## Zakon o obrani

### NN 49/1991 (20.9.1991.), Zakon o obrani

# PREDSJEDNIK REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, a u svezi s člancima
6. i 7. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, donosim

## UKAZ

### o proglašenju Zakona o obrani

Proglašavam Zakon o obrani, kojeg je Sabor Republike Hrvatske donio
na sjednicama Vijeća udruženog rada 26. lipnja 1991 Vijeća općina 26. lipnja
1991. i Društveno-političkog vijeća 28. lipnja 1991. godine.

Klasa: 011-01/91-01/74

Urbroj : 71-91-1

Zagreb, 28. lipnja 1991.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### O OBRANI

Glava I.

TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim zakonom se uređuju: prava i dužnosti građana, ovlasti Vlade Republike
Hrvatske, tijela državne uprave i pravnih osoba u obrani suvereniteta,
neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti te Ustavom utvrđenog poretka Republike
Hrvatske oružane snage Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: oružane snage);
vojna obveza i druga pitanja značajna za obrambeni sustav.

Članak 2.

Obrambeni sustav Republike Hrvatske jedinstveni je oblik ustrojstva
i pripremanja oružanih snaga, tijela državne uprave i pravnih osoba u svrhu
osiguranja pravovremenog i organiziranog sprečavanja te odvraćanja mogućeg
napada i druge opasnosti za državu.

Oružane snage su temeljni nositelj oružanog oblika otpora.

Oružani otpor čini jedinstvo s nenaoružanim oblicima otpora.

Članak 3.

Oružane snage, tijela državne uprave i pravne osobe u miru obavljaju
pripremanje ljudskih snaga i materijalnih sredstava za obranu države u
ratu, neposrednoj ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike ili
u izvanrednim okolnostima.

Pod izvanrednim okolnostima smatra se stanje u kojem su uslijed oružanog,
terorističkog ili drugog nasilnog djelovanja dovedeni u pitanje sloboda,
neovisnost, teritorijalna cjelovitost i ustavni poredak Republike Hrvatske,
odnosno opća sigurnost stanovništva i materijalnih dobara izazvana elementarnim
nepogodama i tehnološkim havarijama.

Članak 4.

U slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike,
oružane snage, tijela državne uprave i pravne osobe, sukladno sa svojim
ovlastima poduzimaju propisane mjere.

U slučaju oružanog napada na državu, oružane snage, tijela državne uprave
i pravne osobe imaju pravo i dužnost odmah započeti s oružanom borbom i
drugim oblicima otpora protiv napadača, sukladno s odredbama ovog zakona.

Oružana borba i drugi oblici otpora nastavljaju se na svim dijelovima
državnog teritorija kojega bi privremeno zaposjeo napadač.

Određeni obrambeni postupci i aktivnosti provode se sukladno s Ustavom
i zakonom i u izvanrednim okolnostima.

Glava II.

DUŽNOSTI GRAĐANA U OBRANI

1. Zajedničke odredbe

Članak 5.

Svaki građanin Republike Hrvatske ima dužnost štititi i braniti neovisnost
i teritorijalnu cjelovitost Republike Hrvatske i u svezi s tim ima osobito:

1. vojnu obvezu;

2. radnu obvezu:

3. obvezu sudjelovanja u civilnoj zaštiti:

4. obvezu sudjelovanja u službi motrenja i obavješćivanja i

5. materijalnu obvezu.

Građani se osposobljavaju za zadatke obrane na koje su raspoređeni,
te koji su im određeni za obavljanje u slučaju rata, neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike i u izvanrednim okolnostima.

Građani se raspoređuju na dužnosti iz točke 1, 2. i 3. stavka 1. ovog
članka sukladno sa zakonom i planovima obrane. Pojedinac može biti raspoređen
na obavljanje više dužnosti, ako se one medusobno ne isključuju.

Građani su dužni čuvati državnu, vojnu i službenu tajnu, te na propisan
način održavati oružje i opremu koja im je povjerena.

2. Radna obveza

Članak 6.

Radnu obvezu imaju svi za rad sposobni građani koji su navršili 15 godina,
a nisu raspoređeni na službu u oružane snage.

Radna obveza izvršava se u tijelima državne uprave i pravnim osobama,
te obavljanjem povremenih radova za potrebe oružanih snaga odnosno obrane
države.

Radna obveza se uvodi u slučaju rata i neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike.

Predsjednik Republike može iznimno odlučiti da se u slučaju izvanrednih
okolnosti, uvede radna obveza u djelatnostima, koje su posebno značajne
za provođenje obrambenih priprema Republike Hrvatske.

Odlukom Predsjednika Republike iz stavka 4. ovog članka određuju se
zadaci i poslovi za koje se uvodi radna obveza, te vrijeme njezina trajanja.

Članak 7.

Radnoj obvezi ne podliježu:

- osobe na službi u oružanim snagama;

- obveznici civilne zaštite raspoređeni u štabove civilne zaštite;

- žene starije od pedeset pet godina života, kao i trudne žene;

- muškarci stariji od 65 godina života.

Članak 8.

Pripadnici redarstva i druge ovlaštene osobe tijela unutarnjih poslova,
stražari i druge ovlaštene osobe tijela izvršenja sankcija te službenici
tijela uprave ovlaštenih za poslove obrane, u pravilu izvršavaju radnu
obvezu u tim tijelima.

Članak 9.

Pri proglašenju ratnog stanja, u slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike ili u slučaju izvanrednih okolnosti, obveznici
radne obveze dužni su ostati na poslovima koje obavljaju, dok se ne pozovu
na službu u oružane snage ili na izvršavanje drugih obveza.

Obveznici radne obveze, koji su raspoređeni na druge zadatke i poslove
ili u drugu pravnu osobu u svojem prebivalištu ili izvan svojeg prebivališta,
dužni su postupati prema dobivenom rasporedu.

Majka i samohrani roditelj koji ima jedno ili više djece mlade od 10
godina, mogu se u ratu iznimno raspoređiti na izvršavanje radne obveze
izvan mjesta prebivališta, ako im se za to vrijeme osigura čuvanje i njega
djece.

Osobe koje podliježu radnoj obvezi, u pravilu se raspoređuju na poslove
prema svojim stručnim kvalifikacijama, odnosno sposobnostima.

3. Obveza sudjelovanja u civilnoj zaštiti

Članak 10.

U jedinicama i štabovima civilne zaštite dužni su sudjelovati građani
koji su radno sposobni i to od 18 do 60 godina starosti muškarci, odnosno
do 55 godina starosti žene, a na osnovi dobrovoljnog pristanka i starije
osobe.

U ratu, u slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike i u izvanrednim prilikama, Predsjednik Republike može produljiti
trajanje obveze sudjelovanja u civilnoj zaštiti i nakon proteka godina
propisanih u stavku 1.

Članak 11.

U jedinice i štabove civilne zaštite ne raspoređuju se:

- osobe na službi u oružanim snagama;

- službenici tijela unutarnjih poslova;

- trudnice i samohrani roditelji koji imaju jedno dijete mlađe od sedam
godina, odnosno dvoje ili više djece mlađe od 10 godina;

- službenici u kazneno-popravnim ustanovama i drugim tijelima izvršenja
sankcija;

- osobe proglašene nesposobnima za sudjelovanje u civilnoj zaštiti.

Izuzetno od odredbe podstavka 3. stavka 1. ovog članka u jedinice i
štabove civilne zaštite u ratu se, prema potrebi, raspoređuju majke - liječnice,
inženjerke, tehničarke i druge prijeko potrebne stručne djelatnice koje
imaju djecu stariju od jedne godine života, ako im je u ostvarivanju dužnosti
osigurano čuvanje i njega djece.

4. Obveza sudjelovanja u službi motrenja i obavješćivanja

Članak 12.

U službu motrenja i obavješćivanja raspoređuju se građani pod uvjetima
koji su određeni za obavljanje dužnosti u jedinicama i štabovima civilne
zaštite.

Status pripadnika službe iz stavka 1. je u ratu izjednačen sa statusom
obveznika radne obveze.

5. Materijalna obveza

Članak 13.

Građani imaju materijalnu obvezu davanja vozila, strojeva i drugih propisanih
sredstava, opreme i stoke, oružanim snagama, civilnoj zaštiti, službi motrenja
i obavješćivanja, tijelima državne uprave i pravnim osobama čija je djelatnost
od posebnog značenja za obranu države.

Građani su dužni davati i propisana materijalna sredstva iz stavka 1.
ovog članka i u miru, zbog pregleda i vježbi.

Obvezu iz stavka 1. i 2. ovog članka imaju i pravne osobe.

Vrstu materijalnih sredstava i opreme iz stavka 1. i 2. ovog članka
propisuje Vlada Republike Hrvatske.

Tijela državne uprave koja vode podatke o materijalnim sredstvima i
opremi, te stoci, iz stavka 1. i 2. ovog članka dužni su ih davati ovlaštenim
upravama za obranu na njihov zahtjev.

6. Ostale obveze, evidenaja i postupak

Članak 14.

Zdravstvenu sposobnost obveznika radne obveze, obveznika civilne zaštite
i pripadnika službe motrenja i obavješćivanja, utvrđuju zdravstvene organizacije
i tijela ovlaštena za utvrđivanje zdravstvene sposobnosti novaka za vojnu
službu.

Članak 15.

Pripadnik oružanih snaga, civilne zaštite, službe motrenja i obavješćivanja,
te obveznik radne obveze mora se na poziv ovlaštenog tijela javiti tijelu,
odnosno pravnoj osobi, u mjestu i vremenu koji su naznačeni u općem ili
pojedinačnom pozivu.

Ako se pozvane osobe ne odazovu pozivu i ne opravdaju svoj izostanak,
može ovlašteni ured za obranu, sam ili na prijedlog tijela koji je zahtijevao
pozivanje, izdati nalog za prisilno dovođenje.

Nalog za prisilno dovođenje izvršava ovlašteno tijelo unutarnjih poslova.

Članak 16.

Uredi za obranu vode u evidenciji, te skupljaju, odnosno čuvaju i rabe
određene podatke o građanima koji su navršili 17 godina i to: o rođenju,
narodnosti, državljanstvu, prebivalištu i boravištu, psihotjelesnoj sposobnosti,
bračnom stanju, školskoj i stručnoj spremi, zaposlenju, vojnostručnoj osposobljenosti
i znanjima od značenja za obranu te o određivanju rasporeda o građanima
predviđenima za obavljanje poslova kriptozaštite podataka ili za obavljanje
poslova, odnosno dužnosti vođenja obrambenih ili sigurnosnih poslova, te
o pričuvnim starješinama, nadležne uprave za obranu pribavljaju odnosno
rabe i podatke o kažnjavanju sukladno s tim zakonom.

Uredi za obranu vode evidenciju podataka o vojnim obveznicima i pripadnicima
službe motrenja i obavješćivanja.

Podatke iz stavka 3. ovog članka uredi za obranu daju u uporabu oružanim
snagama i tijelima u kojima građani obavljaju određene zadatke ili su u
njih raspoređeni.

Članak 17.

Vojni obveznici, obveznici radne obveze, pripadnici službe motrenja
i obavješćivanja, obvezni su u roku od 8 dana, od dana nastale promjene,
ovlaštenom uredu za obranu kod kojeg se vode u evidenciji, prijaviti promjenu
imena i prezimena, promjenu adrese prebivališta, odnosno boravišta, promjenu
bračnog stanja, promjenu zdravstvenog stanja, stjecanje stručne, odnosno
školske spreme, zasnivanje i prestanak zaposlenja, s naznakom poduzeća
ili druge pravne osobe, odnosno poslodavca kod kojeg su zaposleni, odnosno
vrstu i mjesto obavljanja samostalne djelatnosti.

Obveznici i pripadnici iz stavka 1. ovog članka koji su zaposleni u
poduzeću ili drugoj pravnoj osobi, prijavljuju propisane promjene ovlaštenoj
službi toga poduzeća, odnosno pravne osobe, koja je obvezna te promjene
u roku od 8 dana dostaviti ovlaštenom uredu za obranu.

Članak 18.

Povreda ili bolest, koja nastane kao posljedica izvršavanja obveza iz
članka 5. ovog zakona osim kod službe u oružanim snagama, smatra se povredom
na radu.

Povredom na radu smatra se i povreda nastala na putu od doma ili s radnog
mjesta na zborište, odnosno kod povratka po obavljenoj obvezi.

Vrijeme i mjesto nastanka bolesti ili povreda utvrđuje tijelo koje je
organiziralo aktivnost na kojoj je obveznik obolio ili se povrijedio, po
službenoj dužnosti ili na zahtjev obveznika.

Zahtjev iz stavka 3. ovog članka obveznik podnosi ovlaštenoj upravi
za obranu.

Članak 19.

Propisi o materijalnoj odgovornosti u državnoj upravi primjenjuju se
i na vojne obveznike, obveznike radne obveze i pripadnike službe motrenja
i obavješćivanja, koji je u obavljanju službe ili u svezi s obavljanjem
službe, odnosno drugih obveza u obrani, prouzroče namjerno ili iz grube
nepažnje, materijalnu štetu fizičkoj ili pravnoj osobi.

Glava III.

OVLASTI VLADE REPUBLIKE HRVATSKE, TIJELA DRŽAVNE UPRAVE I PRAVNIH
OSOBA

1. Vlada Republike Hrvatske

Članak 20.

Vlada Republike Hrvatske:

1. predlaže plan obrane i sigurnosni plan Republike

2. propisuje metodologiju i jedinstvene pokazatelje za izradu obrambenih,
razvojnih i sigurnosnih planova,

3. predlaže mjere za razvoj obrane Republike;

4. predlaže način osiguranja i visinu sredstava za financiranje posebnih
zadataka i stvaranja uvjeta za rad pravnih osoba posebno značajnih za obranu
Republike;

5. poduzima mjere za stvaranje i osiguranje robnih rezervi neophodnih
za slučaj rata i njihov razmještaj sukladno s potrebama obrane;

6. utvrđuje ratnu organizaciju i odobrava obrambene i sigurnosne planove
tijela državne uprave;

7. donosi svoj plan obrane i sigurnosni plan;

8. donosi propise o izvršavanju radne obveze, te utvrđuje osnovne kriterije
i normative za raspoređivanje građana i materijalnih sredstava za potrebe
popune oružanih snaga i za druge potrebe obrane;

9. donosi propise o izvršavanju obveze davanja materijalnih sredstava
za potrebe obrane;

10. donosi propise o pripremi i načinu provođenja mobilizacije tijela
državne uprave i pravnih osoba, te službe motrenja i obavješćivanja;

11. utvrđuje kriterije za ustroj sustava motrenja i obavješćivanja;

12. utvrđuje ustrojstvo službe kriptozaštite u Republici, način osposobljavanja
kadrova, te provođenje mjera sigurnosti i kriptozaštite;

13. utvrđuje načela ustrojstva i brojčani sastav straže u kazneno-popravnim
ustanovama u slučaju rata, neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike i izvanrednim okolnostima;

14. odlučuje o pripremama i izvođenju mobilizacije i drugih vježbi tijela
državne uprave i pravnih osoba:

15. utvrđuje planove za uređenje područja i vodenih površina značajnih
za oružane snage i za druge potrebe obrane;

16. prati i usmjerava razvoj i proizvodnju predmeta naoružanja i vojne
opreme, te promet tih sredstava i u svezi s tim poduzima potrebne mjere
sukladno s ovim zakonom;

17. utvrđuje posebne uvjete proizvodnje sredstava koja se koriste za
potrebe priprema oružanih snaga;

18. poduzima i druge mjere utvrđene zakonom.

Članak 21.

Vlada Republike Hrvatske u ratu, u slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike i u izvanrednim okolnostima:

1. osigurava provođenje naredenih mjera pripravnosti i mobilizacije
na teritoriju Republike Hrvatske;

2. osigurava prijelaz tijela državne uprave s mirnodopskog na ratno
ustrojstvo i njihov izlaz na ratne lokacije;

3. osigurava povratak građana Republike Hrvatske iz inozemstva;

4. poduzime mjere za provođenje preuzetih međunarodnih obveza u svezi
s postupanjem s ratnim zarobljenicima, stranim državljanima i njihovom
imovinom.

2. Tijela državne uprave

a)Ministarstvo obrane

Članak 22.

Ministarstvo obrane obavlja upravne i stručne poslove u djelokrugu obrane
i zaštite, utvrđene zakonom.

Ministarstvo obrane obavlja poslove koji se odnose na:

1. praćenje i usklađivanje aktivnosti na ostvarivanju utvrđene politike
sustava obrane, te predlaganje mjera za njihovu izgradnju, razvoj i ostvarivanje
u Republici:

2. procjene mogućih ratnih i drugih opasnosti za zemlju;

3. izradu plana uporabe oružanih snaga;

4. sustava vođenja i zapovijedanja oružanim snagama;

5. uređenje i pripremanje teritorija i akvatorija za djelovanje oružanih
snaga;

6. procjenjivanje sigurnosne situacije i poduzimanje potrebnih mjera
za obranu Republike Hrvatske;

7. provođenje propisa i mjera u djelokrugu obrane;

8. pripremu i provođenje planova uporabe i razvojnih planova oružanih
snaga, te utvrđivanje ustrojstva i metodologije razvoja oružanih snaga;

9. mobilizaciju i popunu oružanih snaga, te izvršavanje vojne i materijalne
obveze;

10. poduku pripadnika i jedinica oružanih snaga;

11. sigurnost i zaštitu oružanih snaga i Ministarstva obrane;

12. provođenje utvrđene kadrovske politike u oružanim snagama;

13. ustrojavanje i pripremu proizvodnih i drugih kapaciteta za proizvodnju
predmeta naoružanja i vojne opreme oružanih snaga:

14. materijalno i financijsko poslovanje oružanih snaga, materijalno
zbrinjavanje oružanih snaga, ustrojstvo i sigurnost prometa, te sanitetsko
zbrinjavanje u oružanim snagama;

15. izdavanje vojnog tiska i drugu publicističku i izdavačku djelatnost
u oružanim snagama;

16. sudjelovanje u izradi plana obrane i sigurnosnog plana Republike,
te izrađivanje svojega plana obrane i sigurnosnog plana;

17. sudjelovanje u ustrojavanju i pripremama za narodnu samoobranu i
otpor u slučaju rata:

18. osiguravanje provođenja i neposredno provođenje poslova novačenja,
popune i mobilizacije oružanih snaga;

19. usklađivanje planova i pripremnih mjera tijela državne uprave i
pravnih osoba posebno značajnih za obranu Republike, s planom obrane Republike;

20. provođenje kriptozaštite tajnih podatak i informacija obrane iz
ovlasti Republike i brigu o provođenju te zaštite u Republici;

21. provođenje osposobljavanja građana za obranu;

22. rješavanje o pravima i obvezama pravnih i fizičkih osoba u djelokrugu
obrane;

23. organiziranje i djelovanje sustava motrenja i obavješćivanja;

24. planiranje, praćenje i provođenje vježbi tijela državne uprave i
pravnih osoba;

25. obavljanje i drugih poslova iz djelokruga obrane, ukoliko ti poslovi
nisu stavljeni u djelokrug drugog tijela državne uprave.

Ministarstvo obrane obavlja štabne i druge stručne poslove za potrebe
Predsjednika Republike u svezi s njegovim ovlastima u djelokrugu obrane,
izuzevši stručne poslove iz djelokruga drugih tijela državne uprave.

Ministar obrane donosi propise za koje je ovlašten i izdaje stručne
upute za izvršavanje poslova iz stavka 1. i 2. ovog članka.

Članak 23.

Za obavljanje poslova iz stavka 2. članka 22. ovog zakona, u sastavu
Ministarstva obrane osniva se Glavni stožer.

U slučaju rata formira se Ratni kabinet.

Članove Ratnog kabineta imenuje vrhovni zapovjednik.

Članak 24.

Za obavljanje obrambenih poslova iz stavka 1. članka 22. ovog zakona
u sastavu Ministarstva obrane ustrojavaju se uprave za obranu i uredi za
obranu.

Odluku o broju, sjedištima i područjima na kojima djeluju uprave za
obranu i uredi za obranu, donosi Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog
ministra obrane.

Članak 25.

Uprave za obranu su upravna i vojnoteritorijalna tijela koja obavljaju
stručne poslove glede oružanih sila, a koje utvrdi ministar obrane. .

Uprave za obranu obavljaju i sljedeće upravne poslove:

1. poslove novačenja, popune i mobilizacije oružanih snaga;

2. popune oružanih snaga, službe motrenja i obavješćivanja, tijela državne
uprave vojnim obveznicima i obveznicima radne obveze, te materijalno-tehničkim
i drugim sredstvima;

3. ustrojavaju i provode mobilizacijske pripreme;

4. osiguravaju izbor, uređivanje i uporabu ratnih lokacija i poduzimaju
mjere za uređenje područja i vodenih površina za potrebe obrane;

5. vode evidenciju pričuvnih časnika;

6. osiguravaju potreban broj kandidata za popunu vojnih škola i akademija:

7. osiguravaju jedinstveno ustrojstvo i funkcioniranje sustava motrenja
i obavješćivanja i ustrojavaju rad centra za obavješćivanje;

8. ustrojavaju i pripremaju posebne veze za upravljanje jedinicama lokalne
uprave i samouprave i provode poduku kadrova za rad i održavanje tih veza;

9. ustrojavaju i prate provođenje mjera sigurnosti i zaštite tajnih
podatska obrane, te predlažu mjere za njihovo unapređivanje;

10. ustrojavaju i provode kriptozaštitu tajnih podataka i informacija
iz djelokruga obrane;

11. provode upravni nadzor nad provođenjem priprema za obranu;

12. rješavaju o pravima i dužnostima građana, poduzeća i drugih pravnih
osoba u djelokrugu obrane, u prvostepenom upravnom postupku.

Uprave za obranu u slučaju rata, neposredne ugroženosti ,neovisnosti
i jedinstvenosti Republike i izvanrednih okolnosti, osobito: osiguravaju
provođenje mjera pripravnosti i stalnu mobilizaciju ljudskih i materijalnih
izvora i snaga, radi popune oružanih snaga i poduzimaju druge najere za
obranu zemlje.

Članak 26.

Uredi za obranu u sastavu su uprava za obranu i obavljaju osobito ove
poslove:

1. vode evidenciju vojnih obveznika, obveznika radne obveze i pripadnika
službe motrenja i obavješćivanja;

2. vode propisanu evidenciju materijalno-tehničkih sredstava i stoke
za potrebe popune oružanih snaga i druge potrebe obrane;

3. pozivaju za potrebe obrane, izuzevši obveznike radne obveze raspoređene
u tijelima državne uprave i pravnim osobama.

Članak 27.

Ministarstvo obrane obavlja inspekcijske poslove koji se odnose na:

1. provođenje zakona i drugih propisa, smjernica i mjera koje utvrdi
Predsjednik Republike, Sabor Republike Hrvatske, Vlada Republike Hrvatske
i ministar obrane;

2. ostvarivanje plana obrane, sigurnosnog plana i pripremnih mjera koje
su utvrdila tijela državne uprave;

3. obavljanje poslova vojne obveze, popune i mobilizacije oružanih snaga;

4. ustrojstvo i provođenje priprema u pravnim osobama posebno značajnima
za obranu Republike;

5. ustrojavanje jedinstvenog sustava motrenja i obavješćivanja;

6. ustrojavanje kriptozaštite i provođenje mjera sigurnosti i zaštite
tajnih podataka obrane;

7. druge mjere i zadatke u području obrane značajne za Republiku.

Za obavljanje inspekcijskih poslova iz stavka 1. ovog članka ministar
obrane osniva posebnu inspekcijsku službu.

Ministar obrane donosi propise o ustrojstvu i radu inspekcijske službe.

Članak 28.

U obavljanju inspekcijskih poslova iz članka 27. ovog zakona inspektor
i druge ovlaštene osobe imaju sljedeće ovlasti:

1. pregledati i provjeravati planove i druge dokumente o ustrojavanju
i pripremi obrane, te planiranju njezina razvoja;

2. narediti otklanjanje neusklađenosti u planovima i drugim dokumentima,
provođenju mjera i izvršavanju poslova i zadataka koje treba provesti prema
tim planovima, naložiti obustavu mjera i radnji koje nisu sukladne s planovima
ili s utvrđenim osnovama odnosno pripremnim mjerama za obranu države;

3. naložiti pravnoj osobi nad kojom obavlja inspekciju, da podnese izvješće
o izvršenim poslovima, zadacima i mjerama u pripremama za obranu;

4. podnositi zahtjeve za pokretanje prekršajnog, kaznenog ili drugog
predviđenog postupka.

Članak 29.

Borbenu spremnost komandi, štabova, jedinica i ustanova oružanih snaga,
kontroliraju i ocjenjuju Ministarstvo obrane i ovlaštene komande i štabovi
oružanih snaga.

Ministar obrane određuje komande i štabove oružanih snaga koji kontroliraju
i ocjenjuju borbenu spremnost, elemente borbene spremnosti, kriterije i
mjerila prema kojima će se obavljati kontrola i ocjena borbene spremnosti,
te propisuje način i postupke planiranja i obavljanja kontrole i ocjene
borbene spremnosti u oružanim snagama.

Članak 30.

Ministarstvo obrane organizira i obavlja poslove sanitarne, tržišne,
financijske i graditeljske inspekcije, inspekcije zaštite na radu i drugih
inspekcija oružanih snaga.

Ministar obrane donosi propise o ustrojstvu i načinu rada inspekcije
iz stavka 1. ovog članka.

Članak 31.

Ministarstvo obrane obavlja upravne i stručne poslove u svezi s izgradnjom
vojnih i drugih objekata, posebno značajnih za obranu Republike i s izgradnjom
investicijskih objekata u krugu vojarni za potrebe oružanih snaga.

Odobrenje za izgradnju objekata iz stavka 1. ovog članka izdaje Ministarstvo
obrane u suglasnosti s ovlaštenim tijelom državne uprave za izdavanje odobrenja
za izgradnju. Ako ovlašteno tijelo ne dade suglasnost, odluku o izgradnji
donosi Vlada Republike Hrvatske.

Ovlašćuje se ministar obrane da odredi vojne zapovjednike koji mogu
davati odobrenje za izgradnju objekata u krugu vojarni i da donese propise
o: postupku, pravima i obvezama vojnih organa pri izgradnji objekata iz
stavka 1. ovog članka, tehničkoj i drugoj dokumentaciji za te objekte,
vođenju potrebitih evidencija o izgradnji objekata, nadzoru nad izgradnjom
i održavanju tih objekata.

Članak 32.

U Ministarstvu obrane osniva se Vojni savjet koji daje ministru obrane
mišljenja i prijedloge u poslovima iz djelokruga Ministarstva obrane, osobito
u poslovima izgradnje, razvoja i opremanja oružanih snaga, te razvoja obrambene
doktrine i strategije oružane borbe.

Vojni savjet, uz ministra obrane, čine načelnik Glavnog stožera, zamjenik
ministra obrane, pomoćnici ministra obrane i vojne starješine koje odredi
ministar obrane.

Ministar obrane može osnovati i druga savjetodavna tijela u Ministarstvu
obrane i u komandama, štabovima, jedinicama i ustanovama oružanih snaga.

b) Ostala tijela državne uprave

Članak 33.

Ostala tijela državne uprave u okviru svojeg djelokruga u djelokrugu
obrane:

1. pripremaju prijedloge planova, pripremnih mjera za obranu zemlje
i priprema gospodarstva i društvenih djelatnosti za djelovanje u ratu;

2. pripremaju elemente za planove obrane Republike koji su od zajedničkog
interesa za obranu Republike s planovima oružanih snaga;

3. osiguravaju određene kapacitete i rezerve posebno značajne za obranu
države;

4. provode smjernice za pripremu i mobiliziranje izvora i snaga države
za obranu;

5. prate stanje priprema za obranu u djelokruzima za koje su osnovani;

6. predlažu akte o organizaciji, radu i sistematizaciji zadataka i poslova,
za vrijeme ratnog stanja te izrađuju svoj plan obrane i sigurnosni plan,
te provode vlastite pripreme za rad u ratu, u slučaju neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike i u izvanrednim okolnostima;

7. donose metodološke, stručne i tehničke upute za obrambene pripreme
i njihovo planiranje u odgovarajućim djelokruzima;

8. predlažu Vladi Republike Hrvatske utvrđivanje obveza poduzeća i drugih
pravnih osoba u proizvodnji i pružanju usluga u ratu, za potrebe Republike;

9. provode mjere zaštite i spašavanja stanovništva i materijalnih dobara,
evakuaciju i sklanjanje proizvodnih i drugih kapaciteta, robnih fondova,
predmeta povijesne znanstvene, umjetničke i kulturne vrijednosti, arhiva
i drugih materijalnih dobara od posebnog interesa;

10. na osnovi jedinstvenih procjena o potrebama obrane u ratnim uvjetima
i materijalnih i drugih mogućnosti Republike, pripremaju odgovarajuće dokumentacije
za razvoj obrane, u okviru planova gospodarskog razvoja Republike:

11. osposobljavaju kadrove u svom djelokrugu i poduzimaju mjere nužne
za uspješno funkcioniranje gospodarstva i društvenih djelatnosti u ratnim
uvjetima;

12. provode mjere pripravnosti u slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike i u izvanrednim okolnostima, te poduzimaju druge
potrebite mjere za prijelaz na ratnu organizaciju;

13. provode mjere sigurnosti radi zaštite tajnih podataka obrane;

14. obavljaju i druge poslove iz djelokruga obrane utvrđene zakonom.

3. Pravne osobe

Članak 34.

Pravne osobe, koje su odlukom Vlade Republike Hrvatske određene od posebnog
značaja za obranu, pripremaju i u miru donose svoje planove obrane, u kojima
utvrđuju zadatke, organiziraju snage, sredstva, mjere i postupke za obranu,
te svoj rad i druge obrambene aktivnosti u ratu i u slučaju neposredne
ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike.

Ostale pravne osobe za provođenje zadataka, dobivenih od ovlaštenih
tijela državne uprave, izrađuju obrambene planove u kojima utvrđuju svoju
organizaciju i djelovanje u ratu i u slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike.

Članak 35.

Pravne osobe određene odlukom Vlade Republike Hrvatske, donose sigurnosne
planove za slučaj izvanrednih okolnosti kojima utvrđuju svoj rad i postupanje.

U sigurnosnim planovima određuju postupke od naročitog značenja i aktivnosti
za sprečavanje izvanrednih okolnosti i za svoj rad u izvanrednim okolnostima.

Pod postupcima od naročitog značenja razumijevaju se postupci u proizvodnji
i redovitom djelovanju, koji su nenadomjestiv uvjet za rad i život stanovništva
ili za rad drugih pravnih osoba na određenom području, za rad tijela državne
uprave, za opskrbu oružanih i drugih obrambenih snaga i stanovništva ili
su namijenjeni zaštiti i spašavanju.

Članak 36.

Planovi obrane i sigurnosni planovi pravnih osoba, iz članka 34. i 35.
ovog zakona, moraju biti usklađeni s odgovarajućim planovima Republike
Hrvatske.

GLAVA IV.

ORUŽANE SNAGE

1. Zajedničke odredbe

Članak 37.

Oružane snage su oblik ustrojavanja i pripremanja građana Republike
Hrvatske za oružanu borbu.

Oružane snage Republike Hrvatske štite njezin suverenitet i neovisnost
i brane njenu teritorijalnu cjelovitost.

Oružane snage mogu, uz uvjete predviđene ovim zakonom, obavljati i određene
zadatke u izvanrednim okolnostima, te u slučajevima elementarnih nepogoda
i drugih nesreća.

Pripadnik oružanih snaga je i svaki građanin Republike Hrvatske koji,
organizirano i sukladno preuzetim međunarodnim obvezama, s oružjem ili
na drugi način, sudjeluje u otporu protiv neprijatelja.

Članak 38.

Oružane snage čine jedinstvenu cjelinu i sastoje se od Hrvatske vojske
i Zbora narodne garde.

Članak 39.

Pripadnici oružanih snaga se uvijek i pod svim okolnostima, pri izvođenju
borbenih djelovanja, pridržavaju pravila međunarodnog ratnog prava o humanom
postupku s neprijateljskim ranjenicima i zarobljenicima, o zaštiti stanovništva,
te drugih pravila toga prava, sukladno s Ustavom Republike Hrvatske, zakonom
i preuzetim međunarodnim obvezama.

Članak 40.

Oružane snage se organiziraju i pripremaju u miru kao udarna obrambena
sila Republike Hrvatske, sposobna da pravovremeno spriječi svakog iznenadnog
neprijatelja ili otkloni drugu opasnost za Republiku Hrvatsku, da se, u
slučaju napada uspješno suprotstavi prvom udaru napadača i time omogući
svoju mobilizaciju i aktiviranje, te da uspješno vodi oružanu borbu protiv
neprijatelja.

Oružane snage pripremaju se i osposobljavaju za vođenje svih oblika
oružane borbe.

Oružane snage imaju mirnodopski i ratni sastav.

Mirnodopski sastav čine djelatne vojne osobe i osobe na službi u oružanim
snagama, te vojnici koji služe vojni rok.

Ratni sastav se popunjava i osobama pričuvnog sastava te materijalnim
sredstvima iz popisa.

Oružane snage organizirane su u komande, štabove, jedinice i ustanove
oružanih snaga.

Članak 41.

Oružane snage sastoje se od vidova, rodova i službi. Vidovi su: kopnena
vojska, ratno zrakoplovstvo i ratna mornarica.

Vidovi se sastoje od rodova i službi.

Rodovi su: pješadija, oklopno-mehanizirane jedinice, artiljerija, inženjerija,
protuzračna obrana, atomsko-biološko-kemijska obrana, veza i jedinice za
elektronička djelovanja.

Službe su: tehnička, intendantska, sanitetska, prometna, građevinska
,veterinarska, pravna, geodetska, financijska, informatička, hidrometeorološka,
psihološko-propagandna, administrativna, glazbena.

Članak 42.

Zabranjena je svaka politička djelatnost, osnivanje stranaka, održavanje
političkih skupova i manifestacija u oružanim snagama.

Zabranjuje se vojnim osobama i osobama na službi u oružanim snagama
članstvo u političkim strankama, te sudjelovanje u uniformi na skupovima,
ophodima i demonstracijama.

Nije dopušten štrajk vojnim osobama i osobama na službi u oružanim snagama
koji je u neposrednoj svezi s borbenom spremnošću oružanih snaga, redovitim
ili propisanim obavljanjem dužnosti pripadnika oružanih snaga.

Članak 43.

Dan oružanih snaga, koji se prigodno obilježava kao dan stvaranja oružanih
snaga Republike Hrvatske, utvrdit će se posebnim zakonom.

Članak 44.

Ukupnu veličinu i brojčani sastav oružanih snaga određuje vrhovni zapovjednik,
a ministar obrane propisuje formacije i mobilizacijski razvoj.

Plan mobilizacijskog razvoja obuhvaća mobilizaciju oružanih snaga i
redarstva.

Članak 45.

Sastav, služba, popuna, školovanje, unapređivanje i proizvođenje te
druga stanja u službi u oružanim snagama, uređuju se posebnim zakonom.

Članak 46.

U oružanim snagama u službenoj je uporabi hrvatski jezik i latinično
pismo.

2. Vođenje i zapovijedanje oružanim snagama

Članak 47.

Vrhovni zapovjednik oružanih snaga, u obnašanju prava i dužnosti utvrđenih
Ustavom:

1. utvrđuje osnove planova razvoja oružanih snaga:

2. utvrđuje osnove ustrojstva oružanih snaga i sustav vođenja i zapovijedanja
oružanim snagama te prati provođenje utvrđene politike vođenja i zapovijedanja
oružanim snagama;

3. donosi plan uporabe i nalaže uporabu oružanih snaga;

4. daje smjernice za poduzimanje mjera pripravnosti i mobilizacije oružanih
snaga;

5. utvrđuje osnove kadrovske politike u oružanim snagama;

6. utvrđuje politiku naoružavanja i opremanja oružanih snaga;

7. utvrđuje vojnopodručnu podjelu Republike Hrvatske;

8. propisuje opća i osnovna pravila za oružane snage, donosi propise
o poduci oružanih snaga, vojnoj disciplini i druge propise predviđene ovim
zakonom;

9. predstavlja oružane snage u državi i izvan nje;

10. ostvaruje zapovijedanje oružanim snagama sukladno s Ustavom Republike
Hrvatske i odredbama ovoga zakona;

11. imenuje i razrješava dužnosti vojne zapovjednike, suklsdno s posebnim
zakonom;

12. obavlja i druge poslove vođenja i zapovijedanja oružanim snagama,
na temelju Ustava Republike Hrvatske i zakona.

U obavljanju poslova iz svoje ovlasti, vrhovni zapovjednik oružanih
snaga donosi direktive, zapovijedi, odluke, pravila i druge akte.

Vrhovni zapovjednik oružanih snaga može na ministra obrane prenijeti
obavljanje određenih poslova vođenja i zapovijedanja oružanim snagama,
izuzevši poslove uporabe oružanih snaga.

Ministar obrane odgovara vrhovnom zapovjedniku za poslove koje na njega
prenese ili za koje ga ovlasti vrhovni zapovjednik.

Za provođenje akata vrhovnog zapovjednika oružanih snaga i za obavljanje
zadaća što ih na njega prenese vrhovni zapovjednik, ministar obrane donosi
pravila, zapovijedi, upute, odluke i druge akte.

Članak 48.

Vođenje i zapovijedanje u oružanim snagama ostvaruju starješine oružanih
snaga, sukladno sa zakonom.

Starješine oružanih snaga vode i zapovijedaju komandama, štabovima,
jedinicama i ustanovama oružanih snaga, sukladno s ovlaštenjima koja im
dade Predsjednik Republike i ministar obrane, te obavljaju upravne poslove
iz ovlasti Ministarstva obrane, koji su im određeni zakonom i propisima
Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva obrane.

Vojnik - pripadnik Hrvatske vojske nije dužan pokoriti se onim službenim
naredbama i zapovjedima koje su upravljene na rušenje ustavnog poretka
Republike Hrvatske, podrivanje oružanih snaga, diverzantske i subverzivne
djelatnosti protiv Republike Hrvatske i njenih oružanih snaga, izdaju i
druge radnje koje su protupravne i imaju biće krivičnih djela.

Članak 49.

Zapovijedanje u oružanim snagama zasniva se na sljedećim osnovnim načelima:
jedinstvo zapovijedanja, jednostarješinstvo i obveza provođenja odluka,
zapovijedi i naloga pretpostavljenog starješine.

Starješine oružanih snaga za svoj rad, vođenje i zapovijedanje odgovaraju
pretpostavljenim starješinama.

3. Popuna oružanim snagama

Članak 50.

Oružane snage popunjavaju se na način i po postupku predviđenom odredbama
ovog zakona.

Ratni sastav oružanih snaga popunjava se osobama iz pričuvnog sastava
i materijalnim sredstvima iz popisa na teritorijalnom i eksteritorijalnom
principu, a mogu se popunjavati i na drugi način predviđen planovima razvoja
oružanih snaga i mogućnostima ostvarivanja popune.

Članak 51.

U ratu, slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike ili u izvanrednim okolnostima, oružane snage mogu se popunjavati
i dobrovoljcima.

Dobrovoljcima se smatraju osobe koje nemaju vojnu obvezu, a na svoj
su zahtjev primljene i stupile u oružane snage.

Članak. 52.

Vojne zapovjednike na dužnosti u oružanim snagama, imenuju i razrješavaju:

1. Predsjednik Republike - generale, admirale i zapovjednike na dužnosti
zapovjednika korpusa, njemu jednakog ili višeg položaja;

2. Ministar obrane i zapovjednici koje on ovlasti - časnike, zapovjednike
na dužnosti zapovjednika brigada i nižih položaja, dočasnike, vojne službenike
na časničke i dočasničke dužnosti i dužnosti vojnih službenika u oružanim
snagama.

Ovlaštena uprava za obranu popunjava jedinice i ustanove oružanih snaga
i raspoređuje ostale vojne obveznike prema dobivenim brojnim raspoređima
vojnih obveznika i materijalnih sredstava, sukladno s utvrđenim kriterijima,
vojno-evidencijskim specijalnostima i prioritetima popune.

4. Mobilizacija oružanih snaga

Članak 53.

Mobilizacija oružanih snaga ili njihovih pojedinih dijelova izvodi se
u slučaju napada na Republiku Hrvatsku, neposrednoj ugroženosti neovinosti
i jedinstvenosti Republike i izvanrednim okolnostima.

U miru se provodi probna mobilizacija radi provjere mobilizacijske i
borbene spremnosti.

Mobilizacijom oružane snage prelaze iz mirnodopske organizacije i stanja
na ratnu organizaciju i stanje spremnosti za borbena djelovanja prema planu
mobilizacije.

Mobilizacija se provodi po planovima donesenim sukladno s jedinstvenim
sustavom mobilizacije, što ga utvrdi Predsjednik Republike.

Mobilizacija oružanih snaga može biti po opsegu opća ili djelomična,
a po načinu izvršenja javna ili tajna.

Opća mobilizacija obuhvaća sve ratne jedinice oružanih snaga, a djelomična,
određene ratne jedinice oružanih snaga.

Članak 54.

Mobilizaciju oružanih snaga nalaže Predsjednik Republike.

Mobilizaciju pojedinih dijelova oružanih snaga za potrebe vježbi u miru,
nalaže ministar obrane, odnosno zapovjednici koje on za to ovlasti.

Članak 55.

Mobilizacija oružanih snaga organizira se sukladno s planom mobilizacijskog
razvoja, a izvodi se prema mobilizacijskim planovima oružanih snaga.

Članak 56.

Za pripremu i izvođenje mobilizacije oružanih snaga odgovorni su:

1. ministar obrane - za pripremu i izvođenje mobilizacije oružanih snaga;

2. starješine komandi, štabova, jedinica i ustanova oružanih snaga -
za pripremu i izvođenje mobilizacije komandi, štabova, jedinica i ustanova
kojima vode i zapovijedaju.

Članak 57.

Propise o pripremi i izvođenju mobilizacije oružanih snaga donosi ministar
obrane.

5. Pripravnost oružanih snaga

Članak 58.

Pripravnost oružanih snaga obuhvaća poduzimanje mjera povećane borbene
spremnosti, mobilizacijske, organizacijske, sigurnosne,političke i druge
mjere i postupke, koji su potrebiti radi sprečavanja i otklanjanja opasnosti
od iznenadnog napada na Republiku Hrvatsku i drugih opasnosti, te radi
povećanja spremnosti komandi, štabova, jedinica i ustanova za izvođenje
borbenih zadataka.

Predsjednik Republike nalaže pripravnost oružanih snaga ili dijelova
oružanih snaga i u slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike, te u izvanrednim okolnostima.

6. Uporaba oružanih snaga u slučajevima elementarnih nepogoda i drugih
nesreća

Članak 59.

Poduzimanje određenih mjera pripravnosti i uporabe komandi, štabova,
jedinica i ustanova oružanih snaga, na dijelu područja ugroženog elementarnom
nepogodom ili drugom nesrećom, za čije je otklanjanje nužna pomoć oružanih
snaga, nalaže ministar obrane o čemu odmah izvještava Predsjednika Republike.

Uporaba oružanih snaga u zaštiti i spašavanju od elementarnih nepogoda
i drugih nesreća, nalaže se kad jedinice civilne zaštite i druge snage
nisu u mogućnosti otkloniti opasnost koja prijeti stanovništvu i drugim
dobrima, odnosno otkloniti posljedice tih nepogoda i nesreća.

7. Materijalno zbrinjavanje oružanih snaga

Članak 60.

Pod materijalnim zbrinjavanjem oružanih snaga, prema ovom zakonu, razumijeva
se: opskrba oružanih snaga borbenim i drugim materijalnim sredstvima i
opremom, prehrana, obavljanje usluga za potrebe oružanih snaga, sanitetsko,
veterinarsko i drugo potrebno zbrinjavanje oružanih snaga.

Materijalno zbrinjavanje oružanih snaga organiziraju i provode, u okviru
utvrđenih obveza, komande, štabovi, jedinice i ustanove oružanih snaga
tijela državne uprave i pravne osobe.

Materijalno zbrinjavanje oružanih snaga organizira se i provodi sukladno
planovima razvoja i planovima uporabe oružanih snaga.

Članak 61.

Ministarstvo obrane ustrojava i provodi zbrinjavanje oružanih snaga
borbenim sredstvima, te drugim materijalnim sredstvima, opremom, prehranom,
te ustrojava sanitetsko, veterinarsko i drugo potrebno zbrinjavanje oružanih
snaga.

Ministarstvo obrane surađuje s drugim ministarstvima, organima i tijelima
u provođenju zadataka iz stavka 1. ovog članka, izuzevši opskrbu oružanih
snaga borbenim sredstvima.

Članak 62.

Za potrebe materijalnoga zbrinjavanja oružanih snaga formiraju se, sukladno
sa zakonom, potrebite rezerve materijalnih sredstava, po posebnom planu
Republike Hrvatske.

Plan iz stavka 1. ovog članka donosi Vlada Republike Hrvatske.

8. Zastave i znamenja oružanih snaga

Članak 63.

Jedinice oružanih snaga imaju svoje zastave.

Zastave jedinica oružanih snaga, vojnopomorske zastave i rangovi zastava
u ratnoj mornarici, ustanovljuju se posebnim zakonom.

Članak 64.

Znak pripadnosti oružanih snaga je grb Republike Hrvatske.

Uniforme, oznake , činovi, oznake dužnosti i oznake pripadnosti rodovima
i službama, propisuje Predsjednik Republike.

Glava V.

VOJNA OBVEZA

1. Zajedničke odredbe

Članak 65.

Vojna obveza dužnost je svih za to sposobnih građana. Izvršavanjem vojne
obveze građani se pripremaju, osposobljavaju i ustrojavaju za obavljanje
dužnosti u oružanim snagama i za sudjelovanje u obrani protiv neprijatelja
ili druge opasnosti za Republiku Hrvatsku.

Članak 66.

Vojna se obveza sastoji iz novačke obveze, obveze služenja vojnog roka
i obveze služenja u pričuvnom sastavu oružanih snaga.

Žene ne podliježu novačkoj obvezi i obvezi služenja vojnog roka, već
pod uvjetima utvrđenim ovim zakonom, podliježu obvezi služenja u pričuvnom
sastavu.

Članak 67.

Osoba koja podliježe vojnoj obvezi jest vojni obveznik. Tijekom trajanja
vojne obveze, vojni obveznih je:

1. novak

2. vojnik

3. vojnik u pričuvi, pričuvni dočasnik, pričuvni časnik ili pričuvni
vojni službenik, a za žene - vojnikinja u pričuvi, pričuvna dočasnica,
pričuvna časnica ili pričuvna vojna službenica (u daljnjem tekstu: "osoba
u pričuvnom sastavu".

Pod pojmom vojnik, u smislu ovog zakona, razumijeva se i mornar.

Članak 68.

Vojnom obvezniku prestaje vojna obveza:

1. krajem kalendarske godine u kojoj navrši 80 godina (mušharac), odnosno
50 godina života (žena);

2. ako je ocijenjen nesposobnim za vojnu službu;

3. ako mu prestane hrvatsko državljanstvo.

Članak 69.

Građanin kojemu je vojna obveza prestala po odredbi točke 2. članka
68. ovog zakona, može se uputiti na revizijski pregled radi provjere njegove
sposobnosti za vojnu službu.

Revizijski pregled iz stavka 1. ovog članka može se obaviti ako građanin
koji je ocijenjen neposobnim za vojnu službu nije navršio 40 godina.

Osoba iz stavka 2. ovog članka koja na revizijskom pregledu bude ocijenjena
sposobnom za vojnu službu, postaje vojni obveznik i podliježe obvezi služenja
vojnog roka do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina, a ako
je ta kalendarska godina protekla - obvezi služenja u pričuvnom sastavu.

Odluku o revizijskom pregledu, osoba jednog ili više godišta, donosi
ministar obrane, a za pojedine osobe osoba koju on ovlasti.

Članak 70.

Obveza služenja vojnog roka ostvaruje se u Hrvatskoj vojsci.

Osobe koje, na temelju prigovora savjesti iz vjerskih ili moralnih nazora,
nisu pripravne sudjelovati u obavljanju vojničkih dužnosti u oružanim snagama
obavljaju humanitarne i druge opće korisne zadaće u oružanim snagama i
drugim pravnim osobama.

Čtanak 71.

Vojni obveznik postaje vojnom osobom stupanjem u oružane snage, a gubi
status vojne osobe otpuštanjem iz oružanih snaga.

Vojni obveznik se za vrijeme izvršavanja vojne obveze, po pozivu ovlaštenog
tijela, izjednačava, u pogledu prava i dužnosti, s vojnom osobom, i to:

1. od polaska iz stana do povrata u stan u mjestu prebivališta odnosno
boravišta ako je prebivalište ili boravište prijavljeno ovlaštenom tijelu;

2. ako boravi u inozemstvu: u dolasku - od granice do mjesta u kojem
se treba javiti ovlaštenom organu, a u povratku - od mjesta u kojem je
izvršio vojnu obvezu radi koje je pozvan, do granice.

2. Novačka obveza

Članak 72.

Novačka obveza nastaje u kalendarskoj godini u kojoj građanin navršava
17 godina i traje do stupanja na služenje vojnog roka, odnosno do prevođenja
u pričuvni sastav, ako je obvezu služenja vojnog roka regulirao na drugi
način ili do prestanka vojne obveze, po odredbama članka 68. ovog zakona.

Članak 73.

Tijekom novačke obveze, novak podliježe:

1. liječničkim i drugim pregledima i psihološkim ispitivanjima, koji
su nužni radi utvrđivanja sposobnosti za vojnu službu;

2. novačenju;

3. stupanju na služenje vojnog roka odnosno u civilnu službu;

4. obvezi odazivanja općem ili pojedinačnom pozivu, te drugim obvezama
propisanim ovim zakonom.

Članak 74.

Liječničke i druge preglede i psihološka ispitivanja novaka, koji su
nužni radi utvrđivanja sposobnosti za vojnu službu, obavljaju ovlaštene
organizacije zdravstvene djelatnosti koje određuje ministar zdravstva,
uz suglasnost s ministrom obrane.

Nadzor nad radom organizacija zdravstvene djelatnosti iz stavka 1. ovog
članka u pogledu obavljanja liječničkih i drugih pregleda i psiholoških
ispitivanja, obavlja Ministarstvo zdravstva i Ministarstvo obrane.

Članak 75.

Novačenje se provodi u kalendarskoj godini u kojoj novak navršava 18
godina.

Novak može, na svoj zahtjev, biti novačen u kalendarskoj godini u kojoj
navršava 17 godina.

U slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike
ili ratnog stanja, Predsjednik Republike može narediti da se novače i osobe
koje su navršile 16 godina.

Članak 76.

Novačenje provode novačke komisije.

Novačke komisije osniva ministar obrane.

Aktom o osnivanju novačkih komisija utvrđuje se sastav i sjedište novačkih
komisija.

Članak 77.

Na novačenju se ocjenjuje sposobnost novaka za vojnu službu i određuje
vojno-evidencijska specijalnost. Pri tome se imaju u vidu novakova opća
i posebna znanja, te želja novaka i potrebe oružanih snaga.

Ocjenu sposobnosti novaka za vojnu službu i rod odnosno službu koja
mu je određena, novačka komisija upisuje u njegovu vojnu iskaznicu.

Članak 78.

Novačka komisija ocjenjuje sposobnost novaka za vojnu službu na temelju
postojećih nalaza prethodnih liječničkih i drugih pregleda i psiholoških
ispitivanja, a po potrebi i liječničkog pregleda pri novačenju.

Ocjena novačke komisije može biti:

1. sposoban za vojnu službu;

2. privremeno nesposoban za vojnu službu;

3. nesposoban za vojnu službu.

Novak koji je radi tjelesnog nedostatka ili druge teške bolesti očito
nesposoban za vojnu službu, ne poziva se na zdravstvene i druge preglede
i na novačenje.

Nesposobnost za vojnu službu novaka iz stavka 3. ovog članka utvrđuje
se na osnovi priložene zdravstvene dokumentacije, koja ne smije biti starija
od 6 mjeseci.

Novačka komisija ocjenjuje i sposobnost novaka za civilnu službu.

Članak 79.

Novak koji je ocijenjen privremeno nesposobnim za vojnu službu, ponovo
se podvrgava novačenju po isteku vremena za koje je ocijenjen privremeno
nesposobnim.

Novak ocijenjen privremeno nesposobnim za vojnu službu na vrijeme dulje
od kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina, prevodi se u pričuvni
sastav.

Novaku koji je, iz istih razloga, dva puta ocijenjen privremeno nesposobnim
za vojnu službu, pri trećem novačenju novačka će komisija donijeti konačnu
odluku o njegovoj sposobnosti za služenje vojnog roka.

Članak 80.

Ovlašćuje se ministar zdravstva da u suglasnosti sa ministrom obrane
donese propise o mjerilima za ocjenu zdravstvene sposobnosti vojnih obveznika
za vojnu službu te o liječničkim i drugim pregledima i ispitivanjima vojnih
obveznika radi utvrđivanja sposobnosti za vojnu i civilnu službu.

Ovlašćuje se ministar obrane da propiše način rada novačkih komisija
i utvrdi uvjete za određivanja rodova i službi u kojima će novaci služiti
vojni rok.

3. Prigovor savjesti

Članak 81.

Dopušten je prigovor savjesti onima koji poradi svojih vjerskih ili
moralnih nazora nisu pripravni sudjelovati u obavljanju vojničkih dužnosti
u oružanim snagama (u daljem tekstu: obveznici civilne službe). Te su osobe
obvezne ispunjavsti druge dužnosti određene ovim zahonom.

Obveznik civilne službe za vrijeme službe, u pravilu ima iste obveze
kao i vojni obveznik, osim što ne nosi oružje i ne primjenjuje nikakvu
silu protiv drugih ljudi.

Poslove koje vrše obveznici civilne službe odredit će Vlada Republike
Hrvatske.

Članak 82.

Civilna se služba, u pravilu, obavlja u Hrvatskoj vojsci i to na dužnostima
bez nošenja i uporabe oružja.

Članak 83.

Civilna služba može se obavljati i u pravnim osobama, koji svoju poslovnu
upravu ili sjedište imaju u Republici Hrvatskoj, a određeni su propisom
ministra obrane.

Članak 84.

Novak koji smatra da ispunjava uvjete za civilnu službu, po uvođenju
u vojnu evidenciju podnosi zahtjev Komisiji za civilnu službu.

Zahtjev iz stavka 1. ovog članka podnosi najkasnije u roku 90 dana od
dana uvođenja u vojnu evidenciju.

Članak 85.

Komisiju za civilnu službu iz članka 84. ovog zakona imenuje Ministarstvo
pravosuđa i uprave.

Članovi Komisije iz stavka 1. ovog članka su: socijalni radnik, psiholog.
liječnik, te predstavnici Ministarstva obrane i ovlaštenog državnog tijela
za odnose s vjerskim zajednicama.

Predsjednik Komisije za civilnu službu ne može biti predstavnik Ministarstva
obrane.

Svakom članu Komisije za civilnu službu određuje se zamjenik.

Mandat Komisije za civilnu službu traje četiri godine. Komisija za civilnu
službu donosi poslovnik o svom radu uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske.

Članak 86.

Novak je dužan u zahtjevu učiniti uvjerljivim vjerske ili moralne razloge
zbog kojih traži civilnu službu i izričito se očitovati da će u slučaju
da zahtjev bude povoljno riješen, savjesno ispunjavati sve obaveze civilne
službe.

Komisija za civilnu službu mora vrlo oprezno prići utvrđivanju razlog
iz stavka 1. ovog članka, a posebno mora voditi računa o ranijem ponašanju
podnositelja zahtjeva.

Komisija za civilnu službu dužna je riješiti zahtjev najkasnije u roku
od 3 mjeseca.

U odluci o upućivanju na civilnu službu navodi sevijeme kada novak mora
pristupiti službi, vrijeme kada civilna služba završava, oznaka i sjedište
pravne osobe, odnosno ustanove oružanih snaga.

Protiv odluke Komisije za civilnu službu može se podnijeti i žalba,
u roku od 15 dana.

Članak 87.

O žalbi protiv odluke Komisije iz članka 86. ovog zakona rješava Komisija
koju imenuje Vlada Republike Hrvatske.

Komisiju iz stavka 1. ovog članka čine, pored liječnika i psihologa,
predstavnici Ministarstva pravosuda i uprave, Ministarstva zdravstva i
znanstvenici.

Odluku Komisije iz stavka 1. ovog članka je konačna.

Članak 88.

Novak kojemu je priznato pravo na civilnu službu, a koji pismeno izjavi
da više ne odbija primjenu oružane sile protiv drugih ljudi i stoga ne
bi došao u moralnu krizu zbog svojih uvjerenjs upućuje se na služenje vojnog
roka. Komisija za civilnu službu dužna je tada po službenoj dužnosti opozvati
svoju odluku.

Ako obveznik civilne službe za vrijeme civilne službe iz stavka 1. ovog
članka podnese izjavu o opozivu upućuje se na redovno služenje vojnog roka
u vremenu propisanom u stavku 1. članka 95. ovog zakona.

U slučaju iz stavka 2. ovog članka, novaku se priznaje vrijeme provedeno
u civilnoj službi,ali je pri tom obavezan završiti osnovnu vojnu obuku
u zakonskom utvrđenom trajanju.

Članak 89.

Obveznik civilne službe upućuje se na takovo djelatničko mjesto koje
najviše odgovara njegovim sposobnostima.

Obveznik civilne službe ne smije se uputiti u pravnu osobu i tijelo
u kojem je u trenutku upućivanja zaposlen ili kod koje je radio godinu
dana prije upućivanja.

Članak 90.

Pravne osobe, određene da se kod njih obavlja civilna služba, dužne
su državi platiti određenu naknadu.

Visinu naknade iz stavka 1. ovog članka određuje ministar obrane, polazeći
od vrijednosti koju subjekti iz stavka 1. ovog članka imaju od obavljanja
civilne službe.

Članak 91.

Smatra se da je novak opozvao pravo na civilno služenje, ako se bez
opravdanog razloga ne javi u mjesto i na vrijeme pravnoj osobi ili tijelu,
u koje je upućen na civilnu službu.

Članak 92.

Obveznika civilne službe koji se nemarno odnosi i krši disciplinu za
vrijeme obavljanja civilne službe, Ministarstvo pravosuđa upućuje na ponovno
provjeravanje ispunjavanja uvjeta za civilnu službu.

Provjeravanje iz stavka 1. ovog članka provodi se na prijedlog pravne
osobe ili tijela, na način i po postupku koji je utvrđen za priznavanje
prava na civilnu službu.

Postupak provodi komisija koja je odlučivala o zahtjevu novaka za civilnu
službu.

Novaku za kojega se utvrdi, sukladno sa stavkom 2. ovog članka da ne
ispunjava uvjete za civilnu službu, prekida se civilna služba i upućuje
se na služenje vojnog roka.

Članak 93.

Osoba koja je odslužila civilnu službu, prevodi se u pričuvni sastav
i može se raspoređivati samo u civilnu zaštitu i na druge dužnosti koje
nisu u svezi s nošenjem i uporabom oružja.

Članak 94.

Nadzor nad izvođenjem civilne službe obavlja Ministarstvo obrane i Ministarstvo
pravosuđa i uprave.

4. Obveza služenja vojnog roka

Članak 95.

Služenje vojnog roka traje 10 mjeseci.

Civilna služba iz članka 82. ovog zakona traje 15 mjeseci.

Predsjednik Republike može odlučiti da se vojnici i obveznici civilne
službe otpuste ranije, do 30 dana prije odsluženja vojnog roka, odnosno
sa obveze civilne službe iz stavka 1. i 2. ovog članka.

Članak 96.

Stupanjem na služenje vojnog roka u jedinicu, odnosno ustanovu oružanih
snaga, novak postaje vojnik i od toga se dana računa da služi vojni rok.

Članak 97.

Po stupanju na služenje vojnog roka svaki vojnik mora dati svečanu prisegu.

Tekst svečane prisege glasi:

"Prisežem da ću vjerno i časno izvršavati dužnosti koje se od mene,
pripadnika Hrvatske vojske zahtijevaju i da ću se savjesno i odgovorno
pokoravati službenim naredbama i zapovijedima. Prisežem da ću, i uz žrtvu
vlastitoga života,štititi i braniti svoju domovinu Hrvatsku, njezin suverenitet,
teritorijalnu cjelovitost i sve njezine građane."

Članak 98.

Na služenje vojnog roka upućuju se novaci koji su ocijenjeni sposobnima
za vojnu službu, u pravilu, u kalendarskoj godini u kojoj navršavaju 19
godina. Novak koji u toj godini nije završio srednju školu koju pohada,
uputit će se na službenje vojnog roka kad tu školu završi, ali najkasnije
do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 21 godinu.

Novak koji je upisan na fakultet odnosno u drugu visoku ili višu školu,
upućuje se na služenje vojnog roka po završetku fakulteta odnosno druge
visoke ili više škole, osim ako novak zatraži upućivanje na služenje vojnog
roka po upisu na te škole.

Novak iz stavka 2. ovog članka koji traži upućivanje, upućuje se na
služenje vojnog roka u razdoblju utvrđenom tako da ovaj rok ističe do početka
nastave u idućoj školskoj godini, na fakultetu, odnosno drugoj visokoj
ili višoj školi u koju je upisan.

Novak koji se s odobrenog boravišta u inozemstvu, što traje dulje od
jedne godine, vrati u Republiku Hrvatsku i zatraži da bude upućen na služenje
vojnog roka, upućuje se u roku do 90 dana od dana podnošenja zahtjeva,
ako u toj godini navršava 18 godina.

Za vrijeme ratnog stanja ili u slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti
i jedinstvenosti Republike, Predsjednik Republike može naložiti da se na
služenje vojnog roka upute novaci koji su navršili 17 godina.

Članak 99.

Novak može biti upućen na služenje vojnog roka do kraja kalendarske
godine u kojoj navršava 27 godina.

Izuzetno od odredbe stavka 1. ovog članka novak za kojega se utvrdi
da nije ostvarivao obaveze propisane ovim zakonom, pa zbog toga nije bio
upućen na služenje vojnog roka do kraja kalendarske godine u kojoj navršava
27 godina, upućuje se na služenje vojnog roka najkasnije do kraja kalendarske
godine u kojoj navršava 30 godina.

Novak koji nije upućen na služenje vojnog roka do proteka roka iz stavka
1. ovog članka, a izjavi želju da služi vojni rok, ako je ocijenjen sposobnim
za vojnu službu i ako nije navršio 30 godina, može biti upućen na služenje
vojnog roka.

Novak koji nije upućen na služenje vojnog roka do proteka roka iza stavka
1. i 2 ovog članka, a ocijenjen je sposobnim za vojnu službu, prevodi se
u pričuvni sastav.

Članak 100.

Novaci koji imaju odgovarajuću školsku spremu i udovoljavaju drugim
uvjetima propisanima za izbor kadeta za škole pričuvnih časnika, upućuju
se na služenje vojnog roka u školu pričuvnih časnika.

Izbor novaka za kadete škola pričuvnih časnika biraju komisije koje
se osnivaju pri Ministarstvu obrane.

Komisije osniva i njezine članove imenuje ministar obrane.

Propise o uvjetima i postupke za izbor novaka za kadete škola pričuvnih
časnika, donijet će ministar obrane.

Članak 101.

O upućivanju na služenje vojnog roka novaka koji stalno žive u inozemstvu,
a izjave želju da služe vojni rok,te novaka koji osim hrvatskoga ima i
strano državljanstvo, a služio je vojni rok u inozemstvu, rješava ministar
obrane, na temelju odredaba ovog zakona i preuzetih međunarodnih obveza.

Članak 102.

Na služenje vojnog roka ne upućuju se:

1. novak koji je pravomoćno osuđen na kaznu maloljetničkog zatvora ili
bezuvjetno na zatvorsku kaznu zbog kaznenog djela - dok kaznu ne izdrži
ili ne bude pušten na uvjetni otpust;

2. novak prema kojemu je primijenjena zavodska odgojna mjera ili sigurnosna
mjera obavezatnog psihijatrijskog liječenja i čuvanja u zdravstvenoj ustanovi
- dok traje mjera koja je primijenjena;

3. novak protiv kojega je pokrenut kazneni postupak zbog krivičnog djela
za koje se goni po službenoj dužnosti

- dok postupak ne bude pravomoćno okončan.

Novak koji zbog razloga navedenih u stavku 1. ovog članka nije upućen
na služenje vojnog roka, upućuje se na služenje, odnosno dosluženje vojnog
roka, nakon izdržane kazne, poslije puštanja na uvjetni otpust, nakon obustave
odgojne ili sigurnosne mjere, odnosno nakon pravomoćno okončanog kaznenog
postupka, a najkasnije do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 30
godina.

Osobe osuđene na kaznu maloljetničkog zatvora ili bezuvjetno na zatvorsku
kaznu, zbog kaznenog djela, mogu za vrijeme ratnog stanja ili u,slučaju
neposredne ugroženosti neovisnošti i jedinstvenosti Republike, biti upućene
na služenje vojnog roka ako im je izdržavanje kazne odgođeno.

Članak 103.

Obveze služenja vojnog roka oslobađa se:

1. osoba ocijenjena nesposobnom za vojnu službu,

2. osoba koja je stekla svojstvo djelatne vojne osobe, po propisima
kojima se uređuje služba u oružanim snagama;

3. osoba koja je završila srednju školu unutarnjih poslova, u trajanju
od najmanje 2 godine i na dužnosti je policajca ili stražara u kazneno-popravnim
ustanovama provela najmanje 2 godine;

4. posvećeni svećenici: osobe koje su završile teološki studij i nalaze
se na dušebrižničkoj službi u duhovnoj školi, redovnici koji su se zavjetovali,
ako se pismeno očituju da ne žele služiti vojni rok;

5. osoba koja je stekla hrvatsko državljanstvo naturalizacijom ili prirođenjem,
ako je u državi, čiji je bila građanin, odslužila vojni rok.

Članak 104.

Služenje vojnog roka na zahtjev novska odgađa se:

1. novaku koji nije upućen na služenje vojnog roka dok se nalazio na
školovanju na fakultetu, visokoj, višoj odnosno drugoj školi iz članka
98. ovog zakona, najkasnije do kraja studenog, kalendarske godine u kojoj
navršava 27 godina, ako redovito polazi ispite u rokovima propisanim statutom
fakulteta visoke ili više škole;

2. novaku u čijem domaćinstvu osim njega ima smo još jedan član domaćinstva
sposoban za privređivanje-najdulje 2 godine.

Služenje vojnog roka može se, na zahtjev novaka iznimno odgoditi najviše
za 1 godinu zbog opravdanih obiteljskih ili drugih razloga po propisima
što ih donosi ministar obrane.

Članak 105.

Služenje vojnog roka prekida se:

1. vojniku koji je tijekom služenja vojnog roka ocijenjen privremeno
nesposobnim zs vojnu službu;

2. vojniku kojega je tijekom služenja vojnog roka pravomoćnom presudom
sud osudio na kaznu maloljetničkog zatvora ili na bezuvjetnu zatvorsku
kaznu - dok kaznu ne izdrži ili dok ne bude pušten na uvjetni otpust:

3. vojniku kojega je tijekom služenja vojnog roka pravomoćnom presudom
sud osudio na bezuvjetnu zatvorsku kaznu više od 6 mjeseci, dak kaznu ne
izdrži ili ne bude pušten na uvjetni otpust;

4. vojniku protiv kojega je tijekom služenja vojnog roka pokrenut kazneni
postupak zbog kaznenog djela počinjenog prije stupanja na služenje vojnog
roka za koje se goni po službenoj dužnosti, ako je za to djelo predviđena
kazna zatvora više od 3 godine.

Iznimno od odredbe točke 2. i 3. stavka 1. ovog članka služenje vojnog
roka ne prekida se vojniku koji je pravomoćnom presudom osuden na kaznu
maloljetničkog zatvora do 2 godine ili na bezuvjetnu zatvorsku kaznu do
2 godine, kojemu do završetk služenja vojnog roka ne ostaje više od 4 mjeseca.

Članak 106.

Vojniku se služenje vojnog roka na njegov zahtjev, može prekinuti zbog
smrti ili tešhe bolesti u obitelji odnosno zbog elementarnih nepogoda i
drugih nesreća ako bi njegova obitelj bila dovedena u težak položaj zbog
njegove odsutnosti - za vrijeme dok postoje ti razlozi, a najdulje do 1
godine.

Služenje vojnog roka može se prekinuti vojniku, na njegov zahtjev i
zahtjev ovlaštenog tijela, radi njegova sudjelovanja u sastavu reprezentacije
na svjetskom ili evropskom natjecanju odnosno na olimpijskim igrama.

Osoba kojoj je prekinuto služenje vojnog roka zbog razloga navedenih
u stavhu 2. ovog članka može se uputiti na dosluženje vojnog roka tijekom
kalendarske godine u kojoj je završeno natjecanje, a najkasnije do kraja
kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina, pod uvjetima i na način
predviđen propisom ministra obrane.

O prekidu služenja vojnog roka po odredbi stavka 1. i 2 ovog članka
rješava vojni starješina kojega odredi ministar obrane.

Članak 107.

Vojniku koji je ocijenjen privremeno nesposobnim za vojnu službu služenje
vojnog roka može se prekinuti samo jedanput. Vojnik kojemu bi i drugi put
trebalo prekinuti služenje vojnog roka zbog toga što je ocijenjen privremeno
nesposobnim za vojnu službu, prevodi se u pričuvni sastav, bez obzira na
to koliko je proveo na služenju vojnog roka. Takva osoba podliježe ponovnom
liječničkom pregledu radi ocjenjivanja sposobnosti za službu u pričuvnom
sastsvu.

Članak 108.

Osoba kojoj je prekinuto služenje vojnog roka zbog razloga navedenih
u članku 106. ovog zakona, a nije regulirala obvezu služenja vojnog roka
u smislu članka 108. ovog zakona ponovo postaje novak i podlijže obvezama
koje su ovim zakonom propisane za novaka.

Osoba kojoj je prekinuto služenje vojnog roka zbog razloga navedenih
u članku 105. ovog zakona, upućuje se na dosluženje vojnog roka tijekom
godine u kojoj je otpuštena s izdržavanja kazne, odnosno otpuštena na uvjetni
otpust ili u kojoj je pravomoćnom odlukom suda okončan prekršajni postupak,
a najksnije do kraja kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina.

Članak 109.

Osoba kojoj je prekinuto služenje vojnog roka po odredbama ovog zakona
uputit će se na dosluženje preostalog dijela vojnog roka nakon prestanka
razloga zbog kojih joj je prekinuto služenje vojnog roka, a najkasnije
do kraja godine u kojoj navršava 27 godina.

Iznimno od odredbe stavka 1. ovog članka osoba kojoj je prekinuto služenje
vojnog roka po odredbama ovog zakona neće se uputiti na dosluženje vojnog
roka ako joj je do kraja služenja vojnog roka ostalo manje od 60 dana.
Ta se osoba prevodi u pričuvni sastav danom kada joj je prekinuto služenje
vojnog roka.

Članak 110.

Vojnik koji je tijekom služenja vojnog roka ocijenjen nesposobnim za
vojnu službu, otpušta se iz oružanih snaga .Ta osoba može biti pozvana
na dosluženje vojnog roka, odnosno prevedena u pričuvni sastav, uz uvjete
propisane odredbama ovog zakona.

Članak 111.

Vrijeme koje kadet vojne škole provede u vojnoj školi računa se kao
služenje vojnog roka.

Kadetu vojne škole kojem je, bilo po kojoj osnovi prekinuto školovanje,
ne računa se u služenje vojnog roka prva godina školovanja u vojnoj školi.

Članak 112.

U služenje vojnog roka ne računa se vrijeme koje vojnih provede :

1. na izdržavanju disciplinske mjere vojničkog pritvora, odnosno na
izdržavanju zatvorske kazne koju ovlašteni vojni starješina, prema propisima
o vojnoj disciplini, izriče u ukupnom trajanju više od 10 dana;

2. na liječenju i bolovanju zbog ozljeda ili drugog onesposobljenja
izazvanog u namjeri da izbjegne vojnu službu ili da bude raspoređen na
lakšu dužnost,ako je to utvrđeno pravomoćnom presudom suda;

3. na samovoljnom udaljenju ili bijegu iz oružanih snaga, koje je neprekidno
trajalo najmanje 24 sata.

Članak 113.

Osoba koja odsluži vojni rok otpušta se iz oružanih snaga i postaje
vojnik u pričuvi, a uz uvjete propisane zakonom kojim se uređuje služba
u oružanim snagama, pričuvni dočasnik ili pričuvni časnik.

Vojnik koji se na koncu služenja vojnog roka koristi dopustom što mu
pripada iz oružanih snaga se otpušta ranije za onoliko dana koliko traje
dopust koji mu pripada, odnosno koji mu je odobren.

Članak 114.

Ovlašćuje se ministar obrane da donese propise o vremenu i načinu upućivanja
novaka na služenje vojnog roka, o odgodi i prekidu služenja vojnog roka,
te o otpuštanju vojnika oružanih snaga.

Članak 115.

Odredbe članaka 102,104.,105.,106.,109. i 113. ovoga zakona primjenjuju
se i na obveznike civilne službe.

5. Obveza služenja u pričuvnom saatavu

Članak 116.

Obvezi služenja u pričuvnom sastavu oružanih snaga podliježu vojni obveznici:

1. koji su odslužili vojni rok;

2. koji su, po odredbama ovog zakona, regulirali obvezu služenja vojnog
roka na drugi način;

3. žene - vojni obveznici s navršenih 19 godina.

Obvezi služenja u pričuvnom sastavu podliježu žene vojni obveznici koje
imaju odgovarajuću spremu i sposobnost za obavljanje stručnih i tehničkih
poslova u oružanim snagama.

Članak 117.

Obveza služenja u pričuvnom sastavu oružanih snaga ostvaruje se sudjelovanjem
obveznika na vojnim vježbama, tečajevima i drugim oblicima vojne poduke
i ostvarivanjem drugih dužnosti propisanih ovim zakonom, a u ratu ili u
slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike ili
druge opasnosti za Republiku Hrvatsku, stupanjem u oružane snage i izvršavanjem
određenih vojnih dužnosti.

Vojne vježbe, tečajevi i drugi oblici vojne obuke koji se smatraju vojnom
vježbom (u daljnjem tekstu: "vojne vježbe") mogu ukupno trajati:
za vojnike u pričuvi, pričuvne dočasnike i pričuvne vojne službenike -
do 6 mjeseci: za pričuvne časnike - do 12 mjeseci, a za sve žene - vojne
obveznike - do 6 mjeseci.

Vojne vježbe mogu ukupno trajati, tijekom 1 godine do mjesec dana.

Članak 118.

Vojne vježbe se, u pravilu, organiziraju i izvode u vojnim jedinicama,
odnosno vojnim ustanovama.

Vojne vježbe organiziraju se i izvode, u pravilu, izvan radnog vremena,
u vrijeme dnevnog ili tjednog odmora osoba u pričuvnom sastavu.

Osobama u pričuvnom sastavu u obavljanju vojne vježbe priznaje se i
vrijeme koje provedu na tečajevima i u drugim oblicima vojnostručnog osposobljavanja
koje se izvodi u organizaciji što ih odredi ministar obrane, ako je osposobljavanje
planirao, ustrojio i kontrolirao organ oružanih snaga i ako se poduka izvodi
na poziv ovlaštenog ureda za obranu.

Osobe u pričuvnom sastavu dužne su odazvati se pozivu na pohadanje osposobljavanja
iz stavka 3. ovog članka.

Osam sati provedenih na tečaju ili osposobljavanju navedenom u stavku
3. ovog članka računaju se kao 1 dan vojne vježbe.

Vježbe osoba u pričuvnom sastavu, koje imaju rspored izvan oružanih
snaga smatraju se vojnim vježbama u smislu odredbi ovog zakona, ako te
osobe sudjeluju u vježbama na dužnostima na kojima imaju ratni raspored
po pozivu ovlaštenog organa.

Članak 119.

Osobe u pričuvnom sastavu, muškarci, mogu biti pozvani na vojne vježbe
do navršenih 60 godina, a žene do navršenih 50 godina.

Na vojne vježbe se ne pozivaju trudnice, vojni obveznik čiji je muž,
odnosno žena pozvan na vojnu službu ili koji je neoženjen odnosno neudana,
ako ima dijete mlađe od 15 godina, a ni žena čiji muž nije pozvan na vojnu
službu, ako ima dijete mlađe od deset godina.

Predsjednik Republike Hrvatske može, kad to zahtijevaju interesi obrane
države, narediti da se pozovu na vojnu vježbu:

1. osobe u pričuvnom sastavu koje su već provele na vojnim vježbama
vrijeme propisano odredbama ovog zakona;

2. osobe u pričuvnoni sastavu koje su napunile godine života propisane
u stavku 1. ovog članka.

Predsjednih Republike Hrvatske može, kad to zahtijevaju interesi obrane
države, naložiti da se na vojnoj vježbi zadrže i osobe neposredno nakon
odsluženja vojnog roka.

Članak 120.

Osobi u pričuvnom sastavu, na njezin zahtjev, vojna se vježba odgađa
zbog ovih razloga:

1. ako je bolesna - do idućeg pozivanja nakon njezina ozdravljenja;

2. ako se iz njezina kućanstva u isto vrijeme pozivaju na vojnu vježbu
dva člana ili više članova, odnosno ako se neki od njih već nalazi na vojnoj
vježbi ili na služenju vojnog roka - dok se jedan član odnosno druga polovica
članova kućanstva ne vrati s vojne vježbe, odnosno sa služenja vojnog roka;

3. ako u vrijeme vojne vježbe polaže ispite i ako bi odlaskom na vojnu
vježbu bila spriječena završiti školsku godinu - dok takav razlog postoji;

4. ako bi zbog smrti ili teške bolesti u kućanstvu, odnosno zbog elementarnih
nepogoda i drugih nesreća kućanstvo bilo dovedeno u težak položaj njezinim
odlaskom na vojnu vježbu - dok takvo stanje u kućanstvu traje, a najduže
1 godinu;

5. ako je neposredno pred odlazak ili u vrijeme odlaska na vojnu vježbu
nastupila smrt u kućanstvu ili u obitelji do idućeg poziva na vojnu vježbu;

6. ako osoba u pričuvnom sastavu (muškarac) koristi dodatni porodiljski
dopust - dok takav razlog postoji;

7. ako osoba u pričuvnom sastavu ima utvrđen termin za zaključivanje
braka - do idućeg poziva na vojnu vježbu.

Ako u mjestu u kojem boravi osoba u pričuvnom sastavu vlada zarazna
bolest, toj se osobi vojna vježba odgađa dok zarazna bolest traje.

Vojna vježba može se, iznimno, odgoditi zbog neodgodivih potreba službe,
ako to zatraži tijelo državne uprave ili pravna osoba kod koje je osoba
u pričuvnom sastavu zaposlena - dok takva potreba postoji, a najduže 1
godinu.

Vojna vježba koja traje duže od 3 dana može se poljoprivredniku i drugoj
osobi koja samostalno obavlja gospodarsku djelatnost, a koja je pozvana
na vojnu vježbu, iznimno odgoditi zbog neodgodivih radova, ako u njihovu
kućanstvu nema drugog člans sposobnog za privređivanje najduže 3 mjeseca.

Zahtjev za odgodu vojne vježbe podnosi se ovlaštenoj upravi za obranu
u roku od 8 dana od dana primitka poziva na vojnu vježbu, a ako se odgoda
traži zbog razloga navedenih u točki 1., 4. i 5. stavka 1. ovog članka,
zahtjev se može podnijeti i kad nastane razlog zbog kojeg se traži odgoda
vojne vježbe.

Članak 121.

Osobama u pričuvnom sastavu, prema potrebama popune oružanih snaga,
određuje se i priopćava ratni raspored u oružanim snagama.

Ratni raspored iz stavka 1. ovog članka određuje ovlaštena uprava za
obranu, a priopćava ovlašteni ured za obranu.

Podaci o ratnom rasporedu vojna su tajna.

Osobi u pričuvnom sastavu kojoj je određen ratni raspored, obvezno se
daje osobna vojna oprema, prema dužnosti na koju je raspoređena.

Kad je osobi u pričuvnom sastavu iz stavka 4. ovog članka data osobna
vojna oprema dužna je tu opremu čuvati i održavati, a kad je to određeno
pozivom ovlaštenog ureda za obranu - nositi je uza se i na zahtjev ovlštenog
tijela, vratiti je u ispravnom stanju.

Članak 122.

Osoba u pričuvnom sastavu kod koje je nastala promjena zdravstvenog
stanja koje utječe na njezinu sposobnost za vojnu službu može, na svoj
zahtjev ili na poziv ovlaštenog ureda za obranu, biti upućena na liječnički
pregled radi ocjene sposobnosti za vojnu službu.

Ocjenu sposobnosti za vojnu službu osobe iz stavka 1. ovog članka daje
ovlaštena novačka komisija, sukladno s odredbama ovoga zakona o ocjenjivanju
zdravstvene sposobnosti novaka za vojnu službu.

Članak 123.

Ovlašćuje se ministar obrane da donese propise o: pozivanju osoba u
pričuvnom sastavu na vojne vježbe i odgodi vojne vježbe; ustrojavanju stručnog
osposobljavanja osoba u pričuvnom sastavu u organizacijama iz stavka 3.
članka 118. ovog zakona: načinu određivanja ratnog raspoređa vojnim obveznicima;
izdavanju vojnim obveznicima osobne vojne opreme i o čuvanju, održavanju
i vraćanju te opreme.

6. Obveze vojnih obveznika na boravku u

inozemstvu

Članak 124.

Novak koji namjerava putovati i boraviti u inozemstvu, dužan je pribaviti
odobrenje ovlaštene uprave za obranu.

Odobrenje za putovanje u inozemstvo i boravak u inozemstvu može se izdati
novaku ako u inozemstvo putuje:

1. radi liječenja - dok liječenje traje, a najduže 2 godine;

2. radi sudjelovanja u đačkim ekskurzijama, korištenja godišnjeg odmora,
turističkog putovanja i slično - do 40 dana;

3. radi obavljanja službenog posla, sudjelovanja na športskim natjecanjima
ili kulturno-umjetničkim priredbama, uređivanja imovinskopravnih, obiteljskih
i sličnih odnosa u inozemstvu ili u slučaju teške bolesti, odnosno smrti
člana uže obitelji u inozemstvu - do 10 dana;

4. radi obavljanja plovidbenog staža po programu škole za obrazovanje
učenika pomorskog smjera - do završetka toga staža:

5. radi izvršavanja obveza iz djelatničkog odnosa na brodu ili zrakoplovu
Republike Hrvatske koji prometuju na međunarodnim linijama - do 2 godine;

6. radi odlaska u inozemstvo s roditeljima ili ženom koji u inozemstvo
odlaze službeno ili na rad, ako njegovo upućivanje na služenje vojnog roka
nije predviđeno u roku od 1 godine, od dana podnošenja zahtjeva za odobrenje
- do 4 godine:

7. radi obavljanja privatnih ili službenih poslova, ako je ocijenjen
privremeno nesposobnim za vojnu službu - do proteka vremena za koje je
ocijenjen privremeno nesposobnim za vojnu službu;

8. radi školovanja po osnovi međunarodne razmjene studenata, odnosno
radi korištenja stipendije koju za školovanje na sveučilištima u inozemstvu
odobravaju međunarodne ili međudržavne fondacije za stipendiranje studenata
- do završetka školovanja, a najkasnije do kraja studenog kalendarske godine
u kojoj navršava 27 godina.

Novaku koji boravi u inozemstvu može se izdati odobrenje za boravak
u inozemstvu odnosno za produženje boravka u inozemstvu, uz uvjete propisane
u stavku 2., te zbog drugih opravdanih razloga (zaposlenje, školovanje,
liječenje, rješavanje neodgodivih obiteljskih potreba i drugi sličan razlog)
ako bi novak ili članovi njegove obitelji zbog uskraćivanja odobrenja bili
dovedeni u težak materijalni ili drugi položaj.

Novaku se neće izdati odobrenje za putovanje u inozemstvo ako postoji
neka od smetnji propisanih u članku 126. ovog zakona.

Članak 125.

Za boravak odnosno za produženje boravka u inozemstvu, u smislu članka
124. ovoga zakona, novaku koji boravi u inozemstvu odobrenje izdaje diplomatsko
predstavništvo kod kojega se vodi u vojnoj evidenciji. Odobrenje za boravak
u inozemstvu, odnosno za produženje boravka u inozemstvu, s rokom važenja
dužim od kraja kalendarske godine u kojoj novak navršava 27 godina, diplomatsko
predstavništvo može dati samo uz prethodno pribavljenu j suglasnost Ministarstva
obrane.

Diplomatsko predstavništvo dužno je u roku od 2 mjeseca od dana izdavanja
odobrenja po stavku 1. ovog članka obavijestiti ovlaštenu upravu za obranu
o svakom novaku kojem je izdalo odobrenje za boravak, odnosno za produženje
boravka u inozemstvu i o vremenu za koje mu je taj boravak odobren, odnosno
produžen. Za novaka koji nema prebivalište u Republici Hrvatskoj, ova se
obavijest dostavlja Ministarstvu obrane.

Članak 126.

Osoba u pričuvnom sastavu može putovati u inozemstvo i boraviti u inozemstvu
ako ne postoji neka od ovih smetnji :

1. ako joj je dostavljen poziv za vojnu službu;

2. ako je protiv nje pokrenut kazneni postupak;

3. ako ima vojnu specijalnost ili ratni raspored, kojeg odredi ministar
obrane.

Vlada Republike Hrvatske može propisati uvjete kojima se privremeno
ogranićava putovanje u inozemstvo vojnim obveznicima određenih godišta
ili određene stručne spreme od posebnog značenja za popunu oružanih snaga.

Ako postoji neki od razloga iz stavka 1. i 2. ovog članka smatrat će
se, u smislu propisa kojim je uređeno izdavanje putovnica građana Republike
Hrvatske, da interesi obrane zemlje zahtijevaju da se osobi u pričuvnom
sastavu putovnica ne izda, odnosno rok važenja putovnice ne produži ili
ne izda viza, odnosno da se putovnica oduzme ili viza poništi.

Članak 127.

Vojni obveznici koji su otputovali u inozemstvo na boravak duži od jedne
godine, dužni su se prijaviti diplomatskom predstavništvu i radi uvođenja
u vojnu evidenciju, a u roku određenom propisima o putovnicama građana
Republike Hrvatske.

Novak koji boravi u inozemstvu u kalendarskoj godini u kojoj navršava
17 godina dužan je u toj kalendarskoj godini prijaviti se diplomatskom
predstavništvu i radi uvođenja u vojnu evidenciju.

Diplomatsko predstavništvo dužno je u roku od dva mjeseca od dana uvođenja
novaka u vojnu evidenciju iz stavka 2. ovog članka o tome obavijestiti
ovlaštenu upravu z obranu. Za novaka koji nema prebivalište u Republici
Hrvatskoj ova se obavijest dostavlja Ministarstvu obrane.

Članak 128.

Novak koji boravi u inozemstvu, dužan je vratiti se u Republiku Hrvatsku
do proteka roka za koji mu je odobren boravak i u roku od 8 dana od dana
dolaska u Republiku Hrvatsku prijaviti se ovlaštenom uredu za obranu, radi
novačenja odnosno upućivanja na služenje vojnog roka.

Članak 129.

Novak koji se s odobrenog boravka u inozemstvu vrati u Republiku Hrvatsku
na boravak duži od 6 mjeseci, upućuje se na služenje vojnog roka ako je
na novačenju ocijenjen sposobnim.

Izuzetno od stavka 1. ovog članka novak koji se s odobrenog boravka
u inozemstvu vrati na boravak u Republiku Hrvatsku radi školovanja, ne
upućuje se na služenje vojnog roka za vrijeme dok mu školovanje traje,
ali najduže do kraja mjeseca studenog kalendarske godine u kojoj navršava
27. godina.

Novak koji osim državljanstva Republike Hrvatske ima i strano državljanstvo,
a boravi u inozemstvu, upućuje se na služenje vojnog roka uz uvjete iz
stavka 2. ovog članka, odnosno uz uvjete predviđene posebnim međudržavnim
sporazumom.

Članak 130.

Putovanje u inozemstvo i boravak vojnika i osoba u pričuvnom sastavu,
dok su na službi u oružanim snagama, uređuje se propisima kojima je uređena
služba u oružanim snagama.

7. Naknade

Članak 131.

Osoba koja bude pozvana u svezi s obavljanjem vojne obveze, ima pravo
na naknadu troškova za prijevoz sredstvima javnog prometa, smještaj i prehranu.

Uvjeti za isplaćivanje naknade iz stavka 1. ovog članka osobama pozvanim
u svezi s obavljanjem vojne obveze u oružanim snagama, i visina te naknade
određuje se propisima ministra obrane.

Članak 132.

Vojnim obveznicima koji su zaposleni, a pozvani su na obavljanje vojne
obveze, za vrijeme obavljanja te obveze pripada naknada u visini prosječne
plaće što su je ostvarili za posljednja 3 mjeseca prije pozivanja, odnosno
za posljednji mjesec prije pozivanja, ako je to za njih povoljnije.

Vojnim obveznicima koji ostvaruju pravo na mirovinu ili primaju novčanu
naknadu zbog privremene nezaposlenosti, pripada mirovina, odnosno novčana
naknada i za vrijeme obavljanja vojne obveze radi koje su pozvani.

Vojni obveznici koji nisu zaposleni, te vojnim obveznicima koji ne ostvaruju
pravo na mirovinu ili na novčanu naknadu zbog privremene nezaposlenosti,
za vrijeme obavljanja vojne obveze radi koje su pozvani, pripada novčana
naknada u iznosu što ga propiše Vlada Republike Hrvatske.

Vojnim obveznicima za vrijeme vojne službe pripadaju plaće i dodaci
prma činu odnosno klasi koju imaju i položaju na kojem se nalaze. Ako su
toj osobi plaća, mirovina i slično veći od plaće prema činu odnosno klasi
i položaju s dodacima, pripada im i razlika do visine plaće, mirovine i
slično.

Naknade predviđene odredbama ovog članka isplaćuju se osobama pozvanim
radi obavljanja vojne obveze u oružanim snagama na teret financijskog plana
Ministarstva obrane.

Ze vojne obveznike - službenike zaposlene u tijelima držvne uprave i
javnim poduzećima, naknade plaća padaju na teret tih tijela i poduzeća.

8. Vojna iskaznica, evidenaja i pozivanje

Članak 133.

Vojnim obveznicima, koji se vode u vojnoj evidenciji izdaje se vojna
iskaznica.

Vojna iskaznica je osobna javna isprava kojom vojni obveznik dokazuje
izvršenje vojne obveze i svoj identitet dok je na vojnoj službi.

Vojnu iskaznicu izdaje ovlašteni ured za obranu koja vojnog obveznika
vodi u vojnoj evidenciji.

Iznimno od odredbe stavka 3. ovog članka vojnu iskaznicu izdaje:

1. vojna škola - kadetima kojima ranije nije izdana vojna iskaznica
i kadetima koji izgube vojnu iskaznicu ili na drugi način ostanu bez nje;

2. jedinica, odnosno ustanova oružanih snaga, ranga samostalnog bataljuna,
puka ili višeg ranga - osobama kojima prestane aktivna vojna služba i vojnicima
koji za vrijeme služenja vojnog roka izgube vojnu iskaznicu ili na drugi
način ostanu bez nje.

Vojni obveznici dužni su čuvati vojnu iskaznicu. Ako je u vojnu iskaznicu
upisan ratni raspored, ona predstavlja vojnu tajnu.

Zabranjeno je iznositi vojnu iskaznicu iz Republike Hrvatske.

Vojni obveznik koji putuje u inozemstvo na boravak duže od 1 godine,
dužan je prije polaska u inozemstvo svoju vojnu iskaznicu predati ovlaštenom
uredu za obranu koji ga vodi u vojnoj evidenciji.

Članak 134.

Pozivanje vojnih obveznika na ostvarivanje vojne obveze, obavljaju ovlašteni
uredi za obranu kod koje ga vode u vojnoj evidenciji.

Vojni obveznik kojeg ovlašteni ured za obranu pozove u svezi s vojnom
obvezom, dužan je javiti se naznačenom tijelu na mjesto i u vrijeme koji
su označeni u pojedinačnom ili općem pozivu i sobom ponijeti stvari i isprave
određene u pozivu. .

Pojedinačni poziv, osim poziva za mobilizaciju ili za probnu mobilizaciju,
dostavlja se vojnom obvezniku najkasnije 30 dana prije dana određenoga
za početak obveza radi kojih je pozvan.

Ako se vojni obveznik ne odazove pozivu i ne opravda svoj izostanak,
tijelo koje ga je pozvalo može izdati nalog za njegovo prisilno dovođenje.
Nalog za prisilno dovođenje provode ovlaštena tijela unutarnjih poslova

Članak 135.

Ovlašćuje se ministar obrane da donese propise o: pozivanju vojnih obveznika
radi obavljanja vojne obveze: načinu na koji će se isplaćivati naknade
vojnim obveznicima pozvanim radi obavljanja vojne obveze u oružanim snagama,
te vođenju vojne evidencije vojnih obveznika

9. Postupak

Članak 136.

Sva rješenja u svezi s obavljanjem vojne obveze donosi ovlaštena uprava
za obranu, ako ovim zakonom nije drukčije određeno.

Starješina na položaju zapovjednika samostalnog bataljuna, zapovjednika
puka, njemu jednakom ili višem položaju, donosi rješenje u svezi s obavljanjem
obveze služenja vojnog roka vojnika iz vojne jedinice odnosno vojne ustanove
kojom zapovijeda i vodi je.

Žalba protiv rješenja koje je doneseno u svezi s obavljanjem vojne obveze
ne zadržava izvršenje toga rješenja.

O žalbi protiv odluke novačke komisije,rješava Ministarstvo obrane.

O žalbi protiv odluka diplomatskog predstavništva u svezi s obavljanjem
vojne obveze vojnog obveznika na boravku u inozemstvu, rješava ministar
obrane, odnosno osoba koju on ovlasti.

Članak 137.

Takse se ne mogu uvoditi ni naplaćivati glede rješenja i drugih odluka,
potvrda i drugih akata, zahtjeva, žalbi i drugih podnesaka, kao i na priloge
uz te akte, odnosno podneske u svezi s obavljanjem vojne obveze ili koji
se odnose na tu obvezu.

Glava VI.

OBRAMBENI POSTUPCI

1. Pripravnost

Članak 138.

Sukladno s utvrđenim postupcima za pripravnost, osigurava se postupanje
za ustrojbeni prijelaz oružanih snaga, tijela državne uprave i pravnih
osoba u stanje spremnosti za izvođenje obrambenih zadaća u izvanrednim
okolnostima ili u slučaju neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike, odnosno za djelovanje u ratnim uvjetima.

Nalog za provođenje propisanih postupaka za stavljanje u pripravnost
određuju sukladno sa svojom organizacijom, tijela državne uprave i pravne
osobe, koji po odredbama zakona donose obrambene i sigurnosne planove,
sukladno s nalogom Predsjednika Republike.

Članak 139.

Ministarstvo obrane određuje zadatke koji se moraju obaviti pri provođenju
pojedinih mjera pripravnosti.

Zadatke iz stavka 1. ovog članka kao i mjere pripravnosti obvezni su
provesti oružane snage, tijela državne uprave i pravne osobe na način,
po postupku i u roku određenom za njihovo provođenje.

Oružane snage, tijela državne uprave i pravne osobe iz stavka 2. ovog
članka obvezni su u svojim planovima odrediti aktivnosti i izvršitelje
za izvođenje pojedinih zadataka iz mjera pripravnosti, s obzirom na prirodu
svoje djelatnosti, ovlaštenost i druge okolnosti, pri čemu ne smiju planirati
zadatke koji bi nadmašivali namjenu i opseg pojedinačnog postupka.

2. Mobilizacija

Članak 140.

Mobilizacija obuhvaća postupke, zadatke i aktivnosti koje provode oružane
snage, tijela državne uprave i pravne osobe, sukladno sa svojim planovima
kojima se osigurava organizirani prijelaz iz mirnodopske na ratnu organizaciju.

Mobilizacija po svojem opsegu može biti djelomična ili opća, a po načinu
provođenja, tajna ili javna.

Mobilizaciju planiraju, kao dio svojih obrambenih priprema, oružane
snage, tijela državne uprave i pravne osobe koje su od posebnog značenja
za obranu. Druge pravne osobe planiraju mobilizaciju samo za obavljanje
onih zadataka koje su dužni obavljati u slučaju rata ili neposredne ugroženosti
neovisnosti i jedinstvenosti Republike, po odluci ovlaštenog tijela državne
uprave.

Odgovorne osobe za provođenje mobilizacije su:

1. u poduzećima, te drugim pravnim osobama - voditelji obrambenih priprema;

2. u oružanim snagama - zapovjednici koje odredi Predsjednik Republike;
.

3. u civilnoj zaštiti - zapovjednici određeni zakonom;

4. u službi motrenja i obavješćivanja - načelnici centara za obavješćivanje:

5. u tijelima državne uprave - ovlašteni voditelji tih tijela.

Članak 141.

Tijela državne uprave i pravne osobe koje planiraju mobilizaciju, izrađuju
svoje mobilizacijske planove na osnovi mobilizacijske procjene koja je
sastavni dio procjene vojnopolitičkih, gospodarskih i drugih uvjeta, u
slučaju napada na državu, te na osnovi odluke o načinu pripremanja i izvođenja
mobilizacije Vlade Republike Hrvatske.

Članak 142.

Ustrojavanje i način prijema, prenošenja i provođenja naloga za mobilizaciju,
te obavljanje postupaka tijekom mobilizacije, propisuje ministar obrane.

Članak 143.

Mobilizacija započinje primitkom naloga za izvođenje mobilizacije, te
završava u vremenu određenom u mobilizacijskom planu.

Nakon mobilizacije oružane snage i nositelji obrambenih priprema nastavljaju
s djelovanjem prema svojim planovima.

3. Postupa za sigurnost i čuvanje tajni

Članak 144.

Podaci u obrani, koji su određeni kao državna, vojna ili službena tajna,
mogu se prenositi tehničkim sredstvima veza samo ako se pri tome čuva i
osigurava njihova tajnost. Kod prenošenja tajnih podataka tehničkim sredstvima
veze, moraju se koristiti kriptografski postupci za njihovo čuvanje i zaštitu.

Zbog zaštite tajnosti kod uporabe elektroničkih sredstava veze, provode
se propisani postupci protuelektroničke zaštite i čuvanja.

Vlada Republike Hrvatske propisuje mjerila za određivanje tajnih podataka
obrane, te posebne i opće postupke za njihovo čuvanje, za tijela državne
uprave i pravne osobe, a Predsjednik Republike, za oružane snage.

Članak 145.

Tijela državne uprave i pravne osobe propisuju u općim aktima koji njihovi
poslovi su od posebnog značenja za obranu, te opće i posebne postupke za
njihovo čuvanje.

Pravne osobe koje se bave znanstvenoistraživačkim radom u vojne svrhe
ili proizvode naoružanje i vojnu opremu, trebaju provoditi propisane postupke
za čuvanje tih podataka.

Članak 146.

Radi sigurnosti građana i imovine i zaštite interesa obrane, za vrijeme
izvođenja vojnih vježbi, ministar obrane ili zapovjednik kojega on ovlasti,
može ograničiti slobodu kretanja, na određenom području na kojem se vježba
izvodi i u suradnji s ovlaštenim tijelom državne uprave odrediti mjere
i postupke za osiguravanje tog područja.

U ratu, vojni starješina na položaju zapovjednika puka te njemu ravan
ili viši zapovjednik, može u rajonu, zoni i na prostoru izvođenja priprema
borbenih djelovanja, privremeno ograničiti slobodu kretanja.

Ministar obrane, uz suglasnost ministra unutarnjih poslova, donosi propise
o označavanju zabranjenih područja i o načinu provođenja propisa iz stavka
1. ovog članka.

Članak 147.

Motrenje i snimanje vojnih objekata i drugih objekata koje ovlašteno
tijelo odredi keo objekte posebno značajne za obranu zemlje, i pristup
tim objektima, zabranjeni su.

Objekte iz stavka 1. ovog članka određuju: vojne objekte - ministar
obrane, a druge objekte - Vlada Republike Hrvatske.

Tijela iz stavka 2. ovog članka određuju rajone objekata posebno značajne
za obranu zemlje, na kojima se ne mogu graditi drugi objekti bez njihove
suglasnosti i rajone u kojima zemljište mogu premjeravati i istraživati
samo posebno ovlaštena tijela i pravne osobe.

Ovlašćuje se ministar obrane da propiše kriterije za određivanje objeketa
iz stavka 1. ovog članka i obvezne mjere za zaštitu takvih objekata, te
način označavanja zabrane.

Članak 148.

Pravne osobe, kad na mjestima značajnima za obranu na području Republike
obavljaju znanstvena i druga istraživanja, zajedno s inozemnim fizičkim
i pravnim osobama ili za potrebe tih osoba, odnosno u bilo kojoj drugoj
suradnji s inozemnim fizičkim i pravnim osobama, na kojima djeluju odnosno
na kojima su sadržani podaci o obrani, dužni šu prethodno pribaviti odobrenje
tijela državne uprave mjerodavnog za znanost.

Pravne osobe koje se bave istraživanjima u okviru djelokruga značajnog
za obranu i sve druge pravne osobe koje se koriste rezultatima takvih istraživanja,
ne mogu podatke o tim rezultatima davati inozemnim fizičkim i pravnim osobama
bez prethodnog odobrenja tijela iz stavka 1. ovog članka.

Pri davanju odobrenja iz stavka 1. i 2. ovog članka tijelo državne uprave
mjerodavno za znanost prethodno će pribaviti mišljenje Ministarstva obrane.

Članak 149.

Pravne osobe, te tijela koje Vlada Republike Hrvatske ovlasti zg snimanje
iz zraka područja i vodenih površina Republike Hrvatske, za potrebe premjera
zemljišta, istraživanja i prostornog uređenja, te za druge potrebe gospodarstva
i znanosti, dužni su zračne snimke prije uporabe, a najkasnije u roku od
8 dana od dana snimanja, dostaviti na pregled tijelu državne uprave ovlaštenom
za geodetske poslove.

Tijelo iz stavka 1. ovog članka u suradnji s Ministarstvom obrane pregleda
zračne snimke i određuje koje se od tih snimaka ne mogu ustupiti drugima.

Čtanak 150.

Pravne i fizičke osobe koje se bave snimanjem filmova i televizijskih
koprodukcija s inozemnim fizičkim i pravnim osobama ili za njihove potrebe,
dužni su za snimanje otvorenog prostora pribaviti suglasnost ministra obrane.

Inozemne fizičke i pravne osobe ne mogu snimati filmove i televizijske
koprodukcije na području Republike bez prethodnog odobrenja tijela iz stavka
1. ovog članka.

Članak 151.

Stručne poslove sigurnosti oružanih snaga i Ministarstva obrane organizira
i obavlja Sigurnosno-informativna služba.

Pripadnici Sigurnosno-informativne službe imaju ista prava, obveze i
ovlaštenja kao i pripadnici službe za zaštitu ustavnog poretka utvrđene
Zakonom.

Sigurnosno-informativna služba u svom radu primjenjuje metode i način
rada kao i služba iz stavka 2. ovog članka.

Kontrolu rada Sigurnosno-informativne službe obavlja Ured za zaštitu
ustavnog poretka.

Ministar obrane donijet će provedbene propise o radu Sigurnosno-informativne
službe.

Oružane snage imaju vojnu policiju za obavljanje poslova sigurnosti
vojnog prometa, za vojni red i disciplinu i za otklanjanje kažnjivih djelovanja
u oružanim snagama.

Glava VII.

MOTRENJE I OBAVJEŠĆIVANJE

Članak 152.

Za otkrivanje i praćenje svih vrsta opasnosti od elementarnih nepogoda
i sličnih nesreća ili opasnosti, te ratnih djelovanja koja mogu ugroziti
građane, oružane snage i materijalna dobra, radi obavješćivanja i uzbunjivanja
građana, pravnih osoba i tijela državne uprave, civilne zaštite i drugih
spasilačkih službi, te oružanih snaga, organizira se opći sustav motrenja
i obavješćivanja na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske.

Članak 153.

Sustav motrenja i obavješćivanja čine:

- služba motrenja i obavješćivanja;

- osnovna motrilačka mreža.

Službu motrenja i obavješćivanja čine centri za obavješćivanje, motrilačke
postaje i jedinice za uzbunu.

Osnovnu motrilačku mrežu čine elektroprivredna, vodoprivredna i druga
poduzeća, te pravne osobe koje se bave motrenjem i praćenjem prirodnih
i drugih pojava, te opasnosti kao svojom redovitom djelatnošću, iz članka
159. ovoga zakona.

Služba motrenja i obavješćivanja rabi, kod obavljanja svoje zadaće i
podatke koje joj dostavljaju nositelji dopunske motrilačke službe oružanih
snaga.

Članak 154.

Centri za obavješćivanje osnivaju se u pravilu za Republiku, županiju,
kotar ili grad, a po potrebi i u općinama.

Centri za obavješćivanje djeluju u sastavu uprava za obranu i Ministarstva
obrane koji su odgovorni za njihovo ustrojavanje i djelovanje.

Vlada Republike Hrvatske donosi odluku o ustrojstvu i djelovanju sustava
motrenja i obavješćivanja na teritoriju Republike.

Ministar obrane, uz suglasnost ministra unutarnjih poslova, određuje
način povezivanja i izmjene podataka među centrima za obavješćivanje, te
tijelima unutarnjih poslova.

Članak 155.

Centri za obavješćivanje pripremaju i prenose odluke, naloge i izvješća
o mjerama pripravnosti, mobilitaciji i drugim mjerama; prikupljaju i sređuju
podatke o svim vrstama opasnosti koje mogu ugroziti stanovništvo, oružane
snage i materijalna dobra Republike; obavješćuju i uzbunjuju stanovništvo,
pravne osobe i tijela.

U miru, centri za obavješćivanje moraju biti ustrojeni i osposobljeni
tako da mogu neprekidno obavljati poslove i zadatke iz članka 152. ovog
zakona.

Članak 156.

Motrilačke postaje ustrojavaju se radi motrenja zračnog prostora, kopna
i vodenih površina, s ciljem otkrivanja i praćenja svih vrsta opasnosti.

Motrilačke postaje se aktiviraju u slučajevima prijeteće opasnosti koja
može ugroziti ljude i materijalna i druga dobra, te u slučaju većih požara,
elementarnih nepogoda i drugih većih nesreća i opasnosti.

Članak 157.

Jedinice za uzbunjivanje formiraju se u okviru službe motrenja i obavješćivanja,
a namijenjene su osiguranju pouzdanog rada sustava za uzbunjivanje.

Uzbunjivanje stanovništva, pravnih osoba i tijela obavlja se uz primjenu
jedinstvenih znakova za uzbunu koje propisuje Vlada Republike Hrvatske.

Članak 158.

Obavješćivanje stanovništva o opasnostima od ratnih djelovanja, u slučaju
neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike, opasnosti
uslijed elementarnih nepogoda ili druge opasnosti, provodi se radiodifuznim
i razglasnim postajama, te drugim pogodnim akustičnim sredstvima i imaju
prednost u prenošenju nad svim drugim obavijestima.

Vlasnici zgrada i drugih objekata dužni su na njima dopustiti postavljanje
odgovarajućih uređaja za uzbunu.

Članak 159.

Osnovnu motrilačku službu čine pravne osobe i službe koje se u okviru
svojih djelatnosti bave motrenjem i utvrđivanjem određenih pojava, kao
što su:

1. tijela unutarnjih poslova,

2. organizacije Hrvatske pošte i telekomunikacije.

3. organizacije radija i televizije,

4. organizacije iz djelokruga željezničkog, cestovnog, riječnog, pomorskog
i zračnog prometa,

5. elektroprivredne službe,

6. vodoprivredne službe,

7. hidrometeorološke službe,

8. vatrogasne službe,

9. zdravstvene i veterinarske službe,

10. službe radiološke zaštite,

11. službe zaštite bilja,

12. organizacije iz djelokruga poljoprivrede i šumarstva,

13. seizmološke i speleološke službe,

14. službe koje se bave ekološkom zaštitom.

Članak 160.

Služba motrenja i obavješćivanja rabi pri obavljanju svojih zadataka
veze Hrvatske pošte i telekomunikacije, Hrvatske televizije, elektroprivrede,
Hrvatskog željezničkog poduzeća, te drugih posjednika sustava veza. Posebne
veze za potrebe sustava motrenja i obavješćivanja, posebno se tretiraju
i ne naplaćuju se kao komercijalne veze drugih korisnika.

Ministar obrane određuje koje su pravne osobe i službe iz članka 159.
ovog zakona dužne na vlastiti trošak povezati se sa centrima za obavješćivanje
i koju vrstu podataka su obvezne javljati centru za obavješćivanje.

Glava VIII.

OSPOSOBLJAVANJE ZA OBRANU I ZAŠTITU

Članak 161.

Građani su dužni osposobljavati se za obranu i zaštitu glede zadataka
obrane na koje su raspoređeni, radi stjecanja potrebnih znanja i vještina.

Osposobljavanje građana za potrebe oružanih snaga, te školovanje i usavršavanje
kadrova za oružane snage, zasniva se na odredbama posebnog zakona.

Sve pravne osobe obvezne su provoditi osposobljavanje građana sukladno
s planovima i programima koje donosi ovlašteno tijelo.

Osposobljavanje se provodi kroz redovni školski sustav, sustav obrane
i na drugi pogodan način.

Osposobljavanje građana provodi se u: školama i fakultetima, nastavnim
središtima za poduku, oružanim snagama, civilnoj zaštiti, službi motrenja
i obavješćivanja i pri tijelima državne uprave i pravnim osobama.

Osposobljavanje u školama unutarnjih poslova službenika unutarnjih poslova,
te osoba u pričuvnom sastavu tih tijela, izvodi se u središtima tijela
za unutarnje poslove, a ustrojava se i provodi po posebnim nastavnim planovima
koje utvrđuje ministar unutarnjih poslova.

Članak 162.

Radi uvježbavanja i provjere osposobljenosti građana, te radi provjere
funkcioniranja sustava obrane, svi nositelji obrambenih priprema ustrojavaju
se i izvode odgovarajuće vježbe.

Nositelji obrambenih priprema dužni su na zahtjev ovlaštenog državnog
organa sudjelovati u vježbama koje on organizira.

Vježbe obrane, koje se planiraju, ustrojavaju i izvode na širem ili
cijelom području Republike Hrvatske, utvrđuje ministar obrane.

Ministar obrane može donijeti propise o pripremi, ustrojavanju i izvođenju
vježbi iz stavka 1. ovog članka.

Članak 163.

Osposobljavanje građana, pripadnika službe motrenja i obavješćivanja,
kadrova koji rade na poslovima obrane i osoba koje u ratu ostaju na dužnostima
u tijelima državne uprave i pravnim osobama, može se povjeriti tijelima
koja se bave obrazovanjem odraslih i posebno osnovanim ustanovama za ovu
namjenu.

Pravne osobe za obrazovanje,odraslih osoba mogu provoditi osposobljavanje
iz stavka 1. ovog članka uz suglasnost Ministarstva obrane.

Osposobljavanje pripadnika određenih specijalnosti civilne zaštite,
službe motrenja i obavješćivanja te kadrova koji obavljaju poslove obrane
i drugih obveznikti poduke, provodi Ministarstvo obrane.

Članak 164.

Organizacije odgoja, osnovnog, srednjeg i visokog obrazovanja, ustrojavaju
poduku mladeži za obranu, osobnu i uzajamnu zaštitu, u okviru svojeg cjelokupnoga
programa obrazovanja.

Osposobljavanje mladeži iz obrane u organizacijama iz stavka 1. ovog
članka provodi se:

1. po posebnom predmetu,

2. u predmetima u koje su ugrađeni odgovarajući sadržaji, značajni za
obranu i zaštitu,

3. u drugim aktivnostima značajnima za obranu.

Osposobljavanje mladeži iz stavka 1. ovog članka provodi se prema planovima
i programima što ga donosi ovlašteno tijelo, uz suglasnost Ministarstva
obrane.

Za provođenje osposobljavanja mladeži za obranu i zaštitu odgovorni
su organi i organizacije iz stavka 1. ovog članka.

Nadzor nad provođenjem poduke iz stavka 1. ovog članka, u ovlasti je
Ministarstva prosvjete, kulture i športa.

Članak 165.

Osobe na čelničkim dužnostima, stručni kadrovi i kadrovi koji provode
obrambene aktivnosti u tijelima državne uprave i pravnim osobama, dužni
su pohađati seminare i druge oblike osposobljavanja za obavljanje poslova,
odnosno svojih zadaća u ratu.

Programe i način provođenja osposobljavanja iz stavka 1. ovog članka
donosi i utvrđuje Ministarstvo obrane.

Članak 166.

Pripadnicima službe motrenja i obvješćivanja, jedinica veze i kriptozaštite,
fizičkim osobama i drugim obaveznicima koji su u radnom odnosu za vrijeme
osposobljavanja i vježbi, te obavljanja drugih dužnosti iz osposobljavanja,
pripada naknada plaće u visini koja se utvrđuje na osnovi prosječne plaće
za posljednja 3 mjeseca prije pozivanja za obavljanje tih obveza ili za
posljednji mjesec prije pozivanja na izvršenje tih dužnosti, ako je to
za njih povoljnije.

Osobama iz stavka 1. ovog članka koje nisu zaposlene pripada naknada
u visini i pod uvjetima koje utvrdi Ministarstvo obrane. Visina te naknade
ne može biti manja od 80% prosječne mjesečne plaće zaposlenih u privredi
Republike, ostvarena u prethodnom mjesecu.

Osobama iz stavka 1. ovog članka koje ostvaruju pravo na mirovinu ili
primaju novčanu naknadu zbog privremene nezaposlenosti, pripada mirovina,
odnosno novčana naknada za vrijeme poduke i vježbi, odnosno obavljanja
drugih dužnosti obrane.

Naknade predviđene odredbama ovog članka ne pripadaju osobama koje su
pozvane na poduku i vježbe, odnosno na druge dužnosti u obrani u vrijeme
njihovog dnevnog ili tjednog odmora, odnosno u dane kada te osobe ne rade,
ali im pripada besplatna hrana i smještaj ako te dužnosti obavljaju izvan
mjesta svog prebivališta i ako im nije omogućen smještaj i prehrana u vlastitom
domu.

Naknade predviđene odredbama ovog članka isplaćuju se na teret sredstava
tijela koji je ustrojio osposobljavanje, odnosno kod kojih se obavljaju
druge dužnosti iz obrane.

Članak 167.

Osobe iz članka 166. ovog zakona koje su pozvane da sudjeluju u osposobljavanju,
odnosno da obavljaju druge dužnosti iz obrane, a koje se izvode izvan njihova
prebivališta ili boravišta, imaju pravo na naknadu troškova za prijevoz
sredstvima javnog prometa i naknadu troškova za prehranu i smještaj.

Naknada iz stavka 1. ovog članka isplaćuje se na teret sredstava tijela
koja su ustrojila poduku ili vježbe, odnosno kod kojih se obavljaju druge
dužnosti iz obrane.

Propise o uvjetima i visini naknade iz stavka 1. ovog članka donosi
Ministarstvo obrane.

Članak 168.

Osoba koja je pozvana na osposobljavanje, odnosno na obavljanje drugih
dužnosti iz obrane, a za to vrijeme bez svoje krivice bude ranjena, povrijeđena
ili ozlijeđena, te zbog toga kod nje nastupi tjelesno oštećenje od najmanje
20% ima pravo na jednokratnu novčanu pomoć čija se visina određuje prema
stupnju tjelesnog oštećenja.

Ako osoba iz stavka 1. ovog članka pogine ili umre od zadobivene rane,
povrede ili ozljede, jednokratna novčana pomoćpripada njezinoj obitelji.

Pomoć iz stavka 2. ovog članka isplaćuje se iz sredstava tijela koja
su ustrojila osposobljavanje, odnosno kod kojih se obavljaju druge dužnosti
iz obrane.

Propise o visini, uvjetima i postupku ostvarivanja jednokratne novčane
pomoći donosi Vlada Republike Hrvatske.

Članak 169.

Obvezniku poduke koji je prema odredbama ovoga zakona dužan osposobljavati
se, na njegov zahtjev, osposobljavanje se odlaže iz ovih razloga:

1. ako je bolestan - do narednog pozivanja na poduku nakon ozdravljenja;

2 .ako je neposredno pred odlazak odnosno u vrijeme odlaska ili trajanja
osposobljavanja nastupila smrt u kućanstvu u kojem je živio, u obitelji
- do idućeg pozivanja na osposobljavanje;

3. ako bi zbog smrti ili teške bolesti u kućanstvu ili zbog elementarne
nepogode, kućanstvo bilo dovedeno u težak položaj njegovim odlaskom na
osposobljavanje - dok taj obveznik ne sredi prilike u kućanstvu, a najduže
za vrijeme od 6 mjeseci;

4. zbog neodloživih poljoprivrednih radova ako u njegovu kućanstvu nema
drugog člana sposobnog za privređivanje - do narednog pozivanja na osposobljavanje;

5. zbog drugih osobito opravdanih razloga - do narednog pozivanja na
poduku.

Osposobljavanje obveznika se tijekom trajanja može prekinuti zbog razloga
navedenih u točki 1., 2. i 3. stavka 1. ovog članka.

Uza zahtjev za odlaganje poduke prilaže se liječničko uvjerenje, ako
se odlaganje traži zbog bolesti, a postojanje utvrđuje ovlaštena uprava
za obranu na temelju podnesenih dokaza.

Zahtjev za odgodu pohađanja osposobljavanja ili vježbe podnosi se u
roku od 8 dana, od dana primitka poziva za pohadanje osposobljavanja ili
vježbe, a ako se odgoda traži zbog razloga navedenih u točki 1. do točke
3. stavka 1. ovog članka, zahtjev se može podnijeti i kad nastane razlog
zbog kojeg se traži odgoda osposobljavanja.

Članak 170.

Organizacija pričuvnih vojnih starješina, kao strukovna organizacija:

1. surađuje kod osposobljavanja stanovništva i po potrebi kod izvođenja
drugih programa osposobljavanja za obranu i zaštitu;

2. surađuje kod usmjeravanja mladeži u vojna i obrambena zvanja, te
izbora za vojne škole i škole pričuvnih časnika.

Organizacija pričuvnih vojnih starješina sukladno sa svojom ulogom i
djelovanjem ostvaruje i razvija i druge aktivnosti za jačanje stručne osposobljenosti
pričuvnih vojnih starješina, te obrambene spremnosti.

Glava IX.

SLUŽBENIČKI ODNOSI

Članak 171.

Na ustrojstvo, prava i obveze u radu, te odgovornost službenika u Ministarstvu
obrane i na službenike koji obavljaju poslove i zadatke obrane u drugim
tijelima državne uprave, primjenjuju se opći propisi koji važe za službenike
u tijelima državne uprave, ako ovim zakonom nije drugačije određeno.

Na djelatne vojne osobe i službenike koji obavljaju dužnost vojnih starješina
u oružanim snagama primjenjuju se i odredbe posebnog zakona, koji se odnose
na djelatne vojne osobe glede izvršavanja naloga, posebnih ovlaštenja vojnih
osoba i posebnih dužnosti vojnih starješina.

Na službenike koji obavljaju stručne poslove obrane u pravnim osobama,
primjenjuju se opći propisi o radnim odnosima, ako ovim zakonom nije drukčije
određeno.

Na službenike Ministarstva obrane primjenjuju se i odredbe članka 42.
ovog zakona.

Članak 172.

Na rad u Ministarstvo obrane može se primiti osoba koja, osim uvjeta
određenih zakonom za službenika državne uprave, ispunjava i ove posebne
uvjete:

1. da nije osuđivana za kaznena djela protiv službene dužnosti, javnih
ovlaštenja, za kaznena djela protiv oružanih snaga, za kaznena djela izvršena
iz koristoljublja ili za druga kaznena djela izvršena iz nečasnih pobuda;

2. da protiv nje nije otvorena istraga odnosno da se ne vodi kazneni
postupak za kaznena djela iz točke 1. ovog članka;

3. da je državljanin Republike Hrvatske;

4. da je regulirala obvezu služenja vojnog roka (za muškarce):

5. da joj pravomoćnom presudom nije zabranjeno obavljanje određenih
djelatnosti, odnosno dužnosti za vrijeme trajanja takve zabrane.

Iznimno od točke 3. stavka 1. ovog članka, poslove i zadatke koji su
od osobitog interesa za obranu, mogu obavljati i stranci, uz prethodnu
suglasnost ministra obrane.

Članak 173.

Službeniku Ministarstva obrane prestaje radni odnos po sili zakona,
ako prestane ispunjavati posebne uvjete iz članka 42. i 172. ovog zakona.

Članak 174.

Za obavljanje određenih zadataka i poslova, posebno značajnih za obranu,
službenički odnos se može sklopiti s osobom i bez raspisivanja natječaja
odnosno oglasa.

Poslove i zadatke iz stavka 1. ovog članka određuje ministar obrane.

Članak 175.

Kada to zahtijevaju interesi obrambenih poslova (dežurstvo, poduka i
vježbe, provjere mobilizacije i borbene spremnosti, naređene mjere pripravnosti,
novačenje i upućivanje novaka na služenje vojnog roka, elementarne nepogode
i druge nesreće, te drugi neodgodivi poslovi) službenik Ministarstva obrane
dužan je te poslove obavljati i duže od punoga radnog vremena.

Članak 176.

Ministar obrane ili osoba koju on ovlasti može, zbog izvanrednih potreba
obrane, prekinuti ili odgoditi korištenje godišnjeg odmora službeniku ili
naložiti da se službenik u određenom vremenu ne udaljava iz mjesta boravka,
ako te poslove ne bi mogao obaviti drugi službenik, odnosno ako to zahtijeva
neodgodivo izvršenje određenog posla obrane, dok traju takvi razlozi.

Troškovi koji se priznaju službeniku za slučaj prekidanja ili odgode
godišnjeg odmora utvrđuju se općim aktom Ministarstva obrane.

Članak 177.

Težom povredom službeničkih obveza u Ministarstvu obrane, pored onih
utvrđenih posebnim zakonom, smatra se i:

1) izdavanje ili izvršenje naloga kojim se očigledno ugrožava sigurnost
ljudi i imovine;

2) nepoduzimanje ili neodgovarajuće poduzimanje mjera, u svezi sa svojim
dužnostima, potrebnim za sigurnost ljudi ili povjerenih sredstava i stvari;

3) podnošenje netočnih izvješća kojima je nanesena šteta pripremama
za obranu;

4) svaka radnja, odnosno propuštanje radnje, koja omogućava, ometa ili
otežava ostvarivanje priprema za obranu:

5) ponašanje koje šteti ugledu Ministarstva obrane;

6) izbjegavanje obveze stručnog usavršavanja.

Članak 178.

Službenicima Ministarstva obrane koji obavljaju posebno teške i po zdravlje
štetne poslove, računa se mirovinski staž s uvećanjem od najviše 15 mjeseci
osiguranja, za 12 mjeseci efektivno provedenih na takvim poslovima.

Pravo po stavku 1. ovog članka ostvaruju i službenici kojima se radna
sposobnost, zbog posebnih uvjeta rada i prirode poslova koje obavljaju,
bitno smanjuje.

Poslove i zadatke iz stavka 1. i 2. ovog članka stupanj uvećanja te
način uplate doprinosa za osiguravajuće vrijeme s povećanjem, određuje
Vlada Republike Hrvatske, na prijedlog ministra obrane.

Članak 179.

Službeniku Ministarstva obrane nije dopušteno obavljanje ovih djelatnosti
osobnim radom ili uslužnom djelatnošću:

- izrada ili nadopuna obrambenih i sigurnosnih planova, odnosno izvođenje
osposobljavanja za izradu tih planova;

- osposobljavanje pričuvnog sastava oružanih snaga i pripadnika civilne
zaštite, službe motrenja i obavješćivanja, kriptozaštite i drugih obrambenih
snaga;

- dezaktiviranje neeksplodiranih ubojnih sredstava.

Glava X.

FINANCIRANJE OBRANE

Članak 180.

U državnom proračunu osiguravaju se sredstva za:

1) oružane snage i ostvarivanje vojne obveze i materijalne obveze za
potrebe oružanih snaga: provođenje određenih priprema u poduzećima i drugim
pravnim osobama posebno značajnima za oružane snage i obranu države; izgradnju
objekata posebno značajnih za obranu države; subvencioniranje određenih
vrsta proizvodnje za obranu; stvaranje nerobnih rezervi za potrebe obrane;
znanstvenoistraživačke radove za potrebe obrane;

2) utvrđivanje i održavanje robnih rezervi za potrebe države u slučaju
kriznih situacija;

3) pripreme organa i tijela Republike Hrvatske za rad u ratu, izgradnju
objekata i nabavu uređaja, opreme i drugih sredstava nužnih za rad u ratu
tih organa i tijela;

4) opremanje i osposobljavanje sustava motrenja i obavješćivanja;

5) zadaće obrane koje postavlja poduzećima i drugim pravnim osobama
u dijelu koji nadilazi njihove mogućnosti:

6) poduku obveznika za ratne dužnosti u tijelima državne uprave:

7) programe i aktivnosti od posebnog značenja za obrambene pripreme
Republike Hrvatske:

8) uređenje područja za obranu;

9) druge obrambene zadatke određene zakonom obrambenim planom Republike.

Članak 181.

Ne plaćaju se porezi i pristojbe: na sredstva naoružanja i opreme za
oružane snage i sredstva naoružanja i opreme, namijenjena za poduku obveznika
za obranu: na uređaje i sredstva opreme civilne zaštite i vatrogasnih jedinica;
službe motrenja i obavješćivanja; na sredstva osobne i kolektivne zaštite
što su ih prema odredbama ovoga zakona i propisa donesenih na temelju ovoga
zakona, dužni nabaviti građani i tijela državne uprave i pravne osobe;
na objekte, uređaje i sredstva veze koji služe za potrebe obrane: na objekte
i uređaje namijenjene za proizvodnju naoružanja i vojne opreme; na sredstva
rezervi za izvanredne potrebe obrane koje nabavljaju jedinice i ustanove
oružanih snaga, redarstvo i tijela državne uprave, te na objekte i uređaje
koji se drže kao rezervni kapaciteti za potrebe obrane u ratu.

Porezima i drugim pristojbama, prema ovom članku, razumijevaju se porezi,
carine, depoziti, takse i slična davanja predviđena zakonom i drugim propisima
Republike Hrvatske.

Glava XI.

KAZNENE ODREDBE

Članak 182.

Novčanom kaznom od 20.000 dinara kažnjava se za prekršaj pravna osoba:

1. ako ne uskladi svoju organiziranost i djelovanje s ovim zakonom u
roku od 6 mjeseci po donošenju propisa iz članka 199. ovog zakona;

2. ako planove obrane ili sigurnosne planove ne uskladi s odgovarajućim
planovima državnih tijela (članak 36.);

3. ako sredstvima i opremom sa kojom raspolaže postupa u suprotnosti
s materijalnom obvezom, prema onome što određuje zakon (članak 20. točka
9.);

4. ako ne organizira i ne izvodi pripreme za svoj rad u ratu i izvanrednim
okolnostima sukladno s nalogom ovlaštenog državnog tijela (članak 34. i
35. stavak 1.);

5. ako u općim aktima ne odredi koji su poslovi od posebnog značenja
za obranu, te opće i posebne postupke za njihovo čuvanje (članak 145. stavak
1);

6. ako ne izvodi propisane postupke za osiguravanje podataka i ako se
protivno zakonu bavi znanstvenoistraživačkim radom u vojne svrhe ili proizvodnjom
vojničke opreme i naoružanja (članak 145. stavak 2. i članak 20. točka
16.);

7. ako prethodno ne dobije dopuštenje ovlaštenog tijela za obavljanje
znanstvenih istraživanja na području Republike zajedno sa stranim fizičkim
i pravnim osobama ili za takve osobe, odnosno za davanje nalazaka tim osobama,
na područjima koja su propisom određena kao značajna za obranu (članak
148. stavak 1. i 2.);

8. ako snima otvoreni prostor na teritoriju Republike bez dopuštenja
(članak 150.);

9. ako snima iz zraka bez dopuštenja ili ako zračne snimke ne pošalje
na pregled prije njihove uporabe (članak 149.);

Novčanom kaznom od 10.000 dinara kažnjava se i odgovorna osoba u pravnoj
osobi, za prekršaj iz stavka 1. ovog članka.

Članak 183.

Novčanom kaznom od 10.000 dinara kažnjava se za prekršaj odgovorna osoba:

1. ako ne ustrojava ili ne izvodi pripreme za rad u ratu (članak 34.
i 35.);

2. ako ne postupa sukladno nalogu, odnosno uputama inspektorata za obranu
ili druge ovlaštene osobe (članak 28.);

3. ako prenosi podatke o obrani, koji su određeni kao državna, vojna
ili službena tajna u suprotnosti s člankom 144. ovoga zakona;

4. ako u općim aktima ne odredi dijelove koji su od posebnog značenja
za obranu, te opće i posebne postupke za njihovo čuvanje (članak 145. stavak
1).

Članak 184.

Novčanom kaznom od 30.000 do 50.000 dinara kažnjava se za prekršaj inozemna
pravna osoba:

1. ako na teritoriju Republike Hrvatske bez dopuštenja ovlaštenog tijela
obavlja znanstvena istraživanja ili neovlašteno koristi rezultate tih istraživanja
na područjima koja su propisima određena kao značajna za obranu (članak
148. stavak 1);

2. ako bez dopuštenja ovlaštenog tijela snima ili neovlašteno koristi
snimke otvorenih prostora na području Republike Hrvatske (članak 150. stavak
2).

Za prekršaje iz točke 1. i 2. stavka 1. ovog članka počinitelju se,
zajedno s kaznom, izriče i sigurnosna mjera oduzimanja pisanog, odnosno
snimljenog materijala.

Članak 185.

Novčanom kaznom od 10.000 dinara kažnjava se za prekršaj stranac:

1. ako bez dopuštenja ovlaštenog tijela na području Republike Hrvatske
obavlja znanstveno istraživanje ili neovlašteno koristi rezultate tih istraživanja
na područjima koja su propisima određena kao značajna za obranu (članak
148. stavak 1);

2. ako bez dopuštenja ovlaštenog organa snima ili neovlašteno koristi
snimke otvorenih prostora na području Republike Hrvatske (članak 150.).

Za prekršaj iz točke 1. i 2. stavka 1. ovog članka počinitelju se, zajedno
s kaznom, izriče sigurnosna mjera oduzimanja pisanog ili snimljenog materijala.

Članak 186.

Novčanom ksznom od najmanje 10.000 dinara kažnjava se za prekršaj pojedinac:

1. ako se na poziv ovlaštenog tijela bez opravdanog razloga ne javi
na mjesto i u vremenu koji su navedeni u pojedinačnom ili općem pozivu
(članak 15.)

2. ako u propisanom roku ne prijavi ovlaštenom tijelu promjenu iz članka
17. stavka 1:

3. ako ne provodi mjere pripravnosti sukladno nalogu Predsjednika Republike
iz člank 138. stavak 2. ovog zakona:

4. ako ne postupa sukladno s propisima za izradu obrambenih, razvojnih
i sigurnosnih planova (članak 20. stavak 1. točka 2);

5. ako se bez odgovarajuće suglasnosti, odnosno dopuštenja, kreće na
području iz članka 146. ovog zakona;

6. ako bez dopuštenja ili u suprotnosti s danim dopuštenjem zajedno
sa stranim fizičkim ili pravnim osobama, odnosno za njih snima otvorene
prostore na području Republike Hrvatske (članak 150. stavak 1).

Za prekršaje iz točke 6. stavka 1. ovog članka počinitelju se izriče,
zajedno sa kaznom, i sigurnosna mjera oduzimanja snimljenog materijala.

Članak 187.

Novčanom kaznom od 10.000 do 100.000 dinara ili zatvorskom kaznom do
30 dana kaznit će se za prekršaj novak ili osoba u pričuvnom sastavu ako
se bez opravdanog razloga ne odazove pozivu ovlaštenog tijela, u vrijeme
i na mjesto koji su označeni u pojedinačnom, odnosno općem pozivu, za uvođenje
u vojnu evidenciju, novačenje, liječničke i druge preglede i ispitivanjašto
ih propiše ministar zdravstva uz suglasnost ministra obrane, te za služenje
vojnog roka, odnosno na civilnu službu, vojnu vježbu ili vojnostručno osposobljavanje,
što ih izvodi u ustrojstvu ovlaštenih tijela i koja se priznaje kao izvođenje
vojne vježbe, te za primanje, odnosno vraćanje osobne vojne opreme ili
za drugu vojnu službu (članak 15. stavak 1., članak 72., članak 73., članak
77. stavak 1., članak 80., članak 86. stavak 4., članak 95., članak 117.
i članak 118. stavak 4. i 6., članak 134. stavalt 2);

Kaznom iz stavka 1. ovog članka kaznit će se za prekršaj i vojni obveznik
koji, pošto se odazove pozivu, samovoljno napusti vojnu vježbu ili vojnostručno
osposobljavanje koje se priznaje kao izvođenje vojne vježbe, odnosno drugu
vojnu službu, a i vojni obveznik koji ne primi, odnosno ne vrati u ispravnom
stanju ili ne čuva i ne održava na propisan način, vojnu opremu ili je
ne ponese kada je to određeno pozivom ovlaštenog tijela (članak 15. stavak
1., članak 117.. članak 118. stavak 4. i 6., članak 134. stavak 2).

Članak 188.

Novčanom kaznom od 10.000 do 50.000 dinara ili kaznom zatvora do 15
dana kaznit će se za prekršaj novak ili osoba u pričuvnom sastavu:

1. ako u propisanom roku ne prijavi ovlaštenom tijelu promjene iz članka
17;

2. ako se u roku propisanom u članku 127. i članku 128. ovog zakona
ne prijavi diplomatskom predstavništvu, odnosno ovlaštenom tijelu;

3. ako iznese vojnu iskaznicu iz zemlje ili je pokuša iznijeti, odnosno
ako je ne preda ovlaštenom tijelu prije polaska u inozemstvo, na boravak
dulji od 1 godine (članak 133. stavak 6).

Kaznom zatvora do 30 dana kaznit će se novak ili osoba u pričuvnom sastavu
koja je počinila prekršaj iz stavkt 1. točke 1. i 2. ovog članka, ako joj
se zbog neprijavljivanja u smislu odredaba ovoga zakona nije moglo pravovremeni
dostaviti poziv za vojnu službu ili se zbog toga nije mogla pravovremeno
javiti na vojnu službu (članak 17).

Članak 189.

Novčanom kaznom od 15.000 do 50.000 dinara kaznit će se za prekršaj
poduzeće ili druga pravna osoba ako u pro pisanom roku ne prijavi ovlaštenom
tijelu zakonom utvrđene promjene o vojnom obvezniku (članak 17).

Za prekršaj iz stavka 1. ovog članka kažnit će se novčanom kaznom od
5.000 do 50.000 dinara i odgovorna osoba u poduzeću, odnosno drugoj pravnoj
osobi.

Glava XII.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 190.

Novaci, građani Republike Hrvatske, neće se, od dana stupanja na snagu
ovog zakona, upućivati na služenje vojnog roka u JNA izvan teritorija Republike
Hrvatske.

Novaci, građani Republike Hrvatske iz stavka I. ovoj članka ne mogu
se tijekom služenja vojnog roka premještati izvan teritorija Republike
Hrvatske bez suglasnost Ministarstva obrane.

Članak 191.

Ukoliko se konfederativnim dogovorom saveza suverenih država utvrđi
da će se pojedini vidovi i rodovi oružanih snaga organizirati zajednički,
tada se neće primjenjivati odredbe ovoga zakona, ako je njime drugačije
regulirano.

Članak 192.

U uvjetima iz članka 191. ovog zakona novaci, građani Republike Hrvatske,
određene vojnoevidencijske specijalnosti upućivat će se na služenje vojnog
roka i izvan područja Republike Hrvatske.

Članak 193.

Na pripadnike Zbora narodne garde primjenjivat će se odredbe Zakona
o unutarnjim poslovima do donošenja zakona o službi u oružanim snagama.

Članak 194.

Pričuvni sastav Teritorijalne obrane, danom stupanja na snagu ovog zakona,
prevodi se u pričuvni sastav Zbora narodne garde.

Sve starješine oružanih snaga Republike Hrvatske dužne su u roku od
mjesec dana od dana stupanja na snagu ovog zakona, dati prisegu utvrđenu
člankom 97. ovog zakona.

Starješinama koje odbiju davanje prisege iz stavka 1. ovog članka, prestaje
vojna služba u oružanim snagama Republike Hrvatske.

Članak 195.

Ministarstvo unutarnjih poslova preuzet će obavljanje poslova sustava
zaštite i spašavanja najkasnije do 1. listopada 1991. godine.

Štab civilne zaštite Republike Hrvatske prelazi u sastav Ministarstva
unutarnjih poslova danom preuzimanja poslova iz stavka 1.

Članak 196.

Odredbe glave IV. i V. ovoga zakona kao i druge odredbe o oružanim snagama
i vojnoj obvezi primjenjuju se sukladno s odredbama članka 140. Ustava
Republike Hrvatske.

Danom stupanja na snagu odredaba glave IV. i V. ovoga zakona, na teritoriju
Republike Hrvatske stavljaju se izvan snage odredbe Zakona o općenarodnoj
obrani ("Službeni list SFRJ", broj 21/82 i 35/91) i Zakona o
vojnoj obavezi ("Službeni list SFRJ", broj 64/85, 26/89 i 30/91).

Članak 197.

Zaposleni u Ministarstvu obrane do donošenja posebnog zakona, zbog posebnih
uvjeta, težine i prirode poslova i odgovornosti, ostvaruju pravo na uvećanu
plaću za 20% u odnosu na plaće za iste ili slične poslove službenika u
drugim tijelima državne uprave.

Poslove i zadatke za koje se uvećavaju sredstva za plaće službenika
iz stavka 1. ovog članka te postotak uvećanja određuje ministar obrane.

Članak 198.

Vlada Republike Hrvatske i tijela državne uprave tijela koja su ovim
zakonom ovlašteni da donesu propise za ostvarivanje ovoga zakona, donijet
će te propise u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga zakona.

Propisi doneseni u skladu s odredbama Zakona o općenarodnoj obrani ("Narodne
novine", broj 27/84, 33/89 i 47/90) ostaju na snazi do donošenja propisa
iz stavka 1. ovog članka, ukoliko su u skladu s odredbama ovoga zakona.

Članak 199.

Poduzeća te druge pravne osobe obvezni su uskladiti svoje ustrojstvo
i djelovanje s ovim zakonom u roku d 6 mjeseci, od dana stupanja na snagu
ovoga zakona.

Članak 200.

Općinski organi uprave nadležni za poslove narodne obrane nastavljaju
s radom do donošenja zakona o županijama i zakona o kotarevima i općinama.

Članak 201.

Danom stupanja na snagu ovoga zakona prestaje važiti Zakon o općenarodnoj
obrani ("Narodne novine". broj 27/84. 33/89 i 47/90 i 4/91),
osim odredbi članaka 120. do 193. Zakona o općenarodnoj obrani - pročišćeni
tekst ("Narodne novine", broj 4/91).

Članak 202.

Ovaj zakon stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 800-01/91-01/07

Zagreb, 26. lipnja 1991

SABOR REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Vijeća udruženog rada

Ivan Matija, v. r.

Predsjednik Vijeća općina

Luka Bebić, dipl. ing., v. r.

Predsjednik Društveno-političkog vijeća

Ivan Vekić, v. r.

Predsjednik Sabora

dr. Žarko Domljan,v.r.

Zakon, NN 49/1991-1230
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)