## Rješenje kojim se društvu MOL Hungarian Oil and Gas Pulic Limited Company, Oktober huszonharmadika utca 18. 1117 Budimpešta, Mađarska, nalaže prestanak istupanja u javnosti s neprovjerenim informacijama u pogledu trgovanja dionicom društva INA-industrija nafte d.d., Zagreb

### NN 144/2010 (22.12.2010.), Rješenje kojim se društvu MOL Hungarian Oil and Gas Pulic Limited Company, Oktober huszonharmadika utca 18. 1117 Budimpešta, Mađarska, nalaže prestanak istupanja u javnosti s neprovjerenim informacijama u pogledu trgovanja dionicom društva INA-industrija nafte d.d., Zagreb

HRVATSKA AGENCIJA ZA NADZOR FINANCIJSKIH USLUGA

3658

Na temelju odredbi članka 15. točka 3. i članka 8. stavak 1. Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga (»Narodne novine« br. 140/05), članka 480 stavak 6. točka 1. i 2. Zakona o tržištu kapitala (»Narodne novine« br. 88/08, 146/08 i 74/09, dalje: ZTK), u postupku redovnog nadzora nad trgovanjem dionicom društva INA-industrija nafte d.d., Zagreb, Avenija V. Holjevca 10, Uprava Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga na sjednici održanoj 16. prosinca 2010. godine donijela je

RJEŠENJE

I. Društvu MOL Hungarian Oil and Gas Pulic Limited Company, Oktober huszonharmadika utca 18. 1117 Budimpešta, Mađarska (dalje: MOL), nalaže se prestanak istupanja u javnosti s neprovjerenim informacijama u pogledu trgovanja dionicom društva INA-industrija nafte d.d., Zagreb, Avenija V. Holjevca 10, burzovne oznake INA–R-A.

II. MOL-u se izriče JAVNA OPOMENA.

III. Ovo će se Rješenje objaviti u »Narodnim novinama« i na internetskim stranicama Hrvatske agencije za nazor financijskih usluga

Obrazloženje

Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga (dalje: Agencija) sukladno članku 341. stavak 2. nadzor nad trgovanjem na uređenom tržištu obavlja u svrhu osiguravanja urednog i pravilnog trgovanja na istom, te s ciljem da utvrdi postoje li na uređenom tržištu od strane sudionika tržišna djelovanja koja predstavljaju zlouporabu. Predmet nadzora iz članka 341. stavak 2. je trgovanje dionicom društva INA-industrija nafte d.d., Zagreb, Avenija V. Holjevca 10 burzovne oznake INA-R-A (dalje u tekstu: INA), koja je uvrštena na službeno tržište Zagrebačke burze d.d. (dalje u tekstu: ZSE).

U postupku nadzora, Agencija je, uvidom u više medijskih napisa, utvrdila da je 15. prosinca 2010. godine održana konferencija za novinare MOL-a na kojoj je, prema navedenim medijskim napisima, glasnogovornik MOL grupe u Hrvatskoj, g. Damakos Szollar iznio niz tvrdnji i ocjena koje se odnose na trgovanje dionicom društva INA d.d. od 14. i 15. prosinca 2010. na uređenom tržištu ZSE. Mediji, između ostalog, prenose ocjene g. Szollara da je »..ono što se jučer dogodilo na Zagrebačkoj burzi potpuno suprotno MOL-ovom pristupu! Mi ne znamo i nitko ne zna tko je iza kupovine Ininih dionica. Ne znamo i nitko ne zna čiji novac se sad troši na kupovinu Ininih dionica! Mi ne znamo i mislim da nitko ne zna kakva će biti budućnost tih dionica te što taj investitor, taj 'netko', planira s tim dionicama. Nazvao bih ovo netransparentnom, nepoštenom, nejasnom i neprijateljskom akcijom!«

Nadalje, u istom priopćenju, porast interesa za kupnju dionica društva INA d.d. g. Szollar ocjenjunjuje na način da »..ne bih to čak nazvao ni protuponudom, mislim da je to skrivena spekulacija i skrivena manipulacija!« te nadalje iznosi mišljenje da »…. netransparentni, nepošteni, kukavički, manipulativni i spekulativni potez neće doprinijeti zaštiti energetskog sektor u Hrvatskoj« te nadalje navodi da »kakvi god bio ishod jučerašnjih i današnjih događaja na burzi, MOL Grupa s njima imati posla«, te da »MOL nikad neće sklapati poslove sa skrivenim spekulatorima i manipulatorima.«

Osim navedenih ocjena trgovanja dionicom društva INA d.d. na ZSE, na konferenciji za novinare 15. prosinca g. Szollar komentirao je i da bi »…skriveni manipulatori mogli dovesti i do ilegalnih trgovinskih poteza,« koji bi u konačnici »..trebali kasnije biti poništeni od strane Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga,« te javno iznio zahtjev da Agencija »istraži baš svaku transakciju Ininim dionicama do kojih je došlo jučer i danas!«

Člankom 466. stavak 1. točka 3. ZTK, propisano je da manipulacija tržištem znači, između ostalog, širenje informacija putem medija ili bilo kojim drugim načinom koji daje ili bi mogao davati lažne ili obmanjujuće signale u pogledu financijskih instrumenata, uključujući širenje glasina i lažnih ili obmanjujućih vijesti, gdje je osoba znala, ili trebala znati da je informacija lažna ili obmanjujuća.

Agencija u postupku nadzora ocjenjuje da javne, putem medija dane izjave o netransparentnoj, nepoštenoj, nejasnoj i neprijateljskoj akciji, a koje je iznio glasnogovornik MOL-a predstavljaju informacije koje mogu dati lažne, odnosno obmanjujuće signale u pogledu trgovanja dionicom društva INA d.d. Naime, Agencija, sukladno ovlaštenjima iz članka 341. ZTK kontinuirano nadzire trgovanje predmetnom dionicom na uređenom tržištu, te je u postupku nadzora utvrdila da ne postoje elementi koji ukazuju da se predmetnom dionicom na tržištu ne trguje fer, uredno i djelotvorno, u skladu sa zakonskim zahtjevima trgovinske transparentnosti iz članka 333. do 338. ZTK, po unaprijed utvrđenim pravilima, koja osiguravaju jednakost svih sudionika na tržištu. Zahtjevi transparentnosti, odnosno obveze objava podataka o ponudi i potražnji, te o izvršenim transakcijama, u slučaju trgovanja dionicom društva INA d.d. od 14. i 15. prosinca 2010. godine jednako su ispunjeni kao i u svim ostalim slučajevima trgovanja na uređenom tržištu kojim upravlja ZSE. Prema tome, u predmetnom slučaju nema govora o netransparentnosti i nejasnosti trgovanja predmetnom dionicom, što je MOL, kao većinski vlasnik dionica društva INA d.d. i informirani ulagatelj na tržištima kapitala, morao znati.

Nastavno na navedene ocjene o netransparentnosti trgovanja, javno, putem medija izrečene ocjene o tome da se radi o manipulativnim potezima, te da bi Agencija trebala poništiti navedene transakcije također su obmanjujući signali u pogledu trgovanja dionicom društva INA d.d., jer predstavljaju neutemeljene tvrdnje koje kod investicijske javnosti mogu izazvati krivu sliku o događajima na tržištu kapitala, te na taj način narušiti povjerenje investicijske javnosti u uredno i pravilno funkcioniranje tržišta kapitala, što je MOL, kao informirani ulagatelj na tržištu, i sudionik u namjeravanoj »privatnoj« ponudi dioničarima INA-e d.d. također morao znati.

Osim navedenog, Agencija krajnje neprimjerenim smatra javno prozivanje Agencije od strane MOL-a za izricanjem nadzornih mjera, te isto smatra zadiranjem u zakonom utvrđenu samostalnost i neovisnost Agencije u provođenju svojih zakonskih ovlasti.

Slijedom svega navedenog, Agencija ocjenjuje da MOL na opisani način, putem medija, iznosi netočne i neprovjerene tvrdnje koje daju ili bi mogle davati lažne, odnosno obmanjujuće signale u pogledu trgovanja dionicom društva INA d.d. na uređenom tržištu, a, s obzirom na to da je informirani ulagatelj, većinski vlasnik dionica INA-e d.d. i sudionik u namjeravanoj privatnoj ponudi dioničarima INA-e znao, odnosno mogao znati da su navedene informacije netočne i neprovjerene.

Opisanim ponašanjem MOL je, sukladno svemu navedenom, prekršio odredbe članka 466. stavak 1. točka 3. ZTK, što je izrijekom zabranjeno člankom 465. ZTK.

Sukladno članku 480., Agencija nadzor obavlja u svrhu sprečavanja i otkrivanja djelatnosti koje predstavljaju zlouporabu tržišta, te je, ukoliko utvrdi kršenje odredbi Zakona, ovlaštena izreći nadzorne mjere iz članka 480. stavak 6. ZTK.

Izrečena mjera je primjerena protupravnosti dosadašnjeg ponašanja MOL-a i štetnim posljedicama koje iz takvog ponašanja mogu nastati, a posebno sa stajališta zaštite povjerenja ulagatelja u funkcionalnost i integritet uređenog tržišta. Mjera je donesena u neposrednom postupku kako bi se osigurala učinkovitost i ekonomičnost postupanja Agencije u ovom predmetu.

Odredbom članka 48. Zakona o općem upravnom postupku (»Narodne novine« 47/09) propisano je da se upravna stvar može riješiti neposredno, a člankom 49. istog zakona detaljnije je propisano da službena osoba može neposredno riješiti upravnu stvar ako se pravo stanje stvari može utvrditi na temelju službenih podataka kojima raspolažu javnopravna tijela, odnosno ako je to nužno za poduzimanje hitnih mjera koje se ne mogu odgađati, a činjenice na kojima se rješenje temelji su utvrđene ili barem učinjene vjerojatnima.

Slijedom svega navedenog, valjalo je odlučiti kao u izreci ovog Rješenja.

Sukladno odredbama članka 8. stavka 3. Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga (»Narodne novine« br. 140/05) ovo Rješenje će se objaviti u »Narodnim novinama«.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Protiv ovog Rješenja žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor podnošenjem tužbe Upravnom sudu Republike Hrvatske u roku 30 dana od dana primitka ovog rješenja.

Klasa: UP/I-451-04/10-27/8

Urbroj: 326-321-10-02

Zagreb, 16. prosinca 2010.

Zamjenik predsjednika Uprave
Željko Kopčić, v. r.

Rješenje, NN 144/2010-3658