## ZAKON O SPRJEČAVANJU PRANJA NOVCA I FINANCIRANJA TERORIZMA

### NN 87/2008 (25.7.2008.), ZAKON O SPRJEČAVANJU PRANJA NOVCA I FINANCIRANJA TERORIZMA

# HRVATSKI SABOR

2792

Na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O SPRJEČAVANJU PRANJA NOVCA I FINANCIRANJA TERORIZMA

Proglašavam Zakon o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma,
kojega je Hrvatski sabor donio na sjednici 15. srpnja 2008. godine.
Klasa: 011-01/08-01/108
Urbroj: 71-05-03/1-08-2
Zagreb, 18. srpnja 2008.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić, v. r.**

## ZAKON

### O SPRJEČAVANJU PRANJA NOVCA I FINANCIRANJA TERORIZMA

Glava I.

OPĆE ODREDBE

Predmet Zakona

Članak 1.

(1) Ovim se Zakonom propisuju:
1. mjere i radnje u bankarskom i nebankarskom financijskom poslovanju te u
novčarskom i drugom poslovanju koje se poduzimaju radi sprječavanja i otkrivanja
pranja novca i financiranja terorizma,
2. obveznici provedbe mjera i radnji koji su dužni postupati prema ovom Zakonu,
3. nadzor nad obveznicima u provedbi mjera i radnji u bankarskom i nebankarskom
financijskom poslovanju te u novčarskom i drugom poslovanju koje se poduzimaju
radi sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma,
4. zadaće i nadležnosti Ureda za sprječavanje pranja novca (u daljnjem tekstu:
Ured) kao financijsko-obavještajne jedinice,
5. međunarodna suradnja Ureda,
6. nadležnosti i postupci drugih državnih tijela i pravnih osoba s javnim
ovlastima u otkrivanju pranja novca i financiranja terorizma,
7. druga pitanja značajna za razvoj preventivnog sustava u sprječavanju pranja
novca i financiranja terorizma.
(2) Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na sprječavanje pranja novca
odgovarajuće se primjenjuju i na sprječavanje financiranja terorizma u cilju
sprječavanja i otkrivanja aktivnosti pojedinaca, pravnih osoba, skupina i
organizacija u vezi s financiranjem terorizma.
Temeljni pojmovi
Članak 2.
Temeljni pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju sljedeće značenje:
1) pranje novca podrazumijeva izvršavanje radnji kojima se prikriva pravi izvor
novca ili druge imovine za koju postoji sumnja da je pribavljena na nezakonit
način u zemlji ili inozemstvu, uključujući:
– zamjenu ili bilo kakav drugi prijenos novca ili druge takve imovine,
– prikrivanje prave prirode, izvora, lokacije, raspolaganja, kretanja,
vlasništva ili prava u vezi s novcem ili drugom takvom imovinom,
– stjecanje, posjedovanje ili uporaba novca ili druge takve imovine;
2) financiranje terorizma podrazumijeva osiguravanje ili prikupljanje sredstava,
odnosno pokušaj osiguravanja ili prikupljanja sredstava, zakonitih ili
nezakonitih, na bilo koji način, izravno ili neizravno, s namjerom da se
upotrijebe ili sa znanjem da će biti upotrijebljena, u cijelosti ili dijelom, za
počinjenje terorističkoga kaznenog djela, od strane terorista ili terorističke
organizacije.
Značenje drugih pojmova
Članak 3.
Drugi pojmovi u smislu ovoga Zakona imaju sljedeće značenje:
1. Ured jest Ured za sprječavanje pranja novca;
2. Financijsko-obavještajna jedinica:
a) domaća financijsko-obavještajna jedinica jest Ured za sprječavanje pranja
novca,
b) strana financijsko-obavještajna jedinica jest središnje nacionalno tijelo za
zaprimanje, analizu i prosljeđivanje obavijesti o sumnjivim transakcijama u vezi
s pranjem novca i financiranjem terorizma u državi članici ili trećoj državi;
3. država članica jest država članica Europske unije ili država potpisnica
Sporazuma o osnivanju Europskoga gospodarskog prostora;
4. treća država jest država koja nije članica Europske unije ili potpisnica
Sporazuma o osnivanju Europskoga gospodarskog prostora;
5. imovina jesu sva sredstva, materijalna ili nematerijalna, pokretna ili
nepokretna, te isprave ili instrumenti u bilo kojem obliku, uključujući
elektronički ili digitalni, kojima se dokazuje vlasništvo ili pravo vlasništva
nad imovinom;
6. sredstva jesu financijska sredstva i koristi bilo koje vrste uključujući:
a) gotovinu, čekove, novčana potraživanja, mjenice, novčane doznake i druga
sredstva plaćanja,
b) uložena sredstva kod obveznika,
c) financijske instrumente određene zakonom koji uređuje tržište kapitala kojima
se trguje javnom ili privatnom ponudom, uključujući dionice i udjele,
certifikate, dužničke instrumente, obveznice, garancije i izvedene financijske
instrumente,
d) ostale isprave kojima se dokazuju prava na financijskim sredstvima ili drugim
financijskim izvorima,
e) kamate, dividende i druge prihode od sredstava,
f) potraživanja, kredite i akreditive;
7. obveznici su pravne i fizičke osobe koje su obvezne poduzimati mjere i radnje
radi sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma u skladu s
ovim Zakonom;
8. ovlaštena osoba i njezin zamjenik jesu osobe koje imenuje obveznik, te koje
su ovlaštene i odgovorne za provođenje mjera i radnji koje se poduzimaju radi
sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma koje su
propisane ovim Zakonom i propisima donesenim na osnovu njega;
9. osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti jesu pravne i fizičke osobe
koje djeluju u okviru svojih profesionalnih djelatnosti, a to su: odvjetnik,
odvjetničko društvo, javni bilježnik, revizorsko društvo, samostalni revizor,
fizičke i pravne osobe koje obavljaju računovodstvene usluge i usluge poreznog
savjetovanja;
10. druge pravne osobe odnosno s njima izjednačeni subjekti, jesu udruge,
zaklade i fundacije te ostale pravne osobe koje ne obavljaju gospodarsku
djelatnost, kao i vjerske zajednice i udruge koje nemaju svojstvo pravne osobe
te drugi subjekti koji nemaju pravnu osobnost, ali samostalno nastupaju u
pravnom prometu;
11. elektronički novac i elektronički nositelj podataka imaju isto značenje kao
u propisima kojima se uređuje elektroničko poslovanje;
12. kreditna institucija pojam je koji se koristi za obveznike iz članka 4.
stavka 2. točke 1., 2., 3. i 11. ovoga Zakona, a ima isto značenje kao u zakonu
kojim se uređuje poslovanje kreditnih institucija;
13. financijska institucija pojam je koji se koristi za obveznike iz članka 4.
stavak 2. točke 4., 5., 7., 8., 9., 10., 12., 15. a) do i) ovoga Zakona i za
institucije država članica koje obavljaju istovrsne poslove kao navedeni
obveznici;
14. poslovni odnos jest svaki poslovni ili drugi ugovorni odnos koji stranka
uspostavi ili sklopi kod obveznika i povezan je s obavljanjem djelatnosti
obveznika;
15. gotovina iz članka 40. ovoga Zakona jesu novčanice i kovani novac koji je u
optjecaju kao zakonsko sredstvo plaćanja;
16. gotovina iz članka 74. ovoga Zakona ima isto značenje kao u Uredbi Europskog
parlamenta i Vijeća br. 1889/2005 od 26. listopada 2005. o kontroli ulaska i
izlaska gotovine iz Europske unije;
17. transakcijski račun ili račun za obavljanje platnog prometa ima isto
značenje kao u zakonu koji uređuje usluge u platnom prometu;
18. transakcija jest svaki primitak, izdatak, prijenos s računa na račun,
zamjena, čuvanje, raspolaganje i drugo postupanje s novcem ili drugom imovinom
kod obveznika;
19. gotovinska transakcija jest svaka transakcija pri kojoj obveznik od stranke
primi gotov novac, odnosno stranci preda gotov novac u posjedovanje i na
raspolaganje;
20. sumnjiva transakcija jest svaka transakcija za koju obveznik i/ili nadležno
tijelo procijeni da u vezi s njom ili s osobom koja obavlja transakciju postoje
razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma, odnosno da
transakcija uključuje sredstva proizašla iz nezakonitih aktivnosti;
21. osoba koja pruža poduzetničke ili fiducijarne usluge jest svaka pravna ili
fizička osoba koja kao svoju poslovnu djelatnost obavlja za treće osobe neku od
ovih usluga:
a) osniva pravne osobe,
b) obavlja funkciju predsjednika ili člana uprave ili drugoj osobi omogućava
obavljati funkciju predsjednika ili člana uprave, poslovođe ili ortaka, a pri
tome se ne radi o stvarnom obavljanju poslovodne funkcije, odnosno ta osoba ne
preuzima poslovni rizik u vezi s kapitalnim ulogom u pravnoj osobi u kojoj je
formalno član ili ortak,
c) pravnoj osobi osigurava registrirano sjedište ili unajmljenu poslovnu,
poštansku ili upravnu adresu i druge s tim povezane usluge,
d) obavlja funkciju ili drugoj osobi omogućava obavljati funkciju upravitelja
ustanove, fonda ili sličnoga pravnog subjekta stranog prava koji prima, upravlja
ili dijeli imovinska sredstva za određenu namjenu, pri čemu definicija ne
obuhvaća društva za upravljanje investicijskim i mirovinskim fondovima,
e) koristi ili drugoj osobi omogućava korištenje tuđih dionica radi ostvarenja
prava glasa, osim ako je riječ o društvu čijim se financijskim instrumentima
trguje na burzi ili uređenom javnom tržištu za koja u skladu s propisima
Europske unije ili međunarodnim standardima vrijede zahtjevi za objavljivanjem
podataka;
22. društva koja obavljaju određene usluge platnog prometa, uključujući prijenos
novca, jesu pravne osobe koje obavljaju financijske usluge primanja gotovine,
čekova ili drugih sredstava plaćanja na jednoj lokaciji, a potom povezivanjem,
obavještavanjem, prijenosom ili korištenjem mreže pomoću koje se obavlja
prijenos novca odnosno vrijednosti, isplaćuju odgovarajuću svotu novca u
gotovini ili u drugom obliku primatelju na drugoj lokaciji. Transakcije koje se
obavljaju takvim uslugama mogu uključivati jednog ili više posrednika i konačnu
isplatu trećoj osobi;
23. neprofitne organizacije jesu udruge, zaklade, fundacije, vjerske zajednice i
druge osobe koje ne obavljaju gospodarsku djelatnost;
24. stvarni vlasnik pojam je koji označuje:
a) fizičku osobu koja je konačni vlasnik stranke odnosno koja nadzire ili na
drugi način upravlja pravnom osobom ili drugim subjektom (ako je stranka pravna
osoba) ili
b) fizičku osobu koja kontrolira drugu fizičku osobu u čije se ime obavlja
transakcija ili koja obavlja aktivnost (ako je stranka fizička osoba);
25. identifikacija stranke jest postupak koji uključuje:
a) prikupljanje podataka o strankama na temelju vjerodostojnih, neovisnih i
objektivnih izvora, odnosno provjeravanje prikupljenih podataka o strankama ako
su ti podaci bili već prije prikupljeni;
b) utvrđivanje stvarnog identiteta stranke na temelju vjerodostojnih, neovisnih
i pouzdanih izvora, odnosno provjeravanje istovjetnosti, ako je identitet
stranke bio već prije utvrđen;
26. korespondentni odnos jest odnos između domaće kreditne institucije i strane
kreditne odnosno druge institucije koji nastaje otvaranjem računa strane
institucije kod domaće kreditne institucije;
27. fiktivna banka (virtualna, tzv. shell banka) jest banka odnosno druga
kreditna institucija koja obavlja istovrsne djelatnosti koja je registrirana u
državi u kojoj ne obavlja svoju djelatnost i koja nije povezana s nadgledanom
ili na koji drugi način kontroliranom financijskom grupom;
28. factoring je otkup potraživanja s regresom ili bez njega;
29. forfaiting je izvozno financiranje na osnovi otkupa s diskontom i bez
regresa dugoročnih nedospjelih potraživanja, osiguranih financijskim
instrumentom;
30. službeni osobni dokument jest svaka javna isprava s fotografijom osobe koju
izdaje nadležno državno domaće ili strano tijelo, a sa svrhom identifikacije
osobe;
31. burza i uređeno javno tržište pojmovi su koji imaju isto značenje kao u
zakonu kojim je uređeno tržište kapitala;
32. poslovi životnih osiguranja jesu poslovi koji su kao takvi određeni zakonom
kojim je uređeno poslovanje društava za osiguranje;
33. informacija o djelatnosti stranke koja je fizička osoba jest podatak o
privatnom ili profesionalnom statusu (zaposlenik, umirovljenik, student,
nezaposlen itd.), odnosno podatak o aktivnosti stranke (na sportskom,
kulturno–umjetničkom, znanstvenoistraživačkom, obrazovnom ili drugom srodnom
području) koji je osnova za stvaranje poslovnog odnosa;
34. strane politički izložene osobe jesu sve fizičke osobe sa stalnim
prebivalištem ili uobičajenim boravištem u stranoj državi koje djeluju ili su u
posljednjoj godini (ili dulje) djelovale na istaknutoj javnoj dužnosti,
uključujući i članove njihove uže obitelji ili osobe za koje je poznato da su
bliski suradnici takvih osoba,
35. rizik pranja novca ili financiranja terorizma jest rizik da će stranka
zlouporabiti financijski sustav za pranje novca ili financiranje terorizma,
odnosno da će neki poslovni odnos, transakcija ili proizvod biti posredno ili
neposredno upotrijebljeni za pranje novca ili financiranje terorizma.
Obveznici provedbe mjera
Članak 4.
(1) Mjere, radnje i postupci za sprječavanje i otkrivanje pranja novca i
financiranja terorizma određeni ovim Zakonom provode se prije i/ili prilikom
svake transakcije, kao i pri sklapanju pravnih poslova kojima se stječe ili
koristi imovina te u ostalim oblicima raspolaganja novcem, pravima i drugom
imovinom koji mogu poslužiti za pranje novca i financiranje terorizma.
(2) Obveznici provedbe mjera i radnji iz stavka 1. ovoga članka jesu:
1. banke, podružnice banaka država članica, podružnice banaka trećih država i
banke država članica koje su ovlaštene neposredno obavljati poslove u Republici
Hrvatskoj,
2. štedne banke,
3. stambene štedionice,
4. kreditne unije,
5. društva koja obavljaju određene usluge platnog prometa, uključujući i
prijenos novca,
6. Hrvatska pošta,
7. društva za upravljanje investicijskim fondovima, poslovne jedinice društava
za upravljanje trećih država, društva za upravljanje država članica koje u
Republici Hrvatskoj imaju poslovnu jedinicu, odnosno koja su ovlaštene za
neposredno obavljanje poslova upravljanja fondovima na području Republike
Hrvatske i treće osobe kojima je dopušteno, u skladu sa zakonom koji uređuje rad
fondova, povjeriti obavljanje pojedinih poslova od strane društava za
upravljanje,
8. mirovinska društva,
9. društva ovlaštena za poslove s financijskim instrumentima i podružnice
inozemnih društava za poslove s financijskim instrumentima u Republici
Hrvatskoj,
10. društva za osiguranje koja imaju odobrenje za obavljanje poslova životnih
osiguranja, podružnice društava za osiguranje iz trećih država koje imaju
odobrenje za obavljanje poslova životnih osiguranja i društva za osiguranje iz
država članica koja u Republici Hrvatskoj obavljaju poslove životnih osiguranja
neposredno ili preko podružnice,
11. društva za izdavanje elektroničkog novca, podružnice društava za izdavanje
elektroničkog novca iz država članica, podružnice društava za izdavanje
elektroničkog novca iz trećih država i društva za izdavanje elektroničkog novca
iz država članica koja su ovlaštena neposredno obavljati usluge izdavanja
elektroničkog novca u Republici Hrvatskoj,
12. ovlašteni mjenjači,
13. priređivači igara na sreću za:
a) lutrijske igre,
b) igre u kasinima,
c) kladioničke igre,
d) igre na sreću na automatima,
e) igre na sreću na internetu i drugim telekomunikacijskim sredstvima, odnosno
elektroničkim komunikacijama,
14. zalagaonice,
15. pravne i fizičke osobe koje obavljaju poslove u vezi s djelatnošću:
a) davanja kredita odnosno zajmova koji uključuju također: potrošačke kredite,
hipotekarne kredite, factoring i financiranje komercijalnih poslova, uključujući
forfaiting,
b) leasinga,
c) izdavanja i upravljanja instrumentima plaćanja (npr. kreditnih kartica i
putničkih čekova),
d) izdavanja garancija i jamstava,
e) upravljanja ulaganjima za treće osobe i savjetovanja u vezi s tim,
f) iznajmljivanja sefova,
g) posredovanja u sklapanju kreditnih poslova,
h) zastupanja u osiguranju pri sklapanju ugovora o životnom osiguranju,
i) posredovanja u osiguranju pri sklapanju ugovora o životnom osiguranju,
j) poduzetničkih ili fiducijarnih usluga,
k) prometa plemenitih metala i dragog kamenja te proizvodima od njih,
l) trgovine umjetničkim predmetima i antikvitetima,
m) organiziranja ili provođenja dražbi,
n) posredovanja u prometu nekretninama,
16. pravne i fizičke osobe koje obavljaju poslove u okviru sljedećih
profesionalnih djelatnosti:
a) odvjetnik, odvjetničko društvo i javni bilježnik,
b) revizorsko društvo i samostalni revizor,
c) fizičke i pravne osobe koje obavljaju računovodstvene usluge i usluge
poreznog savjetovanja.
(3) Obveznici iz stavka 2. točke 16. ovoga članka provode mjere za sprječavanje
i otkrivanje pranja novca te financiranja terorizma određene ovim Zakonom u
skladu s odredbama koje uređuju zadaće i obveze drugih obveznika, ako u glavi
III. ovoga Zakona nije drugačije određeno.
(4) Ministar financija može pravilnikom odrediti uvjete pod kojima obveznici iz
stavka 2. ovoga članka koji obavljaju financijsku djelatnost samo povremeno ili
u ograničenom opsegu i kod kojih postoji neznatan rizik od pranja novca ili
financiranja terorizma nisu obveznici provođenja mjera prema ovom Zakonu.
(5) Podružnice stranih kreditnih i financijskih institucija i drugih obveznika
koje su osnovane u Republici Hrvatskoj u skladu sa zakonom koji uređuje njihov
rad, pored podružnica kreditnih i financijskih institucija navedenih u stavku 2.
točkama 1., 7., 9., 10. i 11. ovoga članka, obveznici su provedbe mjera i radnji
iz stavka 1. ovoga članka.
Obveza provođenja od strane obveznika mjera sprječavanja i otkrivanja pranja
novca i financiranja terorizma u poslovnim jedinicama i društvima u kojima ima
većinski udio ili većinsko pravo u odlučivanju, a koja imaju sjedište u trećoj
državi
Članak 5.
(1) Obveznik je dužan osigurati da se mjere za sprječavanje i otkrivanje pranja
novca i financiranja terorizma određene ovim Zakonom u istom opsegu provode i u
njegovim poslovnim jedinicama i društvima u kojima ima većinski udio ili
većinsko pravo u odlučivanju, a koja imaju sjedište u trećoj državi, osim ako to
nije izričito suprotno zakonskim propisima treće države.
(2) Ako zakonski propisi treće države ne dopuštaju provođenje mjera za
sprječavanje i otkrivanje pranja novca ili financiranja terorizma u opsegu u
kojem su propisani ovim Zakonom, obveznik je dužan o tome odmah obavijestiti
Ured i donijeti odgovarajuće mjere za otklanjanje rizika od pranja novca i/ili
financiranja terorizma.
(3) Obveznici su dužni redovito upoznavati svoje poslovne jedinice i društva u
kojima imaju većinski udio ili većinsko pravo u odlučivanju, a koja imaju
sjedište u trećoj državi, s internim postupcima koji se odnose na sprječavanje i
otkrivanje pranja novca i financiranja terorizma, a osobito u dijelu dubinske
analize stranaka, dostave podataka, vođenja evidencija, interne kontrole i
drugih značajnih okolnosti povezanih sa sprječavanjem i otkrivanjem pranja novca
ili financiranja terorizma.
Glava II.
MJERE KOJE PODUZIMAJU OBVEZNICI RADI SPRJEČAVANJA I OTKRIVANJA PRANJA NOVCA I
FINANCIRANJA TERORIZMA
Odjeljak 1.
OPĆE ODREDBE
Obveze obveznika
Članak 6.
(1) U cilju sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma
obveznici su prilikom obavljanja svojih djelatnosti dužni ispunjavati obveze
određene ovim Zakonom i propisima donesenima na temelju ovoga Zakona.
(2) Obveze iz prethodnog stavka ovoga članka obuhvaćaju:
1. procjenu rizika od zlouporabe za pranje novca i financiranje terorizma za
pojedinu stranku, poslovni odnos, transakciju ili proizvod,
2. provođenje mjera dubinske analize stranke na način i pod uvjetima određenima
ovim Zakonom i propisima donesenima na temelju ovoga Zakona,
3. provođenje mjera za sprječavanje i otkrivanje pranja novca te financiranja
terorizma u poslovnim jedinicama i društvima u kojima obveznik ima većinski udio
ili većinsko pravo u odlučivanju, a koje poslovne jedinice i društva imaju
sjedište u trećoj državi,
4. imenovanje ovlaštene osobe i njezina zamjenika za provedbu mjera te
osiguranje uvjeta za njihov rad u skladu s ovim Zakonom i propisima donesenima
na temelju ovoga Zakona,
5. omogućavanje redovitoga stručnog osposobljavanja i izobrazbe djelatnika
obveznika, te osiguravanje redovite interne revizije u izvršavanju zadaća i
obveza u skladu s ovim Zakonom i propisima donesenima na temelju ovoga Zakona,
6. izradu i redovito dopunjavanje liste indikatora za prepoznavanje stranaka i
sumnjivih transakcija za koje postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma,
7. obavještavanje i dostavljanje Uredu propisanih i traženih podataka,
informacija i dokumentacije o transakcijama i osobama u skladu s ovim Zakonom i
propisima donesenima na temelju ovoga Zakona,
8. osiguravanje čuvanja i zaštite podataka te vođenje propisanih evidencija u
skladu s ovim Zakonom i propisima donesenima na temelju ovoga Zakona,
9. obvezu kreditnih i financijskih institucija da uspostave odgovarajući
informacijski sustav s obzirom na svoju organizacijsku strukturu kako bi mogli
brzo, pravodobno i u cijelosti dati Uredu podatke o tome održavaju li ili su
održavali poslovni odnos s određenom fizičkom ili pravnom osobom i koja je
priroda tog odnosa,
10. provođenje drugih zadaća i obveza u skladu s ovim Zakonom i propisima
donesenima na temelju ovoga Zakona.
Procjena rizika pranja novca ili financiranja terorizma
Članak 7.
(1) Rizik pranja novca ili financiranja terorizma jest rizik da će stranka
zlouporabiti financijski sustav za pranje novca ili financiranje terorizma,
odnosno da će neki poslovni odnos, transakcija ili proizvod biti posredno ili
neposredno upotrijebljeni za pranje novca ili financiranje terorizma.
(2) Obveznik je dužan izraditi analizu rizika i pomoću te analize odrediti
ocjenu rizika pojedine skupine ili vrste stranke, poslovnog odnosa, proizvoda
ili transakcije u odnosu na moguće zlouporabe vezane za pranje novca ili
financiranje terorizma.
(3) Analizu i procjenu rizika iz stavka 2. ovoga članka obveznik je dužan
usklađivati sa smjernicama koje će donositi nadležna nadzorna tijela iz članka
83. ovoga Zakona u skladu sa svojim ovlastima.
(4) Pri analizi i procjeni rizika, odnosno u postupku određivanja ocjene rizika
iz stavka 2. ovoga članka, obveznik i nadzorno tijelo iz članka 83. ovoga Zakona
obvezni su voditi računa o specifičnosti obveznika i njegova poslovanja,
primjerice o veličini i sastavu obveznika, opsegu i vrsti poslova, o vrsti
stranaka s kojima posluje i proizvoda koje nudi.
(5) U stranke koje predstavljaju neznatan rizik za pranje novca ili financiranje
terorizma obveznik može svrstati samo one stranke koje ispunjavaju uvjete što ih
pravilnikom odredi ministar financija.
Odjeljak 2.
DUBINSKA ANALIZA STRANKE
Mjere dubinske analize stranke
Članak 8.
(1) Ako nije drukčije propisano ovim Zakonom, dubinska analiza stranke obuhvaća
sljedeće mjere:
1. utvrđivanje identiteta stranke i provjera njezina identiteta na osnovi
dokumenata, podataka ili informacija dobivenih iz vjerodostojnog, pouzdanog i
neovisnog izvora,
2. utvrđivanje i provjera identiteta stvarnog vlasnika stranke,
3. prikupljanje podataka o namjeni i predviđenoj prirodi poslovnog odnosa ili
transakcije te drugih podataka u skladu s ovim Zakonom,
4. stalno praćenje poslovnog odnosa, uključujući pozorno praćenje transakcija
obavljenih tijekom tog odnosa, kako bi se osiguralo da te transakcije odgovaraju
saznanjima obveznika o toj stranci, vrsti posla i rizika, uključujući prema
potrebi i podatke o izvoru sredstava, pri čemu dokumenti i podaci kojima
obveznik raspolaže moraju biti ažurni.
(2) Obveznici su dužni postupke provođenja mjera iz stavka 1. ovoga članka
definirati svojim internim aktom.
Obveza primjene mjera dubinske analize stranke
Članak 9.
(1) Obveznik je dužan, pod uvjetima određenima ovim Zakonom, obaviti dubinsku
analizu stranke u sljedećim slučajevima:
1. prilikom uspostavljanja poslovnog odnosa sa strankom,
2. pri svakoj transakciji u vrijednosti od 105.000,00 kuna i više, bez obzira na
to je li riječ o jednokratnoj transakciji ili o više transakcija koje su
međusobno očigledno povezane i koje ukupno dosežu vrijednost od 105.000,00 kuna
i više,
3. ako postoji sumnja u vjerodostojnost i istinitost prethodno dobivenih
podataka o stranci ili stvarnom vlasniku stranke,
4. uvijek kada u vezi s transakcijom ili strankom postoje razlozi za sumnju na
pranje novca ili financiranje terorizma, bez obzira na vrijednost transakcije.
(2) Kod transakcije iz stavka 1. točke 2. ovoga članka koja se obavlja na
temelju prethodno uspostavljenoga poslovnog odnosa kod obveznika, obveznik će u
okviru dubinske analize stranke samo provjeriti identitet stranke odnosno osoba
koje transakciju obavljaju te prikupiti podatke koji mu nedostaju iz članka 25.
stavka 2. ovoga Zakona.
Dubinska analiza stranke prilikom uspostavljanja poslovnog odnosa
Članak 10.
(1) Prilikom uspostavljanja poslovnog odnosa sa strankom obveznik je propisane
mjere iz članka 8. stavka 1. točke 1., 2. i 3. ovoga Zakona dužan provoditi
prije uspostavljanja poslovnog odnosa.
(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka obveznik može mjere iz članka 8.
stavka 1. točke 1., 2. i 3. ovoga Zakona iznimno provesti i tijekom
uspostavljanja poslovnog odnosa sa strankom ako je to neophodno kako se ne bi
prekinuo uobičajeni način uspostavljanja poslovnih odnosa i ako u skladu s
člankom 7. ovoga Zakona postoji neznatan rizik od pranja novca ili financiranja
terorizma.
(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, obveznik iz članka 4. stavka 2.
točke 10. ovoga Zakona može pri sklapanju poslova životnog osiguranja izvršiti
provjeru identiteta korisnika police osiguranja i nakon sklapanja ugovora o
osiguranju, ali najkasnije prije ili u vrijeme isplate osigurane svote, odnosno
u trenutku kad imatelj prava iz osiguranja zatraži isplatu svojih potraživanja,
izjavi da želi dobiti zajam na policu, dati je u zalog ili kapitalizirati.
Dubinska analiza stranke prilikom provođenja transakcija
Članak 11.
Obveznik je dužan prilikom provođenja transakcija iz članka 9. stavka 1. točke
2. ovoga Zakona provesti propisane mjere iz članka 8. stavka 1. točke 1., 2. i
3. ovoga Zakona prije izvršenja transakcije.
Obveza primjene mjera dubinske analize stranke od strane priređivača lutrijskih
igara, igara u kasinima, kladioničkih igara, igara na sreću na automatima i
igara na sreću na internetu ili drugim telekomunikacijskim sredstvima, odnosno
elektroničkim komunikacijama
Članak 12.
(1) Priređivač igara u kasinima provodi mjeru utvrđivanja identiteta stranke i
provjere njezina identiteta prilikom ulaska u kasino prikupljajući sljedeće
podatke:
– ime i prezime fizičke osobe, prebivalište, datum rođenja i mjesto rođenja,
– identifikacijski broj te naziv, broj i naziv izdavatelja identifikacijske
isprave,
– datum i vrijeme ulaska u kasino.
(2) Pri transakciji iz članka 9. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona priređivač
lutrijskih igara, igara u kasinima, kladioničkih igara i igara na sreću na
automatima utvrđuje identitet stranke i provjerava identitet stranke u trenutku
obavljanja transakcije na blagajni prikupljajući sljedeće podatke:
– ime i prezime fizičke osobe, prebivalište, datum i mjesto rođenja,
– identifikacijski broj, te naziv, broj i naziv izdavatelja identifikacijske
isprave.
(3) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka priređivač lutrijskih igara, igara
u kasinima, kladioničkih igara i igara na sreću na automatima dužan je provesti
mjere dubinske analize i pri transakcijama manjima od 105.000,00 kuna u trenutku
obavljanja transakcije na blagajni kada u vezi sa strankom, proizvodom ili
transakcijom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma.
(4) Uspostavljanjem poslovnog odnosa iz članka 9. stavka 1. točke 1. ovoga
Zakona smatra se i prijava stranke za sudjelovanje u sustavu priređivanja igara
na sreću kod priređivača koji igre na sreću priređuju na internetu ili drugim
telekomunikacijskim sredstvima, odnosno elektroničkim komunikacijama.
(5) Pri uspostavljanju poslovnog odnosa iz članka 9. stavka 1. točke 1. ovoga
Zakona priređivač igara sreću na internetu ili drugim telekomunikacijskim
sredstvima, odnosno elektroničkim komunikacijama prikuplja podatke iz stavka 2.
ovoga članka.
Odbijanje poslovnog odnosa i obavljanja transakcije
Članak 13.
(1) Obveznik koji ne može provesti mjere iz članka 8. stavka 1. točke 1., 2. i
3. ovoga Zakona, ne smije uspostaviti poslovni odnos ili izvršiti transakciju,
odnosno mora prekinuti već uspostavljeni poslovni odnos.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka obveznik će obavijestiti Ured o
odbijanju ili prekidu poslovnog odnosa i odbijanju izvršavanja transakcije sa
svim do tada prikupljenim podacima o stranci ili transakciji sukladno članku 42.
ovoga Zakona.
Iznimke od provođenja mjera dubinske analize kod određenih proizvoda
Članak 14.
(1)Društva za osiguranje koja imaju odobrenje za obavljanje poslova životnih
osiguranja, poslovne jedinice društava za osiguranje iz trećih država koje imaju
odobrenje za obavljanje poslova životnih osiguranja, društva za osiguranje iz
država članica koje osnivaju poslovnu jedinicu u Republici Hrvatskoj ili su na
temelju odobrenja ovlaštena neposredno obavljati poslove životnih osiguranja u
Republici Hrvatskoj, mirovinska društva te pravne i fizičke osobe koje obavljaju
poslove odnosno djelatnost zastupanja ili posredovanja u osiguranju pri
sklapanju ugovora o životnim osiguranjima, mogu odustati od provođenja mjera
dubinske analize stranke u sljedećim slučajevima:
1. pri sklapanju poslova životnih osiguranja kod kojih pojedinačna rata premije
ili više rata premije osiguranja koje treba platiti u jednoj godini ukupno ne
prelaze kunsku protuvrijednost iznosa od 1.000,00 EUR ili u slučajevima kada
plaćanje jednokratne premije ne prelazi kunsku protuvrijednost iznosa od
2.500,00 EUR;
2. pri sklapanju poslova mirovinskog osiguranja pod uvjetom da je riječ:
a) o sklapanju takve vrste osiguranja u okviru koje nije moguće prenijeti policu
osiguranja na treću osobu ili je koristiti kao osiguranje kredita ili zajma,
b) o sklapanju ugovora sa zatvorenim mirovinskim fondom ako poslodavac uplaćuje
doprinose u dobrovoljni mirovinski fond u ime članova fonda.
(2) Društva za izdavanje elektroničkog novca, društva za izdavanje elektroničkog
novca iz druge države članice i poslovne jedinice stranih društava za izdavanje
elektroničkog novca mogu odustati od provođenja mjera dubinske analize stranke u
sljedećim slučajevima:
1. pri izdavanju elektroničkog novca ako jednokratni iznos uplate izvršene za
izdavanje tog novca, na elektroničkom nositelju podataka na koji nije moguće
ponovno uložiti novac, ne prelazi kunsku protuvrijednost iznosa od 150,00 EUR;
2. pri izdavanju elektroničkog novca i poslovanju s elektroničkim novcem ako
ukupni iznos izvršenih uplata, pohranjen na elektroničkom nositelju podataka na
koji je moguće podatke ponovo uložiti, u tekućoj kalendarskoj godini ne prelazi
kunsku protuvrijednost iznosa od 2.500,00 EUR, osim ako imatelj elektroničkog
novca u istoj kalendarskoj godini unovči iznos u kunskoj protuvrijednosti iznosa
od 1.000,00 EUR ili više.
(3) Ministar financija može pravilnikom odrediti da obveznik ne mora provesti
mjere dubinske analize stranke kod provođenja određenih transakcija iz članka 9.
stavka 1. točke 2. ovoga Zakona i u vezi s drugim proizvodima ili s njima
povezanim transakcijama, koji predstavljaju neznatan rizik za pranje novca ili
financiranje terorizma.
(4) Iznimno od odredaba stavka 1., 2. i 3. ovoga članka, nije dopušteno
odustajanje od provođenja mjera dubinske analize kad u vezi sa strankom,
proizvodom ili transakcijom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma.
Elektronički prijenos novca
Članak 15.
(1) Kreditne i financijske institucije, uključujući društva koja obavljaju
određene usluge platnog prometa ili prijenosa novca (u daljnjem tekstu:
pružatelji usluga plaćanja), dužni su prikupiti točne i potpune podatke o
uplatitelju i uključiti ih u obrazac ili poruku koja prati elektronički prijenos
novčanih sredstava, poslanih ili primljenih u bilo kojoj valuti. Pri tome ti
podaci moraju pratiti prijenos cijelo vrijeme tijekom prolaza kroz lanac
plaćanja.
(2) Sadržaj i vrstu podataka koje prikupljaju o uplatitelju i druge obveze
pružatelja usluga plaćanja te iznimke od obveze prikupljanja podataka pri
prijenosu novčanih sredstava koji predstavlja neznatni rizik za pranje novca ili
financiranje terorizma, propisat će pravilnikom ministar financija.
(3) Pružatelji usluga plaćanja, koji su posrednici ili primatelji novčanih
sredstava, odbit će prijenos novčanih sredstava koji ne sadrži potpune podatke o
uplatitelju iz stavka 2. ovoga članka ili će zatražiti da se u određenom roku
dopune podaci o uplatitelju.
(4) Pružatelji usluga plaćanja mogu ograničiti ili prekinuti poslovni odnos s
onim pružateljima usluga plaćanja koji učestalo ne ispunjavaju uvjete iz stavka
1. i 2. ovoga članka, s tim da ih prije poduzimanja navedenih mjera mogu o tome
upozoriti. O trajnijem ograničenju ili prekidu poslovnog odnosa pružatelj usluga
plaćanja obavijestit će Ured.
(5) Pružatelji usluga plaćanja, koji su posrednici ili primatelji novčanih
sredstava, razmotrit će nedostatak podataka o uplatitelju s obzirom na
procijenjeni stupanj rizika kao mogući razlog za primjenu mjera pojačane
dubinske analize transakcija te će na odgovarajući način primijeniti odredbe
članka 43. stavka 2. i 3. ovoga Zakona.
(6) Odredbe stavka 1. do 5. ovoga članka odnose se na elektronički prijenos
novčanih sredstava koji obavljaju domaći i inozemni pružatelji usluga plaćanja.
(7) Prilikom prikupljanja podataka iz stavka 1. ovoga članka pružatelji usluga
plaćanja identificiraju uplatitelja koristeći službeni osobni dokument te
vjerodostojne i pouzdane izvore dokumentacije.
Odjeljak 3.
PROVOĐENJE MJERA DUBINSKE ANALIZE STRANKE
Pribavljanje podataka od strane obveznika
Članak 16.
(1) Pri obavljanju dubinske analize stranke, obveznik iz članka 4. stavka 2.
ovoga Zakona pribavlja sljedeće podatke:
1. ime i prezime, prebivalište, datum rođenja, mjesto rođenja, identifikacijski
broj, te naziv, broj i naziv izdavatelja identifikacijske isprave za sljedeće
fizičke osobe:
– za fizičku osobu i njezinoga zakonskog zastupnika, obrtnika ili osobu koja
obavlja drugu samostalnu djelatnost, a koja uspostavlja poslovni odnos ili
obavlja transakciju, odnosno za koju se uspostavlja poslovni odnos ili obavlja
transakcija,
– za zakonskog zastupnika ili opunomoćenika koji za pravnu osobu ili drugu
pravnu osobu i s njom izjednačenog subjekta iz članka 21. ovoga Zakona
uspostavlja poslovni odnos ili obavlja transakciju,
– za opunomoćenika koji za stranku zahtijeva ili obavlja transakciju,
– za fizičku osobu, obrtnika ili osobu koja obavlja drugu samostalnu djelatnost,
a za koju poslove obavljaju odvjetnik, odvjetničko društvo i javni bilježnik te
revizorsko društvo, samostalni revizor, pravne i fizičke osobe koje obavljaju
računovodstvene usluge i usluge poreznog savjetovanja,
– za fizičku osobu u vezi s kojom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma, a koje razloge utvrđuju odvjetnik, odvjetničko društvo i
javni bilježnik, te revizorsko društvo, samostalni revizor, pravne i fizičke
osobe koje obavljaju računovodstvene usluge i usluge poreznog savjetovanja;
2. ime i prezime, prebivalište, datum rođenja i mjesto rođenja za fizičku osobu:
– koja pristupa sefu,
– koja je član druge pravne osobe i s njom povezanog subjekta iz članka 21.
ovoga Zakona;
3. ime i prezime te prebivalište:
– za fizičku osobu kojoj je transakcija namijenjena;
4. ime i prezime, prebivalište, datum rođenja i mjesto rođenja stvarnog
vlasnika;
5. naziv, sjedište (ulica i kućni broj, mjesto i država) i identifikacijski broj
(za pravnu osobu, a za obrtnika ili osobu koja obavlja drugu samostalnu
djelatnost u slučaju da joj je identifikacijski broj bio dodijeljen):
– za pravnu osobu koja uspostavlja poslovni odnos ili obavlja transakciju,
odnosno za pravnu osobu u čije se ime uspostavlja poslovni odnos ili obavlja
transakcija,
– za obrtnika ili osobu koja obavlja drugu samostalnu djelatnost,
– za pravnu osobu za koju poslove obavljaju odvjetnik, odvjetničko društvo i
javni bilježnik, te revizorsko društvo, samostalni revizor, pravne i fizičke
osobe koje obavljaju računovodstvene usluge i usluge poreznog savjetovanja,
– za obrtnika ili osobu koja obavlja drugu samostalnu djelatnost, a za koju
poslove obavljaju odvjetnik, odvjetničko društvo i javni bilježnik, te
revizorsko društvo, samostalni revizor, pravne i fizičke osobe koje obavljaju
računovodstvene usluge i usluge poreznog savjetovanja,
– za pravnu osobu u vezi s kojom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma, a koje razloge utvrđuju odvjetnik, odvjetničko društvo i
javni bilježnik, te revizorsko društvo, samostalni revizor, pravne i fizičke
osobe koje obavljaju računovodstvene usluge i usluge poreznog savjetovanja;
6. naziv i sjedište:
– za pravnu osobu ili obrtnika kojem je namijenjena transakcija,
– druge pravne osobe i s njom izjednačenog subjekta iz članka 21. ovoga Zakona;
7. podatke o namjeni i predviđenoj prirodi poslovnog odnosa, uključivo s
informacijom o djelatnosti stranke;
8. datum i vrijeme:
– uspostavljanja poslovnog odnosa,
– pristupa sefu;
9. datum i vrijeme provedbe transakcije, iznos transakcije i valuta u kojoj se
obavlja transakcija, svrha (namjena) transakcije, način provedbe transakcije;
10. podatke o izvoru sredstava koja jesu ili će biti predmet transakcije ili
poslovnog odnosa;
11. razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma.
(2) Ministar financija može pravilnikom propisati dodatne podatke koje je
obveznik dužan pribaviti u svrhu dubinske analize i obavješćivanja Ureda o
transakcijama.
Pododjeljak 1.
MJERA UTVRĐIVANJA I PROVJERE IDENTITETA STRANKE
Utvrđivanje i provjera identiteta fizičke osobe
Članak 17.
(1) Za stranku koja je fizička osoba i njezinoga zakonskog zastupnika te stranku
koja je obrtnik ili osoba koja se bavi drugom samostalnom djelatnošću obveznik
utvrđuje i provjerava njezin identitet prikupljanjem podataka iz članka 16.
stavka 1. točke 1. ovoga Zakona uvidom u službeni osobni dokument stranke u
njezinoj nazočnosti.
(2) Ako iz uvida u službeni osobni dokument obveznik ne može prikupiti sve
propisane podatke, nedostajući podaci prikupljaju se iz drugih važećih javnih
isprava koje podnese stranka, odnosno neposredno od stranke.
(3) Obveznik može utvrditi i provjeriti identitet stranke koja je fizička osoba
odnosno njezin zakonski zastupnik, obrtnik i osoba koja se bavi drugom
samostalnom djelatnošću, i na drugi način, ako to pravilnikom odredi ministar
financija.
(4) Ako je stranka obrtnik ili osoba koja se bavi drugom samostalnom
djelatnošću, obveznik prikuplja podatke iz članka 16. stavka 1. točke 5. ovoga
Zakona u skladu s odredbama članka 18. ovoga Zakona.
(5) Ako pri utvrđivanju i provjeri identiteta stranke, sukladno odredbama ovoga
članka, obveznik posumnja u istinitost prikupljenih podataka ili u
vjerodostojnost isprava i druge poslovne dokumentacije iz koje su prikupljeni
podaci, mora tražiti i pisanu izjavu stranke.
Utvrđivanje i provjera identiteta pravne osobe
Članak 18.
(1) Identitet stranke koja je pravna osoba, obveznik utvrđuje i provjerava
prikupljanjem podataka iz članka 16. stavka 1. točke 5. ovoga Zakona uvidom u
izvornik ili ovjereni preslik dokumentacije iz sudskog ili drugoga javnog
registra koju mu u ime pravne osobe dostavi zakonski zastupnik ili opunomoćenik
pravne osobe.
(2) Dokumentacija iz stavka 1. ovoga članka prilikom podnošenja obvezniku ne
smije biti starija od tri mjeseca.
(3) Obveznik može utvrditi i provjeriti identitet pravne osobe prikupljanjem
podataka iz članka 16. stavka 1. točke 5. ovoga Zakona neposrednim uvidom u
sudski ili drugi javni registar. Na izvodu iz registra u koji je izvršen uvid
obveznik u obliku zabilješke upisuje datum i vrijeme te ime i prezime osobe koja
je izvršila uvid. Izvod iz registra obveznik čuva u skladu s odredbama ovoga
Zakona koji se odnose na zaštitu i čuvanje podataka.
(4) Ostale podatke iz članka 16. stavka 1. ovoga Zakona, osim podataka o
stvarnom vlasniku, obveznik prikuplja uvidom u izvornike ili ovjerene preslike
isprava i drugu poslovnu dokumentaciju. Ako iz tih isprava i dokumentacije nije
moguće prikupiti sve podatke iz članka 16. stavka 1. ovoga Zakona, podatke koji
nedostaju, osim podataka o stvarnom vlasniku, obveznik prikuplja neposredno od
zakonskoga zastupnika ili opunomoćenika.
(5) Ako pri utvrđivanju i provjeri identiteta pravne osobe obveznik posumnja u
istinitost prikupljenih podataka ili vjerodostojnost isprava i druge poslovne
dokumentacije iz koje su uzimani podaci, mora od zakonskog zastupnika ili
opunomoćenika prije uspostavljanja poslovnog odnosa ili izvršenja transakcije
tražiti i njegovu pisanu izjavu.
(6) Pri provjeri identiteta stranke na osnovi stavka 1. i 3. ovoga članka
obveznik mora prethodno provjeriti prirodu registra iz kojeg će uzeti podatke za
provjeru identiteta.
(7) Ako je stranka strana pravna osoba koja obavlja djelatnost u Republici
Hrvatskoj preko svoje poslovne jedinice – podružnice, obveznik utvrđuje i
provjerava identitet strane pravne osobe i njezine podružnice.
Utvrđivanje i provjera identiteta zakonskog zastupnika pravne osobe
Članak 19.
(1) Obveznik utvrđuje i provjerava identitet zakonskog zastupnika pravne osobe
prikupljanjem podataka iz članka 16. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona uvidom u
službeni osobni dokument zakonskog zastupnika u njegovoj nazočnosti. Ako iz toga
dokumenta nije moguće prikupiti sve propisane podatke, podaci koji nedostaju
prikupljaju se iz druge važeće javne isprave koju predloži stranka odnosno
dostavi zakonski zastupnik.
(2) Ako pri utvrđivanju i provjeri identiteta zakonskog zastupnika obveznik
posumnja u istinitost prikupljenih podataka, mora tražiti i njegovu pisanu
izjavu.
Utvrđivanje i provjera identiteta opunomoćenika pravne ili fizičke osobe
Članak 20.
(1) Ako poslovni odnos u ime pravne osobe umjesto zakonskog zastupnika iz članka
19. ovoga Zakona uspostavlja opunomoćenik, obveznik utvrđuje i provjerava
identitet opunomoćenika prikupljanjem podataka iz članka 16. stavak 1. točka 1.
ovoga Zakona uvidom u službeni osobni dokument opunomoćenika u njegovoj
nazočnosti.
(2) Ako iz dokumenta iz stavka 1. ovoga članka nije moguće prikupiti sve
propisane podatke, podaci koji nedostaju prikupljaju se iz druge važeće javne
isprave koju podnese opunomoćenik, odnosno neposredno od opunomoćenika. Podatke
iz članka 16. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona o zakonskom zastupniku koji je u
ime pravne osobe izdao punomoć obveznik prikuplja na temelju podataka iz
ovjerene punomoći.
(3) Ako transakciju iz članka 9. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona u ime stranke
koja je pravna osoba, fizička osoba, obrtnik ili osoba koja se bavi drugom
samostalnom djelatnošću obavlja opunomoćenik, obveznik utvrđuje i provjerava
identitet opunomoćenika prikupljanjem podataka iz članka 16. stavka 1. točke 1.
ovoga Zakona.
(4) Podatke iz članka 16. stavka 1. točke 1. i 5. ovoga Zakona o stranci u čije
ime nastupa opunomoćenik, obveznik prikuplja na temelju podataka iz ovjerene
punomoći.
(5) Ako pri utvrđivanju i provjeri identiteta opunomoćenika obveznik posumnja u
istinitost prikupljenih podataka, mora tražiti i njegovu pisanu izjavu.
Utvrđivanje i provjera identiteta drugih pravnih osoba i s njima izjednačenih
subjekata
Članak 21.
(1) Kod udruga, zaklada, fundacija i ostalih pravnih osoba koje ne obavljaju
gospodarsku djelatnost, kao i kod vjerskih zajednica i udruga koje nemaju
svojstvo pravne osobe te drugih subjekata koji nemaju pravnu osobnost, ali
samostalno nastupaju u pravnom prometu, obveznik je dužan:
1. utvrditi i provjeriti identitet osobe ovlaštene za zastupanje odnosno
zastupnika,
2. pribaviti punomoć za zastupanje,
3. prikupiti podatke iz članka 16. stavka 1. točke 1., 2. i 6. ovoga Zakona.
(2) Identitet zastupnika iz stavka 1. ovoga članka obveznik utvrđuje i
provjerava prikupljanjem podataka iz članka 16. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona
uvidom u službeni osobni dokument zastupnika u njegovoj nazočnosti. Ako iz toga
dokumenta nije moguće prikupiti sve propisane podatke, podaci koji nedostaju
pribavljaju se iz druge važeće javne isprave koju podnese zastupnik, odnosno
neposredno od zastupnika.
(3) Podatke iz članka 16. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona o svakoj fizičkoj
osobi koja je član udruge ili drugog subjekta iz stavka 1. ovoga članka obveznik
prikuplja iz punomoći za zastupanje koje mu podnese zastupnik. Ako iz tog
ovlaštenja nije moguće prikupiti sve podatke iz članka 16. stavka 1. točke 2.
ovoga Zakona, nedostajući podaci se prikupljaju neposredno od zastupnika.
(4) Ako pri utvrđivanju i provjeri identiteta osobe iz stavka 1. ovoga članka
obveznik posumnja u istinitost prikupljenih podataka ili vjerodostojnost isprava
iz kojih su podaci uzeti, mora prije uspostavljanja poslovnog odnosa ili
izvršenja transakcije tražiti i pisanu izjavu zastupnika.
Posebni slučajevi utvrđivanja i provjere identiteta stranke
Članak 22.
(1) Radi provođenja članka 9. ovoga Zakona, identitet stranke mora se utvrditi i
provjeriti i prilikom svakog pristupa stranke sefu.
(2) Pri utvrđivanju i provjeri identiteta stranke na osnovi stavka 1. ovoga
članka, obveznik koji obavlja djelatnost čuvanja u sefovima prikuplja podatke iz
članka 16. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona.
(3) Odredbe ovoga članka u vezi s obvezom provjere identiteta stranke kod
pristupa sefu odnose se na svaku fizičku osobu koja stvarno pristupi sefu, bez
obzira na to da li je ona korisnik sefa prema ugovoru o sefu odnosno njezin
zakonski zastupnik ili opunomoćenik.
Pododjeljak 2.
MJERA UTVRĐIVANJA STVARNOG VLASNIKA
Stvarni vlasnik stranke
Članak 23.
Stvarnim vlasnikom se smatra:
1. kod pravnih osoba, podružnica, predstavništava i drugih subjekata domaćeg i
stranog prava izjednačenih s pravnom osobom:
– fizička osoba koja je konačni vlasnik pravne osobe ili koja kontrolira pravnu
osobu izravnim ili neizravnim vlasništvom ili fizičku osobu koja ima kontrolu
nad dovoljnim postotkom dionica ili glasova u toj pravnoj osobi, a
zadovoljavanjem tog uvjeta smatra se postotak od 25% plus jedna dionica,
– fizička osoba koja na neki drugi način kontrolira upravu pravne osobe;
2. kod pravnih osoba kao što su zaklade i kod pravnih poslova kao što su
povjerenički poslovi kojima se upravlja novčanim sredstvima i raspodjeljuju
novčana sredstva:
– fizička osoba koja je stvarni vlasnik 25% ili više imovinskih prava određenoga
pravnog posla, ako su budući stvarni korisnici već određeni,
– osobe u čijem je interesu pravni posao odnosno u čijem je interesu pravna
osoba osnovana ili u čijem interesu posluje, ako fizičke ili pravne osobe koje
će imati koristi od pravnog posla još nisu određene,
– fizička osoba koja kontrolira 25% ili više imovinskih prava određenoga pravnog
posla;
3. fizička osoba koja kontrolira drugu fizičku osobu u čije se ime obavlja
transakcija ili koja obavlja aktivnost.
Utvrđivanje stvarnog vlasnika stranke
Članak 24.
(1) Stvarnog vlasnika stranke koja je pravna osoba, predstavništvo, podružnica
ili drugi subjekt domaćeg i stranog prava izjednačen s pravnom osobom obveznik
utvrđuje prikupljanjem podataka iz članka 16. stavka 1. točke 4. ovoga Zakona.
(2) Podatke iz stavka 1. ovoga članka obveznik prikuplja uvidom u izvornike ili
ovjerene preslike isprava iz sudskog ili drugoga javnog registra koji ne smiju
biti stariji od tri mjeseca.
(3) Podatke iz stavka 1. ovoga članka obveznik može prikupiti i neposrednim
uvidom u sudski ili drugi javni registar uzimajući pri tome u obzir odredbe
članka 18. stavka 3. i 5. ovoga Zakona.
(4) Ako iz sudskog ili drugog javnog registra nije moguće prikupiti sve podatke
o stvarnom vlasniku stranke, podatke koji nedostaju obveznik prikuplja uvidom u
izvornike ili ovjerene preslike dokumenata i druge poslovne dokumentacije koju
je obvezniku podnio zakonski zastupnik ili opunomoćenik.
(5) Ako iz objektivnih razloga nije moguće prikupiti nedostajuće podatke na
način opisan u stavcima 2., 3. i 4. ovoga članka, obveznik prikuplja podatke
neposredno iz izjave dane u pisanom obliku zakonskog zastupnika ili
opunomoćenika stranke iz stavka 1. ovoga članka.
(6) Obveznik mora prikupiti podatke o konačnim stvarnim vlasnicima stranke iz
stavka 1. ovoga članka. Prikupljene podatke obveznik provjerava na način koji mu
omogućuje poznavanje strukture vlasništva i kontrolu stranke u stupnju koji,
ovisno o procjeni rizika, odgovara kriteriju zadovoljavajućeg poznavanja
stvarnih vlasnika.
Pododjeljak 3.
MJERA PRIKUPLJANJA PODATAKA O NAMJENI I PREDVIĐENOJ PRIRODI POSLOVNOG ODNOSA ILI
TRANSAKCIJE TE DRUGIH PODATAKA PREMA OVOM ZAKONU
Prikupljanje podataka
Članak 25.
(1) U okviru dubinske analize stranke obveznik pri uspostavljanju poslovnog
odnosa iz članka 9. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona prikuplja podatke iz članka
16. stavka 1. točke 1., 4., 5., 7. i 8. ovoga Zakona.
(2) U okviru dubinske analize stranke obveznik pri svakoj transakciji u
vrijednosti od 105.000,00 kuna i više, bez obzira na to je li riječ o
jednokratnoj transakciji ili o više međusobno očigledno povezanih transakcija iz
članka 9. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona prikuplja podatke iz članka 16. stavak
1. točke 1., 3., 4., 5., 6. i 9. ovoga Zakona.
(3) U okviru dubinske analize stranke, u slučaju kada postoji sumnja u
vjerodostojnost i istinitost prethodno prikupljenih podataka o strankama ili o
stvarnom vlasniku, te uvijek kada u svezi s transakcijom ili strankom postoje
razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma iz članka 9. stavka
1. točke 3. i 4. ovoga Zakona obveznik prikuplja podatke iz članka 16. stavka 1.
ovoga Zakona.
Pododjeljak 4.
MJERA PRAĆENJA POSLOVNOG ODNOSA
Mjera stalnog praćenja poslovnog odnosa
Članak 26.
(1) Obveznik je dužan brižljivo pratiti poslovne aktivnosti koje stranka provodi
kod njega, čime se osigurava poznavanje stranke, uključujući poznavanje izvora
sredstava kojima stranka posluje.
(2) Obveznik je dužan pratiti poslovne aktivnosti koje stranka obavlja kod njega
primjenjujući sljedeće mjere:
1. praćenje i provjeravanje usklađenosti poslovanja stranke s predviđenom
prirodom i namjenom poslovnog odnosa koji je stranka uspostavila kod obveznika,
2. praćenje i provjeravanje usklađenosti izvora sredstava s predviđenim izvorom
sredstava koji je stranka navela pri uspostavljanju poslovnog odnosa kod
obveznika,
3. praćenje i provjeravanje usklađenosti poslovanja, odnosno transakcija stranke
s njezinim uobičajenim opsegom poslovanja, odnosno transakcija,
4. praćenje i ažuriranje prikupljenih dokumenata i podataka o strankama,
uključujući i provođenje ponovne godišnje dubinske analize stranke u slučajevima
koje uređuje članak 27. ovoga Zakona.
(3) Obveznik je dužan osigurati da opseg, odnosno učestalost provođenja mjera iz
stavka 2. ovoga članka budu prilagođeni riziku pranja novca ili financiranja
terorizma kojem je obveznik izložen tijekom obavljanja pojedinog posla, odnosno
pri poslovanju s pojedinom strankom, a sukladno odredbama članka 7. ovoga
Zakona.
Ponovna godišnja dubinska analiza strane pravne osobe
Članak 27.
(1) Ako strana pravna osoba kod obveznika ima uspostavljen poslovni odnos ili
provodi transakcije iz članka 9. stavka 1. točke 1. i 2. ovoga Zakona, obveznik
je dužan, osim primjene mjera praćenja poslovnih aktivnosti iz članka 26. ovoga
Zakona, redovito najmanje jednom godišnje, a najkasnije nakon isteka jedne
godine od posljednje dubinske analize stranke, izvršiti ponovnu godišnju
dubinsku analizu strane pravne osobe.
(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, obveznik je dužan redovito
najmanje jednom godišnje, a najkasnije nakon isteka jedne godine od posljednje
dubinske analize stranke, izvršiti ponovnu dubinsku analizu stranke i kada je
stranka koja obavlja transakcije iz članka 9. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona
pravna osoba sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja je 25% i više u vlasništvu:
1. strane pravne osobe koja ne obavlja ili ne smije obavljati trgovinske,
proizvodne ili druge djelatnosti u državi u kojoj je registrirana,
2. fiducijarnog ili drugoga sličnog društva stranog prava s nepoznatim, odnosno
prikrivenim vlasnicima, tajnim ulagačima ili upravljačima.
(3) Ponovna dubinska analiza stranke iz stavaka 1. i 2. ovoga članka obuhvaća:
1. prikupljanje i provjeravanje podataka o nazivu, adresi i sjedištu strane
pravne osobe iz stavaka 1. i 2. ovoga članka,
2. prikupljanje i provjeravanje podataka o imenu i prezimenu te prebivalištu
zakonskoga zastupnika strane pravne osobe iz stavaka 1. i 2. ovoga članka,
3. prikupljanje i provjeravanje podataka o stvarnom vlasniku strane pravne osobe
iz stavaka 1. i 2. ovoga članka,
4. pribavljanje nove punomoći iz članka 20. stavak 4. ovoga Zakona.
(4) Pri izvršavanju transakcije iz članka 9. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona u
ime i za račun strane pravne osobe odnosno njezine poslovne jedinice, podružnice
ili predstavništva koje obavlja transakcije kod obveznika, pri ponovnoj
dubinskoj analizi strane pravne osobe, osim podataka iz stavka 3. ovoga članka,
obveznik prikuplja i:
1. podatke o adresi i sjedištu poslovne jedinice strane pravne osobe,
2. podatke o imenu i prezimenu te prebivalištu zakonskog zastupnika poslovne
jedinice strane pravne osobe.
(5) Obveznik prikuplja podatke iz stavka 3. točke 1., 2. i 3. ovoga članka
uvidom u izvornik ili ovjereni preslik dokumentacije iz sudskog ili drugoga
javnog registra koji ne smije biti stariji od tri mjeseca, odnosno neposrednim
uvidom u sudski ili drugi javni registar.
(6) Ako na opisani način iz stavka 5. ovoga članka nije moguće prikupiti sve
tražene podatke, obveznik prikuplja nedostajuće podatke iz izvornika ili
ovjerenih preslika dokumenata i druge poslovne dokumentacije koje obvezniku
dostavlja strana pravna osoba iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.
(7) Ako nedostajuće podatke nije moguće iz objektivnih razloga prikupiti na
propisani način, obveznik ih prikuplja neposredno iz izjave dane u pisanom
obliku zakonskog zastupnika strane pravne osobe iz stavka 1. i 2. ovoga članka.
(8) Obveznik ne smije izvršavati transakcije za stranku za koju ne provede ili
ne uspije provesti ponovnu godišnju dubinsku analizu stranke u skladu s ovim
člankom.
(9) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, ponovna godišnja dubinska analiza
strane pravne osobe nije potrebna ako je strana pravna osoba obveznik iz članka
35. stavka 1. ovoga Zakona.
Odjeljak 4.
DUBINSKA ANALIZA STRANKE PREKO TREĆIH OSOBA
Prepuštanje dubinske analize trećoj osobi
Članak 28.
(1) Obveznik može, pod uvjetima određenima ovim Zakonom i propisima donesenim na
temelju ovoga Zakona, pri uspostavljanju poslovnog odnosa sa strankom povjeriti
trećoj osobi utvrđivanje i provjeru identiteta stranke, utvrđivanje identiteta o
stvarnom vlasniku stranke, prikupljanje podataka o namjeni i predviđenoj prirodi
poslovnog odnosa ili transakcije u skladu s člankom 8. stavkom 1. točkom 1., 2.
i 3. ovoga Zakona.
(2) Obveznik mora prethodno provjeriti da li treća osoba, kojoj će povjeriti
provođenje mjera dubinske analize stranke, ispunjava sve uvjete propisane ovim
Zakonom.
(3) Dubinsku analizu stranke koju je za obveznika izvršila treća osoba, obveznik
ne smije prihvatiti kao odgovarajuću ako je treća osoba, u okviru dubinske
analize, provela mjeru utvrđivanja i provjere identiteta bez nazočnosti stranke.
(4) Ako je umjesto obveznika dubinsku analizu stranke provela treća osoba, ona
je također odgovorna za ispunjavanje obveza sukladno ovom Zakonu, uključujući
obvezu prijavljivanja transakcija u vezi s kojima postoje razlozi za sumnju na
pranje novca ili financiranje terorizma te obvezu čuvanja podataka i
dokumentacije.
(5) Odgovornost za provođenje mjera dubinske analize povjerenih trećoj osobi i
dalje snosi obveznik.
(6) Ministar financija pravilnikom će propisati tko može biti treća osoba,
uvjete pod kojima će obveznici dubinsku analizu moći prepustiti trećoj osobi,
način na koji će obveznici moći pribaviti podatke i dokumentaciju propisanu ovim
Zakonom od treće osobe te slučajeve u kojima obveznicima neće biti dopušteno
dubinsku analizu stranke povjeriti trećoj osobi.
Odjeljak 5.
POSEBNI OBLICI DUBINSKE ANALIZE
Opće odredbe
Članak 29.
Dubinska analiza stranke u pravilu se obavlja u skladu s odredbama članka 8.
stavka 1. ovoga Zakona, a u slučajevima određenima ovim Zakonom provode se
posebni oblici dubinske analize stranke:
1. pojačana dubinska analiza stranke,
2. pojednostavljena dubinska analiza stranke.
Pododjeljak 1.
POJAČANA DUBINSKA ANALIZA STRANKE
Opće odredbe
Članak 30.
(1) Pojačana dubinska analiza stranke, osim mjera iz članka 8. stavka 1. ovoga
Zakona, uključuje dodatne mjere koje su određene ovim Zakonom:
1. za uspostavljanje korespondentnog odnosa s bankom ili drugom sličnom
kreditnom institucijom koja ima sjedište u trećoj državi,
2. za uspostavljanje poslovnog odnosa ili obavljanje transakcije iz članka 9.
stavka 1. točke 1. i 2. ovoga Zakona sa strankom koja je politički izložena
osoba iz članka 32. ovoga Zakona,
3. za slučaj kada stranka nije bila osobno nazočna pri utvrđivanju i provjeri
identiteta za vrijeme provođenja mjera dubinske analize.
(2) Obveznik je dužan izvršiti pojačanu dubinsku analizu stranke u svim
slučajevima iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Mjeru ili mjere pojačane dubinske analize stranke obveznik može primijeniti
i u drugim slučajevima kad u skladu s odredbama članka 7. ovoga Zakona procijeni
da zbog prirode poslovnog odnosa, oblika i načina izvršenja transakcije,
poslovnog profila stranke ili zbog drugih okolnosti povezanih sa strankom
postoji ili bi mogao postojati veliki rizik od pranja novca ili financiranja
terorizma.
Korespondentni odnosi s kreditnim institucijama trećih država
Članak 31.
(1) Pri uspostavljanju korespondentnog odnosa s bankom ili drugom kreditnom
institucijom koja ima sjedište u trećoj državi obveznik je, u okviru pojačane
dubinske analize stranke, dužan provesti mjere iz članka 8. stavka 1. ovoga
Zakona i dodatno prikupiti sljedeće podatke, informacije i dokumentaciju:
1. datum izdavanja i vrijeme važenja dozvole za obavljanje bankarskih usluga te
naziv i sjedište nadležnog tijela treće države koje je izdalo dozvolu,
2. opis provođenja internih postupaka koji se odnose na sprječavanje i
otkrivanje pranja novca i financiranja terorizma, osobito postupaka provjere
identiteta stranke, utvrđivanja stvarnih vlasnika, obavješćivanja nadležnih
tijela o sumnjivim transakcijama i strankama, vođenja evidencija, interne
revizije i drugih postupaka koje je banka odnosno druga kreditna institucija
donijela u vezi sa sprječavanjem i otkrivanjem pranja novca i financiranja
terorizma,
3. opis sustavnog uređenja na području sprječavanja i otkrivanja pranja novca i
financiranja terorizma koje je na snazi u trećoj državi u kojoj banka ili druga
kreditna institucija ima sjedište, odnosno u kojoj je registrirana,
4. pisanu izjavu kojom se potvrđuje da banka ili druga kreditna institucija ne
posluje kao fiktivna banka,
5. pisanu izjavu kojom se potvrđuje da banka ili druga kreditna institucija nema
uspostavljene odnosno da ne uspostavlja poslovne odnose ili ne obavlja
transakcije s fiktivnim bankama,
6. pisanu izjavu kojom se potvrđuje da je banka ili druga kreditna institucija u
državi u kojoj ima sjedište, odnosno u kojoj je registrirana, pod pravnim
nadzorom, te da je obvezna primjenjivati zakonske i druge propise u području
sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma u skladu sa
zakonima te države.
(2) Zaposlenik obveznika koji uspostavlja korespondentne odnose iz stavka 1.
ovoga članka i vodi postupak pojačane dubinske analize stranke obvezan je prije
uspostavljanja poslovnog odnosa pribaviti pisanu suglasnost nadređene odgovorne
osobe.
(3) Podatke iz stavka 1. ovoga članka obveznik prikuplja uvidom u javne ili
druge dostupne evidencije, odnosno uvidom u isprave i poslovnu dokumentaciju
koju mu dostavlja banka ili druga kreditna institucija sa sjedištem u trećoj
državi.
(4) Obveznik ne smije uspostaviti ili produžiti korespondentni odnos s bankom
ili drugom kreditnom institucijom koja ima sjedište u trećoj državi:
1. ako prethodno nije prikupio podatke iz stavka 1. točke 1., 2., 4., 5. i 6.
ovoga članka,
2. ako za uspostavljanje korespondentnog odnosa zaposlenik prethodno nije
pribavio pisanu suglasnost nadređene odgovorne osobe obveznika,
3. ako banka ili druga kreditna institucija sa sjedištem u trećoj državi nema
uspostavljeni sustav za sprječavanje i otkrivanje pranja novca i financiranja
terorizma ili ako u skladu sa zakonima treće države u kojoj ima sjedište,
odnosno u kojoj je registrirana, nije obvezna primjenjivati zakonske i druge
odgovarajuće propise u području sprječavanja i otkrivanja pranja novca i
financiranja terorizma,
4. ako banka ili druga kreditna institucija sa sjedištem u trećoj državi posluje
kao fiktivna banka, odnosno ako uspostavlja korespondentne ili druge poslovne
odnose i obavlja transakcije s fiktivnim bankama.
Strane politički izložene osobe
Članak 32.
(1) Obveznik je dužan primijeniti odgovarajući postupak kojim utvrđuje je li
stranka strana politički izložena osoba.
(2) Postupak iz stavka 1. ovoga članka određuje se internim aktom obveznika, uz
uvažavanje smjernica nadležnoga nadzornog tijela iz članka 83. ovoga Zakona.
(3) Strana politički izložena osoba iz stavka 1. ovoga članka jest svaka fizička
osoba s prebivalištem ili uobičajenim boravištem u stranoj državi koja djeluje
ili je u posljednjoj godini (ili dulje) djelovala na istaknutoj javnoj dužnosti,
uključujući i članove njezine uže obitelji ili osobu za koju je poznato da je
bliski suradnik takvih osoba.
(4) Fizičke osobe koje djeluju ili su djelovale na istaknutoj javnoj dužnosti
jesu:
a) predsjednici država, predsjednici vlada, ministri i njihovi zamjenici odnosno
pomoćnici,
b) izabrani članovi zakonodavnih tijela,
c) suci vrhovnih, ustavnih i drugih visokih sudova protiv čije presude, osim u
iznimnim slučajevima, nije moguće koristiti pravne lijekove,
d) suci financijskih sudova i članovi savjeta središnjih banaka,
e) veleposlanici, konzuli i visoki časnici oružanih snaga,
f) članovi upravnih i nadzornih odbora pravnih osoba koje su u vlasništvu ili
većinskom vlasništvu države.
(5) Uži članovi obitelji iz stavka 3. ovoga članka jesu: bračni ili izvanbračni
drug, roditelji, braća i sestre, te djeca i njihovi bračni ili izvanbračni
drugovi.
(6) Bliski suradnik osobe iz stavka 3. ovoga članka jest svaka fizička osoba
koja ima zajedničku dobit iz imovine ili uspostavljena poslovnog odnosa, ili s
kojom osoba iz stavka 3. ovoga članka ima koje druge uske poslovne kontakte.
(7) Ako je stranka koja uspostavlja poslovni odnos ili obavlja transakciju,
odnosno ako je stranka za koju se uspostavlja poslovni odnos ili obavlja
transakcija strana politički izložena osoba, obveznik u okviru pojačane dubinske
analize stranke, osim mjera iz članka 8. stavka 1. ovoga Zakona, poduzima
sljedeće radnje:
1. prikuplja podatke o izvoru sredstava i imovine koji jesu ili će biti predmet
poslovnog odnosa odnosno transakcije, i to iz isprava i druge dokumentacije koju
stranka podnese. Ako te podatke nije moguće prikupiti na opisani način, obveznik
ih prikuplja neposredno iz pisane izjave stranke;
2. zaposlenik obveznika koji vodi postupak uspostavljanja poslovnog odnosa sa
strankom koja je strana politički izložena osoba, prije uspostavljanja obavezno
pribavlja pisanu suglasnost nadređene odgovorne osobe;
3. nakon uspostavljanja poslovnog odnosa obveznik s posebnom pažnjom prati
transakcije i druge poslovne aktivnosti koje kod njega obavlja strana politički
izložena osoba.
Nenazočnost stranke pri utvrđivanju i provjeri identiteta
Članak 33.
(1) Ako stranka prilikom utvrđivanja i provjere identiteta nije osobno nazočna
kod obveznika, obveznik je dužan u okviru pojačane dubinske analize stranke,
osim mjera iz članka 8. stavka 1. ovoga Zakona, izvršiti jednu ili više dodatnih
mjera iz stavka 2. ovoga članka.
(2) Pri utvrđivanju i provjeri identiteta stranke iz stavka 1. ovoga članka
obveznik je dužan primijeniti sljedeće dodatne mjere pojačane dubinske analize:
1. prikupiti dodatne isprave, podatke ili informacije na osnovi kojih provjerava
identitet stranke,
2. dodatno provjeriti podnesene isprave ili ih dodatno potvrditi od strane
kreditne ili financijske institucije iz članka 3. točke 12. i 13. ovoga Zakona,
3. primijeniti mjeru da se prvo plaćanje u poslovnoj aktivnosti izvrši putem
računa otvorenog u ime stranke kod kreditne institucije.
(3) Uspostavljanje poslovnog odnosa bez nazočnosti stranke nije dopušteno, osim
ako obveznik primjenjuje mjeru iz stavka 2. točke 3. ovoga članka.
Nove tehnologije
Članak 34.
(1) Kreditne i financijske institucije dužne su obratiti posebnu pozornost na
svaki rizik od pranja novca i/ili financiranja terorizma koji bi mogao proizaći
iz novih tehnologija koje omogućuju anonimnost (internetsko bankarstvo, upotreba
bankomata, telefonsko bankarstvo i dr.) te uspostaviti politike i poduzeti mjere
za sprječavanje upotrebe novih tehnologija u svrhu pranja novca i/ili
financiranja terorizma.
(2) Kreditne i financijske institucije moraju imati politike i procedure za
rizik koji prati poslovni odnos ili transakcije sa strankama koje nisu fizički
nazočne te ih primjenjivati pri uspostavi poslovnog odnosa sa strankom i tijekom
provođenja mjera dubinske analize stranke, uz uvažavanje odredaba članka 33.
ovoga Zakona.
Pododjeljak 2.
POJEDNOSTAVLJENA DUBINSKA ANALIZA STRANKE
Opće odredbe
Članak 35.
(1) Iznimno od odredbe članka 8. stavka 1. ovoga Zakona, obveznik može pri
uspostavljanju poslovnog odnosa i pri izvršavanju transakcije iz članka 9.
stavka 1. točke 1. i 2. ovoga Zakona, osim ako u vezi sa strankom ili
transakcijom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma, izvršiti pojednostavljenu dubinsku analizu stranke ako je stranka:
1. obveznik iz članka 4. stavka 2. točke 1., 2., 3., 6., 7., 8., 9. i 10. ovoga
Zakona ili druga istovjetna institucija pod uvjetom da ima sjedište u državi
članici ili u trećoj državi,
2. državno tijelo, tijelo lokalne i područne (regionalne) samouprave, javna
agencija, javni fond, javni zavod ili komora,
3. društvo čiji su financijski instrumenti prihvaćeni i kojima se trguje na
burzi ili uređenom javnom tržištu u jednoj ili u više država članica u skladu s
propisima u Europskoj uniji, odnosno društva sa sjedištem u trećoj državi čiji
su financijski instrumenti prihvaćeni i kojima se trguje na burzi ili uređenom
javnom tržištu u državi članici ili u toj trećoj državi, pod uvjetom da u toj
trećoj državi vrijede zahtjevi za objavljivanje podataka u skladu s propisima u
Europskoj uniji,
4. osobe iz članka 7. stavka 5. ovoga Zakona za koje postoji neznatan rizik za
pranje novca ili financiranje terorizma.
(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, obveznik koji uspostavlja
korespondentni odnos s bankom ili drugom kreditnom institucijom sa sjedištem u
trećoj državi obavlja pojačanu dubinsku analizu stranke u skladu s odredbama
članka 30. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona.
Prikupljanje i provjeravanje podataka o strankama
Članak 36.
(1) Iznimno od odredbe članka 8. stavka 1. ovoga Zakona, pojednostavljena
dubinska analiza stranke iz članka 35. stavka 1. ovoga Zakona obuhvaća
prikupljanje i provjeravanje nekih podataka o stranci, poslovnom odnosu i
transakciji.
(2) U okviru pojednostavljene dubinske analize stranke obveznik mora prikupiti
sljedeće podatke:
1. pri uspostavljanju poslovnog odnosa iz članka 9. stavka 1. točke 1. ovoga
Zakona:
– naziv, adresu i sjedište te identifikacijski broj pravne osobe koja
uspostavlja poslovni odnos, odnosno pravne osobe za koju se uspostavlja poslovni
odnos,
– ime i prezime zakonskog zastupnika ili opunomoćenika koji za pravnu osobu
uspostavlja poslovni odnos,
– namjenu i predviđenu prirodu poslovnog odnosa i datum uspostavljanja odnosa;
2. pri izvršavanju transakcije iz članka 9. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona:
– naziv, adresu i sjedište, te identifikacijski broj pravne osobe za koju se
obavlja transakcija,
– ime i prezime zakonskog zastupnika ili opunomoćenika osobe koja za pravnu
osobu obavlja transakciju,
– datum i vrijeme obavljanja transakcije,
– iznos transakcije i valuta u kojoj se obavlja transakcija,
– način izvršenja transakcije,
– namjena transakcije,
– naziv i sjedište pravne osobe kojoj je namijenjena transakcija.
(3) Podatke iz stavka 2. ovoga članka obveznik prikuplja uvidom u izvornike ili
ovjerene preslike izvoda iz sudskog ili drugoga javnog registra, koje mu dostavi
stranka, odnosno neposrednim uvidom u sudski ili drugi javni registar.
(4) Ako nije moguće prikupiti sve tražene podatke na način određen u stavku 3.
ovoga članka, obveznik će prikupiti podatke koji nedostaju iz isprava i iz druge
poslovne dokumentacije koju mu je stranka predala ili dostavila. Ako nedostupne
podatke iz objektivnih razloga nije moguće prikupiti ni na taj način, obveznik
će ih prikupiti na temelju pisane izjave zakonskog zastupnika stranke.
(5) Dokumentacija iz stavka 3. i 4. ovoga članka prilikom podnošenja obvezniku
ne smije biti starija od tri mjeseca.
Odjeljak 6.
OGRANIČENJA PRILIKOM POSLOVANJA SA STRANKAMA
Zabrana korištenja anonimnih proizvoda
Članak 37.
Obveznik ne smije strankama otvoriti, izdavati ili za njih voditi anonimne
račune, štedne knjižice na šifru ili na donositelja, odnosno druge anonimne
proizvode, uključujući i račune koji glase na lažna imena, koji bi posredno,
odnosno neposredno omogućavali prikrivanje identiteta stranke.
Zabrana poslovanja s fiktivnim bankama
Članak 38.
Obveznik ne smije uspostaviti ili nastaviti korespondentne odnose s bankom koja
posluje ili bi mogla poslovati kao fiktivna banka, ili s drugom sličnom
kreditnom institucijom za koju je poznato da s fiktivnim bankama sklapa ugovore
o otvaranju i vođenju računa.
Ograničenja u poslovanju s gotovinom
Članak 39.
(1) Ne smiju se u Republici Hrvatskoj obavljati naplate u gotovini u iznosu koji
prelazi 105.000,00 kuna odnosno u poslovima s nerezidentima u vrijednosti koja
prelazi 15.000,00 EUR prilikom:
– prodaje robe i pružanja usluga,
– prodaje nekretnina,
– primanja zajmova,
– prodaje prenosivih vrijednosnih papira ili udjela.
(2) Ograničenje primanja gotovinskih plaćanja iz stavka 1. ovoga članka vrijedi
i u slučaju ako se plaćanje kod navedenih transakcija obavlja u više međusobno
povezanih gotovinskih transakcija koje ukupno prelaze iznos 105.000,00 kuna
odnosno koje prelaze vrijednost od 15.000,00 EUR.
(3) Ograničenje gotovinske naplate odnosi se na sve pravne i fizičke osobe koje,
obavljajući registriranu djelatnost, u navedenim transakcijama primaju gotov
novac.
(4) Naplate koje prelaze iznose propisane stavkom 1. i 2. ovoga članka moraju se
provesti bezgotovinski preko računa u kreditnoj instituciji, ako drugim zakonom
nije drugačije uređeno.
Odjeljak 7.
OBAVJEŠĆIVANJE UREDA O TRANSAKCIJAMA
Obveza i rokovi obavješćivanja o gotovinskim transakcijama
Članak 40.
(1) O svakoj transakciji koja se provodi u gotovini u vrijednosti od 200.000,00
kuna i većoj obveznik mora obavijestiti Ured odmah, a najkasnije u roku od tri
dana od dana obavljanja transakcije.
(2) Prilikom obavješćivanja Ureda o gotovinskoj transakciji obveznik mora
dostaviti podatke iz članka 16. stavka 1. točke 1., 3., 5., 6. i 9. ovoga Zakona
na način koji će propisati ministar financija pravilnikom.
(3) Ministar financija može pravilnikom propisati i dodatne podatke koje je
obveznik dužan pribaviti u svrhu obavješćivanja Ureda o gotovinskim
transakcijama.
(4) Ministar financija može pravilnikom propisati uvjete pod kojima obveznik za
određene stranke nije dužan Uredu dostaviti podatke o gotovinskim transakcijama
iz stavka 1. ovoga članka.
Obveza sastavljanja i korištenja liste indikatora za prepoznavanje sumnjivih
transakcija i osoba u vezi s kojima postoje razlozi za sumnju na pranje novca
ili financiranje terorizma
Članak 41.
(1) Obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona dužni su sastaviti listu
indikatora za prepoznavanje sumnjivih transakcija i osoba u vezi s kojima
postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma.
(2) Prilikom sastavljanja liste indikatora iz prethodnog stavka ovoga članka,
obveznici uzimaju u obzir prije svega specifičnost svojeg poslovanja i
karakteristike sumnjive transakcije iz članka 42. stavka 7. ovoga Zakona.
(3) Obveznici su prilikom utvrđivanja razloga za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma, te drugih okolnosti u vezi s istim, dužni upotrebljavati
listu indikatora iz stavka 1. ovoga članka kao osnovne smjernice u utvrđivanju
razloga za sumnju na pranje novca i financiranje terorizma.
(4) Lista indikatora iz stavka 1. ovoga članka sastavni je dio internog akta
obveznika koju su obveznici dužni dopunjavati i prilagođavati prema njima
poznatim trendovima i tipologijama pranja novca, te okolnostima koje proizlaze
iz poslovanja samog obveznika.
(5) Ured, Financijski inspektorat, Porezna uprava, Hrvatska narodna banka,
Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, Hrvatska javnobilježnička
komora, Hrvatska odvjetnička komora, Hrvatska komora poreznih savjetnika, te
udruženja i društva čiji članovi su obvezni postupati po ovom Zakonu surađuju s
obveznicima pri sastavljanju liste indikatora iz stavka 1. ovoga članka.
(6) Ministar financija može posebnim pravilnikom propisati obavezno uključivanje
pojedinih indikatora na listu indikatora za prepoznavanje sumnjivih transakcija
i osoba u vezi s kojima postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma.
Obveza i rokovi obavješćivanja o sumnjivim transakcijama i osobama
Članak 42.
(1) Obveznik je dužan suzdržati se od provođenja transakcije za koju zna ili
sumnja da je povezana s pranjem novca ili s financiranjem terorizma. O takvoj
transakciji obveznik je dužan bez odgode, prije izvršenja transakcije,
obavijestiti Ured i u obavijesti navesti razloge za sumnju na pranje novca
odnosno financiranje terorizma te također navesti rok u kojem se transakcija
treba izvršiti.
(2) Obveznik je dužan obavijestiti Ured o namjeri ili planiranju obavljanja
sumnjive transakcije iz stavka 1. ovoga članka bez obzira na to je li
transakcija poslije izvršena ili nije.
(3) Iznimno, ako obveznik u slučajevima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka zbog
prirode transakcije ili zato što transakcija nije bila izvršena, ili iz drugih
opravdanih razloga, obavijest nije mogao dostaviti prije izvršenja transakcije,
dužan je Uredu dostaviti podatke naknadno, a najkasnije sljedeći radni dan. U
obavijesti o sumnjivoj transakciji dužan je obrazložiti razloge zbog kojih je
bio u objektivnoj nemogućnosti postupiti u skladu s propisanim.
(4) Obavijest o sumnjivim transakcijama s podacima iz članka 16. stavka 1. ovoga
Zakona obveznici moraju telefonom, telefaksom ili na drugi prikladan način
dostaviti Uredu prije izvršenja transakcije, a nakon izvršenja transakcije
dostavit će je na način koji će pravilnikom propisati ministar financija. Ako
obavijest o sumnjivim transakcijama ne daju u pisanom obliku, učinit će to
naknadno, a najkasnije sljedeći radni dan. Obveznik i Ured moraju izraditi
zabilješku o obavijesti koja nije dana u pisanom obliku.
(5) U obavijesti iz prethodnog stavka ovoga članka obveznici moraju navesti i
obrazložiti razloge iz stavka 7. točaka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka koji
upućuju na to da u vezi s transakcijom ili strankom postoje razlozi za sumnju na
pranje novca ili financiranje terorizma.
(6) Ministar financija može pravilnikom propisati i dodatne podatke koje je
obveznik dužan pribaviti u svrhu obavješćivanja Ureda o sumnjivim transakcijama.
(7) Sumnjivom transakcijom iz stavka 1. i 2. ovoga članka smatra se svaka
pokušana ili izvršena gotovinska i negotovinska transakcija, bez obzira na
njezinu vrijednost i način obavljanja, ako obveznik zna ili ima razloge za
sumnju:
1. da transakcija uključuje sredstva proizašla iz nezakonitih aktivnosti ili
povezana s financiranjem terorizma s obzirom na vlasništvo, prirodu, izvor,
lokaciju ili kontrolu takvih sredstava,
2. da transakcija po svojim značajkama povezanima sa statusom stranke ili drugim
značajkama stranke ili sredstava ili drugim osobitostima očito odstupa od
uobičajenih transakcija iste stranke, te da odgovara potrebnom broju i vrsti
indikatora koji upućuju na to da postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma,
3. da je transakcija usmjerena na izbjegavanje propisa koji reguliraju mjere
sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma,
4. uvijek kada obveznik procijeni da u vezi s transakcijom ili strankom postoje
razlozi za sumnju na pranje novca i financiranje terorizma.
Složene i neobične transakcije
Članak 43.
(1) Obveznici su dužni obratiti posebnu pozornost na sve složene i neobično
velike transakcije, kao i na svaki neuobičajeni oblik transakcija koje nemaju
očiglednu ekonomsku ili vidljivu pravnu svrhu te u slučaju kada u odnosu na njih
još nisu utvrđeni razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma.
(2) U svezi s transakcijama iz stavka 1. ovoga članka obveznici su dužni
analizirati pozadinu i svrhu takvih transakcija, te rezultate analize u pisanom
obliku evidentirati kako bi bili dostupni na zahtjev Ureda i ostalih nadzornih
tijela iz članka 83. ovoga Zakona.
(3) Iznimno od odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka, ako obveznici u svezi s
transakcijama utvrde razloge za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma, dužni su postupati sukladno članku 42. ovoga Zakona.
Odjeljak 8.
OVLAŠTENA OSOBA, IZOBRAZBA I INTERNA REVIZIJA
Ovlaštena osoba i njezin zamjenik
Članak 44.
(1) Ovlaštena osoba i njezin zamjenik jesu osobe koje imenuje obveznik te koje
su ovlaštene i odgovorne za provođenje mjera i radnji što se poduzimaju radi
sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma koje su
propisane ovim Zakonom i propisima donesenima na temelju ovoga Zakona.
(2) Obveznik iz članka 4. stavka 2. točke 1. do 15. ovoga Zakona dužan je
imenovati jednu ovlaštenu osobu i jednog ili više zamjenika ovlaštene osobe, te
o tome obavijestiti Ured odmah, a najkasnije u roku od 7 dana od dana
imenovanja, odnosno promjene podataka o ovlaštenoj osobi.
(3) Ako obveznik iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona ne imenuje ovlaštenu osobu,
ovlaštenom osobom smatra se zakonski zastupnik ili druga osoba koja vodi poslove
obveznika odnosno odgovorna osoba obveznika prema zakonskim propisima.
Uvjeti za ovlaštenu osobu i zamjenika
Članak 45.
Obveznik iz članka 4. stavka 2. točke 1. do 15. ovoga Zakona mora osigurati da
poslove ovlaštene osobe i zamjenika ovlaštene osobe iz članka 44. ovoga Zakona
može obavljati isključivo osoba koja ispunjava sljedeće uvjete:
– da je zaposlena na radnome mjestu koje je u organizacijskoj strukturi
obveznika sistematizirano na takvom položaju da osobi omogućava brzo, kvalitetno
i pravodobno izvršavanje zadaća propisanih ovim Zakonom i propisima donesenima
na temelju ovoga Zakona te nezavisnost u radu i mogućnost izravne komunikacije s
upravom,
– da se protiv osobe ne vodi kazneni postupak, odnosno da ista nije osuđivana za
kazneno djelo protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, sigurnosti
platnog prometa i poslovanja, vjerodostojnosti isprava, imovine i službene
dužnosti, i to za vrijeme od 5 godina po pravomoćnosti presude kojom je osuđena,
s tim da se u to vrijeme ne računa vrijeme provedeno na izdržavanju kazne,
– da je odgovarajuće stručno osposobljena za provođenje zadaća na području
sprječavanja i otkrivanja pranja novca te financiranja terorizma, te da ima
sposobnost i iskustvo potrebno za obavljanje funkcije ovlaštene osobe,
– da dobro poznaje prirodu poslovanja obveznika na područjima koja su izložena
riziku pranja novca ili financiranja terorizma.
Zadaće ovlaštene osobe i zamjenika
Članak 46.
(1) Ovlaštena osoba i njezin zamjenik iz članka 44. ovoga Zakona ovlašteni su
poduzimati sve mjere i radnje propisane ovim Zakonom i propisima donesenim na
temelju ovoga Zakona, a osobito sljedeće:
1. brine se za uspostavljanje, djelovanje i razvoj sustava sprječavanja i
otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma kod obveznika,
2. brine se za pravilno i pravodobno pružanje podataka Uredu u skladu s ovim
Zakonom i propisima donesenima na temelju ovoga Zakona,
3. sudjeluje u pripremanju operativnih postupaka i izradi njihovih izmjena, te u
sastavljanju internih akata obveznika koji se primjenjuju u sprječavanju i
otkrivanju pranja novca i financiranja terorizma,
4. sudjeluje u izradi smjernica za obavljanje interne revizije u vezi sa
sprječavanjem i otkrivanjem pranja novca te financiranja terorizma,
5. prati i koordinira aktivnosti obveznika na području sprječavanja i otkrivanja
pranja novca te financiranja terorizma,
6. sudjeluje u uspostavljanju i razvoju informacijske potpore za provođenje
aktivnosti na području sprječavanja i otkrivanja pranja novca te financiranja
terorizma kod obveznika,
7. daje upravi ili drugom poslovodnom tijelu obveznika poticaje i prijedloge da
se kod obveznika poboljšava sustav sprječavanja i otkrivanja pranja novca te
financiranja terorizma,
8. sudjeluje u pripremanju programa stručnog osposobljavanja i izobrazbe
zaposlenika obveznika u području sprječavanja i otkrivanja pranja novca te
financiranja terorizma.
(2) Zamjenik ovlaštene osobe zamjenjuje ovlaštenu osobu u vrijeme njezine
odsutnosti u obavljanju poslova iz stavka 1. ovoga članka, a ako je tako
određeno internim aktom obveznika, obavlja i druge radnje predviđene ovim
Zakonom.
Dužnosti obveznika prema ovlaštenoj osobi i zamjeniku
Članak 47.
(1) U okviru sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma,
sukladno ovom Zakonu, obveznik je ovlaštenoj osobi i zamjeniku dužan osigurati
sljedeće uvjete:
1. neograničeni pristup do svih podataka, informacija i dokumentacije koji su
potrebni za sprječavanje i otkrivanje pranja novca ili financiranja terorizma,
2. odgovarajuća ovlaštenja za učinkovito provođenje zadaća iz članka 46. stavka
1. ovoga Zakona,
3. odgovarajuće kadrovske, materijalne i druge uvjete rada,
4. primjerene prostorne i tehničke uvjete koji jamče odgovarajući stupanj
zaštite povjerljivih podataka i informacija kojima raspolaže ovlaštena osoba i
njezin zamjenik na temelju ovoga Zakona,
5. odgovarajuću informatičku potporu koja omogućava stalno i sigurno praćenje
aktivnosti na području sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja
terorizma,
6. redovito stručno osposobljavanje i izobrazbu u vezi sa sprječavanjem i
otkrivanjem pranja novca te financiranja terorizma,
7. zamjenjivanje ovlaštene osobe u vrijeme njezine odsutnosti.
(2) Unutarnje organizacijske jedinice, uključujući upravu ili drugo poslovodno
tijelo kod obveznika, dužne su ovlaštenoj osobi i zamjeniku osigurati pomoć i
potporu u obavljanju zadaća prema ovom Zakonu i propisima donesenima na temelju
ovoga Zakona i stalno ih obavještavati o svim djelovanjima koja su bila ili bi
mogla biti povezana s pranjem novca ili financiranjem terorizma. Način
dostavljanja obavijesti i odvijanja suradnje između ovlaštene osobe i
zaposlenika u ostalim organizacijskim cjelinama obveznik podrobnije uređuje
internim aktom.
(3) Obveznik je dužan osigurati osobi koja obavlja funkciju ovlaštene osobe i
zamjenika prema ovome Zakonu da svoj rad i zadaće obavlja kao isključivu radnu
obavezu s punim radnim vremenom, ako je zbog velikog broja zaposlenih, prirode
ili opsega poslovanja obveznika, odnosno iz drugih opravdanih razloga trajno
povećan opseg zadaća na području sprječavanja i otkrivanja pranja novca i
financiranja terorizma.
(4) Ovlaštena osoba iz stavka 3. ovoga članka obavlja svoje zadaće kao
samostalan organizacijski dio, koji je neposredno odgovoran upravi ili drugom
poslovodnom tijelu te je funkcionalno i organizacijski odvojen od drugih
organizacijskih dijelova obveznika.
Interni akt obveznika
Članak 48.
(1) Obveznik je dužan donijeti interni akt kojim se određuju mjere, radnje i
postupanja radi sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma
u skladu s ovim Zakonom i propisima donesenih na temelju ovoga Zakona.
(2) U internom aktu obveznika posebno se mora odrediti odgovornost ovlaštenih
osoba zaduženih za provedbu ovoga Zakona u slučaju nepoštovanja odredaba ovoga
Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona, kao i odgovornost svih
drugih zaposlenika obveznika koji sudjeluju u provedbi ovoga Zakona i propisa
donesenih na temelju ovoga Zakona.
(3) Obveznik je dužan, na zahtjev, dostaviti Uredu primjerak internog akta.
Obveza redovitoga stručnog osposobljavanja i izobrazbe
Članak 49.
(1) Obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona dužni su u skladu s ovim
Zakonom, brinuti se za redovito stručno osposobljavanje i izobrazbu svih
djelatnika koji obavljaju zadaće na području sprječavanja i otkrivanja pranja
novca te financiranja terorizma.
(2) Stručno osposobljavanje i izobrazba iz stavka 1. ovoga članka odnosi se na
upoznavanje s odredbama ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga
Zakona, s internim aktima obveznika te s međunarodnim standardima koji proizlaze
iz međunarodnih konvencija s područja sprječavanja pranja novca i financiranja
terorizma, sa smjernicama i listom indikatora za prepoznavanje sumnjivih
transakcijama te s drugim zadaćama propisanim ovim Zakonom.
(3) Program godišnjega stručnog osposobljavanja i izobrazbe na području
sprječavanja i otkrivanja pranja novca te financiranja terorizma za sljedeću
kalendarsku godinu obveznik mora pripremiti najkasnije do kraja tekuće godine.
Obveza redovite interne revizije
Članak 50.
(1) Obveznici iz članka 4. stavka 2. točke 1. do 15. ovoga Zakona dužni su u
skladu s ovim Zakonom, najmanje jednom godišnje osigurati redovitu internu
reviziju obavljanja zadaća sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma,
te o tome, na zahtjev, obavijestiti Ured.
(2) Svrha interne revizije iz stavka 1. ovoga članka jest uočavanje i
sprječavanje nepravilnosti u provedbi Zakona i poboljšanje unutarnjeg sustava u
otkrivanju sumnjivih transakcija i osoba iz članka 42. ovoga Zakona.
(3) Ministar financija može pravilnikom propisati detaljnija pravila o načinu
provođenja interne revizije.
Glava III.
ZADAĆE ODVJETNIKA, ODVJETNIČKIH DRUŠTAVA I JAVNIH BILJEŽNIKA TE REVIZORSKIH
DRUŠTAVA I SAMOSTALNIH REVIZORA, PRAVNIH I FIZIČKIH OSOBA KOJE OBAVLJAJU
RAČUNOVODSTVENE USLUGE I USLUGE POREZNOG SAVJETOVANJA
Opće odredbe
Članak 51.
Odvjetnik, odvjetničko društvo i javni bilježnik te revizorsko društvo i
samostalni revizor, pravne i fizičke osobe koje obavljaju računovodstvene usluge
i usluge poreznog savjetovanja (u daljnjem tekstu: osobe koje obavljaju
profesionalne djelatnosti), dužne su prilikom obavljanja poslova iz svoga
djelokruga određenih u drugim zakonima provoditi mjere sprječavanja i otkrivanja
pranja novca, te financiranja terorizma i postupati prema odredbama ovoga Zakona
i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona koji uređuju zadaće i obveze drugih
obveznika, ako nije u ovom poglavlju određeno drugačije.
Zadaće i obveze odvjetnika, odvjetničkih društava i javnih bilježnika
Članak 52.
Iznimno od odredbe članka 51. ovoga Zakona, odvjetnik, odvjetničko društvo ili
javni bilježnik postupaju prema odredbama ovoga Zakona samo u slučaju kada:
1. pomažu u planiranju ili provođenju transakcija za stranku u vezi sa:
a) kupnjom ili prodajom nekretnina ili udjela, odnosno dionica trgovačkog
društva,
b) upravljanjem novčanim sredstvima, financijskim instrumentima ili drugom
imovinom u vlasništvu stranke,
c) otvaranjem ili upravljanjem bankovnim računima, štednim ulozima ili računima
za poslovanje s financijskim instrumentima,
d) prikupljanjem sredstava potrebnih za osnivanje, djelovanje ili upravljanje
trgovačkim društvom,
e) osnivanjem, djelovanjem ili upravljanjem ustanovom, fondom, trgovačkim
društvom ili drugim sličnim pravno-organizacijskim oblikom,
2. provode u ime i za račun stranke financijsku transakciju ili transakcije u
vezi s nekretninama.
Dubinska analiza stranke koju provode osobe koje obavljaju profesionalne
djelatnosti
Članak 53.
(1) Osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti u okviru dubinske analize
stranke pri uspostavljanju poslovnog odnosa iz članka 9. stavka 1. točke 1.
ovoga Zakona prikupljaju podatke iz članka 16. stavka 1. točke 1., 4., 5., 7.,
8. i 10. ovoga Zakona.
(2) Osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti u okviru dubinske analize
stranke pri obavljanju transakcije iz članka 9. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona
prikupljaju podatke iz članka 16. stavka 1. točke 1., 3., 4., 5., 6., 9. i 10.
ovoga Zakona.
(3) Osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti u okviru dubinske analize
stranke u slučaju kad postoji sumnja u vjerodostojnost i istinitost prethodno
prikupljenih podataka o strankama ili o stvarnom vlasniku, te uvijek kada u
svezi s transakcijom ili strankom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma iz članka 9. stavka 1. točke 3. do 4. ovoga Zakona,
prikupljaju podatke iz članka 16. stavka 1. točke 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8.,
9., 10. i 11. ovoga Zakona.
(4) U okviru identifikacije stranke osobe koje obavljaju profesionalne
djelatnosti utvrđuju identitet stranke ili njezina zakonskog zastupnika,
opunomoćenika te prikupljaju podatke iz članka 16. stavka 1. točke 1. ovoga
Zakona, uvidom u službeni osobni dokument stranke, odnosno u izvorne isprave,
ovjerene preslike isprava ili ovjerenu dokumentaciju iz sudskog ili drugoga
javnog registra koja ne smije biti starija od tri mjeseca.
(5) Osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti utvrđuju stvarnog vlasnika
stranke koji je pravna osoba ili drugi sličan pravni subjekt na osnovi podataka
iz članka 16. stavka 1. točke 4. ovoga Zakona uvidom u izvorni ili ovjereni
preslik dokumentacije iz sudskog ili drugoga javnog registra koja ne smije biti
starija od tri mjeseca. Ako na temelju izvoda iz sudskog ili drugoga javnog
registra nije moguće prikupiti sve podatke, podaci koji nedostaju prikupljaju se
uvidom u izvorne ili ovjerene preslike dokumenata i drugu poslovnu dokumentaciju
koju predoči zakonski zastupnik pravne osobe, odnosno njegov opunomoćenik.
(6) Osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti ostale podatke iz članka 16.
stavka 1. ovoga Zakona prikupljaju uvidom u izvorne ili ovjerene preslike
dokumenata i drugu poslovnu dokumentaciju.
(7) Ako sve podatke nije moguće pribaviti na način određen u ovom članku, podaci
koji nedostaju, osim podataka iz članka 16. stavka 1. točke 1. podstavka 5.,
točke 5. podstavka 5. i točke 11. ovoga Zakona, prikupljaju se neposredno na
temelju pisane izjave stranke ili njezina zakonskoga zastupnika.
(8) Revizorsko društvo i samostalni revizor, pri uspostavljanju poslovnog odnosa
sa strankom koja podliježe obveznoj reviziji godišnjih računovodstvenih izvješća
propisanoj zakonom kojim je uređeno njezino djelovanje, može izvršiti
pojednostavljenu dubinsku analizu stranke, osim ako u vezi sa strankom ili
okolnostima revizije postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma.
(9) Osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti provode mjere dubinske
analize iz stavka 1. do 7. ovoga članka u mjeri i opsegu koji su primjereni
njihovu djelokrugu poslova.
Obveza osoba koje obavljaju profesionalne djelatnosti da Ured obavijeste o
transakcijama i osobama u vezi s kojima postoje razlozi za sumnju na pranje
novca i financiranje terorizma
Članak 54.
(1) Kada odvjetnik, odvjetničko društvo i javni bilježnik prilikom obavljanja
poslova iz članka 52. ovoga Zakona, te revizorsko društvo i samostalni revizor,
pravne i fizičke osobe koje obavljaju računovodstvene usluge i usluge poreznog
savjetovanja utvrde da u vezi s transakcijom ili određenom osobom postoje
razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma, o tome su dužni
bez odgode obavijestiti Ured sukladno odredbama članka 42. ovoga Zakona.
(2) Osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti dužne su svaki put kada
stranka od njih zatraži savjet u vezi s pranjem novca ili financiranjem
terorizma o tome obavijestiti Ured, i to odmah, a najkasnije unutar tri radna
dana od dana kada je stranka od njih tražila takav savjet.
(3) Prilikom obavješćivanja o sumnjivoj transakciji osobe koje obavljaju
profesionalne djelatnosti dostavljaju Uredu podatke iz članka 16. stavka 1.
ovoga Zakona na način koji pravilnikom propiše ministar financija.
Iznimke za osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti
Članak 55.
(1) Na osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti ne primjenjuju se odredbe
članka 54. stavka 1. ovoga Zakona glede podataka koje one dobiju od stranke ili
prikupe o stranci u tijeku utvrđivanja pravnog položaja stranke ili prilikom
zastupanja stranke u vezi sa sudskim postupkom što uključuje savjetovanja za
predlaganje ili izbjegavanje sudskih postupaka, bez obzira na to jesu li podaci
dobiveni ili prikupljeni prije, u tijeku ili nakon završenih sudskih postupaka.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, osobe koje obavljaju profesionalne
djelatnosti nisu dužne dostaviti podatke, informacije i dokumentaciju na zahtjev
Ureda sukladno članku 59. ovoga Zakona. U tom slučaju one su dužne Uredu bez
odgode, a najkasnije u roku od petnaest dana od primitka zahtjeva, obrazložiti u
pisanom obliku razloge zbog kojih nisu postupali u skladu sa zahtjevom Ureda.
(3) Iznimno od obveza propisnih ovim Zakonom, osobe koje obavljaju profesionalne
djelatnosti nisu dužne:
1. Ured obavještavati o gotovinskim transakcijama iz članka 40. stavka 1. ovoga
Zakona, osim ako u vezi s transakcijom ili strankom postoje razlozi za sumnju na
pranje novca ili financiranje terorizma,
2. imenovati ovlaštene osobe i zamjenika ovlaštene osobe,
3. provoditi internu reviziju provođenja zadaća sprječavanja pranja novca i
financiranja terorizma.
Glava IV.
ZADAĆE I NADLEŽNOSTI UREDA ZA SPRJEČAVANJE PRANJA NOVCA
Opće odredbe
Članak 56.
(1) Ured je upravna organizacija u sastavu Ministarstva financija koja obavlja
zadaće u cilju sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma, te druge
zadaće određene ovim Zakonom.
(2) Ured kao financijsko-obavještajna jedinica i središnja nacionalna jedinica
prikuplja, pohranjuje, analizira i dostavlja podatke, informacije i
dokumentaciju o sumnjivim transakcijama nadležnim državnim tijelima na daljnje
postupanje u cilju sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja
terorizma sukladno odredbama ovoga Zakona.
(3) Ministarstvo financija podnosi Vladi Republike Hrvatske izvješće o radu
Ureda najmanje jednom godišnje.
Sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma
Članak 57.
(1) Ured u cilju sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma obavlja
sljedeće:
1. pribavlja i analizira informacije, podatke i dokumentaciju koje mu obveznici
i druga nadležna tijela dostave u svezi s pranjem novca i financiranjem
terorizma, izdaje naloge obveznicima za privremeno zaustavljanje izvršenja
sumnjive transakcije,
2. zahtijeva od obveznika kontinuirano praćenje financijskog poslovanja stranke,
3. od svih državnih tijela, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave
i pravnih osoba s javnim ovlastima traži podatke ili drugu dokumentaciju
potrebnu za otkrivanje pranja novca i financiranja terorizma,
4. međuinstitucionalno surađuje u sprječavanju i otkrivanju pranja novca i
financiranja terorizma sa svim nadležnim državnim tijelima,
5. obavještava nadležna državna tijela i strane financijsko-obavještajne
jedinice o transakcijama i osobama u vezi s kojima postoje razlozi za sumnju na
pranje novca i financiranje terorizma u zemlji ili inozemstvu,
6. razmjenjuje podatke, informacije i dokumentaciju sa stranim
financijsko-obavještajnim jedinicama i drugim stranim tijelima i međunarodnim
organizacijama nadležnim za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma,
7. provodi neizravni nadzor obveznika pribavljanjem podataka i dokumentacije, te
uvidom u podatke i dokumentaciju,
8. pribavlja i vrši uvid u podatke i dokumentaciju potrebnu za provođenje
prekršajnog postupka te putem ovlaštene osobe podnosi optužni prijedlog,
9. predlaže nadležnom nadzornom tijelu provođenje ciljanoga inspekcijskog
nadzora provedbe mjera sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma.
(2) Osim zadaća iz stavka 1. ovoga članka, Ured obavlja i druge zadaće bitne za
razvoj preventivnog sustava za sprječavanje pranja novca i financiranje
terorizma, tako da:
1. nadležnom tijelu predlaže izmjene i dopune propisa koje se primjenjuju na
sprječavanje i otkrivanje pranja novca te financiranja terorizma,
2. zajedno s nadzornim tijelima surađuje s obveznicima prilikom sastavljanja
liste indikatora za prepoznavanje transakcija i stranaka u vezi s kojima postoje
razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma,
3. zajedno s regulatornim i nadzornim tijelima iz članka 83. ovoga Zakona izdaje
smjernice za jedinstveno provođenje ovoga Zakona i na temelju njega donesenih
propisa, za obveznike iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona,
4. sudjeluje u stručnom osposobljavanju i izobrazbi zaposlenika obveznika,
državnih tijela, pravnih osoba s javnim ovlastima,
5. najmanje jednom godišnje objavljuje statističke podatke s područja pranja
novca i financiranja terorizma,
6. na druge odgovarajuće načine obavještava javnost o pojavnim oblicima pranja
novca i financiranja terorizma.
Međuinstitucionalna suradnja Ureda
Članak 58.
(1) U sprječavanju i otkrivanju pranja novca i financiranja terorizma, Ured
surađuje s Državnim odvjetništvom Republike Hrvatske, Ministarstvom unutarnjih
poslova – Ravnateljstvom policije, nadzornim službama Ministarstva financija
(Financijskim inspektoratom, Carinskom upravom, Poreznom upravom, Financijskom
policijom), Hrvatskom agencijom za nadzor financijskih usluga, Hrvatskom
narodnom bankom, Sigurnosno-obavještajnom agencijom, Ministarstvom vanjskih
poslova i europskih integracija i Ministarstvom pravosuđa te drugim državnim
tijelima.
(2) Radi postizanja strateških i operativnih ciljeva, tijela iz stavka 1. ovoga
članka sklapaju protokol o suradnji i uspostavi međuinstitucionalne radne
skupine za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma.
(3) Ured mora imati pravodoban pristup, izravan ili neizravan, financijskim,
upravnim i sigurnosnim podacima, informacijama i dokumentaciji u vezi s
provođenjem ovoga Zakona i na temelju njega donesenih propisa, a u cilju
obavljanja zadaća Ureda, uključujući i analizu sumnjivih transakcija.
Odjeljak 1.
ANALITIČKO-OBAVJEŠTAJNI RAD UREDA – OTKRIVANJE PRANJA NOVCA I FINANCIRANJA
TERORIZMA
Pododjeljak 1.
OPĆE ODREDBE
Zahtjev obveznicima za dostavu podataka o sumnjivim transakcijama ili osobama
Članak 59.
(1) Ured će započeti analitičku obradu transakcija nakon što mu obveznik ili
nadležno tijelo iz članka 58. i 64. ovoga Zakona u pogledu određene transakcije
ili osobe dostavi obrazložene razloge za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma.
(2) Ured može obvezniku naložiti dostavljanje svih podataka potrebnih za
sprječavanje i otkrivanje pranja novca i financiranja terorizma kad postoji
sumnja da se radi o pranju novca ili financiranju terorizma, i to:
1. kad od obveznika zaprimi obavijest o gotovinskoj ili sumnjivoj transakciji,
2. kad zaprimi pisanu zamolbu ili obavijest o sumnjivoj transakciji ili sumnji
na pranje novca ili financiranje terorizma od strane financijsko-obavještajne
jedinice,
3. kad od tijela iz članka 58. stavka 1. ovoga Zakona zaprimi pisanu obavijest o
sumnji na pranje novca i financiranje terorizma,
4. kad od državnih tijela, sudova, pravnih osoba s javnim ovlastima i drugih
subjekata iz članka 64. ovoga Zakona, te nadzornog tijela iz članka 83. stavka
1. točke b) do e) ovoga Zakona zaprimi pisanu obavijest o sumnji na pranje novca
i financiranje terorizma.
(3) Ured može od obveznika iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona zahtijevati da mu
dostave i druge podatke potrebne za sprječavanje i otkrivanje pranja novca i
financiranja terorizma, kao što su:
1. podaci o strankama i transakcijama koje obveznici pribavljaju sukladno
odredbama članka 16. ovoga Zakona,
2. podaci o stanju sredstava i druge imovine stranke kod obveznika,
3. podaci o prometu sredstvima i imovinom stranke kod obveznika,
4. podaci o drugim poslovnim odnosima stranke sklopljenima kod obveznika,
5. svi drugi podaci i informacije koje je obveznik prikupio ili ih vodi na
temelju ovoga Zakona, a koji su potrebni za sprječavanje i otkrivanje pranja
novca ili financiranja terorizma.
(4) Podatke iz stavka 3. ovoga članka Ured može od obveznika tražiti također i u
slučaju kad se radi o osobi za koju je moguće pretpostaviti da je sudjelovala
odnosno da je uključena na bilo koji način u transakcije ili poslove osobe u
vezi s kojom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma.
(5) U slučajevima iz stavka 2., 3. i 4. ovoga članka obveznik mora Uredu, na
njegov zahtjev, dostaviti i svu pripadajuću dokumentaciju.
(6) Podatke, informacije i dokumentaciju iz prethodnih stavaka ovoga članka
obveznik mora uputiti Uredu bez odgode, a najkasnije u roku od petnaest dana od
dana primitka zahtjeva.
(7) Ured može u zahtjevu odrediti i kraći rok ako je to potrebno zbog
utvrđivanja okolnosti značajnih za izdavanje naloga za privremeno zaustavljanje
izvršenja sumnjive transakcije ili zbog prosljeđivanja podataka stranoj
financijsko-obavještajnoj jedinici, te u drugim nužnim slučajevima kada je
potrebno da se spriječi nastanak imovinske štete.
(8) Zbog opsežnosti dokumentacije ili drugih opravdanih razloga Ured može
obvezniku, na njegov obrazloženi zahtjev u pisanom obliku, produžiti rok iz
stavaka 6. i 7. ovoga članka, također u pisanom obliku.
(9) U slučaju iz stavka 8. ovoga članka Ured može obaviti uvid i izravan pregled
dokumentacije kod obveznika iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona.
Nalog obvezniku za privremeno zaustavljanje izvršenja sumnjive transakcije
Članak 60.
(1) Ako je potrebno poduzeti hitne radnje da bi se provjerili podaci o sumnjivoj
transakciji ili osobi ili ako Ured ocijeni da postoje razlozi za sumnju da je
transakcija ili osoba povezana s pranjem novca ili financiranjem terorizma, Ured
može pisanim nalogom naložiti obvezniku privremeno zaustavljanje izvršenja
sumnjive transakcije najviše za 72 sata.
(2) Ako zbog prirode ili načina izvršenja transakcije, odnosno okolnosti koje
transakciju prate, nije moguće izdati pisani nalog obvezniku, te u drugim hitnim
slučajevima, Ured može iznimno izdati obvezniku usmeni nalog za privremeno
zaustavljanje izvršenja sumnjive transakcije.
(3) Usmeni nalog iz stavka 2. ovoga članka Ured mora potvrditi pisanim nalogom
odmah, a najkasnije u roku od 24 sata od izdavanja usmenog naloga.
(4) O primitku usmenog naloga iz stavka 2. ovoga članka ovlaštena osoba
obveznika sastaviti će zabilješku i sačuvati je u svojoj evidenciji sukladno
odredbama ovoga Zakona koje se odnose na zaštitu i čuvanje podataka.
(5) Ured će o izdanim nalozima iz stavka 1. i 2. ovoga članka bez odgode
obavijestiti Državno odvjetništvo Republike Hrvatske i/ili nadležno državno
odvjetništvo.
(6) Nakon isteka roka iz stavka 1. ovoga članka transakcija se može obustaviti
samo rješenjem suda sukladno odredbama zakona koji uređuje kazneni postupak.
Prestanak valjanosti naloga za privremeno zaustavljanje izvršenja sumnjive
transakcije
Članak 61.
Ako Ured u roku od 72 sata od izdavanja naloga za privremeno zaustavljanje
izvršenja sumnjive transakcije, nakon što provjeri podatke o sumnjivoj
transakciji, ocijeni da više ne postoje razlozi za sumnju na pranje novca i
financiranje terorizma, obavijestit će o tome Državno odvjetništvo Republike
Hrvatske i/ili nadležno državno odvjetništvo te obveznika koji može odmah
obaviti transakciju.
Nalog obvezniku za stalno praćenje financijskog poslovanja stranke
Članak 62.
(1) Ured može pisano naložiti obvezniku stalno praćenje financijskog poslovanja
stranke u vezi s kojom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma ili druge osobe za koju je moguće osnovano zaključiti da
je pomagala ili sudjelovala u transakcijama ili poslovima osobe u vezi s kojom
sumnja postoji, te redovito obavještavanje Ureda o transakcijama ili poslovima
koje kod obveznika izvrše ili imaju namjeru izvršiti navedene osobe. U nalogu
Ured mora odrediti rokove u kojima obveznici moraju dostavljati tražene podatke.
(2) Podatke iz stavka 1. ovoga članka obveznik mora dostaviti Uredu prije
izvršenja transakcije ili sklapanja posla, a u izvješću navesti rok u kojem će
se transakcija ili posao izvršiti.
(3) Ako zbog prirode transakcije, odnosno posla ili iz drugih opravdanih razloga
obveznik ne može postupiti prema stavku 2. ovoga članka, obveznik mora Uredu
dostaviti podatke odmah kad je to moguće, a najkasnije sljedeći radni dan. U
izvješću obveznik mora obvezno navesti razloge zbog kojih nije postupio sukladno
stavku 2. ovoga članka.
(4) Provođenje mjera iz stavka 1. ovoga članka može trajati najviše tri mjeseca,
a u opravdanim slučajevima trajanje mjera može se produljiti svaki puta za još
jedan mjesec, s time što provođenje mjera ukupno može trajati najdulje šest
mjeseci.
Zahtjev državnom tijelu, jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave
te pravnoj osobi s javnim ovlastima za dostavu podataka o sumnjivim
transakcijama ili osobama
Članak 63.
(1) Ako Ured ocijeni da u vezi s transakcijom ili određenom osobom postoje
razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma, može od državnih
tijela, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravnih osoba s
javnim ovlastima zatražiti podatke, informacije i dokumentaciju potrebne za
sprječavanje i otkrivanje pranja novca ili financiranje terorizma.
(2) Podatke iz stavka 1. ovoga članka Ured može od državnih tijela, jedinica
lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravnih osoba s javnim ovlastima
tražiti i za osobu za koju je moguće zaključiti da je pomagala odnosno
sudjelovala u transakcijama ili poslovima osobe u vezi s kojom postoje razlozi
za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma.
(3) Državna tijela, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te
pravne osobe s javnim ovlastima Uredu su dužni uputiti podatke, informacije i
dokumentaciju iz prethodnih stavaka bez odgode, a najkasnije u roku od petnaest
dana od dana primitka zahtjeva, ili mu bez naknade omogućiti neposredan
elektronički pristup do određenih podataka i informacija.
(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, Ured može iznimno u zahtjevu
odrediti kraći rok ako je to potrebno zbog utvrđivanja okolnosti značajnih za
izdavanje naloga za privremeno zaustavljanje izvršenja sumnjive transakcije ili
dostavljanja podataka stranim financijsko-obavještajnim jedinicama, te u drugim
nužnim slučajevima kada je potrebno spriječiti nastanak imovinske štete.
(5) Zbog opsežnosti dokumentacije ili drugih opravdanih razloga Ured može
državnom tijelu, jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, te
pravnoj osobi s javnim ovlastima, na njihov obrazloženi zahtjev u pisanom
obliku, produžiti rok iz stavka 3. i 4. ovoga članka, također u pisanom obliku.
Obavješćivanje Ureda od strane državnih tijela, sudova, pravnih osoba s javnim
ovlastima i drugih subjekata o sumnji na pranje novca i financiranje terorizma
Članak 64.
(1) Iznimno od odredaba članka 40., 42. i članka 54. stavka 1. i 2. ovoga
Zakona, Ured može započeti analitičku obradu sumnjivih transakcija na
obrazloženi pisani prijedlog tijela iz članka 58. stavka 1. ovoga Zakona, kao i
sudova, pravnih osoba s javnim ovlastima i drugih subjekata, ako su u prijedlogu
navedeni razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma te ako su
oni utvrđeni u obavljanju poslova iz djelokruga podnositelja prijedloga.
(2) Ako prilikom provođenja svojih djelatnosti, odnosno obavljanje poslova iz
svoga djelokruga burza, Središnja depozitarna agencija i Hrvatski fond za
privatizaciju utvrde odnosno otkriju aktivnosti koje jesu ili bi mogle biti
povezane s pranjem novca ili financiranjem terorizma, dužni su o tome bez odgode
u pismenom obliku obavijestiti Ured.
(3) Pisani prijedlog iz stavka 1. i 2. ovoga članka mora sadržavati razloge za
sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma s obrazloženjem, kao i ove
podatke:
1. ime i prezime, datum i mjesto rođenja, stalno prebivalište fizičke osobe
odnosno naziv, adresu i sjedište pravne osobe, u vezi s kojom fizičkom ili
pravnom osobom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma ili drugi identifikacijski podaci,
2. podatke o transakciji u vezi s kojom postoje razlozi za sumnju na pranje
novca ili financiranje terorizma (predmet, iznos, valuta, datum ili razdoblje
obavljanja transakcija ili drugi podaci o transakciji),
3. razloge za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma.
(4) Ako pisani prijedlog iz stavka 1. i 2. ovoga članka nije obrazložen i ne
sadrži podatke iz stavka 3. ovoga članka, Ured će prijedlog vratiti na dopunu
tijelu ili osobi koja ga je podnijela.
(5) Ako u roku od 15 dana pisani prijedlog nije dopunjen ili ako u njemu ponovo
nisu obrazloženi razlozi i navedeni podaci sukladno odredbama stavka 3. ovoga
članka, Ured u pisanom obliku obavještava podnositelja o tome da pisani
prijedlog nije valjan za analitičku obradu, navodeći razloge zbog kojih
prijedlog nije uzeo u analitičku obradu.
(6) Iznimno, ako okolnosti konkretnog slučaja to dopuštaju, Ured može započeti
analitičku obradu sumnjivih transakcija i na temelju raspoloživih podataka o
osobama i sumnjivim transakcijama iz stavka 3. točke 1. i 2. ovoga članka.
(7) Tijela iz stavka 1. i 2. ovoga članka dužna su na zahtjev Uredu dostaviti
informacije, podatke i dokumentaciju koji upućuju na sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma.
Obavijest o transakcijama sa sumnjom na pranje novca i financiranje terorizma
Članak 65.
(1) Kada Ured na temelju analitičke obrade podataka, informacija i dokumentacije
koje prikupi u skladu s ovim Zakonom ocijeni da u vezi s transakcijom ili
određenom osobom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma u zemlji ili inozemstvu, o tome u pisanom obliku, sa svom potrebnom
dokumentacijom, obavještava nadležna državna tijela ili strane
financijsko-obavještajne jedinice.
(2) U obavijesti iz stavka 1. ovoga članka Ured ne navodi podatke o zaposleniku
obveznika koji mu je prvi dostavio podatke na temelju članaka 42. i 54. ovoga
Zakona, osim ako postoje razlozi za sumnju da je obveznik ili njegov zaposlenik
počinio kazneno djelo pranja novca ili financiranja terorizma, ili ako su ti
podaci potrebni za utvrđivanje ovih djela u kaznenom postupku, a zahtijeva ih
nadležni sud u pisanom obliku.
Povratna informacija
Članak 66.
O zaprimljenim i analiziranim podacima za transakciju ili neku osobu u vezi s
kojima su utvrđeni razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma
Ured će obavijestiti obveznike iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona koji su
prijavili transakciju, osim ako ocijeni da bi to moglo štetiti daljnjem tijeku i
ishodu postupka, i to na način da će:
1. potvrditi zaprimanje obavijesti o transakciji,
2. dostaviti podatak o odluci ili rezultatu tog slučaja ako je slučaj po
obavijesti o transakciji zatvoren ili dovršen, a podatak o tome dostupan,
3. najmanje jednom godišnje dostaviti ili objaviti statističke podatke o
zaprimljenim obavijestima o transakcijama i rezultatima postupanja,
4. dostaviti ili objaviti informacije o trenutačnim tehnikama, metodama,
trendovima i tipologijama pranja novca i financiranja terorizma,
5. dostaviti ili objaviti sažete primjere konkretnih slučajeva pranja novca i
financiranja terorizma.
Pododjeljak 2.
MEĐUNARODNA SURADNJA UREDA
Opće odredbe
Članak 67.
(1) Odredbe ovoga Zakona o međunarodnoj suradnji odnose se na suradnju između
Ureda i stranih financijsko-obavještajnih jedinica vezano za razmjenu
relevantnih podataka, informacija i dokumentacije na zamolbu Ureda stranoj
financijsko-obavještajnoj jedinici, na zamolbu strane financijsko-obavještajne
jedinice Uredu te na vlastitu inicijativu (spontano) stranoj
financijsko-obavještajnoj jedinici, a u svrhu sprječavanja pranja novca i
financiranja terorizma.
(2) Prije dostave osobnih podataka stranim financijsko-obavještajnim jedinicama,
Ured može tražiti jamstva da država ili korisnik kojem se podaci dostavljaju ima
uređenu zaštitu osobnih podataka i da će strana financijsko-obavještajna
jedinica upotrijebiti osobne podatke samo za namjene određene ovim Zakonom.
(3) Ured može sa stranim financijsko-obavještajnim jedinicama potpisati
memorandume o razumijevanju radi unaprjeđenja suradnje vezano za razmjenu
podataka, informacija i dokumentacije u području sprječavanja pranja novca i
financiranja terorizma.
(4) Iznimno od odredaba ovoga članka i članka 68., 69., 70. i 71. ovoga Zakona,
uvjet stvarne uzajamnosti neće se primjenjivati na međunarodnu suradnju Ureda sa
stranim financijsko-obavještajnim jedinicama i drugim stranim tijelima i
međunarodnim organizacijama nadležnima za sprječavanje pranja novca i
financiranja terorizma iz država članica.
Zamolba stranoj financijsko-obavještajnoj jedinici za dostavom podataka
Članak 68.
(1) Ured može, u okviru provođenja zadaća sprječavanja i otkrivanja pranja novca
i financiranja terorizma, stranim financijsko-obavještajnim jedinicama uputiti
zamolbu za dostavu podataka, informacija i dokumentacije potrebne za
sprječavanje i otkrivanje pranja novca ili financiranja terorizma.
(2) Podatke, informacije i dokumentaciju pribavljenu na temelju stavka 1. ovoga
članka Ured smije upotrijebiti isključivo za potrebe svog
analitičko-obavještajnog rada i za namjene određene ovim Zakonom.
(3) Bez prethodne suglasnosti strane financijsko-obavještajne jedinice Ured
primljene podatke, informacije i dokumentaciju ne smije dostavljati ili dati na
uvid trećoj osobi, fizičkoj ili pravnoj, odnosno drugom tijelu, ili ih koristiti
za namjene u suprotnosti s uvjetima i ograničenjima koje određuje strana
financijsko-obavještajna jedinica kojoj je upućena zamolba, i dužan je prema
istim podacima primijeniti oznake tajnosti najmanje iste razine kao tijelo koje
je podatke i dostavilo.
Dostava podataka na zamolbu strane financijsko-obavještajne jedinice
Članak 69.
(1) Podatke, informacije i dokumentaciju o strankama ili transakcijama u vezi s
kojima postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma, a
koje prikuplja ili vodi u skladu s odredbama ovoga Zakona, Ured dostavlja
stranoj financijsko-obavještajnoj jedinici na njezinu zamolbu, upućenu u pisanom
obliku, na temelju stvarne uzajamnosti.
(2) Ured može odbiti izvršenje zamolbe strane financijsko-obavještajne jedinice
u sljedećim slučajevima:
1. ako na temelju činjenica i okolnosti, navedenih u zamolbi, procijeni da nisu
dostavljeni razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma,
2. ako bi dostavljanje podataka ugrozilo ili bi moglo ugroziti provođenje
kaznenog postupka u Republici Hrvatskoj te ako bi moglo na bilo koji drugi način
štetiti nacionalnim interesima Republike Hrvatske.
(3) O odbijanju zamolbe iz stavka 2. ovoga članka Ured obavještava stranu
financijsko-obavještajnu jedinicu koja je dostavila zamolbu u pisanom obliku,
navodeći pri tome razloge zbog kojih nije udovoljio zamolbi strane
financijsko-obavještajne jedinice.
(4) Ured može odrediti dodatne uvjete i ograničenja pod kojima strana
financijsko-obavještajna jedinica smije koristiti podatke iz stavka 1. ovoga
članka.
Spontana dostava podataka stranoj financijsko-obavještajnoj jedinici
Članak 70.
(1) Podatke i informacije o strankama ili transakcijama u vezi s kojima postoje
razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma, a koje prikuplja
ili vodi u skladu s odredbama ovoga Zakona, Ured može spontano dostaviti stranoj
financijsko-obavještajnoj jedinici kad su ispunjeni uvjeti stvarne uzajamnosti.
(2) Ured može, prilikom spontanog dostavljanja podataka na vlastitu inicijativu
odrediti dodatne uvjete i ograničenja pod kojim strana financijsko-obavještajna
jedinica smije upotrijebiti primljene podatke iz stavka 1. ovoga članka.
Privremena odgoda izvršenja transakcija na prijedlog strane
financijsko-obavještajne jedinice
Članak 71.
(1) Na obrazloženi pisani prijedlog strane financijsko-obavještajne jedinice, a
pod uvjetima koje određuje ovaj Zakon i na temelju stvarne uzajamnosti, Ured
može nalogom u pisanom obliku naložiti obvezniku privremenu odgodu izvršenja
sumnjive transakcije najviše za 72 sata.
(2) Ured će o izdanom nalogu iz stavka 1. ovoga članka bez odgode obavijestiti
Državno odvjetništvo Republike Hrvatske.
(3) Ured će postupati sukladno odredbama stavka 1. ovoga članka ako na temelju
razloga za sumnju navedenih u pisanom prijedlogu strane financijsko-obavještajne
jedinice procijeni:
1. da je transakcija povezana s pranjem novca ili financiranjem terorizma, i
2. da bi transakcija bila privremeno obustavljena da je ta transakcija predmet
domaće prijave o sumnjivoj transakciji sukladno odredbama članka 42. i 54. ovoga
Zakona.
(4) Ured neće uvažiti prijedlog strane financijsko-obavještajne jedinice ako na
temelju činjenica i okolnosti navedenih u prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka
procijeni da nisu obrazloženi razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma. O neprihvaćanju prijedloga Ured u pisanom obliku obavještava stranu
financijsko-obavještajnu jedinicu navodeći razloge zbog kojih prijedlog nije
prihvatio.
(5) U vezi s nalogom za privremenu odgodu izvršenja transakcije prema ovom
članku, na odgovarajući način se primjenjuju odredbe članka 60. i 61. ovoga
Zakona.
Prijedlog stranoj financijsko-obavještajnoj jedinici za privremenu odgodu
izvršenja transakcije u inozemstvu
Članak 72.
U okviru provođenja zadaća sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja
terorizma Ured može stranoj financijsko-obavještajnoj jedinici dostaviti pisani
prijedlog za privremenu odgodu izvršenja određene transakcije ako ocjeni da u
vezi s nekom osobom ili transakcijom postoje razlozi za sumnju na pranje novca
ili financiranje terorizma.
Pododjeljak 3.
PRISTUP PODACIMA I RAZMJENA INFORMACIJA
Dostava podataka sudu i nadležnom državnom odvjetništvu
Članak 73.
Ured dostavlja sudu i nadležnom državnom odvjetništvu na njihov obrazložen
pisani zahtjev, podatke o gotovinskim transakcijama iz članka 40. stavak 1. i
podatke o transakcijama iz članka 74. ovoga Zakona koji su im neophodno potrebni
za utvrđivanje okolnosti značajnih za oduzimanje imovinske koristi ili
određivanje privremenih mjera osiguranja u skladu s odredbama zakona koji
uređuje kazneni postupak.
Odjeljak 2.
ZADAĆE CARINSKE UPRAVE REPUBLIKE HRVATSKE
Prijenos gotovine preko državne granice
Članak 74.
(1) Tijela Carinske uprave Republike Hrvatske obvezna su o svakoj prijavi
unošenja ili iznošenja gotovine u domaćoj ili stranoj valuti preko državne
granice u kunskoj protuvrijednosti iznosa od 10.000,00 EUR ili više obavijestiti
Ured odmah, a najkasnije u roku od tri dana od dana prijenosa gotovine preko
državne granice.
(2) Tijela Carinske uprave Republike Hrvatske obvezna su o svakom unošenju ili
iznošenju gotovine preko državne granice koje nije bilo prijavljeno carinskom
tijelu obavijestiti Ured odmah, a najkasnije u roku od tri dana od dana
prijenosa gotovine preko državne granice.
(3) Tijela Carinske uprave Republike Hrvatske obvezna su obavijesti Ured
najkasnije u roku od tri dana od dana prijenosa gotovine preko državne granice i
u slučaju unošenja ili iznošenja, odnosno pokušaja unošenja ili iznošenja
gotovine u domaćoj ili stranoj valuti preko državne granice u iznosu manjem od
kunske protuvrijednosti iznosa od 10.000,00 EUR ako su vezi s osobom koja
gotovinu prenosi, načinom prijenosa ili drugim okolnostima prijenosa postoje
razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranja terorizma.
(4) Ministar financija će pravilnikom propisati što se smatra gotovinom iz
stavka 1. ovoga članka te koje će podatke Uredu dostavljati tijela Carinske
uprave Republike Hrvatske, kao i način njihove dostave.
(5) Od dana prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju državna granica iz
stavka 1., 2. i 3. ovoga članka jest granica Europske unije.
Glava V.
ZAŠTITA I ČUVANJE PODATAKA
Odjeljak 1.
ZAŠTITA PODATAKA
Tajnost prikupljenih podataka i postupka
Članak 75.
(1) Obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona i njihovi zaposlenici,
uključujući članove upravnih i nadzornih odbora ili drugih poslovodnih tijela te
druge osobe kojima su na bilo koji način bili dostupni podaci prikupljeni
sukladno ovom Zakonu, ne smiju stranci ili trećoj osobi otkriti sljedeće
informacije:
1. da je Uredu bio ili da će biti dostavljen podatak, informacija ili
dokumentacija o njoj ili transakciji iz članka 42., članka 54. stavka 1. i 2. i
članka 59. ovoga Zakona,
2. da je Ured na temelju članka 60. ovoga Zakona privremeno zaustavio izvršenje
sumnjive transakcije, odnosno da je u vezi s tim dao upute obvezniku,
3. da je Ured na temelju članka 62. ovoga Zakona tražio kontinuirano praćenje
financijskog poslovanja stranke,
4. da je protiv stranke ili treće osobe započet ili bi mogao biti započet
predistražni postupak zbog postojanja sumnje na pranje novca ili financiranje
terorizma.
(2) Ured ne smije o prikupljenim podacima, informacijama i dokumentaciji niti o
postupanju na temelju ovoga Zakona obavijestiti osobe na koje se podaci,
informacije i dokumentacija ili postupak odnose, ili treće osobe.
(3) Podaci i informacije iz stavka 1. i 2. ovoga članka i obavijesti o
transakcijama sa sumnjom na pranje novca ili financiranje terorizma iz članka
65. ovoga Zakona predstavljaju i označavaju se kao klasificirani podaci i za
koje je i utvrđen odgovarajući stupanj tajnosti.
(4) O deklasifikaciji podataka i oslobađanju od obveze čuvanja tajnosti podataka
odlučuje čelnik Ureda i osoba koju čelnik Ureda u tu svrhu ovlasti.
(5) Zabrana otkrivanja klasificiranih podataka iz stavka 1. ovoga članka ne
važi:
1. ako su podaci, informacije i dokumentacija, koje u skladu s ovim Zakonom
prikupi i vodi obveznik, potrebni za utvrđivanje činjenica u kaznenom postupku i
ako dostavljanje tih podataka od obveznika pisano zatraži odnosno naloži
nadležni sud,
2. ako su podaci iz prethodne točke potrebni nadležnom nadzornom tijelu iz
članka 83. ovoga Zakona radi obavljanja nadzora nad obveznikom u provođenju
odredaba ovoga Zakona i pokretanja prekršajnog postupka.
(6) Ako osobe koje obavljaju profesionalne djelatnosti navedene u članku 4.
stavku 2. točke 16. ovoga Zakona pokušaju odvratiti stranku od sudjelovanja u
nezakonitim aktivnostima, to neće predstavljati otkrivanje podataka u smislu
stavka 1. ovoga članka.
Iznimke od načela čuvanja tajnosti podataka
Članak 76.
(1) Za obveznike iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona, tijela državne uprave,
pravne osobe s javnim ovlastima, sudove i državno odvjetništvo te za njihove
zaposlenike dostava podataka, informacija i dokumentacije Uredu na temelju ovoga
Zakona ne predstavlja odavanje klasificiranih podataka, odnosno odavanje
poslovne, bankovne, profesionalne, javnobilježničke, odvjetničke ili druge
tajne.
(2) Obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona i njihovi zaposlenici nisu
odgovorni za štetu učinjenu strankama ili trećim osobama ako u dobroj vjeri u
skladu s odredbama ovoga Zakona i na temelju njega donesenih propisa:
1. dostave Uredu podatke, informacije i dokumentaciju o svojim strankama,
2. prikupljaju i obrađuju podatke, informacije i dokumentaciju o strankama,
3. provedu nalog Ureda o privremenom zaustavljanju transakcije i upute u vezi s
tim nalogom,
4. provedu nalog Ureda o stalnom praćenju financijskog poslovanja stranke.
(3) Zaposlenici obveznika iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona ne mogu stegovno
ili kazneno odgovarati za kršenje obveze čuvanja tajnosti klasificiranih
podataka, odnosno podataka vezanih za poslovne, bankovne, profesionalne,
javnobilježničke, odvjetničke ili druge tajne:
1. ako podatke, informacije i dokumentaciju prikupljene u skladu s ovim Zakonom
analiziraju zbog utvrđivanja razloga za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma vezanih za određenu stranku ili transakciju,
2. ako podatke, informacije i dokumentaciju dostave Uredu u skladu s odredbama
ovoga Zakona ili na temelju njega donesenih propisa.
Korištenje prikupljenih podataka
Članak 77.
(1) Ured, obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona, te državna tijela,
pravne osobe s javnim ovlastima i drugi subjekti iz članka 64. ovoga Zakona i
njihovi zaposlenici smiju podatke, informacije i dokumentaciju prikupljenu
sukladno ovom Zakonu koristiti samo u svrhu sprječavanja i otkrivanja pranja
novca i financiranja terorizma, ako nije drukčije propisano ovim Zakonom.
(2) Sudovi i nadležna državna odvjetništva smiju podatke dobivene na temelju
članka 73. ovoga Zakona koristiti isključivo za namjenu zbog koje su ih dobili.
Odjeljak 2.
ČUVANJE PODATAKA
Rok čuvanja podataka od strane obveznika
Članak 78.
(1) Obveznici iz članka 4. stavka 2. točke 1. do 15. ovoga Zakona moraju podatke
prikupljene u skladu s odredbama ovoga Zakona i na temelju njega donesenih
propisa, te pripadajuću dokumentaciju čuvati deset godina nakon izvršene
transakcije, prestanka poslovnog odnosa, ulaska stranke u kasino ili pristupa
sefu.
(2) Obveznici iz članka 4. stavka 2. točke 1. do 15. ovoga Zakona moraju podatke
i pripadajuću dokumentaciju o ovlaštenoj osobi i zamjeniku ovlaštene osobe, o
stručnom osposobljavanju i izobrazbi zaposlenika i provođenju interne revizije
iz članaka 44., 49. i 50. ovoga Zakona čuvati četiri godine nakon imenovanja
ovlaštene osobe i zamjenika ovlaštene osobe, provedenoga stručnog
osposobljavanja i izobrazbe ili obavljene interne revizije.
(3) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, odvjetnik, odvjetničko društvo i
javni bilježnik, revizorsko društvo i samostalni revizor, pravne i fizičke osobe
koje obavljaju računovodstvene poslove i poslove poreznog savjetovanja moraju
podatke i pripadajuću dokumentaciju prikupljenu na temelju članka 53. ovoga
Zakona čuvati deset godina nakon obavljene identifikacije stranke.
(4) Iznimno od odredbe stavka 2. ovoga članka, odvjetnik, odvjetničko društvo i
javni bilježnik, revizorsko društvo i samostalni revizor, pravne i fizičke osobe
koje obavljaju računovodstvene poslove i poslove poreznog savjetovanja moraju
podatke i pripadajuću dokumentaciju o stručnom osposobljavanju i izobrazbi
zaposlenika čuvati četiri godine nakon obavljenoga stručnog osposobljavanja i
izobrazbe.
Rok čuvanja podataka od strane Carinske uprave Republike Hrvatske
Članak 79.
Tijela Carinske uprave Republike Hrvatske moraju čuvati podatke iz članka 74.
ovog Zakona dvanaest godina od dana prikupljanja. Po proteku tog roka podaci i
informacije se uništavaju sukladno zakonu koji uređuje arhivsko gradivo i
arhive.
Rok čuvanja podataka u Uredu
Članak 80.
(1) Podatke i informacije iz evidencija koje vodi u skladu s ovim Zakonom Ured
mora čuvati dvanaest godina od dana prikupljanja. Nakon proteka toga roka podaci
i informacije uništavaju se sukladno zakonu koji uređuje arhivsko gradivo i
arhive.
(2) Osoba na koju se podaci i informacije odnose ima pravo uvida u osobne
podatke, odnosno pravo na njihov prijepis, izvod ili preslik nakon proteka
jedanaest godina od dana prikupljanja.
Odjeljak 3.
VOĐENJE EVIDENCIJE I STATISTIKE
Vođenje evidencija
Članak 81.
(1) Obveznici iz članka 4. stavka 2. točke 1. do 15. ovoga Zakona vode sljedeće
evidencije podataka:
1. evidenciju podataka o strankama, poslovnim odnosima i transakcijama iz članka
9. ovoga Zakona,
2. evidenciju dostavljenih podataka iz članaka 40. i 42. ovoga Zakona.
(2) Odvjetnici, odvjetnička društva i javni bilježnici, revizorsko društvo i
samostalni revizor, pravne i fizičke osobe koje obavljaju računovodstvene
poslove i poslove poreznog savjetovanja vode sljedeće evidencije podataka:
1. evidenciju o strankama, poslovnim odnosima i transakcijama iz članka 9. ovoga
Zakona,
2. evidenciju dostavljenih podataka iz članka 54. stavka 1. i 2. ovoga Zakona.
(3) Svi obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona vode evidenciju o uvidima
nadzornih tijela iz članka 83. ovoga Zakona u podatke, informacije i
dokumentaciju iz članka 75. stavka 1. ovoga Zakona, a koja evidencija obuhvaća
sljedeće podatke:
1. naziv nadzornog tijela,
2. ime i prezime ovlaštene službene osobe koja je izvršila uvid,
3. datum i vrijeme uvida u podatke.
(4) Tijela Carinske uprave vode sljedeće evidencije podataka:
1. evidenciju o prijavljenom i neprijavljenom unošenju i iznošenju gotovine u
domaćoj ili stranoj valuti u kunskoj protuvrijednosti iznosa od 10.000,00 EUR
ili više pri prelasku državne granice,
2. evidenciju o unošenju odnosno iznošenju ili pokušajima unošenja odnosno
iznošenja gotovine u domaćoj ili stranoj valuti pri prelasku državne granice u
iznosu manjem od kunske protuvrijednosti iznosa od 10.000,00 EUR kod kojih su
postojali razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma.
(5) Ured vodi sljedeće evidencije podataka:
1. evidenciju podataka o osobama i transakcijama iz članaka 40. i 42. ovoga
Zakona,
2. evidenciju podataka o osobama i transakcijama iz članka 54. stavka 1. i 2.
ovoga Zakona,
3. evidenciju izdanih naloga za privremeno zaustavljanje izvršenja sumnjive
transakcije iz članka 60. ovoga Zakona,
4. evidenciju izdanih naloga Ureda za stalno praćenje financijskog poslovanja
stranaka iz članka 62. ovoga Zakona,
5. evidenciju o primljenim pisanim prijedlozima iz članka 64. ovoga Zakona,
6. evidenciju o obavijestima iz članka 65. ovoga Zakona,
7. evidenciju međunarodnih zamolbi iz članka 68., 69. i 70. ovoga Zakona,
8. evidenciju o privremenim odgodama izvršenja transakcija na prijedlog strane
financijsko-obavještajne jedinice iz članka 71. ovoga Zakona i o prijedlozima
stranoj financijsko-obavještajnoj jedinici za privremenu odgodu izvršenja
transakcije u inozemstvu iz članka 72. ovoga Zakona,
9. evidenciju o kaznenim i prekršajnim postupcima iz članka 82. ovoga Zakona,
10. evidenciju o poduzetim mjerama iz članka 86. i prekršajima iz članka 89.
ovoga Zakona,
11. evidenciju o obavješćivanju Ureda o strane nadležnih nadzornih tijela iz
članka 87. ovoga Zakona o sumnji na pranje novca ili financiranje terorizma.
(6) Vrstu i način vođenja podataka iz evidencija iz stavka 1., 2. i 4. ovoga
članka propisat će ministar financija pravilnikom.
Vođenje statistike
Članak 82.
(1) Zbog procjene djelotvornosti cjelovitog sustava u borbi protiv pranja novca
i financiranja terorizma, nadležna državna odvjetništva, nadležni sudovi i
nadležna državna tijela moraju voditi sveobuhvatnu statistiku i Uredu
dostavljati podatke o postupcima koji se vode zbog kaznenih djela pranja novca i
financiranja terorizma i o prekršajnim postupcima koji se vode zbog prekršaja
propisanih ovim Zakonom.
(2) Nadležni sudovi i državna odvjetništva moraju dvaput godišnje Uredu
dostaviti podatke o pokretanju istrage, o stupanju na pravnu snagu optužnice, o
pravomoćnoj presudi za kazneno djelo prikrivanja protuzakonito dobivenog novca i
financiranja terorizma, te o drugim predikatnim kaznenim djelima u svezi s
pranjem novca na način i u rokovima koje propiše ministar financija pravilnikom.
(3) Financijski inspektorat u predmetima u kojima je dovršen prvostupanjski
prekršajni postupak zbog prekršaja propisanih ovim Zakonom dostavlja Uredu
podatke na način i u rokovima koje propiše ministar financija pravilnikom.
(4) Druga nadležna državna tijela moraju jednom godišnje, a najkasnije do kraja
siječnja tekuće godine za prethodnu godinu, obavijestiti Ured o fazama postupka
i radnjama koje su poduzeli u povodu primljenih obavijesti o transakcijama i
aktivnostima sa sumnjom na pranje novca i financiranje terorizma iz članka 65.
ovoga Zakona.
Glava VI.
NADZOR NAD OBVEZNICIMA
Odjeljak 1.
OPĆE ODREDBE
Nadzorna tijela i njihovo postupanje
Članak 83.
(1) Nadzor poslovanja obveznika iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona u provedbi
odredaba ovoga Zakona i na temelju njega donesenih propisa obavljaju u okviru
svojih nadležnosti:
a) Ured,
b) Financijski inspektorat Republike Hrvatske,
c) Porezna uprava,
d) Hrvatska narodna banka,
e) Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga.
(2) Ako nadzorno tijelo iz stavka 1. ovoga članka u obavljanju nadzora ili na
drugi način utvrdi postojanje osnove sumnje da je počinjen prekršaj propisan
ovim Zakonom, dužno je putem ovlaštene osobe Financijskom inspektoratu podnijeti
optužni prijedlog i poduzeti ostale mjere i radnje na koje je zakonom ovlašteno.
Odjeljak 2.
NADLEŽNOST NADZORNIH TIJELA
Ured
Članak 84.
(1) Ured obavlja neizravni nadzor primjene i provedbe ovoga Zakona kod svih
obveznika iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona prikupljanjem i provjerom
podataka, informacija i dokumentacije dostavljenih sukladno ovom Zakonu.
(2) Obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona moraju Uredu dostavljati
podatke, informacije i dokumentaciju propisane ovim Zakonom te druge podatke
koji su mu potrebni za obavljanje nadzora, i to bez odgode, a najkasnije u roku
od 15 dana od dana primitka zahtjeva.
(3) Ured može od državnih tijela, jedinica lokalne i područne (regionalne)
samouprave i pravnih osoba s javnim ovlastima iz članka 63. ovoga Zakona tražiti
sve podatke, informacije i dokumentaciju potrebne za obavljanje neizravnog
nadzora sukladno ovom Zakonu te za pokretanje prekršajnog postupka.
(4) Ured može koordinirati rad drugih nadzornih tijela i od njih tražiti
provođenje ciljanih nadzora.
(5) Ured može s drugim nadzornim tijelima potpisivati sporazume o razumijevanju.
Ostala nadzorna tijela
Članak 85.
(1) Financijski inspektorat obavlja nadzor provedbe ovoga Zakona kod svih
obveznika iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona. Nadzor obveznika Financijski
inspektorat provodit će na temelju procjene rizika od pranja novca i
financiranja terorizma. Financijski inspektorat može u nadzoru obveznika
koristiti pomoć drugih nadzornih tijela sukladno potpisanim sporazumima o
razumijevanju.
(2) Porezna uprava nadzire provedbu ovoga Zakona kod obveznika iz članka 4.
stavka 2. točke 13. ovoga Zakona. U provođenju inspekcijskog nadzora iz svog
djelokruga Porezna uprava također provjerava poštuju li domaće pravne i fizičke
osobe propisano ograničenje gotovinskih plaćanja u skladu s člankom 39. ovoga
Zakona.
(3) Hrvatska narodna banka nadzire provedbu ovoga Zakona kod obveznika iz članka
4. stavka 2. točke 1., 2., 3., 4. i 11. ovoga Zakona.
(4) Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga nadzire provedbu ovoga
Zakona kod obveznika iz članka 4. stavka 2. točke 7., 8., 9. i 10. ovoga Zakona.
(5) Nadzorna tijela iz članka 83. stavka 1. ovoga Zakona moraju međusobno
razmjenjivati podatke i informacije potrebne u postupku nadzora te se međusobno
obavještavati o utvrđenim nepravilnostima, ako su ti nalazi važni za rad drugoga
nadzornog tijela.
Odjeljak 3.
DOSTAVLJANJE PODATAKA UREDU O OBAVLJENOM NADZORU
Dostavljanje podataka o utvrđenim nepravilnostima i poduzetim mjerama
Članak 86.
(1) Nadzorna tijela iz članka 83. stavka 1. točke b) do e) ovoga Zakona moraju o
poduzetim mjerama, utvrđenim nepravilnostima i drugim značajnim informacijama
koje se utvrđuju zapisnikom ili drugim aktom nadzornog tijela, bez odgode, a
najkasnije u roku 15 dana, o tome pisano obavijestiti Ured.
(2) Nadzorno tijelo iz stavka 1. ovoga članka koje je ustanovilo prekršaj
obavješćuje o rezultatima svoga nadzora i ostala nadzorna tijela ako su oni
značajni za njihov rad, sukladno potpisanim sporazumima o razumijevanju.
Obavješćivanje Ureda od strane nadzornih tijela o sumnji na pranje novca ili
financiranje terorizma
Članak 87.
(1) Nadzorna tijela iz članka 83. stavka 1. točke b) do e) ovoga Zakona obvezna
su, bez odgode pismeno izvijestiti Ured o informacijama koje upućuju na
povezanost neke osobe ili transakcije s pranjem novca ili financiranjem
terorizma, bez obzira na to jesu li do njih došli tijekom obavljanja nadzora po
ovom Zakonu ili tijekom obavljanja poslova iz svoga djelokruga.
(2) Kada tijela nadležna za nadzor nad djelovanjem neprofitnih organizacija,
osim nadzornih tijela iz članka 83. ovoga Zakona, tijekom obavljanja nadzora iz
svoje nadležnosti utvrde razloge za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma u vezi s djelovanjem neprofitne organizacije, njenih članova ili s
njima povezanih osoba, obvezna su bez odgađanja o tome pisano obavijestiti Ured.
(3) U slučajevima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka Ured će, ako procijeni da
postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma, započeti
prikupljanje i analiziranje podataka, informacija i dokumentacije u skladu sa
svojim zadaćama i nadležnostima.
Izdavanje preporuka i smjernica
Članak 88.
Da bi obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona mogli jedinstveno
primjenjivati odredbe ovoga Zakona i na temelju njega donesenih propisa,
nadzorna tijela iz članka 83. stavka 1. ovoga Zakona, samostalno ili u suradnji
s drugim nadzornim tijelima, izdat će preporuke ili smjernice vezane za
provođenje pojedinih odredaba ovoga Zakona i na temelju njega donesenih propisa.
Nadležnost za vođenje prekršajnog postupka
Članak 89.
(1) Financijski inspektorat Republike Hrvatske odlučuje u prvom stupnju o
prekršajima propisanima ovim Zakonom.
(2) Protiv rješenja Financijskog inspektorata Republike Hrvatske može se
podnijeti žalba Visokom prekršajnom sudu Republike Hrvatske.
(3) Financijski inspektorat mora dostaviti Uredu jedan primjerak rješenja
donesenog u prvom i drugom stupnju u prekršajnom postupku.
Glava VII.
PREKRŠAJNE ODREDBE
Članak 90.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 700.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna osoba:
1. ako ne izradi analizu rizika, odnosno ne odredi procjenu rizika pojedine
skupine ili vrste stranke, poslovnog odnosa, proizvoda ili transakcije ili ako
analizu i procjenu rizika ne uskladi sa smjernicama koje donese nadležno
nadzorno tijelo (članak 7. stavak 2., 3. i 5.),
2. ako ne primijeni mjere dubinske analize stranke u slučajevima propisanima
ovim Zakonom (članak 9. stavak 1. i članak 14. stavak 4.),
3. ako sa strankom uspostavi poslovni odnos, a prije toga ne provede dubinsku
analizu stranke (članak 10. stavak 1.),
4. ako izvrši transakciju u vrijednosti od 105.000,00 kuna ili većoj, odnosno
ako izvrši međusobno povezane transakcije koje ukupno dosežu vrijednost od
105.000,00 kuna, a prije toga ne provede propisane mjere (članak 11.),
5. ako ne utvrdi ili ne provjeri identitet stranke prilikom ulaska u kasino ili
u trenutku obavljanja transakcije na blagajni ili prilikom prijave stranke za
sudjelovanje u sustavu priređivanja igara na sreću kod priređivača koji igre na
sreću priređuju na internetu ili drugim telekomunikacijskim sredstvima, odnosno
elektroničkim komunikacijama, odnosno ako ne pribavi propisane podatke o stranci
ili ih ne pribavi na propisani način (članak 12.),
6. ako kod prijenosa ili doznake novca na propisani način ne prikupi ili ne
uključi u obrazac ili poruku, koja prati elektronički transfer, točne i valjane
podatke o pošiljatelju, odnosno nalogodavcu, ili ako podaci o njima ne prate
transfer cijelo vrijeme tijekom prolaza kroz lanac plaćanja (članak 15. stavak
1. i 2.),
7. ako pružatelj usluga plaćanja, kao posrednik ili primatelj novčanih
sredstava, pri prijenosu novčanih sredstava koji ne sadrži potpune podatke o
uplatitelju ne odbije takav prijenos ili ne zatraži da se u određenom roku
dopune podaci o uplatitelju (članak 15. stavak 3.),
8. ako ne utvrdi ili ne provjeri identitet stranke, odnosno identitet zakonskoga
zastupnika, opunomoćenika ili stvarnog vlasnika stranke, te ako ne pribavi
dokumentaciju propisanu za utvrđivanje i provjeru identiteta ili punomoć u
slučaju kad stranka obavlja transakcije preko opunomoćenika (članak 17., 18.,
19., 20., 21. i 24.),
9. ako ne utvrdi ili ne provjeri identitet stranke prilikom pristupa stranke
sefu, odnosno ako ne pribavi propisane podatke o stranci ili ih ne pribavi na
propisani način (članak 22.),
10. ako u okviru dubinske analize ne pribavi podatke o namjeni i predviđenoj
prirodi poslovnog odnosa ili transakcije te druge podatke koji se sukladno ovom
Zakonu moraju prikupiti (članak 25.),
11. ako uspostavi poslovni odnos sa strankom u slučaju kad je dubinsku analizu
stranke izvršila treća osoba suprotno ovom Zakonu i pravilniku koji donese
ministar financija (članak 28.),
12. ako pri uspostavljanju korespondentnog odnosa s bankom ili drugom kreditnom
institucijom, koja ima sjedište u trećoj državi, ne provede propisane mjere i
dodatno ne pribavi podatke, informacije i dokumentaciju ili ih ne pribavi na
propisani način (članak 31. stavak 1. i 3.),
13. ako sklopi ili produži korespondentni odnos s bankom ili drugom kreditnom
institucijom koja ima sjedište u trećoj državi, suprotno odredbama ovoga Zakona
(članak 31. stavak 4.),
14. ako pri sklapanju poslovnog odnosa ili obavljanju transakcije za stranku
koja je strana politički izložena osoba ne pribavi podatke o izvoru sredstava i
imovine koji jesu ili će biti predmet poslovnog odnosa odnosno transakcije, ili
ih ne pribavi na propisani način (članak 32. stavak 7. točka 1.),
15. ako u okviru pojačane dubinske analize stranke koja pri utvrđivanju i
provjeri identiteta nije nazočna, pored mjera iz članka 8. stavka 1. ovoga
Zakona ne primijeni jednu ili više dodatnih mjera (članak 33. stavak 1. i 2.),
16. ako izvrši pojednostavljenu dubinsku analizu stranke u uvjetima kad je
obvezna obaviti pojačanu dubinsku analizu jer sklapa korespondentni odnos s
bankom ili drugom kreditnom institucijom sa sjedištem u trećoj državi (članak
31. stavak 1. i članak 35. stavak 2.),
17. ako u okviru pojednostavljene dubinske analize stranke ne pribavi propisane
podatke o stranci ili ih ne pribavi na propisani način (članak 36.),
18. ako strankama otvara, izdaje ili za njih vodi anonimne račune, štedne
knjižice na šifru ili na donositelja, odnosno račune ili štedne knjižice koji
glase na ime, ali nemaju druge osobne podatke ili račune koji glase na lažna
imena odnosno druge anonimne proizvode, (članak 37.),
19. ako sklapa ili produžava korespondentne odnose s bankom koja posluje ili bi
mogla poslovati kao fiktivna banka ili s kreditnom institucijom za koju je
poznato da s fiktivnim bankama sklapa ugovore o otvaranju i vođenju računa
(članak 38.),
20. ako od stranke ili treće osobe primi naplatu u gotovini u iznosu koji
prelazi 105.000,00 kuna odnosno u poslovima s nerezidentima u vrijednosti koja
prelazi 15.000,00 EUR odnosno ako primi plaćanje u više međusobno povezanih
gotovinskih transakcija koje ukupno prelaze iznos od 105.000,00 kuna odnosno
koje prelaze vrijednost od 15.000,00 EUR (članak 39. stavak 1. i 2.),
21. ako se ne suzdrži od provođenja transakcije za koju zna ili za koju sumnja
da je povezana s pranjem novca odnosno financiranjem terorizama, ako o takvoj
transakciji ne obavijesti Ured prije izvršenja transakcije, te ako u obavijesti
ne navede razloge za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma, rok u
kojem se transakcija treba izvršiti i druge propisane podatke, ili Ured ne
obavijesti o stranci s kojom je prekinula poslovni odnos ili odbila izvršiti
transakciju koju je odbila izvršiti stoga što nije mogla provesti propisane
mjere (članak 42. i članak 13. stavak 2.),
22. ako Uredu u propisanom roku ne dostavi zatražene podatke, informacije i
dokumentaciju o transakciji ili osobi za koju postoje razlozi za sumnju na
pranje novca ili financiranje terorizma, ili ako ovlaštenoj osobi Ureda, na
njezin zahtjev, ne omogući izravan pregled dokumentacije u svojim poslovnim
prostorijama (članak 59. stavak 2., 3., 4., 5., 6., 7. i 9.),
23. ako ne primijeni nalog Ureda za privremeno zaustavljanje transakcije ili ne
primijeni upute o načinu postupanja s osobama na koje se odnosi privremeno
zaustavljanje transakcije (članak 60. i članak 71. stavak 1.),
24. ako ne primijeni nalog Ureda za kontinuirano praćenje financijskog
poslovanja određene stranke (članak 62. stavak 1., 2. i 3.),
25. ako anonimne račune, štedne knjižice na šifru ili na donositelja, kao i sve
druge anonimne proizvode koji omogućuju prikrivanje identiteta stranke otvorene
prije stupanja na snagu ovoga Zakona ne zatvori u propisanom roku ili ne izvrši
dubinsku analizu stranke (članak 103.).
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 30.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka član uprave ili druga odgovorna osoba u
pravnoj osobi.
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 35.000,00 do 450.000,00 kuna kaznit se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka fizička osoba obrtnik i fizička osoba koja
obavlja drugu samostalnu djelatnost.
Članak 91.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 40.000,00 do 600.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna osoba:
1. ako ne osigura provođenje mjera otkrivanja i sprječavanja pranja novca i
financiranja terorizma, određenih ovim Zakonom, u svojim poslovnim jedinicama i
društvima u kojima ima većinski udio i većinsko pravo u odlučivanju, a koja
imaju sjedište u trećoj državi (članak 5. stavak 1.),
2. ako ne provede sve propisane mjere dubinske analize stranke ili ih ne provede
u skladu s postupkom određenim u svom internom aktu, te ako postupke provođenja
mjera ne definira svojim internim aktom (članak 8. stavak 1. i 2.),
3. ako prije uspostavljanja poslovnog odnosa ili izvršenja transakcije, u
slučaju kad postoji sumnja u istinitost podataka ili vjerodostojnost isprava na
temelju kojih se utvrđuje identitet stranke, zakonskoga zastupnika ili
opunomoćenika, ne pribavi pisanu izjavu stranke, zakonskoga zastupnika stranke
ili opunomoćenika (članak 17. stavak 5., članak 18. stavak 5., članak 19. stavak
2., članak 20. stavak 5. i članak 21. stavak 4.),
4. ako u praćenju poslovnih aktivnosti stranke ne primjenjuje propisane mjere
(članak 26. stavak 2.),
5. ako ne izvrši ponovnu godišnju dubinsku analizu strane pravne osobe, odnosno
ako ne pribavi propisane podatke i isprave ili ih ne pribavi na propisani način
(članak 27. stavak 1., 2., 3., 4., 5., 6. i 7.),
6. ako izvrši transakciju za stranu pravnu osobu za koju nije izvršila ponovnu
godišnju dubinsku analizu stranke (članak 27. stavak 8.),
7. ako dubinsku analizu stranke povjeri trećoj osobi za koju nije provjerila
ispunjava li sve uvjete propisane ovim Zakonom (članak 28. stavak 2.),
8. ako kao odgovarajuću prihvati dubinsku analizu izvršenu preko treće osobe
koja je mjeru utvrđivanja i provjere identiteta stranke provela bez nazočnosti
stranke (članak 28. stavak 3.),
9. ako dubinsku analizu stranke povjeri trećoj osobi koja ne ispunjava
pravilnikom propisane uvjete (članak 28. stavak 6.),
10. ako u svom internom aktu ne odredi postupak utvrđivanja stranih politički
izloženih osoba (članak 32. stavak 2.),
11. ako nakon sklapanja poslovnog odnosa sa strankom koja je strana politički
izložena osoba ne prati s posebnom pažnjom transakcije i ostale poslovne
aktivnosti koje kod nje obavlja ta osoba (članak 32. stavak 7. točka 3.),
12. ako uspostavi poslovni odnos sa strankom koja pri utvrđivanju identiteta
nije osobno nazočna, a da ne usvoji mjeru kojom osigurava da se prije izvršenja
daljnjih transakcija stranke prvo plaćanje provede preko računa koji stranka ima
otvoren u kreditnoj instituciji (članak 33. stavak 3.),
13. ako ne uspostavi politike i procedure za praćenje rizika pranja novca ili
financiranja terorizma, a koji bi mogao proizaći iz novih tehnologija koje
omogućuju anonimnost, ili ako ne poduzme mjere za sprječavanje upotrebe novih
tehnologija u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (članak 34. stavak
1.),
14. ako nema politike i procedure za rizik koji prati poslovni odnos ili
transakcije sa strankama koje nisu fizički nazočne, ili ako ih ne primjenjuje
pri uspostavi poslovnog odnosa sa strankom i tijekom provođenja mjera dubinske
analize stranke (članak 34. stavak 2.),
15. ako Uredu u propisanom roku ne dostavi podatke o transakciji koja se
izvršava u gotovini čija je vrijednost 200.000,00 kuna ili veća (članak 40.
stavak 1., 2. i 3.),
16. ako ne imenuje ovlaštenu osobu i jednog ili više zamjenika ovlaštene osobe
za obavljanje poslova otkrivanja i sprječavanja pranja novca i financiranja
terorizma, određenih ovim Zakonom i propisima donesenima na temelju ovoga Zakona
(članak 44.),
17. ako ovlaštenoj osobi ne osigura odgovarajuće ovlasti i uvjete za obavljanje
njezinih poslova i zadataka (članak 47.),
18. ako ne sastavi listu indikatora za prepoznavanje stranaka i transakcija za
koje postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma,
odnosno ako je ne sastavi na propisani način ili u propisanom roku (članak 41. i
članak 101. stavak 2.),
19. ako ne donese interni akt kojim se određuju mjere, radnje i postupanja radi
sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma, ako u internom
aktu propusti odrediti odgovornost ovlaštenih osoba i drugih zaposlenika
zaduženih za provedbu ovoga Zakona te ako Uredu na njegov zahtjev ne dostavi
primjerak internog akta (članak 48.),
20. ako podatke i dokumentaciju ne čuva deset godina nakon izvršene transakcije,
odnosno prestanka poslovnog odnosa, ulaska stranke u kasino ili pristupa sefu
(članak 78. stavak 1.),
21. ako u propisanom roku ne izvrši provjeru i dubinsku analizu svih postojećih
stranaka kod kojih na osnovi odredaba članka 7. ovoga Zakona utvrdi da postoji
ili bi mogao postojati visok rizik za pranje novca ili financiranje terorizma
(članak 102.),
22. ako korespondentne odnose koji nisu u suglasnosti s odredbama ovoga Zakona
ne raskine u propisanom roku (članak 104.).
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka član uprave ili druga odgovorna osoba u
pravnoj osobi.
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 15.000,00 do 150.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka fizička osoba obrtnik i fizička osoba koja
obavlja drugu samostalnu djelatnost.
Članak 92.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 25.000,00 do 400.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna osoba:
1. ako ne obavijesti Ured o činjenici da zakonski propisi treće države u kojoj
ima poslovne jedinice ili društva u kojima ima većinski udio ili većinsko pravo
u odlučivanju ne dopuštaju provođenje mjera otkrivanja i sprječavanja pranja
novca u opsegu propisanom ovim Zakonom, odnosno ako ne donese odgovarajuće mjere
za otklanjanje rizika od pranje novca ili financiranje terorizma (članak 5.
stavak 2.),
2. ako svoje poslovne jedinice i društva u kojima ima većinski udio ili većinsko
pravo u odlučivanju, a koja imaju sjedište u trećoj državi ne upozna s internim
postupcima koji se odnose na otkrivanje i sprječavanje pranja novca i
financiranja terorizma (članak 5. stavak 3.),
3. ako pri provjeri identiteta pravne osobe prethodno ne provjeri prirodu
registra u koji je stranka upisana (članak 18. stavak 6.),
4. ako ne osigura prilagođenost mjera praćenja poslovnih aktivnosti stranke
riziku pranja novca ili financiranja terorizma kojem je izložena kod obavljanja
pojedinog posla, odnosno u poslovanju s pojedinom strankom (članak 26. stavak
3.),
5. ako pri utvrđivanju razloga za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma ne koristi listu indikatora (članak 41. stavak 3.),
6. ako Uredu u propisanom roku ne dostavi podatke o imenovanju ovlaštene osobe i
zamjenika ovlaštene osobe te podatke o svakoj promjeni tih podataka (članak 44.
stavak 2.),
7. ako ne osigura da posao ovlaštene osobe i njezina zamjenika obavlja osoba
koja ispunjava propisane uvjete (članak 45. stavak 1.),
8. ako ne osigura redovito stručno osposobljavanje i izobrazbu svih zaposlenika
koji obavljaju poslove sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja
terorizma sukladno ovom Zakonu (članak 49. stavak 1.),
9. ako ne pripremi godišnji program stručnog osposobljavanja i izobrazbe na
području sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma u
propisanom roku (članak 49. stavak 3.),
10. ako ne osigura redovitu internu reviziju izvršavanja poslova nad obavljanjem
zadaća otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma prema ovom Zakonu
(članak 50.),
11. ako ne čuva podatke i pripadajuću dokumentaciju o ovlaštenoj osobi i
zamjeniku ovlaštene osobe, stručnom osposobljavanju zaposlenika i provođenju
interne kontrole u propisanom roku (članak 78. stavak 2.),
12. ako ne vodi evidencije o strankama, poslovnim odnosima i transakcijama, te o
dostavljenim podacima i uvidima nadzornih tijela u podatke, informacije i
dokumentaciju ili ako je evidencija koju vodi netočna ili nepotpuna (članak 81.
stavak 1., 3. i 6.).
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 1.500,00 do 8.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka član uprave ili druga odgovorna osoba u
pravnoj osobi.
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 8.000,00 do 80.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka fizička osoba obrtnik i fizička osoba koja
obavlja drugu samostalnu djelatnost.
Članak 93.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 300.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj kreditna i financijska institucija ako u svom računalnom sustavu ne
osigura programska rješenja koja joj omogućuju da pravodobno i u cijelosti
odgovore na zahtjeve Ureda (članak 6. stavak 2. točka 9.).
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka član uprave ili druga odgovorna osoba u
pravnoj osobi.
Članak 94.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 40.000,00 do 400.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj pravna osoba koja je umjesto obveznika provela dubinsku analizu
stranke, ako Uredu ne prijavi transakcije za koje postoji sumnja na pranje novca
ili financiranje terorizma ili ako ne poštuje obvezu čuvanja podataka i
dokumentacije propisanu ovim Zakonom (članak 28. stavak 4.).
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 15.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka član uprave ili druga odgovorna osoba u
pravnoj osobi.
Članak 95.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 1.500,00 do 8.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj odgovorna osoba koja u ime obveznika sklopi korespondentni odnos s
bankom ili sličnom kreditnom institucijom sa sjedištem u trećoj državi bez
pribavljene pisane suglasnosti nadređene osobe (članak 31. stavak 2.).
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 1.500,00 do 8.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj odgovorna osoba koja u ime obveznika uspostavi poslovni odnos sa
strankom koja je politički izložena osoba bez pribavljene pisane suglasnosti
nadređene osobe (članak 32. stavak 7. točka 2.).
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 15.000,00 do 80.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka banka ili druga pravna osoba u čije je
ime odgovorna osoba sklopila ugovor ili uspostavila drugi poslovni odnos.
Članak 96.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 60.000,00 do 400.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj revizorsko društvo i samostalni revizor ako izvrši pojednostavljenu
dubinsku analizu stranke unatoč tome što u vezi sa strankom ili okolnostima
revizije postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma
(članak 53. stavak 8.).
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 6.000,00 do 30.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1. ovoga članka član uprave ili druga odgovorna osoba u
revizorskom društvu ili društvu koje pruža računovodstvene usluge ili usluge
poreznog savjetovanja.
Članak 97.
(1) Novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 300.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj odvjetnik, odvjetničko društvo, javni bilježnik, revizorsko društvo,
samostalni revizor, kao i pravna i fizička osoba koja pruža računovodstvene
usluge ili usluge poreznog savjetovanja:
1. ako u okviru dubinske analize stranke ne pribavi sve propisane podatke,
odnosno ako ne pribavi podatke o namjeni i planiranoj prirodi poslovnog odnosa
ili transakcije, podatke o izvoru novca ili druge propisane podatke (članka 53.
stavak 1., 2. i 3.),
2. ako ne utvrdi identitet stranke odnosno njezina zakonskog zastupnika,
opunomoćenika ili stvarnog vlasnika ili ako podatke o identitetu ovih osoba ne
prikupi na propisani način (članak 53. stavak 4.),
3. ako u propisanom roku ili na propisani način ne obavijesti Ured da u vezi s
nekom transakcijom, namjeravanom transakcijom ili strankom postoje razlozi za
sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma (članak 54. stavak 1. i 3.),
4. ako u propisanom roku ne obavijesti Ured o stranci koja je tražila savjet za
pranje novca ili financiranje terorizma (članak 54. stavak 2.),
5. ako ne obavijesti Ured o gotovinskoj transakciji u uvjetima kad u vezi s
transakcijom ili strankom postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili
financiranje terorizma (članak 55. stavak 3.),
6. ako na zahtjev Ureda u propisanom roku ne dostavi tražene podatke,
informacije i dokumentaciju u vezi s transakcijom ili osobom za koje je Ured
procijenio da postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma (članak 59. stavak 2., 5., 6. i 7.),
7. ako podatke dobivene na osnovi članka 53. ovoga Zakona i pripadajuću
dokumentaciju ne čuva deset godina nakon provedene dubinske analize stranke
(članak 78. stavak 3).
(2) Novčanom kaznom u iznosu od 30.000,00 do 200.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj odvjetnik, odvjetničko društvo, javni bilježnik, revizorsko društvo,
samostalni revizor, kao i pravna i fizička osoba koja pruža računovodstvene
usluge ili usluge poreznog savjetovanja:
1. ako ne utvrdi stvarnog vlasnika stranke koja je pravna osoba ili sličan
subjekt stranog prava, odnosno ako ne pribavi propisane podatke ili ih ne
pribavi na propisani način (članak 53. stavak 5., 6. i 7.),
2. ako ne sastavi listu indikatora za prepoznavanje stranaka i transakcija za
koje postoje razlozi za sumnju na pranje novca ili financiranje terorizma, ili
ako listu indikatora ne sastavi na propisani način odnosno u propisanom roku
(članak 41. i članak 101. stavak 2.),
3. ako u propisanom roku i na propisani način ne dostavi Uredu podatke,
informacije i dokumentaciju vezanu za obavljanje njegovih zadaća sukladno ovom
Zakonu ili druge podatke koji su Uredu potrebni za obavljanje nadzora (članak
59. stavak 3., 4., 5., 6. i 7).
(3) Novčanom kaznom u iznosu od 25.000,00 do 180.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj odvjetnik, odvjetničko društvo, javni bilježnik, revizorsko društvo,
samostalni revizor, kao i pravna i fizička osoba koja pruža računovodstvene
usluge ili usluge poreznog savjetovanja:
1. ako ne omogući redovito stručno osposobljavanje i izobrazbu zaposlenika koji
obavljaju poslove sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja
terorizma sukladno ovom Zakonu (članak 49. stavak 1.),
2. ako u propisanom roku ne pripremi godišnji program stručnog osposobljavanja i
izobrazbe na području sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja
terorizma (članak 49. stavak 3.),
3. ako Uredu ne priopći u pisanom obliku razloge za nepostupanje po zahtjevu za
dostavu podataka, informacija i dokumentacije o transakciji ili stranci u vezi s
kojom postoji sumnja na pranje novca ili financiranje terorizma, ili to ne učini
u propisanom roku (članak 55. stavak 2.),
4. ako pri utvrđivanju razloga za sumnju na pranje novca ili financiranje
terorizma i drugih okolnosti s tim u vezi ne koristi listu indikatora (članak
41. stavak 3.),
5. ako ne čuva podatke i pripadajuću dokumentaciju o stručnom osposobljavanju
četiri godine nakon izvršenog osposobljavanja (članak 78. stavak 4.),
6. ako ne vodi evidenciju o strankama, poslovnim odnosima i transakcijama te o
dostavljenim podacima i uvidima nadzornih tijela u podatke, informacije i
dokumentaciju, odnosno ako je evidencija koju vodi netočna ili nepotpuna (članak
81. stavak 2. i 3.).
(4) Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do 20.000,00 kuna kaznit će se za
prekršaj iz stavka 1., 2 i 3. ovoga članka član uprave ili druga odgovorna osoba
u pravnoj osobi.
Članak 98.
Novčanom kaznom u iznosu od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
odgovorna osoba u državnom tijelu ili jedinici lokalne i područne (regionalne)
samouprave ako u propisanom roku i na propisani način ne dostavi Uredu zatražene
podatke, informacije i dokumentaciju koji su Uredu potrebni za obavljanje
nadzora (članak 63. stavak 3.).
Članak 99.
(1) Kada je posebnim zakonom predviđeno izdavanje odobrenja za obavljanje
određenih poslova, nadležno tijelo može i po prijedlogu nadzornih tijela i osoba
iz članka 83. stavka 1. ovoga Zakona oduzeti odobrenje za obavljanje tih poslova
pravnoj ili fizičkoj osobi koja počini prekršaj iz ovoga Zakona.
(2) Mjera iz stavka 1. ovoga članka može biti izrečena i primijenjena u trajanju
od tri mjeseca do jedne godine.
Članak 100.
(1) Prekršajni postupak za prekršaje utvrđene ovim Zakonom ne može se pokrenuti
kad proteknu tri godine od dana počinjenja prekršaja.
(2) Zastara nastupa u svakom slučaju kad od dana počinjenja prekršaja protekne
šest godina.
Glava VIII.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Podzakonski propisi i lista indikatora
Članak 101.
(1) Obvezuje se ministar financija da propise za čije donošenje je ovlašten
odredbama ovoga Zakona donese najkasnije u roku od 6 mjeseci od dana njegova
stupanja na snagu.
(2) Obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona moraju sastaviti listu
indikatora za prepoznavanje sumnjivih transakcija i stranaka u vezi s kojima
postoje razlozi za sumnju na pranje novca i financiranje terorizma najkasnije u
roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(3) Lista indikatora za prepoznavanje sumnjivih transakcija i stranaka u vezi s
kojima postoje razlozi za sumnju na pranje novca i financiranje terorizma koju
su obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona primjenjivali na temelju Zakona
o sprječavanju pranja novca (»Narodne novine«, br. 69/97., 106/97., 67/01.,
114/01., 117/03. i 142/03.) i Pravilnika o provedbi Zakona o sprječavanju pranja
novca (»Narodne novine«, br. 189/03.) i dalje ostaje na snazi do donošenja liste
iz stavka 2. ovoga članka.
Dubinska analiza postojećih stranaka
Članak 102.
Obveznici iz članka 4. stavka 2. ovoga Zakona dužni su u roku od jedne godine od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona provesti dubinsku analizu svih postojećih
stranaka kod kojih na temelju članka 7. ovoga Zakona utvrde da postoji ili bi
mogao postojati rizik od pranja novca ili financiranja terorizma.
Usklađivanje kod anonimnih proizvoda
Članak 103.
(1) Obveznici su dužni sve anonimne račune, štedne knjižice na šifru ili na
donositelja, kao i druge anonimne proizvode, uključujući račune koji glase na
lažna imena, koji posredno ili neposredno omogućuju prikrivanje identiteta
stranke zatvoriti u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
(2) Iznimno od odredaba članka 37. ovoga Zakona, kod anonimnih računa, štednih
knjižica na šifru ili donositelja, odnosno kod drugih anonimnih proizvoda,
uključujući i račune koji glase na lažna imena za koje nije moguće utvrditi
vlasnika, a koji anonimni proizvodi postoje na dan stupanja ovoga Zakona na
snagu, obveznici su dubinsku analizu stranke, odnosno drugog korisnika
proizvoda, u skladu s odredbama članka 8. ovoga Zakona, dužni izvršiti prilikom
prve transakcije koju obavi stranka ili drugi korisnik na temelju takvih
proizvoda.
Usklađivanje obveznika
Članak 104.
Obveznici moraju uskladiti svoje poslovanje s odredbom članka 38. ovoga Zakona u
roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Učinci stupanja Zakona na snagu
Članak 105.
(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o sprječavanju
pranja novca (»Narodne novine«, br. 69/97., 106/97., 67/01., 114/01., 117/03. i
142/03.).
(2) Pravilnik o provedbi Zakona o sprječavanju pranja novca (»Narodne novine«,
br. 189/03.) ostaje na snazi do donošenja propisa prema članku 101. stavku 1.
ovoga Zakona i to u dijelu u kojem nije u suprotnosti s odredbama ovoga Zakona.
Stupanje na snagu
Članak 106.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja
2009.
Klasa: 215-01/08-01/01
Zagreb, 15. srpnja 2008.

HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Luka Bebić, v. r.**

Zakon, NN 87/2008-2792
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)