## Zakon o izvršavanju kazne zatvora (pročišćeni tekst)

### NN 190/2003 (3.12.2003.), Zakon o izvršavanju kazne zatvora (pročišćeni tekst)

# ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO HRVATSKOGA SABORA

2986

Na
temelju članka 78. Zakona o izmjenama i dopunama Za­kona o izvršavanju kazne
zatvora (»Narodne novine«, br. 59/01.), Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga
sabora, na sjednici 30. rujna 2003., utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o
izvršavanju kazne zatvora.

Pročišćeni
tekst Zakona o izvršavanju kazne zatvora obuhva­ća Zakon o izvršavanju kazne
zatvora (»Narodne novine«, br. 128/99) te njegove izmjene i dopune objavljene u
»Narodnim novinama«, br. 55/00., 59/00., 129/00., 59/01., 67/01. i 11/02. u ko­jima
je naznačeno vrijeme njihova stupanja na snagu.

Klasa:
730-04/01-01/01
Zagreb, 30. rujna 2003.

            Predsjednik
Odbora za zakonodavstvo
Hrvatskoga sabora
**Josip Leko, dipl. iur.,** v. r.

## ZAKON

### O IZVRŠAVANJU KAZNE ZATVORA

(pročišćeni
tekst)

Dio
prvi

OPĆE
ODREDBE

Glava
I.

UVODNE ODREDBE

Osnovne
odredbe

Članak
1.

(1)
Ovim se Zakonom uređuje izvršavanje kazne zatvora.

(2)
Poslovi izvršavanja kazne zatvora od posebnog su interesa za Republiku
Hrvatsku.

(3)
Kazna zatvora izvršava se u kaznionicama i zatvorima.

(4)
Kaznu zatvora prema odredbama ovoga Zakona izdrža­vaju punoljetne osobe osuđene
u kaznenom postupku ili u postupku zbog prijestupa na kaznu zatvora i
punoljetne osobe kojima je novčana kazna izrečena u kaznenom postupku ili u
postupku zbog prijestupa zamijenjena kaznom zatvora.

Svrha
izvrŠavanja kazne zatvora

Članak
2.

Glavna
svrha izvršavanja kazne zatvora jest, uz čovječno postupanje i poštovanje
dostojanstva osobe koja se nalazi na izdržavanju kazne zatvora (u daljnjem
tesktu: zatvorenik), njegovo osposobljavanje za život na slobodi u skladu sa
zakonom i društvenim pravilima.

Temeljna
prava i njihova ograniČavanja

Članak 3.

(1) Zatvorenik uživa zaštitu temeljnih prava
utvrđenih Ustavom Republike Hrvatske, međunarodnim ugovorima i ovim Zakonom.

(2) Izvršavanjem kazne zatvora zatvorenika se može
ogra­ničiti u temeljnim pravima samo u granicama nužnim za ostvarenje svrhe
izvršavanja kazne i u postupku propisanom ovim Zakonom.

(3) Zatvorenika se u pravima smije ograničiti samo
iznimno i ako je to prijeko potrebno radi zaštite reda i sigurnosti kaznionice
ili zatvora i samih zatvorenika.

(4) Ograničenja temeljnih prava zatvorenika iz ovoga
Zakona moraju biti razmjerna razlozima radi kojih se primjenjuju.

ZapoČinjanje
izvrŠavanja kazne zatvora

Članak 4.

(1) Izvršavanje kazne zatvora započet će nakon što je
odluka o toj kazni postala pravomoćna i izvršna.

(2) Izvršavanje kazne zatvora može iznimno započeti i
prije pravomoćnosti presude ako pritvorenik to zatraži pod uvjetima propisanim
zakonom.

(3)
Izvršavanje kazne zatvora može se odgoditi u slučaje­vima propisanim ovim
Zakonom.

Obveze
sudova i drugih tijela

Članak 5.

(1) Prvostupanjski sud dostavit će odluku nadležnom
tijelu na izvršavanje u roku od tri dana od pravomoćnosti i izvršnosti odluke,
odnosno u roku od tri dana od primitka pravomoćne i izvršne odluke.

(2) I druga tijela poduzet će potrebne mjere ili
radnje da se izvršavanje kazne zatvora provede bez odgode i u skladu s ovim
Zakonom.

(3) Državna tijela, ustanove i druge pravne osobe u
čiji dje­lokrug spada primjena mjera i postupaka značajnih za izvršavanje kazne
zatvora surađuju s tijelima nadležnim za izvrša­vanje kazne zatvora.

NadleŽnost
za izvrŠavanje kazne zatvora

Članak 6.

(1) Poslovi izvršavanja kazne zatvora u nadležnosti
su i djelokrugu Uprave za zatvorski sustav i suca izvršenja.

(2) Uprava za zatvorski sustav neposrednim uvidom i
putem izvješća prati i proučava primjenu propisa o izvršavanju kazne zatvora,
neposredno poduzima ili nadležnim tijelima predlaže mjere za poboljšanje
sustava izvršavanja kazne zatvora, pruža stručnu pomoć za izvršavanje kazne
zatvora, prikuplja i obrađuje statističke podatke te obavlja i druge poslove
propisane ovim Zakonom i drugim propisima.

(3) Uprava za zatvorski sustav surađuje s drugim
državnim tijelima, znanstvenim i drugim ustanovama, strukovnim udrugama i
drugim pravnim osobama radi poboljšavanja uvjeta izvrša­va­nja kazne zatvora i
pomoći poslije otpusta zatvorenika.

(4) Uprava za zatvorski sustav o stanju i radu
kaznionica i zatvora jedanput godišnje izvješćuje Vladu Republike Hrvatske i
javnost.

(5) Na temelju izvješća iz stavka 4. ovoga članka o
stanju i radu kaznionica i zatvora Vlada Republike Hrvatske izvješćuje jedanput
godišnje Hrvatski sabor.

TroŠkovi
izvrŠavanja kazne zatvora

Članak 7.

Zatvorenici
ne snose troškove izvršavanja kazne zatvora niti plaćaju pristojbe na podneske,
službene radnje i odluke u svezi s primjenom ovoga Zakona, osim ako ovim
Zakonom nije drukčije propisano.

ZnaČenje
izraza u ovom Zakonu

Članak 8.

U ovom
Zakonu pojedini izrazi imaju sljedeće značenje:

1) *Pritvorenik
(pritvorenica)* je osoba prema kojoj je odlukom suda određen pritvor.

2) *Osuđenik
(osuđenica)* je osoba kojoj je pravomoćno izrečena kazna zatvora, a još nije
na izdržavanju kazne u kaznionici, odnosno zatvoru, ili joj je odobren prekid
izdržavanja kazne ili je uvjetno otpuštena.

3) *Zatvorenik
(zatvorenica)* je osoba kojoj je izrečena kazna zatvora zbog kaznenog djela,
a nalazi se na izdržavanju kazne zatvora u kaznionici ili zatvoru.

4) *Zatvorenik
(zatvorenica)* je osoba kojoj je oduzeta sloboda.

5) *Članovi
obitelji zatvorenika* su njegov bračni ili izvanbračni drug, rođaci u ravnoj
lozi, rođaci u pobočnoj lozi do zaključno četvrtog stupnja, posvojenici i
posvojitelji, tazbinski srodnici do zaključno drugog stupnja te skrbnik.

Glava
II.

TEMELJNA NAČELA IZVRŠAVANJA KAZNE ZATVORA

Zabrana
svakoga nezakonitog postupka

Članak 9.

(1) Kazna zatvora izvršava se na način koji
zatvoreniku jamči poštovanje ljudskog dostojanstva. Zabranjeni su i kažnjivi
postupci kojima se zatvorenika podvrgava bilo kakvu obliku mučenja,
zlostavljanja ili ponižavanja, te liječničkim ili znanstvenim pokusima.

(2) Zabranjenim postupcima iz stavka 1. ovoga članka
poglavito se smatraju postupci koji su nerazmjerni održavanju reda i stege u
kaznionicama i zatvorima ili su nezakoniti pa mogu proizvesti trpljenje ili
neprimjereno ograničenje temeljnih prava zatvorenika.

(3) Zatvorenik koji je bio žrtva zabranjenih
postupaka iz stav­ka 1. ovoga članka ima pravo na naknadu štete.

Zabrana
diskriminacije

Članak
10.

Izvršavanjem
kazne zatvora ne smije se zatvorenike dovoditi u međusobno nejednak položaj s
obzirom na rasu, boju kože, spol, jezik, vjeru, političko ili drugo uvjerenje,
nacionalno ili socijalno podrijetlo, imovinu, rođenje, naobrazbu, društveni
položaj ili druge osobine.

Razvrstavanje
zatvorenika tijekom izvrŠavanja kazne zatvora

Članak 11.

(1) Radi provedbe pojedinačnog programa izvršavanja
kazne zatvora i sprječavanja međusobnoga lošeg utjecaja, zatvorenike se
razvrstava u kaznionice ili zatvore prema kriminološkim i drugim obilježjima i
posebnim potrebama programa izvršavanja kazne zatvora (izrečene mjere
sigurnosti, strukovno osposobljavanje i izobrazba, opće zdravstveno stanje i
liječenje, duljina kazne i drugo).

(2) Zatvorenici izdržavaju kaznu skupno.

(3) Muške i ženske osobe izdržavaju kaznu zatvora
odvo­jeno.

(4) Mlađi punoljetnici izdržavaju kaznu zatvora
odvojeno od punoljetnika.

(5) Punoljetne osobe koje su na izdržavanju kazne
malo­ljetničkog zatvora navršile dvadeset tri godine života izdržavaju kaznu
odvojeno od ostalih punoljetnika.

(6) Zatvorenici koji su kažnjeni za kaznena djela u
zatvorima se odvajaju od osoba koje se nalaze u pritvoru ili su kažnjene u
postupku za prijestupe.

(7) Prvi put osuđeni u pravilu izdržavaju kaznu
zatvora od­vo­jeno od povratnika.

UreĐenje
izvrŠavanja kazne zatvora i oblikovanje pojedinaČnog programa izvrŠavanja kazne
zatvora

Članak 12.

(1) Kaznionica, odnosno zatvor poduzima sve kako bi
život zatvorenika tijekom izvršavanja kazne zatvora bio što sličniji postojećim
općim životnim okolnostima, te odgovarajućim programiranjem izvršavanja kazne
pomaže zatvoreniku da razvije osjećaj odgovornosti.

(2) Kaznionica, odnosno zatvor potiče i pomaže
zatvoreniku u otklanjanju štete nanesene kaznenim djelom te u pomoći i
pomirenju sa žrtvama kaznenog djela.

(3) Zatvorenika se potiče da radi razvijanja osjećaja
osobne odgovornosti dragovoljno sudjeluje u izradi i provedbi pojedi­načnog
programa izvršavanja kazne zatvora.

Priprava
za otpust i pomoĆ poslije otpusta

Članak
13.

Kaznionica,
odnosno zatvor će tijekom izvršavanja kazne zatvora pravodobno osigurati
pripravu zatvorenika za otpuštanje u suradnji s ustanovama i drugim pravnim
osobama u čijem su djelokrugu poslovi pomoći poslije otpusta.

Glava
III.

PRAVA
ZATVORENIKA I NJIHOVA ZAŠTITA

Prava
zatvorenika

Članak 14.

(1) Svaki zatvorenik ima, pod uvjetima predviđenim
ovim Zakonom, pravo na:

1) smještaj primjeren ljudskom dostojanstvu i
zdravstvenim standardima,

2) zaštitu osobnosti i osiguravanje tajnosti osobnih
podataka,

3) redovite obroke hrane i vode u skladu sa
zdravstvenim standardima,

4) rad,

5) izobrazbu,

6) stručnu pravnu pomoć i pravno sredstvo za zaštitu
svojih prava,

7) zdravstvenu zaštitu i zaštitu majčinstva,

8) dodir s vanjskim svijetom,

9) boravak na otvorenom prostoru kaznionice, odnosno
zatvora najmanje dva sata dnevno,

10) dopisivanje i razgovor sa svojim odvjetnikom,

11) vjeroispovijedanje i razgovor s ovlaštenim
vjerskim pred­stavnikom,

12) vjenčanje u kaznionici, odnosno zatvoru,

13) glasovanje na općim izborima,

14) druga prava predviđena ovim Zakonom.

(2) Zatvorenik strani državljanin ima pravo
dopisivati se i razgovarati s diplomatskim i konzularnim predstavnikom svoje
zemlje ili države koja štiti njegova prava.

(3) Prigodom dolaska na izdržavanje kazne zatvora
zatvorenik mora biti upoznat sa svojim pravima, načinom njihove zaštite i
obvezama.

PrituŽba
zatvorenika

Članak
15.

(1)
Zatvorenik ima pravo pritužbe na postupak i odluku zaposlenika kaznionice,
odnosno zatvora.

(2)
Pritužba se podnosi usmeno ili pisanim putem upravitelju kaznionice, odnosno
zatvora (u daljnjem tekstu: upravitelj), sucu izvršenja ili Središnjem uredu
Uprave za zatvorski sustav. Pisana pritužba sucu izvršenja ili Središnjem uredu
Uprave za zatvorski sustav upućuje se u omotu koji uprava kaznionice, odnosno
zatvora ne smije otvoriti.

(3)
Zatvoreniku se mora omogućiti da usmenu pritužbu iznese bez nazočnosti
zaposlenika kaznionice, odnosno zatvora ili bez nazočnosti osobe protiv čijih
postupaka i odluka je pritužba podnesena.

(4) Na
podnesenu pritužbu upravitelj će odgovoriti u roku od petnaest dana, a
Središnji ured Uprave za zatvorski sustav ili sudac izvršenja u roku od
trideset dana. Na pisanu pritužbu odgovorit će se pisanim putem.

Pravna
zaŠtita u stegovnom postupku

Članak
16.

(1) U
stegovnom postupku zatvorenik ima pravo biti upoznat s prijedlogom za
pokretanje stegovnog postupka i dokazima, te pravo na pravično odlučivanje o
njegovoj krivnji.

(2) U
stegovnom postupku zbog stegovnog prijestupa za koji se može izreći stegovna
mjera upućivanja u samicu zatvorenik može imati branitelja po svojem izboru i s
tim mora biti upoznat.

(3)
Branitelj može biti samo odvjetnik, kojega može zamijeniti i odvjetnički
vježbenik.

Sudska
zaŠtita protiv postupka i odluke uprave kaznionice, odnosno zatvora

Članak
17.

(1)
Protiv postupka i odluke kojom se zatvorenik nezakonito prikraćuje ili
ograničava u nekom pravu iz ovoga Zakona zatvorenik može podnijeti zahtjev za
sudsku zaštitu.

(2) O
zahtjevu za sudsku zaštitu odlučuje sudac izvršenja.

Nadzor
nad radom kaznionica i zatvora

Članak
18.

(1)
Upravni nadzor nad radom kaznionica, zatvora i Centra za izobrazbu i provedbom
ovoga Zakona obavlja Središnji ured Uprave za zatvorski sustav u skladu s
propisima.

(2) U provedbi upravnog nadzora nadzire se osobito
zakonitost rada i postupanja, zakonitost akata iz nadležnosti upravitelja,
svrhovitost unutarnjeg ustroja kaznionica, zatvora i Centra za izobrazbu,
osposobljenost državnih službenika i namještenika, djelotvornost, ekonomičnost
i svrhovitost rada u obavljanju poslova iz djelokruga kaznionica, zatvora i
Centra za izobrazbu.

(3) Središnji ured Uprave za zatvorski sustav osim
ovlasti iz općeg propisa u svezi s obavljanjem nadzora, ovlašten je poništiti
ili ukinuti svaki nepravilan ili nezakonit opći ili pojedinačni akt
upravitelja, ili sam donijeti akt, odnosno odluku koju upravitelj nije donio.

(4) Inspekcijski nadzor nad radom kaznionica, zatvora
i Centra za izobrazbu obavljaju ovlaštene službene osobe Središnjeg ureda
Uprave za zatvorski sustav. U provedbi inspekcijskog nadzora provodi se izravan
uvid u opće i pojedinačne akte, uvjete i način rada u kaznionicama, zatvorima i
Centru za izobrazbu, te postupanje sa zatvorenicima. Ovlaštena službena osoba
može tijekom inspekcijskog nadzora narediti otklanjanje utvrđenih
nezakonitosti, nedostataka ili nepravilnosti koje će upravitelj bez odgode
izvršiti i izvijestiti nalogodavca.

(5)
Upravitelj će po saznanju i bez odgode pisanim putem izvijestiti Središnji ured
Uprave za zatvorski sustav o svakom nezakonitom postupanju.

(6)
Ministar nadležan za poslove pravosuđa donosi Pravilnik o načinu provedbe
inspekcijskog nadzora nad radom kaznionica, zatvora i Centra za izobrazbu.

(7)
Nadzor nad pružanjem zdravstvene zaštite zatvorenicima obavlja ministarstvo
nadležno za poslove zdravstvene zaštite, a nad programima izobrazbe za zatvorenike
i njihovom provedbom ministarstvo nadležno za poslove prosvjete.

Dio drugi

USTROJ, NADLEŽNOST I DJELOKRUG TIJELA ZA IZVRŠAVANJE
KAZNE
ZATVORA

Glava
IV.

TIJELA NADLEŽNA ZA IZVRŠAVANJE KAZNE ZATVORA

Kaznionice
i zatvori

Članak
19.

(1) Kazna zatvora izvršava se u kaznionicama i
zatvorima, koji su ustrojbene jedinice Uprave za zatvorski sustav. Uprava za
zatvorski sustav je jedinstvena upravna organizacija u sastavu ministarstva
nadležnog za poslove pravosuđa.

(2) Upravom za zatvorski sustav upravlja ravnatelj s
položajem pomoćnika ministra koji je ujedno i čelnik Središnjeg ureda Uprave za
zatvorski sustav.

(3) Ravnatelja Uprave za zatvorski sustav, na
prijedlog ministra nadležnog za poslove pravosuđa, imenuje i razrješuje Vlada
Republike Hrvatske.

(4) Ravnatelj Uprave za zatvorski sustav za svoj rad
odgovoran je ministru nadležnom za poslove pravosuđa i Vladi Repub­like
Hrvatske.

(5) U Središnjem uredu Uprave za zatvorski sustav
ustrojavaju se službe. Radom službe upravlja načelnik. Načelnika službe imenuje
ministar nadležan za poslove pravosuđa na prijedlog rav­natelja Uprave za
zatvorski sustav.

(6) Na pitanja u svezi s pravima i obvezama
zaposlenika u kaznionicama i zatvorima (u daljnjem tekstu: zaposlenici) i u
svezi s ustrojem kaznionica i zatvora, koja nisu uređena ovim Zakonom
primjenjuju se opći propisi.

Kaznionice

Članak
20.

(1)
Kaznionice se ustrojavaju za izvršavanje kazne zatvora izrečene:

1)
osuđenim punoljetnim muškarcima,

2)
osuđenim punoljetnim ženama,

3) osuđenim mlađim punoljetnim muškarcima,

4) osuđenim mlađim punoljetnim ženama.

(2) Za izvršavanje kazne zatvora povratnika osnovat
će se posebne kaznionice ili će se kazna izvršavati u posebnom odjelu
kaznionice iz stavka 1. ovoga članka.

(3) Kad je uz kaznu zatvora izrečena i sigurnosna
mjera obveznog liječenja od ovisnosti, ona se izvršava u kaznionicama.

(4) Prema zatvorenicima ovisnicima kojima je uz kaznu
zatvora izrečena mjera obveznog liječenja od ovisnosti, a koji su prije dolaska
na izdržavanje kazne uključeni u socijalno-terapijski postupak, kazna se
izvršava u posebnoj kaznionici ili u posebnom odjelu kaznionice.

(5) Oboljeli zatvorenici liječe se u pravilu u
zatvorskoj bolnici, u kojoj se izvršava sigurnosna mjera obveznog
psihijatrijskog liječenja kad je izrečena uz kaznu zatvora.

(6) Kaznionice osniva i ukida Vlada Republike
Hrvatske na prijedlog ravnatelja Uprave za zatvorski sustav.

(7) Kaznionica može imati odjele u svojem sjedištu
ili izvan sjedišta kaznionice, koji nemaju status ustrojbenih jedinica, a u
njima se izvršava kazna zatvora. Odjele osniva i ukida ravnatelj Uprave za
zatvorski sustav.

Zatvor

Članak 21.

(1) Zatvor se osniva radi izvršavanja kazne zatvora
izrečene u postupku za prijestupe i kazne zatvora izrečene u kaznenom postupku,
u skladu s odredbama članka 49. stavka 1. i članka 152. stavka 4. ovoga Zakona.

(2) Zatvor osniva i ukida Vlada Republike Hrvatske na
prijedlog ravnatelja Uprave za zatvorski sustav. Zatvor se u pravilu osniva u
sjedištu županijskog suda.

(3) Zatvor može imati odjele u sjedištu ili izvan
sjedišta zatvora, koji nemaju status ustrojbenih jedinica. U odjelu zatvora
može se izvršavati kazna zatvora u trajanju duljem od šest mjeseci. Odjele
osniva i ukida ravnatelj Uprave za zatvorski sustav.

(4) Zatvor u Zagrebu, osim poslova iz stavka 1. ovoga
članka u Odjelu za psihosocijalnu dijagnostiku obavlja poslove medicinske,
socijalne, psihološke, pedagoške i kriminološke obrade zatvorenika. Za potrebe
kriminološke obrade zatražit će se podaci i od centra za socijalnu skrb i
ministarstva nadležnog za unutarnje poslove.

Vrste
kaznionica i zatvora

Članak
22.

(1)
Prema stupnju sigurnosti i ograničenju slobode kretanja zatvorenika kaznionice
su zatvorene, poluotvorene ili otvorene.

(2)
Prema stupnju sigurnosti i ograničenju slobode kretanja zatvorenika zatvori su
zatvorenog tipa.

(3)
Kaznionice i zatvori, bez obzira na stupanj sigurnosti i ograničenje slobode
kretanja zatvorenika, u svom sastavu mogu imati zatvorene, poluotvorene i
otvorene odjele.

Unutarnji
ustroj kaznionica i zatvora

Članak
23.

(1) U
kaznionicama i zatvorima, ovisno o veličini i o sadržaju poslova kaznionice,
odnosno zatvora mogu se ustrojiti odjeli. Odjeli mogu biti: osiguranja,
tretmanski i upravni. Vlada Republike Hrvatske uredbom utvrđuje unutarnji
ustroj, položaje, radna mjesta i zvanja zaposlenika Uprave za zatvorski sustav,
te kriterije za utvrđivanje dodataka na plaću, njihov iznos i način isplate.

(2) Poslovi odjela osiguranja jesu: poslovi
osiguranja, kaznionice, odnosno zatvora te nadzor nad zatvorenicima uz
sudjelovanje u provedbi pojedinačnog programa izvršavanja kazne zatvora. Ove
poslove obavlja pravosudna policija.

(3) Poslovi odjela tretmana jesu: promatranje,
predlaganje i donošenje stručnih mišljenja, predlaganje i provedba pojedi­načnih
programa izvršavanja kazne zatvora, nadziranje i praćenje njihove provedbe i
vrednovanje učinaka, zdravstvena zaštita, izobrazba, izrada stručnog mišljenja
u svezi s primjenom penoloških instituta i izvanrednih pravnih lijekova,
vođenje propisanih evidencija zatvorenika te drugi stručni poslovi.

(4) Poslovi upravnog sektora, odnosno odjela jesu:
kadrovski i financijsko-knjigovodstveni poslovi, osiguranje uvjeta smje­štaja,
prehrane i opreme zatvorenika, organiziranje rada i strukovne izobrazbe
zatvorenika, zaštita ljudi i imovine u otvorenim kaznionicama i ostali poslovi
koji omogućuju upravljanje i rad kaznionice, odnosno zatvora.

(5) U kaznionicama i zatvorima gdje za to postoji
potreba, može se ustrojiti kao poseban odjel: zdravstvene zaštite zatvorenika,
za rad i strukovnu izobrazbu zatvorenika, te financijsko-
-knjigovodstvenih poslova.

Upravitelj

Članak
24.

(1)
Kaznionicom, zatvorom, odnosno Centrom za izobrazbu iz članka 32. stavka 2.
ovoga Zakona upravlja upravitelj.

(2)
Upravitelj je državni službenik koji mora imati završenu visoku stručnu spremu
i ostale uvjete prema općim propisima te stručno i radno iskustvo u zatvorskom
sustavu u trajanju od najmanje pet godina, izražene sposobnosti upravljanja i
pozitivne ljudske osobine koje mogu biti uzor ponašanja zaposlenika i zatvorenika.

(3)
Upravitelj može imati jednog ili više pomoćnika koji mora ispunjavati uvjete iz
stavka 2. ovoga članka.

Savjetodavno
vijeĆe upravitelja

Članak
25.

(1)
Čelnici ustrojbenih jedinica kaznionice, odnosno zatvora, čine savjetodavno
vijeće upravitelja.

(2)
Savjetodavno vijeće upravitelja najmanje jedanput mje­sečno razmatra,
preispituje i predlaže plan provedbe zadaća iz nadležnosti kaznionice, odnosno
zatvora.

Glava
V.

ZAPOSLENICI

Prijam
u sluŽbu, odnosno na rad

Članak
26.

(1)
Donošenje odluke o potrebi prijama zaposlenika u kaznionicu, odnosno zatvor i
nadzor nad njezinom provedbom u nad­ležnosti je ministra nadležnog za poslove
pravosuđa. Ministar nadležan za poslove pravosuđa donosi odluku na prijedlog
upravitelja.

(2)
Upravitelje na prijedlog ravnatelja Uprave za zatvorski sustav bira ministar
nadležan za poslove pravosuđa na temelju natječaja i raspoređuje na položaj na
četiri godine.

(3)
Pomoćnike upravitelja na prijedlog upravitelja bira ravnatelj Uprave za
zatvorski sustav na temelju natječaja i raspo­ređuje na položaj na četiri
godine.

(4)
Načelnike odjela u kaznionicama i zatvorima na prijedlog upravitelja bira,
raspoređuje na položaj i razrješuje s položaja ravnatelj Uprave za zatvorski
sustav.

(5) Ako
upravitelj ili pomoćnik upravitelja ne bude ponovo izabran, rasporedit će se na
radno mjesto odgovarajuće njegovoj stručnoj spremi u istoj kaznionici, zatvoru
ili Centru za izobrazbu, a u slučaju da nema upražnjenoga odgovarajućega radnog
mjesta, stavit će se na raspolaganje Vladi Republike Hrvatske.

(6)
Državne službenike odjela osiguranja prima u službu, postavlja u zvanja i
razrješuje ravnatelj Uprave za zatvorski sustav po prethodnom mišljenju
upravitelja. Državne službenike odjela osiguranja na radna mjesta raspoređuje
upravitelj.

(7) Upravitelj prima u državnu službu, odnosno na rad
ostale zaposlenike i raspoređuje ih na radna mjesta uz prethodnu suglasnost
ravnatelja Uprave za zatvorski sustav.

(8) Ministar nadležan za poslove pravosuđa može
razriješiti s položaja upravitelja, a ravnatelj Uprave za zatvorski sustav
pomoćnika upravitelja i prije proteka roka na koji je izabran, odnosno
ravnatelj Uprave za zatvorski sustav može razriješiti s položaja načelnika
odjela u kaznionici ili zatvoru ako je:

– kažnjen u postupku zbog teške povrede službene
dužnosti,

– ocijenjen ocjenom »ne zadovoljava«,

– odbio izvršenje zakonitog naređenja,

– u
upravnom ili inspekcijskom nadzoru utvrđen propust u obavljanju službe iz
njegove nadležnosti koji je doveo do većih štetnih posljedica.

Poslovi
izvrŠavanja kazne zatvora

Članak
27.

(1)
Poslove izvršavanja kazne zatvora obavljaju državni službenici u skladu s
poslovima i zadaćama svojega službeničkog mjesta.

(2)
Državni službenici kaznionice, odnosno zatvora, mogu obavljati i druge poslove
iz članka 23. ovoga Zakona, ako su za njih osposobljeni.

(3) Iz
opravdanih razloga stručne poslove iz članka 23. stav­ka 3. ovoga Zakona mogu
obavljati i druge stručne osobe koje nisu zaposlenici Uprave za zatvorski
sustav, na temelju odluke upravitelja donesene uz prethodnu suglasnost
ravnatelja Uprave za zatvorski sustav.

OvlaŠtene
sluŽbene osobe

Članak
28.

(1)
Ovlaštene službene osobe jesu ravnatelj i državni službenici Središnjeg ureda
Uprave za zatvorski sustav, koji obavljaju neposredan upravni i inspekcijski
nadzor nad zakonitošću rada kaznionica i zatvora i postupanja sa zatvorenicima,
te državni službenici kaznionica i zatvora koji rade u posebnim uvjetima ili
koji imaju posebne dužnosti i ovlasti.

(2)
Ovlaštene službene osobe iz stavka 1. ovoga članka ima­ju službenu iskaznicu i
značku.

(3)
Pobliže propise o službenoj iskaznici i znački donosi ministar nadležan za
poslove pravosuđa.

Ovlasti
i obveze ovlaŠtene sluŽbene osobe

Članak
29.

(1)
Ovlaštena službena osoba ima ovlast i obvezu u okviru svojega djelokruga
poduzeti sve radnje radi izvršavanja kazne zatvora.

(2)
Ovlaštena službena osoba, državni službenik odjela osiguranja, u obavljanju
službe može primijeniti sredstva prisile i vatreno oružje u skladu sa člankom
142. i 143. ovoga Zakona.

Posebna
prava ovlaŠtenih sluŽbenih osoba

Članak
30.

(1)
Ovlaštenim službenim osobama zbog težine i naravi posla i posebnih uvjeta rada:
povećana opasnost za život i zdravlje radi nasilja, izloženosti zaraznim
bolestima, smjenski rad, rad na državne blagdane i neradne dane i pripravnost,
te stalna izlo­ženost stresu, svakih se dvanaest mjeseci provedenih na takvim
poslovima računa kao šesnaest, odnosno četrnaest mjeseci staža osiguranja.

(2) Plaća ovlaštene službene osobe sastoji se od
osnovne plaće i dodataka na plaću.

(3) Osnovnu plaću čini umnožak koeficijenta
složenosti poslova radnog mjesta na koje je ovlaštena službena osoba raspo­ređena
i osnovice za izračun plaće, uvećane za 0,5% za svaku godinu navršenoga radnog
staža.

(4) Osnovica za izračun osnovne plaće ovlaštene
službene osobe utvrđuje se na način utvrđen propisima o državnim službenicima.

(5)
Poslove s posebnim uvjetima rada i pravo na posebne dodatke iz stavka 1. i 2.
ovoga članka utvrđuje uredbom Vlada Republike Hrvatske.

(6)
Ovlaštenoj službenoj osobi privremeno premještenoj na rad u skladu sa člankom
31. stavkom 9. ovoga Zakona, pripada pravo na mjesečnu naknadu za odvojeni
život ako uzdržava obitelj, smještaj, prehranu, naknadu troškova prijevoza u
mjesto stanovanja obitelji u vrijeme tjednog odmora, državnih blagdana i neradnih
dana u visini sukladno općem propisu i plaću onoga radnog mjesta koja je za nju
povoljnija.

(7) Ovlaštena službena osoba koja je odlukom nadležne
zdravstvene komisije iz članka 31. stavka 11. ovoga Zakona proglašena
nesposobnom za obavljanje poslova ovlaštene službene osobe zbog oboljenja ili
ozljede koja je nastupila u obavljanju službe ili povodom obavljanja službe,
zadržava plaću i druga prava iz službeničkog odnosa do donošenja pravomoćnog
rješenja o pravu na mirovinu, a najduže tri godine od dana donošenja odluke o
nesposobnosti.

(8)
Prava ovlaštene službene osobe iz mirovinskog osiguranja utvrđuju se posebnim
zakonom.

(9) Ovlaštenoj službenoj osobi koja ostvari pravo na
mirovinu pripada otpremnina u visini zadnjih pet plaća obračunatih prema općim
propisima.

(10)
Obitelj ovlaštene službene osobe koja izgubi život u obavljanju službe ili
povodom obavljanja službe ima pravo na nadoknadu troškova pokopa, a uzdržavani
članovi obitelji i jednokratnu novčanu pomoć u visini šest zadnjih plaća
ovlaštene službene osobe.

(11)
Ostvarivanje prava iz stavka 10. ovoga članka isključuje ostvarivanje istih
prava iz kolektivnog ugovora.

Obveze
zaposlenika

Članak 31.

(1) Državni službenici kaznionica, zatvora i Centra
za izobrazbu međusobno surađuju i pridonose ostvarenju svrhe izvrša­vanja
kazne.

(2) Zaposlenici su dužni sve podatke o zatvorenicima
čuvati kao službenu i profesionalnu tajnu za vrijeme i nakon prestanka službe,
odnosno rada.

(3) Zaposlenici trebaju svojim ponašanjem pozitivno
utjecati na zatvorenike.

(4) Prigodom svakog ulaska u kaznionicu i zatvor
zaposlenike se može pretražiti.

(5) Ravnatelj Uprave za zatvorski sustav svojom
odlukom može odrediti da zaposlenici u nekoj kaznionici i zatvoru nose
jednoobraznu odjeću.

(6) Državni službenici surađuju s osobama iz članka
5. stav­ka 3. ovoga Zakona radi ostvarenja svrhe izvršavanja kazne zatvora.

(7) Radi potreba službe može se ovlaštenu službenu
osobu iz članka 28. ovoga Zakona obvezati na rad dulji od punoga radnog
vremena.

(8) Radi potreba službe može se ovlaštenoj službenoj
osobi iz članka 28. ovoga Zakona privremeno uskratiti ili iznimno prekinuti
korištenje godišnjeg odmora.

(9) Radi potreba službe ravnatelj Uprave za zatvorski
sustav može ovlaštenu službenu osobu iz članka 28. ovoga Zakona privremeno premjestiti
na rad u drugu kaznionicu ili zatvor do tri mjeseca, a uz njegovu suglasnost do
šest mjeseci u tijeku kalendarske godine.

(10) Ovlaštena službena osoba dužna je i kada nije u
službi javiti Središnjem uredu Uprave za zatvorski sustav i upravi kaznionice,
odnosno zatvora saznanje o važnim činjenicama koje mogu utjecati na izvršavanje
kazne zatvora.

(11) Sposobnost za obavljanje poslova ovlaštene
službene osobe utvrđuje zdravstvena komisija osnovana odlukom ministra
nadležnog za poslove pravosuđa i ministra nadležnog za unutarnje poslove.
Ovlaštenoj službenoj osobi koja odbije postupiti po rješenju o upućivanju na
ocjenu sposobnosti za obavljanje poslova ovlaštene službene osobe prestaje
služba s danom konačnosti rješenja o upućivanju.

Izobrazba
zaposlenika

Članak 32.

(1) Za zaposlenike u kaznionicama i zatvorima obvezna
je stalna stručna izobrazba u skladu s pravilnikom i programima izobrazbe koje
donosi ministar nadležan za poslove pravosuđa.

(2) Izobrazba se provodi u Centru za izobrazbu koji
je u skladu sa člankom 19. stavkom 1. ovoga Zakona ustrojbena jedinica Uprave
za zatvorski sustav.

(3) Izobrazba se može provoditi i u drugim
učilištima.

Odjel
osiguranja

Članak
33.

(1)
Državni službenici odjela osiguranja osiguravaju kaznionicu, odnosno zatvor, osobe
i imovinu, nadziru zatvorenike, sudjeluju u provedbi pojedinačnih programa
izvršavanja kazne zatvora uz održavanje unutarnjeg reda i stege, sprovode
zatvorenike i obavljaju druge poslove propisane ovim Zakonom.

(2) Poslove unutarnjeg osiguranja kaznionice, odnosno
zatvora obavljaju državne službenice odjela osiguranja.

(3) Na poslovima vanjskog i unutarnjeg osiguranja
kaznionice i zatvora državni službenici odjela osiguranja mogu koristiti
službene pse.

(4) Sprovođenje zatvorenika obavlja se posebnim i na
odgovarajući način opremljenim vozilom tako da se zaštiti zdrav­lje i ljudsko
dostojanstvo zatvorenika, kako bi bio zaštićen i što manje izložen javnosti.

(5) Državni službenici odjela osiguranja za vrijeme
službe jednako su odjeveni, a u skladu s poslovima i zadaćama svojega
službeničkog mjesta i naoružani.

(6) Državni službenici odjela osiguranja postavljaju
se u posebna zvanja obilježena odgovarajućim znakovljem.

(7) Vlada Republike Hrvatske donijet će propise o
zvanjima, znakovlju i uvjetima stjecanja zvanja državnih službenika odjela
osiguranja te o odorama i službenim vozilima.

(8) Pobliže propise o načinu obavljanja poslova
odjela osiguranja donosi ministar nadležan za poslove pravosuđa.

(9) Državni službenici odjela osiguranja obavljaju i
poslove osiguranja pravosudnih tijela sukladno Zakonu o sudovima i drugim
propisima.

Posebni
uvjeti za prijam u drŽavnu sluŽbu u pravosudnu policiju

Članak 34.

(1) Uz opće uvjete za prijam u državnu službu državni
službenik odjela osiguranja mora imati:

1) posebnu zdravstvenu sposobnost,

2) izvršenu vojnu obvezu.

(2) Ministar nadležan za poslove pravosuđa uz
suglasnost ministra nadležnog za poslove zdravstvene zaštite donosi Pravilnik o
posebnoj zdravstvenoj sposobnosti državnog službenika odjela osiguranja.

Odjel
tretmana

Članak
35.

U
odjelu tretmana u skladu s programima rada predvidjet će se i osigurati
potreban broj stručnjaka: socijalnih radnika, socijalnih pedagoga, pedagoga,
liječnika, psihologa, nastavnika i uči­telja.

Stegovna
odgovornost

Članak
36.

(1) Zaposlenik
zbog povrede službene, odnosno radne dužnosti, odgovara u skladu s općim
propisom. Prijedlog za pokretanja postupka zbog teške povrede službene dužnosti
podnosi upravitelj. Ako upravitelj ne podnese prijedlog, takav prijedlog može
podnijeti ravnatelj Uprave za zatvorski sustav.

(2)
Zbog teške povrede službene dužnosti postupak pokreće, vodi i odluku donosi u
prvom stupnju poseban službenički sud za državne službenike sustava izvršavanja
kazne zatvora u skladu s općim propisima.

(3) Za
rad vježbenika u svezi s obavljanjem stručnih poslova za koje se osposobljava
odgovara državni službenik kojemu je osposobljavanje vježbenika povjereno,
odnosno neposredno nad­re­đeni državni službenik.

TeŠke
povrede sluŽbene duŽnosti

Članak
37.

Osim
teških povreda službene dužnosti utvrđenih općim propisom, teškom povredom
službene dužnosti smatra se i:

1)
odnos sa zatvorenikom koji je izvan propisanih zadataka ili koji je suprotan
svrsi izvršavanja kazne,

2)
nepoduzimanje propisane mjere koje je dovelo do štetne posljedice ili do
ozbiljne mogućnosti njezina nastanka,

3)
onemogućavanje ostvarenja zajamčenih prava zatvorenika,

4)
neopravdani izostanak iz službe tri dana uzastopce ili četiri dana u trideset
dana,

5)
uništenje, otuđenje ili oštećenje povjerene državne imovine, uključujući odoru,
naoružanje i opremu,

6)
nemaran odnos prema državnoj imovini koji je doveo do štetnih posljedica ili do
ozbiljne mogućnosti njihova nastanka,

7)
neprijavljivanje kaznenih djela u svezi sa službom za koja se progoni po
službenoj dužnosti,

8)
neprijavljivanje ponašanja koje je teži stegovni prijestup zatvorenika.

Glava
VI.

SREDSTVA ZA RAD

Financiranje
kaznionica, zatvora i Centra za izobrazbu

Članak
38.

(1)
Sredstva za rad kaznionica, zatvora i Centra za izobrazbu osiguravaju se u državnom
proračunu.

(2) Sredstva ostvarena radom zatvorenika koriste se
kao dopunska sredstva za potrebe programa izvršavanja kazne zatvora. O načinu
korištenja ovih sredstava odlučuje upravitelj kaznionice, odnosno zatvora uz
suglasnost ministra nadležnog za poslove pravosuđa u skladu s Pravilnikom iz
članka 80. stavka 5. ovoga Zakona.

(3) Sredstva iz stavka 2. ovoga članka prihod su
kaznionica, odnosno zatvora, vode se na njihovim računima, a koriste se za
naknade za rad zatvorenika, za tekuća i investicijska ulaganja, nabavu sirovina
i materijala potrebnih za rad te za ostale namjene utvrđene Pravilnikom iz
stavka 2. ovoga članka. Ministar nadležan za poslove pravosuđa može odlučiti da
se sredstva iz stavka 2. ovoga članka rasporede drugoj kaznionici, zatvoru ili
Centru za izobrazbu.

(4) Visina sredstava za tekuće i kapitalne izdatke,
kao i korištenje dopunskih sredstava utvrđuju se na temelju proračuna prihoda i
izdataka te programa rada kaznionica, zatvora i Centra za izobrazbu.

Sredstva
za tekuĆe i kapitalne izdatke

Članak 39.

(1) Tekući izdaci jesu:

1) izdaci za zaposlene,

2) izdaci za materijal, energiju, komunalne i ostale
usluge,

3) izdaci za tekuće održavanje,

4) financijski i ostali vanjski izdaci,

5) izdaci za posebne namjene.

(2) Kapitalni izdaci jesu:

1) izdaci za izgradnju i adaptaciju objekata i
pratećih sadržaja u kaznionicama, zatvorima i Centru za izobrazbu te stanova za
službene potrebe zaposlenika,

2) izdaci za nabavu opreme.

Sredstva za posebne namjene

Članak 40.

Sredstva za posebne namjene, sastoje se od:

1) sredstva za pokriće izdataka uzdržavanja
zatvorenika, koja se koriste za:

– prehranu, odjeću, obuću i smještaj,

– zdravstvenu zaštitu, održavanje čistoće i osobne
higijene,

– naknadu za rad, školovanje i nezaposlenost, novčanu
pomoć i nagradu,

– izdatke upućivanja, sprovođenja, premještaja i
otpuštanja,

– tjelovježbu i slobodne aktivnosti,

– izobrazbu,

– opremu,

– osiguranje od odgovornosti od nesreće na poslu,

– provedbu mjere obveznog liječenja od ovisnosti,

– pokriće izdataka stručnih usluga trećih osoba u
svezi s poslovima iz članka 23. stavka 3. ovoga Zakona,

– troškove pokopa,

2) sredstva za pokriće posebnih izdataka zaposlenika
kaznionice, zatvora i Centra za izobrazbu, koja se koriste za:

– odore, opremu, naoružanje i zdravstvene preglede u
svezi sa službom,

– troškove izobrazbe,

– sredstva veze između Središnjeg ureda Uprave za
zatvorski sustav i kaznionica, zatvora i Centra za izobrabu,

– troškove prijama u službu, odnosno na rad i
sredstva za izdatke privremenog upućivanja na rad u drugu kaznionicu, zatvor i
Centar za izobrazbu,

– izdatke nastale u svezi smrti zaposlenika u
obavljanju službe ili u svezi sa službom,

– naknada zaposlenicima ili trećim osobama u slučaju
tjelesne ozljede nastale napadom zatvorenika u kaznionici, odnosno zatvoru ili
tijekom sprovođenja.

Glava VII.

SUDAC IZVRŠENJA

Ustanovljenje
suca izvrŠenja

Članak
41.

(1) Sudac izvršenja ustanovljuje se u županijskom
sudu za područje njegove mjesne nadležnosti.

(2) U
županijskom sudu na čijem se području nalazi kaznionica ili zatvor čiji opseg
poslova to zahtijeva ustanovljuje se centar za izvršavanje kazne zatvora.

(3)
Centar za izvršavanje čine dva ili više sudaca izvršenja i potrebno stručno i
pomoćno osoblje na čelu sa sucem izvršenja kojega odredi predsjednik suda.

(4)
Vrhovni sud Republike Hrvatske najmanje jedanput godišnje saziva sastanak
sudaca izvršenja radi ujednačavanja provedbe ovoga Zakona.

Stvarna
nadleŽnost i djelokrug suca izvrŠenja

Članak 42.

(1) Sudac izvršenja štiti prava zatvorenika, nadzire
zakonitost u postupku izvršavanja kazne zatvora, te osigurava ravnopravnost i
jednakost zatvorenika pred zakonom.

(2) Sudac izvršenja poduzima radnje i odlučuje o:

1) upućivanju na izdržavanje kazne zatvora,

2) sudskoj zaštiti prava odlučivanjem o žalbi protiv
odluke upravitelja u slučajevima predviđenim ovim Zakonom,

3) odobravanju i opozivu prekida izdržavanja kazne
zatvora,

4) opozivu uvjetnog otpusta,

5) računanju kazne, ako odgovarajuću odluku nije
donio nad­ležni sud,

6) nastupu zastare izvršavanja kazne ili obustavi
izvršavanja kazne zbog smrti zatvorenika, ako odgovarajuću odluku nije donio
nadležni sud,

7) mjerama pomoći poslije otpusta,

8) ostalim slučajevima propisanim ovim Zakonom.

(3) Drugostupanjskom odlukom sudac izvršenja može
ukinuti, preinačiti ili potvrditi odluku upravitelja.

(4) Sudac izvršenja pravomoćnu će odluku dostaviti i
Sre­dišnjem uredu Uprave za zatvorski sustav.

Mjesna
nadleŽnost suca izvrŠenja

Članak 43.

(1) Osuđenika na izdržavanje kazne zatvora upućuje
sudac izvršenja na čijem području osuđenik ima prebivalište, odnosno boravište,
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.

(2) Odluke iz članka 42. stavka 2. točke 2. do 8.
ovoga Zakona, osim odluke o opozivu prekida izdržavanja kazne ili opozivu
uvjetnog otpusta, tijekom izdržavanja kazne zatvora donosi sudac izvršenja
nadležan prema mjestu izdržavanja kazne zatvora.

(3) U slučaju promjene mjesta izdržavanja kazne
zatvora prijepis spisa sudac izvršenja dostavit će drugom nadležnom sucu
izvršenja, odnosno sucu izvršenja nadležnom za nadzor uvjetno otpuštenog ili za
pomoć poslije otpusta.

(4) Odluke o opozivu prekida izdržavanja kazne ili
opozivu uvjetnog otpusta ili mjera pomoći poslije otpusta donosi sudac
izvršenja nadležan prema mjestu osuđenikova prebivališta ili boravišta.

Postupak
pred sucem izvrŠenja

Članak 44.

(1) Postupak pred sucem izvršenja u prvom stupnju
pokreće se na prijedlog stranke ili po službenoj dužnosti, a u drugom stupnju
povodom žalbe.

(2) Sudac izvršenja postupa na način kojim se, prema
temeljnim načelima, jamči djelotvorna zaštita zatvorenikovih prava i interesa.
Na postupak i odlučivanje suca izvršenja primjenjuju se odredbe Zakona o
kaznenom postupku koje se odnose na odlučivanje o žalbi na sjednici vijeća, ako
ovim Zakonom nije drukčije propisano. Tijekom postupka sudac izvršenja će omo­gućiti
strankama da se očituju o činjenicama i o navodima suprotne stranke, te da
predlože utvrđivanje novih činjenica i pribavljanje novih dokaza.

(3) Stranke u postupku jesu: zatvorenik i kaznionica,
odnos­no zatvor.

(4) Tijekom postupka zatvorenik ima pravo na stručnu
pravnu pomoć opunomoćenika po svojem izboru iz reda odvjetnika. Tu pomoć ne
može pružiti osoba koja prema općim propisima ne može biti branitelj u kaznenom
postupku. Ako zatvorenik u roku od dvadeset četiri sata ne osigura nazočnost
opunomoćenika, postupak će se voditi bez njega.

(5) Zatvoreniku se na njegov zahtjev može postaviti
opuno­moćenika ako prema svojem imovnom stanju nije u mogućnosti podmiriti
troškove zastupanja, a nije u mogućnosti sam zastupati svoje interese.

(6) Sudac izvršenja u postupku može pregledati sve
službene dokumente koji se odnose na zatvorenika, posjetiti prostorije
kaznionice, odnosno zatvora, te činjenice utvrđivati i na drugi način.

(7) Sudac izvršenja može održati ročište u
odgovarajućim prostorijama kaznionice ili zatvora.

Postupak
po Žalbi protiv odluke upravitelja

Članak 45.

(1) Zatvorenik može podnijeti žalbu sucu izvršenja
protiv odluke upravitelja u roku od osam dana od dana dostave odluke, ako ovim
Zakonom nije drukčije propisano.

(2) Žalba protiv odluke iz stavka 1. ovoga članka ne
zadržava izvršenje odluke ako ovim Zakonom nije drukčije propisano. U takvu
slučaju upravitelj će odluku odmah priopćiti zatvoreniku, koji žalbu protiv
odluke može podnijeti i izjavom u zapisnik. Sudac izvršenja će o žalbi odlučiti
najkasnije u roku od tri dana od primitka žalbe.

(3)
Zatvorenik se ne može odreći prava na žalbu.

Žalba
na odluku suca izvrŠenja

Članak 46.

(1) Protiv rješenja suca izvršenja u prvom stupnju
stranke, opunomoćenik osuđenika, odnosno zatvorenika, te osobe navedene u
članku 380. stavku 1. i 2. Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine«, br.
62/03. - pročišćeni tekst) mogu izjaviti žalbu u roku od tri dana od dostave
rješenja. Žalba ne zadržava izvršenje rješenja, osim ako ovim Zakonom nije
drukčije propisano.

(2) Žalba se podnosi sucu izvršenja, koji će je bez
odgode dostaviti sudskom vijeću županijskog suda. Sudsko će vijeće o žalbi
odlučiti u roku od osam dana od primitka žalbe.

UpuĆivanje
u prava zatvorenika

Članak
47.

Najmanje
jedanput godišnje nadležni sudac izvršenja obilazi zatvorenike, razgovara s
njima i upućuje ih u njihova prava iz ovoga Zakona i načine ostvarivanja tih
prava.

Dio
treći

TIJEK IZVRŠAVANJA KAZNE ZATVORA

Glava
VIII.

MJERILA ZA UPUĆIVANJE I UPUĆIVANJE NA IZDRŽAVANJE
KAZNE ZATVORA

Sudac
izvrŠenja nadleŽan za upuĆivanje na izdrŽavanje kazne zatvora

Članak
48.

(1)
Prvostupanjski sud koji je sudio u predmetu u kojem je pravomoćno izrečena
bezuvjetna kazna zatvora dostavit će bez odgode prijepise: presude, socijalne
ankete, nalaza vještaka, iz­vat­ka iz kaznene evidencije, a po potrebi i druge
podatke sucu izvršenja nadležnom za upućivanje osuđenika na izdržavanje kazne.

(2)
Nakon primitka prijepisa presude iz stavka 1. ovoga članka sudac izvršenja će u
roku od osam dana poduzeti radnje radi izvršavanja kazne zatvora.

(3) Ako
se osuđenik nalazi u pritvoru, radnje iz stavka 2. ovoga članka poduzima sudac
izvršenja nadležan prema mjestu pritvaranja.

(4) Ako
je mjesto prebivališta ili boravišta osuđenika nepoznato, ili mu je
prebivalište ili boravište u inozemstvu, ili je suđen u odsutnosti, radnje iz
stavka 2. ovoga članka poduzima sudac izvršenja nadležan prema mjestu donošenja
prvostupanjske presude.

Mjerila
za upuĆivanje na izdrŽavanje kazne zatvora

Članak
49.

(1) Osuđenika
osuđenog na kaznu zatvora do šest mjeseci ili kojemu neizdržani dio kazne ne
prelazi šest mjeseci uputit će se u najbliži zatvor prema mjestu prebivališta,
odnosno boravišta.

(2) Osuđenika osuđenog na kaznu zatvora od šest
mjeseci ili dulje ili kojemu neizdržani dio kazne iznosi šest mjeseci ili dulje
uputit će se u Zatvor u Zagrebu radi obavljanja stručnih poslova iz članka 21.
stavka 4. ovoga Zakona, te predlaganja poje­dinačnog programa izvršavanja kazne
zatvora i kaznionice, odnosno zatvora u kojem će se kazna izvršavati. Odluku o
kaznionici, odnosno zatvoru u kojem će se kazna izvršavati donosi Središnji
ured Uprave za zatvorski sustav.

(3) Osuđenika osuđenog na kaznu zatvora kojemu je
ujedno izrečena i sigurnosna mjera obveznoga psihijatrijskog liječenja upu­tit
će se na izvršavanje kazne zatvora i sigurnosne mjere u skladu s odredbom
stavka 2. ovoga članka.

Poziv
i rjeŠenje o upuĆivanju

Članak
50.

(1)
Sudac izvršenja zatražit će socijalnu anketu za osuđenika te prikupiti i druge
podatke koje smatra značajnim za određenje načina izvršavanja kazne, te će
nakon toga pozvati osuđenika radi uručenja rješenja o upućivanju na izdržavanje
kazne zatvora (u daljnjem tekstu: rješenje o upućivanju) i sredstava za
troškove javnog prijevoza do kaznionice, odnosno zatvora u koji se osuđenik
upućuje. Prigodom uručenja rješenja o upućivanju sudac izvršenja upoznat će
osuđenika s odredbama članka 54., 55. i 56. ovoga Zakona. Odgodu izvršavanja
kazne zatvora osuđenik može zatražiti u roku od tri dana od uručenja rješenja o
upućivanju.

(2) Ako
se osuđenik ne odazove pozivu suda, sudac izvršenja izdat će nadležnoj
policijskoj upravi dovedbeni nalog.

(3)
Rješenje o upućivanju sadrži: osobne podatke o osuđe­niku koji se upućuje,
podatke o pravomoćnoj presudi na temelju koje se upućuje, kaznionicu, odnosno
zatvor u koji se upućuje, dan, mjesec i godinu kada se mora javiti, odnosno rok
u kojem mora biti sproveden, te uputu o pravnom lijeku. Žalba protiv rješenja o
upućivanju zadržava izvršenje rješenja.

(4) Dan
javljanja u kaznionicu, odnosno zatvor mora biti određen tako da od uručenja
rješenja o upućivanju do javljanja u kaznionicu, odnosno zatvor protekne
najmanje četrnaest, a naj­više dvadeset jedan dan.

(5)
Troškove javnog prijevoza osuđeniku snosi sud upu­ćivanja.

Obveze
suca izvrŠenja

Članak
51.

(1)
Sudac izvršenja dostavit će kaznionici ili zatvoru prijepise: rješenja o
upućivanju, presude, socijalne ankete, izvatka iz kaznene evidencije kao i
druge podatke kojima raspolaže, najmanje tri dana prije dana javljanja osuđenika
na izdržavanje kazne.

(2) Ako se osuđenik koji je uredno upućen na izdržavanje
kazne ne javi, sudac izvršenja će na temelju izvješća upravitelja izdati nadležnoj
policijskoj upravi nalog za sprovođenje. Tro­škove sprovođenja snosi
kaznionica, odnosno zatvor, koji štetu može naknaditi odgovarajućom primjenom
odredaba članka 150. ovoga Zakona.

(3) Kad se na izdržavanje kazne upućuje osuđenik koji
uzdržava maloljetne osobe ili osobe nesposobne da se brinu za sebe ili nisu
materijalno zbrinute, sudac izvršenja o tome će obavijestiti nadležni centar za
socijalnu skrb, koji je obvezan bez odgode poduzeti potrebite mjere i o tome
izvijestiti suca izvrše­nja.

Tjeralica

Članak
52.

(1) Za
osuđenikom koji se krije sudac izvršenja dat će nalog za raspisivanje tjeralice.
Nalog se dostavlja policijskoj upravi prema sjedištu suca izvršenja. Uhićenog
će se osuđenika smjestiti do pravomoćnosti rješenja u najbliži zatvor prema
sjedištu suca izvršenja. Uhićenog osuđenika će se po pravomoćnosti rješenja o
upućivanju na njegov trošak sprovesti u kaznionicu, odnosno zatvor.

(2)
Sudac izvršenja će dati nalog za povlačenje tjeralice kad se osuđenika uhiti,
ako nastupi zastara izvršavanja kazne ili se ostvare drugi razlozi zbog kojih
tjeralica više nije potrebna.

(3)
Početak izdržavanja kazne zatvora računa se od trenutka kad se osuđenik sam
javio na izdržavanje kazne, a u slučaju prisilnog sprovođenja ili smještaja
prema stavku 1. ovoga članka, od trenutka oduzimanja slobode.

UpuĆivanje
prije pravomoĆnosti presude

Članak
53.

(1)
Pritvorenik može zatražiti upućivanje na izdržavanje kazne prije pravomoćnosti
presude. Pritvorenik može dati izjavu na zapisnik koji će zatvor dostaviti na
odlučivanje predsjedniku vijeća u skladu sa člankom 372. stavkom 3. Zakona o
kaznenom postupku (»Narodne novine«, br. 62/03 – pročišćeni tekst). Prigodom
uzimanja izjave na zapisnik pritvorenik će biti upozoren da će u kaznionici ili
zatvoru u pravima i obvezama biti izjednačen sa zatvorenicima.

(2)
Prigodom odlučivanja o zahtjevu iz stavka 1. ovoga članka predsjednik vijeća
uzet će u obzir trajanje kazne izrečene nepravomoćnom presudom, udaljenost
kaznionice, odnosno zatvora s obzirom na potrebu osiguranja nazočnosti
okrivljenika tijekom kaznenog postupka, te druge okolnosti.

(3)
Pravomoćno rješenje iz stavka 1. ovoga članka dostavlja se sucu izvršenja prema
sjedištu zatvora na daljnji postupak.

(4)
Izdržavanje kazne zatvora po rješenju iz stavka 2. ovoga članka može trajati
najdulje do isteka roka za pritvor propisanog Zakonom o kaznenom postupku.

Glava
IX.

ODGODA
IZVRŠAVANJA KAZNE ZATVORA

Razlozi
za odgodu

Članak
54.

(1)
Sudac izvršenja na molbu osuđenika, a uz njegovu suglasnost i na molbu njegova
bračnog druga ili rođaka iz članka 380. stavka 2. Zakona o kaznenom postupku,
(»Narodne novine«, br. 62/03. - pročišćeni tekst), kao i njegova branitelja,
državnog odvjetnika i centra za socijalnu skrb može donijeti rješenje o odgodi
izvršavanja kazne zatvora. Molba za odgodu izvršavanja kazne zatvora s
potrebnim dokazima može se podnijeti u roku od tri dana od uručenja rješenja o
upućivanju, a nakon proteka toga roka ako su razlozi za odgodu nastali
naknadno, ali ne kasnije od tri dana po saznanju za njihovo postojanje.

(2)
Rješenje iz stavka 1. ovoga članka sudac izvršenja donijet će nakon provedenog
postupka u kojem će utvrditi postojanje razloga za odgodu i to u roku od tri
dana od primitka molbe.

(3)
Razlozi za odgodu jesu:

1)
teška akutna bolest ili znatno pogoršanje postojeće kro­nične bolesti za čije
liječenje nema uvjeta u kaznionici ili zatvoru,

2) smrt
člana obitelji osuđenika,

3)
potreba obavljanja ili dovršenja neodgodivih sezonskih radova te radova
izazvanih elementarnom nepogodom ili drugom nesrećom, a u obitelji osuđenika
nema druge radno sposobne osobe,

4)
obveza osuđenika u dovršavanju započetog posla zbog čijeg bi neobavljanja
nastala znatna materijalna šteta,

5)
završetak školske godine ili polaganja ispita,

6)
dijete mlađe od godinu dana o kojem osuđenik skrbi,

7)
trudnoća osuđenice ako do poroda ne preostaje više od šest mjeseci,

8)
rizična trudnoće osuđenice,

9)
potreba osiguranja skrbi za odgoj i čuvanje maloljetnih osoba, te starih,
bolesnih ili nemoćnih osoba u obitelji osuđenika ili uzdržavanih osoba za koje
postoji potreba skrbljenja prema mišljenju centra za socijalnu skrb nadležnog prema
njihovu mjestu prebivališta, a koju je obvezan osigurati osuđenik.

(4)
Izvršavanje kazne zatvora zbog razloga iz stavka 3. točke 1. ovoga članka može
se odgoditi dok bolest traje; zbog razloga iz točke 2. najdulje do tri mjeseca;
zbog razloga iz točke 3. i 4. do završetka posla, a najdulje do tri mjeseca;
zbog razloga iz točke 5. najdulje do šest mjeseci; zbog razloga iz točke 6., 7.
i 8. najdulje do navršene jedne godine djetetova života; a zbog razloga iz
točke 9. najdulje do šest mjeseci.

(5)
Sveukupna odgađanja izvršavanja kazne mogu trajati ukupno najdulje dvadeset
mjeseci.

Odgoda
vojnim obveznicima

Članak
55.

(1)
Osuđenik pozvan na služenje vojnog roka ili na vojnu vježbu upućuje se na izdržavanje
kazne zatvora prije služenja vojnog roka ili vojne vježbe.

(2) Osuđeniku koji je tijekom služenja vojnog roka
ili trajanja vojne vježbe osuđen na kaznu zatvora do šest mjeseci za kazneno
djelo počinjeno prije početka služenja vojnog roka ili prije vojne vježbe
odgodit će se upućivanje na izdržavanje kazne do završetka služenja vojnog roka
ili trajanja vojne vježbe.

(3) Upućivanje na izdržavanje kazne zatvora odgodit
će se osuđeniku osuđenom na kaznu zatvora ili maloljetničkog zatvora do dvije
godine za kazneno djelo počinjeno prije početka služenja vojnog roka ako do
završetka služenja vojnog roka ne preostaje više od četiri mjeseca.

(4) U slučaju ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske upućivanje na izdrža­vanje
kazne zatvora vojnog obveznika može se odgoditi dok takvo stanje traje.

Opoziv
rjeŠenja o odgodi

Članak
56.

(1)
Rješenje o odgodi izvršavanja kazne zatvora sudac izvršenja će opozvati ako su
prestali razlozi zbog kojih je odgoda odobrena ili ako osuđenik odgodu ne
koristi iz razloga zbog kojeg je odobrena ili čini kažnjive radnje.

(2)
Centar za socijalnu skrb, državno odvjetništvo i policijska uprava, odnosno
postaja obavijestit će suca izvršenja o razlozima za opoziv rješenja o odgodi
izvršavanja kazne zatvora.

Glava
X.

POSTUPAK PRIJAMA ZATVORENIKA I ODREĐIVANJE NAČINA
IZVRŠAVANJA KAZNE ZATVORA

UtvrĐivanje
istovjetnosti prigodom prijama zatvorenika

Članak
57.

(1)
Zatvorenika se prima u kaznionicu ili zatvor na temelju rješenja o upućivanju.

(2)
Prigodom dolaska u kaznionicu ili zatvor utvrđuje se istovjetnost zatvorenika
prema podacima navedenim u sudskoj odluci i drugim podacima važnim za
utvrđivanje istovjetnosti.

(3) Ako
se pojavi sumnja u istovjetnost, ovlaštena službena osoba će osobu koja se
javila na izdržavanje kazne zadržati i odmah obavijestiti policijsku upravu
prema sjedištu kaznionice, odnosno zatvora, koja će poduzeti mjere radi
utvrđivanja istovjetnosti.

Pretraga
i pregled tijela

Članak 58.

Nakon prijama u kaznionicu ili zatvor ovlaštena službena
osoba obavit će osobnu pretragu zatvorenika i pregled tijela.

Uzimanje
posebnih osobnih podataka

Članak 59.

Zatvorenika će se fotografirati, od njega će se uzeti
otisci papilarnih crta, izmjeriti tjelesna visina i težina i zabilježiti osobni
opis.

Postupak
s osobnim stvarima

Članak 60.

(1) Prigodom prijama zatvorenika u kaznionicu ili
zatvor osob­ne stvari će se pregledati.

(2) Osobne stvari čije zadržavanje nije dopušteno i
odjeća koju ne zadržava popisuju se, oduzimaju i pohranjuju na polog stvari,
ili se na zatvorenikov trošak šalju osobi koju on odredi, o čemu se zatvoreniku
daje potvrda. Stvari koje zbog pokvarljivosti nisu prikladne za pohranjivanje
ili uručivanje trećim osobama uništit će se, o čemu se sastavlja zapisnik,
primjerak kojeg se uručuje zatvoreniku.

(3) Stvari za koje se sumnja da su u svezi s
počinjenjem nekoga kaznenog djela oduzet će se od zatvorenika i uz zapisnik
predati nadležnom državnom tijelu. Stvari za koje se sumnja da su namijenjene
bijegu zatvorenika, ugrožavanju reda i sigurnosti, te stvari za koje se sumnja
da mogu narušiti zdravlje oduzet će se i uništiti ili predati nadležnom državnom
tijelu, o čemu će se sastaviti zapisnik. Primjerak zapisnika uručuje se
zatvoreniku.

DopuŠtene
stvari

Članak 61.

(1) Zatvorenik prigodom prijama može zadržati
sljedeće stvari: rublje, odjeću, obuću, remen za hlače, pribor za brijanje koji
ne ugrožava sigurnost, posteljinu, novčanik, notes, vjenčani prsten, sat,
olovku, lulu, cigarete, duhan, upaljač, knjige, fotografije, baterijski
radioprijamnik i druge stvari za osobnu uporabu i higijenu.

(2) U slučaju zlouporabe, stvari iz stavka 1. ovoga
članka mogu se oduzeti.

(3) Upravitelj može dopustiti zatvoreniku da zadrži i
druge stvari ako to nije protivno kućnom redu, interesima sigurnosti i
potrebama pojedinačnog programa izvršavanja kazne zatvora.

(4) Vrsta i količina stvari iz stavka 1. ovoga članka
propisuje se kućnim redom.

Dragocjenosti,
novac, vrijednosnice i isprave

Članak 62.

(1) Dragocjenosti, vrijednosnice, te osobne i druge
isprave popisuju se u nazočnosti zatvorenika i pohranjuju se u kaznionici,
odnosno zatvoru, o čemu se zatvoreniku daje potvrda.

(2)
Zatvorenikov novac popisuje se u njegovoj nazočnosti i pohranjuje na polog
novca ili ostaje kod zatvorenika u skladu s kućnim redom.

(3) Na zahtjev zatvorenika stvari iz stavka 1. ovoga
članka mogu se predati osobi koju on odredi.

Lijekovi
i ortopedska pomagala

Članak
63.

Prigodom
prijama zatvorenik zadržava ortopedska i druga nužna medicinska pomagala, a nužne
lijekove po odobrenju liječ­ni­ka.

Prijamni
zapisnik

Članak
64.

(1)
Prijamni zapisnik je evidencija o prijamu zatvorenika.

(2) U
prijamni zapisnik upisuje se nadnevak i sat prijama zatvorenika, rješenje o
upućivanju i bitna zapažanja o zatvoreniku.

(3)
Prijamni zapisnik potpisuje ovlaštena službena osoba i zatvorenik.

(4)
Prijamni se zapisnik bez odgode, a najkasnije u roku od dvadeset četiri sata
pohranjuje u matici zatvorenika.

Zdravstveni
pregled

Članak 65.

(1) Liječnik će obaviti zdravstveni pregled
zatvorenika najkasnije dvadeset četiri sata od upisa u maticu zatvorenika.

(2) Na zahtjev zatvorenika ili na temelju
zdravstvenih smetnji uočenih prigodom prijama zdravstveni pregled obavit će se
bez odgode.

PriopĆenje
o pravima i obvezama

Članak 66.

Radi ostvarivanja prava iz ovoga Zakona zatvoreniku
moraju biti dostupni ovaj Zakon i kućni red, a odmah će mu se uručiti pisano
objašnjenje o pravima i obvezama za vrijeme izdržavanja kazne zatvora.

Obavijest
o prijamu zatvorenika

Članak 67.

Kaznionica, odnosno zatvor obvezna je o prijamu
zatvorenika u roku od tri dana obavijestiti suca izvršenja nadležnoga za
upućivanje i sud koji je donio presudu u prvom stupnju, a odmah će omogućiti
zatvoreniku da o tome obavijesti članove obitelji.

SmjeŠtaj zatvorenika

Članak 68.

(1) Po dolasku u kaznionicu, odnosno zatvor
zatvorenika će se smjestiti u posebni prostor za prijam u kojem se može zadržati
do trideset dana.

(2) U roku iz stavka 1. ovoga članka prikupit će se
podaci potrebni radi utvrđivanja pojedinačnog programa izvršavanja kazne
zatvora.

PojedinaČni
program izvrŠavanja kazne zatvora

Članak
69.

(1)
Pojedinačni program izvršavanja kazne zatvora (u dalj­njem tekstu: program
izvršavanja) jest skup pedagoških, radnih, zaokupljenosnih, zdravstvenih,
psiholoških i sigurnosnih radnji i mjera kojima se planira izvršavanje kazne
zatvora primjereno osobinama i potrebama zatvorenika te vrsti i mogućnostima
kaznionice, odnosno zatvora. Program izvršavanja donosi se radi ispunjavanja
svrhe izvršavanja kazne zatvora iz članka 7. ovoga Zakona.

(2) Program izvršavanja za svakog zatvorenika donosi
upravitelj na prijedlog stručnog tima kaznionice, odnosno zatvora ili Zatvora u
Zagrebu.

(3) Program izvršavanja sadrži podatke o: smještaju
na odjel, radu, korištenju slobodnog vremena, posebnim postupcima (obvezno
liječenje od ovisnosti, socijalna, psihološka i psihijatrijska pomoć, skupni i
pojedinačni rad), strukovnom usavrša­vanju i izobrazbi, dodiru s vanjskim
svijetom, pogodnostima, posebnim mjerama sigurnosti i program pripreme za
otpust te pomoći nakon otpusta.

(4) Program izvršavanja mijenja se u skladu s
procjenom zatvorenikova ponašanja, te postignutim učincima i okolnostima koje
mogu nastupiti tijekom izvršavanja kazne.

(5) Upravitelj preispituje program izvršavanja
najmanje je­danput u tri mjeseca.

(6) Mjera obveznog liječenja od ovisnosti izvršava se
u skladu s Nacionalnim programom suzbijanja ovisnosti.

(7) S programom izvršavanja i njegovim izmjenama
upoznaje se zatvorenika. Program izvršavanja i njegove izmjene unose se u
osobnik.

Matica
zatvorenika

Članak 70.

(1) Radi zakonitog izvršavanja kazne zatvora
prikupljaju se, objedinjuju, upisuju i pohranjuju podaci o zatvoreniku u maticu
zatvorenika (u daljnjem tekstu: matica).

(2) Matica sadrži:

1) osobne podatke o zatvoreniku,

2) podatke o sudskoj presudi koja se izvršava,

3) rješenje o upućivanju.

(3) Podaci se unose u maticu u roku od četrdeset osam
sati od primitka prijamnog zapisnika.

Osobnik
zatvorenika

Članak 71.

(1) U osobnik zatvorenika (u daljnjem tekstu:
osobnik) unose se podaci i ulaže dokumentacija potrebna za praćenje zakonitog
izvršavanja kazne zatvora i provedbu programa izvršavanja.

(2) Osobnik sadrži:

1) podatke o zatvoreniku, presudi i kazni,

2) prijepis sudskih presuda i odluka drugih državnih
tijela koje se odnose na kaznu i njezino izvršavanje,

3) nalaz i mišljenje odjela tretmana i podatke o zapažanjima
odjela osiguranja,

4) program izvršavanja i njegove izmjene tijekom
izvrša­vanja kazne zatvora.

(3) Podaci o nacionalnosti i vjeri unose se u osobnik
uz zatvorenikovu privolu.

Tajnost
podataka

Članak 72.

(1) Podaci iz osobnika i drugi podaci koje
zaposlenici saznaju tijekom izvršavanja kazne zatvora službena su i
profesionalna tajna.

(2) Pristup zabilježenim podacima iz stavka 1. ovoga
članka dopušten je zatvoreniku, upravitelju, ovlaštenim službenim osobama prema
poslovima i zadaćama njihova službeničkog mjesta i osobama ovlaštenim za nadzor
nad radom kaznionica i zatvora. Zatvoreniku se može uskratiti pristup zabilježenim
podacima sadržanim u pojedinačnim stručnim zapažanjima i mišljenjima ovlaštenih
službenih osoba.

(3) Uvid u podatke iz osobnika na temelju odobrenja
upravitelja mogu izvršiti i tijela unutarnjih poslova u okviru svoje zakonske
ovlasti radi otkrivanja i sprječavanja kaznenih djela.

(4) Po otpustu zatvorenika s izdržavanja kazne zatvora
osobnik se pohranjuje i čuva u skladu s općim propisima o zaštiti ar­hiv­ske
građe.

SrediŠnja
matica

Članak 73.

(1)
Središnji ured Uprave za zatvorski sustav vodi središnju maticu.

(2)
Središnja matica sadrži podatke iz članka 70. ovoga Zakona.

(3)
Pobliže propise o matici, osobniku i drugim evidencijama donosi ministar nadležan
za poslove pravosuđa.

Glava
XI.

SMJEŠTAJ, OPREMA I PREHRANA ZATVORENIKA

SmjeŠtaj
zatvorenika

Članak 74.

(1) Smještaj zatvorenika treba odgovarati
zdravstvenim, higijenskim i prostornim zahtjevima, te klimatskim prilikama.

(2) Zatvorenika se u pravilu smješta u zasebnu
prostoriju. Zajednički se mogu smjestiti zatvorenici za koje se pretpostavlja
da neće međusobno negativno utjecati. Svakom se zatvoreniku osigurava zasebna
postelja. Slobodno vrijeme zatvorenici provode zajedno u prostorijama za dnevni
boravak.

(3) Prostorije u kojima borave zatvorenici moraju
biti čiste, suhe i dovoljno prostrane. Za svakog zatvorenika u spavaonici mora
biti najmanje 4 m2 i
10 m3 prostora.

(4) Svaka prostorija u kojoj zatvorenici žive ili
rade mora imati dnevno i umjetno svjetlo koje omogućuje čitanje i rad bez
smetnji za vid.

(5) Kaznionice i zatvori moraju imati sanitarne
uređaje koji omogućuju obavljanje fizioloških potreba u čistim i primjerenim
uvjetima kad god to zatvorenici žele.

(6) Pitka voda uvijek mora biti dostupna svakom
zatvoreniku.

SmjeŠtaj
zatvorenika invalida

Članak 75.

Zatvorenicima
tjelesnim invalidima osigurava se smještaj primjeren vrsti i stupnju njihove
invalidnosti.

OdrŽavanje
osobne higijene i ČistoĆe prostorija i drugog prostora

Članak
76.

(1) Sve
prostorije i drugi prostori kaznionice, odnosno zatvora moraju se propisno održavati
i redovito čistiti.

(2)
Poslove iz stavka 1. ovoga članka obavljaju zatvorenici u trajanju do dva sata
na dan bez novčane naknade.

(3)
Zatvorenicima se omogućuje svakodnevno pranje tijela. Od zatvorenika se
zahtijeva održavanje osobne higijene. Kaznionica, odnosno zatvor osigurat će
vodu i toaletni pribor za održa­vanje osobne higijene i čistoće rublja, odjeće,
obuće i posteljine. Nošenje brade, brkova i duge kose može se iznimno
ograničiti iz sigurnosnih ili zdravstvenih razloga.

(4)
Nadzor nad održavanjem osobne higijene i čistoće obav­lja liječnik ili druga
osoba medicinske struke.

Rublje,
odjeĆa, obuĆa i posteljina

Članak
77.

(1)
Kaznionica, odnosno zatvor osigurava zatvoreniku rublje, odjeću, obuću i
posteljinu prikladno klimatskim uvjetima.

(2)
Zatvorenik može nositi vlastito rublje, odjeću i obuću te koristiti vlastitu
posteljinu.

(3)
Upravitelj može uskratiti nošenje vlastitog rublja, odjeće i obuće te
korištenje vlastite posteljine iz zdravstveno-higijenskih razloga ili
sigurnosnih razloga.

(4) Za
vrijeme rada zatvorenik nosi propisanu radnu odjeću i obuću i koristi zaštitna
sredstva.

(5) Sve
rublje, odjeća, obuća i posteljina moraju biti čisti i uredni, a radna odjeća i
obuća mora biti čista i uredna sukladno uvjetima rada.

(6)
Prigodom izlaska iz kaznionice, odnosno zatvora zatvorenik nosi vlastito
rublje, odjeću i obuću. Ako nema vlastitu, osigurat će mu se primjerena.

(7) Kod
prijama zatvorenika treba osigurati uvjete da se njegova vlastita odjeća i
obuća uščuva.

(8)
Pobliže propise o rublju, odjeći, obući i posteljini donosi ministar nadležan
za poslove pravosuđa.

Prehrana

Članak
78.

(1) Zatvoreniku
se u pravilnim razmacima osiguravaju odgovarajuće pripremljeni i posluženi
obroci koji kakvoćom i količinom zadovoljavaju prehrambene i higijenske
standarde, a primjereni su dobi, zdravlju, naravi posla koji obavlja, te prema
mogućnostima kaznionice, odnosno zatvora, njegovim vjerskim i kulturnim
zahtjevima.

(2)
Zatvorenica trudnica, dojilja i bolestan zatvorenik dobiva hranu po vrsti i
količini koju odredi liječnik.

(3) Zatvoreniku se osiguravaju najmanje tri obroka
dnevno kalorične vrijednosti od najmanje 3000 kcal dnevno. Sastav i hranidbenu
vrijednost hrane nadzire liječnik ili druga osoba medicinske struke.

(4) Ako nije moguće udovoljiti zahtjevu zatvorenika
za izuzećem nekih vrsta hrane, omogućit će mu se da se o svom trošku opskrbi
prehrambenim proizvodima u prodavaonici kaznionice, odnosno zatvora.

(5)
Ministar nadležan za poslove pravosuđa uz suglasnost ministra nadležnog za
poslove zdravstvene zaštite donosi Pravilnik o standardima smještaja i prehrane
zatvorenika.

Nabava
potrepŠtina

Članak 79.

(1) U prodavaonici kaznionice, odnosno zatvora
zatvorenik može o svom trošku nabavljati prehrambene i druge stvari za osobnu
uporabu.

(2) Prilikom opskrbljivanja prodavaonice uvažavat će
se opravdane potrebe zatvorenika.

(3) Upravitelj može uskratiti zatvoreniku nabavu
potrepština iz sigurnosnih razloga, a na temelju mišljenja liječnika i iz zdrav­stveno-higijenskih
razloga.

(4) Ako u kaznionici, odnosno zatvoru nema
prodavaonice, upravitelj je dužan osigurati nabavu potrepština na drugi odgo­varajući
način.

Glava
XII.

RAD ZATVORENIKA

ZapoŠljavanje
zatvorenika

Članak 80.

(1) Zatvoreniku se omogućuje rad u skladu s njegovim
zdrav­stvenim sposobnostima, stečenim znanjima i mogućnostima kaznionice,
odnosno zatvora.

(2) Zatvorenika se potiče na rad radi održavanja i
stjecanja stručnog znanja i iskustva, njegova osposobljavanja te radi tjelesnih
i duševnih potreba. Na temelju liječničkog mišljenja i pojedinačnog programa
izvršavanja kazne zatvora zatvorenika koji je pristao na rad raspoređuje se na
rad kroz uobičajeno radno vrijeme.

(3) Organizacija rada i način rada moraju biti što
sličniji organizaciji i načinu rada na slobodi.

(4) Zatvorenika se može zaposliti na poslovima u
kaznionici, odnosno zatvoru ili kod drugog poslodavca izvan kaznionice, odnosno
zatvora.

(5) Zatvorenika se raspoređuje na rad u kaznionici,
odnosno zatvoru prema Pravilniku o radu i strukovnoj izobrazbi, popisu i opisu
radnih mjesta zatvorenika, te naknadi za rad i nagradi, koji donosi ministar
nadležan za poslove pravosuđa.

(6) Nije dopušteno zapošljavanje zatvorenika na službenička
i radna mjesta utvrđena pravilnikom o unutarnjem redu kaznionice, odnosno
zatvora.

(7) Zatvorenika se osigurava od nezgoda na poslu i
profesionalnih oboljenja.

(8) Postizanje financijske dobiti od zatvorenikova
rada ne smije biti na štetu svrhe izvršavanja kazne zatvora.

ZapoŠljavanje
kod drugog poslodavca i obavljanje vlastite djelatnosti

Članak 81.

(1) Zatvorenik može, uz osobni pristanak, raditi
izvan kaznionice, odnosno zatvora kod drugog poslodavca na temelju ugovora koji
s poslodavcem sklapa kaznionica, odnosno zatvor, a odobrava ga Središnji ured
Uprave za zatvorski sustav. Ugovorom se utvrđuju međusobna prava i obveze.

(2) Uz
pristanak poslodavca može se odobriti nastavak rada kod poslodavca zatvoreniku
kojem je izrečena kazna zatvora do šest mjeseci, ako uz nju nije izrečena
zabrana obavljanja zvanja, djelatnosti ili dužnosti.

(3) Zatvoreniku koji samostalno obavlja gospodarsku i
drugu djelatnost, a kojemu je izrečena kazna zatvora do šest mjeseci, može se
odobriti nastavak obavljanja iste djelatnosti u ili izvan kaznionice, odnosno
zatvora. Dok zatvorenik samostalno obavlja gospodarsku ili drugu djelatnost sam
snosi troškove svojega smještaja i obavljanja djelatnosti u toj kaznionici,
odnosno zatvoru.

(4) O molbi iz stavka 2. i 3. ovoga članka odlučuje
Središnji ured Uprave za zatvorski sustav po prethodno pribavljenom mišljenju
upravitelja.

(5) Ministar nadležan za poslove pravosuđa donosi
pobliže propise o načinu izvršavanja kazne zatvora pod uvjetima predviđenim u
ovom članku.

Radno
vrijeme

Članak
82.

(1)
Radno vrijeme zatvorenika određuje se po općim propisima.

(2) U
kaznionici, odnosno zatvoru u kojem se ne može osigurati rad svim radno
sposobnim zatvorenicima koji žele raditi, prekovremeni rad nije dopušten.

Odmori

Članak
83.

(1)
Odmor u tijeku rada, dnevni i tjedni odmor određuju se prema općim propisima.

(2)
Godišnji odmor može trajati od osamnaest do trideset radnih dana, ovisno o
duljini rada za vrijeme izdržavanja kazne, uvjetima rada i složenosti poslova
radnog mjesta, što se pobliže uređuje Pravilnikom iz članka 80. stavka 5. ovoga
Zakona.

Naknada
za rad i nagrada

Članak
84.

(1)
Naknada za rad zatvorenika u kaznionici, odnosno zatvoru umnožak je osnovice za
izračun naknade za rad i koeficijenta njegova rada. Osnovica za izračun naknade
za rad iznosi 20 % od bruto osnovice za obračun plaća državnih službenika i
namje­štenika. Koeficijenti rada zatvorenika utvrđuju se Pravilnikom iz članka
80. stavka 5. ovoga Zakona.

(2) Od naknade za rad zatvorenik koji nije po drugoj
osnovi osiguran može uplaćivati doprinose za mirovinsko osiguranje najmanje
prema bruto osnovici za obračun plaća državnih službenika i namještenika.

(3) Na naknadu za rad ne plaćaju se porezi i
doprinosi.

(4) Zatvorenika koji se ističe osobitim učincima rada
može se izvanredno nagraditi u skladu s Pravilnikom iz članka 80. stav­ka 5.
ovoga Zakona.

(5) Naknada za rad zatvorenika kod privatnog
poslodavca utvrđuje se prema općim aktima poslodavca. Tako utvrđena vrijednost
rada uplaćuje se na račun kaznionice, odnosno zatvora, od koje se zatvoreniku
isplaćuje naknada za rad u visini od 25 %, a ne može biti manja od naknade za
rad propisane u stavku 1. ovoga članka.

Raspolaganje naknadom za rad i obvezna uŠteĐevina

Članak 85.

(1) Od naknade za rad zatvorenika 30% se odvaja kao
obvezna ušteđevina i polaže na banku ili štedionicu. Ostalim dijelom naknade za
rad zatvorenik slobodno raspolaže u skladu s odredbama kućnog reda.

(2) Na zahtjev zatvorenika upravitelj može odobriti
da se iznos iz stavka 1. ovoga članka upotrijebi u skladu s odredbama ovoga
Zakona.

NovČana pomoĆ

Članak 86.

Zatvorenicima bez prihoda koji su stariji od šezdeset
pet godina ili trajno radno nesposobnima ili nezaposlenima bez svoje krivnje
dulje od tri mjeseca neprekidno osigurava se na teret državnog proračuna
tromjesečna novčana pomoć u visini od 20 % umnoška osnovice za izračun naknade
za rad i koeficijenta 1.

Povreda
obveza iz rada

Članak 87.

(1) Povrede obveza iz rada jesu: kašnjenje na posao,
neo­prav­dano izbivanje s posla, napuštanje posla, namjerno dovođenje u stanje
umanjene radne sposobnosti, namjerno oštećivanje sredstava za rad, te
nepoštovanje organizacije i načina rada.

(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka zatvoreniku
se može za svaki započeti sat kašnjenja na posao ili neopravdanog izbivanja s
posla od naknade za rad odbiti razmjerni dio, može ga se premjestiti na druge
poslove, te prekinuti rad.

(3) Odluku o odbicima, premještaju i prekidu rada
zatvorenika donosi poslodavac, o čemu pisanim putem obavješćuje kaznionicu,
odnosno zatvor.

Pronalasci i tehniČka unaprjeĐenja

Članak 88.

Za pronalaske i tehnička unaprjeđenja ostvarena
tijekom izdržavanja kazne zatvora zatvoreniku pripadaju prava prema općim
propisima.

Naknada za vrijeme izobrazbe

Članak 89.

Zatvoreniku koji uredno izvršava obveze izobrazbe
pripada naknada u visini od 25% osnovice iz članka 84. stavka 1. ovoga Zakona
pomnožene s koeficijentom 1, a izdatak je državnog proračuna.

Potvrda o radu

Članak
90.

Na
zatvorenikov zahtjev kaznionica, odnosno zatvor izdat će mu potvrdu o radu
tijekom izdržavanja kazne.

Glava
XIII.

IZOBRAZBA ZATVORENIKA

Organiziranje
izobrazbe

Članak
91.

(1)
Kaznionica, odnosno zatvor u skladu sa svojim mogućnostima organizira osnovnu i
strukovnu izobrazbu i stjecanje dodatnih radnih vještina zatvorenika.

(2) Izobrazba se organizira u kaznionici, odnosno
zatvoru i izvan kaznionice, odnosno zatvora, u skladu s općim propisima.

(3) Ministar nadležan za poslove pravosuđa uz
suglasnost ministra nadležnog za poslove prosvjete donosi Pravilnik o os­nov­noj
i strukovnoj izobrazbi zatvorenika.

Opismenjavanje
i osnovno Školovanje

Članak
92.

(1)
Kaznionica, odnosno zatvor, organizira osnovno školovanje do dvadeset jedne
godine života zatvorenika koji nemaju završenu osnovnu školu.

(2)
Opismenjavanje nepismenih zatvorenika organizira se neovisno o životnoj dobi.

Vrsta
izobrazbe

Članak 93.

(1) Vrsta izobrazbe određuje se programom
izvršavanja, a ovisi o sposobnostima i sklonostima zatvorenika, trajanju kazne
i drugim okolnostima značajnim za ostvarivanje svrhe izvršavanja kazne, te
mogućnostima kaznionice, odnosno zatvora.

(2)
Nakon završene izobrazbe, odnosno dijela izobrazbe, zatvoreniku se daje svjedodžba
iz koje ne smije biti vidljivo da je školovan u kaznionici, odnosno zatvoru.

(3)
Zatvoreniku se može omogućiti stjecanje višeg i visokog stupnja izobrazbe na
vlastiti trošak ako se program izobrazbe može uskladiti sa sigurnosnim
razlozima.

Glava
XIV.

VJEROISPOVIJEDANJE I DUŠOBRIŽNIŠTVO

Zadovoljavanje
vjerskih potreba

Članak
94.

(1)
Zatvorenik ima pravo na vjeroispovijedanje koristeći vlastitu vjersku
literaturu i stvari za religijsku uporabu. U slučaju zlouporabe, stvari za
religijsku uporabu mogu se oduzeti.

(2)
Zatvorenik ima pravo kontaktirati s vjerskim službenikom svoje vjerske zajednice.

DuŠobriŽniŠtvo

Članak
95.

(1) U
kaznionici, odnosno zatvoru u kojem je veći broj zatvorenika iste vjere,
vjerskom će se službeniku za potrebe vjerskih obreda najmanje jedanput tjedno
osigurati prikladan prostor i vrijeme.

(2)
Upravitelj može privremeno isključiti zatvorenika iz sudjelovanja u vjerskom
obredu ako je to nužno iz razloga održavanja sigurnosti i reda, o čemu će
upoznati vjerskog službenika.

Glava
XV.

ORGANIZIRANJE SLOBODNOG VREMENA ZATVORENIKA

KoriŠtenje
slobodnog vremena

Članak
96.

(1)
Kaznionica, odnosno zatvor osigurat će prostor i opremu za svrhovito korištenje
slobodnog vremena.

(2) Kaznionica, odnosno zatvor organizira različite
vrste aktivnosti za zadovoljavanje tjelesnih, duhovnih i kulturnih potreba
zatvorenika.

(3) Slobodno vrijeme zatvorenika organizira se u:
likovnim, tehničkim, glazbenim, literarnim, dramskim, novinarskim, infor­matičkim
i sličnim radionicama, raspravnim klubovima, vježbaonicama i tome slično.

(4) Sadržaj organiziranoga slobodnog vremena određuje
se programom izvršavanja.

(5) Zatvoreniku će se prema mogućnostima kaznionice,
odnosno zatvora omogućiti samoorganiziranje slobodnog vremena (hobby) na
vlastiti trošak ako to ne narušava sigurnost i red i ne ometa druge
zatvorenike.

(6) Radi organiziranog sudjelovanja u predlaganju
načina korištenja slobodnog vremena kroz različite aktivnosti za zadovoljavanje
tjelesnih, duhovnih i kulturnih potreba, mogu se osnovati povjerenstva
zatvorenika.

(7) Broj, sastav, izbor i rad povjerenstava
zatvorenika utvrđuje se kućnim redom.

KnjiŽnica

Članak 97.

(1) Kaznionica, odnosno zatvor opremit će knjižnicu
dovoljnim brojem knjiga iz različitih područja.

(2) Kaznionica, odnosno zatvor koji nema knjižnicu
organizirat će posudbu knjiga iz mjesne knjižnice.

Nabava knjiga, novina i Časopisa

Članak 98.

Zatvorenik može nabavljati knjige, novine i časopise
na vlastiti trošak. Knjige, novine i časopisi u zatvorenim kaznionicama,
odnosno zatvorima nabavljaju se posredovanjem kaznionice, odnosno zatvora.

TjelovjeŽba

Članak 99.

Kaznionica, odnosno zatvor, u skladu sa svojim moguć­nostima,
osigurat će zatvoreniku uvjete za tjelovježbu, šport i rekreaciju.

Priredbe

Članak 100.

Kaznionica, odnosno zatvor organizirat će za
zatvorenike prigodna raznovrsna športsko-rekreacijska natjecanja, predavanja i
umjetničke priredbe najmanje jedanput u tri mjeseca.

Radio
i televizija

Članak
101.

(1)
Kaznionica, odnosno zatvor organizirat će praćenje radijskog i televizijskog
programa u skladu s kućnim redom.

(2)
Organizirano praćenje televizijskog programa upravitelj može uskratiti
zatvoreniku ako je to nužno radi održavanja reda i sigurnosti.

Stvar
i djelo nastalo u slobodno vrijeme

Članak
102.

(1)
Stvar ili drugo djelo zatvorenika nastalo u slobodno vrijeme po naknadi
troškova izrade zatvorenikovo je vlasništvo. Tako nastala djela mogu postati
vlasništvo kaznionice, odnosno zatvora samo uz suglasnost zatvorenika i nakon
isplate naknade njegovih troškova nabave materijala.

(2)
Kaznionica, odnosno zatvor organizirat će jedanput godišnje izložbu i prodaju
stvari nastalih u slobodno vrijeme, uz pristanak zatvorenika autora.

(3)
Pobliže propise o troškovima izrade, procjeni, izlaganju, pohranjivanju i
prodaji stvari nastalih radom zatvorenika u slobodnom vremenu donosi ministar
nadležan za poslove pravosuđa.

Glava
XVI.

LIJEČENJE I POSTUPAK S BOLESNIMA

ZaŠtita
zdravlja

Članak
103.

(1)
Zatvoreniku se osigurava liječenje i redovita briga o tjelesnom i duševnom
zdravlju.

(2) Zatvorenik je dužan poduzimati nužne mjere u
svrhu zaštite zdravlja i higijene i držati se uputa liječnika o provedbi
liječenja i sprječavanju zaraznih bolesti.

(3) Ambulanta kaznionice, odnosno zatvora mora biti
opremljena u skladu s propisima iz područja zdravstva i opskrbljena priručnim
spremištem lijekova.

Obvezan
lijeČniČKi pregled

Članak 104.

(1) Prigodom prijama zatvorenika na izdržavanje kazne
zatvora, kao i prigodom otpusta obvezan je liječnički pregled. Podatke o stanju
zdravlja liječnik unosi u zdravstveni karton i osobnik.

(2) Zatvorenika koji je bolestan ili ozlijeđen,
odnosno kod kojeg se na temelju njegova izgleda ili ponašanja može
pretpostaviti da je tjelesno ili duševno bolestan, liječnik je obvezan
pregledati i poduzeti sve potrebno da se bolest spriječi, liječi ili ne
pogorša.

(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka na prijedlog
i preporuku liječnika program izvršavanja će se uskladiti sa zdravstvenim
stanjem zatvorenika.

Ortopedska
i druga pomagala

Članak
105.

Potreba
nabave ortopedskog pomagala, naočala, slušnog aparata ili drugog pomagala na
prijedlog liječnika kaznionice, odnosno zatvora, utvrđuje se u skladu s
propisima iz područja zdravstva. Pri odlučivanju o troškovima uzet će se u
obzir zatvorenikove imovne mogućnosti i duljina izrečene kazne.

SmjeŠtaj
radi lijeČenja

Članak 106.

(1) O smještaju zatvorenika u bolesničku sobu iste
kaznionice, odnosno zatvora radi liječenja odlučuje liječnik.

(2) U slučaju težih ili dugotrajnih bolesti za čije
uspješno liječenje ne postoje uvjeti u kaznionici, odnosno zatvoru zatvorenika
će se na prijedlog liječnika premjestiti u kaznionicu, odnosno zatvor u kojem
postoje uvjeti za takvo liječenje ili u zatvorsku bolnicu. Za vrijeme liječenja
u zatvorskoj bolnici prema zatvoreniku će se provoditi program izvršavanja
utvrđen u kaznionici, odnosno zatvoru iz kojeg je upućen na liječenje.

(3) Kad postoji opasnost ugrožavanja života
zatvorenika zbog dužeg prijevoza u kaznionicu, odnosno zatvor iz stavka 2.
ovoga članka, kao i kad ne postoji mogućnost potrebnoga specijalističkog
liječenja, na prijedlog liječnika zatvorenika će se uputiti u zdravstvenu
ustanovu. O upućivanju odlučuje Središnji ured Uprave za zatvorski sustav. U
slučaju žurnosti o upućivanju će odlučiti upravitelj i o tome obavijestiti
Središnji ured Uprave za zatvorski sustav.

(4) Vrijeme provedeno u zdravstvenoj ustanovi radi
liječenja uračunava se u kaznu.

SpecijalistiČki
pregled

Članak
107.

(1) Zatvorenik ima pravo tražiti pregled liječnika
specijalista ako takav pregled nije odredio liječnik kaznionice, odnosno
zatvora.

(2) Ako liječnik specijalist utvrdi da
specijalistički pregled nije bio nužan, troškove snosi zatvorenik.

(3) Odobrenje i mjesto pregleda odredit će upravitelj
ovisno o sigurnosnim razlozima.

(4) Liječnik specijalist može propisati isključivo
lijekove koji se nalaze na pozitivnoj listi lijekova Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje.

LijeČenje
zubi

Članak
108.

(1)
Zatvoreniku će se liječiti i popravljati zubi.

(2) Stomatološka protetika se u skladu s propisima iz
područja zdravstva omogućuje u pravilu na trošak zatvorenika. Ako zatvorenik
nema sredstava, a stomatološka se protetika prema mišljenju liječnika
kaznionice, odnosno zatvora ne može odgoditi bez opasnosti po zdravlje,
troškovi se mogu naknaditi iz državnog proračuna.

Medicinski
pokus i lijeČenje

Članak
109.

(1)
Zatvorenika se ne smije podvrgnuti niti jednom medicinskom ili drugom pokusu pa
ni onda kad je s tim suglasan.

(2)
Liječenje se neće primjenjivati bez pristanka zatvorenika niti kad za to
postoje medicinske indikacije, osim u slučajevima predviđenim propisima iz
područja zdravstva.

Postupak
pri odbijanju hrane

Članak
110.

Zatvorenik
koji ustrajno odbija hranu pod trajnim je liječničkim nadzorom. Zatvorenika će
se upozoriti da svojim postupkom ugrožava svoje zdravlje i život. Prisilno
hranjenje nije dopušteno, a medicinska intervencija primijenit će se prema
općim propisima medicine.

ZaŠtita
majČinstva

Članak
111.

(1)
Trudnici i majci s djetetom koje je rodila za vrijeme izdržavanja kazne zatvora
osigurava se cjelovita zdravstvena zaštita u svezi s trudnoćom, porođajem i
majčinstvom.

(2) Trudnicu će se šest tjedana prije poroda
smjestiti u odjel za rodilje, a na prijedlog liječnika i prije, a nakon toga u
odjel za majku s djetetom, u kojem, u pravilu, ostaje do navršene treće godine života
djeteta.

(3) Ako trudnica kaznu zatvora izdržava u kaznionici,
odnosno zatvoru u kojem nema odjela za rodilje, uputit će se u kaznionicu,
odnosno zatvor u kojem takav odjel postoji ili na prijedlog liječnika u najbližu
specijaliziranu zdravstvenu ustanovu.

(4) Porod trudnice zatvorenice obavit će se u
specijaliziranoj zdravstvenoj ustanovi.

(5) Dijete će ostati uz majku na njezin zahtjev na
temelju odluke centra za socijalnu skrb do navršene treće godine života, a
nakon toga centar za socijalnu skrb poduzet će potrebne mjere za smještaj
djeteta. Opremu za dijete te stručnu skrb i zdravstvenu zaštitu djeteta
osigurava kaznionica, odnosno zatvor. Ovlaštena osoba centra za socijalnu skrb
obvezna je jedanput u tri mjeseca, a po potrebi i češće posjetiti kaznionicu,
odnosno zatvor radi nad­zora odnosa majke, te poduzeti odgovarajuće mjere ako
je to potrebno.

(6) Zatvorenica trudnica te majka i dijete imaju
pravo na tjedne posjete članova obitelji.

(7) Poslove na kojima u kaznionici, odnosno zatvoru
može raditi trudnica, rodilja i majka uz koju je dijete do navršene tri godine života
predlaže liječnik.

(8) Tijekom boravka djeteta uz majku zatvorenicu,
kaznionica, odnosno zatvor će osigurati boravak djeteta u predškolskoj ustanovi
izvan kaznionice, odnosno zatvora.

Postupak
s duŠevno oboljelima

Članak 112.

(1) Na temelju obrazloženog mišljenja stručnog tima
zatvorske bolnice zatvorenika koji za vrijeme izdržavanja kazne zatvora duševno
oboli ili pokazuje teške duševne poremećaje sudac izvršenja može uputiti u
psihijatrijsku ustanovu prema odredbama članka 22. do 38. Zakona o zaštiti
osoba s duševnim smetnjama (»Narodne novine«, br. 111/97., 27/98., 128/99. i
79/02.). Sprovođenje u psihijatrijsku ustanovu obavit će državni službenici
odjela osiguranja.

(2) Troškove smještaja i liječenja duševno oboljelih
snosi ministarstvo nadležno za poslove zdravstvene zaštite iz sredstava državnog
proračuna.

(3) Liječenje u zdravstvenoj ustanovi može trajati
najdulje do isteka kazne.

(4) Ako
je liječenje dovršeno prije isteka kazne, sudac izvršenja odlučit će o nastavku
izdržavanja kazne. Vrijeme provedeno na liječenju uračunava se u kaznu.

Obavijest
o bolesti

Članak
113.

O
svakoj težoj bolesti zatvorenika, ako on sam nije u mogućnosti, kaznionica,
odnosno zatvor obavijestit će osobu koju on odredi ili članove obitelji.

Postupak
u sluČaju smrti

Članak
114.

(1) O
zatvorenikovoj smrti kaznionica, odnosno zatvor obavijestit će najžurnije
njegovu obitelj, sud upućivanja, sud koji je donio presudu u prvom stupnju,
suca izvršenja i matičara na čijem se području nalazi kaznionica, odnosno
zatvor.

(2)
Posmrtni ostaci umrlog predat će se obitelji radi pokopa. Troškove pokopa snosi
obitelj.

(3) Ako
obitelj odbije preuzeti posmrtne ostatke ili umrli nema obitelj, pokopat će se
na mjesnom groblju na trošak centra za socijalnu skrb prema sjedištu
kaznionice, odnosno zatvora. Centar za socijalnu skrb troškove pokopa može
naknaditi iz ostavine umrlog zatvorenika.

TroŠkovi
lijeČenja izvan kaznionice, odnosno zatvora

Članak
115.

Za
vrijeme boravka izvan kaznionice, odnosno zatvora, koje vrijeme se uračunava u
kaznu, zatvorenik ima pravo na zdravstvenu zaštitu na teret kaznionice, odnosno
zatvora.

Postupak
sa zdravstvenom dokumentacijom

Članak
116.

Tijekom
izdržavanja kazne i prilikom otpusta zatvoreniku se može na njegov zahtjev dati
potvrda o zdravstvenom stanju i tijeku liječenja.

Glava
XVII.

DODIR S VANJSKIM SVIJETOM

Posjeti
zatvoreniku

Članak
117.

(1) Zatvorenik ima pravo na posjete članova obitelji
dva puta mjesečno i blagdanom u trajanju najmanje jedan sat.

(2) Maloljetna djeca mogu posjećivati roditelja
zatvorenika svaki tjedan i blagdanom. Maloljetna djeca do četrnaest godina
posjećuju zatvorenika u pratnji odrasle osobe iz stavka 1. ovoga članka ili
skrbnika.

(3) Kaznionica, odnosno zatvor će u skladu sa svojim
mogućnostima posebno opremiti prostore za posjet djece iz stav­ka 2. ovoga
članka.

(4) Zatvorenika po odobrenju upravitelja mogu
posjećivati i druge osobe.

(5) Broj posjetitelja može se ograničiti do broja
kojim se jamči sigurnost i red te sigurnost posjetitelja.

(6)
Posjet se može prekinuti kad posjetitelj ili zatvorenik unatoč opomeni krši
odredbe ovoga Zakona ili drugih propisa donesenih na temelju ovoga Zakona.

(7)
Posjetitelj odvjetnik, državni odvjetnik ili javni bilježnik može zatvoreniku
predati spise ili dokumente u njegovoj pravnoj stvari.

(8)
Posjetitelj mora dokazati svoju istovjetnost.

(9)
Kaznionice, odnosno zatvori vode evidenciju posjetitelja, koja sadrži osobne
podatke posjetitelja i datum posjeta.

Uskrata
posjeta

Članak
118.

(1)
Upravitelj može uskratiti posjet iz razloga sigurnosti.

(2)
Upravitelj može u slučaju zlouporabe uskratiti posjet odvjetnika koji
zatvorenika zastupa u pravnim stvarima, o čemu će obavijestiti zatvorenika.

(3)
Obrazloženu odluku o uskrati posjeta osoba iz stavka 2. ovoga članka upravitelj
će uručiti zatvoreniku. Zatvorenik ima pravo žalbe sucu izvršenja u roku od
dvadeset četiri sata. Žalba ne zadržava izvršavanje.

Nadzor
posjeta

Članak
119.

(1)
Posjet se može nadzirati iz sigurnosnih razloga, s čim će posjetitelji na
odgovarajući način biti upoznati.

(2)
Posjet odvjetnika se ne nadzire.

Pretraga
posjetitelja i stvari

Članak
120.

(1) U
kaznionicama, odnosno zatvorima, može se obaviti pretraga posjetitelja i
stvari.

(2) U
slučaju sumnje na unos nedopuštenih stvari obavlja se temeljita osobna
pretraga.

(3)
Osobnu pretragu posjetitelja obavlja ovlaštena službena osoba istoga spola.

Posjet
kaznionici, odnosno zatvoru

Članak
121.

(1)
Kaznionica, odnosno zatvor, omogućit će posjet pred­stav­nicima ili ovlaštenim
osobama tijela državne vlasti ili drugih tijela koja u skladu s ovim Zakonom i
općim propisima, te međunarodnim pravom obavljaju nadzor nad radom kaznionica i
zatvora.

(2) Upravitelj će omogućiti predstavnicima ili
ovlaštenim osobama nadležnih državnih tijela obavljanje izvida i prikupljanje
podataka potrebnih za vođenje kaznenog postupka.

(3) Središnji ured Uprave za zatvorski sustav može
odobriti posjet predstavnicima:

1) institucija i udruga koje se bave zaštitom
ljudskih prava zatvorenika,

2) sredstava javnog priopćavanja,

3) institucija, udruga i osobama koje se bave
poslovima proučavanja suzbijanja i prevencije kriminala,

4) tijela jedinica područne (regionalne) samouprave.

(4) Svrhu posjeta posjetitelj mora obrazložiti
pisanim putem.

(5) Središnji ured Uprave za zatvorski sustav može
posjetitelju iz stavka 3. ovoga članka odobriti razgovor sa skupinom
zatvorenika ili s jednim zatvorenikom.

(6) Središnji ured Uprave za zatvorski sustav može
odobriti fotografiranje objekata u kaznionici, odnosno zatvoru. Zaposlenike i
zatvorenike u objektima može se fotografirati samo uz njihov pristanak.

(7) Posjetitelja će se upozoriti koji su podaci službena
tajna te da se mogu objaviti jedino uz odobrenje Središnjeg ureda Uprave za
zatvorski sustav.

(8) Podaci koji su službena i profesionalna tajna, a
odnose se na pojedinačni kazneni predmet ili pojedinca, uskratit će se u skladu
sa Zakonom o zaštiti tajnosti podataka.

(9) U kaznionicama i zatvorima može se obaviti
pretraga posjetitelja iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka.

(10) Posjeti osoba iz stavka 3. ovoga članka mogu se
odgoditi ili uskratiti iz sigurnosnih razloga.

ZaŠtita
privatnosti

Članak
122.

(1)
Upravitelj će zaposlenike i zatvorenike upoznati s posjetiteljem iz članka 121.
stavka 3. ovoga Zakona i objasniti im razlog posjeta.

(2)
Zatvorenik ima pravo odbiti susret s posjetiteljem, fotografiranje i snimanje.

Posjet
konzularnih i diplomatskih predstavnika

Članak
123.

Konzularni
i diplomatski predstavnici strane države mogu posjećivati zatvorenika državljanina
svoje države pod uvjetom uzajamnosti.

Dopisivanje

Članak 124.

(1) Zatvorenik ima pravo na neograničeno dopisivanje
na vlastiti trošak.

(2) U zatvoru, zatvorenoj kaznionici i zatvorenom
odjelu kaznionice sadržaj pisama se nadzire.

(3) Upravitelj zatvorene kaznionice, odnosno zatvora
može uskratiti dopisivanje iz sigurnosnih razloga, o čemu će obavijestiti
zatvorenika, a pismo uložiti u osobnik. Protiv odluke upravitelja zatvorenik može
podnijeti žalbu sucu izvršenja.

(4) Zatvorenik se ima pravo, bez ograničenja i
nadzora sadržaja pisma, dopisivati s odvjetnikom, tijelima državne vlasti i s
međunarodnim organizacijama za zaštitu ljudskih prava kojih je Republika
Hrvatska članica.

 (5) U slučaju
sumnje na slanje i primanje nedopuštenih tvari ili stvari putem pisma, pismo
upućeno zatvoreniku otvorit će se u njegovoj nazočnosti, a pismo koje šalje
zatvorenik može se pregledati u njegovoj nazočnosti. U slučaju pronalaženja
nedo­puštenih tvari ili stvari postupit će se u skladu sa člankom 60. stavkom
3. ovoga Zakona.

(6) Zatvorenik može primati i slati brzojave u skladu
s od­red­bama ovoga članka.

Telefonski
razgovor

Članak 125.

(1) Zatvoreniku će se omogućiti telefonski razgovor u
skladu s odredbama kućnog reda.

(2) Iz razloga sigurnosti razgovor se može nadzirati.
Nadzor telefonskog razgovora određuje upravitelj ili od njega ovlaštena službena
osoba.

(3) Troškove telefoniranja u pravilu snosi
zatvorenik.

(4) U kaznionici, odnosno zatvoru, zatvoreniku nije
do­pušteno korištenje prijenosnih sredstava za tehničko komuniciranje na
daljinu.

Paketi

Članak 126.

(1) Zatvorenik ima pravo najmanje jedanput mjesečno i
prigodom blagdana primiti paket s dopuštenim stvarima.

(2) Pošiljatelj paketa obvezan je uz paket priložiti
popis sadržaja.

(3) Paket otvara i pregledava ovlaštena službena
osoba u nazočnosti zatvorenika.

(4) S nedopuštenim, pokvarenim ili opasnim sadržajem
pa­keta postupit će se u skladu sa člankom 60. stavkom 3. ovoga Zakona.

(5) Primitak paketa upravitelj može privremeno
uskratiti iz zdravstvenih i sigurnosnih razloga, o čemu će obavijestiti
zatvorenika. Protiv odluke upravitelja zatvorenik ima pravo žalbe sucu
izvršenja. Žalba ne zadržava izvršenje.

Novac
i vrijednosnice

Članak
127.

(1) Zatvorenik ima pravo primati i slati novac
posredovanjem kaznionice, odnosno zatvora.

(2) Novac kojim zatvorenik slobodno raspolaže može u
skladu s kućnim redom imati kod sebe ili na pologu novca.

(3) O prometu novca s pologa vodi se evidencija.
Zatvorenika će se najmanje jedanput mjesečno upoznati sa stanjem novca na
pologu. Na zatvorenikov zahtjev dio njegova novca položit će se u banku ili
štedionicu.

(4) Upravitelj može zatvoreniku prigodom korištenja
pogodnosti izlazaka odobriti raspolaganje novcem iz obvezne ušte­đevine.

(5) Inozemna sredstva plaćanja položit će se u banku,
štedionicu ili na polog novca ili uručiti osobi koju zatvorenik odredi, o čemu
se zatvoreniku uručuje potvrda.

(6) Vrijednosni papiri pohranjuju se na polog
dragocjenosti ili uručuju osobi koju zatvorenik odredi, o čemu se zatvoreniku
uručuje potvrda.

(7) Pobliže propise o raspolaganju novcem donosi
ministar nadležan za poslove pravosuđa.

Glava XVIII.

POGODNOSTI

Izvanredni izlasci

Članak
128.

(1)
Upravitelj može zatvoreniku odoboriti izvanredni izlazak radi:

1)
nazočnosti pokopu člana obitelji,

2)
posjeta teško bolesnom članu obitelji,

3)
rođenja, krštenja i vjenčanja u obitelji,

4) odlaska
na sud ili tijelo uprave zbog sudskog ili upravnog postupka radi ostvarenja
pravnih interesa,

5) radi
obavljanja neodgodivog i važnog posla.

(2)
Izvanredni izlasci iz stavka 1. ovoga članka odobravaju se jednokratno u
pravilu na vlastiti trošak, pod nadzorom ili bez nadzora u trajanju do tri
dana.

(3)
Molbi za izvanredni izlazak zatvorenik će priložiti dokumentaciju u svezi s
razlogom zbog kojeg izlaz traži.

(4)
Zbog neopravdanog kašnjenja u trajanju duljem od dvadeset četiri sata
upravitelj će dati nalog za raspisivanjem tjeralice.

(5)
Zatvoreniku se neće računati u izdržavanje kazne zatvora neopravdano kašnjenje
u trajanju duljem od dvadeset četiri sata.

Pojam
i sadrŽaj pogodnosti

Članak
129.

(1)
Pogodnosti su skup poticajnih mjera usmjerenih na pružanje povjerenja
zatvorenika, ublažavanje zatvorske stege, smanjivanje negativnih učinaka
zatvaranja, održavanje i promicanje odnosa s obitelji, drugim ljudima i javnim
službama, kao i poticanje vlastitog sudjelovanja u ostvarivanju programa izvrša­vanja,
jačanje odgovornosti i samopouzdanja radi osposobljavanja zatvorenika za život
u skladu s pravnim poretkom i ispunjavanje građanskih obveza.

(2) Pogodnosti se sastoje od:

1) ublažavanja uvjeta unutar kaznionice, odnosno
zatvora,

2) smanjivanja ograničenja kretanja unutar
kaznionice, odnosno zatvora,

3)
češćih dodira s vanjskim svijetom.

(3)
Izvanredne pogodnosti su izvanredni izlasci iz kaznionice, odnosno zatvora.

Vrste
pogodnosti

Članak 130.

(1) Pogodnosti ublažavanja uvjeta unutar kaznionice,
odnosno zatvora jesu:

1) korištenje vlastitoga televizijskog prijamnika,

2) samostalna priprava hrane i napitka,

3) uređenje životnog prostora osobnim stvarima,

4) češće primanje paketa i primanje paketa u većoj težini,

5) slobodno raspolaganje određenim novčanim iznosom s
pologa unutar kaznionice, odnosno zatvora,

6) nagrađivanje novčano ili u stvarima.

(2) Pogodnosti smanjivanja ograničenja kretanja
unutar kaznionice, odnosno zatvora jesu:

1) nezaključavanje prostorija za smještaj i boravak
zatvorenika,

2) produljen boravak u zajedničkim prostorijama
(čitaonica, knjižnica, prostorije za dnevni boravak, učionice, dvorana za
tjelovježbu, športska igrališta, blagavaonica i drugi prostori i prostorije za
korištenje slobodnog vremena),

3)
produljeni boravak na zraku.

(3) Pogodnosti češćih dodira s vanjskim svijetom
jesu:

1) češći i dulji posjeti obitelji i trećih osoba s
nadzorom ili bez nadzora u kaznionici, odnosno zatvoru,

2) telefoniranje bez nadzora,

3) boravak s bračnim ili izvanbračnim drugom u
posebnoj prostoriji bez nadzora,

4) korištenje godišnjeg odmora ili dijela godišnjeg
odmora u poluotvorenom ili otvorenom djelu kaznionice, odnosno zatvora ili
izvan kaznionice, odnosno zatvora,

5) izlazak s posjetiteljem u mjesto u kojem se nalazi
kaznionica, odnosno zatvor u trajanju od dva do osam sati,

6) izlazak bez posjeta u mjesto u kojem se nalazi
kaznionica, odnosno zatvor u trajanju od dva do četiri sata,

7) izlazak u mjesto prebivališta, odnosno boravišta
ili drugo mjesto, ili izlazak radi posjeta članovima obitelji ili drugoj osobi
u ukupnom trajanju do sto dvadeset sati mjesečno, a u mjesecima u kojima su
blagdani, do sto četrdeset četiri sata,

8) raspored u odjel s blažim uvjetima izdržavanja
kazne iste kaznionice, odnosno zatvora.

(4) Rješenje o odobravanju i uskrati s pogodnosti
unosi se u osobnik.

(5) Zbog neopravdanog kašnjenja s pogodnosti izlaska
u trajanju duljem od dvadeset četiri sata upravitelj će dati nalog za
raspisivanje tjeralice.

(6) Zatvoreniku se neće računati u izdržavanje kazne
zatvora neopravdano kašnjenje u trajanju duljem od dvadeset četiri sata.

Uvjeti
za odobravanje pogodnosti izlaska

Članak 131.

(1) Pogodnost izlaska iz zatvorene kaznionice,
odnosno zatvora, može se odobriti zatvoreniku nakon izdržane jedne trećine
pravomoćno izrečene kazne u trajanju do deset godina.

(2) Pogodnost izlaska iz zatvorene kaznionice,
odnosno zatvora, može se odobriti zatvoreniku nakon izdržane jedne polovice
pravomoćno izrečene kazne u trajanju od deset godina ili dulje.

(3) Pri odobravanju pogodnosti izlaska može se zatražiti
mišljenje centra za socijalnu skrb i državnog odvjetništva.

(4) Mišljenje iz stavka 3. ovoga članka zatražit će
se ako je zatvorenik osuđen ili je prije osuđivan zbog kaznenih djela navedenih
u članku 192. točki 1. i 2. Zakona o kaznenom postupku (»Narodne novine«, br.
62/03. – pročišćeni tekst).

(5) Pogodnosti izlaska ne mogu se koristiti izvan
područja Republike Hrvatske.

OdluČIvanje
o pogodnosti

Članak 132.

(1) O pogodnosti rješenjem odlučuje upravitelj na
temelju procjene uspješnosti programa izvršavanja.

(2) Prilikom odlučivanja o pogodnosti upravitelj će
se voditi načelom individualizacije izvršavanja kazne.

(3) Upravitelj odlučuje o potrebi nadzora, naknadi
troškova, te o potrebi prijavljivanja policijskoj upravi, odnosno postaji u
mjestu korištenja pogodnosti kao i o ispunjavanju obveza utvrđe­nih programom
izvršavanja.

(4)
Prijavljivanje policijskoj upravi, odnosno postaji u mjestu korištenja
pogodnosti zatvorenika iz članka 131. stavka 4. ovoga Zakona obvezatno je.

(5)
Pobliže propise o pogodnostima zatvorenika donosi ministar nadležan za poslove
pravosuđa.

Glava
XIX.

RED I SIGURNOST

PonaŠanje
zatvorenika

Članak
133.

(1)
Tijekom izdržavanja kazne zatvora zatvorenik se mora ponašati u skladu s ovim
Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona, te izvršavati naredbe
osoba ovlaštenih za sudjelovanje u postupku izvršavanja kazne zatvora osim kad
bi izvršavanje naredbe bilo kažnjiva radnja ili bi tom radnjom zatvorenik
prekršio odredbe ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona.

(2)
Organizacija života i rada u kaznionici, odnosno zatvoru uređuje se kućnim
redom i dnevnim rasporedom koji donosi upravitelj uz suglasnost ravnatelja
Uprave za zatvorski sustav.

Pretraga
i pregled tijela

Članak
134.

(1)
Zatvorenika i njegove stvari može se u svako doba pretražiti.

(2)
Zatvorenika smije pretražiti samo ovlaštena službena osoba istoga spola.

(3)
Pregled tijela koji uključuje razodijevanje obavljaju najmanje dvije ovlaštene
službene osobe u zatvorenoj prostoriji bez nazočnosti drugih osoba.

(4)
Pregled tjelesnih otvora može obaviti samo liječnik.

Posebne
mjere odrŽavanja reda i sigurnosti

Članak
135.

(1)
Prema zatvoreniku kod kojeg postoji opasnost od bijega, nasilnih radnji prema
osobama ili stvarima, opasnost od samoubojstva ili samoozljeđivanja, ili ugrožavanja
sigurnosti i reda koje se na drugi način ne mogu otkloniti, mogu se narediti
posebne mjere održavanja reda i sigurnosti.

(2) Posebne mjere održavanja reda i sigurnosti jesu:

1) pojačani nadzor,

2) oduzimanje i privremeno zadržavanje stvari čije je
držanje inače dopušteno,

3) odvajanje od ostalih zatvorenika,

4) smještaj u posebno osiguranu prostoriju bez
opasnih stvari,

5) smještaj na odjel pojačanog nadzora,

6) vezanje ruku lisicama, a po potrebi i nogu,

7) osamljenje,

8)
testiranje na zarazne bolesti i opojna ili psihoaktivna sred­stva.

(3) Prema
zatvoreniku može se narediti više mjera istodobno.

IzvrŠavanje
posebnih mjera sigurnosti

Članak 136.

(1) Posebne mjere sigurnosti osim mjere iz članka
135. stav­ka 2. točke 7. ovoga Zakona naređuje upravitelj. U slučaju koji ne
trpi odgodu, mjeru može narediti i drugi službenik kojeg upravitelj unaprijed
ovlasti, osim mjeru iz članka 135. stavka 2. točke 5. ovoga Zakona, koju može
narediti samo upravitelj.

(2) Ovlaštena službena osoba koja je naredila mjeru
sigurnosti o tome bez odgode obavještava upravitelja koji će mjeru odmah
potvrditi ili ukinuti.

(3) Izvršavanje mjere će se obustaviti ako su
prestali razlozi zbog kojih je naređena.

(4) Mjera iz članka 135. stavka 2. točke 4., 5., 6.,
7. i 8. ovoga Zakona izvršava se pod nadzorom liječnika.

(5) Pojačani nadzor predstavlja češće motrenje
zatvorenika noću i danju, a izvršava se na način da se ne remeti svakodnevna
aktivnost zatvorenika.

(6) Oduzimanje i privremeno zadržavanje stvari čije
je držanje inače dopušteno izvršava se privremeno dok postoje razlozi iz članka
135. stavka 1. ovoga Zakona.

(7) Odvajanje od ostalih zatvorenika izvršava se
smještajem zatvorenika u posebnu prostoriju najdulje do dvadeset jedan dan.
Tijekom izvršavanja ove mjere zatvorenik sudjeluje u svim aktiv­nostima
utvrđenim programom izvršavanja koje se mogu provoditi u prostoriji u kojoj je
zatvorenik smješten.

(8) Smještaj u posebno osiguranu prostoriju bez
opasnih stvari može trajati najdulje četrdeset osam sati jednokratno.
Upravitelj će pribaviti suglasnost liječnika za izvršavanje ove mjere u roku od
šest sati od početka njezina izvršavanja. Tijekom izvršavanja ove mjere
zatvoreniku se jamči nesmetano zadovoljavanje fizioloških potreba. Uz ovu mjeru
obvezno se izvršava i mjera iz članka 135. stavka 2. točke 1. ovoga Zakona. Nadzor
liječnika obvezan je najmanje jedanput u dvadeset četiri sata.

SmjeŠtaj
na odjel pojaČanog nadzora

Članak 137.

(1) Smještaj na odjel pojačanog nadzora može se
narediti samo u zatvorenim kaznionicama, odnosno zatvorima.

(2) Protiv rješenja o mjeri iz stavka 1. ovoga članka
zatvorenik može podnijeti žalbu sucu izvršenja u roku od tri dana od primitka
rješenja. Žalba ne zadržava izvršavanje.

(3) Tijekom izvršavanja ove mjere zatvorenik
sudjeluje u svim aktivnostima utvrđenim programom izvršavanja koje se organiziraju
na ovom odjelu.

(4) Mjera se obvezno preispituje svaka tri mjeseca, a
u slučaju ponovljene odluke može se izjaviti žalba sucu izvršenja u skladu sa
stavkom 2. ovoga članka.

Vezanje

Članak 138.

(1) Vezanje lisicama ne smije se primijeniti kao mjera
kažnjavanja već isključivo radi ograničenja kretanja.

 (2) Vezanje
lisicama može trajati jednokratno najdulje dvanaest sati u dvadeset četiri
sata.

Osamljenje

Članak
139.

(1)
Zatvoreniku koji svojim postupcima ozbiljno ugrožava sigurnost može se izreći
osamljenje u trajanju neprekidno najdulje do tri mjeseca. Tijekom kalendarske
godine ova se mjera može primijeniti najviše dva puta.

(2) Osamljenjem se zatvoreniku onemogućuje veza s
drugim zatvorenicima izdvajanjem iz skupnog načina izdržavanja kazne zatvora i
zajedničkih aktivnosti.

(3) Osamljenje na prijedlog upravitelja i uz
prethodno mišljenje liječnika rješenjem izriče sudac izvršenja u roku od
petnaest dana od dana primitka prijedloga.

(4) Osamljenje se izvršava pod stalnim nadzorom
liječnika, koji je zatvorenika obvezan pregledati najmanje dvaput tjedno.

(5) Tijekom izvršavanja osamljenja zatvoreniku se može
omogućiti rad u prostorijama u kojima se mjera izvršava.

(6) Zatvorenik za vrijeme izvršavanja osamljenja može
koristiti dopuštene osobne stvari, čitati dnevni tisak i knjige, dopisivati se,
slušati radio.

(7) Prostorija u kojoj se izvršava osamljenje mora
biti opremljena i odgovarati uvjetima prostorije iz članka 147. stavka 4. ovoga
Zakona.

(8) Od započinjanja i izvršavanja osamljenja odustat će
se ako prema mišljenju liječnika ne postoje uvjeti, o čemu će se odmah
obavijestiti suca izvršenja. Sudac izvršenja odlučuje o obustavi osamljenja.

Testiranje
na opojna sredstva i zarazne bolesti

Članak
140.

(1) U
slučaju sumnje na zarazne bolesti ili uzimanja opojnih ili psihoaktivnih
sredstava dopušteno je zatvorenika testirati uzimanjem uzoraka krvi ili
mokraće, prema pravilima medicinske struke, odnosno korištenjem odgovarajućeg
testa.

(2)
Radi izvršavanja ove mjere dopuštena je uporaba mjere iz članka 135. stavka 2.
točke 6. ovoga Zakona.

Glava
XX.

PRISILA

Primjena
sredstava prisile

Članak
141.

(1)
Sredstva prisile mogu se primijeniti samo kad je to nužno da se spriječi bijeg
zatvorenika, tjelesni napad na službene ili druge osobe, nanošenje ozljeda drugim
osobama, samoozlje­đivanje, namjerno prouzročivanje materijalne štete, ili radi
svladavanja pasivnog ili aktivnog otpora zatvorenika.

(2) Prisila se može primijeniti i protiv osoba koje
oslobađaju zatvorenike, napadaju na zatvorenike, protupravno ulaze u objekt ili
prostore kaznionice, odnosno zatvora ili ako se neovlašteno nalaze unutar
objekta ili prostora kaznionice, odnosno zatvora. Ove osobe zadržavaju se do
dolaska ovlaštenih osoba ministarstva nadležnog za unutarnje poslove.

(3) Aktivni otpor postoji kad zatvorenik ne postupa
po zakonitoj naredbi ovlaštene službene osobe, a da pri tome ugrožava sebe,
druge osobe ili imovinu veće vrijednosti.

(4)
Pasivni otpor postoji kada zatvorenik ne postupa po zakonitoj naredbi ovlaštene
službene osobe, a da pri tome ne ugrožava sebe, druge osobe ili imovinu veće
vrijednosti.

Sredstva
prisile

Članak
142.

(1)
Sredstva prisile jesu:

1)
zahvati za provođenje i tehnike obrane,

2)
gumena palica,

3)
mlazovi s vodom,

4)
podražavajuća kemijska sredstva,

5)
vatreno oružje.

(2)
Između sredstava prisile odabire se ono koje najmanje ugrožava zdravlje i život
pojedinca, kojim se uspješno svladava otpor, a razmjerno je pogibelji koja
prijeti.

(3) O
primjeni sredstva prisile usmeno i jasno će se upozoriti osobe prema kojima se
sredstvo namjerava primijeniti, osim ako se radi o istodobnom ili izravno
predstojećem protupravnom napadu.

(4) Za svladavanje pasivnog otpora ovlaštena službena
osoba može primijeniti samo zahvate privođenja.

(5) Sredstva prisile iz točke 1., 2., 3., 4. i 5.
stavka 1. ovoga članka mogu se primijeniti u slučajevima iz članka 141. stavka
1., 2. i 3. ovoga Zakona.

(6) Primjenu sredstva prisile iz točke 3. i 4. stavka
1. ovoga članka može narediti samo upravitelj.

(7) Sredstva prisile iz točke 5. stavka 1. ovoga
članka može iznimno po vlastitoj procjeni primijeniti ovlaštena službena osoba
u slučaju iz članka 143. stavka 1. točke 1. i 2. ovoga Zakona.

(8) Nakon primjene sredstva prisile obvezan je
liječnički pregled zatvorenika, koji se nakon dvanaest sati ponavlja.

(9) O
primjeni sredstva prisile iz točke 2., 3., 4. i 5. stavka 1. ovoga članka
upravitelj će najkasnije u roku od dvadeset četiri sata pisanim putem
izvijestiti Središnji ured Uprave za zatvorski sustav i suca izvršenja.

(10)
Pobliže propise o načinu primjene sredstava prisile donosi ministar nadležan za
poslove pravosuđa.

Vatreno
oruŽje

Članak
143.

(1)
Vatreno oružje može se primijeniti samo:

1) ako
se drugim sredstvima prisile ne može odbiti istodoban ili izravno predstojeći
protupravni napad kojim se ugrožava život zatvorenika, zaposlenika ili drugih
osoba zatečenih u kaznionici, odnosno zatvoru,

2) radi onemogućavanja bijega zatvorenika iz
zatvorene kaznionice, odnosno zatvora pri svladavanju vanjskog zida, a drugim
se sredstvom ne može onemogućiti bijeg,

3) radi onemogućavanja bijega zatvorenika prigodom
spro­vođenja, ako se drugim sredstvima ne može onemogućiti bijeg i ako se radi
o zatvoreniku koji izdržava kaznu zatvora od pet godina ili težu kaznu ili se
radi o pritvoreniku protiv kojega se vodi kazneni postupak zbog kaznenog djela
za koje je propisana kazna zatvora od deset godina ili teža kazna.

(2) O
primjeni vatrenog oružja iz točke 2. stavka 1. ovoga članka državni službenik
odjela osiguranja upozorit će zatvorenika, nakon toga ispalit će metak
upozorenja, a zatim će vatreno oružje primijeniti nastojeći da ne ozlijedi
vitalne organe zatvorenika.

(3) Državni
službenik odjela osiguranja neće primijeniti vatreno oružje ako bi se time
ugrozio život druge osobe.

Postupanje
prilikom bijega

Članak
144.

(1)
Ovlaštena službena osoba bez odgode će poduzeti radnje da neposredno odbjeglog
zatvorenika onemogući u bijegu.

(2) O
svakom bijegu ovlaštena službena osoba odmah iz­vješću­je upravitelja, a
upravitelj Središnji ured Uprave za zatvorski sustav i suca izvršenja. O
pokušaju bijega upravitelj izvješćuje Središnji ured Uprave za zatvorski
sustav.

(3)
Upravitelj će o bijegu zatvorenika odmah obavijestiti policijsku upravu prema
sjedištu kaznionice, odnosno zatvora radi poduzimanja mjera traganja, izdavanja
tjeralice i utvrđivanja činjenica u svezi s bijegom.

(4)
Bijegom se smatra i svako udaljenje iz kaznionice, odnosno zatvora u trajanju
duljem od dvadeset četiri sata.

(5) Za
vrijeme bijega izvršavanje kazne zatvora ne teče.

Glava
XXI.

STEGOVNI PRIJESTUPI, MJERE I POSTUPAK

Stegovni
prijestupi

Članak
145.

(1)
Stegovni prijestupi jesu teže ili lakše povrede reda, sigurnosti i drugih
pravila ponašanja zatvorenika za vrijeme izdrža­vanja kazne zatvora, propisane
ovim Zakonom i propisima donesenim na temelju ovoga Zakona.

(2)
Lakši stegovni prijestupi jesu:

1) ugrožavanje
svojega zdravlja samoozlijeđivanjem ili na drugi način,

2)
posjedovanje ili uzimanje lijekova bez posebnog odobrenja,

3) posjedovanje ili korištenje nedopuštene stvari,
uključujući i novac,

4) davanje drugom na korištenje stvari za koju samo
on ima dopuštenje,

5) nepovlasno korištenje tuđe stvari,

6) boravak u prostoru u kojem se prema dnevnom
rasporedu ne bi trebao nalaziti,

7) narušavanje mira (vikanje, preglasno slušanje
radijskog i televizijskog prijamnika, lupanje, bacanje stvari i sl.),

8) vrijeđanje ili nepristojno ponašanje,

9) neovlašteno kontaktiranje s drugom osobom,

10) poticanje drugog zatvorenika na ponašanje koje je
lakši stegovni prijestup,

11) ponašanje koje je kažnjiva radnja,

12) odbijanje izvršavanja zakonite naredbe ovlaštene
službene osobe,

13) neopravdano kašnjenje s pogodnosti izlaska,

14) namjerno onečišćenje prostora kaznionice, odnosno
zatvora.

(3) Teži
stegovni prijestupi jesu:

1) sudjelovanje u pobuni,

2) bijeg ili pokušaj bijega iz kaznionice, odnosno
zatvora ili tijekom sprovođenja,

3) neovlašteno napuštanje kaznionice, odnosno
zatvora,

4) nasilničko ponašanje,

5) zadržavanje bilo koje osobe protiv njezine volje,

6) posjedovanje ili korištenje opasne stvari,

7)
sprječavanje pristupa u bilo koji dio kaznionice, odnosno zatvora službenoj ili
drugoj osobi koja se po odobrenju nalazi u kaznionici ili zatvoru,

8) tjelesni napad na bilo koju osobu,

9) namjerno ili grubom nepažnjom ugrožavanje tuđeg
zdrav­lja,

10) sprječavanje ovlaštene službene osobe ili bilo
koje druge osobe koja je uključena u provedbu programa izvršavanja u obav­ljanju
zadaća,

11) posjedovanje ili uzimanje bilo kojega opojnog ili
psihoaktivnog sredstva,

12) odbijanje testiranja na opojna ili psihoaktivna
sredstva i zarazne bolesti,

13) namjerno paljenje stvari ili izazivanje požara,

14) oštećivanje ili uništavanje sredstva za rad,

15) grubo zanemarivanje osobne higijene,

16) bavljenje hazardnim igrama,

17) namjerno ugrožavanje svojega zdravlja radi
onesposobljavanja za izvršavanje obveza,

18) namjerno ili grubom nepažnjom uništenje ili
oštećenje tuđe imovine,

19) otpor zdravstvenom pregledu ili mjerama
sprječavanja opasnosti od zaraze,

20) poticanje drugog zatvorenika na ponašanje koje je
teži stegovni prijestup,

21) odbijanje izvršavanja zakonite naredbe ovlaštene
službene osobe zbog čega su nastupile ili mogle nastupiti štetne posljedice,

22) namjerno znatnije onečišćenje prostora
kaznionice, odnosno zatvora,

23) zanemarivanje obveze na radu koje je izazvalo ili
moglo izazvati težu štetnu posljedicu,

24) davanje lažne obavijesti zbog koje je nastala ili
mogla nastati šteta većih razmjera,

25) podučavanje o načinu izvršavanja kaznenog djela
prenošenjem osobnog iskustva ili na drugi način.

(4) Teži stegovni prijestup je svako ponašanje koje
je kazneno djelo za koje se progoni po službenoj dužnosti.

Stegovne
mjere

Članak
146.

(1) Za
počinjene stegovne prijestupe izriču se stegovne mjere.

(2)
Stegovne mjere jesu:

1)
ukor,

2)
ograničenje ili privremena uskrata prava primitka paketa do tri mjeseca,

3)
ograničenje ili privremena uskrata raspolaganja novcem u kaznionici, odnosno
zatvoru do tri mjeseca,

4)
uskrata pojedinih ili svih pogodnosti iz članka 129. i 130. ovoga Zakona,

5)
upućivanje u samicu do dvadeset jedan dan u slobodno vrijeme ili tijekom
cijeloga dana i noći.

(3)
Imovinska korist i stvar koju zatvorenik stekne suprotno odredbama ovoga Zakona
i kućnog reda oduzet će se. Rješenje donosi upravitelj. Protiv ovog rješenja
zatvorenik ima pravo žalbe u roku od osam dana od primitka rješenja sucu
izvršenja. Žalba ne zadržava izvršavanje rješenja.

Stegovna
mjera upuĆIvanja u samicu

Članak 147.

(1) Stegovna mjera upućivanja u samicu razumijeva
isklju­čenje zatvorenika iz zajedničkih aktivnosti s drugim zatvorenicima u
slobodno vrijeme ili tijekom cijeloga dana i noći.

(2) Stegovna mjera upućivanja u samicu može se izreći
samo za teže stegovne prijestupe.

(3) Prije izvršavanja stegovne mjere upućivanja u
samicu obvezan je liječnički pregled.

(4) Prostorija u kojoj se izvršava stegovna mjera
upućivanja u samicu mora imati najmanje 4 m2 i 10 m3 prostora, mora biti zračna, osvijetljena danjim i
umjetnim svjetlom, zagrijana u skladu s klimatskim uvjetima, opremljena
posteljom i posteljinom, stolom i stolcem. Zatvoreniku se mora osigurati
neograničen pristup vodi za piće i sanitarnim uređajima.

(5) U prostoriji u kojoj se izvršava stegovna mjera
upući­vanja u samicu zatvorenik smije čitati i pisati, a mora mu se osigurati
boravak na zraku u trajanju najmanje jedan sat dnevno bez dodira s drugim
zatvorenicima.

(6) Tijekom izvršavanja stegovne mjere upućivanja u
samicu obvezan je nadzor liječnika najmanje jedanput u dvadeset četiri sata.
Nalaz i zapažanja liječnika, te drugih ovlaštenih službenih osoba unose se u
knjigu izvršavanja stegovne mjere samice.

Postupak
za izricanje i izvrŠavanje stegovne mjere

Članak
148.

(1) Prijedlog za pokretanje stegovnog postupka podnosi
načelnik ustrojbene jedinice kaznionice, odnosno zatvora u čijem je djelokrugu
prijestup počinjen. Prijedlog za pokretanje postupka uručuje se zatvoreniku,
čime započinje stegovni postupak. Ste­gov­ni postupak je žuran, a vodi se u
skladu s odredbama Zakona o kaznenom postupku kojima se uređuje skraćeni
postupak, ako ovim Zakonom nije drukčije propisano.

(2) Vođenje postupka zbog lakšega stegovnog
prijestupa zastarijeva u roku od mjesec dana od dana saznanja za počinjeni
prijestup i počinitelja, a najdulje u roku od dva mjeseca od dana počinjenja
prijestupa. Vođenje postupka zbog težega stegovnog prijestupa zastarijeva u
roku od tri mjeseca od dana saznanja za počinjeni prijestup i počinitelja, a
najdulje u roku od šest mjeseci od dana počinjenja prijestupa.

(3) Stegovni postupak na zahtjev načelnika ustrojbene
jedinice ili na vlastiti poticaj pokreće, vodi i odluku donosi upravitelj ili
osoba koju on odredi.

(4) Stegovni postupak pokreće se u roku od tri dana
od saznanja za počinjenje. Tijekom stegovnog postupka od zatvorenika se uzima
pisana izjava, ispituju se svjedoci, a po potrebi se pri­bav­lja mišljenje
ovlaštenih službenih osoba uključenih u provedbu programa izvršavanja, te
obavlja očevid.

(5) Tijekom stegovnog postupka vodi se zapisnik koji
se pohranjuje u osobnik. Zapisnik sadrži provedene dokaze i rješenje o
izrečenoj stegovnoj mjeri.

(6) Zatvoreniku se uručuje primjerak rješenja o
izrečenoj stegovnoj mjeri, na koje ima pravo žalbe sucu izvršenja u roku
četrdeset osam sati od primitka rješenja. Žalba ne zadržava izvršavanje
rješenja. Sudac izvršenja o žalbi će odlučiti u roku od četrdeset osam sati.
Ako sudac izvršenja preinači odluku upravitelja, upravitelj može u roku od
četrdeset osam sati zahtijevati da o tome konačnu odluku donese sudsko vijeće.
Zahtjev upravitelja zadržava izvršavanje odluke suca izvršenja. Po
pravomoćnosti rješenja stegovne mjere se upisuju u posebni obrazac osobnika i
knjigu stegovnih mjera.

(7) Tijekom stegovnog postupka zbog težega stegovnog
prijestupa zatvorenik ima pravo na pomoć branitelja, o čemu će ga upravitelj
upozoriti prigodom donošenja odluke o pokretanju stegovnog postupka. Ako
zatvorenik u roku od dvadeset četiri sata od upozorenja ne osigura nazočnost
branitelja, postupak će se voditi bez njegove nazočnosti.

(8) Tijekom stegovnog postupka iz sigurnosnih razloga
zatvorenik se može odvojiti od ostalih zatvorenika u skladu sa člankom 135. i
136. ovoga Zakona.

(9) Od pokrenutoga stegovnog postupka može se
odustati ako je zatvorenika dovoljno samo opomenuti. Kod lakših stegovnih
prijestupa zatvorenika će se se oglasiti krivim, ali se može osloboditi
izricanja stegovne mjere.

(10) Izvršavanje izrečene mjere iz članka 146. stavka
1. točke 2., 3., 4. i 5. ovoga Zakona može se odgoditi za vrijeme do tri
mjeseca. Mjera se neće izvršiti ako zatvorenik u tom razdoblju ne počini drugi
stegovni prijestup.

(11) Upravitelj može ako nastupe nove okolnosti ili
to ocijeni svrhovitijim izrečenu mjeru ublažiti ili odustati od njezina
izvršavanja.

(12) U slučaju stegovnog prijestupa počinjenog protiv
upravitelja, stegovni postupak pokreće, vodi i mjeru izriče sudac izvršenja.

(13) Ako se zatvorenika tijekom izdržavanja kazne
premjesti u drugu kaznionicu, odnosno zatvor, ovlast za izricanje stegovne
mjere prelazi na upravitelja kaznionice, odnosno zatvora u koji je premješten.

(14) Izvršavanje izrečene stegovne mjere nastavlja se
i nakon premještaja zatvorenika u drugu kaznionicu, odnosno zatvor.

(15) Izvršavanje izrečene stegovne mjere obustavlja
se danom otpuštanja zatvorenika s izdržavanja kazne.

(16) Izvršavanje izrečene stegovne mjere zastarijeva
u roku od trideset dana od pravomoćnosti, osim mjere upućivanja u samicu,
izvršavanje koje zastarijeva u roku od tri mjeseca.

(17) Način izvršavanja izrečenih stegovnih mjera
pobliže se uređuje kućnim redom.

Postupak
zbog poČinjenja novoga kaznenog djela tijekom izdrŽavanja kazne

Članak 149.

(1) Ako zatvorenik na izdržavanju kazne zatvora
počini kazneno djelo za koje se progoni po službenoj dužnosti, a za koje je
propisana novčana kazna ili kazna zatvora do šest mjeseci, kaznit će se
stegovno.

(2) Ako zatvorenik počini koje drugo kazneno djelo za
koje se progoni po službenoj dužnosti, upravitelj će o tome odmah obavijestiti
nadležnoga državnog odvjetnika. Upravitelj može narediti privremeno odvajanje
zatvorenika od ostalih zatvorenika u skladu sa člankom 135. i 136. ovoga
Zakona, do odluke suda.

(3) O počinjenom kaznenom djelu za vrijeme boravka
zatvorenika izvan kaznionice, odnosno zatvora, za koje se progoni po službenoj
dužnosti, policijska uprava i državno odvjetništvo obvezni su obavijestiti
kaznionicu, odnosno zatvor.

Naknada
Štete

Članak 150.

(1) Zatvorenik je obvezan naknaditi materijalnu štetu
koju je počinio stegovnim prijestupom za vrijeme izdržavanja kazne.

(2) Visina štete utvrđuje se u stegovnom postupku na
prijed­log ovlaštene osobe kaznionice, odnosno zatvora.

(3) Protiv rješenja o naknadi štete zatvorenik ima
pravo žalbe u roku od osam dana od primitka rješenja sucu izvršenja. Žalba zadržava
izvršavanje rješenja. Pravomoćno rješenje o naknadi štete ovršna je isprava.

Glava
XXII.

PREMJEŠTAJ

PremjeŠtaj

Članak 151.

(1) Središnji ured Uprave za zatvorski sustav
odlučuje o premještaju zatvorenika na temelju njegove molbe ili molbe članova
njegove obitelji na koju je zatvorenik dao pristanak, te na prijedlog
upravitelja.

(2) Uz molbu zatvorenika za premještaj dostavlja se i
mišljenje kaznionice, odnosno zatvora.

Prijedlog
za premjeŠtaj

Članak 152.

(1) Upravitelj može predložiti premještaj zatvorenika
radi ostvarivanja programa izvršavanja ili kad je to nužno zbog organizacije
izvršavanja kazne i sigurnosti.

(2) Upravitelj će predložiti premještaj zatvorenika
iz otvorene kaznionice ili odjela zatvora u zatvorenu kaznionicu, odnosno
zatvor, ako mu je u stegovnom postupku izrečena stegovna mjera upućivanja u
samicu u trajanju duljem od pet dana ili je protiv njega u tijeku novi kazneni
postupak ili učestalo zlorabi pogodnosti.

(3) Troškove premještaja u slučaju bijega ili
zlouporabe pogodnosti snosi zatvorenik.

(4) Ako je to nužno zbog organizacije izvršavanja
kazne zatvora i sigurnosti, odluku o premještaju zatvorenika u drugu
kaznionicu, odnosno zatvor, ravnatelj Uprave za zatvorski sustav može donijeti
i bez prijedloga upravitelja.

PremjeŠtaj
u blaŽe uvjete izdrŽavanja kazne

Članak
153.

Upravitelj
obvezno razmatra mogućnost premještaja zatvorenika u odjel ili kaznionicu s blažim
uvjetima izdržavanja kazne nakon izdržane pola izrečene kazne, a nakon toga
svakih šest mjeseci.

RjeŠenje
o premjeŠtaju

Članak
154.

(1)
Rješenje o premještaju zatvorenika mora biti doneseno u roku od petnaest dana
od dostave molbe ili prijedloga i potanko obrazloženo.

(2)
Protiv rješenja zatvorenik ima pravo žalbe ravnatelju Uprave za zatvorski
sustav u roku od tri dana od primitka rješenja. Žalba zadržava izvršavanje
rješenja.

(3)
Ravnatelj uprave za zatvorski sustav odlučit će o žalbi u roku od osam dana.

(4) Ako
je molba za premještaj odbijena, novu molbu zatvorenik može podnijeti po
proteku šest mjeseci od podnošenja prethodne molbe.

Glava
XXIII.

PREKID IZDRŽAVANJA KAZNE

Razlozi
za prekid izdrŽavanja kazne zatvora

Članak 155.

(1) Prekid izdržavanja kazne zatvora (u daljnjem
tekstu: prekid) znači privremeno otpuštanje zatvorenika iz kaznionice, odnosno
zatvora, za koje vrijeme izvršavanje kazne zatvora ne teče.

(2) Prekid se može odobriti iz sljedećih razloga:

1) ako zatvorenik oboli od teže akutne bolesti ili mu
se kronična bolest pogorša, a nema uvjeta za liječenje u kaznionici, odnosno
zatvoru,

2) zbog smrtnog slučaja, teške bolesti ili obveze
izbivanja člana obitelji zatvorenika, čime on postaje jedini obvezni uzdrža­vatelj
malodobne djece, bračnog ili izvanbračnog druga, roditelja ili posvojitelja ili
posvojenika koji nemaju vlastitih sredstava za život i nisu radno sposobni, te
im je potrebno osigurati trajniju skrb,

3) radi obavljanja ili dovršetka neodgodivih
sezonskih radova ili radova izazvanih elementarnom nepogodom ili kakvim drugim
nepredvidivim događajem, a u obitelji zatvorenika nema druge radnosposobne
osobe,

4) u slučaju ratnog stanja ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske.

Postupak
odobravanja prekida

Članak
156.

(1)
Prekid se može odobriti na molbu zatvorenika ili člana njegove obitelji, s
kojom se on suglasi, ili na prijedlog upravitelja, odnosno na prijedlog ravnatelja
Uprave za zatvorski sustav.

(2)
Prekid može trajati od trideset dana do devedeset dana u dvanaest mjeseci, a
radi liječenja najdulje dvanaest mjeseci.

(3)
Rješenje o prekidu donosi sudac izvršenja.

(4) Rješenje o prekidu dostavlja se zatvoreniku, kaznionici,
odnosno zatvoru, centru za socijalnu skrb, policijskoj upravi, odnosno
policijskoj postaji prema mjestu zatvorenikova prebiva­lišta, odnosno
boravišta, sudu upućivanja, Središnjem uredu Uprave za zatvorski sustav i
zdravstvenoj ustanovi ako je prekid odobren radi bolničkog liječenja, te sucu
izvršenja prema mjestu korištenja prekida.

(5) Za vrijeme trajanja prekida osuđenik se mora
javljati svakih sedam dana policijskoj upravi, odnosno policijskoj postaji
prema mjestu prebivališta, osim u slučaju bolničkog liječenja. Policijska
uprava, odnosno policijska postaja obvezna je obavijestiti suca izvršenja u
slučaju nejavljanja osuđenika.

(6) Osuđenik je obvezan javiti se u kaznionicu,
odnosno zatvor, najkasnije na dan isteka odobrenog prekida. U slučaju ne-
javljanja upravitelj će zatražiti raspisivanje tjeralice.

(7) Sudac izvršenja rješenjem će opozvati prekid ako
su prestali razlozi zbog kojih je prekid odobren ili ako osuđenik čini kažnjive
radnje.

(8) Centar za socijalnu skrb, državno odvjetništvo i
policijska uprava, odnosno postaja obavijestit će suca izvršenja o razlozima za
opoziv rješenja o prekidu.

(9) Troškove prekida snosi osuđenik.

Glava
XXIV.

UVJETNI OTPUST

Pojam

Članak
157.

Uvjetni
otpust je otpuštanje zatvorenika s izdržavanja kazne prije isteka kazne s tim
da se za trajanja neizdržanog ostatka kazne nad njim može odrediti nadzor, a može
ga se obvezati i na nastavak mjera propisanih programom izvršavanja.

Prijedlog

Članak 158.

(1) Prijedlog za uvjetno otpuštanje može podnijeti
zatvorenik, njegovi bliski srodnici iz članka 380. stavka 2. Zakona o kaznenom
postupku (»Narodne novine«, br. 62/03. – pročišćeni tekst), branitelj, državni
odvjetnik te upravitelj kaznionice, odnosno zatvora u kojoj se kazna izvršava.

(2) Prijedlog se može podnijeti ako su ispunjeni
zakonski uvjeti iz članka 55. stavka 1. Kaznenog zakona (»Narodne novine«, br.
110/97., 27/98., 129/00. i 51/01.), i to svaka četiri mjeseca ako je izrečena
kazna zatvora do jedne godine, a svakih osam mjeseci ako je izrečena dulja kazna.

(3) Ako se pojave nove okolnosti, zatvorenik može
prijedlog podnijeti neovisno o rokovima iz stavka 3. ovoga članka.

(4) Iznimno, osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu
predložiti uvjetno otpuštanje zatvorenika nakon izdržane jedne trećine kazne
ako je zatvorenik obolio od teške bolesti, a ne postoje uvjeti liječenja u
kaznionici, odnosno zatvoru.

OdluČivanje
o uvjetnom otpustu

Članak
159.

(1) O
prijedlogu za uvjetni otpust odlučuje Povjerenstvo od četiri stalna člana koje
imenuje ministar nadležan za poslove pravosuđa i to jednog člana Središnjeg
ureda Uprave za zatvorski sustav, jednog člana iz državnog odvjetništva i dva
suca, te promjenjivi član i to sudac izvršenja prema mjestu izvršavanja kazne
zatvora. Ministar nadležan za poslove pravosuđa donosi Pravilnik o radu
Povjerenstva za uvjetni otpust.

(2)
Prijedlog za uvjetni otpust podnosi se Povjerenstvu putem uprave kaznionice,
odnosno zatvora. Upravitelj će Povjerenstvu dostaviti prijedlog i mišljenje.
Preslik prijedloga upravitelj će dostaviti na mišljenje sudu koji je donio
presudu u prvom stupnju, a sud će mišljenje dostaviti Povjerenstvu.

(3)
Prije donošenja rješenja Povjerenstvo će pregledati osobnik, dokumentaciju,
mišljenje i prijedlog kaznionice, odnosno zatvora, preslušati zatvorenika,
upravitelja ili osobu koju on ovlasti, pročitati mišljenje suda koji je donio
presudu u prvom stupnju, zatražiti mišljenje centra za socijalnu skrb, a po
potrebi preslušati i druge stručnjake.

(4)
Prigodom odlučivanja o prijedlogu cijenit će osobnost zatvorenika, njegov
prijašnji život i osuđivanost, ponašanje tijekom izdržavanja kazne, životne
okolnosti i očekivano djelovanje uvjetnog otpusta na zatvorenika.

(5)
Rješenjem upravitelja u skladu sa stavkom 4. ovoga članka zatvorenika se može
uvjetno otpustiti do dva mjeseca prije isteka kazne, ako je izdržao tri
četvrtine kazne.

RjeŠenje
o uvjetnom otpustu

Članak 160.

(1) Rješenjem o uvjetnom otpustu uvjetno otpušteni
osuđe­nik može se obvezati na:

1) osposobljavanje za određeno zanimanje ili nastavak
zapo­četog,

2) prihvaćanje ponuđenog zaposlenja,

3) nadzirano raspolaganje prihodima,

4) nastavak liječenja,

5) neposjećivanje određenih mjesta,

6) javljanje centru za socijalnu skrb,

7) javljanje sucu izvršenja,

8) javljanje policijskoj upravi, odnosno policijskoj
postaji.

(2) Rješenje o uvjetnom otpustu dostavlja se:
zatvoreniku, kaznionici, odnosno zatvoru, sudu upućivanja, sudu koji je donio
presudu prvog stupnja, centru za socijalnu skrb prema mjestu u koje se otpušta,
policijskoj upravi, odnosno policijskoj postaji prema mjestu u koje se otpušta,
državnom odvjetniku prema sjedištu kaznionice, odnosno zatvora i sucu izvršenja
prema mjestu u koje se otpušta.

(3) Rješenje o uvjetnom otpustu doneseno prema
odredbi članka 159. stavka 5. ovoga Zakona upravitelj će dostaviti osim osobama
iz stavka 2. ovoga članka i sucu izvršenja prema sjedištu kaznionice, odnosno
zatvora.

Nadzor
nad uvjetno otpuŠtenim osuĐenikom

Članak
161.

(1)
Sudac izvršenja nadležan prema mjestu prebivališta, odnosno boravišta uvjetno
otpuštenog osuđenika dužan je nadzirati i organizirati pomoć osuđeniku tijekom
uvjetnog otpusta u skladu sa člankom 165. stavkom 2. i 3. ovoga Zakona.

(2)
Postupajući u smislu stavka 1. ovoga članka, sudac izvršenja nakon provedenog
postupka može donijeti rješenje kojim će odrediti ili izmijeniti uvjete kojih
se uvjetno otpušteni osuđenik mora pridržavati dok uvjetni otpust traje. Ovi
uvjeti mogu se određivati isključivo radi sprječavanja osuđenika da ponovno
počini kazneno djelo.

(3) Rješenje iz stavka 2. ovoga članka sudac izvršenja
dostavit će odgovarajućem tijelu iz članka 160. stavka 2. ovoga Zakona radi
njegova izvršavanja.

(4) Uvjetno otpušteni osuđenik može promijeniti
mjesto prebivališta, odnosno boravišta određeno u rješenju o uvjetnom
otpuštanju samo uz suglasnost suca izvršenja.

Opoziv
rjeŠenja o uvjetnom otpustu

Članak 162.

(1) Uvjetni otpust rješenjem može opozvati sudac
izvršenja nadležan prema mjestu prebivališta, odnosno boravišta uvjetno
otpuštenog osuđenika ako osuđenik počini kazneno djelo ili prijestup za koji mu
je izrečena bezuvjetna kazna zatvora u trajanju od najmanje trideset dana ili
se neopravdano ne pridržava određenih mu obveza.

(2) Sudac izvršenja opozvat će uvjetni otpust u
skladu s odredbom članka 55. stavka 2. Kaznenog zakona (»Narodne novine«, br.
110/97., 27/98., 129/00. i 51/01.).

(3) Rješenje o opozivu dostavlja se tijelima iz
članka 160. stavka 2. ovoga Zakona.

(4) Osuđenik kome je uvjetni otpust opozvan upućuje
se u najbliži zatvor ili kaznionicu prema mjestu njegova prebivališta, odnosno
boravišta, radi nastavka izdržavanja kazne u skladu s odredbama članka 49.
ovoga Zakona.

Glava
XXV.

PRIPREMA ZA OTPUST I POMOĆ POSLIJE OTPUSTA

Pojam
i sadrŽaj

Članak 163.

Pomoć poslije otpusta je skup mjera i postupaka koje
se primjenjuju radi uključivanja otpuštenih zatvorenika u život na slobodi, a
sastoji se od: osiguranja smještaja i prehrane, osiguranja liječenja, savjeta o
izboru prebivališta, odnosno boravišta, usklađivanja obiteljskih odnosa,
pronalaženja zaposlenja, dovr­šenja stručnog osposobljavanja, davanja novčane
potpore za podmirenje najnužnijih potreba, te drugih oblika pomoći i podrške.

Priprema
za otpust

Članak 164.

(1) Pripremanje zatvorenika za otpust započinje nakon
dolaska u kaznionicu ili zatvor. Zatvorenika se potiče na odgovorno sudjelovanje
u pripremi za otpust u kaznionici, odnosno zatvoru i izvan kaznionice, odnosno
zatvora, a posebice na održavanje odnosa s obitelji, kontaktiranje s tijelima
državne vlasti, ustanovama i udrugama te osobama koje se organizirano bave
uključivanjem zatvorenika u život na slobodi. Program priprema za otpust i
pomoći zatvoreniku upisuje se u osobnik.

(2) Kaznionica, odnosno zatvor će najkasnije tri
mjeseca prije otpusta uključiti zatvorenika u pojedinačni ili skupni
savjetodavni rad u svezi s pripremanjem zatvorenika za otpust.

(3) Kaznionica, odnosno zatvor će pisanim putem
obavješći­vati ustanove zdravstvene i socijalne skrbi i službe zapošljavanja te
druge ustanove i udruge o socijalnim i drugim potrebama zatvorenika tijekom
izdržavanja kazne zatvora, o potrebi organiziranja pomoći i podrške za vrijeme
izdržavanja kazne zatvora i nakon otpusta.

(4) Ovlaštene službene osobe mogu kontaktirati sa
zatvorenikovom obitelji uz njegovu suglasnost.

(5) Prije otpusta s izdržavanja kazne sudac izvršenja
nadležan po mjestu izdržavanja kazne će u suradnji sa sucem izvrše­nja na čijem
će području otpušteni zatvorenik imati prebivalište ili boravište i nadležnim
centrom za socijalnu skrb poduzeti potrebne mjere za prihvat zatvorenika.

PomoĆ
nakon otpusta

Članak 165.

(1) Nakon otpuštanja iz kaznionice, odnosno zatvora
otpu­š­teni se može obratiti nadležnom sucu izvršenja radi pružanja pomoći i
podrške.

(2) Sudac izvršenja surađuje s centrom za socijalnu
skrb kojemu može pisanim rješenjem narediti poduzimanje potrebnih mjera iz
članka 163. ovoga Zakona.

(3) Centar za socijalnu skrb će, na zahtjev
kaznionice, odnosno zatvora ili suca izvršenja, zatvoreniku tijekom izdržavanja
kazne zatvora, odnosno po otpustu s izdržavanja kazne zatvora iz redova svojih
zaposlenika odrediti savjetnika za pripremu i provedbu pomoći poslije otpusta.

Glava
XXVI.

OTPUŠTANJE

Vrijeme
otpuŠtanja

Članak 166.

(1) Zatvorenika se otpušta iz kaznionice, odnosno
zatvora nakon izdržane kazne ili po odluci o uvjetnom otpustu, pomilovanju ili
oprostu.

(2) Ako je dan otpuštanja nedjelja ili blagdan,
zatvorenika će se otpustiti dan prije.

(3) O otpuštanju zatvorenika kaznionica, odnosno
zatvor će u roku od dvadeset četiri sata obavijestiti suca izvršenja i tijelo
nadležno za vođenje kaznene evidencije.

Postupak
otpuŠtanja

Članak 167.

(1) Prilikom otpuštanja otpuštenoj osobi daje se
potvrda o otpuštanju, sve osobne stvari i stvari s pologa, novac i
dragocjenosti, te troškovi putne karte do mjesta prebivališta, a stranom državljaninu
do državne granice Republike Hrvatske.

(2) Otpuštenoj osobi koja nema vlastitu odjeću, obuću
ili financijska sredstva daje se odgovarajuća odjeća, obuća ili pomoć u visini
jedne dnevnice prema općim propisima.

(3) Otpuštenoj osobi koja zbog bolesti nije sposobna
za putovanje kaznionica, odnosno zatvor osigurava prijevoz do mjesta
prebivališta, a ako je potreban nastavak liječenja, do najbliže odgovarajuće
zdravstvene ustanove u mjestu u koje se otpušta.

(4) O
potrebi smještaja otpuštene osobe na liječenje u zdrav­stvenu ustanovu odlučuje
sudac izvršenja na prijedlog liječnika kaznionice, odnosno zatvora ili na
zahtjev otpuštene osobe.

(5) Troškove liječenja otpuštene osobe koja nema
sredstva za liječenje niti pravo na obvezno zdravstveno osiguranje niti se može
ostvariti u Hrvatskom zavodu za zapošljavanje snosi centar za socijalnu skrb
prema mjestu u koje se otpušta.

(6) Osoba je otpuštena u trenutku kad napusti prostor
kaznionice, odnosno zatvora.

Glava
XXVII.

IZVRŠAVANJE KAZNE ZATVORA IZREČENE U POSTUPKU ZBOG
PRIJESTUPA I KAZNE ZATVORA KOJOM JE ZAMIJENJENA NOVČANA KAZNA IZREČENE U
POSTUPKU ZBOG PRIJESTUPA ILI PREKRŠAJA

IzvrŠavanje
i prava

Članak 168.

(1)
Kazna zatvora izrečena u postupku zbog prijestupa izvršava se u zatvoru prema
odredbama ovoga Zakona ako u ovoj glavi nije drukčije propisano.

(2)
Osobi koja izdržava kaznu zbog prijestupa (u daljnjem tekstu: kažnjenik) jamče
se sva prava iz ovoga Zakona.

UpuĆivanje
na izdrŽavanje kazne

Članak 169.

(1) Kažnjenika kojem je izrečena novčana kazna u
postupku zbog prijestupa ili prekršaja zamijenjena kaznom zatvora poziva i
upućuje na izdržavanje kazne prekršajni sud prema mjestu njegova prebivališta,
odnosno boravišta.

(2) Ako prekršajni sud koji je izrekao kaznu zatvora
zbog prijestupa ili novčanu kaznu u postupku zbog prijestupa ili prekršaja koja
je zamijenjena kaznom zatvora nije nadležan za upućivanje, dostavit će u roku
od tri dana pravomoćno rješenje prekršajnom sudu nadležnom za upućivanje.

(3) Ako se kažnjenik ne odazove pozivu, prekršajni će
sud izdati nadležnoj policijskoj upravi dovedbeni nalog.

Odgoda

Članak 170.

(1) Rješenje o odgodi izvršavanja kazne zatvora zbog
prijestupa donosi predsjednik prekršajnog suda nadležnog za upućivanje u roku
od tri dana od primitka molbe. Izvršavanje se odgađa do donošenja rješenja.

(2) Protiv rješenja kojim je odbijena molba za odgodu
izvršavanja kazne može se podnijeti žalba Visokom prekršajnom sudu u roku od
tri dana od primitka rješenja.

(3) Visoki prekršajni sud u daljnjem roku od tri dana
donijet će rješenje o žalbi. Rješenje Visokoga prekršajnog suda je pravomoćno i
izvršno.

Prekid izdrŽavanja kazne

Članak 171.

(1) Izdržavanje kazne zatvora zbog prijestupa može se
prekinuti iz razloga predviđenih u članku 155. ovoga Zakona, a najdulje do
petnaest dana.

(2)
Rješenje o prekidu iz stavka 1. ovoga članka donosi pred­sjednik prekršajnog
suda nadležnog za upućivanje.

(3) Vrijeme prekida ne uračunava se u izvršavanje
kazne.

NaČin izdrŽavanja

Članak 172.

(1) Kažnjenika se smješta odvojeno od zatvorenika i
pritvorenika.

(2) Kažnjenik za vrijeme izdržavanja kazne može
koristiti svoje rublje, odjeću, obuću i posteljinu i o svom trošku nabavljati
hranu, u skladu s kućnim redom.

(3) Prijam kažnjenika provodi se u skladu s odredbama
glave X. ovoga Zakona, osim što se on neće fotografirati i od njega se neće uzeti
otisci papilarnih crta.

(4) Kažnjenika se upisuje u maticu prekršajno kažnjenih
osoba i osobni list u skladu s odredbama članka 70. i 71. ovoga Zakona.

(5) Pobliže propise o matici i osobnom listu za kažnjenike
donosi ministar nadležan za poslove pravosuđa.

OtpuŠtanje

Članak 173.

(1) Kažnjenik koji izdržava kaznu zatvora zbog
prijestupa u trajanju do petnaest dana otpušta se s izdržavanja kazne
posljednjeg dana i sata isteka kazne na koju je kažnjen.

(2) Kažnjenik koji izdržava kaznu zatvora zbog prijestupa
u trajanju od petnaest dana ili dulje otpušta se na dan koji prethodi nedjelji
ili blagdanu, ako je to posljednji dan izdržavanja kazne.

Dio četvrti

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Glava
XXVIII.

TrgovaČko druŠtvo

Članak 174.

(1) Vlada Republike Hrvatske će od gospodarskih
jedinica kaznionica, gdje za to postoji potreba i gospodarska opravdanost, u
roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ovoga Zakona osnovati trgovačka
društva s ograničenom odgovornošću u isklju­či­vom vlasništvu Republike
Hrvatske. Aktom o osnivanju trgo­vačkog društva utvrdit će se koja prava i
obveze s gospodarske jedinice kaznionice prelaze na trgovačko društvo.

(2) Skupštinu trgovačkog društva iz stavka 1. ovoga
članka čini Vlada Republike Hrvatske. Predstavnicima Središnjeg ureda Uprave za
zatvorski sustav i kaznionice osigurava se članstvo u nadzornom odboru
trgovačkog društva. Upravitelj kaznionice član je uprave trgovačkog društva.

(3) Prava i obveze između trgovačkog društva i
kaznionice utvrdit će se aktom o osnivanju trgovačkog društva i ugovorom između
trgovačkog društva i kaznionice.

(4) Trgovačko društvo iz stavka 1. ovoga članka u
skladu s aktom o osnivanju zapošljavat će i zatvorenike.

Provedbeni
propisi Vlade Republike Hrvatske

Članak
175.

(1)
Vlada Republike Hrvatske u roku od tri mjeseca od stupanja na snagu ovoga
Zakona donijet će:

1)
Uredbu o unutarnjem ustrojstvu, položajima, radnim mjestima i zvanjima
zaposlenika Uprave za zatvorski sustav te kriterijima utvrđivanja dodataka na
plaću, njihovim iznosima i načinu isplate (članak 23. stavak 1.),

2)
Uredbu o posebnim uvjetima rada i pravo na posebne dodatke (članak 30. stavak
5.),

3)
Uredbu o zvanjima, znakovlju, uvjetima stjecanja zvanja državnih službenika
odjela osiguranja te o odorama i službenim vozilima državnih službenika odjela
osiguranja, kaznionica i zatvora (članak 33. stavak 7.).

(2)
Ministar nadležan za poslove pravosuđa u roku od tri mjeseca od donošenja
Uredbe iz stavka 1. točke 1. ovoga članka izabrat će upravitelje, a ravnatelj
Uprave za zatvorski sustav pomoćnike upravitelja i načelnike odjela u
kaznionicama, zatvorima i Centru za izobrazbu.

Provedbeni
propisi ministra nadleŽnog za poslove pravosuĐa

Članak 176.

(1) Ministar nadležan za poslove pravosuđa u roku od
šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona donijet će:

1. Pravilnik o načinu provedbe inspekcijskog nadzora
nad kaznionicama i zatvorima (članak 18. stavak 6.),

2. Pravilnik o službenoj iskaznici i znački (članak
28. stavak 3.),

3. Pravilnik o programima izobrazbe zaposlenika
(članak 32. stavak 1.),

4. Pravilnik o načinu obavljanja poslova odjela
osiguranja u kaznionicama i zatvorima (članak 33. stavak 8.),

5. Pravilnik o matici, osobniku i drugim evidencijama
koje se vode u kaznionicama i zatvorima (članak 73. stavak 3. i članak 172.
stavak 5.),

6. Pravilnik o rublju, odjeći, obući i posteljini
zatvorenika (članak 77. stavak 8.),

7. Pravilnik o radu i strukovnoj izobrazbi, popisu i
opisu radnih mjesta zatvorenika, te naknadi za rad i nagradi (članak 38. stavak
2., članak 80. stavak 5., članak 83. stavak 2. i članak 84. stavak 1. i 4.),

8. Pravilnik o načinu izvršavanja kazne uz rad
zatvorenika kod drugog poslodavca ili kod obavljanja vlastite djelatnosti
(članak 81. stavak 5.),

9. Pravilnik o troškovima izrade, procjeni,
izlaganju, pohranjivanju i prodaji stvari nastalih radom zatvorenika u slobodno
vrijeme (članak 102. stavak 3.),

10. Pravilnik o raspolaganju novcem (članak 127.
stavak 7.),

11. Pravilnik o pogodnostima zatvorenika (članak 132.
stavak 5.),

12. Pravilnik o načinu primjene sredstava prisile
(članak 142. stavak 10.),

13. Pravilnik o načinu rada Povjerenstva za uvjetni
otpust (članak 159. stavak 1.).

(2)
Ministar nadležan za poslove pravosuđa uz suglasnost ministra nadležnog za
poslove zdravstvene zaštite u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ovoga
Zakona donijet će:

1)
Pravilnik o posebnoj zdravstvenoj sposobnosti državnih službenika odjela
osiguranja (članak 34. stavak 2.),

2)
Pravilnik o standardima smještaja i prehrane zatvorenika (članak 78. stavak
5.).

(3)
Ministar nadležan za poslove pravosuđa uz suglasnost ministra nadležnog za
poslove prosvjete u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona
donijet će Pravilnik o os­nov­noj i strukovnoj izobrazbi zatvorenika (članak
91. stavak 3.).

Prestanak
vaŽenja dosadaŠnjih propisa

Članak
177.

(1)
Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o izvršenju sankcija
izrečenih za kaznena djela, privredne prijestupe i prekršaje (»Narodne novine«,
br. 21/74., 39/74., 55/88., 19/90., 66/93. i 73/00.) u dijelu koji se odnosi na
izvršavanje kazne zatvora.

(2) Do
početka primjene odredbi ovoga Zakona koje se odnose na suca izvršenja, poslove
iz njegove nadležnosti obavljat će tijelo državne vlasti koje je takve poslove
obavljalo prema Zakonu o izvršenju sankcija izrečenih za kaznena djela,
privredne prijestupe i prekršaje (»Narodne novine«, br. 21/74., 39/74., 55/88.,
19/90., 66/93. i 73/00.), odnosno predsjednik nadležnoga županijskog suda,
glede novih poslova propisanih ovim Zakonom.

(3) Do
donošenja Uredbe iz članka 175. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona, odnosno do
osnivanja trgovačkog društva iz članka 174. ovoga Zakona, gospodarske jedinice
kaznionica nastavljaju s radom prema odredbama glave VIII. Zakona o izvršenju
sankcija izrečenih za kaznena djela, privredne prijestupe i prekršaje (»Narodne
novine«, br. 21/74., 39/74., 55/88., 19/90., 66/93. i 73/00.).

VaŽenje
dosadaŠnjih provedbenih propisa

Članak
178.

(1) Do
donošenja propisa iz članka 175. točke 1. ovoga Zakona primjenjuje se Pravilnik
o organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta u kazneno-popravnim ustanovama i
odgojno-po­prav­nim domovima (»Narodne novine«, br. 41/74.).

(2) Do
donošenja propisa iz članka 175. točke 3. ovoga Zakona primjenjuje se Uredba o
zvanjima, oznakama zvanja i uvjetima stjecanja zvanja pripadnika pravosudne
policije kazneno-popravnih ustanova i domova za preodgoj (»Narodne novine«, br.
70/92.), te Uredba o odorama pripadnika pravosudne policije kazneno-popravnih
ustanova i domova za preodgoj (»Narodne novine«, br. 70/92.).

(3) Do donošenja propisa iz članka 176. ovoga Zakona primjenjuje se Pravilnik o naknadama za rad osuđenih osoba (»Narodne novine«, br. 36/75.), Pravilnik o organizaciji proizvodnih i uslužnih djelatnosti u kazneno-popravnim ustanovama koje nemaju privredne jedinice (»Narodne novine«, br. 2/78.), Pravilnik o obrascima i načinu uporabe službenih iskaznica i posebnih oznaka ovlaštenih službenih osoba Ministarstva pravosuđa i kaznenih tijela (»Narodne novine«, br. 93/95.), Pravilnik o stručnoj izobrazbi vježbenika i ispitima za zvanja pripadnika pravosudne policije u kaznenim tijelima i zavodima za preodgoj maloljetnika (»Narodne novine«, br. 93/95.) i Uputstvo o upotrebi vatrenog oružja i drugih sredstava prisile od strane pripadnika straže kazneno-popravnih ustanova i domova za preodgoj (»Narodne novine«, br. 36/75.).

Pročišćeni tekst, NN 190/2003-2986