## Uputa za jedinstvenu primjenu Odluke o adekvatnosti kapitala banaka

### NN 195/2003 (12.12.2003.), Uputa za jedinstvenu primjenu Odluke o adekvatnosti kapitala banaka

# Hrvatska narodna banka

3102

Na
osnovi članka 39. točke 2. pod i) Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne
novine«, broj 36/2001.) i točke 11.1. Odluke o adekvatnosti kapitala banke
(»Narodne novine«, broj 17/2003.) guverner Hrvatske narodne banke donosi

## UPUTU

### ZA JEDINSTVENU PRIMJENU ODLUKE O ADEKVATNOSTI KAPITALA BANAKA

OPĆE
ODREDNICE

Ovom
uputom propisuje se način jedinstvene primjene Odlu­ke o adekvatnosti kapitala
banke (»Narodne novine«, broj 17/2003.) – u nastavku teksta: Odluka.

Izvješće u smislu ove odluke dostavlja se na
obrascima koje možemo podijeliti u dvije skupine. Prvu skupinu čine obrasci
koje dostavljaju sve banke, to su:

– Pokrivenost kapitalnih zahtjeva kapitalom (obrazac
PKZ)

– Stopa adekvatnosti kapitala (obrazac SAK)

– Jamstveni kapital (obrazac JK2)

– Knjiga trgovanja – dnevna stanja (obrazac KT-DS)

– Detaljna knjiga trgovanja (obrazac DKT)

– Kreditnim rizikom ponderirana bilančna aktiva
(obrazac PBA)

– Kreditnim rizikom ponderirane izvanbilančne rizične
stav­ke (obrazac PIRS)

– Kreditni rizik ostalih izvanbilančnih rizičnih
stavaka (obrazac KOIRS)

– Otvorene pozicije u pojedinim valutama (VR1) i
Izračun kapitalnog zahtjeva za valutni rizik (VR2)

– Kapitalni zahtjev za rizik prekoračenja dopuštenih
izlo­že­nosti (obrazac PDI).

Drugu skupinu čine obrasci koje dostavljaju banke
koje u skladu s točkom 3.2. Odluke prelaze minimalni obujam aktivnosti u knjizi
trgovanja. Tu skupinu obrazaca čine:

– Specifični kamatni rizik po pojedinoj valuti
(obrazac SK)

– Opći kamatni rizik po pojedinoj valuti (obrazac OK1
ili obrazac OK2)

– Kapitalni zahtjev za rizik ulaganja u vlasničke
vrijednosne papire (obrazac VVP)

– Kapitalni zahtjev za robni rizik (obrazac RR)

– Kapitalni zahtjev za opcije (obrazac RPO)

– Kapitalni zahtjev za rizik namire (obrazac RN)

– Kapitalni zahtjev za rizik druge ugovorne strane
(obrazac RDS).

Obrasci su dani u prilogu ove upute i njezin su
sastavni dio.

Banke dostavljaju obrasce na papiru i elektronički. Obrasci
se dostavljaju u elektroničkom obliku prema odgovarajućoj uputi za dostavljanje
izvješća za nadzor banaka na magnetnom mediju koju propisuje Hrvatska narodna
banka.

*Obrazac SAK* – Stopa adekvatnosti kapitala banka ne do­stav­lja
na magnetnom mediju, već samo na papiru.

Banka
je dužna nerevidirani obrazac KT-DS dostavljati Hrvatskoj narodnoj banci na
magnetnom mediju i u papirnom obliku u sklopu nekonsolidiranoga mjesečnoga
statističkog izvješća u rokovima propisanima Uputom za popunjavanje Statističkog
iz­vješ­ća banke.

*Obrazac
VR1* –
Otvorene pozicije u pojedinim valutama i obrazac VR2 – Izračun kapitalnog
zahtjeva za valutni rizik banka nije dužna dostavljati na magnetnom mediju ni
na papiru u sklopu ove upute ukoliko ih dostavlja u sklopu Odluke o ograničavanju
devizne pozicije banaka valutnom riziku.

Ostala
nerevidirana izvješća definirana ovom uputom svaka banka dostavlja Hrvatskoj
narodnoj banci tromjesečno sa stanjem na dan 31. ožujka, 30. lipnja, 30. rujna
i 31. prosinca. U obrasce se unose stanja financijskih instrumenata na
posljednji dan u tromjesečju. Krajnji je rok za dostavu dvadeset peti (25.) dan
nakon što je isteklo tromjesečje za koje se izvješće podnosi.

Revidirana
izvješća sa stanjem na dan 31. prosinca definirana ovom uputom svaka banka
dostavlja petnaest (15) dana nakon datuma izdavanja izvješća revizora o
obavljenoj reviziji, a najkasnije do 30. travnja tekuće godine za proteklu
godinu.

Nadređena banka u grupi banaka dostavlja Hrvatskoj
narodnoj banci sva izvješća definirana ovom uputom za cijelu grupu u rokovima
propisanima Odlukom o konsolidiranim financijskim izvješćima grupe banaka.

U
zaglavlju svakog izvješća iz ove upute navode se sljedeći podaci:

*Naziv
banke* –
navesti puni ili skraćeni naziv banke, a u konsolidiranome revidiranome
posebnom izvješću navesti puni ili skraćeni naziv nadređene banke i dodati
riječ »Grupa«.

*MB
banke* –
navesti matični broj banke koji određuje Državni zavod za statistiku, a u
konsolidiranome revidiranome posebnome nadzornom izvješću navesti matični broj
nadređene banke koja je odgovorna za sastavljanje konsolidiranih izvješća grupe
banaka.

*Oznaka
izvješća* –
navesti jednu od sljedećih oznaka:

»NP« za
nekonsolidirano nerevidirano privremeno nadzorno izvješće

»NR« za
nekonsolidirano revidirano posebno nadzorno izvješće

»KR« za
konsolidirano revidirano posebno nadzorno izvješće

»KP«
konsolidirano nerevidirano privremeno nadzorno izvješće.

*Datum* – posljednji dan izvještajnog razdoblja u obliku *ddmmgggg*.

Prilikom dostavljanja izvješća na magnetnom mediju
svi iznosi u novčanim jedinicama navode se u punom iznosu novčane jedinice u
kojoj su izražene (npr. ukoliko je vrijednost pozicije 100.000,60 kuna, u
obrazac se upisuje iznos 100.000,60, dakle, uključujući i iznos u lipama).

Svi
novčani iznosi u izvješćima na papiru koja se sastavljaju prema ovoj uputi,
navode se u tisućama kuna. Ostatak koji iznosi 500 ili više kuna, zaokružuje se
na tisuću kuna, a ostatak koji iznosi manje od 500 kuna, zanemaruje se. Ako
pojedinačna stav­ka izvješća iznosi manje od 500 kuna, iskazuje se u izvješću
kao nula.

U vezi
sa zaokruživanjem na tisuće kuna iznosa koji se unose u obrasce izvješća na
papiru, posebno se napominje da je banka dužna precizno provoditi
zaokruživanje. To znači da banka sva izvješća iz ove upute prvo sastavlja u
punim iznosima (u kunama i lipama) i potom provodi zaokruživanje konačnih
iznosa koji se unose u pojedinu stavku izvješća.

Prilikom
utvrđivanja razreda u vremenskom intervalu pozicija se upisuje prema konkretnom
broju dana u dotičnom vremenskom intervalu.

Iznosi
izraženi u stranim valutama preračunavaju se u kune primjenom srednjeg tečaja
Hrvatske narodne banke koji vrijedi na dan sastavljanja izvještaja, osim onda
kada je Odlukom ili ovom uputom drugačije određeno.

1.
IZRAČUN STOPE ADEKVATNOSTI KAPITALA

Izračun
stope adekvatnosti kapitala dostavlja se na dvama obrascima, to su: Pokrivenost
kapitalnih zahtjeva kapitalom (obrazac PKZ) i Stopa adekvatnosti kapitala
(obrazac SAK).

1.1.
Obrazac PKZ – Pokrivenost kapitalnih
zahtjeva kapitalom

Ovaj obrazac
banka popunjava tako da po osnovama koje su navedene, upisuje iznos
izračunatoga kapitalnog zahtjeva s te osnove. Npr. u retku pod rimskim brojem I
u stupcu »Ukupni kapitalni zahtjev« banka navodi izračunati kapitalni zahtjev
za ponderiranu bilančnu aktivu, koji se dobiva množenjem iznosa navedenog u
obrascu PBA u polju 2019 sa 10% (odnosno sa 0,1). Nadalje u retku pod rimskim
brojem II u istom stupcu banka navodi izračunati kapitalni zahtjev za
ponderiranu vrijednost konvertiranih izvanbilančnih rizičnih stavaka, koji se
dobiva množenjem iznosa navedenog u obrascu PIRS u polju 7022 sa 10% (odnosno
sa 0,1). Isto tako, u retku pod rimskim brojem III u istom stupcu banka navodi
izračunati kapitalni zahtjev za ponderiranu vrijednost ostalih izvanbilančnih
rizičnih stavaka koji dobiva množenjem iznosa u polju broj 9016 (ili 9ZZZ) iz
obrasca KOIRS sa 10% (odnosno sa 0,1). Ukupni kapitalni zahtjev za kreditni
rizik zbroj je kapitalnih zahtjeva navedenih pod I, II i III (odnosno u poljima
1001, 1002 i 1003 ovog obrasca).

Banka raspoređuje osnovni kapital i dopunski kapital
I za pokriće kapitalnog zahtjeva za kreditnim rizikom ponderiranu aktivu
uzimajući u obzir ograničenja iz točke 2.3. Odluke. Zbroj vrijednosti u poljima
2004 i 3004 mora odgovarati iznosu u polju 1004.

Kapitalni zahtjev za valutni rizik banka izračunava
množeći ukupnu (otvorenu) deviznu poziciju banke iz obrasca VR-2 sa 10%
(odnosno sa 0,1). Banka raspoređuje osnovni kapital, dopunski kapital I i
dopunski kapital II za pokriće kapitalnog zahtjeva za valutni rizik uzimajući u
obzir ograničenja iz točke 2.3. Odluke. Zbroj vrijednosti u poljima 2005, 3005
i 4005 mora odgovarati iznosu u polju 1005.

Kapitalni
zahtjev za specifični kamatni rizik banke iskazan je u polju pod brojem 4ZZZ u
obrascu SK. Kapitalni zahtjev za opći kamatni rizik izračunat je na obrascima
OK1 (polje 7ZZZ) ili OK2 (polje 5ZZZ). Ukupni kapitalni zahtjev za kamatni
rizik dobiva se zbrajanjem iznosa u poljima 1006 i 1007. Banka raspoređuje
osnovni kapital, dopunski kapital I i dopunski kapital II za pokriće kapitalnog
zahtjeva za kamatni rizik uzimajući u obzir ograničenja iz točke 2.3. Odluke.
Npr. tako da zbroj vrijednosti u poljima 2008, 3008 i 4008 odgovara iznosu u
polju 1008.

Ista
logika vrijedi za sve ostale pozicije u obrascu PKZ, s time da je redak
»Ukupno« zbroj svih polja u stupcu. Iznimno, u stupcu »Kapitalni zahtjev«
izuzimaju se polja pod brojem 1004 i 1008, koja su međuzbrojevi.

Budući
da se u izračun stope adekvatnosti kapitala uključuje i neiskorišteni dio osnovnoga
kapitala i dopunskoga kapitala I, banka ih navodi u poljima 2016 i 3016. Na taj
način zbroj iznosa u poljima 2015 i 2016 odgovara iznosu navedenom u polju 1016
obrasca JK2. Prema istoj logici zbroj iznosa u poljima 3015 i 3016 odgovara
iznosu u polju 1029 obrasca JK2.

1.2.
Obrazac SAK – Stopa adekvatnosti
kapitala

Banka
popunjava obrazac SAK isključivo u papirnom obliku kao rezime svih dostavljenih
obrazaca tako da je iznos jamstvenoga kapitala naveden u polju 1005 ujedno
zbroj iznosa u poljima 1001 do 1003 umanjen za iznos u polju 1004, te da isti
odgovara iznosu u polju 1039 obrasca JK2. Nadalje, kreditnim rizikom
ponderirana aktiva jest zbroj ukupnih ponderiranih vrijednosti iz obrazaca PBA
(iznos u polju 2019), PIRS (iznos u polju 7022) i KOIRS (iznos u polju 9016 ili
iznos u polju 9ZZZ).

Izloženost
devizne pozicije valutnom riziku čini iznos ukupne otvorene devizne pozicije
banke naveden u obrascu VR2.

Izloženost
pozicijskim rizicima jest zbroj:

1.
iznosa navedenog u polju pod brojem 4ZZZ iz obrasca SK pomnoženog sa 10

2. kapitalnog zahtjeva za opći kamatni rizik,
izračunatog na obrascima OK1, polje 7ZZZ ili OK2, polje 5ZZZ, pomnoženog sa 10

3. ukupnoga kapitalnog zahtjeva za rizik ulaganja u
vlas­ničke vrijednosne papire, navedenog na obrascu VVP (zbroj polja 5ZZZ i
5009), pomnoženog sa 10

4. ukupnoga kapitalnog zahtjeva za neto poziciju
uvećanog za kapitalni zahtjev za bruto poziciju, navedenih u obrascu RR (zbroj
polja 8ZZZ i 9ZZZ), pomnoženog sa 10

5. ukupnoga kapitalnog zahtjeva za rizik pozicije u
opcijama, navedenog u obrascu RPO (polje 1003 ili polje 1ZZZ), pomnoženog sa
10.

Izloženost riziku namire i riziku druge ugovorne
strane zbroj je kapitalnih zahtjeva za ta dva rizika, navedena u obrascima RN i
RDS, pomnožen sa 10.

Izloženost na temelju prekoračenja dopuštenih
izloženosti jest iznos kapitalnog zahtjeva za prekoračenje dopuštenih izlože­nosti,
navedenog u polju 3008 obrasca PDI, pomnožen sa 10.

Ukoliko
je banci odobrena upotreba internih modela u skladu s poglavljem 8. Odluke,
banka u polja izloženosti tim rizicima upisuje iznos izračunat upotrebom
vlastitog modela korigiran prema poglavlju 8. Odluke.

Stopa adekvatnosti kapitala izračunava se kao odnos
iznosa ukupnoga jamstvenog kapitala u polju 1005 ovog obrasca i zbroja
izloženosti rizicima navedenim u poljima 1006 – 1010 ovog obras­ca, iskazan kao
postotak.

2.
IZRAČUN JAMSTVENOGA KAPITALA

2.1. OPĆE ODREDNICE

Banka
izračun jamstvenoga kapitala dostavlja na obrascu JK2. Na njemu je prikazan
izračun osnovnoga kapitala, dopunskoga kapitala I (ukupnoga dopunskoga kapitala
I i dopunskoga kapitala I koji se uključuje u jamstveni kapital), dopunskoga
kapitala II (ukupnoga dopunskoga kapitala II i dopunskoga kapitala II koji se
uključuje u jamstveni kapital) i jamstvenoga kapitala. Podijeljen je u četiri
dijela. Prvi dio prikazuje osnovni kapital, odnosno stavke koje se uključuju u
osnovni kapital i odbitne stav­ke od osnovnoga kapitala. Drugi dio prikazuje
dopunski kapital I, odnosno stavke koje se uključuju u dopunski kapital I i
odbitne stavke od dopunskoga kapitala I. Treći dio prikazuje dopunski kapital
II i dio dopunskoga kapitala II koji se uključuje u jamstveni kapital. Četvrti
dio prikazuje bruto jamstveni kapital, odbitke od bruto jamstvenoga kapitala i
konačnu vrijednost jamstvenoga kapitala.

2.2.
UPUTE ZA POPUNJAVANJE OBRASCA JAMSTVENI KAPITAL (obrazac JK2)

2.2.1.
OSNOVNI KAPITAL (I/A)

Pojedine
pozicije navode se kako slijedi:

1.
Uplaćene obične dionice – Navesti nominalnu vrijednost uplaćenih običnih
dionica, uključujući i eventualni višak (kapitalnu dobit) ostvaren prilikom
emisije običnih dionica (višak rezultira iz razlike između ostvarene prodajne
cijene i nominalne vrijednosti obične dionice).

2.
Uplaćene povlaštene dionice (osim kumulativnih povla­štenih dionica) – Navesti nominalnu
vrijednost uplaćenih povla­štenih dionica osim kumulativnih povlaštenih dionica
banke, uk­lju­­ču­jući i eventualni višak (kapitalnu dobit) ostvaren prilikom
emisije povlaštenih dionica (višak rezultira iz razlike između os­tva­rene
prodajne cijene i nominalne vrijednosti povlaštenih dionica).

Ovdje također uključiti i kapitalnu dobit ostvarenu
prilikom emisije kumulativnih povlaštenih dionica.

3. Rezerve formirane na teret dobiti nakon
oporezivanja – Uključiti sve rezerve banke koje su formirane na teret dobiti
nakon oporezivanja, to su:

a) zakonske rezerve – regulirane Zakonom o trgovačkim
društvima (članak 222.)

b) statutarne rezerve – rezerve koje utvrđuje sama
banka svo­jim statutom

c) ostale rezerve – regulirane Zakonom o trgovačkim
dru­štvima (članak 220.)

d) rezerve za opće bankovne rizike (članak 70. Zakona
o bankama).

4. Zadržana dobit – Navesti zadržanu dobit prethodnih
godina. Iskazuje se onaj dio zadržane dobiti koji je potvrdila glavna skupština
banke, koji je prikazan u bilanci te koji ne uključuje rezerviranja za buduće
obveze.

U privremenim izvješćima u prvom tromjesečju tekuće
godine banka u ovu stavku može uključiti i dio dobitka iz prethodne godine
(naveden u stavci dobit prethodne godine) pod uvjetom da je banka na temelju
revidiranih financijskih izvještaja ovaj dio dobiti odlučila zadržati, te je na
prijedlog uprave tu odluku odobrio nadzorni odbor.

5. Dobit tekuće godine – Pri izračunu kapitala
tijekom godine, odnosno na kraju godine na osnovi privremenih izvještaja, dobit
tekuće godine može se priznati kao dio osnovnoga kapitala u skladu s podtočkom
4. točke 2.1.2. Odluke, ako je glavna skupština banke odlučila da će se ova
dobit rasporediti u rezerve, zadržanu dobit ili u dionički kapital (osim u
kumulativne povla­š­tene dionice) u ostvarenom ili manjem iznosu i ako je istu
dobit prihvatila Hrvatska narodna banka.

Pod
uvjetom da su zadovoljeni uvjeti iz prethodnog stavka, pri izračunu kapitala u
tijeku godine navesti pozitivnu razliku (odnosno dio razlike) prihoda i rashoda
iskazanih na računima skupine 6 prema Kontnom planu za banke, ali najviše do
50% dobiti tekuće godine. Prilikom izračuna kapitala na kraju godine prema
nerevidiranim financijskim izvještajima navesti dio stanja dobiti tekuće godine
koju se namjerava rasporediti u rezerve, umanjen za porez na dobit prema stopi
propisanoj zakonom.

Pri
izračunu kapitala na kraju godine prema revidiranim financijskim izvještajima,
ukoliko postoji prijedlog uprave banke da se dio dobiti tekuće godine rasporedi
u rezerve te ukoliko je nadzorni odbor takav prijedlog prihvatio, nije potrebna
odluka glavne skupštine. Tada se u navedenoj stavci navodi dio neto dobiti
tekuće godine koji se namjerava rasporediti u rezerve, umanjen za obračunati
porez na dobit.

6.
Kapitalna dobit – Navesti dobit od trgovanja vlastitim dionicama. Banka može
prodati svoje dionice po cijeni većoj od troška ulaganja. Razlika između
prodajne vrijednosti i troška ulaganja evidentira se kao kapitalna dobit.

7. Rezerve za vlastite dionice i negativne konsolidirane
rezerve – Navesti rezerve formirane za stjecanje vlastitih dionica (članak 233.
Zakona o trgovačkim društvima), kao i za dionice koje se smatraju vlastitima
(članak 237. i 238. Zakona o trgo­vačkim društvima). Dakle, ovdje se iskazuju
ukupne formirane rezerve za vlastite dionice koje je banka sama otkupila, koje
je stekla preko trećih osoba (navedenih u članku 237. Zakona o trgovačkim
društvima), odnosno koje ima u zalogu bilo izravno ili neizravno preko trećih
osoba također navedenih u članku 237. Zakona o trgovačkim društvima.

Rezerve za vlastite dionice koje je banka sama
otkupila, formiraju se u visini troška ulaganja, dok se rezerve za vlastite
dionice koje banka izravno ili neizravno ima u zalogu, formiraju u visini
nominalnog iznosa dionica.

U konsolidiranim
financijskim izvješćima grupe banaka u sklopu ove stavke navode se i negativne
konsolidirane rezerve.

8.
Bruto osnovni kapital – Navesti zbroj stavaka od 1001 do 1007.

2.2.2.
ODBICI (I/B)

Pojedine
stavke navode se kako slijedi:

9.
Gubici proteklih godina – Navesti s pozitivnim predznakom iznos gubitaka iz
prethodnih godina.

10. Gubitak tekuće godine – Navesti s pozitivnim
predznakom iznos gubitka izračunatog na osnovi izvještaja sastavljenih u tijeku
godine.

Pri izračunu kapitala u tijeku godine navesti razliku
prihoda i rashoda (samo ako je negativna) iskazanih na računima skupine 6 prema
Kontnom planu za banke. Pri izračunu kapitala na kraju godine prema privremenim
i prema revidiranim izvještajima navesti stanje gubitka tekuće godine.

11. Kapitalni gubitak ostvaren na osnovi kupnje i
prodaje vlastitih dionica.

12. Nematerijalna imovina i pozitivne konsolidirane
rezerve – Nematerijalnu imovinu općenito čine svi oblici imovine koji nemaju
fizički oblik. Karakterizira je neizvjesnost što se tiče budućih koristi.
Nematerijalna imovina, u smislu Odluke, uklju­čuje goodwill, licencije, patente
i zaštitne znakove.

Programska
podrška (engl. software) ili programska podrška u razvoju ne uključuje se u
nematerijalnu imovinu pri izračunu jamstvenoga kapitala.

Pod
goodwillom se u ovoj točki ne podrazumijeva negativni goodwill, koji se
evidentira kao odgođeni prihod.

U
konsolidiranim financijskim izvješćima grupe banaka u sklopu ove stavke navode
se i pozitivne konsolidirane rezerve.

13. Stečene
vlastite dionice – Navesti vlastite dionice (osim kumulativnih povlaštenih
dionica) koje je banka neposredno ili posredno stekla.

Pod
stečenim vlastitim dionicama podrazumijevaju se:

a)
neposredno ili posredno otkupljene vlastite dionice (u visini troška ulaganja)

b)
vlastite dionice koje banka neposredno ili posredno drži u zalogu (u visini
njihove nominalne vrijednosti).

Pod
posrednim stjecanjem vlastitih dionica smatra se stje­canje dionica preko osoba
navedenih u članku 237. Zakona o trgovačkim društvima.

14.
Neotplaćeni iznos kredita koji je banka, neposredno ili posredno, odobrila za
kupnju dionica banke, odnosno iznos izdanih jamstava za takve kredite. Pod
kreditom se podrazumijevaju i drugi pravni poslovi koji su po svojoj
gospodarskoj namjeni jednaki kreditu. Ovdje se ne uključuju neotplaćeni iznosi
kredita odobrenih za kupnju kumulativnih povlaštenih dionica banke.

Ukoliko
su ovi krediti umanjeni u skladu s propisima Hrvat­ske narodne banke, odbitnu
stavku čini procijenjeni nadoknadivi iznos kredita.

15.
Ukupni odbici od osnovnoga kapitala – Navesti zbroj stavaka pod točkama od 9.
do 14.

2.2.3.
OSNOVNI KAPITAL (I/C)

Bruto
osnovni kapital umanjiti za odbitne stavke osnovnoga kapitala, tj. iznos
naveden pod točkom 15.

2.2.4.
DOPUNSKI KAPITAL I (II/A)

Pojedine
stavke navode se kako slijedi:

16.
Uplaćene kumulativne povlaštene dionice – Navesti nominalnu vrijednost
uplaćenih kumulativnih povlaštenih dionica.

17.
Posebne rezerve za neidentificirane gubitke – Banke su dužne formirati posebne
rezerve za neidentificirane gubitke u visini propisanoj odlukom kojom se
utvrđuje način klasifikacije plasmana i potencijalnih obveza banke.

18.
Hibridni instrumenti – Hibridni instrumenti imaju određene značajke obveza i
određene značajke kapitala. Ovi instrumenti, neovisno o njihovu obliku odnosno
nazivu, moraju ispunjavati uvjete propisane točkom 2.2.1.3. Odluke.

Ovi se
instrumenti uključuju u dopunski kapital I prilikom izračuna jamstvenoga
kapitala u 100%-tnom iznosu kada im je preostali rok dospijeća duži od jedne
godine. Izdani hibridni instrumenti s preostalim rokom dospijeća kraćim od
jedne godine ne uključuju se u dopunski kapital i ne iskazuju u obrascu JK2.

Hibridni
instrumenti kod kojih je ugovoren obročni povrat (otplata) sredstava, mogu se
uključiti u dopunski kapital pod uvjetom da prva rata ne dospijeva u roku koji
je kraći od pet godina od dana uplate.

Ukoliko
je banka prodala ove vrijednosne papire uz diskont, pri izračunu dopunskoga
kapitala uzima se nominalna vrijednost umanjena za iznos diskonta.

Ukoliko
je banka vlasniku hibridnog instrumenta posredno ili neposredno odobrila kredit
kojim je kreiran instrument, u dopunski kapital I uključuje se samo razlika
između vrijednosti instrumenta i neotplaćenog dijela kredita koji je u tu svrhu
odobrila banka. Pod kreditom se podrazumijevaju i drugi pravni poslovi koji su
po svojoj gospodarskoj namjeni jednaki kreditu kao i davanje jamstava za takve
kredite.

U
skladu s Odlukom sredstva prikupljena hibridnim instrumentima stoje na
raspolaganju banci za pokriće gubitka iz tekućeg poslovanja, odnosno pod
određenim uvjetima banka je dužna ove instrumente pretvoriti u dionice banke.
Redoslijed i kriterije na temelju kojih će pokriti gubitak na teret hibridnih
instrumenata, odnosno obaviti pretvaranje ovih instrumenata u dionice, banka
utvrđuje svojim internim aktom.

Gubitkom
iz tekućeg poslovanja smatra se gubitak po godišnjem obračunu.

19.
Podređeni instrumenti – Podređeni instrumenti koji se uključuju u izračun
jamstvenoga kapitala banke, neovisno o njihovu obliku odnosno nazivu, moraju
ispuniti uvjete iz točke 2.2.1.4. Odluke.

U skladu s točkom 2.2.1.4. Odluke ovi se instrumenti
uključuju u izračun jamstvenoga kapitala:

– u 100%-tnom iznosu kada je preostali rok dospijeća
dulji od pet godina;

– u 80%-tnom iznosu kada je preostali rok dospijeća
preko četiri, do pet godina;

– u 60%-tnom iznosu kada je preostali rok dospijeća
preko tri, do četiri godine;

– u 40%-tnom iznosu kada je preostali rok dospijeća
preko dvije, do tri godine;

– u 20%-tnom iznosu kada je preostali rok dospijeća
preko jedne, do dvije godine.

Izdani podređeni instrumenti s preostalim rokom
dospijeća kraćim od jedne godine ne uključuju se u dopunski kapital I i ne
iskazuju se u obrascu JK2.

Podređeni instrumenti kod kojih je ugovoren obročni
povrat (otplata) sredstava, mogu se uključiti u dopunski kapital I pod uvjetom
da prva rata ne dospijeva u roku koji je kraći od pet godina od dana uplate.

Ukoliko je banka izdala vrijednosne papire kao podređene
instrumente, diskont po takvim vrijednosnim papirima uključuje se u izračun
dopunskoga kapitala u skladu s drugim stavkom ove točke.

Ukoliko je banka vlasniku podređenog instrumenta
posredno ili neposredno odobrila kredit kojim je kreiran instrument, u dopunski
kapital I priznaje se samo razlika između vrijednosti instrumenta i
neotplaćenog dijela kredita koji je u tu svrhu odobrila banka. Pod kreditom se
podrazumijevaju i drugi pravni poslovi koji su po svojoj gospodarskoj namjeni
jednaki kreditu kao i davanje jamstava za takve kredite.

20.
Bruto dopunski kapital I – Zbroj stavaka od 16. do 19.

2.2.5.
ODBICI OD DOPUNSKOGA KAPITALA I (II/B)

Pojedine
stavke navode se kako slijedi:

21.
Stečene vlastite kumulativne povlaštene dionice – Navesti vlastite kumulativne
povlaštene dionice koje je banka neposredno ili posredno stekla.

Pod
stečenim vlastitim dionicama podrazumijevaju se:

a)
neposredno ili posredno otkupljene vlastite dionice (u visini troška stjecanja)

b)
vlastite dionice koje banka neposredno ili posredno drži u zalogu (u njihovoj
nominalnoj vrijednosti).

Posrednim
stjecanjem vlastitih dionica smatra se stjecanje dionica preko osoba navedenih
u članku 237. Zakona o trgo­vačkim društvima.

22.
Posebne rezerve za neidentificirane gubitke koje se ne uključuju u dopunski
kapital – Navesti iznos posebnih rezerva za neidentificirane gubitke koji
prelazi 1,25% zbroja ukupne kreditnim rizikom ponderirane bilančne aktive iz
obrasca PBA (polje 2019), ukupnih kreditnim rizikom ponderiranih izvanbilančnih
stavaka iz obrasca PIRS (polje 7022) i ukupnih kreditnim rizikom ponderiranih
ostalih izvanbilančnih rizičnih stavaka iz obrasca KOIRS (polje 9016 ili 9ZZZ).

23. Podređeni instrumenti koji se ne uključuju u
dopunski kapital I – Navesti iznos podređenih instrumenata u skladu s točkom
2.2.1.4. Odluke koji prelazi 50% osnovnoga kapitala banke.

24. Potraživanja i potencijalne obveze osigurane
hibridnim i podređenim instrumentima banke (isključivo onima koji su sas­tav­ni
dio dopunskoga kapitala I) – Navesti iznos potraživanja i/ili potencijalnih
obveza koji su osigurani podređenim i hibridnim instrumentima banke, ali
najviše do iznosa u kojem se ti instrumenti uključuju u jamstveni kapital
banke.

Ukoliko je kod navedenih potraživanja provedeno
umanjenje prema propisima Hrvatske narodne banke, navodi se procijenjeni
nadoknadivi iznos. Potencijalne obveze navode se umanjene za iznos posebnih
rezerva (ukoliko su formirane).

25. Neotplaćeni iznos kredita koji je banka,
neposredno ili posredno, odobrila za kupnju kumulativnih povlaštenih dionica
banke, odnosno iznos izdanih jamstava za takve kredite. Pod kreditom se
podrazumijevaju i drugi pravni poslovi koji su po svojoj gospodarskoj namjeni
jednaki kreditu.

Ukoliko su ovi krediti umanjeni prema propisima
Hrvatske narodne banke, odbitnu stavku čini procijenjeni nadoknadivi iznos
kredita.

26. Ukupni odbici od dopunskoga kapitala I – Zbroj
stavaka navedenih pod točkama od 21. do 25.

2.2.6.
UKUPNI DOPUNSKI KAPITAL I (II/C)

Ukupni
dopunski kapital I jest bruto dopunski kapital I umanjen za odbitne stavke od
dopunskog kapitala I, tj. stavka pod točkom 20. manje stavka pod točkom 26.

2.2.7.
DOPUNSKI KAPITAL I KOJI SE UKLJUČUJE U JAMSTVENI KAPITAL (II/D)

Navesti
iznos dopunskoga kapitala I kojim je zadovoljeno načelo (točka 2.3. Odluke) da
zbroj dopunskoga kapitala I koji se uključuje u jamstveni kapital i dopunskoga
kapitala II koji se uključuje u jamstveni kapital, ne smije biti viši od
osnovnoga kapitala banke.

2.2.8.
UKUPNI DOPUNSKI KAPITAL II (III/A)

Navesti
ukupan iznos podređenih instrumenata koji ispunjavaju uvjete iz točke 2.2.2.
Odluke.

U
dopunski kapital II ne uključuju se oni podređeni instrumenti kojima su
osigurana određena potraživanja ili potencijalne obveze banke.

Ukoliko
je banka vlasniku podređenog instrumenta odobrila kredit kojim je kreiran
instrument, u dopunski kapital II uključuje se samo razlika između vrijednosti
instrumenta i neotplaćenog dijela kredita koji je u tu svrhu odobrila banka.
Pod kreditom se podrazumijevaju i drugi pravni poslovi koji su po svojoj
gospodarskoj namjeni jednaki kreditu kao i davanje jamstava za takve kredite.

2.2.9.
DOPUNSKI KAPITAL II KOJI SE UKLJUČUJE U JAMSTVENI KAPITAL (III/B)

Navesti
iznos dopunskoga kapitala II kojim je zadovoljeno načelo (točka 2.3. Odluke) da
zbroj dopunskoga kapitala II i dopunskoga kapitala I koji se uključuju u
jamstveni kapital, ne smije biti veći od osnovnoga kapitala banke.

2.2.10.
BRUTO JAMSTVENI KAPITAL (IV/A)

Bruto
jamstveni kapital jest zbroj osnovnoga kapitala, dopunskog kapitala I i
dopunskoga kapitala II koji se uključuju u jamstveni kapital, tj. zbroj stavaka
pod točkama 2.2.3., 2.2.7. i 2.2.9.

2.2.11.
ODBICI OD BRUTO JAMSTVENOGA KAPITALA (IV/B)

Navesti
u odgovarajućoj stavci sljedeća potraživanja i potencijalne obveze (u nadoknadivom
iznosu ukoliko je za potraživanje o kojem je riječ, provedeno umanjenje u
skladu s propisima Hrvatske narodne banke):

27. Izravna ili neizravna ulaganja u druge banke i
financijske institucije u iznosu većem od 10% kapitala tih banaka i
financijskih institucija.

Neizravnim ulaganjima banke smatraju se ulaganja pod­ružnica
– pravnih osoba nad kojima banka ima kontrolu – u dionice i druge financijske
instrumente koji iznose više od 10% osnovnoga kapitala druge banke ili 10%
kapitala druge financijske institucije.

Kontrola, u smislu ove upute, jest kontrola
definirana član­kom 11. Zakona o bankama.

Pri utvrđivanju ukupnoga glasačkog prava koje banka
ima u podružnici, da bi se ustanovilo postoji li kontrola nad podružnicom,
glasačkim pravima banke stečenima izravno dodaju se glasačka prava koja u
podružnici ima neka druga podružnica banke (izravno ili neizravno).

Kad se dionice u drugoj banci ili financijskoj
instituciji drže privremeno, radi pružanja financijske pomoći u svrhu
reorganizacije ili spašavanja te institucije, banka može zatražiti od HNB-a da
joj izda odobrenje da se te dionice ne odbijaju od njezina jamstvenoga
kapitala. Tek nakon što dobije odobrenje od HNB-a, banka može prestati
isključivati ulaganja u ove dionice iz svoga jamstvenoga kapitala.

Pod financijskom institucijom podrazumijeva se svako
trgo­vačko društvo koje nije banka, a koje kao svoju osnovnu djelatnost ima
registrirano obavljanje barem jedne od sljedećih aktivnosti:

a) kreditiranje, uključujući potrošačke kredite,
hipotekarne kredite, factoring i financiranje komercijalnih poslova (uklju­čujući
fortfeiting)

b) financijski najam (leasing)

c) obavljanje platnog prometa u zemlji i s
inozemstvom u skla­du s posebnim zakonima

d)
izdavanje instrumenata plaćanja (npr. kreditnih kartica, putničkih čekova i
sl.) i upravljanje njima

e)
izdavanje garancija ili drugih jamstava

f)
trgovanje u svoje ime i za svoj račun ili u svoje ime i za račun klijenta:

–
instrumentima tržišta novca

–
stranim sredstvima plaćanja uključujući mjenjačke poslove

–
financijskim futures ugovorima i opcijama

–
valutnim i kamatnim instrumentima

–
prenosivim vrijednosnim papirima

g)
sudjelovanje u izdavanju vrijednosnih papira kao i usluge vezane uz njihovo
izdavanje

h) savjetovanje glede strukture kapitala, poslovne strategije
i sličnih pitanja kao i pružanje usluga koje se odnose na stjecanje dionica i
poslovnih udjela u drugim društvima

i) posredovanje pri sklapanju financijskih poslova
(engl. money broking)

j) savjetovanje i upravljanje portfeljem (engl.
portfolio management), uključujući upravljanje mirovinskim ili investicijskim
fondovima, u skladu sa zakonom koji uređuje mirovinske odnosno investicijske
fondove

k) čuvanje i administracija vrijednosnih papira.

28. Izravna ili neizravna ulaganja u druge banke i financijske
institucije u iznosu do 10% njihova osnovnoga kapitala (odnosno u slučaju
financijskih institucija temeljnoga kapitala) koja prelaze 10% bruto
jamstvenoga kapitala banke za koju se izračunava jamstveni kapital.

29. Potraživanja od pravnih osoba i potencijalne
obveze prema pravnim osobama nad kojima banka ima izravnu ili neizravnu
kontrolu, ako su ta potraživanja ili te potencijalne obveze uspostavljeni uz
uvjete koji su povoljniji od uobičajenih uvjeta banke ili su povoljniji od
uvjeta na financijskim tržištima za usporedive poslove ili uz uvjete koji ne
odgovaraju načelima sigurnoga i stabilnoga bankovnog poslovanja.

30. Potraživanja od osoba iz članka 78. stavka 1.
Zakona o bankama i potencijalne obveze prema tim osobama ako su ta potraživanja
ili te potencijalne obveze uspostavljeni uz uvjete koji su povoljniji od
uobičajenih uvjeta banke ili su povoljniji od uvje­ta na financijskim tržištima
za usporedive poslove ili uz uvjete koji ne odgovaraju načelima sigurnoga i
stabilnoga ban­kov­no­ga po­slo­vanja.

Ukoliko su potraživanja i potencijalne obveze iz
prethodnog stavka potraživanja i potencijalne obveze prema fizičkim osobama,
odbitak čini svako potraživanje ili potencijalna obveza prema tim fizičkim
osobama neovisno o tome jesu li im odobrene kao trgovcima pojedincima ili kao
fizičkim osobama.

31. Potraživanja i potencijalne obveze osigurani
dionicama drugih banaka koje ne kotiraju na priznatim burzama.

32. Ukupni odbici od bruto jamstvenoga kapitala –
Zbroj stavaka pod točkama od 27. do 31.

Stavke koje čine unutargrupne transakcije, ne
odbijaju se od bruto jamstvenoga kapitala u konsolidiranom izvještaju jer se
eliminiraju u postupku konsolidacije.

Plasmani koje je banka odobrila iz sredstava
međunarodnih financijskih institucija, kao i krediti u okviru Londonskoga i
Pariškoga kluba, nisu odbitne stavke od bruto jamstvenoga kapitala.

2.2.12.
JAMSTVENI KAPITAL (IV/C)

Navesti
bruto jamstveni kapital umanjen za odbitne stavke bruto jamstvenoga kapitala.
Stavku pod točkom 2.2.10.umanjiti za iznos koji čini zbroj stavaka pod
točkom 2.2.11.

2.2.13.
BILJEŠKE U OBRASCU JAMSTVENI KAPITAL

U
bilješku »Izglasane dividende tekuće godine« banka upisuje objavljene dividende
u tekućoj godini (iznos objavljenih dividendi po odluci glavne skupštine održane
u tekućoj godini – potražni promet računa 208).

U
bilješku »Isplaćene dividende tekuće godine« banka upisuje dividende isplaćene
u tekućoj godini (iznos dividendi isplaćenih u tekućoj godini, ali samo onaj
dio koji se odnosi na objavljenu dividendu tekuće godine – samo dio dugovnog
prometa računa 208 koji se odnosi na objavljenu dividendu tekuće godine).

U
bilješku »Kapitalna dobit ostvarena emisijom dionica« banka upisuje kapitalnu
dobit ostvarenu prilikom emisije običnih i povlaštenih dionica.

U
bilješku »Dobit prethodne godine« banka upisuje dio dobiti prethodne godine
prema revidiranom izvješću za proteklu godinu (u stavci dobit tekuće godine), a
za koji je uprava dala prijedlog da će se zadržati, odnosno rasporediti u
kapitalne rezerve banke sve do konačne odluke glavne skupštine, ukoliko je
nadzorni odbor takav prijedlog prihvatio.

U
bilješku »Pozitivne konsolidirane rezerve« banka upisuje stavke navedene u
trećem paragrafu točke 10.1. Odluke, kada one nose pozitivan predznak.

U
bilješku »Negativne konsolidirane rezerve« banka upisuje stavke navedene u
trećem paragrafu točke 10.1. Odluke, kada one nose negativan predznak. Iznos se
upisuje u polje bez predznaka koji nosi.

3. KNJIGA TRGOVANJA

3.1. OPĆE ODREDNICE

Banka
mora imati pisanu politiku koja sadrži osnovne kriterije na temelju kojih se
financijski instrumenti i druge stavke raspoređuju u knjigu trgovanja te
dosljedno provoditi tu politiku.

Navedena
politika trebala bi sadržavati barem:

1.
postupke i tijela koja propisuju i predlažu promjene ove politike

2.
obuhvat knjige trgovanja s preciznim opisom transakcija koje će se smatrati
trgovanjem (uključujući i otvaranje pozicija pojedinim rizicima)

3. postupke identificiranja odnosa zaštite (engl.
hedging relationship)

4. naziv organizacijskog dijela zaduženog za
provođenje kontrole nad sustavom alokacije stavaka u knjigu trgovanja i
dinamiku provođenja kontrole

5. precizno definirane situacije i ovlasti za
raspoređivanje stavaka u knjigu trgovanja i izuzimanje stavaka iz knjige
trgovanja

6. popis
financijskih instrumenata koji se uključuju u knjigu trgovanja i preporučene
metode upravljanja rizikom svake pojedine vrste instrumenta

7.
metode utvrđivanja tržišnih vrijednosti (npr. izvore cijena, postupak
utvrđivanja promptnoga tržišnog tečaja za određeni dan, način vrednovanja
stavaka kojima se obično ne trguje na priznatim burzama i sl.)

8.
listu pravnih osoba (bilo da je riječ o podružnicama banke ili o trećim
osobama) kojima banka povjerava obavljanje svojih poslova u trgovanju
financijskim instrumentima, kao i načine definiranja i revidiranja te liste.

Banke
kod kojih postoji Odluka Uprave da neće stjecati instrumente s karakteristikama
knjige trgovanja, te da neće obavljati poslove trgovanja takvim instrumentima;
ne moraju imati gore navedenu politiku.

U knjigu trgovanja raspoređuju se sve stavke koje su
u skladu s Međunarodnim računovodstvenim standardom 39 svrstane u kategoriju
financijskog sredstva ili obveze koja se drži radi trgovanja.

Hrvatska narodna banka može pojedini instrument, ako
zaključi da nije upotrijebljen za trgovanje, isključiti iz knjige trgovanja,
bez obzira na njegov raspored prema Međunarodnom računovodstvenom standardu 39.

Neki primjeri transakcija i financijskih instrumenata
koje bi, između ostalih, banka trebala rasporediti u knjigu trgovanja:

– sve pozicije koje su zauzete radi zaštite od rizika
(engl. hedging) neke stavke u knjizi trgovanja;

– zauzete kratke pozicije u nekom instrumentu uvijek
se smatraju dijelom knjige trgovanja;

– sve derivate, osim onih koji služe kao zaštita od
rizika koje nosi financijski instrument koji nije raspoređen u knjigu
trgovanja. Ako banka proda ili na drugi način otuđi taj instrument, dužna je
derivat koji je služio za zaštitu, rasporediti u knjigu trgovanja.

Banka ne mora u knjigu trgovanja rasporediti
terminsku kupnju ili prodaju vrijednosnih papira ukoliko ih namjerava na dan
namire rasporediti u kategorije ulaganja koja se drže do dospijeća ili
kategoriju financijske imovine raspoložive za prodaju.

3.2.
ZAŠTITA (ENGL. HEDGING)

Knjiga
trgovanja obuhvaća i sve one financijske instrumente, pozicije u robi i robnim
derivatima te ostale nefinancijske instrumente koje je banka pribavila radi
zaštite stavaka uključenih u knjigu trgovanja.

Iz knjige trgovanja izuzeti su svi oni financijski
instrumenti, pozicije u robi i robnim derivatima te ostali nefinancijski
instrumenti koje je banka pribavila od druge strane radi zaštite stavaka koje
nisu uključene u knjigu trgovanja. Izuzeće traje tako dugo dok traje i zaštita.

Iz knjige trgovanja izuzeti su svi oni financijski
instrumenti, pozicije u robi i robnim derivatima te ostali nefinancijski
instrumenti koje je banka posjedovala prije definiranja zaštite stavaka koje
nisu uključene u knjigu trgovanja ukoliko su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

– banka svojom politikom utvrđuje mogućnosti ovakve
zaštite i uvjete pod kojima se ona može uspostaviti

– postoji jasno definirana izloženost riziku od kojeg
se banka nastoji zaštititi

– kao instrument zaštite koristi se stavka koja bi,
da nije definirana kao instrument zaštite, obavezno bila uključena u knjigu
trgovanja

– uspostavom odnosa zaštite između zaštićene stavke i
instrumenta zaštite postiže se djelotvorna zaštita.

Pod
pojmom »djelotvorne zaštite« u smislu ove upute podrazumijeva se ona zaštita
kod koje na početku i tijekom njezina trajanja banka može očekivati da će
promjene fer vrijednosti ili novčanoga tijeka zaštićene stavke biti gotovo u
cijelosti prebijene (stvarni su rezultati između 80 i 120%) promjenama fer
vrijednosti ili novčanog tijeka instrumenta zaštite.

3.3.
INTERPROFESIONALNI UGOVOR

U
skladu s točkom 3.1.4. Odluke pod (d) ugovor se smatra interprofesionalnim:

a) ako ga je banka sklopila s drugom bankom koja ima
sjedište u Hrvatskoj ili u zemlji članici OECD-a ili

b) ako ga je banka sklopila s drugom bankom sa
sjedištem u nekoj zemlji koja nije članica OECD-a, ali je Hrvatska narodna
banka odobrila takav tretman ili

c) ako je sklopljen preko priznatih klirinških kuća
ili priznatih burza.

Države članice OECD-a (Organizacije za ekonomsku surad­nju
i razvoj, engl. Organization for Economic Cooperation and Development) jesu:
Australija, Austrija, Belgija, Češka, Danska, Finska, Francuska, Grčka, Irska,
Island, Italija, Japan, Kanada, Koreja, Luksemburg, Mađarska, Meksiko,
Nizozemska, Novi Zeland, Norveška, Njemačka, Poljska, Portugal, Sjedinjene Ame­ričke
Države, Slovačka, Španjolska, Švedska, Švicarska, Turska i Velika Britanija.

Pod pojmom »priznate burze« u skladu s Odlukom
podrazumijevaju se sve one burze koje je kao takve priznala Hrvatska narodna
banka, a udovoljavaju sljedećim uvjetima:

a) imaju
sjedište  u  Hrvatskoj
ili  zemljama  članicama OECD-a;

b) redovito posluju;

c) posjeduju pravilnike (izdane ili odobrene od nadležnog
tijela zemlje u kojoj je sjedište burze) koji definiraju uvjete poslovanja
burze, uvjete pristupa burzi i uvjete koje mora zadovoljiti svaki ugovorni
odnos da bi bio sklopljen na toj burzi;

d) posjeduju mehanizam namire koji osigurava
podložnost ugovora navedenih u prvom stavku točke 4.4. Odluke dnevnoj procjeni
vrijednosti – engl. margining.

Hrvatska narodna banka može priznati i burzu koja
nema sjedište u zemlji članici OECD-a ukoliko za to postoje opravdani razlozi.

3.4.
MINIMALNI OBUJAM AKTIVNOSTI U KNJIZI TRGOVANJA

Banka
je dužna izračunavati kapitalne zahtjeve za rizike koje nose financijski
instrumenti raspoređeni u knjizi trgovanja u skladu s odredbama poglavlja 6. i
7. (odnosno poglavlja 8.) Odluke ukoliko je ispunjen barem jedan od sljedećih
uvjeta:

– ukoliko ukupna tržišna vrijednost stavaka u knjizi
trgovanja tijekom više od 3 dana u jednome kalendarskome mjesecu prijeđe iznos
od 5% od ukupnih poslova banke ili

– ukoliko ukupna nominalna vrijednost stavaka u
knjizi trgovanja tijekom više od 3 dana u jednome kalendarskome mjesecu prijeđe
iznos od 100 milijuna kuna ili

– ukoliko ukupna tržišna vrijednost stavaka u knjizi
trgovanja bilo koji dan tijekom jednoga kalendarskog mjeseca prijeđe iznos od
6% ukupnih poslova banke ili ukupna nominalna vrijednost stavaka u knjizi
trgovanja prijeđe iznos od 140 milijuna kuna ili

–
ukoliko je od Hrvatske narodne banke primila obavijest kojom se traži
izračunavanje ovih kapitalnih zahtjeva.

Ako je
banka jednom bila dužna izračunati kapitalne zahtje­ve u skladu s poglavljima
6. i 7. (odnosno poglavljem 8.) Odluke, dužna je nastaviti izračun u skladu s
tim poglavljima, i ako joj vrijednost stavaka u knjizi trgovanja padne ispod
gore navedenih limita, tako dugo dok od Hrvatske narodne banke ne dobije obavijest
da više ne mora izračunavati kapitalne zahtjeve u skladu s poglavljima 6. i 7.
(odnosno poglavljem 8.) Odluke, već u skladu s poglavljem 4. Odluke.

3.5. UPUTE ZA POPUNJAVANJE OBRAZACA KNJIGA TRGOVANJA
– DNEVNA STANJA (obrazac KT-DS) I DETALJNA KNJIGA TRGOVANJA (obrazac DKT)

Izvještaje
o stanju u knjizi trgovanja banka dostavlja Hrvat­skoj narodnoj banci na
sljedećim obrascima:

– KT-DS
– Knjiga trgovanja – dnevna stanja

– DKT –
Detaljna knjiga trgovanja

3.5.1. Obrazac KT-DS – Knjiga trgovanja – dnevna stanja

U
obrascu KT-DS banka navodi dnevna stanja ukupnih poslova banke, ukupnu
nominalnu vrijednost stavaka u knjizi trgovanja, ukupnu tržišnu vrijednost
stavaka u knjizi trgovanja i udio knjige trgovanja u ukupnim poslovima banke.

Pod
ukupnim poslovima banke podrazumijeva se zbroj ukupne imovine (iskazane na neto
načelu, iz obrasca BS-2), ukupnog iznosa konvertiranih izvanbilančnih stavaka
(polje 2022 iz obras­ca PIRS) i potencijalne izloženosti/originalne izloženosti
kreditnom riziku ostalih izvanbilančnih stavaka (polje 3016 ili polje 4ZZZ iz
obrasca KOIRS).

Iznos
ukupnih poslova banka izračunava sa stanjem na posljednji dan u mjesecu. Ovaj
iznos banka upisuje u stupac »Ukupni poslovi banke« za svaki radni dan u
obrascu KT-DS narednog mjeseca. Ukoliko banka utvrdi da dnevne promijene
ukupnih poslova banke mogu utjecati na postotak udjela knjige trgovanja u
ukupnim poslovima banke dužna je dnevno izračunavati ukupne poslove banke i te
dnevne iznose upisivati u obrazac KT-DS.

Ukupna
nominalna vrijednost i ukupna tržišna vrijednost stavaka u knjizi trgovanja
izračunavaju se tako da se zbroje apsolutni iznosi stavaka (bez obzira na to je
li riječ o dugim ili kratkim pozicijama banke) u knjizi trgovanja.

Udio
knjige trgovanja u ukupnim poslovima banke izra­čunava se kao odnos ukupne
tržišne vrijednosti stavaka u knjizi trgovanja i ukupnih poslova banke na
određeni dan i izražava se u postotnom iznosu.

U retku
»Prosječna stanja« navodi se jednostavan prosjek kao zbroj vrijednosti po svim
radnim danima podijeljen s brojem radnih dana.

3.5.2. Obrazac DKT – Detaljna knjiga trgovanja

Banka
je u ovom obrascu dužna prikazati pojedinačne financijske instrumente čija
nominalna vrijednost u knjizi trgovanja (iskazanoj po nominalnoj vrijednosti)
sudjeluje s više od 1%. Instrumenti koji u knjizi trgovanja sudjeluju s manje
od 1%, prikazuju se kao stavka »Ostalo« (npr. Ostale dionice i vlasnički udjeli
u trgovačkim društvima, Ostali dužnički vrijednosni papiri itd.).

U
stupcu »Naziv instrumenta« navesti opisni naziv financijskog instrument (npr.
redovne dionice Podravke d.d., obveznice Ministarstva financija, valutni
»futures« ugovor, jednovalutni »swap« kamatnjaka, kupljena opcija itd.). U
sljedećem stupcu navesti ISIN oznaku vrijednosnog papira ili drugu jednoznačnu
oznaku posla (npr. HRPODRRA0004, HRRHMFO049A5, IRS-20/01/03-HSBC itd.).

U stupac »Nominalna/zamišljena vrijednost u valuti
odnosno u kunama« unose se stavke s vrijednostima kako slijedi:

– dužnički i vlasnički vrijednosni papiri, instrumenti
tržišta novca te ostali prenosivi vrijednosni papir iskazuju se po nominalnoj
vrijednosti

– derivatni instrumenti iskazuju se po zamišljenoj
vrijednosti odnosnog instrumenta, valute ili robe

– izloženosti proizišle iz »repo« i »reverse repo« ugovora
te ugovora o posuđivanju vrijednosnih papira ili robe iskazuju se po
vrijednosti definiranoj u točki 7.2.2.1. ove upute

– financijski instrumenti ostvareni na temelju
ugovora o pokroviteljstvu izdanja vrijednosnih papira iskazuju se po nominalnoj
vrijednosti.

Vrijednosni papiri i roba na temelju kojih je banka
sklopila »repo« ugovor ili koje je posudila na temelju ugovora o posuđivanju
drugoj ugovornoj strani, navode se pod rednim brojevima 1., 2. ili 3. u obrascu
DKT, a ne pod 12. u istom obras­cu.

Pod rednim brojem 14 navode se i naknade, provizije,
kamate, dividende i marže za »futures« ugovore i opcije kojima se trguje na
burzama, a koje se izravno odnose na stavke uključene u knjigu trgovanja, ali
nisu uzete u obzir prilikom izračunavanja kapitalnog zahtjeva za pozicijske
rizike ili rizik druge ugovorne strane. U stupac »Oznaka posla« banka kod ovih
stavaka upisuje oznaku 7.3.3. i dužna ih je odvojeno prikazati.

U stupce »Tržišna vrijednost u valuti odnosno u
kunama« unosi se tržišna vrijednost odgovarajuće stavke/instrumenta na
posljednji radni dan u tromjesečju za koje se izvješće podnosi.

Tržišne i nominalne vrijednosti u stranim valutama
prera­ču­navaju se u kune pomoću srednjeg tečaja Hrvatske narodne banke koji se
primjenjuje na dan na koji se odnosi izvještaj.

Pod tržišnom vrijednosti dužničkih vrijednosnih
papira podrazumijeva se vrijednost bez obračunatih nedospjelih kamata (engl.
clean price), koja se za dužničke vrijednosne papire u knjizi trgovanja upisuje
pod rednim brojem 14. uz oznaku vrijednosnog papira na koji se odnosi, u stupac
predviđen za to.

Pod zamišljenom vrijednosti derivata podrazumijeva se
ugovorena vrijednost instrumenta, iznosa valute ili robe na kojima se derivat
temelji. Kod valutnih »forward« ugovora to je iznos one valute koja se ne
mijenja kroz cijelo vrijeme trajanja ugovora. Najčešće je to iznos one valute
koja množena ugovorenim for­ward tečajem daje protuvrijednost u drugoj valuti
iz ugovora. Na primjer, ukoliko banka posjeduje valutni »forward« ugovor kojim
je ugovorena prodaja 2.000.000 eura za kune na neki budući dan po tečaju
7,5770, banka će na taj budući dan dobiti 15.154.000 kune. Slijedeći
jednostavnu matematičku formulu koja glasi: zamišljena vrijednost \* »forward«
tečaj = protuvrijednost u drugoj valuti; možemo zaključiti da je u ovom
primjeru zamišljena vrijednost 2.000.000 eura (2.000.000 eura \* 7,5770 =
15.154.000 kuna).

4.
IZRAČUN KREDITNIM RIZIKOM PONDERIRANE AKTIVE

4.1. OPĆE ODREDNICE

4.1.1.
OBUHVAT

U
kreditnim rizikom ponderiranu aktivu koja se koristi za izračun stope
adekvatnosti kapitala, ne uključuju se aktivne bilančne i izvanbilančne rizične
stavke iz točke 4.5. Odluke, tj. aktivne bilančne i izvanbilančne rizične
stavke koje su odbici pri izračunu jamstvenoga kapitala.

U
konsolidiranom financijskom izvještaju navedene stavke koje čine dio
unutargrupnih transakcija, ne uključuju se u kreditnim rizikom ponderiranu
aktivu jer se eliminiraju u postupku konsolidacije (metoda potpune
konsolidacije).

Bilančna
aktiva, konvertirana izvanbilančna rizična aktiva i izloženosti temeljene na
drugim izvanbilančnim rizičnim stavkama raspoređuju se u rizične kategorije
koje su utvrđene ovisno o tipu financijskog instrumenta i karakteristikama
dužnika/druge ugovorne strane i garanta te instrumenata osiguranja naplate.
Ukupni iznos svake kategorije množi se s pripadajućim ponderom rizičnosti.
Zbroj dobivenih ponderiranih iznosa svake od kategorija čini kreditnim rizikom
ponderiranu aktivu banke, koja je dio nazivnika u izračunu stope adekvatnosti
kapitala.

Izračun
kreditnim rizikom ponderirane aktive dostavlja se na sljedećim obrascima danim
u prilogu ove upute:

a) PBA
– Kreditnim rizikom ponderirana bilančna aktiva

b) PIRS
– Kreditnim rizikom ponderirane izvanbilančne rizične stavke

c)
KOIRS – Kreditni rizik ostalih izvanbilančnih rizičnih stavaka.

Sva
potraživanja i izvanbilančne rizične stavke (stavke koje se konvertiraju) u
navedenim se obrascima navode prema podacima iz knjigovodstvenih evidencija po
ugovorenom roku dospijeća, osim kada se izričito zahtijeva preostali rok
dospijeća.

Pri
određivanju odgovarajuće rizične kategorije za pojedine stavke aktive i
konvertirane izvanbilančne rizične stavke, stavke koje imaju odlike različitih
rizičnih kategorija, raspoređuju se u kategoriju s najmanjim ponderom.

Potraživanja od inozemnih banaka raspoređuju se
ovisno o njihovu stupnju kreditne sposobnosti. Odgovarajuću kreditnu sposobnost
imaju banke koje nemaju nižu investicijsku ocjenu od AA – prema agencijama
Standard & Poor i Fitch IBCA, odnosno one koje nemaju nižu investicijsku
ocjenu od Aa3 prema agenciji Moodyžs.

Iznimno ponder 20% dodjeljuje se potraživanjima od
inozemnih banaka originalnog roka dospijeća kraćeg od tri mjeseca, ukoliko
banka od koje se potražuje ovaj iznos nema nižu investicijsku ocjenu od A – prema
agencijama Standard & Poor i Fitch IBCA, odnosno nema nižu investicijsku
ocjenu od A3 prema agenciji Moodyžs.

Sve
ostala potraživanja od inozemnih banaka koja ne zadovoljavaju jedan od
navedenih kriterija, ponderiraju se ponderom 100%.

Svim domaćim
bankama koje imaju stopu adekvatnosti kapitala u visini propisanoj zakonom ili
posebnim rješenjem Hrvatske narodne banke, prilikom izračuna kreditnim rizikom
ponderirane aktive dodjeljuje se ponder 20%.

4.1.2.
DEFINICIJE

Pojam
»potraživanje«, koji se nalazi u navedenim obrascima, obuhvaća potraživanja po
depozitima, kreditima, vrijednosnim papirima, obračunatim kamatama, naknadama i
provizijama te sva ostala potraživanja od komitenata banke.

Pojmom »potraživanja od Vlade Republike Hrvatske« obu­hva­ćaju
se sva potraživanja od pojedinih ministarstava, kao i ostala potraživanja od
Republike Hrvatske i republičkih fondova. Pod Republikom Hrvatskom pri tom su
osim Vlade Republike Hrvatske obuhvaćene i sljedeće institucionalne jedinice:

– Ured Predsjednika Republike Hrvatske, Hrvatski
sabor i Vlada Republike Hrvatske

– Ustavni sud Republike Hrvatske

– državna ministarstva

– ostali samostalni organi državne uprave
(uključujući Hr­vat­sku garancijsku agenciju, HAGENU i REGOS)

– redovni sudovi (na svim razinama)

– pučki pravobranitelji (na svim razinama)

– državno odvjetništvo (na svim razinama)

– javno pravobraniteljstvo (na svim razinama)

– proračunski fondovi (npr. Fond za razvoj i
zapošljavanje, Fond za regionalni razvoj)

– ostale jedinice koje se financiraju iz proračuna
Republike Hrvatske.

Pod pojmom »republički fondovi« podrazumijevaju se
institucije koje se ne financiraju iz proračuna, ali ih je osnovala Republika
Hrvatska pa samim time i jamči za njihove obveze, a ovdje ubrajamo sljedeće:

– Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje

– Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje

– Hrvatski zavod za zapošljavanje

– Hrvatsku banku za obnovu i razvoj

– Hrvatske vode

– Hrvatske autoceste

– Hrvatske ceste

– Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i
sanaciju banaka

– Hrvatski fond za privatizaciju.

Pod pojmom »multilateralne razvojne banke«
podrazumijevaju se sljedeće banke: Međunarodna banka za obnovu i razvoj
(International Bank for Reconstruction and Development), Međunarodna
financijska korporacija (International Finance Corporation), Međuamerička banka
za razvoj (Inter-American Development Bank), Azijska banka za razvoj (Asian
Development Bank), Afrička banka za razvoj (African Development Bank), Fond
Vijeća Europe za ponovno naseljavanje (Council of Europe Resettlement Fund),
Nordijska investicijska banka (Nordic Investment Bank), Karipska banka za
razvoj (Caribbean Development Bank), Europska banka za obnovu i razvoj
(European Bank for Reconstruction and Development), Europski investicijski fond
(European Investment Fund) i Međuamerička investicijska korporacija
(Inter-American Investment Corporation).

4.1.3.
UGOVORI O NOVACIJI I DRUGI UGOVORI
O NETIRANJU

4.1.3.1.
Priznavanje ugovora o novaciji i drugih ugovora o netiranju kao čimbenika
umanjenja kreditnog rizika

Kao
čimbenici umanjenja kreditnog rizika priznaju se slje­deće vrste ugovora o
netiranju:

–
dvostrani ugovori o novaciji između banke i druge ugovorne strane, na temelju
kojih se međusobna potraživanja i obveze automatski spajaju, tako da ta novacija
utvrđuje jedinstveni neto iznos svaki put kada se novacija primijeni,
stvarajući tako zakonski obvezujući, jedinstveni novi ugovor koji poništava
prethodne ugovore

–
ostali dvostrani ugovori o netiranju između banke i druge ugovorne strane.

Za potrebe
Odluke druga je ugovorna strana bilo koja osoba (uključujući i fizičku osobu)
koja je ovlaštena sklopiti ugovor o netiranju.

Da bi
se ugovor o netiranju priznao kao čimbenik koji umanjuje kreditni rizik, banka
je dužna zatražiti prethodno odobrenje Hrvatske narodne banke te predočiti
dokaze o ispunjenju uvjeta.

Hrvatska
narodna banka priznat će ugovor o netiranju kao čimbenik koji umanjuje kreditni
rizik jedino pod sljedećim uvjetima:

– Ugovor o netiranju mora biti u pisanom obliku.

– Ugovor o netiranju s drugom ugovornom stranom čini
jedinstvenu zakonsku obvezu i obuhvaća sve uključene transakcije, tako da, u
slučaju da druga ugovorna strana ne izvrši ugovor zbog neispunjenja obveza,
stečaja, likvidacije ili sličnih okolnosti, banka prima potraživanja (pozitivnu
tržišnu vrijednost) ili plaća obveze (negativnu tržišnu vrijednost) samo u
iznosu neto zbroja vrijednosti uključenih pojedinačnih transakcija.

– Banka mora omogućiti Hrvatskoj narodnoj banci uvid
u pismena i obrazložena nezavisna pravna mišljenja o činjenici da, u slučaju
pravnog prigovora, nadležni sudovi i upravna tijela mogu ustanoviti da su
potraživanja i obveze banke ograničene na neto iznos na način opisan pod
prethodnom točkom. To pravno mišljenje mora se temeljiti:

1) na zakonu kojem podliježe druga ugovorna strana
kao i na zakonu kojem podliježe podružnica, ukoliko je uključena inozemna
podružnica društva

2) na zakonu koji se odnosi na uključene pojedinačne
transakcije i

3) na zakonu koji se odnosi na bilo koji ugovor nužan
za provođenje ugovora o netiranju.

Banka mora uspostaviti procedure kako bi osigurala
kontinuirano revidiranje zakonske valjanosti svog ugovora o netiranju, u
svjetlu mogućih promjena odgovarajućih zakona.

Hrvatska narodna banka može zatražiti dokaz, ukoliko
je to nužno, i savjetovati se sa stranim mjerodavnim tijelima, da je ugo­vor o
netiranju zakonski valjan, na temelju svih relevantnih zakona. Ukoliko se to ne
uspije dokazati, ugovor o netiranju neće biti čimbenik umanjenja kreditnog
rizika ni za jednu ugovornu stranu.

Ni jedan ugovor koji sadrži odredbu kojom se
ugovornoj strani koja ispunjava obveze dopušta izvršenje ograničenih isplata
ili neplaćanje prema drugoj ugovornoj strani koja nije ispunila obveze, čak i
ako je ugovorna strana koja je ispunila obveze neto kreditor (klauzula
»walkaway«), ne može se smatrati čimbenikom umanjenja kreditnog rizika.

*4.1.3.2.
Način uključivanja ugovora o novaciji i drugih ugovora o netiranju u kreditnim
rizikom ponderiranu aktivu*

*4.1.3.2.1.
Ugovori o novaciji*

Jedinstveni
neto iznosi utvrđeni ugovorima o novaciji mogu se uključiti u izračun kreditnim
rizikom ponderirane aktive banke uz primjenu tablica iz točke 4.4.1. Odluke.

Ukoliko
se primjenjuje pristup iskazivanja po tržišnoj vrijednosti, tekući trošak
zamjene i zamišljena vrijednost glavnice mogu se dobiti primjenom neto iznosa
utvrđenih ugovorima o novaciji.

U
pristupu originalne izloženosti zamišljena vrijednost glavnice može se
izračunati tako da se uzmu u obzir neto iznosi utvrđeni ugovorima o novaciji.

*4.1.3.2.2.
Ostali ugovori o netiranju*

U
primjeni pristupa iskazivanja po tržišnoj vrijednosti:

–
tekući trošak zamjene za ugovore obuhvaćene ugovorom o netiranju može se dobiti
na osnovi hipotetičnog neto troška zamjene koji rezultira iz ugovora; kad
netiranje dovodi do neto obveze za banku koja izračunava neto trošak zamjene,
tekući trošak zamjene računa se kao »0«

–
vrijednost potencijalne izloženosti kreditnom riziku za sve ugovore obuhvaćene
ugovorom o netiranju može se umanjiti prema sljedećoj jednadžbi:

PCEred = 0,4\* PCEgross + 0,6\*NGR\*PCEgross, gdje je:

 PCEred = umanjena vrijednost potencijalne
izloženosti kreditnom riziku za sve ugovore s drugom ugovornom stranom obuhva­ćene
zakonski valjanim dvostranim ugovorom o netiranju

PCEgross = zbroj vrijednosti potencijalnih
izloženosti kreditnom riziku za sve ugovore s drugom ugovornom stranom
obuhvaćene zakonski valjanim dvostranim ugovorom o netiranju, a koji se
izračunavaju množenjem njihovih zamišljenih vrijednosti glavnica s postocima
navedenima u tablici pod točkom 4.4.1.1. Odluke

NGR (net-to-gross-ratio) = kvocijent neto vrijednosti
troška zamjene za sve ugovore obuhvaćene zakonski valjanim dvostranim ugovorom
o netiranju s drugom ugovornom stranom (brojnik) i bruto vrijednosti troška
zamjene za sve ugovore obuhva­ćene zakonski valjanim dvostranim ugovorom o
netiranju s tom ugovornom stranom (nazivnik).

U svrhu izračunavanja potencijalne izloženosti
kreditnom riziku prema navedenoj jednadžbi, savršeno usklađeni ugovori
obuhvaćeni ugovorom o netiranju mogu se uzeti u obzir kao jedinstveni ugovor sa
zamišljenom vrijednosti glavnice jednakom neto primicima. Savršeno usklađenim
ugovorima smatraju se valutni »forward« ugovori ili slični ugovori u kojima je
zamišljeni iznos glavnice jednak novčanim tijekovima, ukoliko novčani tijekovi
dospijevaju na isti dan valute i u cijelosti ili djelomično u istoj valuti.

U primjeni pristupa originalne izloženosti:

– savršeno usklađeni ugovori obuhvaćeni ugovorom o
netiranju mogu se uzeti u obzir kao jedinstveni ugovor sa zami­šljenim iznosom
glavnice jednakim neto primicima, pri čemu se ti zamišljeni iznosi glavnice
množe s postocima iz tablice pod točkom 4.4.1.2. Odluke

– kod svih drugih ugovora obuhvaćenih ugovorom o
netiranju postoci koji se primjenjuju, mogu biti umanjeni kao što je to prikazano
u sljedećoj tablici:

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Originalni rok dospijeća | Ugovori o kamatnim stopama | Ugovori koji se odnose na valute i zlato |
| 1 godina ili manje | 0,35% | 1,50% |
| Preko 1 godine, ali ne duže od dvije godine | 0,75% | 3,75% |
| Dodatak za svaku sljedeću godinu | 0,75% | 2,25% |

if !supportEmptyParas endif

4.2.
UPUTE ZA POPUNJAVANJE OBRAZACA

4.2.1.
KREDITNIM RIZIKOM PONDERIRANA BILANČNA AKTIVA (obrazac PBA)

Ovaj
obrazac sastoji se od dvaju stupaca: »Neto vrijednost« i »Ukupni ponderirani
iznos«. U stupcu »Neto vrijednost« navodi se knjigovodstvena vrijednost
aktivnih bilančnih stavaka (koje se uključuju u ukupnu ponderiranu aktivu)
umanjena za iznos uma­nje­nja u skladu s odgovarajućim propisima Hrvatske
narodne ban­ke.

U
kreditnim rizikom ponderiranu bilančnu aktivu ne uklju­čuju se derivatna
financijska imovina ukoliko banka primjenjuje pristup iskazivanja po »tržišnoj
vrijednosti«, te ukoliko je navedena imovina ponderirana u sklopu obrasca
KOIRS.

U
stupcu »Ukupni ponderirani iznos« nalazi se umnožak iznosa iz prvog stupca i
pripadajućeg pondera.

Sva
potraživanja i ostala aktiva koja se ne može rasporediti, odnosno nema
kvalitetu i svojstva da se rasporedi u pondere niže od 100%, raspoređuje se u
neku od stavaka ovog obrasca koje nose ponder 100%. Na primjer, ako je kredit
osiguran garancijom banke koja ima primjereni stupanj kreditne sposobnosti,
iznos kredita raspoređuje se u ponder 20%, a obračunate dospjele i nedospjele
kamate u ponder 100%. Ukoliko su i kredit i ukupne kamate osigurani garancijom
banke koja ima primjereni stupanj kreditne sposobnosti, zajedno se raspoređuju
u ponder 20%.

Jednako tako, ako je banka jednom komitentu odobrila
više kredita koji su osigurani različitim instrumentima osiguranja, krediti se
raspoređuju u različite pondere ovisno o kvaliteti instrumenata osiguranja.

Pod materijalnom imovinom (stavka 16 obrasca)
podrazumijeva se materijalna imovina i preuzeta imovina te onaj dio
nematerijalne imovine koji nije uključen u odbitne stavke pri izračunu
jamstvenoga kapitala.

U skladu s Odlukom ponder 50% dodjeljuje se kreditima
koji su u potpunosti i u cijelosti osigurani hipotekama nad stambenim objektima
(uključujući kuće za odmor) u dužnikovu vlasništvu (ili koje će biti u njegovu vlasništvu)
u kojima je dužnik nastanjen (ili će biti nastanjen) ili ih je u svojstvu
vlasnika iznajmio. Ovaj se ponder može dodijeliti isključivo onim
potraživanjima koja su osigurana hipotekom ili fiducijarnim vlasništvom nad
stambenim objektom:

– koji
je u vlasništvu zajmoprimca

– kod
kojeg banka ima prvenstvo u redoslijedu namirenja potraživanja

– kad
je objektivno procijenjena vrijednost objekta koji je dan u zalog, najmanje za
30% veća od ukupnih potraživanja po plasmanima za koje je dan kao osiguranje

– nema
nikakvih zapreka za prodaju dužnikove imovine radi podmirenja njegovih obveza.

Pod
pojmom vlasništva nad založenim stambenim objektom u skladu s prethodnim
paragrafom podrazumijeva se i vlasništvo supružnika zajmoprimca, odnosno
vlasništvo nad stambenim objektom većinskog vlasnika tvrtke kojoj je odobren
zajam.

U retku
»Ukupni iznos kreditnim rizikom ponderirane bilan­čne aktive« nalazi se ukupna
neto vrijednost bilančne aktive i ukupni ponderirani iznos, koje čine zbrojevi
stavaka u tim dvama stupcima.

4.2.2.
KREDITNIM RIZIKOM PONDERIRANE IZVANBILANČNE RIZIČNE STAVKE (obrazac PIRS)

U ovaj
obrazac unosi se dio izvanbilančnih rizičnih stavaka (garancije, akreditivi,
odobreni, a neiskorišteni krediti i slične stav­ke nabrojene u točki 4.3.
Odluke), nakon njihova umanjenja za posebne rezerve za identificirane gubitke.
Svrha je ovog dijela obrasca konverzija izvanbilančnih rizičnih stavaka u
odgovara­juću vrijednost aktive i ponderiranje konvertiranih iznosa propisanim
stupnjevima rizika.

Obrazac
PIRS sastoji se od stupca »Neto vrijednost«, stupca »Konverzijski faktor«,
stupca »Konvertirana vrijednost«, četiriju stupaca pondera i stupca »Ukupna
ponderirana vrijednost«. U stupac »Neto vrijednost« upisuje se knjigovodstvena
vrijednost izvanbilačnih rizičnih stavaka umanjena za posebne rezerve za
identificirane gubitke. Ti se iznosi konvertiraju konverzijskim faktorima tako
da se neto vrijednost množi konverzijskim faktorom određenim za taj redak.

Pod
rednim brojem 8 banka u skladu s točkom 4.3. Odluke upisuje iznos ugovora o
prodaji i ponovnoj kupnji imovine koji nemaju karakter »repo« ugovora, već
prema njima stranka koja je prodala određenu imovinu, ima pravo, ali ne i
obvezu, kupiti istu imovinu nazad od druge ugovorne strane po unaprijed
utvrđenoj cijeni (ugovori o prodaji s opcijom ponovne kupnje predmetne
imovine).

Konvertirana
vrijednost raspoređuje se u odgovarajuće stup­ce pondera. Postupak za
određivanje pondera jest sljedeći: odre­đe­noj izvanbilančnoj rizičnoj stavci
pridružuje se stupanj rizičn­o­sti pripadajuće bilančne stavke, odnosno
pretpostavlja se da je izvanbilančna rizična stavka aktivirana i iskazana u
bilan­č­noj evidenciji. Iskazani iznosi ne množe se s ponderima ri­zičnosti.
Ukupna ponderirana vrijednost jest zbroj umnožaka iznosa raspoređenih po
ponderima i odgovarajućeg pondera za svaki redak obrasca. Zbroj iznosa u
stupcima pondera mora biti jednak iznosu u stupcu »Konvertirana vrijednost«.

Ukoliko
se određena izvanbilančna rizična stavka (redak iz ovog obrasca) sastoji od
više različitih izvanbilančnih financijskih pozicija koje imaju različite
pondere, ukupni iznos koji se iska­zuje u stupcu »Konvertirana vrijednost«,
rasporedit će se u dva ili više stupaca pondera.

4.2.3.
KREDITNI RIZIK OSTALIH IZVANBILANČNIH RIZIČNIH STAVAKA (obrazac KOIRS)

Budući
da banka može izabrati metodu koju će primjenjivati pri izračunu kreditnog
rizika ostalih izvanbilančnih rizičnih stavaka (osim banaka koje su dužne
primjenjivati pristup iskazivanja po »tržišnoj vrijednosti«), u skladu s time
popunjava dio obrasca KOIRS koji se odnosi na tu metodu, a u drugi dio obrasca
upisuje nule.

Dio
obrasca KOIRS pod nazivom Pristup po »tržišnoj vrijednosti« popunjavaju one
banke koje su odabrale pristup iskazivanja po »tržišnoj vrijednosti«. U ovaj
dio obrasca banka upisuje iznos u stupcu zamišljene vrijednosti (ugovorena
vrijednost odnosnog instrumenta, iznosa valute ili robe) te tekući trošak
zamjene (tržišna vrijednost ugovora). Samo pozitivni tekući trošak za­mjene
ulazi u izračun i navodi se u stupcu »Tekući trošak zamje­ne«. Iznos
potencijalne izloženosti kreditnom riziku jest umnožak zamišljene vrijednosti i
konverzijskog faktora navedenog u obrascu i izračunava se za sve stavke bez
obzira na to je li njihova tržišna vrijednost pozitivna ili nije.

U
stupac »Ukupna izloženost« upisuje se zbroj tekućeg troška zamjene pojedine
stavke i potencijalne izloženosti kreditnom riziku. (Ukupna izloženost = tekući
trošak zamjene + potencijalna izloženost kreditnom riziku.)

Iznosi navedeni u stupcu »Ukupna izloženost« raspoređuju
se u odgovarajuće stupce pondera. Ponder se određuje na sljedeći način:
određenoj izvanbilančnoj rizičnoj stavci dodjeljuje se ponder rizika prema
ponderu rizika koju nosi stranka s kojom je ugovor sklopljen, odnosno, ukoliko
je ugovor sklopljen npr. s doma­ćom bankom, izloženost u skladu s tim ugovorom
bit će navedena pod ponderom 20%. Iskazani iznosi ne množe se s ponderima
rizičnosti, jer se ponderirana vrijednost iskazuje u posljednjem stupcu kao
zbroj umnožaka iznosa raspoređenih po ponderima i odgovarajućih pondera. Zbroj
iznosa u stupcima pondera mora biti jednak iznosu u stupcu »Ukupna izloženost«.

Ukoliko banka posjeduje ugovor koji ne odgovara ni
jednom od redaka u obrascu, on se uključuje u retke ugovora koji se odnose na
robu koja nije plemeniti metal, odnosno na njega se primjenjuju postoci iz
posljednjeg stupca u tablici navedenoj pod točkom 4.4.1.1. Odluke.

Dio obrasca KOIRS pod nazivom Pristup »originalne
izlože­nosti« popunjavaju banke koje su odabrale pristup »originalne izlo­ženosti«.

Banka upisuje iznos zamišljene vrijednosti svake
vrste derivatnih instrumenata. Vrijednosti u stupcu »Originalna izloženost«
umnošci su vrijednosti u stupcu »Zamišljena vrijednost« i konverzijskog
faktora. Te se vrijednosti dalje raspoređuju u stupce pondera rizika koji
odgovara ponderu kreditnog rizika druge ugovorne strane, s kojom je banka
sklopila takav ugovor. Zbroj vrijednosti po svim ponderima kreditnog rizika u
svakom retku mora odgovarati vrijednosti u stupcu »Originalna izloženost« u
istom retku. U stupac »Ponderirana vrijednost« upisuje se zbroj umnožaka iznosa
u svakom stupcu pondera i odgovarajućeg pondera.

Banka u obrascu dodaje redak za svaku sljedeću godinu
prema potrebi. U svakom dodanom retku banka izračunava konverzijski faktor tako
da konverzijski faktor prethodne godine uveća za 1 postotni bod (kad je riječ o
ugovorima o kamatnim stopama), odnosno za 3 postotna boda (kad je riječ o
ugovorima na strane valute i zlato).

5.
IZRAČUNAVANJE IZLOŽENOSTI BANKE VALUTNOM RIZIKU

5.1. OPĆE ODREDNICE

U
deviznu imovinu i devizne obveze uključuju se sva devizna imovina i devizne
obveze prema nadoknadivom iznosu. Na-doknadivi iznos je iznos imovine nakon
odbitka umanjenja utvrđe­nog u skladu s odgovarajućim propisima Hrvatske
narodne banke.

Imovina
i obveze u kunama čija se vrijednost samo u slučaju deprecijacije kune u odnosu
prema određenoj stranoj valuti izračunava na temelju tečaja kune prema toj
stranoj valuti (imovina i obveze s ugrađenim »call« opcijama na tu stranu
valutu), bit će tretirani u skladu s točkom 5.2.1.3. ove upute.

U
skladu s ovom uputom pod deltom se podrazumijeva oče­kivana promjena u cijeni
opcije uzrokovana malom promjenom odnosne varijable utvrđene opcijom.

5.2.
UPUTE ZA POPUNJAVANJE OBRAZACA

Banka izračun
ukupne otvorene devizne pozicije i kapitalnog zahtjeva za valutni rizik
dostavlja na obrascima VR1 i VR2, izračunavajući pozicije u skladu s ovim
poglavljem.

5.2.1.
OBRAZAC VR1

U
obrazac VR1 banka za svaku valutu unosi:

–
»spot« poziciju (polja 2xxx i 3xxx obrasca VR1)

–
»forward« poziciju i neopozive garancije i slične instrumente (polja 4xxx i
5xxx obrasca VR1)

–
poziciju u opcijama (polja 7xxx i 8xxx obrasca VR1).

**5.2.1.1. »Spot«
pozicija**

U
izračun »spot« pozicije za pojedinu valutu uključuju se:

– sva
devizna imovina i obveze

–
imovina i obveze uz valutnu klauzulu

– »spot« transakcija kupnje i prodaje deviza koje su
ugovorene, ali nisu knjigovodstveno provedene u glavnoj knjizi banke

– »spot« pozicija valutnih »swap« ugovora.

Neto »spot« pozicija u pojedinoj valuti jest kratka
(nosi negativan predznak) ako su ukupne navedene obveze u skladu s prvim
stavkom ove točke veće od ukupne imovine određene istim stavkom.

Imovinske stavke za koje je banka provela umanjenje u
skladu s odgovarajućim propisima Hrvatske narodne banke, uključuju se u »spot«
poziciju u nadoknadivom iznosu.

U neto »spot« poziciju ne uključuju se rezerve za
identificirane gubitke po izvanbilančnim plasmanima, ni bilo koja druga
bilančna stavka koja ne čini imovinu ili obveze banke.

Banka može uz prethodno odobrenje Hrvatske narodne
ban­ke u »spot« poziciju u pojedinoj valuti uključiti i buduće neto
prihode/rashode koji nisu još obračunati, ali su u potpunosti zaštićeni od
rizika valutnim »forward« ugovorima.

**5.2.1.2. »Forward«
pozicija**

U
izračun »forward« pozicije i pozicije neopozivih garancija i drugih sličnih
instrumenata uključuju se:

–
»forward« transakcije kupnje i prodaje deviza (ili zlata), uključujući i
»futures« ugovore na tu valutu ili zlato te glavnicu valutnih »swap« ugovora
koja nije uključena u »spot« poziciju

–
neopozive garancije, nepokriveni akreditivi i slični instrumenti na temelju
kojih će banka zasigurno morati izvršiti plaća­nje, a postoji vjerojatnost da
ta sredstva banka neće moći nadoknaditi (iskazani u stranoj valuti ili uz
valutnu klauzulu).

Neopozive
garancije, nepokriveni akreditivi i slični instrumenti uključuju se u dugu
»forward« poziciju, i to u neto iznosu (nominalni iznos umanjen za formirane
rezerve za identificirane rizike).

U polja
pod brojevima 6xxx banka upisuje tzv. »spot + forward« stavku s adekvatnim
predznakom koji ta pozicija nosi, a koja po svakoj pojedinoj valuti predstavlja
zbroj duge »spot« i duge »forward« pozicije umanjen za zbroj kratke »spot« i
kratke »forward« pozicije.

**5.2.1.3. Pozicija
u opcijama**

Banka izračunava vrijednost knjige valutnih opcija (uklju­čujući
i imovinu i obveze opisane u drugom stavku točke 5.1. ove upute) za svaku
valutu. Pri izračunu vrijednosti knjige valutnih opcija opcije se uključuju u
delta ekvivalentu nominalne vrijednosti opcije (iznimno primjenom jednostavne
metode u svom punom nominalnom iznosu). Delta ekvivalent svake opcije jednak je
umnošku njezina delta koeficijenta i nominalne vrijednosti te opcije. Delta
ekvivalenti (odnosno u jednostavnoj metodi nominalni iznos opcije)
individualnih opcija po svakoj valuti pri izračunu vrijednosti knjige valutnih
opcija na tu valutu nose slje­deće predznake:

if !supportLineBreakNewLine
endif

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | KUPLJENA | PRODANA |
| "CALL" OPCIJA | + | – |
| "PUT" OPCIJA | – | + |

if !supportEmptyParas endif

U skladu
s ovom točkom pod »call« opcijom na određenu stranu valutu podrazumijeva se
mogućnost kupnje te strane valute u zamjenu za kune. Pod »put« opcijom na
određenu stranu valutu podrazumijeva se mogućnost prodaje te strane valute u
zamjenu za kune.

Na devizne
opcije kojima se trguje na burzama, banka treba primijeniti delta koeficijente
koje su odredile te burze i tako dobivene delta ekvivalente upisati u polja
7xxx. Delta ekvivalente ovih opcija banka može izračunavati na temelju internog
modela koji je odobrila Hrvatska narodna banka – također ih treba upisati u
polja 7xxx.

Na
devizne opcije kojima se ne trguje na burzama (engl. over the counter options)
banka treba primjenjivati jednostavnu metodu (rezultat koje upisuje u polja
8xxx) ili interni model koji je odobrila Hrvatska narodna banka (rezultat se
upisuje u polja 7xxx).

Na
imovinu i obveze utvrđene drugim stavkom točke 5.1. ove upute banka može
primjenjivati jednu od metoda koje su definirane točkama 5.2.1.3.1. (rezultat
upisuje u polja 8xxx), 5.2.1.3.2. (rezultat upisuje u polja 7xxx) ili točkom
5.2.1.3.3. ove upute (rezultat koje upisuje u polja 7xxx).

Ukoliko
banka primjenjuje interni model, mora ga primjenjivati na cjelokupnu knjigu
opcija, a ako se želi vratiti na jedno­stav­nu ili primijenjenu delta metodu,
mora zatražiti prethodno odobrenje Hrvatske narodne banke.

Ukoliko
banka primjenjuje prilagođenu delta metodu (definiranu točkom 5.2.1.3.2. ove
upute), a želi u određenom izvje­štajnom razdoblju primjenjivati jednostavnu
metodu (definiranu točkom 5.2.1.3.1. ove upute), mora zatražiti prethodno
odobrenje Hrvatske narodne banke.

5.2.1.3.1.   Jednostavna metoda izračuna vrijednosti
knjige opcija

U
skladu s ovom uputom imovina u kunama čija se vrijednost samo u slučaju
deprecijacije kune u odnosu prema određenoj stranoj valuti izračunava na
temelju tečaja kune prema toj stranoj valuti, smatra se kupljenim »call«
opcijama na tu stranu valutu. U skladu s ovom uputom obveze u kunama čija se
vrijednost samo u slučaju deprecijacije kune u odnosu prema određenoj stranoj
valuti izračunava na temelju tečaja kune prema toj stranoj valuti, smatraju se
prodanim »call« opcijama na tu stranu valutu.

Sve
kupljene »call« opcije i prodane »put« opcije zbrajaju se u njihovu nominalnom
iznosu. Sve kupljene »put« opcije i prodane »call« opcije zbrajaju se u njihovu
nominalnom iznosu, a taj se zbroj oduzima od zbroja kupljenih »call« opcija i
prodanih »put« opcija.

Ako je
vrijednost knjige opcija u pojedinoj valuti, izračunata u skladu s prvim i drugim
stavkom ove točke, negativna, treba je pribrojiti prethodno izračunatoj
deviznoj poziciji (navedenoj u poljima 6xxx obrasca VR1) u nominalnom iznosu
(npr. ukoliko banka ima kratku poziciju u opcijama u određenoj valuti 100, a
prethodno izračunata devizna pozicija u toj je istoj valuti duga 300, devizna
pozicija banke u toj valuti primjenom jednostavne metode bit će duga 400). Ako
je vrijednost knjige opcija u pojedinoj valuti, izračunata u skladu s ovim
stavkom, pozitivna, treba je pribrojiti prethodno izračunatoj deviznoj poziciji
(navedenoj u poljima 6xxx obrasca VR1). Odnosno ukoliko banka ima dugu poziciju
u opcijama u određenoj valuti 100, a prethodno izraču­nata devizna pozicija u
toj je istoj valuti kratka 300, devizna pozicija banke u toj valuti uz primjenu
jednostavne metode bit će kratka 200.

Primjena
ove metode za izračun vrijednosti knjige opcija na određenu valutu smatra se
prihvatljivom za izračun pozicije u opcijama u skladu s ovom uputom, ali se
općenito ne smatra najprimjerenijom metodom za mjerenje i praćenje valutnog
rizika banke.

5.2.1.3.2.   Prilagođena delta metoda

Ova se
metoda može primjenjivati samo na imovinu i obveze utvrđene drugim stavkom
točke 5.1. ove upute kada je odnosna varijabla tečaj kune u odnosu prema jednoj
od sljedećih stranih valuta: američkom dolaru, euru, funti sterlinga i
švicarskom franku. Ova se metoda ne može primjenjivati kada je odnosna
varijabla tečaj kune u odnosu prema bilo kojoj drugoj stranoj valuti ili
valutama vezanima uz jednu od navedenih valuta (npr. prema bugarskom levu,
konvertibilnoj marki i sl.).

U
skladu s ovom metodom banka za svaki ugovor:

–
utvrđuje iznos i datume dospijeća svakoga ugovorenog plaćanja glavnice za
cijelo trajanje ugovora

–
utvrđuje ugovorom određeni tečaj koji služi kao izvršni tečaj po kojem se može
izvršiti opcija

–
utvrđuje postotnu razliku između tržišnog tečaja (na dan na koji se izvješće na
temelju ove upute odnosi) i izvršnog tečaja utvrđenog prethodnom točkom.

Svako
plaćanje glavnice na temelju pojedinog ugovora smatra se zasebnom opcijom.
Svako plaćanje glavnice za kredit za koji je banka provela umanjenje,
proporcionalno se umanjuje za iznos umanjenja.

Dospjela
potraživanja po ugovorima s ugrađenim »call« opcijama kod kojih banka zbog
formulacije klauzule u ugovoru nakon dana dospijeća ne može revalorizirati
dospjeli dug, već se on tretira kao kunsko potraživanje, ne uključuju se u
izračun devizne pozicije banke.

Za
svako plaćanje glavnice po pojedinom ugovoru banka treba utvrditi delta
koeficijent iz tablice delta koeficijenata (navedene u prilogu ove upute) koji
odgovara danima preostalim do dospijeća tog plaćanja glavnice na vodoravnoj osi
i postotnoj razlici između tržišnog tečaja te valute na dan na koji se izvješće
odnosi i izvršnog tečaja na okomitoj osi. Banka treba na opisani način utvrditi
delta koeficijent za svako plaćanje glavnice po pojedinom ugovoru.

Banka
zatim treba pomnožiti utvrđene delta koeficijente s iznosom glavnice na koju se
koeficijenti odnose te zbrojiti dobivene rezultate kako bi se dobio delta
ekvivalent za svaki ugovor. Delta ekvivalenti za stavke obveza imaju negativan
(–) predznak, a delta ekvivalenti za stavke imovine imaju pozitivan (+)
predznak. Nakon što se utvrde delta ekvivalenti za sve stavke (imovinu i
obveze), treba ih zbrojiti. Konačni se rezultat pribraja, vodeći računa o
predznaku koji nosi, zbroju pozicija izračunatih u skladu s točkama 5.2.1.1. i
5.2.1.2. ove upute (odnosno iznosu u poljima 6xxx obrasca VR1).

5.2.1.3.3.   Interni model za izračun delta ekvivalenta vri­­­­jed­nosti
knjige opcija

Banka
se može koristiti internim modelom za izračun delta ekvivalenata vrijednosti
knjige opcija ako dobije prethodno odobrenje Hrvatske narodne banke. U zahtjevu
za dobivanje odobrenja za primjenu internog modela u izračunavanju delta ekvivalenata
vrijednosti knjige opcija banka mora dati sljedeće informacije:

– opis modela za određivanje vrijednosti opcija
(engl. option pricing model)

– specifikaciju i verifikaciju pretpostavki
primijenjenih u modelu za određivanje vrijednosti opcija

– specifikaciju proizvoda na koje se odnosi izabrani
model za određivanje vrijednosti opcija

– opis izvora podataka i metode ažuriranja tih
podataka koje će se primijeniti u sklopu modela za određivanje vrijednosti
opcija

– metodu za procjenu parametara modela za određivanje
vrijednosti opcija

– interne postupke za upravljanje valutnim rizikom i
knjigovodstveno tretiranje opcija.

5.2.1.3.4.   Kreditni aranžmani s Hrvatskom bankom za
ob­­­novu i razvoj

Ako banka ima sklopljene kreditne aranžmane s
Hrvatskom bankom za obnovu i razvoj, kod kojih je valutni rizik ugrađenih
»call« opcija na stranu valutu iz kreditnih ugovora s Hrvatskom bankom za
obnovu i razvoj efikasno prenesen na krajnjega korisnika tih sredstava, banka
može isključiti te stavke imovine i obveza iz ovog izračuna pod uvjetom da je
zadovoljila sljedeće kriterije:

– istovjetne su odredbe vezane uz valutnu klauzulu u
oba ugovora (ugovoru o kreditu između Hrvatske banke za obnovu i razvoj i banke
i ugovoru o kreditu između banke i krajnjega korisnika sredstava)

– ugovoreni postupak povlačenja i plasiranja kredita
mora osigurati isti ponderirani tečaj u oba kreditna odnosa

– svi su datumi dospijeća svih glavnica i ostalih
plaćanja na temelju ovih aranžmana isti

– banka očekuje da će klijent obaviti sva plaćanja na
temelju odobrenoga kredita o njihovu dospijeću

– banka svakog dana kontrolira provođenje ovih
ugovora kako bi utvrdila poštuju li se prethodne točke.

5.2.1.3.5.   Ostale opcije

Banka će u vrijednost knjige valutnih opcija uključiti
tržišnu vrijednost i svake druge opcije (koja nije ni valutna ni u zlatu) kod
koje je odnosna varijabla iskazana u stranoj valuti (npr. opcije na naftu
ukoliko je cijena barela iskazana u nekoj stranoj valuti).

**5.2.1.4. Otvorena
pozicija u pojedinoj valuti**

Za
svaku valutu izračunava se zbroj »spot« pozicije (utvrđe­ne u točki 5.2.1.1.) i
»forward« pozicije (utvrđene u točki 5.2.1.2.). Dobiveni se iznos korigira za
poziciju u opcijama na način opisan u točki 5.2.1.3. ove upute.

Tako
dobiveni iznos može biti pozitivan ili negativan. Pozitivan iznos čini dugu
poziciju banke u navedenoj valuti, a negativan iznos čini kratku poziciju banke
u navedenoj valuti.

**5.2.1.5. Izuzeća**

Banka
može, uz prethodno odobrenje Hrvatske narodne ban­ke, iz devizne pozicije u
pojedinoj valuti isključiti sve stavke u stranoj valuti koje čine odbitne
stavke pri izračunu jamstvenoga kapitala, pod uvjetom da su strateške prirode i
da banka njima ne trguje.

Banka može, uz prethodno odobrenje Hrvatske narodne
banke, iz devizne pozicije u pojedinoj valuti isključiti i pozicije koje je
namjerno zauzela da bi zaštitila svoju stopu adekvatnosti kapitala od
negativnih učinaka promjena tečajeva, pod uvjetom da su strateške prirode i da
banka njima ne trguje.

5.2.2. Obrazac VR2

Kratke (–) i duge (+) pozicije u različitim valutama
ne mogu se međusobno zbrajati. Kratke pozicije u pojedinim valutama zbrajaju se
odvojeno, a zbroj nosi negativan predznak (–) i upisuje se u obrazac VR2 (bez
predznaka), u redak »Ukupna kratka devizna pozicija banke«. Duge pozicije u
pojedinim valutama zbrajaju se odvojeno, a zbroj nosi pozitivan predznak (+) i
upisuje se u obrazac VR2 (bez predznaka), u redak »Ukupna duga devizna pozicija
banke«.

U redak »Ukupna otvorena devizna pozicija banke«
upisuje se veći iznos od iznosa upisanih u polje 1001 i 1002, uvećan za
poziciju u zlatu. Kapitalni zahtjev izračunava se tako da se iznos u polju 1004
pomnoži sa 10%.

5.2.3. Prijelazne
odredbe

Obrasce VR1 i VR2 definirane točkama 5.2.1. i 5.2.2.
ove upute banke nisu dužne slati Hrvatskoj narodnoj banci dok se primjenjuje
Odluka o ograničavanju izloženosti banaka valutnom riziku (»Narodne novine«,
broj 17/2003.). U tom vremenu banka u polje 1005 obrasca PKZ upisuje iznos
ukupne devizne pozicije navedene u polju 7 obrasca VR-2, koji je na temelju
Odluke o ograničavanju izloženosti banaka valutnom riziku poslala Hrvat­skoj
narodnoj banci sa stanjem na dan za koji radi izračun adekvatnosti kapitala
pomnožen sa 10%. Nadalje, za vrijeme primjene Odluke o ograničavanju izloženosti
banaka valutnom riziku banka u polje 1007 obrasca SAK upisuje cjelokupni iznos
otvorene devizne pozicije navedene u polju 7 obrasca VR-2, koji je na temelju
Odluke o ograničavanju izloženosti banaka valutnom riziku poslala Hrvatskoj
narodnoj banci sa stanjem na dan za koji radi izračun adekvatnosti kapitala.

6.
IZRAČUNAVANJE IZLOŽENOSTI BANKE POZICIJSKIM RIZICIMA

6.1. OPĆE ODREDNICE

Izračunavanje
izloženosti banke pozicijskim rizicima dostav­lja se na obrascima:

–
Specifični kamatni rizik po pojedinoj valuti (obrazac SK)

– Opći
kamatni rizik po pojedinoj valuti (obrazac OK1, odnosno obrazac OK2)

–
Kapitalni zahtjev za rizik ulaganja u vlasničke vrijednosne papire (obrazac
VVP)

–
Kapitalni zahtjev za robni rizik (obrazac RR)

–
Kapitalni zahtjev za rizik pozicije u opcijama (obrazac RPO).

Kamatni
rizik i rizik ulaganja u vlasničke vrijednosne papire izračunavaju se
isključivo za stavke u knjizi trgovanja, dok se robni rizik izračunava za
cjelokupno poslovanje banke (dakle bez obzira na to je li banka uvrstila
navedenu stavku u knjigu trgovanja ili nije).

6.2.
UPUTE ZA POPUNJAVANJE OBRAZACA

6.2.1. Obrazac
SpecifiČni kamatni rizik po pojedinoj valuti (obrazac SK)

Banka
ispunjava onoliko dijelova obrasca SK u koliko su valuta izražene stavke u
knjizi trgovanja za koje se on ispunjava. Ukoliko banka ima barem jednu stavku
u nekoj valuti, mora popuniti sve retke za tu valutu (31 redak).

U svaki redak banka unosi iznos tržišne vrijednosti
svih pozicija koje odgovaraju opisu retka, odnosno u prvi se redak unose svi dužnički
vrijednosni papiri izdani od Hrvatske narodne banke (odnosno isključivo oni
koji su raspoređeni u knjigu trgovanja). Svi dužnički vrijednosni papiri koje
banka posjeduje, smatraju se dugom pozicijom, dok se svi dužnički vrijednosni
papiri koje je banka prodala, a nije ih posjedovala, smatraju kratkom pozicijom
(engl. short sell). Kratke pozicije unose se u apsolutnom iznosu (kao da je
riječ o pozitivnom broju). Vrijednost u stupcu »Neto pozicija« u svakom retku
jest razlika vrijednosti u stupcu »Duga pozicija« i vrijednosti u stupcu
»Kratka pozicija« u tom retku. Ako je ta razlika negativna, banka navodi
apsolutnu vrijednost razlike (kao da je riječ o pozitivnom broju).

Ukupnu apsolutnu vrijednost neto pozicija stavaka po
pojedinim grupacijama (stavke koje ne nose rizik, kvalificirajuće stavke s
rokom dospijeća do 6 mjeseci i dr.) čini zbroj vrijednosti u stupcu »Neto
pozicija«.

U stupcu »Ponderirana pozicija« navodi se umnožak
iznosa u stupcu »Neto pozicija« i pripadajućeg pondera za tu kategoriju stavaka
(0,00%, 0,32%, 1,25%, 2,00% i 10,00%).

Kapitalni zahtjev za specifični kamatni rizik zbroj
je svih polja 4014, 4021, 4028 i 4031 za svaku valutu i upisuje se u polje
4ZZZ.

6.2.3.
Obrasci opĆega kamatnog rizika
(obrasci OK1 I OK2)

Obrazac
OK1 popunjava banka koja primjenjuje pristup koji se temelji na dospijeću. On
ima onoliko dijelova u koliko zasebnih valuta banka posjeduje stavke koje su
podložne ovom riziku. Banka popunjava sva 24 retka za svaku valutu u kojoj
postoje stavke podložne ovom riziku.

Vrijednosti pozicija izračunavaju se diskontiranjem
budućih novčanih tijekova pojedinog instrumenta nerizičnim kamatnim stopama za
odgovarajuću valutu. Kod instrumenata čiji je preostali rok dospijeća kraći od
godinu dana, banka nije obvezna provoditi diskontiranje, već uzima u obzir
tržišnu vrijednost instrumenta (uvećanu za eventualne obračunate nedospjele
kamate). Diskontiranje nije obavezno provoditi ni za pozicije izražene u
valutama za koje ne postoji nerizična krivulja prinosa.

Banka
svoje vrijednosti pozicija, ovisno o kamatnoj stopi i preostalom roku
dospijeća, raspoređuje po odgovarajućim redcima u stupce duge i kratke otvorene
pozicije, ponderira ih i usklađuje ponderirane pozicije.

U stupce »Neusklađena ponderirana pozicija po
razredima« i »Neusklađena ponderirana pozicija po zonama« upisuju se iznosi s
predznakom koji nose. Ostale pozicije upisuju se bez predznaka (kao da je riječ
o pozitivnim brojevima). Ukoliko je iznos duge pozicije veći od iznosa kratke
pozicije za taj razred ili zonu, onda neusklađena ponderirana pozicija ima
pozitivan predznak (koji se ne upisuje). Ukoliko je iznos kratke pozicije veći
od iznosa duge pozicije za taj razred ili zonu, onda neusklađena ponderirana
pozicija ima negativan predznak (koji se upisuje ispred iznosa).

Cjelokupni kapitalni zahtjev zbroj je svih polja 7024
za svaku valutu i upisuje se u polje 7ZZZ.

Ukoliko je banka od Hrvatske narodne banke dobila
odobrenje za upotrebu pristupa koji se temelji na trajanju, tada umjesto
obrasca OK1 dostavlja obrazac OK2. Obrazac OK2 popunjava se također u onoliko
dijelova u koliko valuta banka posjeduje barem jednu stavku podložnu ovom
riziku. Stavke se upisuju u visini njihove tržišne vrijednosti.

Modificirano trajanje izračunava se pomoću formule
navedene u Odluci, pri čemu se pod faktorom t uzima preostali rok dospijeća.

U obrascu OK2 banka navodi svaku poziciju s
različitim modificiranim trajanjem u svakoj pojedinoj zoni. U prvoj zoni navode
se pozicije koje imaju modificirano trajanje 0 – 1,0 (uklju­čujući i 1,0). U drugoj
zoni navode se pozicije koje imaju modificirano trajanje 1,0 – 3,6 (uključujući
i 3,6). U trećoj zoni navode se pozicije koje imaju modificirano trajanje veće
od 3,6.

Nakon raspoređivanja po stupcima duge i kratke
otvorene pozicije prema modificiranom trajanju, banka obavlja ponderiranje
pozicija u svakom retku. Ponderiranje se provodi mno­ženjem vrijednosti
pozicije s modificiranim trajanjem i pretpo­stav­ljenom promjenom kamatne stope
za tu zonu (koja je u Odluci prikazana u postocima, dakle, prilikom izračuna
potrebno ju je podijeliti sa 100). Ponderirane pozicije dalje se usklađuju po
zonama i između pojedinih zona. Iznosi se upisuju bez predznaka osim u stupac
»Neusklađena ponderirana pozicija po zonama«. Ukoliko je iznos duge pozicije
veći od iznosa kratke pozicije za tu zonu, onda neusklađena ponderirana
pozicija ima pozitivan predznak (koji se ne upisuje ispred iznosa). Ukoliko je
iznos kratke pozicije veći od iznosa duge pozicije za tu zonu, onda neusklađena
ponderirana pozicija ima negativan predznak (koji se upisuje ispred iznosa).

Kapitalni zahtjev za opći kamatni rizik dobiva se
primjenom formule navedene na obrascu po svim valutama.

6.2.4.
Obrazac kapitalni zahtjev za vlasniČke
vrijednosne papire (obrazac VVP)

Obrazac
VVP sastoji se od dviju cjelina. Prva cjelina nosi naziv »Kapitalni zahtjev za
ugrađeni kamatni rizik u vlasničke derivate«. Pozicija u državnim obveznicama
bez kupona koja je nastala kao rezultat raščlambe vlasničkih derivata, ne ulazi
u obrazac OK1 ni OK2, već se kapitalni zahtjev za kamatni rizik ugrađen u
vlasničke derivate izračunava u ovom dijelu obrasca VVP. Banka utvrđuje tržišnu
vrijednost odnosnoga vlasničkog papira na kojem se temelji derivat za sve
vlasničke derivate koje posjeduje. Te vrijednosti banka raspoređuje u stupac
»Tržišna vrijednost« prema razdoblju preostalom do dospijeća derivata u
apsolutnim vrijednostima. Množenjem tržišnih vrijednosti i postotka zamišljene
pozicije dobiva se kapitalni zahtjev. Tako se npr. kapitalni zahtjev za
ugrađeni kamatni rizik za sve vlasničke derivate koji imaju preostali rok
dospijeća manji od tri mjeseca, dobiva množenjem zbroja tržišnih vrijednosti
njihovih odnosnih instrumenata sa 0,2% (tj. sa 0,002).

Druga
cjelina nosi naziv »Kapitalni zahtjev za rizik ulaganja u vlasničke vrijednosne
papire«, a popunjava se tako da se već utvrđene neto pozicije u pojedinom
vrijednosnom papiru raspo­ređuju u retke prema nacionalnim tržištima na kojima
su uvršteni, i to prema obliku vrijednosnog papira.

Ukoliko
potvrde depozitarnih institucija udovoljavaju uvjetima netiranja navedenima u
četvrtom stavku točke 6.5.2. Odluke, one se ne navode u retku »Potvrde
depozitarnih institucija«, već u retku »Dionice«.

Duge
neto pozicije u pojedinim oblicima vrijednosnih papira zbrajaju se, a zbroj se upisuje
u stupac »Duga neto pozicija«. Kratke neto pozicije u pojedinim oblicima
vrijednosnih papira zbrajaju se, a zbroj se (bez predznaka, odnosno kao da je
pozitivan broj) upisuje u stupac »Kratka neto pozicija«. U stupac »Bruto
pozicija« upisuje se zbroj iznosa u stupcu »Duga neto pozicija« i iznosa u
stupcu »Kratka neto pozicija« samo za redak »Ukupno uvršteno na X. nacionalno
tržište«. »Neto pozicija« za svako nacionalno tržište jest apsolutni iznos
razlike između ukupnih dugih neto pozicija i ukupnih kratkih neto pozicija po
svakom nacionalnom tržištu.

Banka
popunjava toliko segmenata na koliko su nacionalnih tržišta uvršteni vlasnički
vrijednosni papiri u kojima ima poziciju (bilo kratku bilo dugu).

Kapitalni
zahtjev upisuje se u polje 5ZZZ, a čini ga zbroj polja 3ZZZ pomnoženog sa 5%,
polja 4ZZZ pomnoženog sa 10% i polja 5009.

6.2.5.
Upute za popunjavanje obrasca RR – Kapitalni
zahtjev za robni rizik

Izračunavanje
izloženosti banke robnom riziku dostavlja se na obrascu RR.

Kapitalni
zahtjev za robni rizik izračunava se za cjelokupno poslovanje banke, a ne samo
za pozicije u knjizi trgovanja.

Ukoliko banka ima barem jednu poziciju u robi, dužna
je izračunati kapitalni zahtjev za tu robu.

U stupcu »Roba« navode se redom sve vrste robe u
kojima banka ima poziciju. Svaka pozicija u robi mora biti izražena u
standardnim mjernim jedinicama (barelima, tonama i kilogramima).

Pozicije u robi u standardnoj mjernoj jedinici banka
unosi u stupce predviđene za to ovisno o tome je li pozicija duga ili kratka.

Banka izračunava neto poziciju u određenoj robi kao
apsolutnu vrijednost razlike između dugih i kratkih pozicija.

Za robne instrumente smatra se da su identični
ukoliko se odnose na istu robu, iskazani su u istoj valuti i dospijevaju na
isti dan, a za robne derivate ako su izdani od istog izdavatelja.

Tržišna cijena robe mora biti izražena u kunama
(valutni se iznos preračunava u kune primjenom tržišnog tečaja).

U stupac »Tržišna vrijednost neto pozicije« određene
robe banka upisuje umnožak iznosa u stupcu »Tržišna cijena« i iznosa u stupcu
»Neto pozicija« te robe izražene u standardnim mjernim jedinicama.

Bruto
poziciju banke u određenoj robi čini zbroj vrijednosti dugih i kratkih pozicija
u toj robi.

Kapitalni
zahtjev za neto poziciju u određenoj robi iznosi 15% tržišne vrijednosti neto
pozicije.

Kapitalni
zahtjev za bruto poziciju u određenoj robi iznosi 3% bruto pozicije i tržišne
cijene dotične robe.

6.2.6.
Upute za popunjavanje obrasca RPO – Rizik
pozicije u opcijama

Banka
izračunava kapitalni zahtjev za opcije kojima se trguje na burzama, neuvrštene
opcije i proizvode slične opcijama u skla­du s jednim od dvaju osnovnih
pristupa: simplificiranim pristupom i metodom delta-plus. Ovisno o tome koji
pristup primjenjuje u izračunu kapitalnog zahtjeva, banka popunjava onaj dio
obrasca koji se odnosi na taj pristup, a u drugi dio obrasca upisuje nule.

6.2.6.1.      Uputa za popunjavanje dijela obrasca RPO –
Metoda delta-plus

U
skladu s ovom metodom opcije i proizvodi slični opcijama (jamstva – engl.
warrant, opcija gornje granice – engl. cap, opcija donje granice – engl. floor
i slični instrumenti) tretiraju se kao pozicije koje su po svojoj vrijednosti
jednake odnosnom instrumentu (engl. underlying instrument) pomnoženom njegovim
delta koeficijentom. Tako dobiveni delta ekvivalenti uključuju se u izračune
pod poglavljima 5 i 6 ovisno o odnosnoj varijabli (npr. delta ekvivalent
valutnih opcija u poglavlje 5, delta ekvivalent opcija na kamatnu stopu u
izračun općega kamatnog rizika u poglavlje 6 itd.).

Budući
da delta ne pokriva ukupan rizik povezan s opcijama, banka je dužna izračunati
dodatni kapitalni zahtjev za »gama« rizik (parametar osjetljivosti koji mjeri
stopu promjene delta) i unijeti ga u polje 1001 te »vega« rizik (parametar
osjetljivosti koji mjeri osjetljivost vrijednosti opcije s obzirom na promjenu
u volatilnosti) i unijeti ga u polje 1002.

Da bi se izračunao ukupni gama i vega rizik knjige
opcija banke, pojedinačne pozicije opcija grupiraju se prema rizičnim
kategorijama. Gama i vega učinci navedenih pozicija mogu se zbra­jati
isključivo unutar zasebne rizične kategorije.

Grupe rizičnih kategorija čine opcije koje se odnose:

– na valutu ili zlato – svaki valutni par i zlato
zasebna su rizična kategorija

– na vlasničke vrijednosne papire ili indekse vlasničkih
vrijednosnih papira – svako je nacionalno tržište zasebna rizična kategorija;
ako vlasnički vrijednosni papir kotira na više nacionalnih tržišta, referentno
se tržište određuje prema zemlji u kojoj je sjedište tvrtke izdavatelja
vlasničkih vrijednosnih papira

– na obveznice ili kamatne stope – svaki vremenski
raspon naveden u točki 6.4.3.1. Odluke ukoliko banka koristi pristup koji se
temelji na dospijeću ili svaka zona u skladu s točkom 6.4.3.2. Odluke ukoliko
banka koristi pristup koji se temelji na trajanju predstavlja zasebnu rizičnu
kategoriju; ako odnosni instrument ima više od jednog dospijeća (npr. ako je
riječ o »swaption« ugovorima, »caplet« ugovorima ili »floorlet« ugovorima),
mora se koristiti duže razdoblje pri izračunu gama i vega učinka

– na
robu – svaka pojedinačna vrsta robe čini zasebnu rizič­nu kategoriju.

6.2.6.1.1.   Gama učinak opcija

Gama
koeficijent opcije jest relativna promjena delta koeficijenta uzrokovana malom
promjenom u cijeni odnosnog instrumenta. Da bi se izračunao gama rizik bankine
knjige opcija, potrebno je prethodno izračunati gama učinak za svaku
pojedinačnu opciju aproksimacijom cijene opcije Taylorovim nizom.
![]()

gdje je
VU = varijacija cijene odnosnog instrumenta opcije (engl. Variation of the
Underlying instrument)

Varijacija
cijene odnosnog instrumenta opcije (VU) izra­čunava se na sljedeći način:

– Kod
opcija na obveznice ili kamatne stope, tržišna vrijednost odnosnog instrumenta
množi se s odgovarajućim rizičnim ponderima navedenima u poglavlju 6.4.3.1.
Odluke ili s odgo­varajućim promjenama kamatne stope navedenima u poglavlju
6.4.3.2. Odluke, ovisno o pristupu koji banka primjenjuje.

– Kod
opcija na vlasničke vrijednosne papire ili indekse vlasničkih vrijednosnih
papira tržišna vrijednost odnosnog instrumenta množi se sa 10%.

– Kod
opcija na valutu ili zlato tržišna vrijednost dotične valute ili zlata množi se
sa 10%.

– Kod
opcija na robu tržišna vrijednost dotične robe množi se sa 15%.

Za
potrebe izračuna kapitalnog zahtjeva za gama rizik bankine knjige opcija
zbrajaju se pojedinačni gama učinci unutar zasebnih rizičnih kategorija. Tako dobiveni
neto gama učinci za svaku pojedinačnu rizičnu kategoriju mogu imati pozitivnu
ili negativnu vrijednost. Zbroj apsolutnih vrijednosti svih negativnih neto
gama učinaka kapitalni je zahtjev za gama rizik bankine knjige opcija.

6.2.6.1.2.   Vega učinak opcija

Vega
koeficijent opcije jest promjena u cijeni opcije uzrokovana malom promjenom
volatilnosti odnosnog instrumenta. Da bi se izračunao vega rizik bankine knjige
opcija, potrebno je prethodno izračunati vega učinak za svaku opciju
aproksimacijom cijene opcije u skladu s Taylorovim nizom.

Vega
učinak= Vega ![]()

if !supportEmptyParas endif

Dakle,
promjena volatilnosti pretpostavlja proporcionalni pomak volatilnosti od ±25%.

Za
potrebe izračuna kapitalnog zahtjeva za vega rizik bankine knjige opcija
zbrajaju se pojedinačni vega učinci unutar rizičnih kategorija. Tako dobiveni
neto vega učinci za svaku rizičnu kategoriju mogu imati pozitivnu ili negativnu
vrijednost. Zbroj apsolutnih vrijednosti svih neto vega učinaka kapitalni je
zahtjev za vega rizik bankine knjige opcija.

6.2.6.1.3.   Izračun kapitalnog zahtjeva

Ukupni
kapitalni zahtjev za rizik opcija primjenom metode delta-plus izračunava se
zbrajanjem polja 1001 i 1002.

6.2.6.2.      Uputa za popunjavanje dijela obrasca RPO –
Simplificirana metoda

Ovaj se
dio obrasca sastoji od dvaju dijelova: pozicije u kupljenim »call« ili »put«
opcijama unose se u polja 1004 pa nadalje ovisno o tome koliko pozicija banka
posjeduje, dok se pozicije koje su kombinacija kupljenih »put« opcija i dugih
pozicija u odnosnom vrijednosnom papiru ili stranoj valuti ili pozicije koje su
kombinacija kupljenih »call« opcija i kratkih pozicija u odnosnom vrijednosnom
papiru ili stranoj valuti, nastavljaju unositi u redak koji slijedi nakon
zbrojnog retka kupljenih opcija.

Kupljene
»call« i »put« opcije banka unosi pojedinačno s naznakom vrste opcije (npr.
call/valuta, put/dionica, call/obveznica i sl.) te navodi jednoznačne oznake
posla. U drugi se stupac unose vrijednosti kapitalnih zahtjeva za odnosnu
varijablu koje se izračunavaju kao umnožak tržišne vrijednosti dotične
varijable i zbroja faktora za njezin specifični i opći rizik, koji su
definirani Odlukom. Kapitalni zahtjev za svaku opciju u pojedinom retku jest
manji od iznosa upisanih u drugi i treći stupac.

Kombinaciju
kupljenih opcija i odnosne varijable banka tako­đer unosi pojedinačno s
naznakom vrste opcije i jednoznačne oznake posla (kao što je navedeno u
prethodnom stavku). U drugi stupac unose se vrijednosti kapitalnih zahtjeva za
odnosnu varijablu koje se izračunavaju kao umnožak tržišne vrijednosti dotične
varijable i zbroja faktora za njezin specifični i opći rizik, koji su
definirani Odlukom. Kapitalni zahtjev za svaku kombinaciju opcija i odnosne
varijable u pojedinom retku banka izračunava kao razliku između iznosa
kapitalnog zahtjeva za odnosnu varijablu navedenog u drugom stupcu i iznosa u
kojem opcija nosi prihod svom kupcu (engl. in the money) navedenog u trećem stupcu.
Ukoliko je ta razlika negativna, onda je kapitalni zahtjev za tu opciju jednak
nuli.

Ukupni
kapitalni zahtjev za opcije u simplificiranom se pristupu dobiva zbrajanjem
polja od 1004 do kraja prvog stupca i upisuje u polje 1ZZZ.

7.
IZRAČUNAVANJE KAPITALNOG ZAHTJEVA ZA RIZIK NAMIRE I RIZIK DRUGE UGOVORNE STRANE

7.1.
OPĆE ODREDNICE

Rizik
namire izračunava se za stavke u knjizi trgovanja koje se odnose na dužničke,
vlasničke i robne robne instruizmeđu banke i njezine druge ugovorne strane i
koje nisu namirene u roku od 5 ili više radnih dana nakon datuma isporuke.
Banka ne izračunava izloženost riziku namire/isporuke u slučaju »repo« i
»reverse repo« ugovora te ugovora o posuđivanju vrijednosnih papira ili robe.

7.2.
UPUTE ZA POPUNJAVANJE OBRAZACA

7.2.1. Obrazac RN – Kapitalni
zahtjev za rizik namire

Izračunavanje
izloženosti banke riziku namire dostavlja se na obrascu RN – Kapitalni zahtjev
za rizik namire.

Prilikom ispunjavanja obrasca RN, dio »Varijanta A«,
banka je dužna unijeti ukupnu vrijednost transakcija određenim instrumentima,
raspoređenih po retcima zavisno od broja dana kaš­nje­nja namire, po kojima je
razlika između tržišne vrijednosti tog instrumenta i njegove ugovorene
vrijednosti negativna za banku. Dakle, u ovom dijelu obrasca banka prikazuje
samo transakcije kod kojih se vrijednost instrumenata nakon predviđenog datuma
isporuke promijenila tako da je nepovoljna za banku.

U prvi stupac unosi se ugovorena vrijednost
instrumenata iz prethodnog stavka, u drugi stupac unosi se njihova tržišna vrijednost,
dok se u trećem stupcu prikazuje apsolutna vrijednost razlike između ugovorene
i tržišne vrijednosti navedenih instrumenata ukoliko je nepovoljna za banku.

Kapitalni zahtjev za rizik namire/isporuke izračunava
se tako da se vrijednost razlike izračunate u skladu s prethodnim stavkom
pomnoži odgovarajućim koeficijentom A.

Ukoliko je banka dobila suglasnost Hrvatske narodne
banke za računanje rizika namire u skladu sa stupcem B iz tablice u točki 7.2.
Odluke, tada ona ispunjava dio obrasca RN pod nazivom »Varijanta B«, a u dio
obrasca pod nazivom »Varijanta A« upisuje nule. U dijelu obrasca pod nazivom
»Varijanta B« banka je dužna prikazati sve transakcije po ugovorenim
vrijednostima raspoređene po retcima zavisno od broja dana kašnjenja namire. Dakle,
u ovom dijelu obrasca banka prikazuje sve transakcije koje nisu namirene u
predviđenom roku bez obzira na to je li se vrijednost instrumenata promijenila
na povoljan ili nepovoljan način za banku.

Kapitalni
zahtjev izračunava se tako da se ugovorene vrijednosti instrumenata pomnože s
odgovarajućim koeficijentom B.

Ovdje
je bitno napomenuti da, ukoliko transakcija nije namirena u roku od 46 dana od
dana isporuke, banka izračunava kapitalni zahtjev u iznosu od 100% razlike u
cijeni kojoj je izložena, odnosno banka je dužna u tom retku u prvi stupac
unijeti ukupnu vrijednost transakcije određenim instrumentima. U drugi stupac
unosi se njihova tržišna vrijednost, dok se u trećem stupcu prikazuje apsolutna
vrijednost razlike između ugovorene i tržišne vrijednosti navedenih
instrumenata ukoliko je nepovoljna za banku.

7.2.2.
Obrazac RDS – Kapitalni zahtjev za rizik
druge ugovorne strane

Izračunavanje
izloženosti banke riziku druge ugovorene strane dostavlja se na obrascu RDS – Kapitalni
zahtjev za rizik druge ugovorne strane.

7.2.2.1.      Kapitalni zahtjev za rizik »repo« i
»reverse repo« ugovora i ugovora o posuđivanju vri­­jed­nosnih papira ili robe

Kod
»repo« ugovora banka izračunava tekuću vrijednost viška kolaterala. Tekuća vrijednost
viška kolaterala jednaka je tekućoj tržišnoj vrijednosti (uključujući kamate,
ukoliko postoje) vrijednosnice posuđene drugoj strani umanjenoj za iznos
primljenog novca ili tekuće vrijednosti (uključujući kamate, ukoliko postoje)
primljenog kolaterala. Tu razliku ukoliko je pozitivna upisuje u stupac 3
obrasca RDS.

Kod »reverse repo« ugovora banka također izračunava
tekuću vrijednost viška kolaterala. Tekući iznos viška kolaterala kod »reverse
repo« ugovora jednak je iznosu posuđenog novca drugoj strani (uključujući
kamate, ukoliko ih ima) ili danom kolateralu umanjenom za tekuću tržišnu
vrijednost (uključujući kamate, ukoliko postoje) primljenih vrijednosnica. Tu
razliku, ako je pozitivna, upisuje u stupac 3 obrasca RDS.

U izračunavanje tržišne vrijednosti vrijednosnih
papira/roba i kolaterala banka je dužna uključiti i obračunate kamate.

Ako je bilo koji od ta dva iznosa negativan, tada se
ta stavka ne uzima u izračun kapitalnih zahtjeva za rizik druge ugovorne
strane.

Ukoliko je tekući iznos viška kolaterala pozitivan,
množi se s odgovarajućim ponderom kreditnog rizika navedenim u točki 4.2.
Odluke. Kapitalni zahtjev za rizik druge ugovorne strane iznosi 10% od ovako
izračunate ponderirane vrijednosti.

7.2.2.2.      Kapitalni zahtjev za rizik slobodne isporuke

Prilikom izračunavanja kapitalnih zahtjeva za rizik
slobodnih isporuka banka u treći stupac obrasca RDS unosi vrijednost
potraživanja od druge ugovorne strane.

Kada je banka kupac određenih vrijednosnih papira ili
robe, u ovom stupcu prikazuje vrijednost vrijednosnog papira ili robe ili
gotovine koji se duguju banci (ugovorenu vrijednost instrumenta koji kupuje,
uvećanu za kamatnu stopu na kredite s rokom do opoziva). Kad je banka
prodavatelj vrijednosnih papira ili robe, u ovom stupcu prikazuje tržišnu
vrijednost vrijednosnog papira ili robe (uvećanu za kamatnu stopu na kredite s
rokom do opoziva).

Tako dobivena vrijednost množi se s odgovarajućim
ponderom kreditnog rizika navedenim u točki 4.2. Odluke.

Kapitalni zahtjev za rizik druge ugovorne strane koji
proizlazi iz slobodnih isporuka, iznosi 10% od ponde ponderiranednosti iz
prethodnog stavka.

7.2.2.3. Kapitalni
zahtjev za ostale rizike druge ugovorne strane

U
obrascu RDS banka također izračunava kapitalne zahtjeve za ostale rizike druge
ugovorne strane za izloženosti u obliku naknada, provizija, kamata, dividenda i
marži za »futures« ugovore i opcije kojima se trguje na burzama, a koje se
izravno odnose na stavke uključene u knjigu trgovanja, ali nisu uzete u obzir
prilikom izračunavanja kapitalnog zahtjeva za pozicijske rizike ili rizik druge
ugovorne strane.

Prilikom
izračunavanja kapitalnih zahtjeva za navedene izlo­že­nosti, banka u treći
stupac obrasca unosi vrijednost potraživanja od druge ugovorne strane. Tako
dobivena vrijednost množi se s odgovarajućim ponderom kreditnog rizika
navedenim u točki 4.2. Odluke.

Kapitalni
zahtjev za rizik druge ugovorne strane koji proizlazi iz navedenih izloženosti,
iznosi 10% od ponderirane vrijednosti iz prethodnog stavka.

8.
IZRAČUN KAPITALNOG ZAHTJEVA ZA PREKORAČENJE DOPUŠTENIH IZLOŽENOSTI

8.1. OPĆE ODREDNICE

Banka
je obvezna nadzirati i kontrolirati svoje izloženosti prema pojedinim osobama i
grupama povezanih osoba. Navedenu izloženost banka mora pratiti posebno za
stavke koje se vode u knjizi trgovanja, a posebno za ostale stavke.

Izračunavanje
kapitalnog zahtjeva za prekoračenja dopušte­nih izloženosti dostavlja se na
obrascu PDI.

8.2.
Upute za popunjavanje obrasca Kapitalni
zahtjev za prekoraČenja dopuŠtenih IZLOŽENOSTI (obrazac PDI)

U
stupac »Ukupni iznos prekoračenja« unose se ukupni iznos prekoračenja
izloženosti prema pojedinoj osobi ili grupi povezanih osoba, a koji proizlazi
isključivo iz stavaka u knjizi trgovanja. Ukupan iznos prekoračenja raspoređuje
se u odgovarajuće retke u prvom stupcu. Izbor stavaka koje čine ukupan iznos
prekoračenja u smislu podtočke 1. točke 9.3. Odluke, obavlja se tako da se
odabiru one stavke iz ukupne izloženosti, koja proizlazi iz knjige trgovanja
prema pojedinoj osobi ili grupi povezanih osoba, koje nose najveći stupanj
specifičnog rizika u skladu s poglavljem 6. i/ili poglavljem 7. Odluke.

U sljedeći stupac unose se iznosi kapitalnih zahtjeva
za ukupne iznose prekoračenja te se množe s pripadajućim faktorima iz trećeg
stupca, čime se dobiva kapitalni zahtjev za prekoračenja dopuštenih
izloženosti.

9.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Ova
Odluka zajedno s Uputom za sastavljanje nadzornih iz­vješća stupa na snagu
osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se kod
sastavljanja izvješća koja se odnose na razdoblja koja počinju 1. siječnja
2004. godine i poslije toga.

O. br.
346-020/11-03/ŽR
Zagreb, 26. studenoga 2003.

            Guverner
Hrvatske narodne banke
**dr. sc. Željko Rohatinski,** v. r.

![](dodatni/375991.gif)
![](dodatni/375992.gif)
![](dodatni/375993.gif)
![](dodatni/375994.gif)
![](dodatni/375995.gif)
![](dodatni/375996.gif)
![](dodatni/375997.gif)
![](dodatni/375998.gif)
![](dodatni/375999.gif)
![](dodatni/376000.gif)
![](dodatni/376001.gif)
![](dodatni/376002.gif)
![](dodatni/376003.gif)
![](dodatni/376004.gif)
![](dodatni/376005.gif)
![](dodatni/376006.gif)
![](dodatni/376007.gif)
![](dodatni/376008.gif)
![](dodatni/376009.gif)
![](dodatni/376010.gif)
![](dodatni/376011.gif)
![](dodatni/376012.gif)
![](dodatni/376013.gif)
![](dodatni/376014.gif)
![](dodatni/376015.gif)
![](dodatni/376016.gif)

Uputa, NN 195/2003-3102
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)