## Kolektivni ugovor Hrvatskih cesta d.o.o.

### NN 75/2007 (20.7.2007.), Kolektivni ugovor Hrvatskih cesta d.o.o.

# KOLEKTIVNI UGOVORI

2393

Na
temelju članka 194. Zakona o radu (»Narodne novine« broj 137/04 – pročišćeni
tekst) Hrvatske ceste, d.o.o., Zagreb, Vončinina 3 (u
daljnjem tekstu: poslodavac) i Nezavisni cestarski sindikat, Podružnica
Hrvatske ceste, Zagreb, Vončinina 3 (u daljnjem
tekstu: sindikat) zaključili su u Zagrebu 7. svibnja 2007. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim
Kolektivnim ugovorom (u daljnjem tekstu: Ugovor) utvrđuju se prava i obveze
njegovih potpisnika i uređuju pitanja iz radnih odnosa ili ona u vezi s radnim
odnosima radnika kod poslodavca.

Članak 2.

Prema
odredbama ovog Ugovora poslodavac je Hrvatske ceste, društvo s ograničenom
odgovornošću, za upravljanje, građenje i održavanje državnih cesta, Zagreb, Vončinina 3 za koje radnik u radnom odnosu obavlja određene
poslove.

Prema
odredbama ovog Ugovora radnik je fizička osoba koja obavlja određene poslove za
poslodavca na temelju ugovora o radu.

Članak 3.

Odredbe
ovog Ugovora obvezuju i primjenjuju se na njegove potpisnike i na osobe koje
prema odredbama Zakona o radu mogu biti stranke Ugovora, a koje mu naknadno
pristupe.

Ugovor
obvezuje i primjenjuje se na sve radnike koji su u radnom odnosu u Društvu.

Ovaj
se Ugovor primjenjuje na području Republike Hrvatske.

Članak 4.

Odredbe
ovog Ugovora primjenjuju se izravno, ako za primjenu pojedinih odredaba nije
potrebna odgovarajuća razrada u općim aktima poslodavca.

Opći
akti moraju biti u skladu s ovim Ugovorom.

Ako
je općim aktima poslodavca pojedino pravo radnika korisnika prava iz ovog
Ugovora različito utvrđeno izravno se primjenjuje najpovoljnije pravo za
radnika.

Članak 5.

Sklapanjem
ovog Ugovora između ugovornih stranaka potpisnika i osoba na koje se
primjenjuje nastaju obvezno-pravni odnosi, koji se mogu mijenjati samo pod
uvjetima utvrđenim ovim Ugovorom.

Stranke
potpisnice ovog Ugovora i osobe na koje se on primjenjuje, dužne su u dobroj
vjeri ispunjavati njegove odredbe.

Zbog
povrede obveza iz ovog Ugovora, oštećena stranka ili osoba na koju se on
primjenjuje, može tražiti naknadu pretrpljene štete sukladno zakonu.

Članak 6.

Ako
se statusnom promjenom ili pravnim poslom na novog poslodavca prenese Društvo
ili dio Društva, na novog poslodavca se prenose i svi ugovori o radu radnika
koji rade u Društvu ili dijelu Društva koji je predmet prenošenja, a na radnike
se do sklapanja novog Kolektivnog ugovora, a najdulje dvije godine, nastavlja
primjenjivati ovaj Ugovor.

Radnik
čiji je ugovor o radu prenesen u svezi sa stavkom 1. ovoga članka, zadržava u
svezi s otkazom, otkaznim rokovima, otpremninom i svim drugim pitanjima iz
radnog odnosa sva prava koja je stekao do dana prijenosa ugovora o radu.

Poslodavac
se obvezuje da će u slučaju prestanka rada društva ili poduzeća kojemu je
prenesen dio Društva ili je dio društva (poduzeća) dan u zakup, u svezi s ovim
člankom u razdoblju kraćem od šest mjeseci, preuzeti na rad radnike tog društva
te s njima ponovno sklopiti ugovor o radu.

Članak 7.

U
slučaju promjena i u tijeku promjena iz članka 6. ovog Ugovora, a prije donošenja
važnih odluka i realizacije istih, poslodavac se obvezuje pravovremeno o svemu
obavijestiti sindikat, koji je stranka ovog Ugovora, te se o svim pitanjima s
njime konzultirati.

ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA

Članak 8.

Postupak
zasnivanja radnog odnosa s novim radnicima pokreće se na prijedlog direktora
sektora uz suglasnost predsjednika Uprave Društva.

Članak 9.

Uvjeti
i način zapošljavanja radnika u Društvu rješavat će se na temelju zakonskih
propisa, Pravilnika o radu i Pravilnika o plaćama Društva.

Članak 10.

Radni
odnos zasniva se pisanim ugovorom o radu između poslodavca i izabranog
kandidata.

Članak 11.

Ugovor
o radu sklapa se u pravilu na neodređeno vrijeme.

Prilikom
zasnivanja radnog odnosa ugovara se probni rad u trajanju od tri do šest
mjeseci zavisno o stupnju stručne spreme radnika.

Članak 12.

Ugovor
o radu može se iznimno sklopiti i na određeno vrijeme u skladu sa Zakonom o
radu.

Članak 13.

Poslodavac
može zasnovati radni odnos na neodređeno vrijeme s osobom koja je završila školsko
obrazovanje radi njenog osposobljavanja za samostalno obavljanje poslova na
radnim mjestima u struci, odnosno na radnim mjestima iz zanimanja za koje se
školovala (u nastavku teksta: pripravnik).

Iznimno
pripravnik se može primiti u radni odnos i na određeno vrijeme radi obavljanja
pripravničkog staža, a radni odnos prestaje istekom roka utvrđenog u ugovoru o
radu.

Članak 14.

Ugovor
o radu sklopljen u pisanom obliku mora sadržavati odredbe o:

1.
strankama te njihovom prebivalištu, odnosno sjedištu,

2.
mjestu rada, a ako ne postoji stalno ili glavno mjesto rada, onda napomenu da
se rad obavlja na različitim mjestima,

3.
nazivu, naravi ili vrsti rada na koji se radnik zapošljava ili kratak popis i
opis poslova,

4.
danu otpočinjanja rada,

5.
očekivanom trajanju ugovora, u slučaju ugovora o radu na određeno vrijeme,

6.
trajanju plaćenog godišnjeg odmora na koji radnik ima pravo, a u slučaju kad se
takav podatak ne može dati u vrijeme sklapanja ugovora, odnosno izdavanja
potvrde, načinu određivanja toga odmora,

7.
otkaznim rokovima kojih se mora pridržavati radnik, odnosno poslodavac, a u
slučaju kad se takav podatak ne može dati u vrijeme sklapanja ugovora, odnosno
izdavanja potvrde, načinu određivanja otkaznih rokova,

8.
osnovnoj plaći, dodacima na plaću te razdobljima isplate primanja na koja
radnik ima pravo,

9.
trajanju redovitog radnog dana ili tjedna.

Umjesto
odredaba iz točke 6., 7., 8. i 9. prethodnog stavka ovog članka može se u
ugovoru o radu uputiti na odredbe ovog Kolektivnog ugovora ili na druge
odgovarajuće zakone, propise i pravilnike.

Članak 15.

Poslodavac
je obvezan radniku u radnom odnosu osigurati obavljanje posla za koje je
sklopio ugovor o radu, te mu isplatiti plaću, a radnik je obvezan prema uputama
i nalozima poslodavca, u skladu s naravi i vrstom rada osobno obavljati
preuzeti posao.

Članak 16.

Poslodavac
može radnicima odobriti obavljanje posla kod kuće, u sljedećim slučajevima:

–
samohranom roditelju do šest godina starosti djeteta,

–
roditelju djeteta s teškim invaliditetom, neodređeno,

–
teško pokretnom invalidu domovinskog rata,

–
teško pokretnom invalidu rada.

Obavljanje
posla kod kuće može se odobriti samo za vrstu posla ako kod kuće postoje svi
potrebni uvjeti za kvalitetno i potpuno obavljanje poslova radnog mjesta za
koji je radnik zasnovao radni odnos.

Članak 17.

Poslodavac
se obvezuje da neće ustupati poslove drugim pravnim i fizičkim osobama, čije bi
ustupanje moglo izazvati smanjenje broja radnika kod poslodavca.

RADNO VRIJEME

Članak 18.

Poslodavac
će pisanom odlukom utvrditi početak i završetak radnog vremena, preraspodjelu i
raspored radnog vremena, kao i klizno radno vrijeme, o čemu je obvezan
pravodobno prije donošenja iste savjetovati se sa sindikatom, strankom ovog
Ugovora.

Odluka
iz stavka 1. ovog članka mora biti u skladu s odredbama ovog Ugovora, a donijet
će se u roku od 30 dana od potpisivanja ovog Ugovora.

*Puno radno vrijeme*

Članak 19.

Puno
radno vrijeme utvrđuje se u trajanju od 40 (četrdeset) sati tjedno. Radni
tjedan u pravilu traje pet radnih dana (ponedjeljak – petak) s početkom u 08
sati i završetkom u 16 sati.

Članak 20.

Radno
vrijeme se može utvrditi i kao klizno radno vrijeme s odstupanjem od 60 minuta
na početku, odnosno na završetku rada.

Članak 21.

Sve
odluke o radnom vremenu i njegovom rasporedu i kliznom radnom vremenu donijet
će Uprava Društva u roku od 30 dana od dana sklapanja ovog Ugovora, poštujući
pri tom zakonska ograničenja za pojedine kategorije radnika (zabrana noćnog ili
prekovremenog rada).

Nepuno radno vrijeme

Članak 22.

Ugovor
o radu može se iznimno sklopiti i za nepuno radno vrijeme kada priroda i opseg
posla, odnosno organizacija rada ne zahtijeva rad u punom radnom vremenu.

Skraćeno radno vrijeme

Članak 23.

Na
poslovima odnosno radnim mjestima na kojima se ni uz primjenu mjera zaštite na
radu ne može zaštititi radnika od štetnih utjecaja radno vrijeme se skraćuje
razmjerno štetnom utjecaju uvjeta rada na zdravlje i radnu sposobnost radnika.

Svaka
stranka ovog Ugovora može Ministarstvu nadležnom za rad predložiti donošenje
pravilnika kojim se utvrđuju pitanja iz stavka 1. ovog članka.

Zaposlenik
koji radi sa skraćenim radnim vremenom sva prava ostvaruje kao da radi u punom
radnom vremenu.

*Prekovremeni rad*

Članak 24.

U
slučaju više sile, izvanrednog povećanja opsega posla i u drugim slučajevima
prijeke potrebe, radnik na pisani zahtjev poslodavca mora raditi duže od punog
radnog vremena najviše do 10 (deset) sati tjedno.

U
slučaju neizostavne hitnosti poslodavac može prekovremeni rad naložiti i usmeno
uz naknadnu (prvi radni dan) pisanu potvrdu usmenog zahtjeva.

Prekovremeni
rad se ne može narediti radniku kojemu je zbog posebnih okolnosti zabranjeno
raditi dulje od punog radnog vremena, sukladno Zakonu o radu.

Preraspodjela radnog
vremena

Članak 25.

Ako
narav posla to zahtijeva, puno radno vrijeme može se preraspodijeliti tako da
tijekom jednog razdoblja traje duže, a tijekom drugog razdoblja kraće od punog
radnog vremena, s time da ukupno radno vrijeme ne prijeđe puno radno vrijeme za
to razdoblje.

Ako
je radno vrijeme preraspodijeljeno, ono ne smije biti duže od 52 sata tjedno.

Za
poslove sezonske naravi poslodavac može preraspodijeliti radno vrijeme i duže
od 52 sata tjedno, ali ne duže od 60 sati, o čemu će dva puta godišnje
izvješćivati sindikat.

Preraspodijeljeno
radno vrijeme ne smatra se prekovremenim radom.

Rad u smjenama

Članak 26.

Smjenskim
radom, u smislu ovog Ugovora smatra se rad organiziran u najmanje dvije smjene
s punim radnim vremenom.

ODMORI I DOPUSTI

Stanka

Članak 27.

Radnik
koji radi najmanje šest sati dnevno ima svakog radnog dana pravo na odmor
(stanku) od 30 minuta.

Vrijeme
odmora iz stavka 1. ovog članka ubraja se u radno vrijeme, a radnik ne može
odmor koristiti na početku ni na kraju radnog vremena.

Dnevni odmor

Članak 28.

Radnik
ima pravo na odmor između dva uzastopna radna dana u trajanju od najmanje 12
sati neprekidno.

Članak 29.

Radnica
se može izuzetno koristiti pravom na stanku za dojenje djeteta i pravom na
dnevni odmor u trajanju od neprekidno 2,5 sata dnevno, samo uz predočenje
potvrde ovlaštenog liječnika da doji dijete i to do dvije godine starosti
djeteta.

*Tjedni odmor*

Članak 30.

Radnik
ima pravo na tjedni odmor u trajanju najmanje 48 (četrdeset osam) sati
neprekidno, (u pravilu subotom i nedjeljom), a ako je prijeko potrebno raditi u
dane odmora radniku će se osigurati odmor u pravilu prvi sljedeći radni dan, a
najkasnije tijekom tjedna.

Godišnji odmor

Članak 31.

Najkraće
trajanje plaćenog godišnjeg odmora na koje radnik ima pravo svake kalendarske
godine je 18 radnih dana.

Malodobni
radnik ima pravo na godišnji odmor u trajanju najmanje 24 radna dana.

Pri
utvrđivanju trajanja godišnjeg odmora, a s obzirom da je rad organiziran u 5
radnih dana u tjednu, subota se ne računa u trajanje godišnjeg odmora.

U
dane godišnjeg odmora ne uračunavaju se blagdani i neradni dani određeni
zakonom i razdoblje privremene nesposobnosti, koje je utvrdio ovlašteni
liječnik i dani plaćenog dopusta utvrđeni Ugovorom.

Članak 32.

Ništavan
je sporazum o odricanju prava na godišnji odmor, odnosno o isplati naknade
umjesto korištenja godišnjeg odmora.

Članak 33.

Radnik
koji se prvi puta zaposli ili koji ima prekid rada između dva radna odnosa duži
od 8 (osam) dana stječe pravo na godišnji odmor nakon 6 (šest) mjeseci
neprekidnog rada.

Prekid
rada zbog privremene nesposobnosti za rad, vojne službe ili drugog Zakonom
određenog opravdanog odsustvovanja s rada ne ubraja se u rok iz stavka 1. ovog
članka.

Članak 34.

Radnik
ima pravo na dvanaestinu godišnjeg odmora za svakih navršenih mjesec dana rada
u slučaju:

•
ako u kalendarskoj godini u kojoj je zasnovao radni odnos, zbog neispunjenja
šestomjesečnog roka čekanja nije stekao pravo na godišnji odmor

•
ako radni odnos prestane prije završetka šestomjesečnog roka čekanja prava na
godišnji odmor

•
ako radni odnos prestane prije 01. srpnja tekuće godine, osim ako radnik odlazi
u mirovinu u kojem slučaju ima pravo na puni broj dana godišnjeg odmora.

U
izračunavanju trajanja godišnjeg odmora na način iz stavka 1. ovog članka,
najmanje polovica dana godišnjeg odmora zaokružuje se na cijeli dan godišnjeg
odmora.

Članak 35.

Trajanje
godišnjeg odmora radnika određuje se tako da se na zakonski minimum od 18
radnih dana dodaju radni dani prema sljedećim mjerilima:

1.
Prema složenosti poslova odnosno radnih zadataka:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| • | za radnike koji obnašaju poslove člana Uprave i predsjednika Uprave Društva, direktora sektora i šefa odjela | 6 radnih dana |
| • | za radnike koji obnašaju poslove radnog mjesta za koje je predviđena VSS | 5 radnih dana |
| • | za radnike koji obnašaju poslove radnog mjesta za koje je predviđena VŠS | 4 radna dana |
| • | za radnike koji obnašaju poslove radnog mjesta za koje je predviđena SSS i VKV | 3 radna dana |
| • | za ostale radnike | 2 radna dana |
| 2. Prema radnom stažu: | | |
| • | do 2 godine | 2 radna dana |
| • | od 2 do 10 godina | 5 radnih dana |
| • | od 10 do 15 godina | 6 radnih dana |
| • | od 15 do 20 godina | 7 radnih dana |
| • | od 20 do 30 godina | 8 radnih dana |
| • | od 30 godina na dalje | 10 radnih dana |
| 3. Prema posebnim socijalnim uvjetima u kojima radnik živi: | | |
| • | radniku mlađem od 18 godina | 7 radnih dana |
| • | invalidnim osobama – | 4 radna dana |
| • | roditelju djeteta do 7 godina | 4 radna dana |
| • | roditelju dvoje djece ili više djece do 10 godina | 5 radnih dana |
| • | samohranom roditelju djeteta do 10 godina | 5 radnih dana |
| • | jednom od roditelja djeteta sa smetnjama u psihofizičkom razvoju ili utvrđenom invaliditetu na osnovu nalaza zdravstvene organizacije | 5 radnih dana |
| 4. Prema posebnim uvjetima rada: | | |
| • | radniku koji radi u smjenskom radu | 1 radni dan |

Ukupno
trajanje godišnjeg odmora po svim mjerilima iz ovog članka ne može iznositi
više od 30 radnih dana.

Članak 36.

Slijepi
radnik ima pravo 35 (trideset pet) radnih dana godišnjeg odmora bez obzira na
prethodno utvrđene kriterije.

Članak 37.

Radnik
ima pravo godišnji odmor koristiti u dva dijela.

Ako
radnik koristi godišnji odmor u dijelovima, prvi dio u trajanju od najmanje 12
(dvanaest) radnih dana neprekidno, mora iskoristiti tijekom kalendarske godine
za koju ostvaruje pravo na godišnji odmor.

Drugi
dio godišnjeg odmora radnik mora iskoristiti u skladu rasporeda korištenja
godišnjeg odmora, a najkasnije do 30. lipnja iduće godine.

Članak 38.

Raspored
korištenja godišnjeg odmora utvrđuje poslodavac uzimajući u obzir potrebe organizacije
rada i potrebe i mogućnosti za odmor radnika.

Članak 39.

Obavijest
o korištenju godišnjeg odmora obavezno se dostavlja radniku najkasnije 15
(petnaest) dana prije početka korištenja godišnjeg odmora.

Članak 40.

Radnik
koji nije koristio godišnji odmor ili je prekinuo korištenje godišnjeg odmora u
kalendarskoj godini u kojoj je stečen, zbog bolesti ili porodnog dopusta, ima
pravo taj godišnji odmor iskoristiti do 30. lipnja iduće godine, pod uvjetom da
je radio najmanje šest mjeseci u godini koja prethodi godini u kojoj se vratio
na rad.

Članak 41.

Pravo
na godišnji odmor nema radnik koji je to pravo u cijelosti, za tekuću
kalendarsku godinu iskoristio kod prethodnog poslodavca.

Prilikom
prestanka ugovora o radu poslodavac je dužan radniku izdati potvrdu o
korištenju godišnjeg odmora.

Ako
radniku prestane radni odnos protivno njegovoj volji (poslovno i osobno
uvjetovani otkaz ugovora o radu) poslodavac će mu omogućiti korištenje
godišnjeg odmora za vrijeme otkaznog roka, a za koje vrijeme otkazni rok ne
teče.

Članak 42.

Jedan
dan godišnjeg odmora radnik ima pravo koristiti kad on to želi, uz obavezu da o
tome obavijesti poslodavca najmanje tri dana prije početka korištenja.

Članak 43.

Radnik
koji zbog novačenja u Hrvatsku vojsku ili radne obveze nije koristio godišnji
odmor ima pravo koristiti neiskorišteni godišnji odmor po razvojačenju odnosno
po prestanku radne obveze.

Plaćeni
dopust

Članak 44.

Radnik
ima pravo odsustvovati s rada do sedam radnih dana ukupno u jednoj kalendarskoj
godini uz naknadu plaće (plaćeni dopust) u sljedećim slučajevima:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| • | prilikom sklapanja braka | 5 dana |
| • | prilikom rođenja djeteta | 5 dana |
| • | u slučaju smrti člana uže obitelji | 5 dana |
| • | u slučaju smrti roditelja supružnika, djedova i baka, braće i sestara | 4 dana |
| • | za polaganje stručnog ispita | 5 dana |
| • | u slučaju teže bolesti člana uže obitelji (supruga, roditelja i djece) izvan mjesta stanovanja | 3 dana |
| • | u slučaju selidbe u istom mjestu | 3 dana |
| • | u slučaju selidbe na udaljenost veću od 50 km | 4 dana |
| • | u slučaju elementarne nepogode | 5 dana |
| • | prilikom stupanja u brak člana uže obitelji | 2 dana |
| • | za pripreme za odlazak na odsluženje vojnog roka | 2 dana |
| • | dobrovoljni davaoci za svako davanje krvi | 2 dana |

Radnik
iznimno ima pravo na plaćeni dopust u trajanju i više od ukupno 7 (sedam)
radnih dana, ako se u toku iste godine ponovi slučaj potrebe iz ovog članka.

Članak 45.

Članovima
uže obitelji radnika smatraju se: suprug, srodnici po krvi u pravoj liniji i
njihovi supruzi, braća i sestre, pastorčad i posvojenici, djeca bez roditelja
uzeta na uzdržavanje, očuh i maćeha, posvojitelj i
osoba koju je radnik dužan uzdržavati te osoba koja s radnikom živi u
izvanbračnoj zajednici.

Članak 46.

Glede
stjecanja prava iz radnih odnosa ili u svezi s radnim odnosom, razdoblje
plaćenog dopusta smatra se vremenom provedenim na radu.

Neplaćeni
dopust

Članak 47.

Poslodavac
može radniku na njegovu pisanu i obrazloženu molbu odobriti odsustvovanje s
rada bez naknade plaće do 30 dana u kalendarskoj godini u sljedećim slučajevima:

|  |  |
| --- | --- |
| • | njega člana uže obitelji |
| • | gradnja ili popravak kuće ili stana |
| • | liječenje na vlastiti trošak |
| • | izobrazbe, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije na vlastiti trošak |
| • | te u drugim opravdanim slučajevima |

Za
vrijeme neplaćenog dopusta, prava i obveze iz radnog odnosa ili u svezi s
radnim odnosom miruju, ako zakonom nije drugačije određeno.

Kada
to okolnosti zahtijevaju neplaćeni dopust u slučajevima iz stavka 1. ovog
članka može se odobriti radniku i preko 30 dana.

PLAĆA ZA IZVRŠENI RAD

Članak 48.

Za
obavljeni rad radnik ima pravo na plaću koja se sastoji od:

• osnovne plaće utvrđene na osnovi
složenosti poslova radnog mjesta na kojemu radnik radi i normalnih uvjeta rada
na tom radnom mjestu,

•  dodatka na plaću za radni staž,

•  dodatka na plaću za posebne uvjete
rada,

•  dodatka na plaću u visini od 600,00
kuna.

•  dodatka na plaću za policu osnovnog
dopunskog zdravstvenog osiguranja

U
smislu ovog Ugovora plaća uključuje i sve zakonom propisane doprinose iz plaće,
porez na dohodak, prirez na dohodak i ostalo.

Radnik
ima pravo na naknadu plaće za vrijeme kada ne radi, a u slučajevima koji su
određeni ovim Ugovorom, Pravilnikom o radu, Pravilnikom o plaćama, naknadama
plaća i drugim primanjima u HC i Zakonom.

Članak 49.

Prema
ovom Ugovoru plaćom se smatra bruto-plaća radnika.

Članak 50.

Radnicima
se plaća isplaćuje:

•   nakon obavljenog posla,

•   u novcu,

•   u razdobljima koja ne smiju biti duža
od mjesec dana,

•   jednokratno i to najkasnije do 15-og u
mjesecu za prethodni mjesec.

Članak 51.

Osnovna
plaća radnika za puno radno vrijeme i uobičajeni radni učinak na poslovima
radnog mjesta na kojem radnik radi, predstavlja umnožak osnovice i koeficijenta
složenosti poslova.

Osnovna
plaća utvrđuje se za mogući mjesečni fond sati na bazi 40-satnog radnog tjedna.

Utvrđena
najniža osnovna plaća – osnovica za obračun plaće iznosi 2.627,28 kuna.

Osnovica
plaće uvećavat će se za razdoblje siječanj – prosinac za stopu rasta BDP – a u
prethodnoj godini.

Svaka
strana ovog Ugovora može podnijeti zahtjev za korekciju najniže osnovne plaće
koju je druga ugovorna strana dužna razmotriti i ocijeniti te se na prijedlog
pismeno očitovati u roku od 15 dana od dana dostavljanja zahtjeva.

Postupak
pregovaranja o korekciji najniže osnovne plaće mora biti okončan u roku od 30
(trideset) dana od dana dostavljanja zahtjeva.

Plaća
radnika utvrđuje se tako da se pomnoži osnovica od 2.627,28 kuna s pripadajućim
koeficijentom (ugovoreni koeficijent plaće svakog radnika) uvećan za dodatak s
osnova navršenih godina radnog staža radnika, te pribroji dodatak od 600,00
kuna, te dodatak za cijenu police osnovnog dopunskog zdravstvenog osiguranja, a
čemu se pridodaju pripadajući dodaci na uvjete rada.

Članak 52.

Na
temelju ovog Ugovora, Pravilnikom o radu razvrstavaju se i vrednuju pojedini
poslovi, odnosno radna mjesta po grupama i koeficijentima, a na osnovi
složenosti i normalnih uvjeta rada na tim radnim mjestima.

Složenost
poslova radnog mjesta, prema odredbama ovog ugovora, uključuje značaj radnog mjesta
u poslovanju, potreban stupanj izobrazbe za obavljanje poslova radnog mjesta,
stupanj odgovornosti radnog mjesta, specijalistička znanja, potrebnu radnu
vještinu radnika, ali i psihofizičke osobine za rad na određenom radnom mjestu.

Sva
radna mjesta u Društvu vrednuju se na osnovi složenosti i opsega poslova i
normalnih uvjeta rada.

Radna
mjesta razvrstavaju se u devet grupa, a odnos grupe najniže i najviše
vrednovanih radnih mjesta iznosi 1,20 : 9,60.

Članak 53.

Radna
mjesta u Društvu razvrstavaju se u sljedeće grupe poslova i koeficijenata:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Grupa poslova | | Koeficijenti  od – do |
| I i II | Grupa poslova podrazumijeva jednostavan rutinski rad koji ne zahtjeva posebnu izobrazbu Grupa poslova podrazumijeva manje složene poslove i zadatke, odnosno rad pomoću jednostavnih sredstava za rad za koji su dovoljna pismena uputstva. | 1,20 – 1,80 |
| III | Grupa podrazumijeva srednje složene poslove i zadatke na kojima se rad ponavlja uz povremenu pojavu novih poslova | 1,80 – 2,40 |
| IV | Grupa podrazumijeva složenije i raznovrsnije poslove i zadatke, za čije su obavljanje potrebne konzultacije u njihovu izvršavanju | 2,40 – 3,00 |
| V | Grupa poslova podrazumijeva složenije poslove i zadatke koji zahtijevaju veći stupanj samostalnosti u izvršavanju poslova i zadataka | 3,00 – 3,60 |
| VI | Grupa poslova podrazumijeva poslove koji zahtijevaju samostalnost i veći stupanj kreativnosti u njihovu izvršavanju | 3,60 – 4,20 |
| VII | Grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju inicijativu i kreativnost radnika projektiranja poslova i zadataka | 4,20 – 4,80 |
| VIII | Grupa poslova podrazumijeva vrlo složene poslove koji zahtijevaju inicijativu i kreativnost radnika te dodatna specijalistička znanja potrebna za obavljanje tih poslova | 4,80 – 7,50 |
| IX | Grupa poslova podrazumijeva najsloženije poslove i zadatke s najvećim značajem za vođenje poslovanja, kreativne poslove i zadatke, istraživački rad, itd. | 7,50 – 9,60 |

Članak 54.

Svakom
se radniku osobno utvrđuje koeficijent ovisno o složenosti i opsegu radnog
mjesta unutar grupe poslova.

Koeficijent
složenosti i opsega radnog mjesta unutar grupe poslova predlaže direktor
sektora, a odluku donosi predsjednik Uprave.

Članak 55.

Za
obračun sati radnika, kao vrijeme provedeno na radu primjenjuju se sljedeće
vrijednosti:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| • | za rad u redovnom radnom vremenu | 100% |
| • | za rad duži od punog radnog vremena | 100% |
| • | za dane blagdana i neradne dane | 100% |
| • | za prekid rada bez krivnje radnika | 70% |
| • | za dežurstvo za vrijeme radnog vremena | 80% |
| • | za dežurstvo izvan radnog vremena | 25% |
| • | za dežurstvo na dane blagdana i neradne dane | 50% |
| • | za obveznu prisutnost kod kuće na dane blagdana i neradne dane | 20% |
| • | za obvezu prisutnost kod kuće u ostale dane | 10% |

Članak 56.

Obračun
i isplata plaće radnicima Društva vrši se za mjesečni fond sati (prosječni
godišnji fond sati).

Za
sate radnika preko mjesečnog fonda sati ostvarene po raznim osnovama iz
prethodnog članka, direktori Sektora dužni su izraditi preraspodjelu radnog
vremena u skladu sa potrebama obnašanja poslova.

Članak 57.

Osnovna
plaća radnika (ugovoreni koeficijent) uvećava se za svaku navršenu godinu
radnog staža (efektivni rad) radnika za 0,5%.

Pravo
na povećanje plaće prema stavku 1. ovog članka pripada radniku za radni staž
koji je upisan u radnu knjižicu i uvećan za tekući radni staž u Društvu.

Članak 58.

Osnovna
plaća radnika uvećava se:

•   za dodatak u visini od 600,00 kuna
mjesečno i

•   za dodatak za policu osnovnog
dopunskog zdravstvenog osiguranja.

Članak 59.

Radniku
se uvećava osnovna plaća za teže uvjete rada od normalnih za određeno radno
mjesto i to za efektivne sate provedene na radu pod otežanim uvjetima rada:

–
radniku za rad na uređaju za pregled mostova za 25%

–
radniku za rad u tunelu za 25%

Pod
otežanim uvjetima rada smatra se rad u tehnološkim uvjetima i u radnoj sredini
u kojima se mjerama zaštite na radu ne mogu u cijelosti odstraniti štetni
utjecaji na zdravlje radnika.

Članak 60.

Osnovna
plaća prema efektivnim satima provedenim na radu uvećava se

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| • | za rad noću | 35% |
| • | za prekovremeni rad | 50% |
| • | za rad nedjeljom | 35% |
| • | za rad u smjenskom radu u drugoj smjeni | 10% |
| • | za rad subotom | 25% |

Za
rad na dane blagdana i neradne dane utvrđene Zakonom te na dan Uskrsa radnici
imaju pravo na naknadu plaće i plaću uvećanu za 50%.

Članak 61.

U
slučaju kada radnik po nalogu ovlaštenog rukovoditelja privremeno, a najmanje
mjesec dana, obavlja poslove drugog privremeno odsutnog radnika (god.odmor,
bolovanje i dr.) te kada su ti poslovi vrednovani
višim koeficijentom od poslova koje on inače obavlja temeljem ugovora o radu,
radniku za to vrijeme pripada povoljnija plaća.

Članak 62.

Pripravnicima
koji su sklopili s Društvom ugovor o radu, u toku trajanja pripravničkog staža
obračunavat će se osnovna plaća u visini 70% radnog mjesta na kojemu pripravnik
radi.

NAKNADA PLAĆE

Članak 63.

Radnik
ima pravo na naknadu plaće u visini koju bi primio da je to vrijeme proveo na
redovnom radu u sljedećim slučajevima:

•  za vrijeme godišnjeg odmora,

•  za vrijeme plaćenog dopusta,

•  za vrijeme blagdana i neradnih dana
utvrđenih Zakonom,

•  za vrijeme obrazovanja prema potrebama
Društva,

•  za vrijeme prekvalifikacije i stručnog
osposobljavanja,

•  za vrijeme obavljanja drugih funkcija
utvrđenim aktima Društva i drugim propisima,

•  za vrijeme sudjelovanja u vježbama
oružanih snaga i civilne zaštite,

•  ako radnik odbije raditi jer nisu
provedene mjere zaštite na radu, uslijed čega mu prijeti opasnost po život i
zdravlje,

•  ako dođe na posao, a prethodnog dana
ili ranije nije obaviješten da se toga dana neće raditi,

•  ako dođe do prekida rada, ali ne krivnjom
radnika.

Članak 64.

Ako
radnik ne ispuni svoju obvezu u pogledu uspješnog završetka obrazovanja,
prekvalifikacije i stručnog osposobljavanja ili ne ostane na radu u Društvu
nakon školovanja još onoliko vremena koliko je to ugovorom utvrđeno, obvezan je
vratiti cijeli iznos koji mu je isplaćen kao naknada plaće, uz primjenu
inflatornih koeficijenata.

Rok
vraćanja sredstava utvrđuje se ugovorom.

Članak 65.

Radnik
ima pravo na naknadu plaće za vrijeme bolovanja na teret Društva do 42 dana.

U
slučaju odsutnosti s rada do 42 dana zbog privremene nesposobnosti prouzročene
bolešću, radniku pripada naknada u iznosu od 90% plaće radnika u prethodnom
mjesecu.

U
slučaju bolovanja ili liječenja zbog povrede na radu, na službenom putovanju
ili zbog profesionalne bolesti radnik ima pravo na naknadu plaće za vrijeme
bolovanja na teret Društva do 42 dana u iznosu od 100% plaće radnika u
prethodnom mjesecu.

Za
vrijeme bolovanja za koje radnik prima naknadu od Hrvatskog zavoda za
zdravstveno osiguranje, i to isključivo za bolovanje koje nastupi zbog povrede
na radu, na službenom putovanju ili profesionalne bolesti Društvo će radniku
isplatiti razliku između naknade koja se radniku za te slučajeve isplaćuje za
prva 42 dana bolovanja i naknade koju radniku isplaćuje HZZO nakon 42 dana
bolovanja.

Članak 66.

Radnik
koji obavlja poslove sindikalnog povjerenika ima pravo na naknadu plaće za
vrijeme odsutnosti zbog obavljanja tih poslova u iznosu koji odgovara plaći
koju bi ostvario da je to vrijeme proveo na redovnom radu.

Članak 67.

Radnik
ima pravo na naknadu plaće za vrijeme prekida rada do kojeg je došlo bez
njegove krivnje, ako nije moguće da se radom u slobodne dane ili dane tjednog
odmora nadoknadi izgubljeno radno vrijeme.

Naknada
iznosi 70% plaće koju bi radnik primio da je to vrijeme proveo na redovnom
radu.

PRIGODNE NAGRADE I
DAROVI

Članak 68.

Radnik
ima pravo na isplatu jubilarne nagrade za ukupni neprekidni radni staž u
Društvu u maksimalnom neoporezivom iznosu važećim u trenutku isplate.

Jubilarna
nagrada isplaćuje se sljedeći mjesec nakon mjeseca u kojem je radnik ostvario
pravo na jubilarnu nagradu.

U
ukupni neprekidni radni staž iz stavka 1. ovog članka računa se i ukupni
neprekidni radni staž navršen kod prednika Društva kao i u tijelima državne
uprave u koje je na rad radnik upućen iz radnog odnosa iz Društva ili prednika
Društva.

Članak 69.

Radnik
ima pravo na isplatu jednokratnog dodatka na plaću u mjesecu prije korištenja
godišnjeg odmora u iznosu od 50% prosječne isplaćene bruto-plaće Društva u
prethodnom mjesecu.

Članak 70.

Radnicima
će se isplatiti prigodna godišnja nagrada u dva dijela u iznosima prema odluci
Uprave kao dodatak na plaću povodom uskrsnih i božićnih blagdana. Ukupan iznos
prigodne godišnje nagrade utvrđuje se u visini maksimalno neoporezivog iznosa u
trenutku isplate drugog dijela nagrade povodom božićnih blagdana.

Članak 71.

Radnicima
će se u toku godine uručiti dar u naravi u visini maksimalno neoporezivog neto
iznosa u trenutku darivanja.

Pravo
na prigodnu godišnju nagradu tj. dodatak na plaću i
dar u naravi imaju radnici koji su u trenutku darivanja u radnom odnosu u
Društvu najmanje tri mjeseca.

Članak 72.

Povodom
božićnih i novogodišnjih blagdana radnik ima pravo na prigodni dar za svako
dijete do 15 godina starosti, u vrijednosti maksimalnog neoporezivog iznosa,
sukladno propisima važećim u trenutku darivanja.

Pravo
iz prethodnog stavka imaju radnici samo za djecu koja su radi korištenja
poreznih olakšica upisana u porezne kartice radnika kao uzdržavani članovi uže
obitelji.

DRUGA PRIMANJA RADNIKA

Članak 73.

Radnici
Društva imaju pravo na druga primanja i to:

• otpremnine pri odlasku u mirovinu,

• otpremnine za poslovno i osobno
uvjetovani otkaz

• dokup mirovine

• otpremnina po sklopljenom sporazumu
radnika i poslodavca o prestanku radnog odnosa radi odlaska u mirovinu

• pomoći,

• dnevnice,

•  troškove prijevoza za vrijeme
službenog puta,

•  terenski dodatak,

•  troškove prijevoza na posao i s posla,

•  odvojeni život.

Članak 74.

Kada
radnik Društva odlazi u mirovinu pripada mu pravo na otpremninu u maksimalnom
neoporezivom iznosu, sukladno propisima važećim u trenutku isplate.

Članak 75.

Radnik
koji ima s Društvom sklopljen ugovor o radu, a kojem se otkazuje nakon dvije
godine neprekidnog rada, osim ako se otkazuje iz razloga uvjetovanih ponašanjem
radnika, ima pravo na otpremninu u visini maksimalno neoporezivog iznosa
važećeg u trenutku isplate, ali ne manje od jedne trećine prosječne bruto plaće
isplaćene radniku u tri mjeseca prije prestanka radnog odnosa za svaku navršenu
godinu rada u Društvu.

U
navršene godine rada iz prethodnog stavka računa se i radni staž navršen kod
prednika Društva.

Plaće
koje se isplaćuju na osnovu menadžerskih ugovora ne mogu biti osnovica za
određivanje otpremnine.

Članak 76.

Radniku
koji ispunjava uvjete za ostvarivanje prava na starosnu ili prijevremenu
starosnu mirovinu prema odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju, u trenutku
umirovljenja dokupit će se dio mirovine koji bi bio ostvaren da je navršena
određena starosna dob i navršen određeni mirovinski staž.

Dokup
mirovine provodit će se u slučaju potrebe i interesa Društva putem sporazumnog
prestanka ugovora o radu.

Dokup
mirovine provodit će se posebnim odlukama Društva.

Članak 77.

Uprava
Društva može donijeti odluku o sklapanju sporazumnog prekida radnog odnosa radi
odlaska u mirovinu uz isplatu otpremnine s radnicima koji ispunjavaju uvjete za
ostvarivanje prava na starosnu ili prijevremenu starosnu mirovinu prema
odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju, a najviše do 5 godina.

Ovim
će se radnicima osim otpremnine iz čl. 74. ovog
Kolektivnog ugovora isplatiti otpremnina u iznosu koji predstavlja razliku
primanja između radnikove ukupne neto plaće i ukupne izračunate mirovine za
vrijeme od prestanka radnog odnosa do navršenih 65 godina života radnika.

Maksimalni
iznos ove otpremnine ne može biti veći od 200.000,00kuna neto.

Otpremnina
će se radnicima isplatiti najkasnije u roku 30 dana od dana prestanka radnog
odnosa utvrđenog Sporazumom o prestanku ugovora o radu.

Ovakav
vid umirovljenja provodit će se posebnim odlukama Društva.

Članak 78.

Radnik
ili njegova obitelj ima pravo na solidarnu pomoć u maksimalnom neoporezivom
iznosu, sukladno propisima važećim u trenutku svake pojedine isplate u
sljedećim slučajevima:

•   smrti radnika,

•   smrti člana uže obitelji,

•   neprekidnog bolovanja dužeg od 90
dana, uključujući porodni dopust, jedan put godišnje,

•   invalidnosti radnika,

•   uklanjanja posljedica elementarnih
nepogoda i šteta uz predočenje dokumentacije o procjeni štete.

Pod
članom uže obitelji u smislu ovog članka smatraju se supružnik, djeca i
roditelji radnika.

U
slučaju rođenja djeteta radniku će se isplatiti potpora u iznosu od 50%
prosječne isplaćene bruto-plaće Društva u prethodnom mjesecu.

Članak 79.

Kada
je radnik upućen na službeni put pripada mu dnevnica i naknada za troškove
noćenja.

Dnevnica
se priznaje kada je mjesto službenog puta udaljeno najmanje 30 km od sjedišta
Društva, područja ispostave te prebivališta ili boravišta radnika.

Dnevnica
se priznaje u maksimalnom neoporezivom iznosu, sukladno važećim propisima u
trenutku svake pojedine isplate.

Troškovi
noćenja utvrđuju se i obračunavaju na način kako je to regulirano za tijela
državne uprave, sukladno važećim propisima u trenutku svake pojedine isplate.

Dnevnica
za službeno putovanje jednaka je za sve radnike u Društvu.

Članak 80.

Puna
dnevnica priznaje se kada se na službenom putu provede neprekidno preko 12 do
24 sata.

Pola
dnevnice priznaje se kada se na službenom putu provede neprekidno preko 8 do 12
sati.

Članak 81.

Nalog
za službeno putovanje radnika izdaje predsjednik Uprave Društva ili po njemu
ovlaštena osoba.

Obračun
putnog naloga radnik je obvezan podnijeti likvidatoru u roku tri dana po
povratku s puta.

Članak 82.

Dnevnice
za službeno putovanje u inozemstvo utvrđuju se i obračunavaju na način kako je
to regulirano za tijela državne uprave.

Članak 83.

Radnik
ima pravo na naknadu troškova prijevoza na službenom putu u visini stvarnih
troškova prema priloženim računima, osim računa o korištenju renta-cara,
odnosno taxi službe, koju isplatu posebno odobrava
predsjednik Uprave Društva ili po njemu ovlaštena osoba.

Članak 84.

Radnik
ima pravo na naknadu troškova za upotrebu vlastitog automobila u službene
svrhe, pod uvjetom da se time ne povećavaju troškovi putovanja u odnosu na
troškove najjeftinijeg javnog prijevoza ili korištenja službenog vozila.

Visina
naknade troškova za upotrebu vlastitog automobila u službene svrhe utvrđuje se
u maksimalno neoporezivom iznosu u vrijeme završetka putovanja, a obračunava se
u putnom nalogu.

Upotrebu
vlastitog automobila u službene svrhe odobrava predsjednik Uprave Društva ili
po njemu ovlaštena osoba.

Članak 85.

Radnik
za vrijeme rada i boravka na terenu izvan i unutar sjedišta Društva, odnosno
područja ispostave, ima pravo na naknadu koja mu pokriva povećane troškove
života zbog boravka na terenu (u daljnjem tekstu: terenski dodatak).

Mjesto
obavljanja rada na terenu mora biti udaljeno najmanje 30 kilometara od sjedišta
Društva, područja ispostave te prebivališta ili boravišta radnika.

Svim
radnicima pripada pod istim uvjetima jednak terenski dodatak.

Nalog
za rad na terenu izdaje i potpisuje predsjednik Uprave Društva ili po njemu
ovlaštena osoba.

Članak 86.

Kada
radnik radi na terenu izvan sjedišta Društva, područja ispostave, odnosno
prebivališta ili boravišta najmanje efektivno 12 sati pripada mu dnevni
terenski dodatak u maksimalnom neoporezivom iznosu sukladno propisima važećim u
trenutku svake pojedine isplate.

Kada
radnik radi na terenu u okviru područja ispostave najmanje efektivno 12 sati i
vraća se kući, pripada mu dnevno terenski dodatak u visini 70% iznosa iz stavka
1. ovog članka.

Kada
radnik radi na terenu i ne vraća se kući, a osiguran mu je smještaj i prehrana,
nema pravo na terenski dodatak.

Članak 87.

Pod
područjem ispostave podrazumijeva se:

•  za radnike čije je sjedište ustrojbena
jedinica u sjedištu Društva – područje ispostave Zagreb

• za radnike čije je sjedište ustrojbena
jedinica u Zagrebu, a rade na području ispostave (dislocirani radnici) –
područje ispostave u kojem radnik radi

• za sve ostale radnike Društva –
područje ispostave u kojoj rade.

Članak 88.

Troškovi
noćenja nisu uključeni u iznos terenskog dodatka, a utvrđuju se i obračunavaju
na način kako je to regulirano za tijela državne uprave, sukladno važećim
propisima u trenutku svake pojedine isplate.

Dnevnice
i terenski dodatak međusobno se isključuju.

Članak 89.

Radnici
Društva imaju pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla u punom
iznosu putne karte javnog prijevoza na temelju potvrde ili cijene javnog
prometa, umanjene za regres ako ga daje javni prijevoznik.

Radnici
koji imaju osiguran prijevoz od strane Društva imaju pravo na naknadu troškova
prijevoza u visini putne karte javnog prijevoza do stajališta prijevoza
osiguranog od strane Društva.

Radnicima
koji nisu u mogućnosti koristiti javni prijevoz, nak­nada
se isplaćuje na osnovi cijene po jednom kilometru javnog prijevoza.

Radnici
kojima je odobreno korištenje službenog vozila Društva Odlukom predsjednika
Uprave od 0 do 24 sata nemaju pravo na naknadu troškova prijevoza.

Članak 90.

Kada
je radnik zbog potrebe posla odvojen od obitelji pripada mu pravo na naknadu za
odvojeni život od obitelji u maksimalnom neoporezivom iznosu, sukladno
propisima važećim u trenutku svake pojedine isplate.

Pravo
na naknadu za odvojeni život ugovara se ugovorom o radu.

POSEBNE ODREDBE

Članak 91.

Društvo
će djeci svojih umrlih radnika isplaćivat pomoć odnosno stipendiju od prvog
narednog mjeseca nakon smrti roditelja – radnika do kraja redovnog obrazovanja
djeteta na temelju potvrda o redovnom upisu.

Članak 92.

Osnovica
za isplatu pomoći odnosno stipendije je maksimalno neoporeziv iznos važeći u
trenutku isplate, a isplaćuje se:

•
za studente                            95%

•
za učenike srednjih škola       65%

•
za učenike osnovne škole      50%

Članak 93.

Učenicima
na praktičnom radu u Društvu isplatit će se naknada, a osnovica za obračun
naknade je maksimalno neoporeziv iznos važeći u trenutku isplate, a isplaćuje
se:

•
za učenike srednjih škola 50% za mjesec dana provedenih na praktičnom radu,

Članak 94.

Iz
sredstava Društva osigurat će se financijska sredstva za cestarske susrete
radnika u organizaciji Društva i sindikata.

ZAŠTITA ŽIVOTA,
ZDRAVLJA, PRIVATNOSTI I DOSTOJANSTVA RADNIKA I SIGURNOSTI PRI RADU

Članak 95.

Poslodavac
se obvezuje osigurati zaštitu života i sigurnosti radnika na radu.

Članak 96.

Poslodavac
je dužan štiti dostojanstvo radnika za vrijeme obavljanja posla tako da mu
osigura uvjete rada u kojima neće biti izložen uznemiravanju ili spolnom
uznemiravanju.

Članak 97.

Radnik
ima pravo na zaštitu pri radu. Pravo na zaštitu pri radu, imaju sve osobe koje
se po bilo kojoj osnovi nalaze na radu kod poslodavca. Zaštita pri radu
obuhvaća mjere usmjerene na stvaranje sigurnih uvjeta rada.

Članak 98.

Poslodavac
je obavezan pri uvođenju novih tehnologija i rekonstrukcija voditi računa da
one ne ugrožavaju zdravlje i život radnika i da ne utječu štetno na okoliš te
je o mogućim utjecajima na zdravlje i sigurnost radnika obavezan izvijestiti
radnike i povjerenika zaštite pri radu.

Članak 99.

Ugovorne
strane utvrđuju da je pitanje zaštite pri radu i sigurnog rada radnika od
temeljne važnosti i da će u provedbi tih mjera surađivati međusobno, ali i s
ovlaštenim tijelima u Republici Hrvatskoj.

Članak 100.

Poslodavac
se obvezuje da će svakom radniku o svom trošku osigurati uvjete za siguran rad
propisan Zakonom, općim aktom poslodavca i ovim Ugovorom.

Poslodavac
je obvezan izraditi pregled radnih mjesta na kojima postoji opasnost
narušavanja zdravlja i osigurati sredstva za nabavku, nabaviti zaštitna
sredstva i predati ih radnicima.

Članak 101.

Poslodavac
je obavezan poduzimati mjere nužne za sigurnost i zdravlje radnika, uključujući
i mjere za sprečavanje pogibelji na radu, pružanje informacija i
osposobljavanje radnika za siguran rad te brigu za potrebnu organizaciju i
sredstva, a u skladu s odredbama Zakona o zaštiti na radu.

Članak 102.

Radnik
je dužan:raditi s dužnom pozornošću i na način da ne ugrožava svoj život i
zdravlje, ali i život i zdravlje drugih radnika, sigurnost opreme i uređaja

•  na radnom mjestu poznavati uvjete i
opasnosti rada, poštivati propisane i priznate mjere zaštite na radu i upute proiz­vođača opreme za rad

•  održavati i voditi u ispravnom stanju
sigurnosne uređaje i osobna zaštitna sredstva koja su mu povjerena na upotrebu
i rukovanje

•  upozoriti na sve kvarove i nedostatke
na uređajima, osobnim zaštitnim sredstvima, te na pojave pri radu i postupke
drugih osoba koje mogu oštetiti opremu ili ugroziti život ili zdravlje radnika

•   pristupiti zdravstvenim i
psihofizičkim pregledima na koje je upućen.

Članak 103.

Prije
otpočinjanja rada poslodavac je dužan radnika upoznati s mjerama zaštite pri
radu i svim pravima i obvezama glede zaštite, odnosno mora ga upoznati s
uporabom zaštitnih sredstava na poslovima koje će obavljati.

Članak 104.

Društvo
je obvezno jednom godišnje organizirati i financirati sistematski zdravstveni
pregled za sve radnike Društva, a posebne preglede za one radnike koji rade na
poslovima s posebnim uvjetima rada, a sredstva će osigurati kod izrade
godišnjeg financijskog plana.

Poslodavac
će, ako za to postoje mogućnosti, mjere zaštite na pojedinim radnim mjestima
provoditi i izvan razine standarda utvrđenih posebnim propisima.

Poslodavac
će osigurati sredstva za pružanje prve pomoći.

Članak 105.

Poslodavac
je dužan poduzimati opće i posebne mjere zaštite na radu za uredsko i drugo
osoblje čiji se rad zasniva na intenzivnom radu na kompjuterima više od 25 sati
tjedno ili 5 sati dnevno.Poslodavac je obvezan sačiniti popis tih radnih mjesta
na kojima je radnicima ugrožen vid i radnicima na tim radnim mjestima jednom
godišnje organizirati pregled kod nadležnog liječnika i osigurati sredstva za
nabavku optičkih naočala sa zaštitom.

Članak 106.

Radnik
ima pravo odbiti rad na poslu na kojemu postoji opasnost za zdravlje i život i
na kojemu nije provedena zaštita pri radu te ne smije biti doveden u lošiji
položaj zbog svoga postupka i zaštićen je od bilo kakvih posljedica, osim ako
je posebnim propisima ili pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi
spašavanja života i zdravlja ljudi odnosno imovine.

Članak 107.

Radnik
koji u slučaju ozbiljne prijeteće i neizbježne opasnosti za život i zdravlje
napusti svoje radno mjesto, odnosno opasno područje ili odbije izvršavati
poslove na tom radnom mjestu, ne smije biti doveden u lošiji položaj zbog svog
postupka te ima zaštitu od bilo kakvih posljedica, osim ako je posebnim
propisima ili pravilima struke dužan izložiti se opasnosti radi spašavanja
života zdravlja ljudi i imovine.

U
slučajevima iz ovoga i prethodnog članka te drugim slučajevima određenim
posebnim zakonom, radnik je dužan obavijestiti odgovornu osobu ili povjerenika
zaštite pri radu.

Članak 108.

Radnicima
koji rade sa štetnim tvarima ili na poslovima na kojima je obavezno korištenje
radne odjeće zbog prljavštine, neugodnih mirisa, opasnosti od zaraze i slično,
poslodavac mora osigurati uvjete za pranje i čišćenje tijekom radnog vremena i
ventilaciju – provjetravanje u objektima.

Članak 109.

Nije
dopušteno ugovaranje i isplata novčanih naknada radnicima koji rade u štetnim i
opasnim radnim uvjetima, a kao nadomjestak za primjenu mjera zaštite na radu.

Članak 110.

Poslodavac
je dužan osigurati posebne prostorije u kojima je pušenje dopušteno, sukladno
posebnom zakonu.

Članak 111.

Radnik
mlađi od osamnaest godina, trudnice i dojilje i druge osobe u skladu s posebnim
propisima ne smiju raditi na poslovima sa štetnim utjecajima.

Ako
se na poslovima na kojima rade osobe iz prethodnog stavka uoče opasnosti koje
ugrožavaju njihov život i zdravlje, poslodavac je dužan tim radnicima ponuditi
drugi ugovor u skladu sa stručnom spremom, dok traje opasnost.

Dok
radi na drugim poslovima iz razloga navedenih u prethodnom stavku, radniku
pripada plaća za poslove koje je ranije obavljao na kojima je utvrđena opasnost
za život i zdravlje, ako je to za njega povoljnije.

Članak 112.

Poslodavac
je obavezan prilikom donošenja akata o sistematizaciji radnih mjesta, a
najkasnije u roku 3 mjeseca od dana potpisivanja ovog ugovora, utvrditi radna
mjesta s posebnim uvjetima rada i to prema sljedećim kriterijima:

•  utjecaj okoline: mikrofilmski uvjeti,
zračenje, buka, vibracije, kemijske i biološke štetnosti

•  rad u povećanoj vlazi

•  opterećenja, fizički napor, prisilni
položaj tijela pri radu

•  psihofizički napor, opterećenje
osjetila, poremećaj prirodnog biološkog ritma, tj.
rad u smjenama, rad uz obaveznu upotrebu osobnih zaštitnih sredstava koja
povećavaju napor ili otežavaju obavljanje poslova

• povećani rizik od nastanka ozljeda na
radu, profesionalnih bolesti i drugih bolesti u svezi s radom te tehnoloških
akcidenata

• rad sa zagađujućim i prljavim tvarima

Prije
utvrđivanja radnih mjesta s posebnim uvjetima rada poslodavac će se savjetovati
sa sindikatom.

Članak 113.

Poslodavac
će po radnim mjestima voditi evidenciju o profesionalnim oboljenjima radnika o
čemu će dva puta godišnje izvješćivati sindikat.

Članak 114.

U
provedbi mjera zaštite pri radu, poslodavac je dužan izvijestiti sindikat dva
puta godišnje o stanju sigurnosti i zaštite na radu i primati primjedbe
zaposlenih na primjenu propisa i provedbu mjera zaštite pri radu. Sindikat ima
pravo odrediti svoga povjerenika zaštite na radu koji mora biti obaviješten o
svim promjenama od utjecaja na sigurnost i zdravlje zaposlenih i primati
primjedbe zaposlenih na primjenu propisa i provedbu mjera zaštite pri radu.

Članak 115.

Povjereniku
zaštite na radu kojeg imenuje sindikat i članu u Odboru za zaštitu na radu,
poslodavac će na svoj trošak osigurati:

•  nesmetano obnašanje funkcije, sukladno
posebnim propisima,

•  pravo na oslobođenje obveze rada uz
naknadu plaće, 4 sata mjesečno za obnašanje funkcije

•  pravo na korištenje prostorija za rad
i sredstava za rad, te administrativno-tehničku pomoć.

OSIGURANJE RADNIKA

Članak 116.

Poslodavac
će s odgovarajućim osiguravajućim društvom sklopiti ugovor o osiguranju radnika
od posljedica nesretnog slučaja (nezgode) te osiguranje naknade troškova u
slučaju ozljede pri radu ili profesionalnog oboljenja.,

Poslodavac
će s odgovarajućim osiguravajućim društvom sklopiti ugovor o kolektivnom
osiguranju radnika od posljedica nesretnog slučaja nezgode, za vrijeme rada i u
slobodno vrijeme tijekom 24 sata.

Poslodavac
će o sklopljenom ugovoru o osiguranju izvijestiti sindikat.

Članak 117.

Poslodavac
će za sve zaposlene radnike sklopiti Ugovor o poslovnoj suradnji u dopunskom
zdravstvenom osiguranju s Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje ili
drugom odgovarajućom ustanovom i snositi trošak osnovne police dopunskog
zdravstvenog osiguranja radnika i pripadajuće doprinose.

OTKAZ UGOVORA O RADU

Članak 118.

Poslodavac
i radnik mogu otkazati ugovor o radu redovitim ili izvanrednim otkazom, zavisno
o tome da li se ugovor otkazuje uz otkazni rok ili bez otkaznog roka.

Članak 119.

Ugovorom
o radu može se ugovoriti otkazni rok (redoviti otkaz) u slučajevima kada taj
ugovor otkazuje poslodavac.

Ako
ugovorom o radu nije ugovoren otkazni rok, poslodavac otkazuje ugovor o radu
isključivo u rokovima utvrđenim Zakonom o radu.

U
slučaju redovitog otkaza od strane radnika, otkazni rok utvrđen Zakonom
smanjuje se za polovicu, a ako radnik za to ima osobito važan razlog, otkazni
rok može biti i kraći u dogovoru s poslodavcem.

Članak 120.

Radniku
kod kojeg je nastupilo smanjenje radne sposobnosti ili invalidnost ne može se
otkazati ugovor o radu bez njegove suglasnosti već je poslodavac dužan tom
radniku ponuditi sklapanje ugovora o radu po kojem radnik može izvršavati
ugovorom preuzete obveze.

Članak 121.

Poslodavac
u suradnji sa radničkim vijećem ili sindikatom, tj
sindikalnim povjerenikom donosi program zbrinjavanja viška radnika kad zbog
tehnoloških, organizacijskih i gospodarskih razloga prestane potreba za radom
određenog broja radnika.

Kriterije
za program kojim se utvrđuje višak radnika suglasno donose poslodavac i
sindikat.

Članak 122.

U
slučaju otkaza ugovora o radu od strane poslodavca, a iz razloga utvrđenih
tehnoloških viškova radnika, najprije se otkazuje ugovor o radu sa radnikom
koji ima najmanje radnog staža kod poslodavca.

Redoslijed
otkazivanja ugovora o radu poslodavac dostavlja sindikatu.

Članak 123.

Ugovor
o radu sa radnikom može prestati pod uvjetima i na načine utvrđen Zakonom o
radu i ovim Ugovorom.

ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak 124.

Radnik
koji smatra da mu je poslodavac povrijedio neko pravo iz radnog odnosa može u
roku 15 (petnaest) dana od dostave odluke kojom je povrijeđeno njegovo pravo,
odnosno od dana saznanja za povredu prava, zahtijevati od poslodavca ostvarenje
tog prava.

Ako
poslodavac u roku petnaest dana od dostave zahtjeva radnika ne udovolji tom
zahtjevu ili mu uopće ne odgovori na njegov zahtjev, radnik može u daljnjem
roku od petnaest dana zahtijevati zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim
sudom.

Zaštitu
povrijeđenog prava pred nadležnim sudom ne može zahtijevati radnik koji
prethodno poslodavcu nije podnio zahtjev iz stavka 1. ovog članka.

Članak 125.

Radnik
ima pravo na povoljnije uvjete rada bez smanjenja plaće:

•  ako je navršio 60 godina starosti

• ako mu do pune mirovine nedostaje do 5
godina radnog staža, odnosno do 5 godina života prema odredbama Zakona o mirovinskom
osiguranju

•  ako mu se tijekom radnog vijeka
smanjuje njegova radna sposobnost zbog povrede na radu, invaliditeta i
profesionalnih bolesti.

Plaća
koju je radnik ostvario u mjesecu koji prethodi mjesecu u kojem su se stekle
spomenute okolnosti uvećava se u razmjeru s rastom prosječne plaće kod
poslodavca.

Članak 126.

Radnik
koji zbog starosti, općeg zdravstvenog stanja, fizičke ili psihičke
iscrpljenosti, profesionalnog oboljenja, nesreće na radu, te u drugim
slučajevima umanjene radne sposobnosti, ne može više ostvarivati prosječne
rezultate u izvršavanju radnih zadataka ostvaruje pravo na stjecanje plaće na
temelju solidarnosti.

Članak 127.

Radnik
ima pravo na plaću s osnova solidarnosti i u slučaju prekvalifikacije radi
obavljanja drugih poslova za poslodavca.

Poslodavac
će osigurati povoljnije uvjete rada, odnosno rad na jednostavnijim poslovima
bez umanjenja plaće radniku koju je on ostvarivao prije nastupanja okolnosti iz
prethodnog članka.

Članak 128.

Radniku
kojem do stjecanja prava na punu starosnu mirovinu nedostaje pet godina radnog
staža ne može prestati radni odnos zbog trajnog prestanka potrebe za njegovim
radom, a po programu rješavanja trajnih viškova radnika poslodavac je dužan tom
radniku ponuditi rad na drugom radnom mjestu na kojem on može obavljati poslove
za potrebe poslodavca.

Članak 129.

Radnik
koji je utvrđen tehnološkim viškom i s kojim je raskinut ugovor o radu ima
prednost pri zapošljavanju u slučaju potrebe za radnicima njegove stručne
osposobljenosti i kvalifikacija.

Prednost
ostvaruje samo onaj radnik koji nije zaposlen i nalazi se u evidenciji službe
za zapošljavanje.

Radniku
ovo pravo prestaje kad prođu tri godine od raskida ugovora o radu.

POVREDE PRAVA IZ RADA

Članak 130.

Radnik
koji svojom krivnjom ne ispunjava svoje obveze preuzete ugovorom o radu čini
povredu radne obveze.

Radniku
iz stavka 1. ovog članka može se otkazati ugovor o radu na način i pod uvjetima
utvrđenim Zakonom i ovim Ugovorom.

Radniku
se može izreći novčana kazna čija visina mora biti primjerena šteti, a sukladno
s težinom povrede radne obveze, a može se izvršiti obustavom dijela plaće
sukladno Zakonu, ali samo uz pisani pristanak radnika.

Radnik
odgovara za štetu učinjenu osobno, a koja se mora na primjeren i zakonom
dopušten način utvrditi, te radniku pisanim putem obrazložiti.

Članak 131.

Radnik
ima pravo iznijeti svoju obranu prije redovnog ili izvanrednog otkaza
uvjetovanog njegovim ponašanjem. Ako poslodavac ne omogući obranu radniku,
odluka o otkazu je ništavna.

Članak 132.

O
povredi radne obveze radnika koja može utjecati na njegov radnopravni
status, poslodavac se obvezuje o tome u pisanom obliku obavijestiti i zatražiti
mišljenje od sindikalnog povjerenika.

Članak 133.

Poslodavac
može izvršiti kontrolu i nadzor nad radom radnika, na način primjeren struci, u
skladu s posebnim propisima.

Pri
provođenju kontrole i nadzora iz stavka 1. poslodavac ne smije narušiti
dostojanstvo radnika niti prekoračiti dopuštene ovlasti.

Članak 134.

Ako
poslodavac svojim aktima utvrdi mogućnost izricanja opomena ili sličnih mjera,
kao upozorenje na lakše povrede iz radnog odnosa, izrečene mjere ili opomene
prestaju važiti i brišu se iz evidencije nakon proteka 2 godine od dana
izricanja.

Članak 135.

Prilikom
utvrđivanja osobito teških povreda radnih obveza zbog kojih se može izvanredno
otkazati ugovor o radu radniku, poslodavac mora uzeti u obzir posebnosti
poslova, uvjete rada i težinu pri obavljanju posla, utjecaj okoline i druge
karakteristike koje utječu na rad, koncentraciju i odgovornost radnika.

Da
bi se neka povreda mogla okarakterizirati kao osobito teška povreda radne
obveze, poslodavac mora dokazati namjeru radnika da nanese štetu ili krajnju
nepažnju koja je utjecala na nanošenje štete.

Osobito
teške povrede radnih obveza, a čijim počinjenjem se može izvanredno otkazati
ugovor o radu su:

• namjerno ili krajnjom nepažnjom
nanošenje velike štete poslodavcu na strojevima, alatima, odnosno sredstvima za
rad,

•  jednokratno nanošenje novčane štete
poslodavcu u iznosu većem od prosječne plaće radnika koji je štetu nanio,

•  neopravdani izostanak s posla u
uzastopnom trajanju od 5 radnih dana,

•  ako radnik ugrozi svoj ili tuđe
živote,

• povreda propisa o zaštiti od požara,
eksplozije, elementarnih nepogoda i od štetnog djelovanja otrovnih ili drugih
opasnih tvari,

•  povreda propisa o obrani, zaštiti i
sigurnosti,

•  radnikov dolazak na rad u pijanom ili
drogiranom stanju i njegovo opijanje ili drogiranje za vrijeme rada.

SUDJELOVANJE RADNIKA U
ODLUČIVANJU

Članak 136.

Radnici
imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o pitanjima u svezi s njihovim
gospodarskim i socijalnim pravima i interesima na način i pod uvjetima
propisanim Zakonom o radu i ovim Ugovorom.

Obzirom
da kod poslodavca nije utemeljeno radničko vijeće Sindikat može imenovati
jednog sindikalnog povjerenika koji će u punom radnom vremenu obavljati poslove
i zadatke radničkog vijeća.

Sindikalni
povjerenik iz ovog članka prima plaću radnog mjesta u skladu sa sklopljenim
ugovorom o radu.

Članak 137.

Radnici
Društva neposrednim i tajnim glasovanjem imenuju i opozivaju svog predstavnika
u Nadzorni odbor Društva.

Član
Nadzornog odbora iz stavka 1. ovog članka ima isti pravni položaj kao i drugi
imenovani članovi Nadzornog odbora.

DJELOVANJE SINDIKATA

Članak 138.

Radnici
imaju pravo organizirati interesnu udrugu sindikata kod poslodavca u skladu sa
Zakonom i ovim Ugovorom.

Članak 139.

Sindikati
samostalno odlučuju o načinu rada i zastupanju interesa svojih članova kod
poslodavca.

Članak 140.

Poslodavac
se obvezuje da svojim djelovanjem i aktivnostima ni na koji način neće
onemogućavati sindikalni rad, sindikalno organiziranje i pravo svakog radnika
da postane članom sindikata.

Poslodavac
će se suzdržati od svakog činjenja ili propuštanja činjenja kojim bi pojedini
sindikat bio doveden u povlašteni ili podređeni položaj.

Povredom
prava na sindikalno organiziranje bit će i povreda obveze za davanje podobnosti
ili nastojanje od strane ovlaštenih osoba kod poslodavca da samo s jednim
sindikatom obavljaju propisanu sindikalnu obvezu ili vrše pritisak na radnike
da se učlane u jedan sindikat ili da iz njega istupe.

Sindikat
se obvezuje da će svoje aktivnosti provoditi sukladno Zakonu i ovom Ugovoru.

Članak 141.

Stranke
ovog Ugovora suglasne su da u dobroj vjeri i dobroj volji zajednički rješavaju
uvjete za rad i djelovanje sindikata.

Poslodavac
se obvezuje da će o svom trošku sindikatu odnosno njegovoj podružnici osigurati
sljedeće uvjete:

•  prostorije za održavanje sastanaka,

• jednu uredsku prostoriju u sjedištu
Društva opremljenu odgovarajućom opremom za rad (računalo sa mogućnošću
pristupa na mrežu, printer, telefon, fax)

•  nesmetano i neposredno korištenje
oglasnih ploča poslodavca,

• umnožavanje dokumenata koji su nužni
za provedbu sindikalnih aktivnosti i ostvarivanje ili zaštitu prava radnika,

• obračun i ubiranje sindikalne
članarine, njeno prosljeđivanje na račun sindikata, te obustavu sindikalnih i
ostalih kredita

• sindikalnom povjereniku osigurati
pravo na troškove putovanja, smještaja i dnevnica sukladno aktu Poslodavca i
ovom Ugovoru.

Poslodavac
će za članove Sindikata snositi troškove (putni nalozi) radi:

•  sudjelovanja na sastancima koje
organizira Poslodavac,

•  prisustvovanje sastancima
pregovaračkih timova Poslodavca i Sindikata na izradi Kolektivnog ugovora,

•  sudjelovanje na sjednicama zajedničkog
povjerenstva koje će tumačiti odredbe ovog ugovora.

Članak 142.

Sindikalni
povjerenik ima pravo kod poslodavca štititi i promicati pojedinačna i
kolektivna prava i interese članova sindikata.

Poslodavac
je dužan sindikalnom povjereniku omogućiti pravodobno i djelotvorno
ostvarivanje prava iz stavka 1. ovog članka te pristup podacima važnim za
ostvarivanje tog prava.

Sindikalni
povjerenik mora svoje pravo i obvezu iz stavka 1. ovog članka ostvarivati tako
da ne šteti djelotvornosti poslovanja poslodavca.

Na
zahtjev poslodavca sindikalni povjerenik dužan je identificirati se
odgovarajućom punomoći ili iskaznicom koja sadrži odgovarajuća ovlaštenja.

Članak 143.

Sindikat
samostalno imenuje sindikalnog povjerenika iz redova svojih članova.

Sindikat
se obvezuje da će pisano izvijestiti poslodavca o imenovanju te opozivu
sindikalnog povjerenika.

Sindikalni
povjerenik prema odredbama ovog članka obavlja svoje aktivnosti u radnom
vremenu i prima plaću u skladu s ovim Ugovorom i Ugovorom o radu.

Sindikalnom
povjereniku za vrijeme obavljanja te dužnosti i dvije godine nakon prestanka te
dužnosti, a bez suglasnosti sindikata nije moguće:

•  otkazati ugovor o radu.

•   rasporediti na drugo radno mjesto,

•   ili na drugi način staviti u
nepovoljniji položaj u odnosu na ostale radnike.

Sindikalni
povjerenik kod Poslodavca uživa zaštitu utvrđenu ovim Ugovorom.

Članak 144.

Ozljeda
sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja sindikalne dužnosti te službenog
puta u svezi te dužnosti smatra se ozljedom na radu kod Poslodavca.

Poslodavac
će na zahtjev sindikata radniku, koji je izabran na profesionalnu sindikalnu
dužnost, omogućiti mirovanje prava i obveza iz radnog odnosa za vrijeme
obavljanja te profesionalne dužnosti.

RJEŠAVANJE KOLEKTIVNIH
RADNIH SPOROVA I NAČELO SOCIJALNOG MIRA

Članak 145.

Kada
rješavanje sporova među strankama ovog Ugovora nije moguće riješiti međusobnim
pregovaranjem, ustanovljuje se u roku od 5 (pet) dana, Mirovno vijeće.

Smatra
se da je među strankama došlo do spora ako se one ne sporazume o sklapanju,
izmjeni ili obnovi Kolektivnog ugovora, odnosno o drugim prijedlozima za
rješavanje spornih situacija.

Članak 146.

Mirovno
vijeće ima 3 (tri) člana. Svaka strana imenuje po jednog člana u Mirovno
vijeće. Stranke u sporu sporazumno imenuju trećeg člana.

Članak 147.

Postupak
mirenja pokreće se na zahtjev bilo koje strane, a mora se završiti u roku od 5
(pet) dana od pokrenutog postupka. O pitanjima koja nisu riješena ovim
Ugovorom, a vezano za postupak mirenja, postupak će se provoditi sukladno
odredbama Zakona o radu.

Članak 148.

Stranke
mogu prihvatiti ili odbiti prijedlog Mirovnog vijeća. Mirenje je bezuspješno
ako bilo koja strana pismeno izjavi da mirenje smatra neuspješnim, ako i kada
koja od strana ne imenuje člana Mirovnog vijeća, odnosno ako stranke ne imenuju
trećeg člana vijeća.

Svaki
sporazum koji stranke postignu mora biti u pisanom obliku.

Sporazum
je sastavni dio Kolektivnog ugovora ako se na njega odnosi i dopunjuje ga,
odnosno mijenja tj. ima pravnu snagu i učinke
Kolektivnog ugovora.

Članak 149.

Ako
je mirenje neuspješno, stranke spora mogu rješavanje spora sporazumno povjeriti
arbitraži. Arbitraža ima 7 (sedam) članova. Svaka strana imenuje 3 (tri) člana.
Stranke u sporu sporazumno imenuju sedmog člana. Predsjednika i njegovog
zamjenika obje strane određuju sporazumno.

Postupak
pred arbitražom stranke mogu urediti posebnim aktom.

Arbitraža
može odlučivati samo o pitanjima koje su pred nju iznijele stranke spora.

Članak 150.

Ako
se radi o sporu o tumačenju ili primjeni zakona, drugog propisa ili Kolektivnog
ugovora, arbitraža će temeljiti svoju odluku na Zakonu, drugom propisu ili
Kolektivnom ugovoru.

Ako
se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili obnovi Kolektivnog ugovora, arbitraža
će temeljiti svoju odluku na pravičnosti. Arbitražna odluka mora biti
obrazložena.

Protiv
arbitražne odluke nije dopuštena žalba.

Ako
se radi o sporu o sklapanju, izmjeni ili obnovi Kolektivnog ugovora, arbitražna
odluka ima pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

Članak 151.

Stranke
se obavezuju da će Arbitražno vijeće utemeljiti u roku od 15 dana od dana
nastanka spora, ako su suglasne da spor povjere arbitraži.

Članak 152.

Postupak
pred Arbitražnim vijećem je hitan i mora se riješiti najkasnije u roku 10
(deset) dana od dana iznošenja spora pred arbitražu.

Članak 153.

Poslodavac
će osigurati prostor i tehničko-administrativna sredstva potrebna za rad
Arbitražnog vijeća. Svaka stranka ovog Ugovora snosi troškove rada člana
Arbitražnog vijeća koje je izabrala dok troškove rada Predsjednika arbitražnog
vijeća stranke snose jednako.

ŠTRAJK

Članak 154.

Radnik
ima pravo sudjelovati u štrajku, organiziranom na način predviđen Zakonom o
radu.

Članak 155.

Štrajk
organizira i provodi sindikat u skladu sa Zakonom i sindikalnim pravilima.

Štrajkom
upravlja štrajkački odbor. Članovi štrajkačkog odbora ne mogu biti raspoređeni
na rad za vrijeme trajanja štrajka.

Članak 156.

Sindikat
će se suzdržavati od štrajka, ako se sve odredbe iz ovog Ugovora uredno
ispunjavaju.

RJEŠAVANJE STAMBENIH
POTREBA RADNIKA

Članak 157.

Poslodavac
će izdvojiti na poseban račun financijska sredstva za rješavanje stambenih
potreba radnika ostvarena temeljem odredbi Zakona o prodaji stanova na kojima
postoji stanarsko pravo i njegovih izmjena i dopuna.

Članak 158.

Poslodavac
može s bankom koja ponudi najpovoljnije uvjete kreditiranja sklopiti ugovor o
poslovnoj suradnji za kreditiranje radnika na koje se odnosi ovaj ugovor.

TRAJANJE I PRIMJENA OVOG
UGOVORA

Članak 159.

Ovaj
Ugovor se sklapa na određeno vrijeme u trajanju od pet godina i smatra se
sklopljenim kada ga potpišu ovlašteni predstavnici stranaka.

Članak 160.

Ovaj
Ugovor stupa na snagu danom potpisa.

Članak 161.

Na
pitanja koja nisu riješena ovim Ugovorom primjenjuju se odredbe Zakona o radu i
drugih propisa, te Pravilnika o radu i drugih općih akata poslodavca.

IZMJENE, DOPUNE, OBNOVA

Članak 162.

Svaka
stranka ovog Ugovora ovlaštena je predložiti njegove izmjene i dopune.

Prijedlog
izmjena i dopuna iz stavka 1. ovog članka mora biti podnesen u pisanom obliku
svim strankama i obrazložen.

Stranka
kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu ili dopunu ovog Ugovora mora se o
prijedlogu pismeno očitovati predlagatelju u roku od 15 (petnaest) dana od dana
primitka prijedloga izmjena i dopuna.

Prijedlog
za izmjenu ili dopunu ovog Ugovora koji je odbijen pisanim putem ne može se
ponoviti prije isteka roka od 1 (jednog) mjeseca od dana primitka očitovanja
kojim se prijedlog odbija.

Članak 163.

Stranke
će najmanje 30 (trideset) dana prije isteka roka na koji je sklopljen ovaj
Ugovor započeti pregovore o sklapanju novog Ugovora.

Članak 164.

Stranke
su suglasne da će uložiti sve napore da postupak pregovaranja za sklapanje
Kolektivnog ugovora završe u roku 30 dana od dana dostave Nacrta Kolektivnog
ugovora.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 165.

Stranke
ovog Ugovora osnovat će zajedničku komisiju koja će tumačiti odredbe i pratiti
njegovu primje nu.
Zajednička komisija ima 4 (četiri) člana od kojih svaka stranka imenuje po 2
člana.

Komisija
će se sastati prvi puta najkasnije u roku 60 dana, od sklapanja ovog Ugovora.

Komisija
za tumačenje odredbi radi prema potrebi, a na pismeni upit mora se pismeno
očitovati u roku sedam dana.

Članak 166.

Stranke
utvrđuju da je sindikat, koji je stranka ovog ugovora, prije njegova
potpisivanja Poslodavcu predočio dokument koji mu daje ovlaštenje da bude
stranka ovog Ugovora.

Članak 167.

Stranke
su suglasne da će se sve odredbe ovog Ugovora primjenjivati i nakon proteka
vremena na koje je sklopljen, a sve do sklapanja novog.

Članak 168.

Ovaj
Ugovor sačinjen je u 8 istovjetnih primjeraka od kojih svaka stranka zadržava
po 3 primjerka, a 2 primjerka se dostavljaju Ministarstvu nadležnom za rad.

Članak 169.

Ovaj
Ugovor dostavlja se, sukladno Zakonu o radu, Ministarstvu nadležnom za rad radi
upisa u Knjigu evidencije kolektivnih ugovora i objavljuje na način propisan
odredbama pravilnika kojeg donosi ministar nadležan za rad.

Članak 170.

Tumačenje
sadržaja odredbi ovog Ugovora ispravno je samo iz originalno potpisanog teksta
ugovora i njegovih dodataka (aneksa).

Najkasnije
60 dana od potpisivanja ovog Ugovora poslodavac će uz prethodnu konzultaciju sa
sindikatom preispitati raspored radnih mjesta unutar pojedinih grupa poslova, s
time da se radna mjesta ne mogu rasporediti s nepovoljnijim koeficijentom od
sada utvrđenog.

Zagrebu,
7. svibnja 2007.

ZA
NEZAVISNI CESTARSKI

SINDIKAT
                                                               ZA
Hrvatske ceste d.o.o.

Predsjednik
Sindikata:                                                 Predsjednik Uprave:

**Mijat** **Stanić, ing., v.  r.                                            Stjepko
Boban, dipl. ing., v.r.**

ZA
NEZAVISNI CESTARSKI SINDIKAT

PODRUŽNICA
Hrvatske ceste

Predsjednik
Sindikata:

**Vesna Videk Glavina, dipl. ing.,** v.
r.

Kolektivni ugovor, NN 75/2007-2393
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)