNIH VOZILA, S OBZIROM NA UGRADBU UREĐAJA ZA OSVJETLJAVANJE I SVJETLOSNU SIGNALIZACIJU TPV 120 (IZDANJE 01)\*

Članak 1.

Ovim pravilnikom uređuju se tehnički zahtjevi i postupak homologacije za motorna
i priključna vozila kategorija M, N i O1s obzirom na ugradbu uređaja za
osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.

Članak 2.

Tehnički zahtjevi za vozila s obzirom na ugradbu uređaja za osvjetljavanje i
svjetlosnu signalizaciju sadržani su u točkama 5. 6., 7. i 8. priloga I. ovoga
pravilnika, a postupak homologacije u točkama 1. do 3. istoga priloga i u članku
8. Pravilnika homologaciji tipa motornih vozila. Prilozi I., II. i III. čine
sastavni dio ovoga pravilnika.

Članak 3.

Tijelo za homologaciju vozila u smislu ovoga pravilnika je Državni zavod za
mjeriteljstvo (u daljnjemu tekstu: Zavod).

Članak 4.

Zavod će dodijeliti certifikat o homologaciji prema obrascu u dodatku 2. priloga
I. ovoga pravilnika za tip vozila s obzirom na ugradbu uređaja za osvjetljavanje
i svjetlosnu signalizaciju ako taj tip vozila zadovoljava zahtjeve ovoga
pravilnika.

Članak 5.

Nova vozila s obzirom na s obzirom na ugradbu uređaja za osvjetljavanje i
svjetlosnu signalizaciju mogu se homologirati, uvoziti i stavljati na tržište
ako zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika i njegovih priloga.

Članak 6.

Zavod može ovlasti pravnu ili fizičku osobu za obavljanje poslova tehničke
službe ako ta osoba ispunjava sljedeće uvjete:
– da zadovoljava zahtjeve norme HRN EN ISO/IEC 17025 za osposobljenost ispitnih
laboratorija
– da ima najmanje jednoga djelatnika školske spreme Vll/1 strojarskog smjera
– da može dokazati poznavanje metoda ispitivanja iz priloga I. i II. ovoga
pravilnika.
– da ima najmanje jednog djelatnika školske spreme VII/1 strojarskoga smjera

Članak 7.

Odredbe članka 5. ovoga pravilnika stupaju na snagu:
– 1. listopada 2008. godine za homologaciju novih tipova vozila s obzirom na
ugradbu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju
– 1. listopada 2009. godine za sva nova vozila koja se prvi put registriraju u
Republici Hrvatskoj
Za nova vozila tipova homologiranih do 1. listopada 2008. godine prihvaćaju se i
homologacije dodijeljene prema zahtjevima Pravilnika TPV 120 (izdanje 00).

Članak 8.

Od 1. listopada 2009. godine prestaje važiti Pravilnik o tehničkim zahtjevima i
postupku homologacije tipa motornih i priključnih vozila s obzirom na na ugradbu
uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju TPV 120 (izdanje 00)
(»Narodne novine« br. 132/04).

Članak 9.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«

Klasa: 011-02/08-02/17
Urbroj: 558-04/2-08-1-AD
Zagreb, 27. lipnja 2008.

Ravnatelj
Državnog zavoda mjeriteljstvo
**Mirko Vuković, dipl. ing**., v. r.

\_\_\_\_\_\_\_
\*Ovaj pravilnik preuzima sadržaj
Direktive Vijeća o usklađivanju zakonodavstva država članica koje se odnosi na
ugradbu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju na motorna vozila i
njihove prukolice 76/756/EEZ, s uključenim izmjenama i dopunama u direktivama
80/233/EEZ, 82/244/EEZ, 83/276/EEZ, 84/8/EEZ, 89/278/EEZ, 91/663/EEZ, 97/28/EZ i
2007/35/EZ.
1Definicija vozila je određena u članku 4. Pravilnika o homologaciji
tipa motornih vozila (»Narodne novine br. 115/04«), a kategorizacija u prilogu
II. A istoga pravilnika.

**PRILOG l.**

OPĆE ODREDBE O HOMOLOGACIJI

1. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU TIPA VOZILA
1.1 Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ugradbu njegovih uređaja za
osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju mora podnijeti proizvođač ili njegov
pravovaljano ovlašten predstavnik, u skladu s odredbama iz članka 6. Pravilnika
o homologaciji tipa motornih vozila.
1.2 Obrazac za opisni dokument prikazan je u Dodatku 1. priloga l. ovoga
pravilnika.
1.3 Neopterećeno vozilo koje je mjerodavni primjerak tipa vozila koje treba
homologirati, mora biti dostavljeno tehničkoj službi odgovornoj za provedbu
homologacijskih ispitivanja.
2. DODJELJIVANJE HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA
2.1 Ako vozilo zadovoljava odgovarajuće zahtjeve, dodjeljuje se homologacija
tipa u skladu s člankom 8. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila
2.2 Obrazac za certifikat o homologaciji prikazan je u Dodatku 1. priloga l.
ovoga pravilnika.
2.3 Svaki homologirani tip vozila dobiva svoj homologacijski broj u skladu s
prilogom Vll. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila. Isti
homologacijski broj ne smije se dodijeliti kakvomu drugom tipu vozila.
3. PREINAKE TIPA VOZILA I HOMOLOGACIJE
3.1 Za preinake tipa vozila koji je homologiran u skladu s ovim pravilnikom,
vrijede odredbe iz članaka 16. i 17. Pravilnika o homologaciji tipa motornih
vozila.
4. SUKLADNOST PROIZVODNJE
4.1 Opći zahtjevi za utvrđivanje sukladnosti proizvodnje određeni su u člancima
29. do 32. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.
4.2 Posebni zahtjevi za ispitivanja koja treba provesti propisana su u Dodatku
7. priloga II. ovoga pravilnika.

DODATAK 1.

OPISNI DOKUMENT br. ….

prema prilogu l. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila\* za homologaciju
vozila s obzirom na ugradbu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju
(Pravilnik TPV 120 – Direktiva 76/756 prema zadnjim izmjenama i dopunama
Direktivom ???/???/EC).

Sljedeći podaci, ako su potrebni, moraju biti priloženi u tri primjerka s
popisom dokumenata. Svi crteži moraju biti dostavljeni u prikladnom mjerilu i
dovoljno podrobni na formatu A4 ili presavijeni na taj format. Ako su priložene
fotografije, moraju prikazivati potrebne pojedinosti.
Ako su sustavi, sastavnice (sastavni dijelovi) ili zasebne tehničke jedinice s
elektroničkim upravljanjem, podaci o njihovim značajkama moraju biti dodani

0. OPĆI PODACI

0.1 Marka (trgovačka oznaka proizvođača
0.2 Tip vozila i trgovački naziv(nazivi):
0.3 Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu (b):
0.3.1 Mjesto te oznake:
0.4 Kategorija vozila (c):
0.5 Naziv i adresa proizvođača:
0.8 Adresa (adrese) pogona za sklapanje:
1. OPĆE KONSTRUKCIJSKE ZNAČAJKE VOZILA
1.8 Položaj upravljača: (lijevi/desni) (1)
1.8.1 Vozilo opremljeno za promet desnom/lijevom stranom (1)
2. MJERE I MASE VOZILA(e) (mm, kg)

2.1 Razmak/razmaci osovina (pri punom opterećenju)(f):
2.4 Vanjske mjere vozila
2.4.1 Podvozje bez nadogradnje:
2.4.1.1 Duljina (j):
2.4.1.2 Širina (k):
2.4.1.2.1 Najveća dopuštena širina:
2.4.1.2.2 Najmanja dopuštena širina:
2.4.1.3 Visina (u položaju za vožnju) (l):
(kod vozila s prilagođavanjem razine navesti uobičajeni položaj za vožnju)
2.4.2 Podvozje s nadogradnjom:
2.4.2.1 Duljina (j):
2.4.2.2 Širina (k):
2.4.2.3 Visina (u položaju za vožnju) (l):
(kod vozila s podešavanjem razine navesti uobičajeni položaj za vožnju)
2.6 Masa vozila s nadogradnjom i, u slučaju vučnog vozila druge kategorije osim
M1, s vučnom spojnicom ako ju je ugradio proizvođač, u voznom stanju, ili masa
podvozja ili podvozje s kabinom, bez nadogradnje i/ili vučne spojnice, ako
proizvođač ne ugrađuje karoseriju i/ili spojnicu (uključujući tekućine, alat,
zamjenski kotač, ako je ugrađen, i vozača), a kod autobusa i člana posade ako
vozilo ima sjedalo za posadu) (o) (najveća i najmanja za svaku inačicu)::
2.6.1 Raspodjela te mase po osovinama i, u slučaju poluprikolice ili prikolice
sa središnjom osovinom, opterećenje na spojnici (najveća i najmanja za svaku
inačicu):
2.8 Najveća tehnički dopuštena ukupna masa vozila prema podacima proizvođača (y)
(\*):
2.8.1 Raspodjela te mase po osovinama i, u slučaju poluprikolice ili prikolice
sa središnjom osovinom, opterećenje na vučnoj spojnici(\*):

3. POGONSKI MOTOR (q)

3.2.5 Električni sustav
3.2.5.1 Nazivni napon: V, pozitivno/negativno uzemljenje (1)
6. OVJES

6.2.1 Namještanje razine: da/ne/po izboru (1)
6.6 Gume i kotači
6.6.2 Gornja i donja vrijednost dinamičkog polumjera
6.6.2.1 Osovina 1.:
6.6.2.2 Osovina 2.:
6.6.2.3 Osovina 3.:
6.6.2.4 Osovina 4.:
itd.

9. NADOGRADNJA

9.10.3 Sjedala
9.10.3.1 Broj:
2.2.2.2 Položaj i raspored:

10. UREĐAJI ZA OSVJETLJAVANJE I SVJETLOSNU SIGNALIZACIU

10.1 Popis svih uređaja: broj, marka, model, oznaka homologacije, najveća jačina
osvjetljenja glavnih kratkih svjetala, boja, pokazne svjetiljke:
10.2 Crtež koji prikazuje položaja uređaja za osvjetljenje i svjetlosnu
signalizaciju:
10.3 Za svako svjetlo i katadiopter, navedene u Pravilniku TPV 120 treba dati
sljedeće podatke (u pisanom obliku i/ili sa shemom)
10.3.1 Crtež koji prikazuje područje osvjetljavajuće površine:
10.3.2 Metoda upotrijebljena za definiciju prividne površine (točka 2.10 Priloga
ll. ovoga pravilnika:
10.3.3 Referentna os i referentno središte:
10.3.4 Način rada skrivenih svjetala:
10.3.5 Možebitni posebni način ugradbe ili ožičenja:
10.4 Glavna kratka svjetla: uobičajeno namještanje u skladu s točkom 6.2.6.1.
Priloga ll. ovoga pravilnika:
10.4.1 Vrijednost početnoga namještanja:
10.4.2 Položaj oznake:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 10.4.3 | Opis/crtež (1) i tip naprave za poravnavanje svjetala (npr. automatsko, stupnjevito ručno namještanje, nestupnjevito ručno namještanje): ................ | ![](dodatni/377336.gif) | Primjenjivo samo za vozila s napravom  za namještanje nagiba glavnih svjetala |
| 10.4.4 | Naprava za upravljanje: .......... |
| 10.4.5 | Referentne oznake: ................. |
| 10.4.6 | Oznake za različite za uvjete opterećenja: .............................. |

 \_\_\_\_\_\_
\* Broj točaka i napomene,
upotrijebljene u ovom opisnom dokumentu, odgovaraju točkama i napomenema
navedenima u prilogu l. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila (»Narodne
novine« br. 115/04 ). Točke u ovom pravilniku koje se ne primjenjuju, su
ispuštene. DODATAK 2.

CERTIFIKAT O HOMOLOGACIJI VOZILA

*Obrazac*(najveći format: A4 (210 x 297 mm)

Naziv tijela za homologaciju

Izjava o:
– homologaciji (1)
– izmjeni/dopuni homologacije (1)
– odbijanju homologacije (1)
– povlačenju homologacije (1)
za tip vozila/sastavnoga dijela/zasebne tehničke jedinice(1) s obzirom na
Direktivu 76/756/EEZ prema zadnjim izmjenama i dopunama Direktive???/???/EC.
Broj homologacije tipa:
Razlog za izmjenu/dopunu:

DIO I.

0.1 Marka (trgovačka oznaka proizvođača):
0.2 Tip i trgovački naziv:
0.3 Identifikacijska oznaka tipa, ako je postavljena na vozilu/sastavnom
dijelu/zasebnoj tehničkoj jedinici(1)(2):
0.3.1 Mjesto oznake:
0.4 Kategorija vozila (1)(3):
0.5 Naziv i adresa proizvođača:
0.8 Adresa (adrese) pogona za sklapanje:

DIO II.

2. Tehnička služba odgovorna za provedbu homologacijskih ispitivanja:
3. Datum izvještaja o ispitivanju:
4. Broj izvještaja o ispitivanju.
5. Bilješke (ako postoje): vidi Dopunu:.
6. Mjesto.
7. Datum:.
8. Potpis:.
9. Priložen je sadržaj opisne dokumentacije pohranjen u tijelu za homologaciju,
koja se može dobiti na zahtjev:.

**Dopuna**
Certifikatu o homologaciji br. ........
koji se odnosi na homologaciju vozila s obzirom na Direktivu 76/756/EEC prema
zadnjim izmjenama i dopunama Direktive ???/???/EC.

1. DODATNI PODACI
1.1 Popis izbornih svjetala koja se mogu ugraditi na taj tip vozila:
5. NAPOMENE
5.1 Možebitne napomene o pomičnim sastavnim dijelovima:
\_\_\_\_\_
(1)Prekrižiti što se ne
primjenjuje.
(2)Ako oznaka za identifikaciju tipa sadrži znakove koji nisu bitni
za opis tipa vozila, sastavnoga dijela ili zasebne tehničke jedinice na koji se
odnosi certifikat o homologaciji, takvi znakovi moraju biti u dokumentaciji
nadomješteni znakom ‘?’ (npr. ABC??123???).
(3)Kako je određeno u prilogu ll. A Pravilnika o homologaciji tipa
motornih vozila.

**PRILOG II.**

TEHNIČKI ZAHTJEVI(1)

(1.)
2. DEFINICIJE
Za potrebe ovoga pravilnika:
2.1. »Homologacija vozila« označava homologaciju tipa vozila s obzirom na broj i
način ugradbe uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.
2.2. »Tip vozila s obzirom na ugradbu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu
signalizaciju« označava vozila koja se ne razlikuju jedno od drugoga u bitnim
značajkama navedenima u točkama 2.2.1. do 2.2.4.
Isto se tako sljedeća vozila ne smatraju »vozilima različita tipa»: vozila koja
se razlikuju unutar značenja točaka 2.2.1. do 2.2.4., ali ne na način koji bi
uključivao promjenu u vrsti, broju, položaju i geometrijskoj vidljivosti
svjetala kao ni po nagibu kratkog svjetla, propisanima za tip vozila o kojem se
radi i vozila na kojima su postavljena ili nisu postavljena svjetla čije je
postavljanje izborno.
2.2.1. dimenzije i vanjski oblik vozila;
2.2.2. broj i položaj uređaja;
2.2.3. sustav poravnavanja glavnih svjetala;
2.2.4. sustav ovjesa;
2.3. »Poprečna ravnina« označava vertikalnu ravninu okomitu na srednju uzdužnu
ravninu vozila.
2.4. »Neopterećeno vozilo« označava vozilo u voznome stanju, prema opisu u točki
2.6 dodatka 1. priloga l. Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila, ali
bez vozača.
2.5. »Opterećeno vozilo« označava vozilo opterećeno do svoje tehnički dopuštene
najveće mase, koju je ustanovio proizvođač, koji također mora odrediti
raspodjelu te mase na pojedine osovine u skladu s postupkom opisanim u dodatku
5. ovoga priloga.
2.6. »Uređaj« označava element ili sklop koji se upotrebljava za obavljanje
jedne ili više zadaća.
2.7. »Svjetlo« označava uređaj namijenjen za osvjetljavanje ceste ili za
emitiranje svjetlosnog signala ostalim korisnicima ceste. Za potrebe ovoga
pravilnika, svjetlosni uređaji za osvjetljavanje stražnje registarske pločice i
sustav za osvjetljavanje vrata za putnike u skladu s odredbama Pravilnika br.
107 u vozilima kategorija M1 i N1 ne smatraju se svjetlima.
2.7.1. »Izvori svjetlosti(\* )
2.7.1.1. »Izvor svjetlosti« označava jedan ili više elemenata za vidljivo
zračenje, koji se mogu sastojati od jednog ili više prozirnih ovojnica I s
podnožjem za mehaničko ili električno spajanje.
Izvor svjetlosti može se također sastojati od krajnjeg otvora svjetlosne
vodilice, kao dijela sustava za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju s
optičkim vlaknima kojii nema ugrađenu vanjsku leću.
2.7.1.1.1. »Izmjenjivi izvor svjetlosti« označava izvor svjetlosti koji je
konstruiran da se može bez alata postaviti u grlo (držač) uređaja, ili ukloniti
iz njega.
2.7.1.1.2. »Neizmjenjivi izvor svjetlosti« označava izvor svjetlosti koji se
može zamijeniti samo zamjenom uređaja u koji je taj izvor svjetlosti ugrađen.
U slučaju modula izvora svjetlosti: to je izvor svjetlosti koji se može
zamijeniti samo zamjenom modula izvora svjetlosti u kojem je taj izvor
svjetlosti učvršćen.
2.7.1.1.3. »Modul izvora svjetlosti« označava optički dio uređaja koji je
specifičan za taj uređaj, sadrži jedan ili više neizmjenjivih svjetlosnih izvora
i može ukloniti iz svoga uređaja uporabom alata. Modul izvora svjetlosti
konstruiran je tako da se, bez obzira na uporabu alata, ne može mehanički
zamijeniti s nekim izmjenjivim homologiranim svjetlosnim izvorom.
2.7.1.1.4. »Izvor svjetlosti sa žarnom niti« (žarulja sa žarnom niti) označava
izvor svjetlosti u kojem je element za vidljivo zračenje jedan ili više grijanih
niti koje proizvode toplinsko zračenje.
2.7.1.1.5. »Izvor svjetlosti s izbojem u plinu« označava izvor svjetlosti u
kojem je element za vidljivo zračenje električni luk koji proizvodi učinak
elektroluminescencije ili elektrofluorescencije.
2.7.1.1.6. »Dioda koja emitira svjetlost« (LED) označava izvor svjetlosti u
kojem je element za vidljivo zračenje jedan ili više poluvodičkih spojeva koji
proizvode učinak elektroluminescencije ili elektrofluorescencije.
2.7.1.2. »Naprava za elektroničku regulaciju izvora svjetlosti« označava jedan
ili više sastavnih dijelova između napajanja i izvora svjetlosti namijenjenih za
reguliranje napona i/ili električne struje izvora svjetlosti.
2.7.1.2.1. »Balast« označava napravu za elektroničku regulaciju izvora
svjetlosti između napajanja i izvora svjetlosti namijenjenu da stabilizira
električnu struju izvora svjetlosti s izbojem u plinu.
2.7.1.2.2. »Upaljač« označava napravu za elektroničku regulaciju izvora
svjetlosti namijenjenu za iniciranje luka izvora svjetlosti s izbojem u plinu.
2.7.2. »Istovrijedna svjetla« označava svjetla koja imaju istu funkciju i koja
su odobrena u zemlji u kojoj je vozilo registrirano; takva svjetla mogu imati
različite značajke od značajki svjetala kojima je vozilo opremljeno u vrijeme
homologacije pod uvjetom da zadovoljavaju zahtjeve ovoga pravilnika.
2.7.3. »Neovisna svjetla« označava svjetla koja imaju odvojene osvjetljavajuće
površine(1), odvojene izvore svjetlosti i odvojena svjetleća tijela.
2.7.4. »Udružena svjetla« označava uređaje koji imaju odvojene osvjetljavajuće
površine(1) i odvojene izvore svjetlosti, ali zajedničko svjetleće tijelo.
2.7.5. »Spojena svjetla« označava uređaje koji imaju odvojene osvjetljavajuće
površine(1), ali zajedničke izvore svjetlosti i zajedničko sničko se tijelo.
2.7.6 »Uzajamno povezana svjetla« označava uređaje koji imaju odvojene izvore
svjetlosti ili jedan izvor svjetlosti koji radi pod različitim uvjetima
(primjerice optičke, mehaničke, električne razlike), potpuno ili djelomično
zajedničke osvjetljavajuće površine(1) i zajedničko svjetleće tijelo.
2.7.7. »Jednofunkcijsko svjetlo« označava dio uređaja koji obavlja funkciju
pojedinačnog osvjetljavanja i svjetlosne signalizacije.
2.7.8. »Skriveno (zaklonjeno) svjetlo« označava svjetlo koje se može djelomično
ili potpuno sakriti kad nije u uporabi. To se može postići s pomoću pomičnoga
pokrivala, premještanjem svjetla ili na bilo koji drugi prikladan način. Naziv »uvlačno«
upotrebljava se u užem smislu za svjetlo koje se može povući unutar nadogradnje.
2.7.9. »Dugo glavno svjetlo« označava svjetlo koje se upotrebljava za
osvjetljavanje ceste na velikoj udaljenosti ispred vozila.
2.7.10. »Kratko (oboreno) glavno svjetlo« označava svjetlo koje se upotrebljava
za osvjetljavanje ceste ispred vozila bez izazivanja nedoličnog zasljepljivanja
ili neudobnosti vozačima i ostalim korisnicima ceste koji dolaze iz suprotnog
smjera.
2.7.11. »Pokazivač smjera« označava svjetlo koje se upotrebljava kako bi se
ostalim korisnicima ceste pokazalo da vozač namjerava promijeniti smjer nadesno
ili nalijevo.
2.7.11. »Pokazivač smjera« označava svjetlo koje se upotrebljava kako bi se
ostalim korisnicima ceste pokazalo da vozač namjerava promijeniti smjer nadesno
ili nalijevo.
2.7.12. »Kočno svjetlo« označava svjetlo koje se upotrebljava kako bi se ostalim
korisnicima ceste iza vozila pokazalo da vozač upotrebljava radnu kočnicu.
Kočno se svjetlo može aktivirati primjenom usporivača ili sličnog uređaja.
2.7.13. »Osvjetljavajući uređaj stražnje registarske pločice« označava uređaj
koji služi za osvjetljavanje prostora namijenjenog za stražnju registarsku
pločicu; takav se uređaj može sastojati od nekoliko optičkih elemenata.
2.7.14. »Prednje pozicijsko svjetlo« označava svjetlo koje se upotrebljava za
upozoravanje na prisutnost i širinu vozila gledano sprijeda.
2.7.15. »Stražnje pozicijsko svjetlo« označava svjetlo koje se upotrebljava za
upozoravanje na prisutnost i širinu vozila gledano odostraga.
2.7.16. »Katadiopter« označava uređaj koji se upotrebljava za upozoravanje na
prisutnost vozila refleksijom svjetla iz izvora svjetlosti koji nije povezan s
vozilom dok se promatrač nalazi blizu toga izvora.
U smislu ovoga pravilnika ne smatraju se katadiopterima:
2.7.16.1. retroreflektirajuće (odsjevne) registarske pločice
2.7.16.2. odsjevni signali spomenuti u ADR-u (Europski sporazum o međunarodnom
cestovnom prijevozu opasnih tvari)
2.7.16.3. druge retroreflektirajuće (odsjevne) pločice i signali koji se moraju
upotrebljavati da bi se zadovoljili nacionalni zahtjevi za uporabu s obzirom na
određene kategorije vozila ili određene metode rada
2.7.16.4. retoreflektirajući materijali homologirani kao razred D ili E u skladu
s Pravilnikom UN/ECE R 104 i upotrijebljeni za druge namjene u skladu s
nacionalnim zahtjevima, npr. oglašavanje.
2.7.17. »označivanje visoke uočljivosti« označava uređaj za namijenjen da poveća
uočljivost vozila, u pogledu sa strane i odostraga, refleksijom svjetla koje
potječe od izvora svjetlosti koji nije povezan s vozilom, kad se promatrač
nalazi u blizini toga izvora
2.7.17.1. »rubno označivanje« označava označivanje visoke uočljivosti
namijenjena da naznači vodoravne u vertikalne dimenzije (duljina, širina i
visina) vozila;
2.7.17.1.1. »cjelovito rubno označivanje« označava rubno označivanje koje
naznačuje obris vozila neprekinutom crtom;
2.7.17.1.2. »djelomično rubno označivanje« označava rubno označivanje koje
naznačuje vodoravne dimenzije vozila neprekinutom crtom, a vertikalne dimenzije
označivanjem gornjih rubova.
2.7.18. »Upozoravajući signal opasnosti« označava istodobno treptanje svih
pokazivača smjera koje se upotrebljava kako bi se upozorilo da vozilo trenutačno
predstavlja posebnu opasnost za ostale korisnike ceste.
2.7.19. »Prednje svjetlo za maglu« označava svjetlo koje se upotrebljava za
poboljšanje osvjetljenja ceste u slučaju magle, snježnih oborina, kišnih oluja
ili oblaka prašine.
2.7.20. »Stražnje svjetlo za maglu« označava svjetlo koje se upotrebljava da bi
se vozilo učinilo vidljivijim odostraga u gustoj magli.
2.7.21. »Svjetlo za vožnju unatrag« označava svjetlo koje se upotrebljava za
osvjetljavanje ceste sa stražnje strane vozila I za upozorenje ostalim
korisnicima ceste da vozilo vozi unatrag ili se sprema voziti unatrag.
2.7.22. »Parkirno svjetlo« označava svjetlo koje se upotrebljava da bi privuklo
pažnju na prisutnost nepokretnog vozila u naseljenom području. U takvim
okolnostima ono zamjenjuje prednja i stražnja pozicijska svjetla.
2.7.23. »Gabaritno svjetlo« označava svjetlo postavljeno blizu krajnjega
vanjskog ruba i što je moguće bliže vrhu vozila s namjerom da jasno označi
sveukupnu širinu vozila. To je svjetlo namijenjeno za određena vozila i
prikolice, za nadopunjavanje prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala,
privlačeći posebnu pozornost na gabarite vozila.
2.7.24. »Bočno svjetlo za označivanje« označava svjetlo koje se upotrebljava za
upozoravanje na prisutnost vozila gledano sa strane.
2.7.25. »Svjetlo za vožnju po danu« označava svjetlo usmjereno prema naprijed
koje se upotrebljava da bi učinilo vozilo lakše uočljivim za vrijeme vožnje po
danu.
2.7.26. »Svjetlo za skretanje« označava svjetlo koje se upotrebljava za dodatno
osvjetljavanje onog dijela ceste koji se nalazi izravno ispred prednjeg ruba, na
stvarni prema kojoj će vozilo skrenuti.
2.7.27. »Propisani svjetlosni tok« označava konstrukcijsku vrijednost
svjetlosnog toka izmjenjivog izvora svjetlosti. On se mora postići, unutar
dopuštenog odstupanja, kad se izmjenjivi izvor svjetlosti napaja iz izvora
energije pri propisanom ispitnom naponu, kako je navedeno u listu s podatcima za
izvor svjetlosti.
2.8. »Površina emitiranja svjetla«, uređaja za osvjetljavanje, uređaja za
svjetlosnu signalizaciju ili katadiopter označava cijelu ili dio vanjske
površine od prozirnog materijala kao što je proizvođač uređaja naveo u zahtjevu
za homologaciju (vidi Dodatak 3.).
2.9. »Osvjetljavajuća površina« (vidi Dodatak 3.).
2.9.1. »Osvjetljavajuća površina uređaja za osvjetljavanje« (točke 2.7.11. do
2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. i 2.7.22. do 2.7.25.) označava pravokutnu projekciju u
poprečnoj ravnini punog otvora reflektora ili, u slučaju glavnih svjetala s
elipsoidnim reflektorom, »projekcijske leće«. Ako uređaj za osvjetljavanje nema
reflektor, mora se primijeniti definicija iz točke 2.9.2. Ako površina
osvjetljavanja svjetla pokriva samo dio punog otvora reflektora, uzima se u
obzir projekcija samo toga dijela.
U slučaju kratkog svjetla, osvjetljavajuća površina na strani zasjenjenja
(granica svijetlo-tamno) ograničena je stvarnom projekcijom crte zasjenjenja na
leću. Ako su reflektor i staklo međusobno namjestivi, treba se upotrebljavati
srednji položaj namještanja.
2.9.2. »Osvjetljavajuća površina uređaja za svjetlosnu signalizaciju koja nije
katadiopter (točke 2.7.11. do 2.7.15, 2.7.18, 2.7.20, i 2.7.22. do 2.7.25.)
označava pravokutnu projekciju svjetla na ravninu okomitu njegovoj referentnoj
osi koja dodiruje vanjsku površinu emitiranja svjetla, s tim da je takva
projekcija omeđena zaslonima čiji su rubovi smješteni u toj ravnini tako da
svaki dopušta samo 98% ukupne jakosti svjetla u smjeru referentne osi.
U svrhu određivanja donjih, gornjih i bočnih rubova osvjetljavajuće površine
moraju se upotrebljavati samo zasloni s vodoravnim ili vertikalnim rubovima za
provjeravanje udaljenosti krajnjih rubova vozila i visine iznad tla.
Za druge primjene osvjetljavajuće površine, npr. udaljenost između dvaju
svjetala ili funkcija, može se upotri upotrioblik ruba te osvjetljavajuće
površine. Zasloni moraju ostati usporedni, ali se mogu upotrijebiti druga
usmjeravanja.
U slučaju uređaja za svjetlosnu signalizaciju čija osvjetljavajuća površina
prekriva potpuno ili djelomično osvjetljavajuću površinu druge funkcije ili
prekriva neosvijetljenu površinu, osvjetljavajuća površina može se smatrati
površinom emitiranja svjetla.
2.9.3. »Osvjetljavajuća površina katadioptera« (točka 2.7.16.) označava
pravokutnu projekciju katadioptera u ravnini vanjske rubne dijelove optičkog
sustava katadioptera i usporedne su s tom osi, a kako navede podnositelj
zahtjeva tijekom postupka homologacije kao sastavnoga dijela za katadiopter. U
svrhu određivanja donjih, gornjih i bočnih granica uređaja moraju se
upotrebljavati samo vertikalne i vodoravne ravnine.
2.10. »Prividna površina« za određeni smjer promatranja označava, na zahtjev
proizvođača ili njegova pravovaljano ovlaštena predstavnika, pravokutnu
projekciju:
ili omeđene površine osvjetljavajuće površine projicirane na vanjsku površinu
leće (a – b)
ili površine emitiranja svjetla (c – d)
na ravninu okomitu smjeru promatranja i tangencijalnu krajnjoj vanjskoj točki
leće (vidi Dodatak 3.).
2.11. »Referentna os« označava osobitu os svjetlosnog signala koju je odredio
proizvođač (svjetla) da bi služila kao referentni smjer (H=0°, V=0°) za kutove
vidnoga polja pri fotometrijskim mjerenjima i za ugradbu svjetla na vozilo.
2.12. »Referentno središte« označava presjecište referentne osi s vanjskom
površinom emitiranja svjetla; utvrđuje ga proizvođač svjetla.
2.13. »Kutovi geometrijske vidljivosti« označava kutove koji određuju najmanje
područje prostornoga kuta u kojem prividna površina svjetla mora biti vidljiva.
To područje prostornoga kuta određeno je odsječcima kugle čije se središte
podudara s referentnim središtem svjetla, a ekvator kugle usporedan je s
površinom kolnika. Ti odsječci određeni su u odnosu na referentnu os; vodoravni
kutovi β mjere se s obzirom na uzdužne ravnine, a vertikalni kutovi α s obzirom
na ravnine usporedne s ekvatorom kugle. Ne smije biti prepreka unutar kutova
geometrijske vidljivosti širenju svjetla s bilo kojega dijela prividne površine
svjetla promatrano iz beskonačnosti.
Ako se mjerenja obavljaju bliže svjetlu, smjer promatranja mora biti pomaknut
usporedno da bi se postigla jednaka točnost.
Unutar kutova geometrijske vidljivosti ne uzimaju se u obzir prepreke koje su
postojale u vrijeme homologacije svjetla.
Ako je nakon ugradbe svjetla bilo koji dio prividne površine svjetla skriven
bilo kojim drugim dijelom vozila, mora se dokazati da je dio svjetla koji nije
skriven bilo kakvom preprekom još uvijek sukladan fotometrijskim vrijednostima
propisanima za homologaciju uređaja kao optičke jedinice (vidi Dodatak 3.).
Unatoč tomu, kad se vertikalni kut geometrijske vidljivosti ispod vodoravne
ravnine može smanjiti na 5° (svjetlo na manje od 750 mm iznad tla),
fotometrijsko polje mjerenja ugrađene optičke jedinice može se smanjiti na 5°
ispod vodoravne ravnine.«
2.14. »Krajnji vanjski rub« na bilo kojoj strani vozila označava ravninu
usporednu sa srednjom uzdužnom ravninom vozila koja dodiruje bočni vanjski rub
vozila, ne uzimajući u obzir projekciju:
2.14.1. guma blizu točke njihova dodira s tlom, i priključaka za mjerače tlaka
zraka u gumama
2.14.2. bilo kakvih protukliznih uređaja postavljenih na kotače
2.14.3. retrovizora
2.14.4. svjetala pokazivača smjera, svjetala za označavanje vanjskih rubova
vozila, prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala, parkirnih svjetala,
katadioptera i bočnih svjetala za označivanje
2.14.5. carinskih pečata (plombi) pričvršćenih na vozilo i uređaja za osiguranje
i zaštitu takvih pečata.
2.15. »Sveukupna širina« označava udaljenost između dvije vertikalne ravnine
određene u točki 2.14.
2.16. »Pojedinačna i višestruka svjetla«
2.16.1. »Pojedinačno svjetlo« označava:
(a) uređaj ili dio uređaja koji ima jednu funkciju osvjetljavanja ili svjetlosne
signalizacije, jedan ili više izvora svjetlosti i prividnu površinu u smjeru
referentne osi, koja može biti neprekinuta površina ili sastavljena od dva ili
više različitih dijelova, ili
(b) svaki sklop dvaju neovisnih svjetala, koja su istovjetna, ili nisu, koja
imaju istu funkciju, homologirana su kao 'D' tip svjetla i ugrađena tako da
projekcija njihovih prividnih površina u smjeru referentne osi zauzima najmanje
60% najmanjeg pravokutnika koji opisuje projekcije spomenutih prividnih površina
u smjeru referentne osi.
2.16.2. »Dva svjetla« ili »parni broj svjetala« označava pojedinačnu površinu
emitiranja svjetla oblika vrpce ili traka ako su takva vrpca ili trak smješteni
simetrično u odnosu na srednju uzdužnu ravninu vozila, prelazeći s obje strane
do 0,4 m krajnjega vanjskog ruba vozila, i nije kraća od 0,8 m; osvjetljavanje
takve površine mora biti omogućeno s pomoću ne manje od dva svjetlosna izvora
smještena što je bliže moguće njezinim rubovima; površina emitiranja svjetla
može biti sastavljena od određenog broja elemenata postavljenih jedan uz drugoga
pod uvjetom da projekcije na poprečnu ravninu nekoliko pojedinačnih površina
emitiranja svjetla zauzimaju ne manje od 60% površine najmanjega pravokutnika
koji opisuje projekcije spomenutih pojedinačnih površina emitiranja svjetla.
2.17. »Udaljenost između dva svjetla« koja su okrenuta u istom smjeru označava
najkraću udaljenost između dvije prividne površine promatrane u smjeru
referentne osi. Kad udaljenost između svjetala jasno zadovoljava zahtjeve
Pravilnika, točni rubovi prividnih površina ne moraju biti određeni.
2.18. »Radni signal« označava vidni ili slušni signal (ili bilo kakav
istovrijedni signal) koji pokazuje da je uređaj uključen te da radi ispravno ili
ne.
2.19. »Signal zatvorenoga strujnog kruga« označava vidni (ili bilo kakav
istovrijedni signal) koji pokazuje da je uređaj uključen, ali ne pokazuje radi
li taj uređaj ispravno ili ne.
2.20. »Izborno svjetlo« označava svjetlo čija je ugradba ostavljena na volju
proizvođaču.
2.21. »Tlo« označava površinu na kojoj vozilo stoji i koja treba biti pouzdano
vodoravna.
2.22. »Pomični elementi« vozila označava one dijelove nadogradnje ili druge
dijelove vozila položaj(položaji) kojih se mogu mijenjati nagibanjem, okretanjem
ili klizanjem bez uporabe alata. Taj pojam ne uključuje preklopne vozačke kabine
kamiona.
2.23. »Uobičajeni položaj uporabe pomičnog elementa« označava položaj(e)
pomičnog elementa koje je naveo proizvođač za uobičajeni uvjet uporabe i
parkirni uvjet vozila.
2.24. »Uobičajeni uvjet uporabe vozila« označava:
2.24.1. za motorno vozilo, kad je vozilo spremno za pokretanje sa svojim
uključenim pogonskim motorom i sa svojim pomičnim elementima u uobičajenom
položaju (položajima) kako je određeno u točki 2.23.
2.24.2. i za prikolicu, kad je prikolica spojena na vučno motorno vozilo u
uvjetima propisanima u točki 2.24.1, a njezini su pomični elementi u uobičajenom
položaju (položajima) kako je određeno u točki 2.23.
2.25. »Parkirni uvjet uporabe vozila« označava:
2.25.1. za motorno vozilo, kad je vozilo u stanju mirovanja i njegov pogonski
motor nije uključen, a njegovi su pomični elementi u uobičajenom položaju
(položajima) kako je određeno u točki 2.23.
2.25.2. i za prikolicu, kad je prikolica spojena na vučno motorno vozilo u
uvjetima propisanima u točki 2.25.1, a njezini su pomični elementi u uobičajenom
položaju(položajima) kako je određeno u točki 2.23.
2.26. »Osvjetljavanje u zavoju« označava funkciju osvjetljavanja koja omogućava
bolje osvjetljavanje u zavojima.
(3.)
(4.)
5. OPĆI ZAHTJEVI
5.1. Uređaji za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju moraju biti ugrađeni
tako da u uobičajenim uvjetima uporabe, kako je navedeno u točkama 2.24.,
2.24.1. i 2.24.2. i usprkos vibracijama kijama kogu biti izloženi zadrže
značajke propisane ovim pravilnikom i omoguće vozilu da zadovolji zahtjeve ovoga
pravilnika. Posebice, ne smije se dogoditi da svjetla budu nepažnjom loše
usmjerena.
5.2. Svjetla za osvjetljavanje opisana u točkama 2.7.9., 2.7.10. i 2.7.18.
moraju biti ugrađena tako da se može lako provesti njihovo ispravno
usmjeravanje.
5.3. Za sve uređaje za svjetlosnu signalizaciju, uključujući one postavljene na
bočne površine, referentna os svjetla kad je ono postavljeno na vozilo mora biti
usporedna s radnom ravninom (ravninom poda nadgradnje) vozila na cesti; k tome,
ona mora biti okomita na srednju uzdužnu ravninu vozila u slučaju bočnih
katadioptera i bočnih svjetala za označivanje i usporedna s tom ravninom u
slučaju svih ostalih uređaja za svjetlosnu signalizaciju. Odstupanje od ± 3°
mora biti dopušteno u svakom smjeru. Osim toga, posebne upute za ugradbu koje je
propisao proizvođač moraju biti zadovoljene.
5.4. U nedostatku posebnih uputa, visina i usmjerenost svjetala mora se
provjeriti s neopterećenim vozilom postavljenim na ravnu vodoravnu površinu u
uvjetima određenima u točkama 2.24., 2.24.1. i 2.24.2.
5.5. U nedostatku posebnih uputa, svjetla koja čine par moraju:
5.5.1. biti postavljena simetrično u odnosu na srednju uzdužnu ravninu (ta
procjena mora biti osnovana na vanjskom geometrijskom obliku svjetla, a ne na
rubu njegove osvjetljavajuće površine, o čemu je riječ u točki 2.9.)
5.5.2. biti simetrična jedno prema drugom u odnosu na srednju uzdužnu ravninu;
taj zahtjev ne vrijedi za unutarnju strukturu svjetla
5.5.3. zadovoljavati iste kolorimetrijske zahtjeve i
5.5.4. imati bitno istovjetne fotometrijske značajke.
5.6. Na vozilima čiji je vanjski oblik asimetričan gornji zahtjevi moraju biti
zadovoljeni koliko je to moguće.
5.7. Udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla
5.7.1. Svjetla mogu biti udružena, spojena ili uzajamno povezana s nekim drugim
pod uvjetom da su ispunjeni svi zahtjevi koji se odnose na boju, položaj,
usmjerenost, geometrijsku vidljivost, električne veze i ostale zahtjeve, ako
postoje..
5.7.1.1 Međutim, kad su kočna svjetla i pokazivači smjera udruženi, nijedna
vodoravna ili vertikalna ravna crta koja prolazi kroz projekcije prividnih
površina tih funkcija u ravnini okomitoj na referentnu os ne smije presijecati
više od dvije rubne crte koje razdvajaju područja različitih boja.
5.7.2. Kad se prividna površina pojedinačnog svjetla sastoji od dva ili više
različitih dijelova, ona mora zadovoljavati sljedeće zahtjeve:
5.7.2.1. ili ukupna površina projekcije različitih dijelova na ravninu koja
dodiruje vanjsku površinu prozirnog materijala i okomitu na referentnu os
zauzima najmanje 60% površine najmanjega pravokutnika koji opisuje spomenutu
projekciju, ili udaljenost dvaju susjednih/tangencijalnih različitih dijelova ne
prelazi 15 mm pri mjerenju okomito na referentnu os.
5.8. Najveća visina iznad tla mora biti izmjerena od najviše točke, a najmanja
visina od najniže točke prividne površine promatrano u smjeru referentne osi.
Za kratka svjetla najmanja visina u odnosu na tlo mora se izmjeriti od najniže
točke stvarnog otvora optičkog sustava (primjerice leće, reflektora,
projekcijske leće) neovisno o njegovom iskorištenju.
Ako (najveća i najmanja) visina iznad tla jasno zadovoljava zahtjeve ovoga
pravilnika, ne trebaju se određivati točni rubovi ni jedne površine.
5.8.1. Položaj s obzirom na širinu mora se odrediti od ruba prividne površine
gledano u smjeru referentne osi koji je najudaljeniji od srednje uzdužne ravnine
vozila kad se odnosi na sveukupnu širinu, a od unutrašnjih rubova prividne
površine u smjeru referentne osi kad se odnosi na udaljenost između svjetala.
Ako položaj s obzirom na širinu jasno zadovoljava zahtjeve ovoga pravilnika, ne
trebaju se određivati točni rubovi ni jedne površine
5.9. U nedostatku posebnih uputa, ni jedno svjetlo, osim pokazivača smjera,
upozornog signala opasnosti na vozilu i jantarnih bočnih svjetala za označivanje
koja zadovoljavaju točku 6.18.7., ne smije biti treptavo svjetlo.
5.10. Nijedno crveno svjetlo koje bi moglo izazvati zabunu ne smije biti
emitirano iz svjetla kako je definirano u točki 2.7. u smjeru prema naprijed i
nijedno bijelo svjetlo koje bi moglo izazvati zabunu, osim svjetla za vožnju
unatrag, ne smije biti emitirano iz svjetla kako je definirano u točki 2.7. u
smjeru prema natrag. Ne smiju se uzimati u obzir uređaji za osvjetljavanje
postavljeni za osvjetljavanje unutrašnjosti vozila. U slučaju sumnje ti zahtjevi
moraju biti provjereni kako slijedi:
5.10.1. za vidljivost crvenog svjetla u smjeru prednje strane vozila, s iznimkom
krajnjeg stražnjeg crvenog gabaritnog svjetla, prividna površina crvenoga
svjetla ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće u području 1 kao
što je prikazano u dodatku 4.
5.10.2. za vidljivost bijelog svjetla u smjeru stražnje strane, prividna
površina bijelog svjetla ne smije biti izravno vidljiva promatraču koji se kreće
u području 2 poprečne ravnine smještene 25 m iza vozila (vidi Dodatak 4.)
5.10.3. Svaka u svojoj ravnini, zone 1 i 2, viđene okom promatrača, omeđene su:
5.10.3.1. po visini – dvjema vodoravnim ravninama smještenima 1 m odnosno 2,2 m
iznad tla;
5.10.3.2. po širini, dvjema vertikalnim ravninama koje zatvaraju u smjeru prema
naprijed, odnosno prema natrag vanjski kut od 15° sa srednjom uzdužnom ravninom
vozila, prolaze kroz točku ili točke dodira vertikalnih ravnina koje su
usporedne sa srednjom uzdužnom ravninom i omeđuju sveukupnu širinu vozila; ako
ima više dodirnih točaka, najistaknutija s prednje strane mora odgovarati
ravnini usmjerenoj prema naprijed, a najistaknutija sa stražnje strane ravnini
usmjerenoj prema natrag.
5.11. Električne veze moraju biti takve da se prednja i stražnja pozicijska
svjetla, gabaritna svjetla (ako postoje) bočna svjetla za označivanje (ako
postoje) i svjetlo stražnje registracijske pločice, ne mogu uključivati ili
isključivati samo istodobno. Taj uvjet se ne primjenjuje kod uporabe prednjih i
stražnjih pozicijskih svjetala kao ni bočnih svjetala za označivanje kad su ona
spojena ili uzajamno povezana sa spomenutim svjetlima, kao parkirna svjetla.
5.12. Električne veze moraju biti takve da se duga i kratka glavna svjetla i
svjetlo za maglu ne mogu uključiti dok se ne uključe i svjetla navedena u točki
5.11. Ti zahtjevi ne trebaju, međutim, biti zadovoljeni u slučaju dugih i
kratkih glavnih svjetala kad se ona upotrebljavaju za davanje svjetlosnih
znakova povremenim uključivanjem dugog svjetla u kratkim vremenskim razmacima
ili povremenim uključivanjem kratkog svjetla u kratkim vremenskim razmacima ili
naizmjeničnim uključivanjem dugog i kratkog svjetla u kratkim vremenskim
razmacima.
5.13. Pokazna svjetiljka (radni signal)
Kad je ovim pravilnikom propisana pokazna svjetiljka »zatvorenoga kruga«, ona se
može zamijeniti »radnom« pokaznom svjetiljkom.
5.14. Skrivena (zaklonjena) svjetla
5.14.1. Skrivanje svjetala mora biti zabranjeno, s izuzetkom dugih glavnih
svjetala, kratkih glavnih svjetala i prednjih svjetala za maglu, koja se mogu
skriti kad nisu u uporabi.
5.14.2. U slučaju bilo kakve neispravnosti koja utječe na rad uređaja za
skrivanje (zaklanjanje) svjetla moraju ostati u položaju za uporabu, ako su već
u uporabi, ili mora postojati mogućnost njihova pomicanja u položaj za uporabu
bez pomoći alata.
5.14.3. Mora biti moguće pomaknuti svjetla u položaj za uporabu i uključiti ih s
pomoću jednoga prekidača, ne isključujući mogućnost njihova pomicanja u položaj
za uporabu bez njihova uključivanja.
5.14.4. Ne smije biti moguće namjerno, s vozačeva sjedišta, zaustaviti pomicanje
uključenih svjetala prije nego li ona dospiju u svoj položaj za uporabu. Ako
postoji opasnost od zasljepljivanja ostalih korisnika ceste pomicanjem svjetala,
ona se moa se moučiti samo kad stignu u svoj položaj za uporabu.
5.14.5. Kad je uređaj za skrivanje svjetala na temperaturi od – 30°C do + 50°C,
glavna svjetla moraju biti sposobna stići u položaj za uporabu unutar tri
sekunde od pokretanja ručice (prekidača).
\_\_\_\_\_
(1)Tekst ovoga priloga je
istovjetan odgovarajućem tekstu Pravilnika UN/ECE R 48. Dodatci toga pravilnika
istovjetni su dodatcima Priloga ll. ovoga pravilnika. Ispuštene točke i dodatci
Pravilnika UN/ECE R 48 su radi prepoznavanja navedene u zagradama.
(\*)Za objašnjenje vidi Dodatak 10.
(1)U slučaju uređaja za osvjetljavanje stražnje registarske pločice i
pokazivača smjera (kategorije 5 i 6) naziv »osvjetljavajuća površina« zamjenjuje
se nazivom » površina emitiranja svjetla«, jer nemaju osvjetljavajuće površine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 5.15. | Boje svjetlosti koju emitiraju svjetla su ove: | |
|  | dugo glavno svjetlo:  kratko glavno svjetlo:  prednje svjetlo za maglu:  svjetlo za vožnju unatrag: | Bijela  bijela  bijela ili žuta  bijela |
|  | pokazivač smjera: | jantarna (amber) |
|  | upozoravajući signal opasnosti: | jantarna (amber) |
|  | kočno svjetlo: | crvena |
|  | uređaj za osvjetljavanje stražnje registarske pločice: | bijela |
|  | prednje pozicijsko svjetlo: | bijela |
|  | stražnje pozicijsko svjetlo: | crvena |
|  | stražnje svjetlo za maglu: | crvena |
|  | parkirno svjetlo: | bijela sprijeda, crvena odostraga, jantarna ako je uzajamno povezano s bočnim pokazivačima smjera ili s bočnim svjetlima za označivanje |
|  | bočno svjetlo za označivanje: | jantarna; međutim, bočno svjetlo za označivanje koje je smješteno najviše straga može biti crveno ako je udruženo ili spojeno, ili uzajamno povezano sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili je udruženo ili ima dio površine emitiranja svjetla zajedno sa stražnjim katadiopterom |
|  | gabaritno svjetlo: | bijelo sprijeda, crveno odostraga |
|  | svjetlo za vožnju po danu: | bijela |
|  | stražnji netrokutasti katadiopter: | crvena |
|  | stražnji trokutasti katadiopter: | crvena |
|  | prednji netrokutasti katadiopter: | istovjetno upadnom svjetlu1(\*) |
|  | bočni netrokutasti katadiopter: | jantarna; međutim, bočni katadiopter smješten najviše straga može biti crven ako je udružen ili ima dio površine emitiranja svjetla u zajedništvu sa stražnjim pozicijskim svjetlom, stražnjim gabaritnim svjetlom, stražnjim svjetlom za maglu, kočnim svjetlom ili crvenim bočnim svjetlom za označivanje smještenim najviše straga |
|  | svjetlo za skretanje: | bijela |
|  | označivanje visoke uočljivosti: | bijela ili jantarna bočno;  crvena ili jantarna straga |

\_\_\_\_\_\_
(\*) Također poznato kao bijeli
ili bezbojni katadiopter.

5.16. Broj svjetala
Broj svjetala postavljenih na vozilo mora biti jednak broju(brojevima)
navedenom(navedenim) u točkama 6.1. do 6.20.
5.17. Svjetla se mogu ugraditi na pomične elemente pod uvjetom da su zadovoljenu
uvjeti propisani u točkama 5.18., 5.19. i 5.21.,
5.18. Stražnja pozicijska svjetla, stražnji pokazivači smjera i stražnji
katadiopteri, trokutasti kao i netrokutasti, mogu biti ugrađeni na pomične
elemente samo:
5.18.1. ako u svim nepomičnim položajima pomičnih elemenata svjetla na pomičnim
elementima zadovoljavaju sve zahtjeve za ta svjetla koji se odnose na položaj,
geometrijsku vidljivost i fotometrijske značajke. Ako se gornje funkcije trebaju
postići s pomoću sklopa od dva svjetla označena s »D« (vidi točku 2.16.1.), samo
jedno od tih svjetala treba zadovoljavati gore spomenute zahtjeve
ili
5.18.2. kad je vozilo opremljeno dodatnim svjetlima koja ispunjavaju naviše
navedene funkcije i kad su ona aktivirana, a pomični elementi se nalazi u bilo
kojem nepomičnom položaju, ako ta dodatna svjetla zadovoljavaju ti sve zahtjeve
za položaj, geometrijsku vidljivost i fotometrijske značajke koji se odnose na
svjetla ugrađena na pomični element.
5.19. Kad su pomični elementi u položaju različitom od »uobičajenoga položaja
uporabe«, uređaji na njih ugrađeni ne smiju prouzročiti neprikladprikladobnost
korisnicima ceste.
5.20. Kad je svjetlo ugrađeno na pomični element i pomiči element je u
‘uobičajenom (uobičajenim) položaju (položajima) uporabe’, svjetlo se mora
uvijek vratiti u položaj (položaje) koji je utvrdio proizvođač u skladu s ovim
pravilnikom. U slučaju kratkih glavnih svjetala i prednjih svjetala za maglu taj
zahtjev mora se smatrati zadovoljenim ako se, nakon što su pomični elementi
pomaknuti i vraćeni u uobičajeni položaj 10 puta, ni jedna vrijednost kutnog
nagiba tih svjetala u odnosu na njihov nosač, mjerena poslije svakoga pomicanja
elementa, ne razlikuje više od 0,15% od prosjeka 10 izmjerenih vrijednosti. Ako
je razlika veća, tada svako ograničenje navedeno u točki 6.2.6.1.1. mora biti
promijenjeno za iznos te razlike da bi se smanjio dopušteni opseg nagiba pri
provjeri vozila prema dodatku 6.
5.21. Prividna površina u smjeru referentne osi prednjih i stražnjih pozicijskih
svjetala, prednjih i stražnjih pokazivača smjera i katadioptera ne smije biti
zaklonjena više od 50% ni s jednim pomičnim elementom, s ugrađenim uređajem za
svjetlosnu signalizaciju ili bez njega, u bilo kojem nepomičnom položaju,
različitom od ‘uobičajenoga položaja uporabe’.
Ako se navedeni zahtjev ne može zadovoljiti:
5.21.1. Dodatna svjetla koja zadovoljavaju sve zahtjeve za položaj, geometrijsku
vidljivost i fotometrijske značajke za naprijed navedena svjetla moraju se
aktivirati kad je više od 50% prividne površina u smjeru referentne osi tih
svjetala zaklonjeno pomičnim elementom
ili
5.21.2. napomenom u obrascu izjave (stavka 10.1 u Dodatku 1.) treba obavijestiti
druga nadležna tijela da više od 50% prividne površina u smjeru referentne osi
mogu zaklanjati pomični elementi;
i
upozorenje u vozilu mora obavijestiti korisnika da u određenom položaju
(položajima) pomičnih elemenata ostali korisnici ceste moraju biti upozoreni na
prisutnost vozila na cesti; primjerice s pomoću upozoravajućega trokuta ili
drugih uređaja u skladu s nacionalnim zahtjevima za uporabu na cesti.
5.21.3. Točka 5.21.2. ne primjenjuje se na katadioptere.
5.22. S iznimkom katadioptera, svjetlo čak i ako nosi homologacijsku oznaku ne
smatra se prisutnim ako se ne može dovesti u radno stanje samo ugradbom izvora
svjetlosti.
5.23. Svjetla se moraju ugraditi u vozilo tako da izvor svjetlosti može ispravno
zamijeniti u skladu s uputama proizvođača bez uporabe posebnih alata, osim ako
onih koje je osigurao proizvođač vozila. Taj se zahtjev ne primjenjuje na:
(a) uređaje koji su homologirani s neizmjenjivim izvorom svjetlosti
(b) uređaje koji su homologirani s izvorima svjetlosti u skladu s Pravilnikom
br. 99.
5.24. Svaka privremena sigurnosna zamjena neispravne funkcije svjetlosne
signalizacije stražnjeg pozicijskog svjetla dopuštena je, pod uvjetom da je
funkcija koja je zamjenjuje u slučaju neispravnosti slične boje, glavne jakosti
i položaja funkciji koja je prestala djelovati i pod uvjetom da zamjenski uređaj
zadrži zadanu sposobnost izvorne sigurnosne funkcije. Tijekom trajanja zamjene,
pokazna svjetiljka na ploči s instrumentima (vidi točku 2.18. ovoga priloga)
treba pokazivati postojanje neispravnosti i potrebe za popravkom.
6. POJEDINAČNI ZAHTJEVI
6.1. DUGO GLAVNO SVJETLO
6.1.1. Ugradba:
Obvezatna na motornim vozilima. Zabranjena na prikolicama.
6.1.2. Broj:
Dva ili četiri.
Kad je vozilo opremljeno s četiri glavna svjetla koja se mogu skriti, ugradba
dva dodatna glavna svjetla mora biti odobrena samo u svrhu svjetlosne
signalizacije, koja se sastoji od osvjetljavanja na mahove, u kratkim vremenskim
razmacima (vidi točku 5.12.) po danu.
6.1.3. Raspored
Nema posebnih zahtjeva.
6.1.4. Položaj
6.1.4.1. Po širini: nema posebnih zahtjeva.
6.1.4.2. Po visini: nema posebnih zahtjeva.
6.1.4.3. Po duljini: na prednjem dijelu vozila i postavljeno tako da emitirano
svjetlo ne uzrokuje neudobnost vozaču ili neposredno ili posredno preko
retrovizora i/ili drugih površina vozila koje odbijaju svjetlo.
6.1.5. Geometrijska vidljivost
Vidljivost osvjetljavajuće površine, uključujući njezinu vidljivost u područjima
koja se ne čine osvijetljenima s obzirom na smjer promatranja, mora biti
osigurana unutar divergentnoga prostora određenoga proizvođenjem crta koje
polaze s ruba osvjetljavajuće površine pod kutom ne manjim od 5° s obzirom na
referentnu os glavnog svjetla. Ishodište je kutova geometrijske vidljivosti rub
projekcije osvjetljavajuće površine na poprečnu ravninu koja dodiruje
najudaljeniji dio leće glavnog svjetla.
6.1.6. Usmjerenost
Prema naprijed.
Najviše po jedno dugo svjetlo na obje strane vozila može se zakretati za
proizvođenje osvjetljavanja u zavoju.
6.1.7. Električne veze
6.1.7.1. Duga glavna svjetla mogu se uključivati ili istodobno ili u parovima. U
slučaju ugradbe dodatnih dugih glavnih svjetala, što je dopušteno u skladu s
točkom 6.1.2. samo za vozila kategorije N₃, najviše dva para mogu biti istodobno
upaljena. Pri promjeni iz kratkog u dugo svjetlo mora biti uključen barem jedan
par dugih glavnih svjetala. Pri promjeni iz dugog u kratko svjetlo sva duga
svjetla moraju se isključiti istodobno.
6.1.7.2. Kratka svjetla mogu ostati uključena istodobno s dugim svjetlima.
6.1.7.3. Gdje su postavljena četiri svjetla s mogućnošću skrivanja, njihov
podignuti položaj mora spriječiti istodobni rad bilo kakvih postavljenih
dodatnih glavnih svjetala ako ona imaju namjenu davanja svjetlosnih signala koji
se sastoje od osvjetljavanja na mahove u kratkim vremenskim razmacima (vidi
točku 5.12.) pri dnevnom svjetlu.
6.1.8. Pokazna svjetiljka
Obvezatna je pokazna svjetiljka zatvorenoga strujnoga kruga.
6.1.9. Ostali zahtjevi
6.1.9.1. Ukupna najveća jakost dugih glavnih svjetala koja se mogu istodobno
uključivati ne smije biti veća od 225 000 cd, što odgovara referentnoj
vrijednosti od 75.
6.1.9.2. Ta najveća jakost dobiva se zbrajanjem pojedinih referentnih oznaka
koje su naznačene na pojedinim glavnim svjetlima. Referentna oznaka »10« mora
biti dana svakom od glavnih svjetala označenom s »R« ili »CR«.
6.2. KRATKO GLAVNO SVJETLO
6.2.1. Ugradba:
Obvezatna na motornim vozilima. Zabranjena na prikolicama.
6.2.3. Broj
Dva.
6.2.3. Raspored:
Nema posebnih zahtjeva.
6.2.4. Položaj:
6.2.4.1. Po širini: onaj rub prividne površine promatran u smjeru referentne osi
i koji je najviše udaljen od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti
udaljen više od 400 mm od krajnjega vanjskog ruba vozila.
Unutarnji rubovi prividnih površina promatrani u smjeru referentne osi ne smiju
biti međusobno udaljeni manje od 600 mm. To se međutim ne primjenjuje na vozila
kategorija M1 i N1; za sve druge kategorije motornih vozila ta udaljenost može
biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1300 mm.
6.2.4.2. Po visini: ne manje od 500 mm ni više od 1200 mm iznad tla. Za vozila
kategorije N3G (terenska) najveća visina može se povećati do 1 500 mm.
6.2.4.3. Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Taj zahtjev mora se smatrati
zadovoljenim ako emitirano svjetlo ne uzrokuje neudobnost vozaču izravno, ili
neizravno preko retrovizora i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.
6.2.5. Geometrijska vidljivost
Određena je kutovima α i β kako je utvrđeno u točki 2.13.
α = 15° u smjeru prema gore i 10° u smjeru prema dolje
β = 45° u smjeru prema vani i 10° u smjeru prema unutra
Kako fotometrijske vrijednosti zahtijevane za kratka glavna svjetla ne pokrivaju
puno geometrijsko polje vidljivosti, zahtijeva se u svrhu homologacije tipa
najmanja vrijednost od 1 cd u preostalom prostoru. Prisutnost pregrada ili
drugih elemenata opreme blizu glavnih svjetala ne smije dovesti do drugotnih
učinaka koji bi uzrokovali neudobnost ostalim korisnicima ceste.
6
6smjerenost
Prema naprijed.
6.2.6.1. Vertikalna usmjerenost
6.2.6.1.1. Početni nagib prema dolje zasjenjenja snopa kratkog svjetla koji
treba biti postavljen u neopterećenom stanju vozila s jednom osobom na mjestu
vozača mora navesti proizvođač unutar točnosti od 0,1% i naznačiti na jasno
čitljiv i neizbrisiv način na svakom vozilu blizu ili glavnih svjetala ili
pločice proizvođača znakom prikazanim u dodatku 7.
Vrijednost tog naznačenog nagiba prema dolje mora biti određena u skladu s
točkom 6.2.6.1.2.
6.2.6.1.2. Ovisno o postavljenoj visini u metrima (h) donjeg ruba prividne
površine u smjeru referentne osi kratkog glavnog svjetla, mjereno na
neopterećenim vozilima, vertikalni nagib zasjenjenja kratkog svjetla mora, pod
svim statičkim uvjetima dodatka 5, ostati između ovih granica i početna
usmjerenost mora imati ove vrijednosti:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | h < 0,8  granice:   početna usmjerenost: | između -0,5% i -2,5%  između -1,0% i -1,5% |
|  | 0,8 ≤ h ≤ 1,0    granice:   početna usmjerenost: | između -0,5% i -2,5%  između -1,0% i -1,5% |
|  | ili, po slobodnoj  odluci proizvođača, | |
|  | granice:   početna usmjerenost: | između -1,0% i -3,0%  između -1,5% i -2,0% |
|  | Zahtjev za homologaciju tipa vozila mora u tom slučaju sadržavati obavijest o tome koju od te dvije mogućnosti treba primijeniti. | |
|  | h > 1,0  granice:   početna usmjerenost: | između -1,0% i -3,0%  između -1,5% i -2,0% |
|  | Gornje granice i vrijednosti početne usmjerenosti sažete su u dijagramu koji je prikazan u nastavku.  Kad kod vozila kategorije N3G (terenska vozila) visina prelazi 1 200 mm, granice za vertikalni nagib zasjenjenja moraju biti između -1,5% i 3,5%. | |

![](dodatni/377337.gif)

6.2.6.2. Uređaj za poravnavanje glavnog svjetla
6.2.6.2.1. U slučaju kad je uređaj za poravnavanje glavnog svjetla potreban za
zadovoljavanje zahtjeva iz točaka 6.2.6.1.1. i 6.2.6.1.2., uređaj mora biti
automatski.
6.2.6.2.2. Međutim, uređaji koji se namještaju ručno, neprekidno ili ne, moraju
biti dopušteni pod uvjetom da imaju takav granični položaj u kojemu se svjetla
mogu vratiti na početnu vrijednost nagiba određenu u točki 6.2.6.1.1. s pomoću
uobičajenih vijaka za namještanje ili sličnih sredstava.
Ti ručno namjestivi uređaji moraju biti upravljivi s vozačeva sjedišta.
Neprekidno namjestivi uređaji moraju imati referentne oznake koje naznačuju
uvjete opterećenja koji zahtijevaju namještanje snopa kratkog svjetla.
Broj položaja na uređajima koji nisu neprekidno namjestivi mora biti takav da
osigurava pridržavanje opsega vrijednosti propisanih u točki 6.2.6.1.2. u svim
uvjeti
uvjetima opte određenima u dodatku 5.
Za te uređaje također uvjeti opterećenja iz dodatka 5 koji zahtijevaju
namještanje snopa kratkog svjetla moraju biti jasno označeni blizu sklopke
uređaja (vidi Dodatak 8).
6.2.6.2.3 U slučaju neispravnosti uređaja opisanih u točkama 6.2.6.2.1. i
6.2.6.2.2. snop kratkog svjetla ne smije poprimiti položaj u kojem je oborenost
svjetla manja nego li je bila u vrijeme nastanka neispravnosti uređaja.
6.2.6.3. Mjerni postupak
6.2.6.3.1. Nakon namještanja početnog nagiba vertikalni nagib snopa kratkog
svjetla, izražen u postocima, mora biti izmjeren u statičkim uvjetima pod svim
uvjetima opterećenja određenima u Dodatku 5.
6.2.6.3.2. Mjerenje promjene nagiba snopa kratkog svjetla ovisno o opterećenju
mora se provesti prema postupcima ispitivanja izloženim u dodatku 6.
6.2.6.4. Vodoravna usmjerenost
Vodoravna usmjerenost jednoga ili oba kratka svjetla može se mijenjati za
proizvođenje osvjetljenja u zavoju pod uvjetom da, ako se cijeli svjetlosni snop
ili prijelom zasjenjenja pomakne, prijelom zasjenjenja ne presijeca crtu putanje
težišta vozila na udaljenostima od prednje strane vozila većim od 100 puta
visina ugradbe odgovarajućih kratkih svjetala.
6.2.7. Električne veze
Sklopka za promjenu na kratko svjetlo mora istodobno isključiti sva duga
svjetla.
Kratka svjetla mogu ostati uključena istodobno s dugim svjetlima.
U slučaju glavnih kratkih svjetala prema Pravilniku ECE R 98 izvori svjetlosti s
izbojem u plinu moraju ostati uključeni tijekom rada glavnih dugih svjetala.
Jedan dodatni izvor svjetlosti, koji se nalazi u kratkim glavnim svjetlima ili
udruženom svjetlu (osim dugog glavnog svjetla) ili uzajamno povezanom s
odgovarajućim kratkim glavnim svjetlima, može se aktivirati za proizvođenje
osvjetljenja u zavoju, pod uvjetom da vodoravni polumjer zakrivljenosti putanja
težišta vozila bude 500 mm ili manji. To mora dokazati proizvođač proračunom ili
drugim načinima koje prihvati tijelo odgovorno za homologaciju.
Kratka glavna svjetla mogu se uključivati ili isključivati automatski. Međutim,
uvijek mora biti moguće ručno uključiti ili isključiti takva kratka glavna
svjetla.
6.2.8. »Pokazna svjetiljka«
Pokazna je svjetiljka izborna.
Međutim, u slučaju kad cijeli svjetlosni snop ili prijelom zasjenjenja pomakne
za proizvođenje osvjetljenja u zavoju, radna pokazna svjetiljka je obvezatna; to
može biti treptavo upozorno svjetlo koje se pojavljuje u slučaju neispravnog
pomicanja prijeloma zasjenjenja.
6.2.9. »Ostali zahtjevi«
Zahtjevi iz točke 5.5.2. ne smiju se primjenjivati na kratka glavna svjetla.
Kratka glavna svjetla s izvorima svjetlosti koji imaju propisani svjetlosni tok
veći od 2 000 lumena dopuštena su samo zajedno s ugradbom uređaja za čišćenje
glavnih svjetala prema Pravilniku ECE R 45. Dodatno, ne primjenjuju se odredbe
točke 6.2.6.2.2. ovoga priloga s obzirom na vertikalni nagib svjetlosnoga snopa.
6.3. PREDNJE SVJETLO ZA MAGLU
6.3.1. Ugradba:
Izborno na motornim vozilima. Zabranjeno na prikolicama.
6.3.2. Broj:
Dva.
6.3.3. Raspored
Nema posebnih zahtjeva.
6.3.4. Položaj
6.3.4.1. Po širini: točka na prividnoj površini gledano u smjeru referentne osi,
koja je najviše udaljena od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti
udaljena više od 400 mm od krajnjega vanjskog ruba vozila.
6.3.4.2. Po visini:
najmanje: ne manje od 250 mm iznad tla
najviše: za vozila kategorija M1 i N1 ne više od 800 mm iznad tla; za vozila
drugih kategorija visina nije ograničena.
Međutim, nijedna točka prividne površine gledano u smjeru referentne osi ne
smije biti viša od najviše točke prividne površine gledano u smjeru referentne
osi kratkoga glavnog svjetla.
6.3.4.3. Po duljini: na prednjem dijelu vozila. Taj zahtjev mora se smatrati
zadovoljenim ako emitirano svjetlo ne uzrokuje neudobnost vozaču izravno, ili
neizravno preko retrovizora i/ili drugih reflektirajućih površina vozila.
6.3.5. Geometrijska vidljivost
Određena kutovima α i β kako je navedeno u točki 2.13.:
α = 5° prema gore i prema dolje
β = 45° u smjeru prema vani i 10° u smjeru prema unutra.
6.3.6. Usmjerenost
Prema naprijed.
Usmjerenost prednjih svjetala za maglu ne smije se mijenjati prema kutu
zakretanja upravljača.
Moraju biti usmjerena prema naprijed bez izazivanja neprikladnog zasljepljivanja
ili neudobnosti nadolazećim vozačima i ostalim korisnicima ceste.
6.3.7. Električne veze
Mora biti moguće uključiti i isključiti prednja svjetla za maglu neovisno o
dugom glavnom svjetlu, kratkom glavnom svjetlu ili bilo kakvoj kombinaciji dugih
i kratkih glavnih svjetala.
6.3.8. »Pokazna svjetiljka«
Pokazna je svjetiljka izborna.
6.3.9. »Ostali zahtjevi«
Nema ih.
6.4. SVJETLO ZA VOŽNJU UNATRAG
6.4.1. Ugradba:
Obvezatno na motornim vozilima i prikolicama kategorija O2, O3 i O4. Izborno na
prikolicama O1.
6.4.2. Broj:
6.4.2.1. Jedan uređaj obvezatan i drugi uređaj po izboru, na svim motornim
vozilima kategorije M1 i drugim vozilima čija duljina ne prelazi 6 000 mm.
6.4.2.2. Dva uređaja obvezatna i drugi uređaj po izboru na svim vozilima čija
duljina prelazi 6 000 mm, osim vozila kategorije M1.
6.4.3. Raspored
Nema posebnih zahtjeva.
6.4.4. Položaj
6.4.4.1. Po širini: nema posebnih zahtjeva.
6.4.4.2. Po visini: ne manje od 250 mm ni više od 1 200 mm iznad tla.
6.4.4.3. Po duljini: na stražnjem dijelu vozila.
Međutim, ako su građeni, dva izborna uređaja spomenuta u točki 6.4.2.2. moraju
biti ugrađena na bočnoj ili stražnjoj strani vozila, u skladu sa zahtjevima
točaka 6.4.5. i 6.4.6.
6.4.5. Geometrijska vidljivost
Određena kutovima α i β kako je navedeno u točki 2.13.:
α = 15° prema gore i 5° prema dolje
β = 45° nadesno i nalijevo ako postoji samo jedno svjetlo,
45° prema vani i 30° prema unutra ako su dva svjetla.
Referentna os dvaju izbornih uređaja spomenutih u točki 6.4.2.2., ako u ugrađeni
na bočnoj strani vozila moraju biti usmjereni bočno vodoravno s nagibom 10° ± 5°
u odnosu na središnju uzdužnu ravninu vozila.
6.4.6. Usmjerenost
Prema natrag.
U slučaju dvaju izbornih uređaja spomenutih u točki 6.4.2.2., ako su ugrađeni na
bočnoj strani vozila, gore spomenuti zahtjevi točke 6.4.5. ne primjenjuju se.
Međutim, referentna os tih uređaja mora biti usmjerena prema vani najviše 15°
vodoravno prema straga u odnosu na središnju uzdužnu ravninu vozila.
6.4.7. Električne veze
6.4.7.1 One moraju biti takve da se svjetlo može upaliti samo ako je mjenjač u
položaju za vožnju unatrag i ako je uređaj koji upravlja pokretanjem i
zaustavljanjem motora u položaju koji omogućuje rad motora. Ne smije se upaliti
ili ostati upaljeno ako oba gornja uvjeta nisu zadovoljena.
6.4.7.2 Osim toga, električne veze dvaju izbornih uređaja spomenutih u točki
6.4.2.2. moraju biti takve da ti uređaji mogu svijetliti samo ako su uključena
svjetla navedena u točki 5.11.
Dopušteno je uključiti uređaje ugrađene bočno na vozilu, za lagana upravljanja
pri vožnji naprijed. Za takve potrebe, uređaji se moraju uključivati i
isključivati ručno posebnom sklopkom i mogu ostati upaljena čak kad je isključen
prijenos za vožnju unatrag. Međutim, ako brzina vozila u vožnji naprijed prelazi
10 km/h uređaji se moraju isključivati automatski i moraju ostati isključeni dok
se namjerno ponovno ne uključe.
6.4.8. »Pokazna svjetiljka«
Pokazna je svjetiljka izborna. Neovisno netreptavo upozorno svjetlo.
6.4.9. »Ostali zahtjevi«
Nema ih.
6.5. POKAZIVAČ SMJERA
6.5.1. Ugradba (vidi sliku u nastavku)
Obvezatna. Tipovi pokazivača smjera spadaju u kategorije (1, 1a, 1b, 2a, 2b, 5 i
6) skup kojih na jednom vozilu čini raspored (pored (»A« ilibr>
Raspored »A« primjenjuje se na sva motorna vozila.
Raspored »B« primjenjuje se samo na prikolice.
6.5.2. Broj
U skladu s rasporedom.
6.5.3. Raspored (vidi sliku u nastavku)
A: dva prednja pokazivača smjera ovih kategorija:
1 ili 1a ili 1b, ako udaljenost između ruba prividne površine u smjeru
referentne osi tog svjetla i ruba prividne površine u smjeru referentne osi
kratkoga glavnog svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu (ako ono postoji)
iznosi najmanje 40 mm
1 ili 1b, ako udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi
tog svjetla i ruba prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog
svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, iznosi više od 20 mm i
manje od 40 mm
1b, ako udaljenost između ruba prividne površine u smjeru referentne osi tog
svjetla i ruba prividne površine u smjeru referentne osi kratkoga glavnog
svjetla i/ili prednjeg svjetla za maglu, ako ono postoji, iznosi manje ili
jednako 20 mm;
dva stražnja pokazivača smjera (kategorije 2a ili 2b)
dva neobvezna pokazivača smjera (kategorije 2a ili 2b) na svim vozilima
kategorija M2, M3, N2 i N3
dva bočna pokazivača smjera kategorija 5 ili 6 (najmanji zahtjevi):
5
za sva vozila kategorije M1
za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja nisu dulja od 6 metara
6
za sva vozila kategorija N2 i N3
za vozila kategorija N1, M2 i M3 koja su dulja od 6 metara.
Dopušteno je zamijeniti bočne pokazivače smjera kategorije 5 s bočnim
pokazivačima smjera kategorije 6 u svim slučajevima.
Kad su ugrađena svjetla koja spajaju funkcije prednjih pokazivača smjera
(kategorije 1, 1a, 1b) i bočnih pokazivača smjera (kategorije 5 ili 6), mogu se
ugraditi dva dodatna bočna pokazivača smjera (kategorije 5 ili 6) da bi
zadovoljila zahtjeve vidljivosti iz točke 6.5.5.
B: dva stražnja pokazivača smjera (kategorije 2a ili 2b)
dva dodatna pokazivača smjera (kategorije 2a ili 2b) na svim vozilima kategorija
O2, O3 i O4.
6.5.4. Položaj:
6.5.4.1. Po širini: onaj rub prividne površine u smjeru referentne osi koji je
najviše udaljen od središnje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljen više
od 400 mm od krajnjega vanjskog ruba vozila. Taj se uvjet ne primjenjuje na
izborna stražnja svjetla.
Udaljenost između unutarnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru referentne
osi ne smije biti manja od 600 mm.
Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja
od 1300 mm.
6.5.4.2. Po visini: iznad tla.
6.5.4.2.1. Visina površine emitiranja svjetla bočnih pokazivača smjera
kategorija 5 ili 6 ne smije biti:
manja od 350 mm za vozila kategorija M1 i N1 i od 500 mm za vozila drugih, ni
veća od 1500 mm, mjereno od najviše točke.
6.5.4.2.2. Visina pokazivača smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b mjerena prema
točki 5.8. ne smije biti manja od 350 mm ni viša od 1 500 mm.
6.5.4.2.3. Ako struktura vozila ne dopušta poštivanje tih gornjih granica,
mjerenih kako je navedeno gore, te ako nisu ugrađeni dodatni pokazivači smjera,
one mogu biti povećana na 2 300 mm za bočne pokazivače smjera kategorija 5 i 6,
odnosno na 2 100 mm za pokazivače smjera kategorija 1, 1a, 1b, 2a i 2b.
6.5.4.2.4. Ako su ugrađeni dodatni pokazivači, oni moraju biti postavljeni na
visinu koja je skladu s primjenjivim zahtjevima točke 6.5.4.1. za simetriju
pokazivača i po visini na što većoj koju omogućuje oblik nadogradnje, ali ne
manjoj od 600 mm iznad obvezatnih svjetala.
6.5.4.3. Po duljini (vidi sliku ispod).
Udaljenost između površine emitiranja svjetla bočnoga pokazivača smjera
(kategorije 5 i 6) i poprečne ravnine koja označava prednju granicu sveukupne
duljine vozila ne smije biti veća od 1 800 mm. Međutim, za vozila kategorija M1
i N1 te za druga vozila ako struktura vozila onemogućuje zadovoljavanje
najmanjih kutova vidljivosti, ta se udaljenost može povećati do 2 500 mm.
6.5.4.3. Po duljini (vidi sliku ispod).
Udaljenost između površine emitiranja svjetla bočnoga pokazivača smjera
(kategorije 5 i 6) i poprečne ravnine koja označava prednju granicu sveukupne
duljine vozila ne smije biti veća od 1800 mm. Ako struktura vozila onemogućuje
zadovoljavanje najmanjih kutova vidljivosti, ta se udaljenost može povećati do
2500 mm.
6.5.5. Geometrijska vidljivost
6.5.5.1 Vodoravni kutovi: vidi sliku ispod.
Vertikalni kutovi: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine za pokazivače smjera
kategorija 1, 1a, 1b, 2a, 2b i 5. Vertikalni kut ispod vodoravne ravnine može
biti smanjen na 5° ako su svjetla manje od 750 mm iznad tla; 30° iznad i 5°
ispod vodoravne ravnine za pokazivače smjera kategorije 6. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° ako dodatna svjetla nisu manje od 2
100 mm iznad tla.

Slika (vidi točku 6.5.)

![](dodatni/377338.gif)

(\*)
Vrijednost od 5°, dana za mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnoga
pokazivača smjera, gornja je granica. d ≤ 1,80 m (za vozila kategorija M1 i N1 d
≤ 2,50 m).

6.5.5.2         ili, po izboru proizvođača, za vozila kategorija M i N(1):

Prednji i stražnji pokazivači smjera kao i bočna svjetla za označivanje:

za vodoravne kutove vidi sliku u nastavku:![](dodatni/377339.gif)

\_\_\_\_\_
(1)Vrijednost od 5°, dana za
mrtvi kut vidljivosti prema natrag bočnoga pokazivača smjera, gornja je granica.
d ≤ 2,50 m

Vertikalni kutovi: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° ako su svjetla manje od 750 mm iznad
tla.
Da bi se smatralo vidljivim, svjetlo mora osiguravati nezaklonjenu vidljivost
prividne površine od najmanje 12,5 cm2, s iznimkom za bočne pokazivače smjer
kategorija 5 i 6. Veličina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koja ne
prenosi svjetlo treba biti isključena.
6.5.6. Usmjerenost
Prema proizvođačevim specifikacijama za ugradbu, ako postoje.
6.5.7. Električne veze
Pokazivači smjera moraju se uključivati neovisno o ostalim svjetlima. Svi
pokazivači svjetla na jednoj strani vozila moraju se uključivati i isključivati
s pomoću jedne sklopke i moraju treptati u fazi.
Na vozilima kategorija M1 i N1 čija je dulji manja od 6 m, s rasporedom koji
zadovoljava točku 6.5.5.2., bočna svjetla za označivanje jantarne boje, kad su
ugrađena, trebaju također treptati istom učestalošću (u fazi) s pokazivačima
smjera.
6.5.8. Pokazna svjetiljka
Radni signal obvezatan je za prednje i stražnje pokazivače smjera. Može
emitirati vidne ili slušne signale, ili i jedne i druge. Ako daje vidne signale,
to mora biti treptavo svjetlo koje se u slučaju neispravnog rada bilo kojeg od
prednjih ili stražnjih pokazivača smjera ugasi, ostaje upaljeno bez treptanja
ili pokazuje znatnu promjenu frekvencije. Ako emitira samo slušne signale, oni
se moraju jasno čuti i moraju pokazati znatnu promjenu frekvencije u slučaju
neispravnog rada bilo kojeg od prednjih ili stražnjih pokazivača smjera.
Ako je motorno vozilo opremljeno zljeno za vuču prikolice, moropremljeno
posebnom radnom pokaznom svjetiljkom koja emitira vidne signale za pokazivače
smjera na prikolici, osim ako pokazna svjetiljka vučnog vozila omogućuje
otkrivanje neispravnosti bilo kojeg pokazivača smjera na tako oblikovanoj
kombinaciji vozila.
Za izborni par pokazivača smjera na prikolicama nije obvezatna radna pokazna
svjetiljka.
6.5.9. Ostali zahtjevi
Učestalost treptanja mora biti 90±30 puta u minuti.
Od trenutka uključivanja pokazivača smjera svjetlost pokazivača mora se upaliti
najkasnije za jednu sekundu, a prvi se put mora ugasiti najkasnije za jednu i
pol sekundu. Ako je motorno vozilo opremljeno za vuču prikolice, sklopka
pokazivača smjera vučnog vozila mora također uključivati i isključivati
pokazivače smjera prikolice. U slučaju kvara, osim kratkog spoja, jednoga
pokazivača smjera, ostali pokazivači smjera moraju nastaviti sa treptanjem, ali
učestalost u tim uvjetima može biti različita od propisane.
6.6. UPOZORAVAJUĆI SIGNAL OPASNOSTI (ISTODOBNO TREPTANJE SVIH POKAZIVAČA SMJERA)
6.6.1. Ugradba
Obvezatna.
Signal se mora davati istodobnim radom svih pokazivača smjera u skladu sa
zahtjevima iz točke 6.5.
6.6.2. Broj
Kako je navedeno u točki 6.5.2.
6.6.3. Raspored
Kako je navedeno u točki 6.5.3.
6.6.4. Položaj
6.6.4.1. Širina
Kako je navedeno u točki 6.5.4.1.
6.6.4.2. Visina
Kako je navedeno u točki 6.5.4.2.
6.6.4.3. Duljina
Kako je navedeno u točki 6.5.4.3.
6.6.5. Geometrijska vidljivost
Kako je navedeno u točki 6.5.5.
6.6.6. Usmjerenost
Kako je navedeno u točki 6.5.6.
6.6.7. Električne veze
Signal se mora davati s pomoću odvojene sklopke koja omogućuje svim pokazivačima
smjera treptanje u fazi.
Na vozilima kategorija M₁ i N₁ čija je dulji manja od 6 m, s rasporedom koji
zadovoljava točku 6.5.5.2., bočna svjetla za označivanje jantarne boje, kad su
ugrađena, trebaju također treptati istom učestalošću (u fazi) s pokazivačima
smjera.
6.6.8. Pokazna svjetiljka
Pokazna je svjetiljka zatvorenoga strujnog kruga obvezatna. Treptavo
upozoravajuće svjetlo, koje može raditi povezano s pokaznom svjetiljkom
(pokaznim svjetiljkama) navedenom u točki 6.5.8.
6.6.9. Ostali zahtjevi
Kako je navedeno u točki 6.5.9. Ako je vozilo na motorni pogon opremljeno za
vuču prikolice, sklopka za uređaj za istodobno uključivanje svih pokazivača
smjera mora također moći pokretati pokazivače smjera na prikolici. Istodobno
uključivanje svih pokazivača smjera mora se moći pokrenuti čak i kad je uređaj
koji upravlja pokretanjem i zaustavljanjem motora u takvu položaju da je rad
motora nemoguć.
6.7. KOČNO SVJETLO

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.7.1. | Ugradba: |  |  |
|  | Uređaji kategorija S1 ili S2: | obvezatna na svim kategorijama vozila. | |
|  | Uređaji kategorije S3: | obvezatna na kategoriji vozila M1 i N1, osim za šasiju s kabinom i vozila kategorije N1 s prostorom za teret; izborna na ostalim kategorijama vozila. | |

6.7.2. Broj:
Dva uređaja kategorija S1 ili S2 i jedan uređaj kategorije S3 na svim
kategorijama vozila.
6.7.2.1. Iznimno u slučaju kad je ugrađen uređaj kategorije S3, dva neobvezna
uređaja kategorija S1 ili S2 mogu se graditi na vozilima kategorija M2, M3, N2,
N3, O2, O3, i O4.
6.7.2.2. Jedino, kad središnja uzdužna ravnina ne prolazi nepokretnim dijelom
nadgradnje, nego razdvaja jedan ili dva pomična dijela vozila (primjerice vrata)
i kad nema dostatno prostora za ugradbu jednog uređajauređaja kategorije S3 na
su uzdužnu ravninu iznad takvog pokretnog dijela, tada se mogu ugraditi
ili:
(a) dva uređaja kategorije S3 tipa »D« ili
(b) jedan uređaj kategorije S3 pomaknut nalijevo ili nadesno od srednje uzdužne
ravnine.
6.7.3. Raspored:
Nema posebnih zahtjeva.
6.7.4. Položaj:
6.7.4.1. Po širini:
Za vozila kategorija M1 i N1: za uređaje kategorija S1 ili S2 točka prividne
površine u smjeru referentne osi koja je najviše udaljena od središnje uzdužne
ravnine vozila ne smije ne smije biti više od 400 mm udaljena od krajnjeg
vanjskog ruba vozila.
Za udaljenost između unutrašnjih rubova prividne površine u smjeru referentne
osi nema posebnih zahtjeva.
Za ostale kategorije vozila: za uređaje kategorija S1 ili S2 udaljenost između
unutrašnjih rubova prividne površine u smjeru referentne osi ne smije biti manje
od 600 mm. Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina
vozila manja od 1300 mm.
Za uređaje kategorije S3 – referentno središte mora biti smješteno u središnjoj
uzdužnoj ravnini vozila. Međutim, u slučaju kad su ugrađena dva uređaja
kategorije S3, u skladu s točkom 6.7.2., oni moraju biti smješteni što je moguće
bliže srednjoj uzdužnoj ravnini, po jedan na svakoj strani te ravnine.
U slučaju kad je dopušten pomak od središnje uzdužne ravnine jednom svjetlu
kategorije S3, u skladu s točkom 6.7.2., taj pomak ne smije prijeći 150 mm od
srednje uzdužne ravnine prema referentnom središtu svjetla.
6.7.4.2. Po visini:
6.7.4.2.1. Za uređaje kategorija S1 ili S2: iznad tla, ne manje od 350 mm ni
više od 1 500 mm (2 100 mm ako oblik nadogradnje onemogućuje smještaj unutar
1500 mm i ako nisu ugrađena izborna svjetla).
Ako su ugrađena izborna svjetla, ona moraju biti smještena na visini koja je u
skladu s zahtjevima za širinu i simetriju svjetala, vertikalno udaljena najviše
što omogućava oblik nadogradnje, ali ne manjoj od 600 mm iznad tla.
6.7.4.2.2. Za uređaje kategorije S3, vodoravna ravnina tangencijalna donjem rubu
prividne površine mora:
(a) ili ne biti više od 150 mm ispod vodoravne ravnine tangencijalne donjem rubu
izložene površine stakla ili ostakljenja stražnjega prozora ili
(b) ne smije biti više od 850 mm iznad tla.
Međutim, vodoravna ravnina tangencijalna donjem rubu prividne površine uređaja
kategorije S3 mora biti iznad vodoravne ravnine tangencijalne gornjem rubu
prividne površine uređaja kategorija S1 ili S2.
6.7.4.3. Po duljini:
na stražnjoj strani vozila.
Za uređaje kategorija S1 ili S2:
Za uređaje kategorije S3:
nema posebnih zahtjeva.
6.7.5. Geometrijska vidljivost

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Vodoravni kut:     Vertikalni kut: | Za uređaje kategorija S1 ili S2:  45° nalijevo i nadesno od uzdužne osi vozila  Za uređaje kategorije S3: 10° nalijevo i nadesno od uzdužne osi vozila  Za uređaje kategorija S1 ili S2:  15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Međutim, vertikalni kut ispod vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° ako je visina svjetala manja od 750 mm. Vertikalni kut iznad vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° u slučaju izbornih svjetala koja su najmanje 2 100 mm iznad tla.  Za uređaje kategorije S3: 10° iznad i 5° ispod vodoravne ravnine. |

6.7.6. Usmjerenost
Prema stražnjem dijelu vozila.
6.7.7. Električne veze
6.7.7.1. Sva kočna svjetla moraju se upaliti istodobno kad sustav kočenja daje
odgovarajući signal određen u Pravilniku TPV 109.
6.7.7.2. Kočna svjetla ne trebaju djelovati ako je uređaj koji pokreće i/ili
zaustavlja motor u položaju koji onemogućuje rad motora.
6.7.8. Pokazna svjetiljka
Pokazna je svjetiljka izborna; kad je ugrađena, on mora biti radna pokazna
svjetiljka koja se sastoji od netreptavog upozoravajućeg svjetlećeg signala koji
se pali u slučaju neispravnosti kočnih svjetala.
6.7.9. Ostali zahtjevi
6.7.9.1. Uređaj kategorije S3 ne smije biti uzajamno povezan s bilo kojim drugim
svjetlom.
6.7.9.2. Uređaj kategorije S3 može biti ugrađen izvan ili unutar vozila.
6.7.9.2.1. U slučaju kad je ugrađen unutar vozila:
emitirano svjetlo ne smije prouzročavati neudobnost vozaču preko retrovizora
i/ili drugih površina vozila (primjerice stražnjega prozora).
6.8. UREĐAJ ZA OSVJETLJAVANJE STRAŽNJE REGISTARSKE PLOČICE
6.8.1. Ugradba:
Obvezatna.
6.8.2. Broj:
Toliki da uređaj osvjetljava mjesto ugradbe registarske pločice.
6.8.3. Raspored:
Takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradbe registarske pločice.
6.8.4. Položaj
6.8.4.1. Po širini: takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradbe registarske
pločice.
6.8.4.2. Po visini: takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradbe registarske
pločice.
6.8.4.3. Po duljini: takav da uređaj osvjetljava mjesto ugradbe registarske
pločice.
6.8.5. Geometrijska vidljivost
Takva da uređaj osvjetljava mjesto ugradbe registarske pločice.
6.8.6. Usmjerenost
Takva da uređaj osvjetljava mjesto ugradbe registarske pločice.
6.8.7. Električne veze
U skladu s točkom 5.11.
6.8.8. Pokazna svjetiljka
Pokazna je svjetiljka izborna. Ako postoji, njezinu funkciju mora obavljati
pokazna svjetiljka propisana za prednja i stražnja pozicijska svjetla.
6.8.9. Ostali zahtjevi
Kad je svjetlo za osvjetljavanje stražnje registarske pločice spojeno sa
stražnjim pozicijskim svjetlom, uzajamno povezano s kočnim svjetlom ili sa
stražnjim svjetlom za maglu, fotometrijske značajke svjetla za osvjetljavanje
stražnje registarske pločice mogu biti izmijenjene za vrijeme svijetljenja
kočnog svjetla ili stražnjeg svjetla za maglu.
6.9. PREDNJE POZICIJSKO SVJETLO
6.9.1. Ugradba
Obvezatna na svim motornim vozilima.
Obvezatna na prikolicama širim od 1600 mm.
Izborna na prikolicama koje nisu šire od 1600 mm.
6.9.2. Broj
Dva.
6.9.3. Raspored
Nema posebnih zahtjeva.
6.9.4. Položaj
6.9.4.1. Po širini: ona točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi koja
je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena više
od 400 mm od krajnjega vanjskog ruba vozila.
Kod prikolice točka prividne površine u smjeru referentne osi koja je
najudaljenija od srednje uzdužne ravnine ne smije biti udaljena više od 150 mm
od krajnjega vanjskog ruba vozila.
Udaljenost između unutarnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru referentne
osi:
za vozila kozila kategorija M11: nema posebnih zahtjeva
za vozila ostalih kategorija: smije biti manja od 600 mm. Ta se udaljenost smije
smanjiti na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
6.9.4.2. Po visini: iznad tla, ne manje od 350 mm ni više od 1 500 mm (2 100 mm
za vozila kategorija O1 i O₂, ili za vozila ostalih kategorija ako oblik
nadogradnje onemogućuje smještaj unutar 1 500 mm).
6.9.4.3. Po duljini: nema posebnih zahtjeva.
6.9.4.4. Gdje su prednje pozicijsko svjetlo i neko drugo svjetlo uzajamno
povezani, prividna površina u smjeru referentne osi toga drugog svjetla mora
biti upotrijebljena za provjeru zadovoljavanja položajnih zahtjeva (vidi točke
6.9.4.1. i 6.9.4.3.)
6.9.5. Geometrijska vidljivost
6.9.5.1. Vodoravni kut za dva pozicijska svjetla:
45° prema unutra i 80° prema vani.
Kod prikolica, kut prema unutra može biti smanjen na 5°.
Vertikalni kutovi:
15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod vodoravne ravnine može
biti smanjen na 5° ako su svjetla manje od 750 mm iznad tla.
6.9.5.2. Za vozila kategorija M1 i N1, kao alternativa točki 6.9.5.1., prema
odluci proizvođača ili njegova valjano ovlaštenoga predstavnika, i jedino ako je
ugrađeno prednje svjetlo za označivanje.
Vodoravni kut: 45° prema vani i 45° prema unutra.
Kod prikolica, kut prema unutra može biti smanjen na 5°.
Vertikalni kutovi: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° ako su svjetla manje od 750 mm iznad
tla.
Da bi se smatralo vidljivim, svjetlo mora osiguravati nezaklonjenu vidljivost
prividne površine od najmanje 12,5 cm2. Veličina osvjetljavajuće površine svakog katadioptera koja ne prenosi svjetlo treba biti isključena.
6.9.6. Usmjerenost
Prema naprijed.
6.9.7. Električne veze
U skladu s točkom 5.11.
6.9.8. Pokazna svjetiljka
Pokazna je svjetiljka zatvorenoga strujnog kruga obvezatna. Ta pokazna
svjetiljka mora biti netreptava i ne smije se zahtijevati ako se osvjetljenje
ploče s instrumentima (kontrolne ploče) može uključiti samo istodobno s prednjim
pozicijskim svjetlima.
6.9.9. Ostali zahtjevi
Ako su jedan ili više generatora infracrvenog zračenja ugrađeni unutar prednjeg
pozicijskog svjetla, dopušteno je njihovo aktiviranje jedino kad je uključeno
glavno svjetlo na istoj strani vozila, a u vožnji vozila naprijed. U slučaju
neispravnosti toga pozicijskog svjetla ili glavnoga svjetlo na istoj strani,
generator infracrvenog zračenja mora se automatski isključivati.
6.10. STRAŽNJE POZICIJSKO SVJETLO
6.10.1. Ugradba
Obvezatna.
6.10.2. Broj
Dva.
6.10.2.1. S iznimkom u slučaju kad su ugrađena gabaritna svjetla, dva izborna
svjetla mogu se ugraditi na svim vozilima kategorija M2, M3, N2, N3, O2, O3,
i O4
6.10.3. Raspored
Nema posebnih zahtjeva.
6.10.4. Položaj
6.10.4.1. Po širini: ona točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi
koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena
više od 400 mm od krajnjega vanjskog ruba vozila. Taj se zahtjevne primjenjuje
na izborna svjetla.
Udaljenost između unutarnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru referentne
osi:
za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva
za vozila ostalih kategorija: smije biti manja od 600 mm. Ta se udaljenost smije
smanjiti na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
6.10.4.2. Po visini: iznad tla, ne manje od 350 mm ni više od 1500 mm (2100 mm
ako oblik nadogradnje onemogućuje smještaj unutar 1500 mm i ako neobvezana
svjetla nisu ugrađena). Ako su ugrađena izborna svjetla, ona moraju biti
smještena na visini koja je u skladu s zahtjevima točke 5.10.4.1. za simetriju
svjetala, vertikalno udaljena najviše što omogućava oblik nadogradnje, ali ne
manje od 600 mm iznad obvezanih svjetala.
6.10.4.3. Po duljini: na stražnjoj strani vozila.
6.10.5. Geometrijska vidljivost
6.10.5.1. Vodoravni kut: 45° prema unutra i 80° prema vani.
Vertikalni kut: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° ako su svjetla manje od 750 mm iznad
tla. Vertikalni kut iznad vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° ako su
neobvezana svjetla manje od 2 100 mm iznad tla.
6.10.5.2. Za vozila kategorija M1 i N1, kao alternativa točki 6.10.5.1., prema
odluci proizvođača ili njegova valjano ovlaštenoga predstavnika, i jedino ako je
ugrađeno prednje svjetlo za označivanje.
Vodoravni kut: 45° prema vani i 45° prema unutra.
Vertikalni kutovi: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° ako su svjetla manje od 750 mm iznad
tla.
Da bi se smatralo vidljivim, svjetlo mora osiguravati nezaklonjenu vidljivost
prividne površine od najmanje 12,5 cm2. Veličina osvjetljavajuće površine svakog
katadioptera koja ne prenosi svjetlo treba biti isključena.
6.10.6. Usmjerenost
Prema natrag.
6.10.7. Električne veze
U skladu s točkom 5.11.
6.10.8. Pokazna svjetiljka
Pokazna je svjetiljka zatvorenoga strujnog kruga obvezatna. Mora biti spojena s
pokaznom svjetiljkom prednjih pozicijskih svjetala.
6.10.9. Ostali zahtjevi
Nema ih.
6.11. STRAŽNJE SVJETLO ZA MAGLU
6.11.1. Ugradba:
Obvezatna.
6.11.2. Broj:
Jedan ili dva.
6.11.3. Raspored
Nema posebnih zahtjeva.
6.11.4. Položaj
6.11.4.1. Po širini: ako postoji samo jedno stražnje svjetlo za maglu, ono mora
biti na suprotnoj strani središnje uzdužne ravnine vozila prema smjeru prometa
propisanom u državi registracije; referentno središte može također biti
smješteno na središnjoj uzdužnoj ravnini vozila.
6.11.4.2. Po visini: ne manje od 250 mm ni više od 1 000 mm iznad tla. Za vozila
kategorije N₃G (terenska) najveća visina može se povećati do 1 200 mm.
6.11.4.3. Po duljini: na stražnjem dijelu vozila.
6.11.5. Geometrijska vidljivost
Određena kutovima α i β kako je navedeno u točki 2.13.:
α = 5° prema gore i prema dolje
β = 25° nadesno i nalijevo.
6.11.6. Usmjerenost
Prema natrag.
6.11.7. Električne veze
One moraju biti takve da se:
6.11.7.1. stražnje svjetlo (svjetla) za maglu ne može (mogu) uključiti ako nisu
uključena duga glavna svjetla, kratka glava svjetla ili prednja svjetla za maglu
6.11.7.2. stražnje svjetlo (svjetla) za maglu može (mogu) isključiti neovisno o
bilo kojem drugom svjetlu;
6.11.7.3. primjenjuje jedna od sljedeće dvije točke:
6.11.7.3.1. stražnje svjetlo (svjetla) za maglu nastavljaju s radom dok se ne
isključe pozicijska svjetla, a stražnje (stražnja) svjetlo (svjetla) za maglu
mora (moraju) tada ostati isključeno (isključena) sve dok se namjerno ne uključi
(uključe) ponovno
6.11.7.3.2. upozorenje, barem slušno, dodatno obvezatnoj pokaznoj svjetiljci
(točka 6.11.8.) mora biti dano ako je paljenje motora isključeno ili ako je
ključ za paljenje izvučen i vozačeva vrata otvorena, bilo da su svjetla iz točke
6.11.7.1. uključena ili isključena, dok je prekidač za stražnje svjetlo za maglu
u položaju »uključeno«.
6.11.7.4. Osim kako je propisano u točkama 6.11.7.1. i 6.11.7.3., na rad
stražnjeg svjetla (stražnjih svjetala) za maglu ne smije utjecati uključivanje
ili isključivanje drugih svjetala.
6.11.8. »Pokazna svjetiljka«
Pokazna je svjetiljka zatvorenoga strujnog kruga obvezatna. U obliku stalnoga
netreptavog upozoravajućeg svjetla.
6.11.9. »Ostali zahtjevi«
U svim slučajevima udaljenost između stražnjeg svjetla za maglu i svakog kočnog
svjetla mora biti veća od 100 mm.
6.12. PARKIRNO SVJETLO
6.12.1. Ugradba:
Izborno je na motornim vozilima kilima koja ne prelaze 6 m poi ni 2 m po širini.
Na svim su ostalim vozilima zabranjena.
6.12.2. Broj:
Prema rasporedu.
6.12.3. Raspored
Ili dva svjetla sprijeda i dva svjetla straga ili jedno svjetlo sa svake strane.
6.12.4. Položaj
6.12.4.1. Po širini: ona točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi
koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti udaljena
više od 400 mm od krajnjega vanjskog ruba vozila.
Nadalje, ako postoje dva svjetla, ona moraju biti na bočnim stranama vozila.
6.12.4.2. Po visini:
Za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva.
Za vozila ostalih kategorija: iznad tla, ne manje od 350 mm ni više od 1500 mm
(2 100 mm ako oblik nadogradnje onemogućuje smještaj unutar 1500 mm).
6.12.4.3. Po duljini: nema posebnih zahtjeva.
6.12.5. Geometrijska vidljivost
Vodoravni kut: 45° prema vani, prema naprijed i prema natrag.
Vertikalni kut: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° u slučaju da su svjetla manje od 750
mm iznad tla.
6.12.6. Usmjerenost
Takva da svjetla zadovoljavaju zahtjeve vidljivosti prema naprijed i prema
straga.
6.12.7. Električne veze
Veze moraju omogućivati uključivanje parkirnog svjetla (svjetala) na istoj
strani vozila neovisno o bilo kojim drugim svjetlima.
Parkirno svjetlo i, ako su ugrađena, prednja i stražnja pozicijska svjetla u
skladu s točkom 6.12.9., moraju moći djelovati i ako je uređaj za pokretanje
motora u položaju koji onemogućuje rad motora. Zabranjen je uređaj koji
automatski isključuje te uređaje ovisno o protoku vremena.
6.12.8. »Pokazna svjetiljka«
Pokazna je svjetiljka zatvorenoga strujnog kruga izborna. Ako postoji, ne smije
biti moguće zamijeniti je s pokaznom svjetiljkom prednjih i stražnjih
pozicijskih svjetala.
6.12.9. »Ostali zahtjevi«
Funkcioniranje tog svjetla može se također izvesti istodobnim uključivanjem
prednjih i stražnjih pozicijskih svjetala na istoj strani vozila.
6.13. GABARITNA SVJETLA
6.13.1. Ugradba:
Obvezatna na motornim vozilima koja prelaze 2,10 m po širini. Izborna na
vozilima širine između 1,80 i 2,10 m. Na podvozju s kabinom gabaritna su svjetla
izborna.
6.13.2. Broj:
Dva vidljiva sprijeda i dva vidljiva odostraga.
6.13.3. Raspored
Nema posebnih zahtjeva.
6.13.4. Položaj
6.13.4.1. Po širini:
Prednje i stražnje: što je moguće bliže krajnjem vanjskom rubu vozila. Taj se
uvjet smatra zadovoljenim kad točka na prividnoj površini u smjeru referentne
osi koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila nije udaljena više
od 400 mm od krajnjega vanjskog ruba vozila.
6.13.4.2. Po visini:
Prednje: motorna vozila – vodoravna ravnina tangencijalna na gornji rub prividne
površine u smjeru referentne osi uređaja ne smije biti niža od vodoravne ravnine
tangencijalne gornjem rubu prozirne područja vjetrobranskog stakla.
Prikolice i poluprikolice – na najvećoj visini u skladu sa zahtjevima koji se
odnose na širinu, konstrukciju i radne zahtjeve vozila te na simetriju svjetala.
Stražnje: na najvećoj visini u skladu sa zahtjevima koji se odnose na širinu,
konstrukciju i radne zahtjeve vozila te na simetriju svjetala.
6.13.4.3. Po duljini: nema posebnih zahtjeva.
6.13.5. Geometrijska vidljivost
Vodoravni kut: 80° prema vani.
Vertikalni kut: 5° iznad i 20° ispod vodoravne ravnine.
6.13.6. Usmjerenost
Takva da svjetla zadovoljavaju zahtjeve vidljivosti prema naprijed i prema
straga.
6.13.7. Električne veze
U skladu s točkom 5.11.
6.13.8. »Pokazna svjetiljka«
Pokazna je svjetiljka izborna. Ako postoji, njezinu funkciju mora obavljati
pokazna svjetiljka zahtijevana za prednja i stražnja pozicijska svjetla.
6.13.9. »Ostali zahtjevi«
Pod uvjetom da su svi ostali zahtjevi zadovoljeni, svjetlo vidljivo sprijeda i
svjetlo vidljivo odostraga na istoj strani vozila mogu biti spojena u jedan
uređaj.
Položaj gabaritnog svjetla u odnosu na odgovarajuće pozicijsko svjetlo mora biti
takav da udaljenost između projekcija na poprečnu vertikalnu ravninu točaka
međusobno najbližih na prividnim površinama u smjeru pripadnih referentnih osi
dvaju razmatranih svjetala nije manja od 200 mm.
6.14. STRAŽNJI NETROKUTASTI KATADIOPTER
6.14.1. Ugradba:
Obvezatna na motornim vozilima.
Pod uvjetom da su udružena s drugim stražnjim uređajima za svjetlosnu
signalizaciju, izborna na prikolicama.
6.14.2. Broj:
Dva, čije izvedbe moraju biti u skladu sa zahtjevima koji se tiču katadioptera
razreda IA ili IB iz Pravilnika br. 3. Dodatni katadiopterski uređaji i
materijali (uključujući dva katadioptera koji ne zadovoljavaj zahtjeve točke
6.14.4.) dopušteni su pod uvjetom da ne oslabljuju učinkovitost obvezatnih
uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.
6.14.3. Raspored:
Nema posebnih zahtjeva.
6.14.4. Položaj:
6.14.4.1. Po širini: ona točka na osvjetljavajućoj površini koja je
najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti više od 400 mm
udaljena od krajnjega vanjskog ruba vozila.
Udaljenost između unutrašnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru
referentnih osa:
za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva
za vozila ostalih kategorija: smije biti manja od 600 mm.
Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja
od 1 300 mm.
6.14.4.2. Po visini: iznad tla, ne manje od 250 mm ni više od 900 mm (1500 mm
ako oblik nadogradnje onemogućuje smještaj unutar 900 mm).
6.14.4.3. Po duljini: na stražnjoj strani vozila.
6.14.5. Geometrijska vidljivost
Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema vani. U slučaju prikolica, kut prema
unutra može biti smanjen na 10°. Ako zbog konstrukcije prikolica obvezatni
katadiopteri ne mogu zadovoljiti taj kut, moraju se ugraditi dodatni
katadiopteri bez tih ograničenja (točka 6.16.4.1.), koji trebaju zajedno s
obvezatnim katadiopterima dati potreban kut vidljivosti.
Vertikalni kut: 10° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° u slučaju katadioptera koji je manje
od 750 mm iznad tla.
6.14.6. Usmjerenost
Prema naprijed.
6.14.7. Ostali zahtjevi
Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom
površinom bilo kojega drugog svjetla smještenog na prednjoj strani vozila.
6.15. STRAŽNJI TROKUTASTI KATADIOPTER
6.15.1. Ugradba:
Obvezatna na prikolicama.
Zabranjena na motornim vozilima.
6.15.2. Broj:
Dva, čije izvedbe moraju biti u skladu sa zahtjevima koji se tiču katadioptera
razreda IIIA ili IIIB iz Pravilnika br. 3. Dodatni katadiopterski uređaji i
materijali (uključujući dva katadioptera koji ne zadovoljavaj zahtjeve točke
6.14.4.) dopušteni su pod uvjetom da ne oslabljuju učinkovitost obvezatnih
uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.
6.15.3. Raspored:
Vrh trokuta mora biti usmjeren prema gore.
6.15.4. Položaj:
6.15.4.1. Po širini: ona točka na osvjetljavajućoj površini koja je
najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti više od 400 mm
udaljena od krajnjega vanjskog ruba vozila.
Unutarnji rubovi katadioptera ne smiju biti međusobno udaljeni manje od 600 mm.
Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja
od 1 300 mm.
6.15.4.2. Po visini: iznad tla, ne manje od 250 mm ni više od 900 mm (1500 mm
ako oblik karoserije onemogućuje smještaj unutar 900 mm).
6.15.4.3. Po duljini: na stražnjoj strani vozila.
6.15.5. Geometrijska vidljivost
Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema vani
Vertikalni kut: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° u slučaju katadioptera koji je manje
od 750 md 750 mm iznad tla.
6.1mjerenost
Prema straga.
6.15.7. Ostali zahtjevi
Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom
površinom bilo kojega drugog svjetla smještenog na stražnjoj strani vozila.
6.16. PREDNJI NETROKUTASTI KATADIOPTER
6.16.1. Ugradba:
Obvezatna na prikolicama.
Obvezatna na motornim vozilima koja imaju naprijed okrenuta svjetla s
reflektorima koji se mogu sakriti.
Izborna na ostalim motornim vozilima.
6.16.2. Broj:
Dva, čije izvedbe moraju biti u skladu sa zahtjevima za katadioptera razreda IA
ili IB iz Pravilnika br. 3. Dodatni katadiopterski uređaji i materijali
(uključujući dva katadioptera koji ne zadovoljavaj zahtjeve točke 6.14.4.)
dopušteni su pod uvjetom da ne oslabljuju učinkovitost obvezatnih uređaja za
osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju.
6.16.3. Raspored:
Nema posebnih zahtjeva.
6.16.4. Položaj:
6.16.4.1. Po širini: ona točka na osvjetljavajućoj površini koja je
najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti više od 400 mm
udaljena od krajnjega vanjskog ruba vozila.
Kod prikolica, točka na osvjetljavajućoj površini koja je najudaljenija od
srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti više od 150 mm udaljena od
krajnjega vanjskog ruba vozila.
Udaljenost između unutrašnjih rubova dviju prividnih površina u smjeru
referentnih osa:
za vozila kategorija M1 i N1: nema posebnih zahtjeva
za vozila ostalih kategorija: smije biti manja od 600 mm. Ta udaljenost može
biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja od 1 300 mm.
6.16.4.2. Po visini: iznad tla, ne manje od 250 mm ni više od 900 mm (1 500 mm
ako oblik nadogradnje onemogućuje smještaj unutar 900 mm).
6.16.4.3. Po duljini: na prednjoj strani vozila.
6.16.5. Geometrijska vidljivost
Vodoravni kut: 30° prema unutra i prema vani. Kod prikolica kut prema unutra
može biti smanjen na 10°. Ako zbog konstrukcije prikolice taj kut ne može biti
zadovoljen obvezatnim katadiopterima, moraju se ugraditi dodatni katadiopteri
bez ograničenja položaja po širini (točka 6.16.4.1.) koji će zajedno s
obvezatnim katadiopterima dati potreban kut vidljivosti.
Vertikalni kut: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° u slučaju katadioptera koji je manje
od 750 mm iznad tla.
6.16.6. Usmjerenost
Prema naprijed.
6.16.7. Ostali zahtjevi
Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom
površinom bilo kojega drugog svjetla smještenog na prednjoj strani vozila.
6.17. BOČNI NETROKUTASTI KATADIOPTER
6.17.1. Ugradba:
Obvezatna: Na svim motornim vozilima čija duljina prelazi 6 m.
Na svim prikolicama.
Izborna: Na motornim vozilima čija duljina ne prelazi 6 m.
6.17.2. Broj:
Takav da su zadovoljeni zahtjevi u svezi s uzdužnim položajem. Izvedbe tih
uređaja moraju biti u skladu sa zahtjevima za katadioptere razreda IA ili IB iz
Pravilnika TPV 121. Dodatni katadiopterski uređaji i materijali dopušteni su pod
uvjetom da ne oslabljuju djelotvornost obvezatnih uređaja za osvjetljavanje i
svjetlosnu signalizaciju.
6.17.3. Raspored:
Nema posebnih zahtjeva.
6.17.4. Položaj:
6.17.4.1. Po širini: nema posebnih zahtjeva.
6.17.4.2. Po visini: iznad tla, ne manje od 250 mm ni više od 900 mm (1 500 mm
ako oblik nadogradnje onemogućuje smještaj unutar 900 mm).
6.17.4.3. Po duljini: barem jedan bočni katadiopter mora biti postavljen na
srednju trećinu vozila, s tim da bočni katadiopter najbliži prednjoj stani
vozila nije udaljen više od 3 m od prednje strane vozila; kod prikolica,
prilikom mjerenja te udaljenosti mora se voditi računa o duljini ruda.
Udaljenost između dva susjedna katadioptera ne smije biti veća od 3 m. To se
međutim ne primjenjuje na vozila kategorija M1 i N1.
Ako konstrukcija vozila ne omogućuje da se zadovolji taj zahtjev, ta se
udaljenost može povećati na 4 m. Udaljenost između krajnjeg stražnjeg bočnog
katadioptera i stražnje strane vozila ne smije biti veća od 1 m. Međutim, za
motorna vozila čija je duljina veća od 6 m, dovoljno je da ima jedan bočni
katadiopter postavljen u prvoj trećini i/ili posljednjoj trećini duljine vozila.
6.17.5. Geometrijska vidljivost
Vodoravni kut: 45° prema naprijed i prema natrag.
Vertikalni kut: 15° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° u slučaju katadioptera koji je manje
od 750 mm iznad tla.
6.17.6. Usmjerenost
Postranična (bočna).
6.17.7. Ostali zahtjevi
Osvjetljavajuća površina katadioptera može imati zajedničke dijelove s prividnom
površinom bilo kojega drugoga bočnog svjetla.
6.18. BOČNA SVJETLA ZA OZNAČIVANJE
6.18.1. Ugradba:
Obvezatna: na svim motornim vozilima čija duljina prelazi 6 m, osim za podvozja
s kabinom; duljina prikolica mora biti uračunata zajedno s rudom. Tip SM1 bočnog
svjetla za označivanje mora biti upotrijebljen na svim kategorijama vozila;
međutim, tip SM2 bočnog svjetla za označivanje može se upotrijebiti na vozilima
kategorije M1.
K tomu, na vozilima kategorije M1 i N1 čija je duljina manja od 6 m, bočna
svjetla za označivanje moraju se upotrijebiti ako dopunjavaju smanjene zahtjeve
geometrijske vidljivosti za prednja pozicijska svjetla u skladu s točkom
6.9.5.2. i stražnja pozicijska svjetla u skladu s točkom 6.10.5.2.
Izborna: na svim ostalim motornim vozilima.
Mogu se upotrijebiti SM1 ili SM2 tipovi bočnih svjetala za označivanje.
6.18.2. Najmanji broj po bočnoj strani vozila:
Takav da su zadovoljeni zahtjevi u svezi s uzdužnim položajem.
6.18.3. Raspored:
Nema posebnih zahtjeva.
6.18.4. Položaj:
6.18.4.1. Po širini: nema posebnih zahtjeva.
6.18.4.2. Po visini: iznad tla, ne manje od 250 mm ni više od 1500 mm (2 100 mm
ako oblik nadogradnje onemogućuje smještaj unutar 1500 mm).
6.18.4.3. Po duljini: barem jedno bočno svjetlo za označivanje mora biti
postavljeno na srednju trećinu vozila, s tim da bočno svjetlo za označivanje
najbliže prednjoj stani vozila nije udaljeno više od 3 m od prednje strane
vozila; kod prikolica, prilikom mjerenja te udaljenosti mora se voditi računa o
duljini ruda. Udaljenost između dva susjedna stražnja bočnog svjetla za
označivanje ne smije prelaziti 3 m. Ako konstrukcija vozila ne omogućuje
zadovoljavanje takvih zahtjeva, ta se udaljenost između može povećati na 4 m.
Udaljenost između najistaknutijega stražnjega bočnog svjetla za označivanje
vozila i stražnje strane vozila ne smije prelaziti 1 m.
Međutim, za vozila čija duljina ne prelazi 6 m i za podvozje s kabinom dostatno
je imati jedno bočno svjetlo za označivanje postavljeno unutar prve trećine
i/ili unutar zadnje trećine duljine vozila.
6.18.5. Geometrijska vidljivost
Vodoravni kut: 45° prema naprijed i prema straga; međutim, za vozila na kojima
je ugradba bočnih svjetala za označivanje izborna ta vrijednost može biti
smanjena na 30°.
Ako je vozilo opremljeno bočnim svjetlima za označivanje koja su upotrijebljena
za dopunjavanje smanjene zahtjeve geometrijske vidljivosti prednjih i stražnjih
pokazivača
smjera u skladu s točkom 6.5.5.2. i/ili pozicijskih svjetala u skladu s točkama
6.9.5.2. i 6.10.5.2., kutovi su 45° u smjeru prema prednjem i stražnjem kraju
vozila i 30° u smjeru prema središtu vozila (vidi sliku u točki 6.5.5.2.).
Vertikalni kut: 10° iznad i ispod vodoravne ravnine. Vertikalni kut ispod
vodoravne ravnine može biti smanjen na 5° u slučaju bočnog svjetla za
označivanje koje je udaljeno od tla manje od 750 mm.
6.18.6. Usmjerenost
Postranična (bočna).
6.18.7. Električne veze
Na vozilima kategorije M1 i N1 čija je duljina manja od 6 m, jantarna bočna
svjetla za označivanje mogu b mogu biti spojena da trepćuvjetom da je treptanje
u fazi i s istom frekvencijom kao i kod pokazivača smjera na istoj strani
vozila.
Za vozila ostalih kategorija: nema posebnih zahtjeva.
6.18.8. Pokazna svjetiljka
Pokazna je svjetiljka izborna. Ako postoji, njezinu funkciju mora obavljati
pokazna svjetiljka zahtijevana za prednja i stražnja pozicijska svjetla.
6.18.9. Ostali zahtjevi
Kad je najistaknutije stražnje bočno svjetlo za označivanje spojeno sa stražnjim
pozicijskim svjetlom uzajamno povezano sa stražnjim svjetlom za maglu ili s
kočnim svjetlom, fotometrijske značajke bočnog svjetla za označivanje mogu se
izmijeniti za vrijeme svijetljenja stražnjeg svjetla za maglu ili kočnog
svjetla.
6.19. SVJETLO ZA VOŽNJU PO DANU
6.19.1. Ugradba
Izborna na motornim vozilima. Zabranjena na prikolicama.
6.19.2. Broj
Dva.
6.19.3. Raspored
Nema posebnih zahtjeva.
6.19.4. Položaj
6.19.4.1. Po širini: ona točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi
koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti više od
400 mm udaljena od krajnjega vanjskog ruba vozila. Udaljenost između unutarnjih
rubova prividnih površina u smjeru referentnih osi ne smije biti manja od 600
mm.
Ta udaljenost može biti smanjena na 400 mm ako je sveukupna širina vozila manja
od 1300 mm.
6.19.4.2. Po visini: iznad tla, ne manje od 250 mm ni više od 1 500 mm.
6.19.4.3. Po duljini: na prednjoj strani vozila. Taj zahtjev mora se smatrati
zadovoljenim ako emitirano svjetlo ne prouzročava neudobnost vozaču ili izravno
ili preko retrovizora i/ili drugih površina vozila
6.19.5. Geometrijska vidljivost
Vodoravna: 20° prema vani i 20° prema unutra.
Vertikalna: 10° prema gore i 10° prema dolje.
6.19.6. Usmjerenost
Prema naprijed.
6.19.7. Električne veze
Ako su ugrađena, svjetla za vožnju po danu moraju su automatski uključiti kad je
uređaj koji upravlja pokretanjem i/ili zaustavljanjem motora u položaju koji
omogućuje rad motora. Mora biti moguće uključiti i isključiti automatsko
uključivanje svjetala za vožnju po danu bez uporabe alata. Svjetla za vožnju po
danu moraju se automatski isključiti kad se uključe glavna svjetla, osim kad se
ona upotrijebe za davanje isprekidanih svjetlosnih upozorenja u kratkim
razmacima.
6.19.8. Pokazna svjetiljka
Pokazna svjetiljka zatvorenog strujnog kola izborna.
6.19.9. Ostali zahtjevi
Nema ih.
6.20. SVJETLO ZA SKRETANJE
6.20.1. Ugradba
Izborna na motornim vozilima.
6.20.2. Broj
Dva.
6.20.3. Raspored
Nema posebnih zahtjeva.
6.20.4. Položaj
6.20.4.1. Po širini: ona točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi
koja je najudaljenija od srednje uzdužne ravnine vozila ne smije biti više od
400 mm udaljena od krajnjega vanjskog ruba vozila.
6.20.4.2. Po duljini: najviše 1 000 mm od prednje strane vozila.
6.20.4.3. Po visini:
najmanje: iznad tla, ne manje od 250 mm
najviše: iznad tla, ne više od 900 mm
Međutim, nijedna točka na prividnoj površini u smjeru referentne osi ne smije
biti viša od najviše točke na prividnoj površini u smjeru referentne osi kratkog
glavnog svjetla.
6.20.5. Geometrijska vidljivost
Određena kutovima α i β određenim u točki 2.13.:
α = 10° prema gore i prema dolje.
β = 30° do 60° prema vani.
6.20.6. Usmjerenost
Takva da svjetlo zadovoljava zahtjeve za geometrijsku vidljivost.
6.20.7. Električne veze
Svjetla za skretanje moraju biti tako spojena da se mogu uključiti jedino kad se
istodobno uključe duga glavna svjetla ili kratka glavna svjetla.
Svjetla za skretanje na jednoj strani vozila mogu se automatski uključiti samo
kad su pokazivači smjera na istoj strani vozila uključeni i/ili kad se kut
zakretanja upravljača promijeni iz položaja za vožnju ravno naprijed u smjeru
iste strane vozila.
Svjetla za skretanje moraju se automatski isključiti kad se pokazivač smjera
isključi i/ili kad se kut upravljanja ponovno vrati u položaja za vožnju ravno
naprijed.
6.20.8. Pokazna svjetiljka
Nema je.
6.20.9. Ostali zahtjevi
Svjetla za skretanje ne smiju se moći uključiti kad je brzina vozila veća od 40
km/h.
6.21. OZNAČIVANJE VISOKE UOČLJIVOSTI
6.21.1. Ugradba
6.21.1.1. Zabranjena: na vozilima kategorija M₁ i O₁.
6.21.1.2. Obvezatna
6.21.1.2.1. straga:
cjelovito rubno označivanje na vozilima širine veće od 2 100 mm sljedećih
kategorija:
(a) N2 mase veće od 7,5 t i N3 (s iznimkom šasije s kabinom, nepotpunih vozila i
tegljača za poluprikolice)
(b) O3 i O4
6.21.1.2.2. bočno:
6.21.1.2.2.1. djelomično rubno označivanje na vozilima duljine veće od 6 000 mm
(uključujući i rudo kod prikolica) sljedećih kategorija:
(a) N2 mase veće od 7,5 t i N3 (s iznimkom šasije s kabinom, nepotpunih vozila i
tegljača za poluprikolice)
(b) O3 i O4
6.21.1.2.3. Međutim, kad oblik, struktura, konstrukcija ili radni zahtjevi
onemogućuju postavljanje obvezatnog rubnog označivanja, može se postaviti
označivanje u obliku crte
6.21.1.3. Izborno:
6.21.1.3.1. na svim ostalim kategorijama vozila, ako nije drukčije navedeno u
točkama 6.21.1.1. i 6.21.1.2., uključujući kabinu tegljača za poluprikolice i
kabinu šasija s kabinom.
6.21.1.3.2. Djelomično ili cjelovito rubno označivanje može se primijeniti
umjesto obvezatnog označivanja u obliku crte, a cjelovito rubno označivanje može
se primijeniti umjesto obvezatnog djelomičnog rubnog označivanja u obliku crte.
6.21.2. Broj
U skladu s ugradbom
6.21.3. Raspored
Označivanje visoke uočljivosti mora biti što je moguće više vodoravno i
vertikalno, usklađeno s oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima
vozila.
6.21.4. Položaj
6.21.4.1. Po širini:
6.21.4.1.1. Označivanje visoke uočljivosti mora biti što je moguće bliže rubu
vozila.
6.21.4.1.2. Ukupna vodoravna duljina elemenata za označivanje visoke
uočljivosti, postavljenih na vozilo, najmanje mora iznositi 80% sveukupne
duljine vozila, izuzimajući sva vodoravna prekrivanja pojedinačnih elemenata.
6.21.4.1.3. Međutim, ako proizvođač može dokazati na prihvatljiv način za tijelo
nadležno za homologaciju da nije moguće postići vrijednost navedenu u točki
6.21.4.1.2., ukupna duljina se može smanjiti na 60% i mora se navesti obrascu
izjave i izvještaju o ispitivanju(1).
6.21.4.2. Po duljini:
6.21.4.2.1. Označivanje visoke uočljivosti mora biti što je moguće bliže
krajevima vozila i dosegnuti do 600 mm od svakog kraja vozila (ili kabine u
slučaju tegljača za poluprikolice).
6.21.4.2.1.1. za motorna vozila, svaki kraj vozila, ili svaki kraj kabine u
slučaju tegljača za poluprikolice;
6.21.4.2.1.2. za prikolice, svaki kraj vozila (isključujući rudo).
6.21.4.2.2. Ukupna vodoravna duljina elemenata za označivanje visoke
uočljivosti, postavljenih na vozilo, izuzimajući sva vodoravna prekrivanja
pojedinačnih elemenata, najmanje mora iznositi 80%:
6.21.4.2.2.1. duljine vozila osim kabine, ili u slučaju tegljača za
poluprikolice, duljine kabine, ako je ugrađena, za motorna vozila
6.21.4.2.2.2. duljine vozila (isključujući rudo), za prikolice.
6.21.4.2.3. Međutim, ako proizvođač može dokazati na prihvatljiv način za tijelo
nadležno za homologaciju da nije moguće postići vrijednost navedenu u točki
6.21.4.2.2., ukupna duljina se može smanjiti na 60% i mora se navesti obrascu
izjave i izvještaju o ispitivanju(1).
6.21.4.3. Po visini:
6.21.4.3.1. Označivanje u obliku crte i označivanje rubova donjeg (donjih)
elementa (elemenata):
Što je moguće niže unutar područja:
Najmanje: ne manje od 250 mm iznad tla
Najviše: ne više od 1 500 mm iznad tla.
Međutim, najveća visina postavljanja od 2 100d 2 100 mm može se prihvatitehnički
uvjeti ne omogućavaju da se zadovolji najveća vrijednost od 1 500 mm ili, ako je
potrebno ispuniti uvjete iz točaka 6.21.4.1.2., 6.21.4.1.3., 6.21.4.2.2. i
6.21.4.2.3. ili vodoravno postavljanje označivanja u obliku crte ili donjeg
(donjih) elemenata rubnog označivanja.
6.21.4.3.2. Rubno označivanje gornjih elemenata:
Što je moguće više, ali unutar 400 mm u gornjem kraju vozila:
6.21.5. Vidljivost
Označivanje visoke uočljivosti smatra se vidljivim ako je 80% osvjetljavajuće
površine vidljivo promatraču koji se nalazi u bilo kojoj točki unutar ravnina
promatranja koje su niže određene:
6.21.5.1 za stražnje označivanje visoke uočljivosti (vidi sliku 1. u Dodatku
11.) ravnina promatranja okomita je na uzdužnu os vozila postavljena 25 m iza
najistaknutijeg kraja vozila i omeđena:
6.21.5.1.1. po visini, s dvjema vodoravnim ravninama udaljenim 1 m odnosno 3 m
od tla
6.21.5.1.2. Po širini, s dvjema ravninama koje tvore kut od 15° prema vani u
odnosu na središnju uzdužnu ravninu vozila i koje prolaze kroz presjek
vertikalnih ravnina usporednih sa središnjom uzdužnom ravninom vozila koje
omeđuju sveukupnu širinu vozila i ravnine okomite na uzdužnu os vozila koja
omeđuje stražnji kraj vozila
6.21.5.2. za bočno označivanje visoke uočljivosti (vidi sliku 2. u Dodatku 11.)
ravnina promatranja okomita je na uzdužnu os vozila postavljena 25 m iza
najistaknutijeg vanjskog ruba vozila i omeđena:
6.21.5.2.1. po visini, s dvjema vodoravnim ravninama udaljenim 1 m odnosno 3 m
od tla
6.21.5.2.2. Po širini, s dvjema ravninama koje tvore kut od 15° prema vani u
odnosu na ravninu koja je okomita na uzdužnu os vozila i koje prolaze kroz
presjek vertikalnih ravnina okomitih na uzdužnu os vozila koja omeđuje sveukupnu
duljinu vozila i krajnji vanjski rub vozila.
6.21.6. Usmjerenost
6.21.6.1. Postranična (bočna):
Što je bliže moguće usporeno sa središnjom uzdužnom ravninom vozila, usklađeno s
oblikom, strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila.
6.21.6.2. Prema straga:
Što je bliže moguće usporeno s poprečnom ravninom vozila, usklađeno s oblikom,
strukturom, konstrukcijom i radnim zahtjevima vozila.
6.21.7. Ostali zahtjevi
6.21.7.1. Označivanje visoke uočljivosti smatra se neprekinutim ako je
udaljenost između susjednih elemenata što je moguće manja i ne prelazi 50%
duljine najkraćeg susjednog elementa.
6.21.7.2. U slučaju djelomičnog rubnog označivanja, svaki gornji ugao mora biti
opisan s dvjema crtama međusobno pod pravim kutom od koji je svaka barem duljine
250 mm.
6.21.7.3. Udaljenost između označivanja visoke uočljivosti postavljena straga na
vozilo i obvezatnih kočnih svjetala mora biti veća od 200 mm.
6.21.7.4. Kad su ugrađene stražnje pločice za označivanje u skladu s 01 nizom
izmjena i dopuna Pravilnika br. 70 one se prema odluci proizvođača mogu smatrati
dijelom stražnjeg označivanja visoke uočljivosti za potrebe izračunavanja
duljine označivanja visoke uočljivosti i njegove blizine boku vozila.
6.21.7.5. Prostori na vozilu koji su konstrukcijski predviđeni označivanja
visoke uočljivosti moraju omogućiti postavljanje oznaka barem širine 60 mm.
(7.), (8.), (9.), (10.), (11.), (12.)
\_\_\_\_\_\_
(1)Ta se odredba primjenjuje do
10. listopada 2009.

(DODATAK 1.), (DODATAK 2.)

DODATAK 3.

POVRŠINE SVJETALA, REFERENTNA OS, REFERENTNO SREDIŠTE I KUTOVI GEOMETRIJSKE
VIDLJIVOSTI

![](dodatni/377340.gif)

TUMAČ ZNAKOVA:
1. Osvjetljavajuća površina
2. Referentna os
3. Referentno središte
4. Kut geometrijske vidljivosti
5. Površina emitiranja svjetla
6. Prividna površina temeljena na osvjetljavajućoj površini
7. Prividna površina temeljena na površini emitiranja svjetla
8. Smjer vidljivosti

*Napomena*: Bez obzira na crtež, za prividnu površinu treba smatrati da dodiruje
površinu emitiranja svjetla.

OSVJETLJAVAJUĆA POVRŠINA U USPOREDBI S POVRŠINOM EMITIRANJA SVJETLA

(Vidi točke 2.9. i 2.8. ovoga priloga)

*Skica A*

![](dodatni/377341.gif)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Osvjetljavajuća površina | Površina emitiranja svjetla |
| Rubovi su | a i b | c i d |

*Skica B*

![](dodatni/377342.gif)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Osvjetljavajuća površina | Površina emitiranja svjetla |
| Rubovi su | a i b | c i d |

DODATAK 4

VIDLJIVOST CRVENOG SVJETLA PRI GLEDANJU S PREDNJE STRANE I VIDLJIVOST BIJELOG
SVJETLA PRI GLEDANJU SA STRAŽNJE STRANE
(Vidi točke 5.10.1.i 5.10.2. ovoga priloga)

![](dodatni/377343.gif)

DODATAK 5.

STANJA OPTEREĆENJA KOJA TREBA UZETI U OBZIR PRI ODREĐIVANJU PROMJENA U
VERTIKALNOJ USMJERENOSTI KRATKIH GLAVNIH SVJETALA

Uvjeti opterećenja na osovinama o kojima je riječ u točkama 6.2.6.1. i
6.2.6.3.1.
1. Za sljedeća ispitivanja masa putnika mora se računati na osnovi 75 kg po
osobi.
2. Uvjeti opterećenja za različite tipove vozila:
2.1. Vozila kategorije M1 (1)
2.1.1. Kut snopa svjetla kratkih glavnih svjetala mora biti određen pod ovim
uvjetima opterećenja:
2.1.1.1. jedna osoba na vozačevu sjedalu
2.1.1.2. vozač, plus jedan putnik na prednjem sjedalu najdalje od vozača
2.1.1.3. vozač, jedan putnik na prednjem sjedalu najdalje od vozača; sva sjedala
najdalje prema natrag zaposjednuta
2.1.1.4. sva sjedala zaposjednuta
2.1.1.5. sva sjedala zaposjednuta, plus jednolično raspodijeljeno opterećenje u
prostoru za prtljagu u cilju postizanja dopuštenog opterećenja na stražnjoj
osovini ili na prednjoj osovini ako je prtljažnik naprijed. Ako vozilo ima
prednji i stražnji prtljažnik, dodatno opterećenje mora biti prikladno
raspodijeljeno u cilju postizanja dopuštenih opterećenja osovina. Međutim, ako
je najveća dopuštena masa postignuta prije dopuštenog opterećenja na jednoj od
osovina, opterećenje prtljažnika (jednog ili više) mora biti ograničeno na
brojku koja omogućuje dostizanje te mase;
2.1.1.6. vozač, plus jednolično raspodijeljeno opterećenje u prtljažniku u cilju
postizanja dopuštenog opterećenja na odgovarajućoj osovini.
Međutim, ako je najveća dopuštena masa postignuta prije dopuštenog opterećenja
na osovini, opterećenje prtljažnika (jednog ili više) mora biti ograničeno na
brojku koja omogućuje dostizanje te mase;
2.1.2. U određivanju gornjih uvjeta opterećenja moraju se uzeti u obzir bilo
koja ograničenja opterećenja koja je propisao proizvođač.
2.2. Vozila kategorija M2 i M3 (1)
Kut snopa svjetla kratkih glavnih svjetala mora biti određen pod ovim uvjetima
opterećenja:
2.2.1. vozilo neopterećeno i jedna osoba na vozačevu sjedalu
2.2.2. vozila opterećena tako da svaka osovina nosi svoje najveće tehnički
dopušteno opterećenje ili kad je najveća dopuštena masa vozila postignuta
opterećenjem prednje i stražnje osovine razmjerno njihovim najvećim tehnički
dopuštenim opterećenjima, bilo što da se od toga prvo dogodi.
2.3. Vozila kategorije N s teretnim sandukom (platformom) (1)
2.3.1. Kut snopa svjetla kratkih glavnih svjetala mora biti određen pod ovim
uvjetima opterećenja:
2.3.1.1. vozilo neopterećeno i jedna osoba na vozačevu sjedalu
2.3.1.2. vozač, plus teret raspodijeljen tako da stražnja osovina ili stražnje
osovine nose svoje najveće tehnički dopušteno opterećenje ili najveća dopuštena
masa vozila, bilo što da se od toga prvo dogodi; pritom opterećenje prednje
osovine ne smije biti veće od zbroja opterećenja prednje osovine neopterećenog
vozila i 25%-tnog iznosa najvećega dopuštenog korisnog tereta na prednjoj
osovini. Obrnuto, prednja se osovina razmatra na isti način kad je tovarni
sanduk naprijed.
2.4. Vozila kategorije N bez teretnog sanduka (platforme)(1)
2.4.1. Vučna vozila za poluprikolice:
2.4.1.1. neopterećeno vozilo bez opterećenja na sedlu i jedna osoba na vozačevu
sjedalu
2.4.1.2. jedna osoba na vozačevu sjedalu: tehnički dopušteno opterećenje na
sedlu u položaju pričvršćenja koje odgovara najvećem opterećenju stražnje
osovine.
2.4.2. Vučna vozila za prikolice:
2.4.2.1. neopterećeno vozilo i jedna osoba na vozačevu sjedalu
2.4.2.2. neopterećeno vozilo i jedna osoba na vozačevu sjedalu, s tim da su sva
ostala mjesta u vozačkoj kabini zaposjednuta.
\_\_\_\_\_\_
(1)Kategorije vozila su određene
u Prilogu ll. A Pravilnika o homologaciji tipa motornih vozila.

DODATAK 6.

MJERENJE PROMJENE NAGIBA SNOPA KRATKOG SVJETLA KAO FUNKCIJE OPTEREĆENJA

1. Pregled
Ovaj dodatak navodi metode mjerenja promjena u nagibu kratkih svjetala motornih
vozila u odnosu na njihov početni nagib izazvane promjenama položaja vozila zbog
opterećenja.
2. Definicije
2.1. Početni nagib
2.1.1. Utvrđeni početni nagib
Vrijednost početnog nagiba kratkog svjetla koju je naveo proizvođač motornog
vozila služi kao referentna vrijednost za proračun dopuštenih promjena.
2.1.2. Izmjereni početni nagib
Srednja vrijednost nagiba kratkog svjetla ili nagiba vozila izmjerenog s vozilom
pod uvjetom br. 1, kako je određeno u dodatku 5, za kategoriju vozila koja se
ispituje služi kao referentna vrijednost za procjenu promjena u nagibu snopa
svjetlosti s promjenom opterećenja.
2.2. Nagib kratkog svjetla
Može se definirati kako slijedi:
ili kao kut (izražen u miliradijanima) između smjera snopa svjetla usmjerenog
prema karakterističnoj točki na vodoravnom dijelu zasjenjenja u svjetlosnoj
raspodjeli kratkog glavnog svjetla i vodoravne ravnine
ili tangensom toga kuta (izraženog u postocima nagiba) s obzirom da su kutovi
mali (za te male kutove 1% jednako je 10 mrad).
Ako je nagib izražen u postocima nagiba, može se izračunati s pomoću ove
jednadžbe:

![](dodatni/377344.gif)

gdje je:
h1 visina iznad tla (u milimetrima) gore spomenute karakteristične točke
očke
izmjerene na vertikalnom zaslonu okomitom na srednju uzdvninu vozila
smještena na vodoravnoj udaljenosti L
h2 visina iznad tla (u milimetrima) referentnog središta (koje je uzeto za
nazivno ishodište karakteristične točke izabrane u h1)
L udaljenost (u milimetrima) od zaslona do referentnog središta.
Negativne vrijednosti znače nagib prema dolje (vidi sliku 1).
Pozitivne vrijednosti znače nagib prema gore.

*Slika 1*. NAGIB PREMA DOLJE SNOPA KRATKOG SVJETLA KATEGORIJE VOZILA M1

![](dodatni/377345.gif)

*Napomene:*1. Ovaj crtež predstavlja kategoriju vozila M1, ali prikazano načelo primjenjuje
se jednako na vozila svih ostalih kategorija.
2. Ako vozilo nema sustav za poravnavanje glavnih svjetala, promjena u nagibu
snopa kratkog svjetla istovjetna je promjeni nagiba samog vozila.
3. Uvjeti mjerenja
3.1. Ako je upotrijebljen vizualni pregled projekcije snopa kratkog svjetla na
zaslonu ili fotometrijska metoda, mjerenje se mora provesti u tamnom okolišu
(primjerice tamna komora) površine dostatno velike da omogući smještanje vozila
i zaslona kako je prikazano na slici 1. Referentna središta glavnih svjetala
moraju biti udaljena od zaslona barem 10 m.
3.2. Tlo na kojemu su izvedena mjerenja mora biti što je moguće više ravno i
vodoravno tako da se može osigurati ponovno izvođenje mjerenja nagiba snopa
kratkog svjetla s točnošću od ± 0,5 mrad (nagib ± 0,05%).
3.3. Ako je upotrijebljen zaslon, njegovo označivanje, položaj i usmjerenost u
odnosu na tlo i na središnju uzdužnu ravninu vozila mora biti takvo da se može
osigurati ponovno izvođenje mjerenja nagiba snopa kratkog svjetla s točnošću od
± 0,5 mrad (nagib ± 0,05%).
3.4. Za vrijeme mjerenja temperatura prostora mora biti između 10 i 30 °C.
4. Priprema vozila
4.1. Mjerenja se moraju obavljati na vozilu koje je prešlo udaljenost između
1000 km i 10000 km, najbolje 5000 km.
4.2. Gume moraju biti napuhane do tlaka za puno opterećenje koji je naveo
proizvođač. Vozilo mora biti potpuno napunjeno (gorivom, vodom, uljem) i
opremljeno svim priborima i alatima koje je naveo proizvođač. Potpuna
napunjenost gorivom znači da spremnik goriva mora biti napunjen do ne manje od
90% svoga kapaciteta.
4.3. Vozilo mora imati otpuštenu parkirnu kočnicu i mjenjač u neutralnom
položaju.
4.4. Vozilo mora barem 8 sati biti izloženo temperaturi naznačenoj u točki 3.4.
4.5. Ako su upotrijebljene fotometrijska ili vizualna metoda, bilo bi poželjno
da se glavna svjetla, s dobro definiranim zasjenjenjem snopa kratkog svjetla,
ugrade na ispitivano vozilo radi olakšanja mjerenja. Ostala su sredstva
dopuštena za dobivanje preciznijeg očitanja (primjerice odstranjenje leće
glavnog svjetla).
5. Postupak ispitivanja
5.1. Općenito
Promjene u nagibu ili kratkog svjetla ili vozila, ovisno o izabranoj metodi,
moraju se mjeriti odvojeno za svaku stranu vozila. Rezultati dobiveni za lijeva
i desna glavna svjetla pod svim uvjetima opterećenja navedenim u dodatku 5.
ovoga priloga moraju biti unutar granica postavljenih u točki 5.5. Opterećenje
se mora uspostavljati postupno, bez podvrgavanja vozila pretjeranim šokovima.
5.2. Određivanje izmjerenoga početnog nagiba
Vozilo mora biti pripremljeno kako je navedeno u točki 4 gore i opterećeno kako
je navedeno u Dodatku 5. (prvi uvjet opterećenja pojedine kategorije vozila).
Prije svakog mjerenja vozilo mora biti zanjihano kako je navedeno u točki 5.4.
dolje.
5.2.1. Ako se ni jedan od tri izmjerena rezultata ne razlikuje više od 2
miliradijana (mrad) (nagib 0,2%) od aritmetičke sredine rezultata, ta
aritmetička sredina čini konačni rezultat.
5.2.2. Ako se bilo koje mjerenje razlikuje od aritmetičke sredine rezultata više
od 2 miliradijana (mrad) (nagib 0,2%), mora se provesti daljnji niz od 10
mjerenja, čija će aritmetička sredina činiti konačni rezultat.
5.3. Mjerne metode
Bilo koja metoda može se upotrijebiti za mjerenje promjena nagiba pod uvjetom da
su očitanja točna unutar ± 0,2 mrad (nagib ± 0,02%).
5.4. Postupak s vozilom u svakom stanju opterećenja
Ovjes vozila i bilo koji drugi dio koji vjerojatno utječe na nagib snopa kratkog
svjetla mora se pokrenuti u skladu s metodama opisanima ispod.
Međutim, tehničke mjerodavne vlasti i proizvođači mogu zajednički predložiti
druge metode (ili pokusne ili osnovane na proračunima), osobito kad ispitivanje
postavlja posebne probleme, pod uvjetom da su takvi proračuni očigledno
opravdani.
5.4.1. Kategorija vozila M1 s konvencionalnim ovjesom
S vozilom postavljenim u položaj za mjerenje i, ako je potrebno, s kotačima na
pomičnim platformama (koje se moraju upotrijebiti ako bi njihov izostanak doveo
do ograničenja gibanja ovjesa što bi vjerojatno utjecalo na rezultate mjerenja)
treba njihati vozilo neprekidno do barem tri potpuna ciklusa, s tim da u svakom
ciklusu treba gurnuti prema dolje prvo stražnji a zatim prednji kraj vozila.
Tijek njihanja mora završiti s krajem ciklusa. Prije mjerenja, vozilo mora
spontano dospjeti u stanje mirovanja. Umjesto uporabe pomičnih platformi, isti
učinak može se postići pomicanjem vozila naprijed natrag za barem jedan puni
okret kotača.
5.4.2. Kategorije vozila M2, M3 i N s konvencionalnim ovjesom
5.4.2.1. Ako postupak za kategoriju vozila M1 opisan u točki 5.4.1. nije moguć,
može se upotrijebiti metoda opisana u točkama 5.4.2.2. ili 5.4.2.3.
5.4.2.2. S vozilom postavljenim u položaj za mjerenje i s kotačima na tlu
njihati vozilo privremeno mijenjajući opterećenje.
5.4.2.3. S vozilom postavljenim u položaj za mjerenje i s kotačima na tlu,
pokrenuti ovjes vozila i sve ostale dijelove koji bi mogli utjecati na nagib
snopa kratkog svjetla uporabom vibracijske opreme. To može biti vibrirajuća
platforma na koju su postavljeni kotači.
5.4.3. Vozila s nekonvencionalnim ovjesom, gdje motor mora biti u pogonu.
Prije provedbe bilo kojeg mjerenja pričekati dok vozilo ne postigne svoj konačni
položaj s motorom u radu.
5.5. Mjerenja
Promjene nagiba snopa kratkog svjetla moraju se odrediti za svako od raznih
stanja opterećenja u odnosu na izmjereni početni nagib određen u skladu s
gornjom točkom 5.2.
Ako je vozilo opremljeno sustavom za ručno poravnavanje glavnog svjetla, ona
mora biti namještena u položaj koji je odredio proizvođač za dane uvjete
opterećenja (u skladu s Dodatkom 5.).
5.5.1. Za početak mora se provesti pojedinačno mjerenje u svakom stanju
opterećenja. Zahtjevi su zadovoljeni ako je za sva stanja opterećenja promjena
nagiba unutar proračunanih granica (primjerice, unutar razlike između početnog
nagiba i donjih i gornjih granica navedenih za homologaciju), s područjem
sigurnosti od 4 mrad (nagib 0,4%).
5.5.2. Ako rezultat(rezultati) bilo kojeg mjerenja (ili više mjerenja) ne leži
(ne leže) unutar granica sigurnosti naznačenih u točki 5.5.1. ili prelazi
(prelaze) granične vrijednosti, moraju se provesti tri daljnja mjerenja u
stanjima opterećenja koja odgovaraju tom rezultatu (tim rezultatima), kako je
navedeno u točki 5.5.3.
5.5.3. Za svako od gornjih stanja opterećenja:
5.5.3.1. Ako se ni jedan od tri izmjerena rezultata ne razlikuje više od 2 mrad
(nagib 0,2%) od aritmetičke sredine rezultata, ta aritmetička sredina čini
konačni rezultat.
5.5.3.2. Ako se bilo koje mjerenje razlikuje od aritmetičke sredine rezultata
više od 2 mrad (nagib 0,2%), mora se provesti daljnji niz od 10 mjerenja, čija
će aritmetička sredina činiti konačni rezultat.
5.5.3.3. Ako je vozilo opremljeno automatskim sustavom za poravnavanje glavnog
svjetla koji ima inherentnu petlju histereze, prosječni rezultati na vrhu i na
dnu petlje histereze moraju se uzeti kao značajne vrijednosti.
Sva ta mjerenja moraju se provesti u skladu s točk s točkama 5.5.3.1. i 5.5.3.2.
5.5.4. Zahtjevi su zadovoljeni ako svim uvjetima opterećenja promjena
između izmjerenoga početnog nagiba određenog u skladu s točkom 5.2. i nagiba
izmjerenog pod svakim uvjetom opterećenja manja od vrijednosti izračunanih u
točki 5.5.1. (bez područja sigurnosti).
5.5.5. Ako je prijeđena samo jedna od izračunanih gornjih ili donjih granica
promjene, proizvođaču mora biti dopušteno izabrati drukčiju vrijednost za dani
početni nagib, unutar granica utvrđenih za homologaciju.

DODATAK 7.

OZNAČAVANJE ZADANOGA POČETNOG NAMJEŠTANJA NA KOJE SE ODNOSI TOČKA 6.2.6.1. OVOGA
PRILOGA

*Primjer:*

![](dodatni/377346.gif)

Veličina simbola i znakova ostavljena je na izbor proizvođaču.

DODATAK 8.

SKLOPKE ILI RUČICE ZA UPRAVLJANJE UREĐAJIMA ZA PORAVNAVANJE GLAVNIH SVJETALA NA
ŠTO SE ODNOSI TOČKA 6.2.6.2.2 OVOGA PRILOGA

1. Specifikacije
1.1. Nagib prema dolje snopa kratkog svjetla mora se u svim slučajevima postići
na jedan od ovih načina:
(a) pomicanjem ručice (prekidača) prema dolje ili nalijevo
(b) okretanjem sklopke u smjeru suprotnom od smjera kazaljke na satu
(c) pritiskom na gumb (sustav gurni-povuci);
Ako se za namještanje snopa upotrebljava više gumba, gumb koji daje najveći
nagib prema dolje mora biti ugrađen nalijevo ili ispod gumba (jednoga ili više)
za ostale položaje snopa kratkog svjetla.
Naprave za namještanje tipa s okretanjem koja je ugrađena bočno, ili samo s
vidljivim rubom, trebaju slijediti radna načela tipova (a) ili (c).
1.1.1. Ta sklopka mora nositi oznake koje jasno prikazuju na pokrete
odgovarajuće nagibu prema dolje i prema gore snopa kratkog svjetla.
1.2. Položaj »0« odgovara početnom nagibu na što se odnosi točka 6.2.6.1.1.
ovoga priloga.
1.3. Položaj »0« koji, prema točki 6.2.6.2.2. ovoga priloga mora biti »granični
položaj«, ne treba nužno biti na kraju ljestvice.
1.4. Oznake koje se upotrebljavaju na sklopki moraju biti objašnjene u
korisničkom priručniku.
1.5. Samo ovi simboli mogu biti upotrijebljeni za raspoznavanje sklopki:

![](dodatni/377347.gif)

ili kombinacija
Također se mogu upotrijebiti simboli koji se sastoje od pet umjesto od četiri
crte

*Primjer 1:*

![](dodatni/377348.gif)

*Primjer 2:*

![](dodatni/377349.gif)

*Primjer 3:*

![](dodatni/377350.gif)

DODATAK 10.

NADZOR NAD SUKLADNOŠĆU PROIZVODNJE

1. ISPITIVANJA
1.1. Položaj svjetala
Položaj svjetala, kako je definirano u točki 2.7. ovoga priloga, po širini, po
duljini i po visini mora biti provjeren u skladu s općim zahtjevima
postavljenima u točkama 2.8. do 2.10., 2.1.4. i 5.4. ovoga priloga.
Vrijednosti izmjerene za udaljenosti moraju biti takve da su pojedinačne
specifikacije primjenljive na svako svjetlo ispunjene.
1.2. Vidljivost svjetala.
1.2.1. Kutovi geometrijske vidljivosti moraju biti provjereni u skladu s točkom
2.13. ovoga priloga.
Vrijednosti izmjerene za kutove moraju biti takve da ispunjavaju pojedinačne
specifikacije primjenjive na svako svjetlo, osim što granični kutovi mogu imati
dopušteno odstupanje koje odgovara odstupanju od ± 3° dopuštenom u točki 5.3. za
ugradbu uređaja za svjetlosnu signalizaciju.
1.2.2. Vidljivost crvenog svjetla sprijeda i bijelog svjetla odostraga mora se
provjeriti u skladu s točkom 5.10. ovoga priloga.
1.3. Namještanje kratkih glavnih svjetala prema naprijed
1.3.1. Početni nagib prema dolje
Početni nagib prema dolje snopa kratkog svjetla mora biti označen na pločici s
brojem kako je zatraženo i prikazano u Dodatku 7.
Alternativno, proizvođač mora označiti početnu vrijednost na drukčiji način ako
je takav način reprezentativan za homologirani tip koji je ispitan u skladu s
postupcima sadržanima u dodatku 6 i, posebice, u točki 4.1.
1.3.2. Promjene nagiba s opterećenjem
Promjene nagiba snopa kratkog svjetla prema dolje kao funkcije uvjeta
opterećenja navedene unutar ove točke moraju ostati unutar opsega:

|  |  |
| --- | --- |
| 0,2% do 2,8% | za glavna svjetla postavljena na visinu  h < 0,8 m |
| 0,2% do 2,8% | za glavna svjetla postavljena na visinu  0,8 ≤ h ≤ 1,0 m |
| ili |  |
| 0,7% do 3,3% | (prema opsegu kojega je izabrao proiz­vođač prilikom homologacije); |
| 0,7% do 3,3% | za glavna svjetla pona na visinu  1,0 < h ≤ 1,2 m |
| 1,2% do 3,8% | za glavna svjetla postavljena na visinu  h > 1,2 m |

Stanja opterećenja koja treba upotrijebiti moraju biti kako slijedi, a kako je
naznačeno u Dodatku 5 ovoga priloga, za svaki sukladno namješteni sustav.
1.3.2.1. Vozila kategorije M1:
Točka 2.1.1.1.
Točka 2.1.1.6. uzimajući u obzir točku 2.1.2.
1.3.2.2. Vozila kategorija M2 i M3:
Točka 2.2.1.
Točka 2.2.2.
1.3.2.3. Vozila kategorije N s teretnim sandukom:
Točka 2.3.1.1.
Točka 2.3.1.2.
1.3.2.4. Vozila kategorije N bez teretnog sanduka:
1.3.2.4.1. Vučna vozila za poluprikolice:
Točka 2.4.1.1.
Točka 2.4.1.2.
1.3.2.4.2. Vučna vozila za prikolice:
Točka 2.4.2.1.
Točka 2.4.2.2.
1.4. Električne veze i pokazne svjetiljke
Električne veze moraju biti ispitane uključivanjem svakog svjetla napajanog
električnim sustavom vozila.
Svjetla i pokazne svjetiljke moraju funkcionirati u skladu s odredbama
postavljenima u točkama 5.11. do 5.13. ovoga priloga i s pojedinačnim
specifikacijama primjenljivima na svako svjetlo.
1.5. Jakosti svjetla
1.5.1. Duga svjetla
Ukupna najveća jakost dugih svjetala mora biti ispitana s pomoću postupka
opisanog u točki 6.1.9.2. ovoga priloga. Dobivena vrijednost mora biti takva da
ispunjava zahtjev točke 6.1.9.1. ovoga priloga.
1.6. Prisutnost, broj, boja, raspored i, gdje je to primjenljivo, kategorija
svjetala moraju biti ispitani vizualnom provjerom svjetala i njihovih oznaka.
Oni moraju biti takvi da ispunjavaju zahtjeve postavljene u točkama 5.15. i
5.16. kao i pojedinačne specifikacije primjenljive na svako svjetlo.

DODATAK 10.

PRIMJERI MOGUĆIH IZVORA SVJETLOSTI

![](dodatni/377351.gif)

DODATAK 11.

VIDLJIVOST OZNAČIVANJA VISOKE UOČLJIVOSTI ODOSTRAGA I NA BOČNOJ STRANI VOZILA

(vidi točku 6.21.5. ovoga priloga)

![](dodatni/377352.gif)

![](dodatni/377353.gif)

Pravilnik, NN 77/2008-2554
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)