## Pravilnik o materijalnoj odgovornosti osoba na službi u Ministarstvu obrane i oružanim snagama Republike Hrvatske

### NN 73/2001 (17.8.2001.), Pravilnik o materijalnoj odgovornosti osoba na službi u Ministarstvu obrane i oružanim snagama Republike Hrvatske

# MINISTARSTVO OBRANE

1261

Na temelju članka 22. stavka 4. Zakona o
obrani (»Narodne novine« broj 74/93 - pročišćeni tekst 57/96, 31/98, 78/99 i
16/01), a u svezi s člankom 49. Zakona o službi u oružanim snagama Republike
Hrvatske (»Narodne novine« broj 23/95, 33/95, 105/99 i 128/99), ministar obrane
donosi

## PRAVILNIK

### O MATERIJALNOJ ODGOVORNOSTI OSOBA NA SLUŽBI U MINISTARSTVU OBRANE I ORUŽANIM SNAGAMA REPUBLIKE HRVATSKE

I.
TEMELJNE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom uređuje se postupak
utvrđivanja materijalne odgovornosti, nadležnost za odlučivanje o materijalnoj
odgovornosti i način naknade štete osoba na službi u Ministarstvu obrane
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Ministarstvo obrane) i oružanim snagama
Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: oružane snage).

Članak
2.

Osoba
na službi u Ministarstvu obrane i oružanim snagama dužna je nadoknaditi štetu
koju tijekom obavljanja službe i u svezi s obavljanjem službe nanese Republici
Hrvatskoj namjerno ili krajnjom nepažnjom (u daljnjem tekstu: štetnik).

Štetnik
je i osoba koja više nije na službi u Ministarstvu obrane i oružanim snagama
ako je štetu prouzročila za vrijeme službe.

Članak
3.

Štetnik
odgovara samo za stvarnu štetu.

Pod
stvarnom štetom podrazumijeva se nestanak, oštećenje, uništenje ili kvar na
pokretnim i nepokretnim stvarima, imovinskim pravima i novčanim sredstvima te
ostaloj imovini na uporabi u Ministarstvu obrane i oružanim snagama (u daljnjem
tekstu: imovina) koji su nastali kao posljedica nepravilna rukovanja, čuvanja
ili održavanja.

Članak
4.

Visina
štete određuje se prema cijeni uništene, oštećene ili nestale imovine odnosno
materijalnog sredstva u vrijeme kada je šteta počinjena, odnosno ako je stvar u
međuvremenu popravljena ili zamijenjena, prema cijeni popravka odnosno cijeni
novonabavljene stvari.

Nadležne
uprave Ministarstva obrane obvezne su do kraja siječnja tekuće godine donijeti
cjenike na temelju kojih se određuje visina štete iz stavka 1. ovoga članka te
ih tijekom godine dopunjavati i usklađivati s cijenama na tržištu i davati
upute u svezi sa smanjenjem vrijednosti imovine, odnosno materijalnih sredstava
zbog redovite uporabe.

II.
OVLASTI ZA ODLUČIVANJE O MATERIJALNOJ ODGOVORNOSTI

Članak 5.

Zapovjednici samostalne bojne, njima ravne
ili više razine u kojima je počinjena šteta ovlašteni su odlučivati o
materijalnoj odgovornosti za štete u iznosu do 2.000,00 kuna.

Članak 6.

Zapovjednici zbornog područja, Hrvatske
ratne mornarice, Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, Hrvatskog vojnog učilišta i
Zapovjedništva za obuku ovlašteni su odlučivati o materijalnoj odgovornosti za
sve štete počinjene u zapovjedništvima, te za štete u iznosu od 2.000,00 do
20.000,00 kuna koje su počinjene u podređenim postrojbama, ustanovama i zapovjedništvima.

Članak 7.

Načelnik Glavnog stožera oružanih snaga
ovlašten je odlučivati o materijalnoj odgovornosti:

1. za sve štete počinjene u ustrojstvenim
cjelinama Glavnog stožera oružanih snaga,

2. za štete počinjene u pristožernim
postrojbama u iznosu većem od 2.000,00 kuna,

3. za štete počinjene u oružanim snagama u
iznosu većem od 20.000,00 kuna.

Članak 8.

Načelnici uprava Ministarstva obrane
ovlašteni su odlučivati o materijalnoj odgovornosti za štete u iznosu do
2.000.00 kuna koje su počinjene u njihovim ustrojstvenim cjelinama. Za štete u
iznosu većem od 2.000.00 kuna ovlašten je odlučivati tajnik ministarstva,
odnosno nadležni pomoćnik ministra obrane.

Članak 9.

Zapovjednici samostalne bojne, njima ravne
ili više razine, zapovjednici zbornih područja, zapovjednik Hrvatske ratne
mornarice, Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, Hrvatskog vojnog učilišta i
Zapovjedništva za obuku te načelnik Glavnog stožera oružanih snaga, načelnici
uprava Ministarstva obrane, tajnik ministarstva i pomoćnici ministra obrane (u
daljnjem tekstu: nadležna osoba) ne mogu prenijeti svoju ovlast za odlučivanje
o materijalnoj odgovornosti na druge osobe.

III. POSTUPAK
UTVRĐIVANJA MATERIJALNE ODGOVORNOSTI

Članak 10.

Nadležna osoba dužna je odmah čim dozna da
je nastala šteta poduzeti sve potrebite mjere i radnje radi sprječavanja
daljnjeg nanošenja štete i utvrđivanja štetnika.

Ako je šteta nastala kao posljedica
počinjenja kaznenog djela ili ukoliko je štetnik nepoznat, ovlaštena osoba
dužna je obavijestiti Vojnu policiju poradi otkrivanja štetnika i provođenja
drugih operativnih radnji.

Članak 11.

Nadležna osoba dužna je u roku od 8 dana
od dana kada je doznala za štetu donijeti zaključak o pokretanju postupka za
utvrđivanje materijalne odgovornosti i naknadi štete (u daljnjem tekstu:
zaključak o pokretanju postupka) te naložiti knjiženje počinjene štete u knjigu
manjkova i šteta.

U zaključku o pokretanju postupka nadležna
osoba imenovat će potpovjerenstvo za utvrđivanje materijalne odgovornosti (u
daljnjem tekstu: potpovjerenstvo), koje se sastoji od predsjednika i dvaju
članova.

Protiv zaključka o pokretanju postupka
nije dopuštena žalba.

Članak 12.

Ako na imovini koja je dana na privremenu
uporabu ili čuvanje drugoj ustrojstvenoj cjelini nastane šteta, postupak
pokreće nadležna osoba u ustrojstvenoj cjelini kojoj je imovina dana na
privremenu uporabu ili čuvanje.

O nastaloj šteti i pokretanju postupka
obvezno se obavješćuje nadležna osoba koja je imovinu dala na privremenu uporabu
ili čuvanje.

Na temelju zaključka o pokretanju
postupka, u roku od 8 dana obvezno će se prenijeti materijalno zaduženje
imovine na ustrojstvenu cjelinu kojoj je ista dana na privremenu uporabu ili
čuvanje.

Prilikom prijenosa materijalnog zaduženja
imovine mora se zapisnički utvrditi stvarno stanje imovine.

Članak 13.

Potpovjerenstvo iz članka 11. ovoga
Pravilnika provodi ispitni postupak te je u svom radu dužno poduzeti potrebite
mjere i radnje, a poglavito:

- utvrditi štetu i način njezina nastanka,

- utvrditi točan iznos štete,

- pozvati osobu na službi u oružanim
snagama za koju postoji osnovana sumnja da je štetnik i uzeti od nje izjavu na
zapisnik o okolnostima nastanka šete,

- pribaviti izjave svjedoka,
računopolagatelja ili rukovatelja materijalnim sredstvima, ako je to potrebito,

- pribaviti svu dostupnu dokumentaciju iz
koje će biti razvidna uzročna veza između štetne radnje štetnika i imovine,
odnosno materijalnog sredstva na kojem je nastala šteta (knjige, evidencije i
dokumente o materijalnom i financijskom poslovanju u Ministarstvu obrane i
oružanim snagama).

Članak 14.

Ukoliko štetnik nije dao izjavu na
zapisnik u ustrojstvenoj cjelini u kojoj je nastala šteta, potpovjerenstvo će
preko nadležne osobe koja je pokrenula postupak uputiti zahtjev nadležnoj osobi
u ustrojstvenoj cjelini u kojoj se štetnik nalazi da štetniku uputi poziv s
dostavnicom i od njega uzme izjavu na zapisnik te ju dostavi potpovjerenstvu.

Nadležna osoba, odnosno osoba koju ona
ovlasti dužna je postupiti po zahtjevu iz stavka 1. ovog članka, u roku od 3
dana od dana primitka zahtjeva.

Članak 15.

Ako štetnik više nije na službi u
Ministarstvu obrane i oružanim snagama, a nije dao izjavu na zapisnik o
okolnostima nastanka štete, potpovjerenstvo će preko nadležne osobe koja je
pokrenula postupak zatražiti od ureda za obranu da službeno pozove štetnika i
od njega uzme izjavu na zapisnik.

Nadležni ured za obranu dužan je izjavu
štetnika dostaviti potpovjerenstvu.

Članak 16.

Potpovjerenstvo će, nakon što poduzme sve
mjere i radnje iz članaka 13., 14. i 15. ovoga Pravilnika, preko nadležne osobe
koja je pokrenula postupak dostaviti spis predmeta sa svojim mišlje­njem
povjerenstvu za utvrđivanje materijalne odgovornosti (u daljnjem tekstu:
povjerenstvo) koje imenuje nadležna osoba.

Članak 17.

Povjerenstvo je sastavljeno od
predsjednika, dvaju članova i njihovih zamjenika.

Za predsjednika povjerenstva imenuje se, u
pravilu, vojna osoba ili vojni službenik – diplomirani pravnik, a za članove i
zamjenike imenuju se vojne osobe ili vojni službenici koji su u službi potpore
(opskrbna, tehnička, prometna, zdravstvena, financijska i informatička služba,
služba za odnose s javnošću i informiranje te služba za održavanje
infrastrukture i zaštitu).

Članak 18.

Kada zaprimi spis predmeta povjerenstvo će
utvrditi je li on potpun, odnosno sadrži li svu potrebitu dokumentaciju iz koje
je razvidna uzročna veza između nastale štete i štetne radnje i osobe na službi
u Ministarstvu obrane i oružanim snagama za koju postoji osnovana sumnja da je
štetnik. Uz spis predmeta mora biti priložena i izjava osobe, dana na zapisnik,
za koju postoji osnovana sumnja da je štetnik.

Ako uz spis predmeta nije priložena izjava
osobe na službi u Ministarstvu obrane i oružanim snagama za koju postoji
osnovana sumnja da je štetnik ili iz dokumentacije, odnosno izjava svjedoka,
računopolagatelja ili rukovatelja materijalnim sredstvima nije razvidna uzročna
veza između nastale štete i radnji štetnika, povjerenstvo vraća predmet
potpovjerenstvu na nadopunu.

Članak 19.

Ako je šteta nastala kao posljedica
kaznenog djela, povjerenstvo može od Vojne policije zatražiti dostavu određenih
dokaza kojima ona raspolaže, odnosno poduzimanje operativnih radnji ako je to
osobito važno za utvrđivanje materijalne odgovornosti osobe koja je počinila
štetu.

Članak 20.

Kada povjerenstvo utvrdi da je potpun spis
predmeta i da nije potrebno provoditi dodatne radnje, dužno je raspraviti o
odgovornosti štetnika za štetu te utvrditi je li šteta počinjena s namjerom ili
krajnjom nepažnjom, odnosno s običnom nepažnjom, ili je štetni događaj
posljedica slučaja ili više sile.

Članak 21.

Nakon
što utvrdi činjenično stanje i raspravi o materijalnoj odgovornosti,
povjerenstvo će izraditi prijedlog zaključka o obustavi postupka ili prijedlog
odgovarajućeg rješenja i dostaviti ga nadležnoj osobi na donošenje.

Članak
22.

Nadležna
osoba donijet će zaključak o obustavi postupka:

-
ako štetnik u tijeku postupka prizna da je počinio štetu i nadoknadi cjelokupni
iznos štete,

-
ako se u tijeku postupka pronađe neoštećena imovina koja je nestala,

- ako unatoč svim poduzetim mjerama i
radnjama štetnik ostane nepoznat i

- ako štetnik umre ili postane nedostupan,
a nema ostavine, odnosno imovine iz koje bi se mogla nadoknaditi šteta.

Protiv štetnika koji u tijeku postupka
nadoknadi dio štete, daljnji postupak za naknadu štete vodit će se za preostali
dio štete.

IV. DONOŠENJE RJEŠENJA

Članak 23.

Kada utvrdi da je osoba na službi u
Ministarstvu obrane i oružanim snagama počinila štetu namjerno, odnosno
krajnjom nepažnjom, povjerenstvo će predložiti nadležnoj osobi da donese
rješenje kojim će štetnika proglasiti odgovornim za štetu te mu naložiti da ju
u određenom roku podmiri uplatom na žiroračun Ministarstva obrane.

Posebnim zaključkom nadležna osoba može
odobriti štetniku da osobno otplaćuje utvrđeni iznos štete u obrocima ili da se
šteta naplati obustavom od plaće na temelju pismenog pristanka štetnika.

Štetnik koji utvrđeni iznos štete uplati u
naznačenom roku obvezan je dostaviti presliku uplatnice kao dokaz o uplati,
osim štetnika koji je dao pismeni pristanak da se šteta naplati obustavom od
plaće.

Protiv zaključka iz stavka 2. ovog članka
nije dopuštena žalba.

Članak 24.

Kada povjerenstvo utvrdi da su ispunjeni
uvjeti propisani odredbom članka 52. Zakona o službi u oružanim snagama
Republike Hrvatske nadležna osoba može donijeti rješenje kojim se štetnik u
cijelosti ili dijelom oslobađa odgovornosti i obveze naknade štete.

Članak 25.

Kada povjerenstvo utvrdi da je šteta
počinjena običnom nepažnjom, slučajem ili višom silom, nadležna osoba donijet
će rješenje kojim se štetnik oslobađa odgovornosti i obveze naknade štete.

Članak 26.

Kada štetnik umre ili postane nedostupan
državnim tijelima Republike Hrvatske, a ima ostavinu odnosno imovinu iz koje bi
se mogla nadoknaditi šteta, cjelokupni predmet preko Uprave za pravne poslove
Ministarstva obrane proslijedit će se Državnom pravobraniteljstvu Republike
Hrvatske poradi pokretanja postupka za naknadu štete pred nadležnim sudom.

Članak 27.

Zaključak iz članka 22. te rješenje iz
članaka 23., 24. i 25. ovoga Pravilnika dostavljaju se štetniku uz dostavnicu
preko ustrojstvene cjeline u kojoj je pokrenut postupak ili preko one
ustrojstvene cjeline koje je štetnik bio pripadnik u vrijeme nastanka šteta.

V. POSTUPAK PO ŽALBI

Članak 28.

Protiv rješenja o naknadi štete može se
izjaviti žalba u roku od 15 dana od dana primitka rješenja.

Žalba se predaje nadležnoj osobi koja je
donijela rješenje u prvom stupnju.

Žalba zadržava izvršenje prvostupanjskog
rješenja.

Članak 29.

Kada nadležna osoba koja je donijela
rješenje u prvom stupnju zaprimi žalbu, ispitat će je li žalba dopuštena, je li
izjavljena u propisanom roku i da li ju je izjavila ovlaštena osoba.

Nadležna osoba iz stavka 1. ovoga članka,
odbacit će rješenjem nedopuštenu i nepravodobnu žalbu ili žalbu koju je
izjavila neovlaštena osoba.

Protiv rješenja iz stavka 2. ovog članka
može se izjaviti žalba.

Članak 30.

Ako su u žalbi iznesene nove činjenice i
novi dokazi iz kojih je razvidno da je žalba opravdana, nadležna osoba koja je
donijela rješenje u prvom stupnju može donijeti novo rješenje kojim će
zamijeniti rješenje koje se pobija žalbom.

Ako je potrebno provesti novi ili dodatni
ispitni postupak, nadležna će osoba cjelokupni predmet sa žalbom dostaviti
potpovjerenstvu poradi provedbe dodatnog postupka.

Protiv rješenja iz stavaka 1. i 2. ovog
članka može se izjaviti žalba.

Članak 31.

Kada nadležna osoba koja je donijela
rješenje u prvom stupnju utvrdi da je žalba dopuštena, pravodobna i da ju je
izjavila ovlaštena osoba te da nema osnova za donošenje novog rješenja kojim bi
zamijenila rješenje koje se pobija žalbom, dužna ju je zajedno s cjelokupnim
predmetom u roku od 15 dana od dana primitka žalbe proslijediti osobi
ovlaštenoj za odlučivanje u drugom stupnju.

Članak 32.

Zapovjednici zbornih područja, Hrvatske
ratne mornarice, Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, Hrvatskog vojnog učilišta i
Zapovjedništva za obuku odlučuju o žalbama u drugom stupnju ako je rješenje u
prvom stupnju donio zapovjednik postrojbe, ustanove ili zapovjedništva koje je
podređeno njihovu zapovjedništvu.

Članak 33.

Načelnik Glavnog stožera oružanih snaga
odlučuje o žalbama u drugom stupnju ako je rješenje u prvom stupnju donio
zapovjednik zbornog područja, Hrvatske ratne mornarice, Hrvatskog ratnog zrakoplovstva,
Hrvatskog vojnog učilišta, Zapovjedništva za obuku ili pristožerne postrojbe.

Članak 34.

Tajnik ministarstva i pomoćnik ministra
obrane odlučuje o žalbama u drugom stupnju ako je rješenje u prvom stupnju
donio načelnik uprave iz njegova sektora.

Članak 35.

Ministar obrane imenovat će posebnom
odlukom natpovjerenstvo za utvrđivanje materijalne odgovornosti Ministarstva
obrane (u daljnjem tekstu: natpovjerenstvo) koje provodi postupak po žalbama u
drugom stupnju ako su rješenje u prvom stupnju donijeli tajnik ministarstva,
pomoćnik ministra ili načelnik Glavnog stožera oružanih snaga.

Članak 36.

Natpovjerenstvo se sastoji od
predsjednika, dvaju članova i njihovih zamjenika.

Za predsjednika i zamjenika predsjednika
natpovjerenstva imenuje se diplomirani pravnik iz Uprave za pravne poslove
Ministarstva obrane.

Jedan član natpovjerenstva i njegov
zamjenik imenuju se iz redova časnika Glavnog stožera oružanih snaga na
prijedlog načelnika Glavnog stožera oružanih snaga, a jedan član i njegov
zamjenik iz redova djelatnika Ministarstva obrane na prijedlog zamjenika
ministra.

Članak 37.

Na prijedlog natpovjerenstva rješenje o
žalbi donosi ministar obrane.

Članak 38.

Ako štetnik u propisanom roku ne nadoknadi
štetu na temelju konačnog rješenja, cjelokupni predmet preko Uprave za pravne
poslove Ministarstva obrane proslijedit će se Državnom pravobraniteljstvu
Republike Hrvatske poradi pokretanja postupka za naplatu štete pred nadležnim
sudom.

Članak 39.

Kad je štetu počinio ročnik kojemu je od
dana nastanka štete do kraja služenja vojnog roka ostalo manje od 8 dana,
nadležna osoba u ustrojstvenoj cjelini u kojoj je nastala šteta donijet će
zaključak kojim se obustavlja postupak samo ako ročnik nadoknadi štetu uplatom
cjelokupnog iznosa na žiroračun Ministarstva obrane i kao dokaz o uplati
priloži presliku uplatnice do dana otpusta iz oružanih snaga.

Ukoliko ročnik ne postupi u skladu sa
stavkom 1. ovog članka, ovlaštena osoba u ustrojstvenoj cjelini dužna je od
ročnika prije otpusta iz oružanih snaga uzeti izjavu na zapisnik o okolnostima
nastanka štete i pokrenuti postupak za utvrđivanje materijalne odgovornosti i
naknadu štete prema odredbama ovoga Pravilnika.

VI. NADZOR, STEGOVNA ODGOVORNOST
I IZVJEŠĆIVANJE

Članak 40.

Nadležna osoba u ustrojstvenim cjelinama u
kojima nije ustrojena pravna struka obvezna je primjerak prijedloga rješenja
dostaviti osobi ovlaštenoj za odlučivanje u drugom stupnju, koja ga je dužna
razmotriti u roku od 8 dana od dana primitka, ocijeniti i vratiti nadležnoj
osobi koja donosi rješenje.

Članak 41.

Rješenje koje je konačno osobe ovlaštene
za odlučivanje u drugom stupnju mogu poništiti ili ukinuti po pravu nadzora u
skladu s odredbama članaka 263. i 264. Zakona o općem upravnom postupku.

Članak 42.

Protiv štetnika koji je namjerno počinio
štetu ili ako je počinjena veća šteta krajnjom nepažnjom, nadležna osoba u
ustrojstvenoj cjelini obvezna je pokrenuti i stegovni postupak.

Članak 43.

O naknadi štete počinjene kršenjem vojne
stege može se odlučivati i u stegovnom postupku.

Ako je šteta počinjena kršenjem vojne
stege, vojnostegovni tužitelj dužan je u optužnom prijedlogu istaknuti zahtjev
za naknadu štete.

O isticanju zahtjeva za naknadu štete
vojnostegovni tužitelj izvijestit će osobu nadležnu za odlučivanje o
materijalnoj odgovornosti u prvom stupnju.

Ako se iznos štete ne može utvrditi do
okončanja stegovnog postupka, odlučit će se samo o stegovnoj odgovornosti, a
cjelokupni spis predmeta o počinjenoj šteti dostavit će se osobi nadležnoj za
odlučivanje o materijalnoj odgovornosti u prvom stupnju.

Članak 44.

Tajnik ministarstva i pomoćnici ministra
obvezni su na kraju svake kalendarske godine sačiniti pismeno izvješće o broju
pokrenutih postupaka za utvrđivanje materijalne odgovornosti i naknadu štete u
tekućoj godini, o iznosu ukupne štete, o broju riješenih predmeta unutar
sektora te o ukupnom iznosu naplaćene štete.

Načelnik Glavnog stožera oružanih snaga
obvezan je sačiniti cjelovito izvješće za oružane snage sukladno stavku 1.
ovoga članka.

Tajnik ministarstva obvezan je objedinjeno
izvješće iz stavka 1. i 2. ovoga članka dostaviti ministru obrane, do 15.
veljače naredne godine.

VII. PRIJELAZNE
I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 45.

Na temelju rješenja iz članka 25. i
zaključka iz članaka 22. i 39. stavka 1. ovoga Pravilnika obavit će se
razduženje u knjizi manjkova i šteta.

Razduženje u knjizi manjkova i šteta
obavlja se na temelju rješenja iz članka 24. ovoga Pravilnika u cijelosti ili
djelomično, nakon što rješenje postane konačno.

Članak 46.

Postupci za naknadu štete koji nisu pravomoćno
završeni do dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika dovršit će se po propisima
koji su vrijedili do dana stupanja na snagu ovoga Pravilnika.

Članak 47.

Danom stupanja na snagu ovoga Pravilnika
prestaju vrijediti svi propisi donijeti na temelju odredaba Zakona o službi u
oružanim snagama Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 23/95, 33/95, 105/99
i 16/01) kojima je bila regulirana materijalna odgovornost osoba na službi u
oružanim snagama.

Članak 48.

Nadležne osobe iz članka 9. ovoga
Pravilnika dužne su u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga
Pravilnika imenovati povjerenstva iz članka 16. ovoga Pravilnika.

Članak 49.

Ako u postupku utvrđivanja materijalne
odgovornosti propisanim ovim Pravilnikom nije sve propisano, primjenjuju se
odredbe Zakona o općem upravnom postupku.

Članak 50.

Obrasci 1., 2., 3., 4., 5. i 6. sastavni
su dio ovoga Pravilnika.

Članak 51.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu danom objave
u »Narodnim novinama«.

Klasa: 023-03/01-02/02
Urbroj: 512-01-01-22
Zagreb, 27. srpnja 2001.

Ministar obrane
**Jozo Radoš,** v. r.

![](dodatni/360415.gif)
![](dodatni/360416.gif)
![](dodatni/360417.gif)
![](dodatni/360418.gif)
![](dodatni/360419.gif)
![](dodatni/360420.gif)

Pravilnik, NN 73/2001-1261