## Zakon o prostornom uređenju

### NN 30/1994 (15.4.1994.), Zakon o prostornom uređenju

# ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O PROSTORNOM UREĐENJU

Proglašavam Zakon o prostornom uređenju, koji je donio Zastupnički dom
Sabora Republike Hrvatske na sjednici dana 30. ožujka 1994. godine.

Broj : PA4-49/1-94.

Zagreb. 6. travnja 1994.

Predsjednik Republike Hrvatske

**dr. Franjo Tuđman, v. r.**

---

## ZAKON

### o prostornom uređenju

I. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Prostornim uređenjem osigurava se gospodarenje, zaštita i upravljanje
prostorom Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Država) kao osobito vrijednim
i ograničenim nacionalnim dobrom. Prostorno uređenje obuhvača mjere za
ostvarivanje sustava prostornog uređenja te izradu i provođenje dokumenata
prostornog uređenja.

Članak 2.

Gospodarenjem, zaštitom i upravljanjem prostorom ostvaruju se uvjeti
za društveni i gospodarski razvoj, zaštitu okoliša, racionalno korištenje
prirodnih i povijesnih dobara na načelu integralnog pristupa u planiranju
prostora. Integralni pristup u planiranju prostora obuhvaća naročito: -
poznavanje, provjeru i ocjenu mogućnosti razvoja u prostoru, - izradu dokumenata
prostornog uređenja, - praćenje provedbe dokumenata prostornog uređenja.

Članak 3.

Prostorno uređenje temelji se na načelima:

- ravnomjernoga, gospodarskoga, društvenog i kulturnog razvoja prostora
Države, uz njegovanje i razvijanje regionalnih prostornih osobitosti,

- održivog razvoja i racionalnog korištenja i zaštite prostora,

- zaštite integralnih vrijednosti prostora i zaštite i unapređenja stanja
okoliša,

- zaštite spomenika kulture i osobito vrijednih dijelova prirode,

- osiguranja boljih uvjeta života,

- usuglašavanja interesa korisnika prostora i prioriteta djelovanja
u prostoru,

- usuglašenosti prostornog uređenja pojedinih dijelova prostora Države,

- povezivanja prostora Države s europskim prostornim ustrojem,

- javnosti i slobodnog pristupa podacima i dokumentima značajnim za
prostorno uređenje u skladu s ovim i drugim posebnim propisima,

- uspostavljanja sustava informacija o prostoru u svrhu planiranja,
korištenja i zaštite prostora.

II. USTROJSTVO SUSTAVA PROSTORNOG UREĐENJA

Članak 4.

Učinkovitost prostornog uredenja Države osiguravaju Sabor Republike
Hrvatske i Vlada Republike Hrvatske te predstavnička i izvršna tijela jedinica
lokalne samouprave i uprave, donošenjem dokumenata prostornog uredenja
i drugih dokumenata određenih ovim Zakonom. Stručnu utemeljenost dokumenata
iz stavka 1. ovoga članka osiguravaju tijela državne uprave i upravna tijela
jedinica lokalne samouprave osnovana za obavljanje stručnih poslova prostornog
uredenja te pravne osobe registrirane za izradu tih dokumenata.

Članak 5.

Stručne poslove prostornog uređenja određene ovim Zakonom, za Državu,
županiju i Grad Zagreb obavlja upravna organizacija, odnosno upravno tijelo
jedinice lokalne samouprave i uprave.

Članak 6

Stručne poslove prostornog uredenja za Državu obavlja Zavod za prostorno
planiranje (u daljnjem tekstu: Zavod) u sastavu Ministarstva graditeljstva
i zaštite okoliša (u daljnjem tekstu: Ministarstvo). Zavod u okviru svog
djelokruga izrađuje i prati provođenje Strategije i Programa prostornog
uređenja Države, i drugih dokumenata prostornog uređenja koje donosi Sabor
Republike Hrvatske te dvogodišnjeg programa unapređenja stanja u prostoru
Države, izrađuje osnove korištenja prostora Države i dvogodišnja izvješća
o stanju u prostoru. Zavod obavlja druge stručne poslove odredene ovim
Zakonom te stručne poslove prostornog uređenja koje mu povjeri ministar
graditeljstva i zaštite okoliša (u daljnjem tekstu: ministar).

Članak 7.

Skupština županije, odnosno Grada Zagreba osniva županijski, odnosno
Gradski zavod za prostorno uređenje (u daljnjem tekstu: županijski odnosno
Gradski zavod). Dvije ili više županija mogu osnovati zajednički županijski
zavod. Županijski, odnosno Gradski zavod u okviru svog djelokruga izrađuje
i prati provedbu prostornog plana županije i prostornih planova područja
posebnih obilježja, odnosno Grada, dvogodišnje izvješće i program unapređenja
stanja u prostoru županije, odnosno Grada, vodi dokumentaciju prostora.
Županijski, odnosno Gradski zavod obavlja druge stručne poslove odredene
ovim Zakonom, te stručne poslove koje im povjeri županijsko, Gradsko, općinsko,
odnosno gradsko poglavarstvo.

Članak 8.

Pravne osobe registrirane za obavljanje stručnih poslova prostornog
uređenja izrađuju dokumente prostornog uređenja i stručne podloge za izdavanje
lokacijskih dozvola, ukoliko ovim Zakonom to nije drugačije određeno. Upis
u sudski registar obavlja se uz prethodnu suglasnost Ministarstva. Uvjete
i mjerila za izdavanje suglasnosti iz stavka 2. ovoga članka propisuje
ministar.

Članak 9.

U cilju osiguravanja uvjeta za ravnomjerniji prostorni razvoj Države,
stručne i znanstvene utemeljenosti dokumenata prostornog uređenja i drugih
dokumenata osniva se Savjet prostornog uređenja Države (u daljnjem tekstu:
Savjet), koji čine stručn,. znanstveni, politički, javni i drugi djelatnici.
Savjet osniva Vlada Republike Hrvatske. Savjet daje mišljenja, prijedloge
i ocjene o prijedlozima dokumenata prostornog uređenja i drugih dokumenata
određenih ovim Zakonom koje donosi Sabor Republike Hrvatske, Vlada Republike
Hrvatske i skupštine županija u slučajevima iz članka 20. ovoga Zakona.

III. DOKUMENTI PROSTORNOG UREĐENJA

Članak 10.

Za potrebe praćenja stanja u prostoru, izrade i praćenja provedbe dokumenata
prostornog uređenja, te drugih dokumenata, tijela državne uprave i druga
upravna tijela nadležna za poslove prostornog uređenja vode dokumentaciju
prostora. O stanju prostora na području Države, županije, Grada Zagreba,
općine i grada izrađuje se dvogodišnje izvješće (u daljnjem tekstu: Izvješće).
Izvješće o stanju u prostoru sadrži analizu provođenja dokumenata prostornog
uređenja i drugih dokumenata, ocjenu provedenih mjera i njihove učinkovitosti
na svrhovito gospodarenje prostorom, na zaštitu vrijednosti prostora i
okoliša te druge elemente od važnosti za prostor za koji se izrađuje.

Članak 11.

Sabor Republike Hrvatske, odnosno predstavnička tijela županije, Grada
Zagreba, općine i grada na temelju Izvješća donose dvogodišnji program
mjera za unapređenje stanja u prostoru (u daljnjem tekstu: Program mjera).
Program mjera sadrži procjenu potrebe izrade novih, odnosno izmjenu i dopunu
postojećih dokumenata prostornog uređenja, potrebu pribavljanja podataka
i stručnih podloga za njihovu izradu, te druge mjere od značaja za izradu
i donošenje tih dokumenata. Programom mjera može se utvrditi potreba uređenja
zemljišta, razina uređenja zemljišta, izvori za financiranje njegovog uređenja
te rok u kojem je određeno zemljište potrebno urediti za planiranu namjenu.
Uređenje građevinskog zemljišta obuhvaća pripremu zemljišta za izgradnju
(izrada prostornih planova, imovinsko-pravne radnje i drugo), te izgradnju
komunalnih i telekomunikacijskih instalacija, objekata i uređaja individualne
i zajedničke potrošnje Programom mjera, ovisno o posebnim obilježjima prostora
za koji se donosi, utvrđuju se i druge mjere za provođenje politike uređenja
prostora i dokumenata prostornog uređenja. Izvješća i Program mjera objavljuju
se u "Narodnim novinama", odnosno u službenom glasilu jedinica
lokalne samouprave i uprave.

Članak 12.

Dokumentima prostornog uređenja određuje se svrhovita organizacija,
korištenje i namjena prostora te mjerila i smjernice za uređenje i zaštitu
prostora Države, županija, Grada Zagreba, općina i gradova.

Članak 13.

Dokumenti prostornog uređenja su

1. Strategija i Program prostornog uređenja Države.

2. Prostorni planovi,

- Prostorni plan županije i Grada Zagreba,

- Prostorni plan područja posebnih obilježja,

- Prostorni plan uređenja općine i grada,

- Generalni plan uređenja,

- Detaljni plan uređenja,

- drugi prostorni planovi,

3. drugi dokumenti prostornog uređenja.

Članak 14.

Strategija prostornog uređenja Države određuje dugoročne ciljeve prostornog
razvoja i planiranja u skladu s ukupnim gospodarskim, društvenim i kulturnim
razvojem. Strategija iz stavka 1. ovoga članka sadrži osnove za usklađivanje
i usmjeravanje prostornog razvoja, organizaciju prostora Države, razvojne
prioritetne djelatnosti te planske cjeline zajedničih prostornih i razvojnih
obilježja za koje će se donositi prostorni planovi ili drugi dokumenti
prostornog uređenja.

Članak 15.

Programom prostornog uređenja Države utvrđuju se mjere i aktivnosti
za provođenje Strategije prostornog uređenja Države. Program iz stavka
1. ovoga članka sadrži osnovne ciljeve razvoja u prostoru, kriterije i
smjernice za uređenje prostornih i drugih cjelina, prijedlog prioriteta
za ostvarivanje ciljeva prostornog uređenja, te na temelju prirodnih, gospodarskih,
društvenih i kulturnih polazišta odreduje osnovu za organizaciju, zaštitu,
korištenje i namjenu prostora, zaštitu i unapređenje okoliša, sustav središnjih
naselja, i sustav razvojne državne infrastrukture.

Članak 16.

Strategija i Program prostornog uređenja Države izrađuju se na temelju
osnova korištenja prostora Države (u daljnjem tekstu: prostorna osnova
Države). Prostorna osnova Države sadrži podatke od značaja za prostor,
te ocjenu postojećeg stanja u prostoru u odnosu na prostorne planove i
druge dokumente prostornog uređenja.

Članak 17.

Strategiju i Program prostornog uređenja Države donosi Sabor Republike
Hrvatske. O Prijedlogu Strategije i Programa prostornog uređenja Države
pribavlja se mišljenje predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave
i uprave. Prijedlog Strategije i Programa prostornog uređenja Države te
pribavljena mišljenja iz stavka 2. ovoga Članka ocjenjuje Savjet. Program
prostornog uređenja Države objavljuje se u "Narodnim novinama".

Članak 18.

Prostorni plan županije, odnosno Grada Zagreba uvažavanjem prirodnih,
kulturno-povijesnih i krajobraznih vrijednosti razrađuje načela prostornog
uređenja i utvrđuje ciljeve prostornog razvoja te organizaciju, zaštitu,
korištenje i namjenu prostora. Prostorni plan iz stavka 1. ovoga Članka
sadrži prostornu i gospodarsku strukturu županije, odnosno Grada Zagreba,
sustav središnjih naselja regionalnog značenja, sustav razvojne regionalne
infrastrukture, osnove za uređenje i zaštitu prostora, mjerila i smjernice
za gospodarski razvoj, za očuvanje i unapređenje prirodnih, kulturno-povijesnih
i krajobraznih vrijednosti, mjere za unapređenje i zaštitu okoliša te druge
elemente od važnosti za županiju, odnosno Grad Zagreb.

Članak 19.

Prostorni plan iz Članka 18. ovoga Zakona donosi županijska, odnosno
Gradska skupština, po pribavljenoj suglasnosti Ministarstva o njegovoj
usklađenosti sa Strategijom i Programom prostornog uređenja Države te s
odredbama ovoga Zakona. O prijedlogu prostornog plana iz stavka 1. ovoga
članka provodi se javna rasprava i pribavlja mišljenje predstavničkih tijela
općina i gradova. Tijela iz stavka 1. i 2. ovoga Članka dužna su dostaviti
suglasnost, odnosno mišljenje u roku od 60 dana od dostave prijedloga prostornog
plana. U slučaju da Ministarstvo, odnosno predstavničko tijelo ne dostavi
suglasnost, odnosno mišljenje u propisanom roku smatrat će se da je suglasnost
dana, odnosno da predstavničko tijelo nema primjedbi na predloženi plan.
Način i postupak provođenja javne rasprave utvrđuje se statutom županije.

Članak 20.

Za područje dvije ili više županije izrađuje se zajednički prostorni
plan tih županija kada to sporazumno odrede te županije. Sporazumom županija
uređuju se pitanja značajna za postupak izrade i donošenja tog plana. Prostorni
plan iz stavka 1. ovoga članka donose skupštine županija za čije područje
se plan izrađuje.

Članak 21.

Prostorni plan područja posebnih obilježja utvrđuje, s obzirom na zajednička
prirodna, kulturna ili druga obilježja, temeljnu organizaciju prostora,
mjere korištenja, uređenja i zaštite tog područja s aktivnostima koje imaju
prednost, mjere za unapređenje i zaštitu okoliša te po potrebi određuje
obvezu izrade detaljnih planova uređenja prostora za uža područja unutar
prostornog plana. Prostorni plan iz stavka 1. ovoga članka donosi se obvezno
za područje nacionalnog parka i parka prirode, te za područja za koje je
ta obveza određena Programom prostornog uređenja Države ili prostornim
planom županije.

Članak 22.

Prostorni plan područja posebnih obilježja donosi županijska, odnosno
Gradska skupština ukoliko posebnim zakonom to nije drukčije određeno. Na
postupak izrade i donošenja prostornog plana iz stavka 1. ovoga članka
na odgovarajući način primjenjuju se odredbe članka 19. ovoga Zakona.

Članak 23.

Prostorni plan uređenja općine ili grada utvrđuje uvjete za uređenje
općinskog i gradskog područja, određuje svrhovito korištenje, namjenu,
oblikovanje, obnovu i sanaciju građevinskog i drugog zemljišta, zaštitu
okoliša te zaštitu spomenika kulture i osobito vrijednih dijelova prirode
u općini, odnosno gradu. Prostorni plan iz stavka 1. ovoga članka sadrži
osnove razvitka u prostoru, ciljeve prostornog uređenja, namjenu prostora,
mjerila, smjernice, mjere i uvjete za korištenje, zaštitu i uređivanje
prostora, te druge elemente od važnosti za područje općine, odnosno grada.
Prostornim planom iz stavka 1. ovoga članka može se utvrditi obveza izrade
detaljnih planova uređenja prostora za uža područja na teritoriju općine,
odnosno grada.

Članak 24.

Prostorni plan uređenja općine ili grada donosi općinsko, odnosno gradsko
vijeće, po pribavljenoj suglasnosti županijskog zavoda o njegovoj usklađenosti
sa prostornim planom županije. Županijski zavod dužan je dostaviti suglasnost
u roku od 60 dana od dostave prijedloga prostornog plana. U slučaju da
ne dostavi suglasnost u propisanom roku, smatrat će se da je suglasnost
dana. O prijedlogu prostornog plana iz stavka 1. ovoga Članka provodi se
javna rasprava. Način i postupak provođenja javne rasprave utvrđuje se
statutom općine, odnosno grada.

Članak 25. Generalni plan uređenja utvrđuje temeljnu organizaciju prostora,
zaštitu prirodnih, kulturnih i povijesnih vrijednosti, korištenje i namjenu
površina sa prijedlogom prvenstva njihovog uređenja. Generalni plan iz
stavka 1. ovoga Članka sadrži način i oblike zaštite i korištenja, uvjete
i smjernice za uređenje i zaštitu prostora, mjere za unapređenje i zaštitu
okoliša, područja s posebnim prostornim i drugim obilježjima te druge elemente
od važnosti za područje za koje se donosi. Generalnim planom iz stavka
1. ovoga članka može se utvrditi obveza izrade detaljnih planova uređenja
prostora za uža područja unutar obuhvata tog plana.

Članak 26.

Generalni plan uređenja donosi se za naselje u kojima je sjedište tijela
županija, Grad Zagreb te druga naselja koja imaju više od 10.000 stanovnika.
Granice područja za koje se izrađuje Generalni plan uređenja utvrđuju se
prostornim planom uređenja općine ili grada, odnosno prostornim planom
Grada Zagreba. Prostornim planom županije može se utvrditi obveza izrade
generalnog plana uređenja i za naselja značajnih kulturno-povijesnih vrijednosti.
Generalni plan iz stavka 1. ovoga članka donosi općinsko ili gradsko vijeće,
odnosno Gradska skupština. Na postupak izrade i donošenja generalnog plana
iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe članka 24. ovoga Zakona.

Članak 27.

Detaljni plan uređenja utvrđuje detaljnu namjenu površina, režime uređivanja
prostora, način opremanja zemljišta komunalnom, prometnom i telekomunikacijskom
infrastrukturom, uvjete za izgradnju građevina i poduzimanje drugih aktivnosti
u prostoru, te druge elemente od važnosti za područje za koje se plan donosi.

Članak 28.

Obveza izrade, postupak i način donošenja detaljnog plana uređenja utvrđuje
se prostornim planom šireg područja, drugim dokumentima prostornog uređenja,
odnosno programom mjera za unapređenje stanja u prostoru. Detaljni plan
uređenja donosi općinsko ili gradsko vijeće, odnosno gradska skupština
na čijem području se nalazi naselje za koje se izrađuje plan.

Članak 29.

Predstavnička tijela i poglavarstva jedinica lokalne samouprave i uprave
donose i druge prostorne planove i dokumente prostornog uređenja. Vrsta,
sadržaj i način donošenja prostornih planova i dokumenata prostornog uređenja
iz stavka 1. ovoga članka utvrđuje se prostornim planovima šireg područja
odnosno, programom mjera za unapređenje stanja u prostoru.

Članak 30.

Prostorni plan užeg područja mora biti usuglašen s prostornim planom
šireg područja, a u slučaju njihove neusuglašenosti primjenjuje se plan
šireg područja. Iznimno od stavka 1. ovoga članka prostorni plan užeg područja
primijenit će se ukoliko se tim planom ne mijenja osnovna koncepcija prostornog
uređenja utvrđena prostornim planom šireg područja i uz prethodno pribavljenu
suglasnost Ministarstva.

Članak 31.

Prostorni planovi sadrže tekstualni i grafički dio (kartografski i drugi
grafički prilozi), odredbe za njegovo provođenje, te druge elemente značajne
za provođenje plana. Mjerila kartografskih prikaza prostornih planova,
sadržaj te standarde i obvezne prostorne pokazatelje propisat će ministar.

Članak 32.

Odlukom o donošenju prostornog plana utvrđuju se sastavni dijelovi plana
te odredbe za njegovo provođenje. Odluka iz stavka 1. ovoga članka objavljuje
se u "Narodnim novinama", odnosno službenom glasilu jedinice
lokalne samouprave i uprave koja donosi prostorni plan.

Članak 33.

Sredstva za izradu dokumenata prostornog uređenja osiguravaju se iz
sredstava državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne samouprave i
uprave te iz drugih izvora. Sredstva za izradu dokumenata prostornog uređenja
koje donosi Sabor Republike Hrvatske i izradu stručnih podloga iz članka
45. ovoga Zakona osiguravaju se u državnom proračunu. Sredstva za izradu
dokumenata prostornog uređenja i drugih dokumenata osiguravaju se u proračunu
jedinice lokalne samouprave i uprave u čijoj je nadležnosti njihovo donošenje.

IV. PROVOĐENJE DOKUMENATA PROSTORNOG UREĐENJA

1. Lokacijska dozvola

Članak 34.

Svaki zahvat u prostoru provodi se u skladu s dokumentima prostornog
uređenja, posebnim propisima i lokacijskom dozvolom. Lokacijska dozvola
je upravni akt, a izdaje se na temelju dokumenta prostornog uređenja te
posebnih zakona i propisa donesenih na osnovi tih zakona. Iznimno od stavka
1. ovoga članka ne izdaje se lokacijska dozvola za zahvate u prostoru određenim
propisom kojeg donosi ministar.

Članak 35.

Lokacijsku dozvolu izdaje županijski ured, odnosno gradski ured Grada
Zagreba, nadležan za poslove prostornog uređenja na čijem se području planira
zahvat u prostoru. Iznimno od stavka 1. ovoga članka Ministarstvo po pribavljenom
mišljenju županijskog ureda, odnosno gradskog ureda Grada Zagreba, nadležnog
za poslove prostornog uređenja izdaje lokacijsku dozvolu za objekte od
važnosti za Državu te za zahvate u prostoru koji obuhvačaju područja dviju
ili više županija. Objekte od važnosti za Državu iz stavka 2. ovoga članka
te objekte iz stavka 1. ovoga članka za koje je potrebno pribaviti suglasnost
Ministarstva utvrdit će Vlada Republike Hrvatske.

Članak 36.

Lokacijska dozvola, ovisno o vrsti zahvata u prostoru, sadrži :

- oblik i veličinu građevinske parcele,

- namjenu građevine,

- veličinu i površinu građevine,

- smještaj jedne ili više građevina na parceli,

- oblikovanje građevine,

- uređenje parcele,

- način i uvjete priključenja parcele, odnosno građevina na javno-prometnu
površinu i komunalnu infrastrukturu,

- mjere zaštite okoliša,

- druge podatke značajne za izgradnju i uredenje gradevinske parcele.

Lokacijska dozvola sadrži i izvod iz dokumenata prostornog uređenja
na temelju kojih se izdaje.

Članak 37.

Zahtjevu za izdavanje lokacijske dozvole prilaže se izvadak iz katastarskog
plana, programska skica s detaljnim pokazateljima građevine, odnosno opis
namjeravanog zahvata u prostoru.

Članak 38.

Nadležno tijelo državne uprave iz članka 35. ovoga Zakona dužno je u
roku od 15 dana od podnošenja zahtjeva obavijestiti podnositelja o potrebi
pribavljanja ili izrade detaljnije prostorne i druge dokumentacije, te
stručnih podloga, kada je to određeno posebnim propisima, odnosno dokumentima
prostornog uređenja. Obavijest iz stavka 1. ovoga članka sadrži i potrebu
pribavljanja suglasnosti, uvjeta, potvrda ili mišljenja tijela državne
uprave ili pravnih osoba, kada je to određeno posebnim zakonom.

Članak 39.

Zahtjev za izdavanje lokacijske dozvole nadležno tijelo državne uprave
dužno je riješiti u roku od 30 dana od uredno podnesenog zahtjeva iz članka
37. te pribavljene dokumentacije i akata iz članka 38. ovoga Zakona.

Članak 40.

Lokacijska dozvola važi dvije godine od dana njene pravomočnosti, ukoliko
se u tom roku podnese zahtjev za građevnu dozvolu ili započne s radovima
za koje prema posebnim propisima nije potrebna građevna dozvola.

2. Mjere za provođenje

Članak 41.

Naselja se mogu izgradivati samo na gradevinskom području. Građevinsko
područje naselja utvrđuje se prostornim planom uređenja općine, odnosno
grada radi razgraničenja izgradenih dijelova tih naselja i površina predviđenih
za njihov razvoj od ostalih površina namijenjenih razvoju poljoprivrede
i šumarstva kao i drugih djelatnosti koje se s obzirom na svoju namjenu
mogu odvijati izvan gradevinskih područja.

Članak 42.

Izvan građevinskog područja uredivanje prostora provodi se na temelju
smjernica i kriterija prostornog plana uredenja općine odnosno grada. Izvan
gradevinskog područja može se planirati izgradnja objekata infrastrukture
(prometne, energetske, komunalne itd.), zdravstvenih i rekreacijshih objekata,
objekata obrane, objekata za istraživanje i iskorištavanje mineralnih sirovina
te stambenih i gospodarskih objekata za vlastite potrebe i potrebe seoskog
turizma, a svi u funkciji obavljanja poljoprivredne djelatnosti. Iznimno
od stavka 2. ovoga članka izvan gradevinskog područja na poljoprivrednom
zemljištu I. i II. bonitetne klase može se planirati izgradnja samo stambenih
i gospodarskih objekata u funkciji obavljanja poljoprivredne djelatnosti,
objekata infrastrukture te objekata za istraživanje i iskorištavanje energetskih
mineralnih sirovina.

Članak 43.

Parcelacija građevinskog zemljišta u svrhu osnivanja građevinske parcele
provodi se u skladu s lokacijskom dozvolom. Akt o parcelaciji gradevinskog
zemljišta provodi se u katastru zemljišta sukladno posebnim propisima te
po pribavljenoj potvrdi tijela državne uprave iz članka 35. ovoga Zakona
o njegovoj usklađenosti sa lokacijskom dozvolom.

Članak 44.

Građevine izgradene u skladu s propisima koji su važili do stupanja
na snagu ovoga Zakona, a čija je namjena protivna namjeni utvrdenoj prostornim
planom mogu se do privodenja planiranoj namjeni rekonstruirati u skladu
sa smjernicama i mjerilima odredenim tim planam, odnosno odlukom općinskog
ili gradskog vijeća.

Članak 45.

Vlada Republike Hrvatske donosi propise za provodenje ovoga Zakona o
uređenju i zaštiti obalnog područja mora i voda, zaštićenih kulturno-povijesnih
spomeničkih cjelina, područja uz državnu granicu, a koja su od posebnog
interesa za Državu. Stručnu podlogu za izradu propisa iz stavka 1. ovoga
članka izrađuje Zavod u suradnji sa županijskim zavodima, Gradskim zavodom.
te izvršnim tijelima općine, odnosno grada. Propise o uvjetima i normativima
za sprečavanje barijera za kretanje osoba sa tjelesnim oštećenjima, te
o mjerama zaštite od elementarnih nepogoda i ratnih opasnosti donosi ministar.

V. NADZOR

Članak 46.

Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju
ovoga Zakona obavlja Ministarstvo.

Članak 47.

Inspekcijski nadzor nad općim i pojedinačnim aktima, uvjete i način
rada nadziranih pravnih i fizičkih osoba te poduzimanje mjera odredenih
ovim Zakonom provodi urbanistička inspekcija. Poslove urbanističke inspekcije
obavlja urbanistički inspektor (u daljnjem tekstu: inspektor) i državni
službenik Ministarstva kojeg ovlasti ministar.

Članak 48.

Inspektor može od odgovorne osobe zahtijevati, radi izvršenja nadzora
nad poslovima koje obavljaju nadležna tijela državne uprave i pravne osobe
da:

- omogući izvršenje nadzora u radnim prostorijama nadležnog tijela,
odnosno pravne osobe,

- dostavi na uvid sve podatke i dokumentaciju potrebnu u obavljanju
nadzora,

- izvijesti o poduzetim mjerama otklanjanja utvrđenih nedostataka.

Članak 49.

U obavljanju inspekcijskog nadzora inspektor će pismenim rješenjem odrediti:

- otklanjanje utvrdenih nepravilnosti u postupku donošenja dokumenata
prostornog uređenja,

- zabranu obavljanja djelatnosti za koju pravna osoba ne ispunjava propisane
uvjete.

Članak 50.

Inspektor će predložiti da po pravu nadzora poništi:

- lokacijsku dozvolu koja je izdana protivno dokumentu prostornog uređenja,
posebnom zakonu ili propisu donesenim na osnovu toga zakona,

- akt o parcelaciji koji je izdan na osnovi nezakonite potvrde o njegovoj
usklađenosti s lokacijskom dozvolom. Rješenje o poništenju akata iz stavka
1. ovoga članka može se donijeti u roku od godine dana otkad su postali
konačni u upravnom postupku.

Članak 51.

Inspektor će predložiti nadležnom sudu brisanje iz sudskog registra
djelatnosti za koju utvrdi da pravna osoba ne ispunjava propisane uvjete.

Članak 52.

Za inspektora može se postaviti diplomirani inženjer arhitekture ili
gradevinarstva s najmanje 5 godina radnog iskustva i položenim stručnim
ispitom. Stručnim ispitom iz stavka 1 ovoga članka smatra se stručni ispit
za obavljanje poslova u izgradnji objekata u skladu s posebnim propisima.

VI. KAZNENE ODREDBE

Članak 53.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute od 2.500 do 10.000
DEM kaznit će se za prekršaj pravna, odnosno fizička osoba ako izrađuje
dokumente prostornog uređenja i stručne podloge za izdavanje lokacijskih
dozvola, a da ne ispunjava propisane uvjete (članak 8.) Za prekršaj iz
stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u protuvrijednosti
domaće valute od 500 do 2.500 DEM i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 54.

Novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće valute od 1.ooo do 5.000 DEM
kaznit će se za prekršaj pravna, odnosno fizička osoba ako izradi parcelacijski
elaborat protivno lokacijskoj dozvoli (članak 43.). Za prekršaj iz stavka
1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom u protuvrijednosti domaće
valute od 500 do 1.500 DEM i odgovorna osoba u pravnoj osobi.

Članak 55.

Iznosi novčanih kazni iz članka 53. i 54. ovoga Zakona izriču se u domaćoj
valuti po srednjem tečaju Narodne banke Hrvatske za DEM na dan izricanja
kazne.

VII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 56.

Županijski zavodi osnovat će se u roku od 6 mjeseci od dana stupanja
na snagu ovoga Zakona. Danom stupanja na snagu ovoga Zakona Zavod za prostorno
planiranje Ministarstva graditeljstva i zaštite okoliša i Gradski zavod
za planiranje razvoja i zaštitu čovjekova okoliša Grada Zagreba nastavljaju
s radom.

Članak 57.

Prostorni planovi doneseni u skladu s propisima koji su važili do stupanja
na snagu ovoga Zakona, osim odredaba koje su u suprotnosti s Ustavom i
ovim Zakonom, ostaju na snazi do donošenja dokumenata prostornog uređenja
prema ovom Zakonu a najduže 5 godina od dana stupanja na snagu ovoga Zakona,
nakon kojeg roka prestaju važiti. U roku iz stavka 1. ovoga članka prostorni
planovi doneseni u skladu s propisima koji su važili do stupanja na snagu
ovoga Zakona mogu se mijenjati, odnosno dopunjavati samo uz prethodno pribavljenu
suglasnost Ministarstva. Izmjene i dopune prostornih planova općina i Grada
Zagreba iz stavka 1. ovoga članka donosi županijska odnosno Gradska skupština.
Izmjene i dopune generalnih urbanističkih plarkova i provedbenih planova
iz stavka 1. ovoga članka donosi Gradska skupština, općinsko, odnosno gradsko
vijeće. Izmjene i dopune prostornih planova iz stavka 4. ovoga članka u
slučajevima kada obuhvaćaju područje dviju ili više općina odnosno gradova,
donosi županijska, odnosno Gradska skupština.

Članak 58.

Odluka o prostornom uređenju donesena na temelju Uredbe o prostornom
uređenju u ratom zahvaćenim područjima Republike Hrvatske ("Narodne
novine", br. 14/94) ostaje na snazi do donošenja prostornog plana
županije. Postupak izrade i donošenja Osnova korištenja i zaštite prostora,
te Odluka o prostornom uređenju koji je započet prije stupanja na snagu
ovoga Zakona, okončat će se u skladu s odredbama Uredbe iz stavka 1. ovoga
članka.

Članak 59.

Uvjeti uređenja prostora utvrdeni u skladu s propisima koji su važili
do stupanja na snagu ovoga Zakona ostaju na snazi do izmjene prostornih
planova, odnosno drugih dokumenata na temelju kojih su utvrđeni, a najduže
dvije godine.

Članak 60.

Propisi iz članka 8., 31., 34., 35. i 45. stavka 3. ovoga Zakona donijet
će se u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona. Do donošenja
propisa iz stavka 1. ovoga članka primjenjivat će se Pravilnik o prostornim
standardima, urbanističko-tehničkim uvjetima i normativima za sprečavanje
stvaranja arhitektonsko-urbanističkih barijera ("Narodne novine",
br. 47/92.) i Pravilnik o mjerama zaštite od elementarnih nepogoda i ratnih
opasnosti u prostornom planiranju i uredivanju prostora ("Narodne
novine", br. 29/83., 36/85. i 42/86.) i točka 34. do 40. Odredaba
za provođenje Prostornog plana Republike Hrvatske ("Narodne novine".
br. 12/89.).

Članak 61.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona ostaje na snazi Pravilnik o izradi
studije o utjecaju na okolinu ("Narodne novine", br. 31/84. i
14/90.).

Članak 62.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o prostornom
planiranju i uređivanju prostora ("Narodne novine". br. 54/80.,
16/86., 18/89., 34/91., 61/91. i 59/93.), članak 17. Zakona o određivanju
poslova iz samoupravnog djelokruga jedinica lokalne samouprave i uprave
("Narodne novine", br. 75/93.). Uredba o prostornom uređenju
u ratom zahvaćenim područjima Republike Hrvatske ("Narodne novine",
br. 14/94.) i Uredba o izmjeni Zakona o prostornom planiranju i uređivanju
prostora ("Narodne novine", br. 14/94.).

Članak 63.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u "Narodnim
novinama".

Klasa: 350-01/94-01/01

Zagreb, 30. ožujka 1994.

ZASTUPNIČKI DOM SABORA REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednik Zastupničkog doma Sabora

**Stjepan Mesić, v. r.**

Zakon, NN 30/1994-520