## Pravilnik o topografskoj izmjeri i izradbi državnih karata

### NN 109/2008 (24.9.2008.), Pravilnik o topografskoj izmjeri i izradbi državnih karata

# DRŽAVNA GEODETSKA UPRAVA

**3230**

Na temelju članka 14. Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (»Narodne
novine« br. 16/07), ravnatelj Državne geodetske uprave donosi

## PRAVILNIK

### O TOPOGRAFSKOJ IZMJERI I IZRADBI DRŽAVNIH KARATA

1. OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Ovim Pravilnikom propisuje se način prikupljanja, obrađivanja i pohranjivanja
podataka topografske izmjere, način vođenja i održavanja topografskih i
kartografskih baza podataka te način izrade službenih državnih karata
odgovarajućih mjerila, a obvezan je za sve fizičke i pravne osobe koje obavljaju
poslove državne izmjere i katastra nekretnina.

Članak 2.

Poslove vezane uz topografsku izmjeru, topografske i kartografske baze podataka
te izradu službenih državnih karata provode fizičke i pravne osobe posebno
ovlaštene za poslove državne izmjere i katastar nekretnina sukladno pravilniku
iz članka 103. Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina (u daljnjem
tekstu: Zakon).
Državna geodetska uprava planira i provodi programe topografske izmjere, izrade
i održavanja topografskih i kartografskih baza podataka i službenih državnih
karata, te osigurava nadzor i kontrolu nad izradom istih u pojedinim fazama
izvođenja radova.

Članak 3.

Službene državne karte izrađuju se u službenim kartografskim projekcijama.
Za mjerila 1:300 000 i krupnija upotrebljava se projekcijski koordinatni sustav
poprečne Mercatorove projekcije (HTRS96/TM) s jednim koordinatnim sustavom,
srednjim meridijanom 16°30’ istočno od Greenwicha i linearnim mjerilom 0,9999
duž srednjeg meridijana. Koordinate imaju oznake N (northing – sjeverno) i E (easting
– istočno). Ova projekcija upotrebljava se i za izradu katastarskih planova.
Pregledne službene državne topografske karte u mjerilu 1:500 000 i sitnijim
mjerilima izrađuju se u projekcijskom koordinatnom sustavu Lambertove konformne
konusne projekcije (HTRS96/LCC) s dvije standardne paralele 43°05' i 45°55'.
Koordinatni sustavi navedenih kartografskih projekcija temelje se na elipsoidu
GRS80, odnosno na Hrvatskom Terestričkom Referentnom Sustavu (HTRS96).

Članak 4.

Pojedini pojmovi upotrebljavani u ovom Pravilniku i kratice koje se koriste
imaju sljedeće značenje:
− Topografska izmjera detaljna je geodetska izmjera prirodnih i izgrađenih
objekata zemljine površine koja se izvodi pridruživanjem objekata pripadajućoj
objektnoj cjelini (naselja, vodovi, prometnice, vegetacija, vode, reljef i
područja), jednoznačnim prostornim geometrijskim određivanjem, opisivanjem
atributima i imenovanjem.
− Službena državna karta kodirana je slika prirodnih i izgrađenih objekata
zemljine površine koju Državna geodetska uprava izrađuje za cjelokupno područje
Republike Hrvatske.
− Digitalni model reljefa numerički je zapis položajno i visinski određenih
točaka i geometrijskih elemenata koji prikazuju reljef zemljišta i iz njih
izračunat matematički model površine Zemlje (digitalni model visina).
− Mjerna kamera je specijalna kamera (analogna ili digitalna) razvijena u
fotogrametrijske svrhe s poznatom unutarnjom orijentacijom (elementi se određuju
kalibriranjem). Odlikuje ju izuzetna robustnost i kompaktnost, kvaliteta
objektiva naročito korigiranih na distorziju, sfernu i kromatsku aberaciju te
visoka stabilnost elemenata unutarnje orijentacije. Format analogne kamere je
23x23cm, odnosno minimalna rezolucija digitalne 90 MP (Mega Pixela).
− Zračne snimke (aerosnimke) su zapisi podataka o elektromagnetskom zračenju
zemljine površine i objekata na njoj, u analognom ili digitalnom obliku,
dobiveni različitim tehnikama (fotografski, skeniranjem...).
− Aerofotogrametrijske snimke su zračne snimke snimljene mjernim kamerama iz
zrakoplova (aerofotogrametrijske kamere).
− Satelitske snimke su zračne snimke snimljene iz satelita.
− Aerotriangulacija (blokaerotriangulacija) je metoda određivanja elemenata
vanjske orijentacije snimaka, orijentacijskih i stalnih geodetskih i međnih
točaka iz fotogrametrijskih mjerenja.
− Ortofoto (ortofotosnimka) je središnji dio fotogrametrijske snimke preveden iz
centralne ili druge poznate projekcije u ortogonalnu.
− Ortofotokarta je list karte sastavljen od jedne ili mozaika ortofotosnimki
jedinstvenog mjerila, s nanesenom pravokutnom koordinatnom mrežom, odgovarajućim
kartografskim znacima, nadopunjen izvanokvirnim podacima.
− True ortofoto je ortofoto na kojem su i objekti koji nisu definirani
digitalnim modelom reljefa prevedeni u ortogonalnu projekciju.
− Topografska baza podataka (topografska baza) je baza podataka koja sadrži
podatke o topografskim objektima sukladno odgovarajućem modelu podataka.
− Temeljna topografska baza podataka (temeljna topografska baza) je topografska
baza podataka koja se vodi u Državnoj geodetskoj upravi a podaci se prikupljaju
iz aerofotogrametrijskog snimanja u mjerilu 1:15 000, eventualno 1:20 000 i
sadrži podatke sukladno CROTIS-u.
− Kartografska baza podataka je baza podataka nastala na osnovi odgovarajuće
topografske baze podataka metodama kartografske generalizacije.
− CROTIS – Topografsko informacijski sustav Republike Hrvatske – model
topografskih podataka
− DMR – Digitalni Model Reljefa
− DMV – Digitalni Model Visina
− DOF – (Digitalna) OrtoFotokarta
− DOF 5 – (Digitalna) OrtoFotokarta u mjerilu 1:5000
− DOF 2 – (Digitalni) OrtoFotoplan u mjerilu 1:2000
− DTK – Detaljna Topografska Karta u mjerilima od 1:25 000 do 1:250 000 (DTK 25
do DTK 250)
− DTK 25 – DTK u mjerilu 1:25000
− GPS – Globalni Pozicijski Sustav
− GPS/IMU – GPS inercijalni mjerni sustav
− GNSS – Globalni Navigacijski Satelitski Sustavi (GPS, GLONASS)
− GRS80 – Geodetski Referentni Sustav (1980) definiran globalnim referentnim
elipsoidom i modelom gravitacijskog polja.
− GSD – prostorna veličina slikovnog elementa na terenu (Ground Sampling
Distance)
− HOK – Hrvatska Osnovna Karta u mjerilu 1:5000 ili 1:10 000 (HOK 5 ili HOK 10)
− HTRS96 – Hrvatski Terestrički Referentni Sustav za epohu 1995.55 je položajni
referentni koordinatni sustav Republike Hrvatske
− HTRS96/TM – projekcijski koordinatni sustav poprečne Mercatorove projekcije
− HTRS96/LCC – projekcijski koordinatni sustav uspravne Lambertove konformne
konusne projekcije
− KB – Kartografska Baza
− LIDAR – laserski skener; LIDAR (engl. Light Detection And Ranging)
− Ms – Mjerilo snimanja
− PTK – Pregledna Topografska Karta u mjerilu 1:300 000 ili sitnijem (PTK 300,
PTK 500,...)
− STOKIS – Službeni TOpografsko-Kartografski Informacijski Sustav
− TB – Topografska Baza
− TTB – Temeljna Topografska Baza.

Članak 5.

Odredbe ovog pravilnika u dijelu »Fotogrametrijske metode izmjere« primjenjuju
se i za katastarsku izmjeru.

2. TOPOGRAFSKA IZMJERA

Članak 6.

Topografska izmjera obuhvaća pripremu, terensko određivanje dopunskih geodetskih
točaka, snimanje zemljišta, kartiranje odnosno prikupljanje podataka o prirodnim
i izgrađenim objektima i područjima.
Podaci topografske izmjere su osnova za uspostavljanje, izradu i održavanje
topografskih baza podataka. Topografska izmjera izvodi se geodetskim metodama (fotogrametrijom,
ortogonalom, tahimetrijom, nivelmanom, trigonometrijskim mjerenjem visina,
globalnim sustavima za određivanje položaja i dr.).

2.1. FOTOGRAMETRIJSKE METODE IZMJERE

Članak 7.

Fotogrametrijske metode osnovne su metode izmjere, a za izmjeru se koriste:
aerofotogrametrijske snimke cikličkog i drugih snimanja, satelitske snimke,
radarska i laserska mjerenja.

2.1.1. AEROFOTOGRAMETRIJSKA SNIMANJA

Članak 8.

Aerofotogrametrijska snimanja se mogu izvoditi analognom ili digitalnom
aerofotogrametrijskom kamerom. Ovisno od toga na različite se načine pristupa
radovima pripreme za snimanje iz zraka, aerotriangulacije, kontrole izvedenog
snimanja te radovima nakon izvedenog snimanja. Kod snimanja analognom kamerom
mjerilo snimanja (Ms) je osnovni faktor kojim je definirana točnost snimanja dok
je kod snimanja digitalnom kamerom to prostorna veličina slikovnog elementa na
terenu (GSD).

*2.1.1.1. CIKLIČKO SNIMANJE*

Članak 9.

Cikličko fotogrametrijsko snimanje teritorija Republike Hrvatske izvodi se iz
zraka s periodom definiranom u programu Državne geodetske uprave iz članka 2.
ovog pravilnika u mjerilu snimanja ne sitnijem od 1:15000 ili prostornom
veličinom slikovnog elementa na terenu ne manjom od 30cm (GSD ≤ 30 cm).
U slučaju prevođenja analognog fotomaterijala cikličkog snimanja u digitalni
oblik postupkom skeniranja na fotogrametrijskom skeneru rezolucija skeniranja ne
smije biti manja od 21 mikrometara (rez. ≤ 21 µ).
Područje cikličkog fotogrametrijskog snimanja iz zraka određuje ravnatelj
Državne geodetske uprave godišnjim planom.

Članak 10.

Cikličko fotogrametrijsko snimanje iz zraka osnova je za izradu i održavanje
temeljne topografske baze (TTB), Hrvatske osnovne karte u mjerilu 1:5 000 (HOK),
detaljnih topografskih karata (DTK) i izradu ortofotokarte u mjerilu 1:5 000 (DOF
5) i sitnijim mjerilima.

*2.1.1.2. OSTALA SNIMANJA ZA POSEBNE POTREBE*

Članak 11.

Državna geodetska uprava može provoditi fotogrametrijska snimanja za posebne
potrebe (katastarske izmjere, izradu digitalnih ortofota planova različitih
mjerila, i dr.) sukladno postojećim specifikacijama proizvoda ili uputama
definiranim u projektnom zadatku.

2.1.2. PRIPREMNI RADOVI ZA SNIMANJE IZ ZRAKA

Članak 12.

Prije početka snimanja iz zraka izrađuje se projekt snimanja. U projektu
snimanja izrađuju se:
− Plan leta koji se izrađuje na topografskoj karti u mjerilima 1:100 000 (za
cikličko snimanje) i 1:25 000 (snimanje za katastarsku izmjeru) sukladno važećoj
specifikaciji proizvoda za snimanje iz zraka.
− Plan rasporeda orijentacijskih točaka koji se izrađuje na istim topografskim
kartama sukladno važećoj specifikaciji proizvoda za snimanje iz zraka.
Projekt snimanja sadrži sljedeće podatke:
− Ms/GSD koja se odnosi na srednju visinu terena zahvaćenog jednim nizom
snimanja. Planirane razlike u Ms/GSD uslijed visinskih razlika terena ne smiju
biti veće od 15%, iznimno za područja manjeg gospodarskog značaja do 20%.
− Vrstu mjerne kamere s kalibracijom ne starijom od dvije godine. Za pojedinačne
snimke poželjne su kamere s normalnokutnim i dugožarišnim objektivima.
− Uzdužni preklop koji mora osigurati stereoskopsko prekrivanje snimanog
područja (min 60%), povoljni bazisni omjer izražen omjerom baze i visine leta.
Bazisni omjer za analogne kamere mora biti veći od 0.40 ili kompenziran
krupnijim mjerilom snimanja. Poprečnim preklopom mora se osigurati stereoskopska
veza između susjednih nizova (min 30%).
− U slučaju analognih kamera fotomaterijal koji mora imati visoku opću
osjetljivost (50-400ASA), dobra senzitometrijska svojstva (pankromatski,
superpankromatski, infracrveni, kolor i infrakolor), visoku rezoluciju (više od
40 linija/mm) i početnu mrenu ispod 0.13.
− Uz projekt snimanja prilaže se potvrda o kalibraciji kamere.
− Orijentacijske točke (stalne i dopunske), koje se nazivaju osnovne zadane
točke bloka moraju se signalizirati po rasporedu zadovoljavajući minimalne
zahtjeve orijentacije snimaka, nizova ili bloka. Dopunske orijentacijske točke
numeriraju se od 1 do 9999 i šifrom vrste unutar zadatka (bloka, katastarske
općine,...).
− Projekt snimanja mora imati naznačenu osobu koja ga je izradila, datum izrade,
ime i potpis te pečat ovlaštenog inženjera geodezije.
Snimanje treba planirati za doba godine kad je zemljište najmanje zakriveno
raslinjem, kao i doba dana kad su sjene male te za mirna vremena.
Projekt snimanja podliježe pregledu Državne geodetske uprave i uvjet je za
izdavanje odobrenja za snimanje iz zraka/razvijanje zračnih snimaka.

Članak 13.

Prije početka snimanja iz zraka potrebno je pripremiti teren, što obuhvaća
fotosignalizaciju:
− stalnih geodetskih točaka,
− dopunskih orijentacijskih točaka
− granice katastarskih čestica (kod katastarske izmjere).
Fotosignalizacija će se izvesti neposredno prije snimanja i ista će se održavati
do izvršenog snimanja.
Fotosignalizacija osnovnih zadanih točaka bloka te točaka granica katastarskih
čestica (kod katastarske izmjere) izvest će se centrično kvadratnim oblikom
signala i dodatno za identifikaciju trakama/krakovima.
Veličina elemenata signala ovisi o Ms/GSD i opisana je u prilogu 8.1. ovog
pravilnika. Stalne geodetske točke koje će biti zaklonjene, signaliziraju se
ekscentrično.
Za svaku signaliziranu osnovnu zadanu točku bloka izrađuje se prema sjeveru
orijentirana položajna skica (položajni opis točke) s ucrtanim položajem krakova
i visinom signala u odnosu na stabiliziranu točku.
O pripremi terena za snimanje iz zraka izrađuje se izvješće sukladno važećoj
specifikaciji proizvoda za snimanje iz zraka i određivanje orijentacijskih
točaka.

2.1.3. KONTROLA IZVEDENOG SNIMANJA IZ ZRAKA

Članak 14.

Kontrolom izvedenog snimanja iz zraka se utvrđuje:
− Položajno odstupanje koje se iskazuje poprečnim odstupanjem izvedenih osi
nizova od planiranih, a određuje se nanošenjem središta snimaka ili
projekcijskih središta kod GPS-om podržanog snimanja na kopiju topografske karte
na kojoj je izrađen plan leta. Odstupanje mora biti manje od 1/3 planiranog
poprečnog preklopa, a odstupanje uzdužnih preklopa manje od 5%.
− Odstupanje visine leta od planirane koje mora biti manje od 5%.
− Nadirni otkloni koji moraju biti manji od 5 gradi (gona), a zakretaji snimaka
manji od 15 gradi.
− Upotrebljivost fotomaterijala pregledom digitalnih snimaka ili kontaktnih
kopija (jednoličnost negativa, odsutnost dubokih sjena, oblaka, magle,
snijega,...), ispravnost numeracije snimaka, preslikane rubne markice i
stereoskopsko prekrivanje područja.
− Ispravnost negativa kod analognih kamera koja se određuje denzitometrijskim
mjerenjem početne mrene i mora biti manja od 0.13, minimalnog i maksimalnog
zacrnjenja koja razlika mora biti između 0.9 -1.3, iznimno za područja manjeg
gospodarskog značaja do 0.7.
O izvedenom snimanju i kontroli izvršitelj snimanja sačinjava tehničko izvješće
koje mora sadržavati osim podataka iz st. 1. ovog članka i sljedeće podatke:

|  |  |
| --- | --- |
| Datum snimanja | Film (samo za analogne kamere) |
| GSD/Ms | Osjetljivost filma (samo za analogne kamere) |
| Kamera | Korištenje FMC uređaja |
| Objektiv | Uzdužni preklop |
| Konstanta kamere | Poprečni preklop |
| Filter (samo za analogne kamere) | Informacija o korištenju GPS/IMU sustava podržanog snimanja |

Uz tehničko izvješće prilažu se:
− certifikat kalibriranja kamere kojom je izvedeno snimanje,
− podaci određivanja koordinata snimališta odnosno projekcijskih središta za
GPS/IMU-om podržano snimanje s ocjenom točnosti tj. određivanje relativnog
položaja GPS-antene prema kameri i referenciranje na mjerenja odgovarajuće
permanentne stanice.
Sva dopunska i ponovljena snimanja unose se na kopiju topografske karte na kojoj
je izrađen plan leta u crvenoj boji.

2.1.4. TERENSKI RADOVI NAKON IZVEDENOG SNIMANJA IZ ZRAKA

Članak 15.

Nakon izvedenog snimanja iz zraka izvode se pripreme za terenske radove koji
obuhvaćaju identifikaciju signaliziranih orijentacijskih točaka na digitalnim
snimkama ili kontaktnim kopijama (fotosignal se označi/zaokruži crnom bojom i
upiše broj; promjer kružića do 3mm; približan položaj točke koja se nije
preslikala označuje se crvenom bojom).
Točke stalne geodetske osnove koje nemaju službene GNSS koordinate, ekscentrično
signalizirane stalne geodetske i dopunske točke određuju se u državnom
koordinatnom sustavu geodetskim metodama mjerenja instrumentima koji preciznošću
zadovoljavaju zahtijevanu točnost. U sitnim mjerilima snimanja za dopunske točke
mogu se upotrebljavati i dobro definirane i preslikane točke detalja (zid,
ograda, terasa, šaht, sljeme krova kuće…).
Točnost određivanja koordinata orijentacijskih točaka iskazuje se standardnim
odstupanjem i definirana je važećim specifikacijama proizvoda za određivanje
orijentacijskih točaka.
O izvršenim radovima izrađuje se izvješće o određivanju orijentacijskih točaka
sukladno važećoj specifikaciji proizvoda.

2.1.5. AEROTRIANGULACIJA

Članak 16.

Aerotriangulacija je radni proces koji se izvodi fotogrametrijskim hardverom i
softverom čiji je cilj dobiti izjednačene koordinate osnovnih zadanih i veznih
točaka te elemente vanjske orijentacije za svaku pojedinu snimku na osnovi kojih
se mogu formirati stereoparovi za fotogrametrijsku izmjeru ili izraditi
digitalni ortofoto.
Ovisno o radnom fotomaterijalu (analogni – film ili dijapozitiv, skenirani
analogni fotomaterijal ili digitalna snimka učinjena digitalnom
fotogrametrijskom kamerom) razlikuje se i sam postupak aerotriangulacije:
a) Analogni fotomaterijal
− Osnovne zadane točke bloka (stalne geodetske i dopunske točke) progušćuju se
veznim točkama sa susjednim stereoparovima i nizovima osiguravajući zahtijevani
raspored orijentacijskih točaka u svakom stereoparu. Vezne točke numeriraju se
od 1 do 9999 i šifrom vrste unutar zadatka (bloka, katastarske općine,...). Za
točke se biraju dobro definirani detalji a ukoliko takvih nema, graviraju se
umjetne točke. Identificirane vezne točke označavaju se na kontaktnim kopijama
zelenom bojom, kružićem promjera do 3 mm uz koji se označi broj, i za svaku
točku se radi položajna skica.
− Za unutarnju orijentaciju snimke treba mjeriti najmanje četiri rubne markice i
preostala odstupanja nakon izjednačenja u x tj. y ne smiju biti veća od
vrijednosti propisanih važećim specifikacijama proizvoda.
− Za relativnu orijentaciju treba mjeriti najmanje 6 paralaktičkih točaka i
preostala paralaksa nakon izjednačenja ne smije biti veća od vrijednosti
propisanih važećim specifikacijama proizvoda.
− Slikovne ili modelne koordinate izjednačavaju se zajedno s osnovnim zadanim
točkama bloka. Srednje pogreške izjednačenja bloka i odstupanja na zadanim i
veznim točkama ne smiju biti veća od vrijednosti propisanih važećim
specifikacijama proizvoda.
b) Skenirani analogni fotomaterijal
U slučaju manualnog opažanja veznih točaka primjenjuju se ista pravila kao i za
analogni fotomaterijal.
U slučaju automatskog opažanja veznih točaka radovi se vrše prema važećoj
specifikaciji proizvoda za aerotriangulaciju.
c) Digitalni fotomaterijal učinjen digitalnom kamerom
U slučaju manualnog opažanja veznih točaka primjenjuju se ista pravila kao i za
analogni fotomaterijal s time da se ne vrši opažanje unutarnje orijentacije. Kod
digitalnih kamera unutarnja orijentacija definirana je kalibracijom kamere.
U slučaju automatskog opažanja veznih točaka radovi se vrše prema važećoj
specifikaciji proizvoda za aerotriangulaciju.
O aerotriangulaciji izrađuje se izvješće čiji je sadržaj definiran važećom
specifikacijom proizvoda za aerotriangulaciju.

2.1.6. PRIKUPLJANJE PODATAKA

Članak 17.

Iz orijentiranih stereoparova (stereomodela) na stereoinstrumentima, izmjerom se
kartiraju topografski objekti pridruživanjem objektnim cjelinama, grupama i
objektnim vrstama (klasama) sukladno specifikacijama proizvoda za topografske
podatke i digitalni model reljefa (DMR). Vektorski prikaz podataka kartiranja
podrazumijeva trodimenzionalne (3D) podatke. Kartiraju se odvojeno podaci
planimetrije i DMR-a s izravnim vektorskim zapisom u državnom koordinatnom
sustavu.
Prikupljanje, obrada, prikazivanje i digitalni zapis izmjerenih podataka izvodi
se prema specifikaciji proizvoda za topografske podatke, odnosno sukladno modelu
podataka CROTIS.
Točnost topografskih podataka iskazuje se standardnim odstupanjem koje je
definirano specifikacijom proizvoda za topografske podatke.

Članak 18.

Podaci DMR-a koji su dio temeljne topografske baze podataka prikupljaju se
primarno fotogrametrijskim kartiranjem sukladno specifikacijama proizvoda za
topografske podatke i digitalni model reljefa.
Navedeni podaci koriste se za izradu DOF 5 i visinske predstave DTK. Za potrebe
izrade visinske predstave za HOK, DMR iz temeljne topografske baze potrebno je
dopuniti sukladno projektnom zadatku.
Visinska izmjera stereomodela za DMR obuhvaća prikupljanje rastera visinskih
točaka, prijelomnica, linija oblika, karakterističnih točaka terena, područja
nepouzdanog DMR-a i podatka o uzdignutim izgrađenim objektima (mostovima,
vijaduktima, kanalima i sl. neophodnim za izradu DOF-a).
Točnost digitalnog modela reljefa ovisi o obliku (ravničast, brežuljkast ili
brdovit) i pokrivenosti terena raslinjem i iskazuje se standardnim odstupanjem
interpoliranih visina od stvarnih propisanim odgovarajućom specifikacijom
proizvoda za DMR.
Za potrebe izrade DMR-a za izradu digitalnog ortofotoplana u mjerilu 1:2 000
(DOF 2) podaci se prikupljaju sukladno odgovarajućim specifikacijama proizvoda
za DMR za potrebe izrade DOF 2.

Članak 19.

Dijelovi zemljišta koji nisu vidljivi u stereomodelima (raslinje, duboke sjene,
oblaci, …) dopunjuju se iz drugih snimanja ili drugim metodama.
Provjera podataka kartiranja izvodi se terenskom usporedbom iscrtanog sadržaja
topografske izmjere sa stanjem u stvarnosti, a istovremeno izvodi se i dopuna
sadržajem koji nije kartiran (vrste vodova i stupova, zgrade, ceste, toponimi i
dr.).

2.2. OSTALE GEODETSKE METODE IZMJERE

Članak 20.

Ostale geodetske metode izmjere su: ortogonal, tahimetrija, trigonometrijsko
određivanje visina, nivelman i globalni navigacijski satelitski sustavi (GNSS).
Ove metode izvode se mjerenjem detalja odnosno objekata pojedinačnim točkama,
nejednoliko raspoređenim točkama u profilima, karakterističnim linijama i
točkama reljefa.
Mjerenje se izvodi neposrednim određivanjem koordinata točaka u prostoru
(GNSS-om) ili sa stalnih geodetskih točaka i poligonske mreže točaka razvijene
tako da se sa njih može snimiti predviđeni teren.
Točnost određivanja poligonske mreže i pojedinačnih točaka te njihova gustoća
moraju zadovoljavati zahtjeve određene državne karte.
Kartiranje se izvodi prema specifikaciji proizvoda za topografske podatke,
odnosno sukladno modelu podataka CROTIS.
Na ostale metode izmjere primjenjuju se na odgovarajući način odredbe članaka
17. i 18.

Članak 21.

Topografski podaci mogu se prikupljati iz postojećih planova i karata te
digitalnih podataka ako zadovoljavaju propisanu točnost. Podaci se preuzimaju
prema specifikaciji proizvoda za topografske podatke, odnosno sukladno modelu
podataka CROTIS.
Prije upotrebe obvezna je provjera točnosti takvih podataka metodama propisanim
u članku 22. ovog pravilnika, a kod preuzimanja podataka primjenjuju se na
odgovarajući način odredbe članaka 17. i 18. ovog Pravilnika.

2.3. KONTROLA KVALITETE TOPOGRAFSKE IZMJERE

Članak 22.

Sustav kontrole kvalitete zasnovan je na međunarodnim standardima koji
definiraju načela i postupke kontrole kvalitete kao i metapodatke te postupke
uzimanja uzoraka.
Postupak kontrole kvalitete sadrži:
− izradu Plana kontrole kvalitete
− provedbu kontrole kvalitete.
Sustav kontrole kvalitete temelji se na specifikacijama proizvoda koje su u
nadležnosti Državne geodetske uprave i uspostavljen je u Hrvatskom geodetskom
institutu.
Svaki proizvođač također mora uspostaviti interni sustav kontrole kvalitete
temeljen na načelima kontrole kvalitete u Hrvatskom geodetskom institutu, kako
bi se osigurala pravilna isporuka proizvoda sukladno odgovarajućoj specifikaciji
proizvoda.
Opća načela kontrole kvalitete su:
− Za svaki proizvod (specifikacije proizvoda koje definiraju
aerofotogrametrijsko snimanje, određivanje orijentacijskih točaka, skeniranje
snimki, aerotriangulaciju, izradu digitalnog modela reljefa, izradu digitalnog
ortofota, topografske podatke i detaljne topografske karte) moraju biti
definirani elementi i podelementi kvalitete s dopuštenim odstupanjima
(tolerancije).
− Internim sustavom kontrole kvalitete moraju biti obuhvaćeni svi definirani
elementi i podelementi kvalitete.
− Kontrola kvalitete proizvoda u Hrvatskom geodetskom institutu obavlja se u tri
faze (kontrola kvalitete isporuke, automatizirane kontrole i manualne kontrole).
− Kontrolom isporuke proizvoda utvrđuje se potpunost svih elemenata proizvoda
prema specifikacijima proizvoda te njezina upotrebljivost za daljnju kontrolu
(ispravnost i čitljivost digitalnih zapisa).
− Automatizirane kontrole obavljaju se pomoću odgovarajućih softvera.
− Za manualne kontrole koriste se metode uzimanja uzoraka ili potpune kontrole.
− Druga faza kontrole kvalitete u Hrvatskom geodetskom institutu obavlja se
ukoliko je rezultat kontrole kvalitete isporuke prihvatljiv, a obavljanje treće
faze kontrole kvalitete ukoliko je prihvatljiv rezultat automatske kontrole
kvalitete.
− Dopuštena odstupanja (tolerancije) definiranih elemenata i podelemenata
kvalitete sastavni su dio specifikacije pojedinog proizvoda.
− Za automatizirane kontrole dopušteno odstupanje jednako je nuli.
− Kontrolom položajne ili visinske točnosti rezultati se uspoređuju s »pravim
vrijednostima« izračunatim ili izmjerenim s točnošću 1/3 standardnog odstupanja
elemenata kvalitete koji se provjerava.
− Rezultati interne kontrole kvalitete moraju biti sastavni dio isporuke
proizvoda.

3. TOPOGRAFSKE I KARTOGRAFSKE BAZE PODATAKA

Članak 23.

Temeljna načela uspostave topografskih i kartografskih baza sukladna su
STOKIS-u.

Članak 24.

Temeljna topografska baza (TTB) podataka je osnovna objektno – orijentirana baza
podataka organizirana sukladno modelu podataka CROTIS, primarno nastala
topološkom obradom podataka fotogrametrijske restitucije aerofotogrametrijskog
snimanja.
Način prikupljanja podataka TTB i procedure topološke obrade definirani su
sukladno specifikaciji proizvoda za topografske podatke.
Ukoliko snimke izvedenog snimanja zbog konfiguracije terena, naseljenosti,
vegetacije, mjerila ili drugih razloga ne odgovaraju toj namjeni, snimanje će se
ponoviti u istom ili krupnijem mjerilu.

Članak 25.

Topografske baze podataka za određeno mjerilo uspostavljaju se iz TTB po sistemu
iz krupnijeg u sitnije mjerilo metodama modelne generalizacije koje su
definirane u odgovarajućim specifikacijama proizvoda za topografske i
kartografske baze podataka, i to kako slijedi:
− iz TTB uspostavlja se topografska baza podataka za mjerilo 1:25 000 (TB 25),
− iz TB 25 uspostavlja se topografska baza podataka za mjerilo 1:50 000 (TB 50),
− iz TB 50 uspostavlja se topografska baza podataka za mjerilo 1:100 000 (TB
100),
− iz TB 100 uspostavlja se topografska baza podataka za mjerilo 1:250 000 (TB
250).

Članak 26.

Službene kartografske baze podataka uspostavljaju se iz topografskih baza
podataka za određeno mjerilo metodama kartografske generalizacije koje su
definirane u odgovarajućim specifikacijama proizvoda za topografske i
kartografske baze podataka i to kako slijedi:
− iz TB 25 uspostavlja se kartografska baza podataka za mjerilo 1:25 000 (KB
25),
− iz TB 50 uspostavlja se kartografska baza podataka za mjerilo 1:50 000 (KB
50),
− iz TB 100 uspostavlja se kartografska baza podataka za mjerilo 1:100 000 (KB
100),
− iz TB 250 uspostavlja se kartografska baza podataka za mjerilo 1:250 000 (KB
250).

4. IZRADBA SLUŽBENIH DRŽAVNIH KARATA

Članak 27.

Osnovne službene državne karte su:
− Hrvatska osnovna karta u mjerilu 1:5 000, iznimno u mjerilu 1:10 000 za
područja manjeg gospodarskog značaja (HOK 5/10);
− Ortofotokarta u mjerilu 1:5 000 (DOF 5)
− Detaljna topografska karta u mjerilu 1:25 000 (DTK 25).
Ostale službene detaljne i pregledne topografske karte izrađuju se po potrebi iz
topografskih i službenih kartografskih baza podataka za određeno mjerilo ili na
temelju osnovnih službenih državnih karata.

Članak 28.

Sadržaj službenih državnih karata određen je specifikacijom proizvoda koja se
odnosi na izradu karata za svako pojedino mjerilo karte koje donosi Državna
geodetska uprava. Državna geodetska uprava izrađuje zbirku kartografskih znakova
za sva mjerila službenih državnih karata i katastarskih planova.
Sadržaj službenih državnih karata ovisno o mjerilu i vrsti čine:
− stalne geodetske točke,
− građevine i ostali objekti,
− vodovi i objekti vezani uz vodove,
− prometnice i objekti vezani uz promet,
− vegetacija i vrste zemljišta,
− vode i objekti vezani uz vode,
− visinska predstava i reljefni oblici,
− državna granica,
− okvir i opis karte s koordinatnom mrežom, te
− zemljopisna imena.

4.1. PODJELE I SLOVNOBROJČANE OZNAKE LISTOVA

Članak 29.

Podjela i slovnobrojčane oznake listova službenih državnih karata i katastarskih
planova vrši se prema specifikacijama za računanje i podjelu na listove u
projekcijskom sustavu HTRS96/TM i HTRS96/LCC koje donosi Državna geodetska
uprava.

4.2. IZRADBA HRVATSKE OSNOVNE KARTE

Članak 30.

HOK u mjerilu 1:5 000/10 000 izrađuje se na osnovi temeljne topografske baze
podataka ili neposredne izmjere zemljišta fotogrametrijskim metodama.

Članak 31.

Topografski podaci prikupljeni neposredno stereofotogrametrijskom izmjerom s
prostornim digitalnim zapisom kartografski se obrađuju sukladno specifikaciji
proizvoda koja definira izradu HOK-a i/ili prema projektnom zadatku.
Visinski prikaz izohipsama izrađuje se iz podataka DMR-a.

Članak 32.

Topografski podaci i izvršena kartografska obrada dopunjuju se podacima iz
sekundarnih izvornika definiranim u odgovarajućim specifikacijama proizvoda za
HOK i kontroliraju terenskom provjerom.

Članak 33.

Dovršene listove HOK-a pregledavaju ovlaštene osobe Državne geodetske uprave
koja može prenijeti ovlaštenje za pregled HOK-a Hrvatskom geodetskom institutu
ili drugoj pravnoj ili fizičkoj osobi koja obavlja poslove državne izmjere i
katastra nekretnina.
Po izvršenom pregledu koji se obavlja na iscrtanom sadržaju lista HOK-a u boji
sačinjava se izvješće s primjedbama i uočenim pogreškama koje se dostavljaju
izvoditelju radova na ispravak uz određivanje primjerenog roka.
Nakon obavljanja ispravaka (digitalnih i analognih podataka) pristupa se izradi
reprodukcijskih originala i probnog otiska. Nakon obavljenog pregleda
reprodukcijskih originala i probnog otiska vrši se službena ovjera od strane
Državne geodetske uprave.
Članak 34.
Izvoditelj radova isporučuje Državnoj geodetskoj upravi izvorne digitalne
topografske podatke fotogrametrijske izmjere, kartografski obrađene digitalne
podatke, reprodukcijske originale za tisak, probni otisak i sve dijelove
elaborata HOK-a sukladno specifikaciji proizvoda za HOK ili prema projektnom
zadatku.

4.3. IZRADBA ORTOFOTOKARATA

Članak 35.

Državna geodetska uprava izrađuje službene državne ortofotokarte u mjerilima 1:2
000 – ortofotoplan (DOF 2), 1:5 000 (DOF 5) i sitnijem, a u posebnim slučajevima
može izrađivati i druga mjerila te »true« ortofoto.
Ortofoto se izrađuje prevođenjem digitalne aerofotogrametrijske snimke (poznatih
vrijednosti unutarnje i vanjske orijentacije) iz centralne u ortogonalnu
projekciju uz upotrebu DMR-a odgovarajuće točnosti.
Ortofotokarte/ortofotoplanovi izrađuju se prema podjeli na detaljne listove za
službene državne karte, odnosno katastarske planove odgovarajućeg mjerila.
Ortofotokarte mogu djelomično poslužiti i za održavanje topografskih baza
podataka uz znatno smanjenu mogućnost interpretiranja u odnosu na
stereofotogrametrijske postupke.

Članak 36.

Ortofotokarte izrađuju se sukladno odgovarajućim specifikacijama proizvoda.
Za izradu ortofotokarte potrebni su:
− aerofotogrametrijska snimka snimljena digitalnom kamerom, aerofotogrametrijska
snimka prevedena u digitalnu sliku skeniranjem ili satelitska snimka. Skeniranje
snimaka izvodi se fotogrametrijskim skenerom sukladno specifikaciji proizvoda za
skeniranje. Kod upotrebe satelitskih snimki iste moraju biti prethodno obrađene
s parametrima koji osiguravaju zahtijevanu točnost. Ortofotokarte mogu se
izrađivati iz satelitskih snimaka ukoliko su zadovoljavajuće rezolucije i
geometrijske točnosti, te ako se za izradu istih koristi ažuran DMR prikupljen
aerofotogrametrijskim postupcima.
− elementi unutarnje i vanjske orijentacije snimke sukladno odgovarajućim
specifikacijama proizvoda za aerotriangulaciju,
− DMR sukladno odgovarajućim specifikacijama proizvoda,
− okvir lista s koordinatnom mrežom, unutarnji i vanjski opis lista.
Položajna točnost ortofotokarata definirana je u odgovarajućim specifikacijama
proizvoda za ortofotokarte određenog mjerila.
Ortofotokarti mogu se u posebnim slučajevima dodati zemljopisna imena, izohipse,
kote, prometnice, vode, naselja/objekti, vegetacija, ako takvi podaci postoje u
vektorskom obliku.

4.4. IZRADBA DETALJNIH TOPOGRAFSKIH KARATA

Članak 37.

Detaljne topografske karte u mjerilima 1:25 000 do 1:250 000 izrađuju se na
temelju podataka odgovarajućih kartografskih baza podataka (KB 25, KB 50, KB 100
ili KB 250) sukladno specifikacijama proizvoda za pojedino mjerilo karte.
Izrada detaljnih službenih državnih karata obuhvaća:
− vizualizaciju podataka odgovarajuće kartografske baze podataka za određeno
mjerilo sukladno specifikaciji proizvoda koja se odnose na izradu karata za
svako pojedino mjerilo karte,
− kontrolu kvalitete,
− pripremu za tisak,
− tehničko izvješće,
− službenu ovjeru,
− tisak karata po potrebi,
− pohranu i održavanje karata u digitalnom i analognom obliku.

Članak 38.

Digitalne podatke kartografske obrade (sukladno specifikacijama proizvoda) te
dovršene listove DTK pregledavaju ovlaštene osobe Državne geodetske uprave koja
može prenijeti ovlaštenje za pregled Hrvatskom geodetskom institutu ili drugoj
fizičkoj ili pravnoj osobi koja obavlja poslove državne izmjere i katastra
nekretnina.
Po izvršenom pregledu sačinjava se izvješće s primjedbama i uočenim pogreškama
koje se dostavljaju izvoditelju radova na ispravak uz određivanje primjerenog
roka.

Članak 39.

Izvoditelj radova isporučuje Državnoj geodetskoj upravi izvorne digitalne
podatke fotogrametrijske izmjere (trodimenzionalne), topološki obrađene podatke
temeljne topografske baze, topografske podatke za topografsku bazu određenog
mjerila, kartografski obrađene digitalne podatke za određeno mjerilo,
reprodukcijske originale u digitalnom obliku (i filmove), probni tisak karte,
skupne vektorske datoteke za svaki pojedini list i sve dijelove elaborata, a sve
sukladno specifikacijama proizvoda za topografske podatke, izradu topografskih i
kartografskih baza podataka, te detaljne topografske karte.

4.5. IZRADBA PREGLEDNIH TOPOGRAFSKIH KARATA

Članak 40.

Pregledne topografske karte izrađuju se u mjerilima 1:300 000 i sitnijima iz
odgovarajućih topografskih baza podataka i/ili drugih izvornika.

4.6. IZRADBA OSTALIH SLUŽBENIH DRŽAVNIH KARATA

Članak 41.

Službene tematske karte koje za posebne potrebe može izrađivati Državna
geodetska uprava izrađuju se na temelju službenih državnih karata odnosno na
osnovi topografskih i službenih kartografskih baza podataka.
Državna geodetska uprava može pored karata iz članaka 30., 35., 37. i stavka 1.
ovog članka izrađivati i ostale službene državne karte po potrebi.

4.7. KONTROLA KVALITETE I SLUŽBENA OVJERA DRŽAVNIH KARATA

Članak 42.

Kontrolu kvalitete može provoditi Hrvatski geodetski institut te ovlaštene osobe
Državne geodetske uprave ili fizičke i pravne osobe ovlaštene za obavljanje
poslova državne izmjere i katastra nekretnina u toku topografske izmjere i
izradbe državnih karata.
Državna geodetska uprava o obavljenim kontrolama vodi posebnu evidenciju.
Tehničko izvješće o izradi karata mora sadržavati opis izvedenih radova sukladno
specifikacijama proizvoda za izradu karata za svako pojedino mjerilo karte.

Članak 43.

Državne karte službeno se ovjeravaju nakon obavljene završne kontrole.
Službena ovjera državnih karata u isključivoj je nadležnosti Državne geodetske
uprave.

4.8. TISAK

Članak 44.

Tisak HOK-a izvodi se u tri boje (crna, smeđa i plava), a po posebnom zahtjevu
moguća je i četvrta boja (zelena).
Tisak DTK 25 izvodi se u četiri boje (crna, purpurna, plava i žuta), a po
posebnom zahtjevu moguća je peta i šesta boja (smeđa i siva).
Tisak pojedinih listova državnih karata provodi se prema specifikaciji proizvoda
za odgovarajuće mjerilo DTK, odnosno prema projektnom zadatku.

5. ODRŽAVANJE SLUŽBENIH DRŽAVNIH KARATA, TOPOGRAFSKIH I KARTOGRAFSKIH BAZA
PODATAKA

Članak 45.

Državna geodetska uprava osigurava tehničke uvjete za stalno održavanje
topografskih i kartografskih baza podataka te službenih državnih karata.
Potpuna obnova topografskih podataka provodi se u razdoblju definiranom
programom Državne geodetske uprave iz članka 2. ovog pravilnika, a za područja
većeg gospodarskog značaja i češće.
Državna geodetska uprava izrađuje i provodi program povremene provjere
potpunosti topografskih podataka i obnove službenih državnih karata.

Članak 46.

Promjene podataka u bazi provode ovlaštene osobe Državne geodetske uprave nakon
kontrola iz članka 42. i ovjere iz članka 43. ovog pravilnika.
Tehničko izvješće o održavanju baze mora osigurati mogućnost rekonstrukcije svih
provedenih promjena. Plan promjena, stalne i povremene dopune propisuje
ravnatelj Državne geodetske uprave.

6. ČUVANJE I KORIŠTENJE PODATAKA

Članak 47.

Svi sudionici izradbe i održavanja topografskih i kartografskih baza podataka i
državnih karata obavezni su osigurati zaštitu podataka prema pisanim pravilima
poštujući specifičnosti primijenjene tehnologije.
Na čuvanje i zaštitu podataka iz članka 1. ovog pravilnika primjenjuju se
odredbe pravilnika iz članka 141. Zakona.
Podaci iz članka 1. ovog pravilnika izdaju se uz naplatu naknade koja se
određuje pravilnikom iz članka 148. Zakona.

7. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 48.

Do 1. 1. 2010. godine sukladno Odluci o utvrđivanju službenih geodetskih datuma
i ravninskih kartografskih projekcija (»Narodne novine« br. 110/2004) a ovisno o
projektnom zadatku Državne geodetske uprave službene državne karte i katastarski
planovi mogu se izrađivati u dva sustava (zone) konformne Gauss-Krügerove
projekcije na osnovi dimenzija Besselova elipsoida.
Srednji meridijani sustava su 15° i 18° geografske duljine istočno od
Greenwicha, a linearno mjerilo je na srednjim meridijanima 0,9999.
Karte zapadno od meridijana 16°30’ geografske duljine izrađuju se u 5. sustavu,
a istočno u 6. sustavu.
Podjela i slovnobrojčane oznake listova državnih karata u projekciji iz stavka
1. ovog članka vrši se prema uputi »Oznake i imena pojedinih listova državnih
topografskih karata te njihova podjela na listove«, Državna geodetska uprava,
srpanj 2001.

Članak 49.

Transformacija podataka iz članka 1. ovog pravilnika između sustava definiranih
u članku 3. i članku 48. izvodi se sukladno specifikacijama koje donosi Državna
geodetska uprava.

Članak 50.

U slučaju da su podaci temeljne topografske baze prikupljeni iz prijašnjeg
cikličkog snimanja u mjerilu 1:20 000, HOK za urbana područja izrađuje se iz
posebnog snimanja.

Članak 51.

Za specifikacije proizvoda koje se navode u ovom pravilniku a nisu izrađene do
njihove izrade koristit će se upute definirane projektnim zadatkom.

Članak 52.

Do formiranja topografskih i kartografskih baza podataka različitih mjerila
izrada službenih državnih karata obuhvaća:
− topološku obradu podataka izvorne fotogrametrijske restitucije sukladno
specifikaciji proizvoda za topografske podatke,
− modelnu i kartografsku generalizaciju podataka temeljne topografske baze
sukladno projektnom zadatku,
− pripremu za tisak,
− tisak karata,
− službenu ovjeru karata,
− pohranu i održavanje karata u digitalnom i analognom obliku.

Članak 53.

Izvješća o izvršenim radovima koja su temeljem ovog Pravilnika, važećih
specifikacija proizvoda ili projektnog zadatka izvođači dužni izraditi i
dostaviti Državnoj geodetskoj upravi, moraju imati naznačenu osobu koja ih je
izradila, datum izrade, ime i potpis te pečat ovlaštenog inženjera geodezije
zaposlenog u tvrtki koja je radove izvršila.

Članak 54.

Upute i objašnjenja za primjenu ovog pravilnika daje Središnji ured Državne
geodetske uprave.

Članak 55.

Danom stupanja na snagu ovog Pravilnika prestaje važiti Pravilnik o načinu
topografske izmjere i o izradbi državnih zemljovida (»Narodne novine« br.
55/01).

Članak 56.

Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objave u »Narodnim novinama«.

Klasa: 023-03-/08-02/12
Urbroj: 541-01/1-08-1
Zagreb, 08. rujna 2008.

Ravnatelj
**prof. dr. sc. Željko Bačić**, v. r.

8. PRILOZI

8.1. DIMENZIJE I OBLIK FOTOSIGNALA

8.1.1. ORIJENTACIJSKE TOČKE

![](dodatni/348617.gif)

8.1.2. TOČKE GRANICE KATASTARSKIH ČESTICA

![](dodatni/348618.gif)

– Za posebne slučajeve kada je nemoguće postaviti dodatni krak, točka granice
katastarskih čestica se signalizira samo kvadratičnom oznakom

8.1.3. VELIČINA SIGNALA

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GSD  cm | Mjerilo snimanja | Dimenzije signala (a) | |  |
| Orijentacijske točke | Točke granice kat. čestica |  |
| 10 | 1: 5 000 |  |
| 0.3m | 0.25m |  |
| 20 | 1:10 000 |  |
| 0.4m | 0.3m |  |
| 30 | 1:15 000 |  |
| 0.5m | 0.3m |  |
| 40 | 1:20 000 |  |
| 1.0m | - |  |

– Fotosignalizacija za slučaj točke u udubini

![](dodatni/348620.gif)

– Obavezna je izmjera visinske razlike između signalizacije i stabilizacije, te
izradba položajnog opisa

![](dodatni/348621.gif)

Pravilnik, NN 109/2008-3230
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)