## Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske

### NN 185/2003 (21.11.2003.), Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske

# KOLEKTIVNI UGOVORI

2700

Udruga
privatnih poslodavaca u zdravstvu Hrvatske, Zagreb, Rugvička 1 (u daljnjem tekstu:
Udruga), zastupana po tajniku Udruge Ivanu Gabrilu, dipl. iur. i

Sindikat zaposlenika na radu kod poslodavaca u
privatnoj praksi Hrvatske, Zagreb, Rugvička 1 (u daljnjem tekstu: Sindikat),
zastupan po tajniku Sibel Latin, zaključili su dana 10. studenoga 2003. godine

## KOLEKTIVNI UGOVOR

### ZA DJELATNOST ZDRAVSTVA U PRIVATNOJ PRAKSI HRVATSKE

I.
TEMELJNE ODREDBE

Članak
1.

Ovim
Kolektivnim ugovorom za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske (u
daljnjem tekstu: Kolektivni ugovor) utvrđuju se prava i obveze iz rada i po
osnovi rada za radnika kada obavlja poslove i radne zadaće za poslodavca
zdravstvenog radnika privatne prakse, domaću i/ili stranu fizičku osobu ili
grupu fizičkih osoba (»grupna privatna praksa«), koji je/su, temeljem rješenja
ministra zdravstva iz članka 142. Zakona o zdrav­stvenoj zaštiti (u daljnjem
tekstu: Zakon) dobili odobrenje da obavljaju djelatnost osobnim radom u
jedinici privatne prakse: u ordinaciji, laboratoriju, ljekarni, medicinsko-biokemijskom
laboratoriju, zdravstvenoj njezi i rehabilitaciji bolesnika u kući, zubnom
laboratoriju i jedinici za fizikalnu terapiju.

Ovim Kolektivnim ugovorom utvrđuju se prava i obveze
iz rada i po osnovi rada i za radnika na radu u zdravstvenim ustanovama:
zdravstvenim ustanovama, poliklinikama, ljekarničkim ustanovama, općim i
specijalnim bolnicama, lječilištima, ustanovama za palijativnu skrb, ustanovama
za zdravstvenu njegu i drugim zdravstvenim ustanovama,koje je osnivač
domaća ili strana fizička i/ili druga pravna osoba, u smislu članka 40. i 41.
Zakona, odnosno na radu u trgovačkim društvima, koja su osnovana za obavljanje
zdravstvene djelatnosti, u smislu članka 111. i 112. istog Zakona, tj. u
pravnim osobama, kojima je zajedničko, da su osnovane s namjerom stjecanja
dobiti.

Ovim Kolektivnim ugovorom utvrđuju se prava i obveze
iz rada i po osnovi rada i za radnika na radu kod nezdravstvenog radnika, koji
obavlja zdravstvenu djelatnost u privatnoj praksi prema rješenju ministra
zdravstva Republike Hrvatske.

Ovaj Kolektivni ugovor primjenjuje se na poslodavce
iz stav­ka 1., 2. i 3. ovog članka uz uvjet da su članovi Udruge. Popis
poslodavaca koje obvezuje primjena Kolektivnog ugovora, kao i sve promjene u
Popisu, Udruga dostavlja Ministarstvu rada i socijalne skrbi, kao nadležnom
tijelu, u smislu članka 198. Zakona o radu (u daljnjem tekstu: ZOR).

Kolektivni
ugovor primjenjuje se i na subjekte iz stavka 1., 2. i 3. ovog članka, u
statusu poslodavca, koji naknadno pristupe u članstvo Udruge.

PridruŽeni
Članovi Udruge

Članak
2.

 Fizičke i pravne osobe, koje u pravilu
obavljaju gospodarsku djelatnost, čija je djelatnost poslovno vezana za
djelatnost subjekata iz članka 1. ili je kompatibilna toj djelatnosti, te
zdravstvene ustanove u vlasništvu države ili županija, koje su postale
pridruženi članovi Udruge da bi konzumirale određeni interes iz članstva u
Udruzi, pa i interes iz domene radnih odnosa, nisu stranke ovog Kolektivnog
ugovora i na njih se ne primjenjuju njegove odredbe.

II.
NAČELA, KOJA UVJETUJU OSTVARENJA POJEDINIH PRAVA I OBVEZA, GLEDE PRIMJENE
ODREDBI OVOGA KOLEKTIVNOG UGOVORA, ZA POSLODAVCA I ZA RADNIKA

DuŽnost
poslodavca upoznati radnika s propisima o radnim odnosima, organizacijom rada i
zaŠtitom na radu, prije poČetka njegovog rada

Članak
3.

Poslodavac
je dužan upoznati svakog radnika prije početka njegovog rada s propisima o
radnim odnosima, odnosno s organizacijom rada poslodavca i propisima iz zaštite
na radu.

Upoznavanje
s odredbama ovoga Kolektivnog ugovora u pravilu konzumira obvezu poslodavca
glede upoznavanja radnika s propisima o radnim odnosima i zaštitom na radu.

Iz
navedenih razloga, ovaj Kolektivni ugovor mora uvijek biti dostupan radnicima
poslodavca.

Uvjeti
za zaposlenje maloljetnika

Članak
4.

Zabranjeno
je poslodavcu zaposliti maloljetnika, bez odobrenja njegovoga zakonskog
zastupnika.

Poslodavac
ne smije sklopiti ugovor o radu s radnikom koji ne zadovoljava posebne uvjete

Članak 5.

Poslodavac ne smije sklopiti ugovor o radu s radnikom
koji ne udovoljava zahtjevima posebne zdravstvene sposobnosti za obavljanje
poslova radnog mjesta, ako su takvi uvjeti propisani, pod prijetnjom primjene
sankcija.

Zabrana
traŽenja podataka od radnika koji nisu u svezi s radnim odnosom, kao i podatke
o trudnoĆi

Članak 6.

Poslodavac ne smije, pod prijetnjom sankcija tražiti
od radnika podatke, koji nisu u neposrednoj svezi s radnim odnosom, kao i
podatke o trudnoći žene, osim ako se podaci traže u svezi s poslovima radnog
mjesta, koje bi radnik žena trebala obavljati, sve radi zaštite njene trudnoće.

DuŽnost
poslodavca provjeriti zdravstvenu sposobnost radnika za rad na poslovima radnog
mjesta koji su oznaČeni kao poslovi s posebnim uvjetima rada

Članak 7.

Poslodavac je dužan provjeriti zdravstvenu sposobnost
kandidata za status radnika poslodavca prije sklapanja ugovora o radu, ali i za
vrijeme radnog odnosa, u propisanim rokovima, za ona radna mjesta koja su općim
aktom poslodavca ili ovim Kolektivnim ugovorom označena kao radna mjesta za
koja se traži ispunjenje uvjeta posebne zdravstvene sposobnosti.

Poslodavac
je obvezan uruČiti radniku obraČun plaĆe

Članak 8.

Poslodavac je obvezan prilikom isplate plaće, naknade
plaće ili otpremnine uručiti radniku obračun njegove plaće, iz kojeg mora biti
vidljivo kako je utvrđen iznos plaće, pod prijetnjom sankcija.

Poslodavac
je duŽan uruČiti radniku kopiju prijave i odjave osiguranja radnika

Članak 9.

Poslodavac je dužan u propisanom roku uručiti radniku
kopiju njegove prijave kao i kopiju odjave osiguranja radnika za mirovinsko i
zdravstveno osiguranje, pod prijetnjom sankcija.

Poslodavac
je duŽan utvrditi raspored koriŠtenja godiŠnjih odmora radnika

Članak
10.

Poslodavac
mora omogućiti korištenje godišnjeg odmora radniku prema rasporedu, koji je
dužan donijeti na način i u roku kako je propisano ovim Kolektivnim ugovorom,
pod prijetnjom primjene sankcija.

Poslodavac
mora radniku osigurati koriŠtenje prava na godiŠnji odmor

Članak 11.

Poslodavac ne smije s radnikom sklopiti sporazum o
odricanju njegovog prava na godišnji odmor, odnosno ugovoriti isplatu naknade,
umjesto korištenja godišnjeg odmora, kako bi radnik odmorom osigurao fizičke i
psihičke predispozicije za sljedeći reproduktivan ciklus svog rada, pod
prijetnjom prekršajnih sankcija.

Pravo
radnika sudjelovati u odluČivanju o pitanjima od njegovog interesa

Članak 12.

Radnici zaposleni kod poslodavca koji redovito
zapošljava 20 i više radnika, imaju pravo sudjelovati u odlučivanju o pitanjima
u svezi s njihovim gospodarskim i socijalnim pravima i interesima, na način i
pod uvjetima propisanim ZOR-om i ovim Kolektivnim ugovorom.

Neposredna
primjena Kolektivnog ugovora

Članak 13.

Prava i obveze radnika utvrđene ovim Kolektivnim
ugovorom, kao minimum prava radnika iz rada i po osnovi rada, čine jedinstveni
sustav pravnih normi, pa se njegove odredbe mogu primjenjivati neposredno,
poštivajući propisani postupak.

Primjena
drugih propisa, koji za radnika uvjetuju ostvarenje povoljnijeg obima pojedinog
prava

Članak 14.

Drugim propisom ili ugovorom o radu ili odlukom poslodav­ca,
pojedina prava radnika utvrđena ovim Kolektivnim ugovorom poslodavac može
utvrditi u obimu koji je za radnika povoljniji od utvrđenog minimuma.

Primjena
Kolektivnog ugovora u dobroj vjeri

Članak 15.

Stranke, potpisnice ovoga Kolektivnog ugovora,
obvezuju se primjenjivati Kolektivni ugovor u dobroj vjeri.

Zabrana
diskriminacije osobe koja traŽi zaposlenje i radnika

Članak 16.

Zabranjeni su svi oblici izravne i neizravne
diskriminacije osobe koja traži zaposlenje u/za subjekte iz članka 1. Kolektivnog
ugovora, prema opisu i sadržaju, kako je utvrđeno člankom 2. ZOR-a.

Poslodavac
je duŽan zaŠtititi dostojanstvo radnika

Članak
17.

Poslodavac
je dužan tijekom radnog odnosa radnika zaštititi njegovo dostojanstvo tako da
mu osigura uvjete, prema kojima neće biti izložen uznemiravanju ili spolnom
uznemiravanju, prema odredbama ovog Kolektivnog ugovora.

Vrijeme
valjanosti Kolektivnog ugovora

Članak
18.

Ovaj
Kolektivni ugovor stranke zaključuju na vrijeme od tri godine.

Članak
19.

Pregovore
o obnovi ovoga Kolektivnog ugovora obje stranke će započeti najmanje 30 dana
prije isteka roka na koji je sklopljen.

III.
RADNI ODNOSI

**1.
Zasnivanje radnog odnosa**

Forma

Članak
20.

Radni
odnos između poslodavca i radnika zasniva se ugovorom o radu.

Ugovor
o radu mora biti u pisanom obliku.

Ako
ugovor o radu nije sklopljen u pisanom obliku, poslodavac je dužan radniku
uručiti pisanu potvrdu o sklopljenom ugovoru prije početka rada, u sadržaju
koji je propisan za sadržaj ugovora o radu.

Sadržaj
ugovora o radu propisan je odredbama ZOR-a.

Uvjeti

Članak
21.

Radnik
zasniva radni odnos sa poslodavcem iz članka 1. ovoga Kolektivnog ugovora,
prema uvjetima koji su propisani općim propisima o radu i zaštiti na radu,
propisima iz djelatnosti zdravstva, ovim Kolektivnim ugovorom i općim aktima
poslo­dav­ca.

Vrijeme
trajanja radnog odnosa

Članak
22.

Radni odnos zasniva se ugovorom o radu na neodređeno
ili određeno vrijeme, s punim ili nepunim radnim vremenom.

Ugovor o radu na neodređeno i određeno vrijeme u privatnoj
praksi Hrvatske imaju jednaki pravni tretman, a tip ugovora ovisi o volji i
izboru poslodavca, sukladno članku 10. stavak 2. ZOR-a.

 Ugovor o radu
na određeno vrijeme, u privatnoj praksi Hrvatske, sklapaju stranke bez ukupnoga
vremenskog ograničenja trajanja sklopljenih ugovora.

Ugovor
o radu na odreĐeno vrijeme

Članak
23.

Ako
poslodavac zasnuje s radnikom radni odnos na određeno vrijeme, mora, prije
isteka roka/osnova za koji je ugovor o radu sklopljen obavijestiti radnika o
konzumaciji roka/osnova i prestanku ugovora o radu ili ponuditi radniku
nastavak radnog odnosa, ali s novim vremenom – osnovom rada, također za rad na
određeno vrijeme, kako je propisano ZOR-om, bez ograničenja vremena trajanja
takvoga radnog odnosa.

Poslodavac
mora najkasnije dan prije dana označenog kao dan isteka prethodnog ugovora o
radu na određeno vrijeme ponuditi radniku sklapanje aneksa ugovoru, s novim
vremenom tra­janja radnog odnosa.

Ako
poslodavac ne postupi na opisani način, pa radnik nastavi rad za poslodavca i
nakon isteka vremena za koje je ugovor sklopljen, smatra se da je radnik
sklopio ugovor o radu na neodređeno vrijeme.

Probni
rad

Članak
24.

Prilikom
sklapanja Ugovora o radu na neodređeno ili određeno vrijeme, stranke mogu
ugovoriti probni rad.

Probni
rad može trajati najduže 6 mjeseci.

Dužinu
trajanja probnog rada u okviru vremena trajanja iz prethodnog stavka ugovaraju
poslodavac i radnik, prema datim okolnostima.

Ako
stranke ugovaraju probni rad u manjem trajanju od 6 mjeseci, mogu iznimno
ugovoriti produženje do 6 mjeseci, samo iz razloga bolesti ili mobilizacije
radnika ili sl. i to za onoliko vremena za koliko je radnik bio odsutan i to
ako je bio odsutan najmanje deset dana.

Članak
25.

Ako
radnik nije zadovoljio kriterije probnog rada, poslodavac mora svoju odluku
dostaviti radniku u pismenoj formi i istu obrazložiti, da bi prekinuo radni
odnos s radnikom.

Ako
poslodavac ne postupi na opisani način i ne dostavi odluku iz prethodnog stavka
radniku i to do posljednjeg dana probnog rada, smatrat će se da je radnik
zadovoljio kriterije probnog rada i da je na taj način stekao svojstvo radnika
na radu za istog poslodavca na neodređeno odnosno određeno vrijeme, zavisno
kako je ugovor sklopljen.

ZakljuČenje
ugovora o sluŽbi

Članak
26.

Ako
poslodavac – zdravstvena ustanova, radnika s kojim je zasnovala radni odnos
ugovorom o radu na neodređeno ili određeno vrijeme za obavljanje poslova radnog
mjesta iz općeg akta o sistematizaciji poslova i radnih zadaća imenuje da
obavlja i poslove s posebnim ovlaštenjima u procesu rada, sve u okviru punoga
radnog vremena njegovog rada, za obavljanje tih poslova, poslodavac i radnik
zaključuju ugovor o službi.

Ugovor
o službi iz prethodnog stavka sadrži odredbe o ovlaštenjima za rukovođenje
većom ili manjom grupom radnika, naznaku organizacijske forme takve jedinice,
naznaku koordinacije rada radnika i organizacijske jedinice kojom rukovodi s
drugim radnicima i organizacijskim jedinicama ustanove, naznaku subordinacije
prema pretpostavljenima, trajanje mandata, moguć­nosti opoziva ugovora o službi
i prije isteka mandata, odredbe o plaći u svezi izvršenja ugovora o službi i
dr.

Opozivom
ugovora o službi ne raskida se ugovor o radu, suprotno da.

IzvrŠenje
poslova prema ugovoruo djelu, kao zamjena za rad prema ugovoru o radu

Članak 27.

Ako poslodavac iskaže i dokaže namjeru zasnivanja
radnog odnosa, pa utvrdi da nitko s traženim uvjetima/radno mjesto nije
dostavio ponudu ili da je ponudu dostavila osoba koja ne ispunjava tražene
uvjete, poslodavac može obavljanje poslova radnog mjesta iz prijave potrebe za
radnikom, oglasa ili natječaja, povjeriti radniku koji je zaposlen kod drugog
poslodavca ili umirov­ljeniku i to prema ugovoru o djelu.

Namjeru zasnivanja radnog odnosa prema ugovoru o radu
s nezaposlenom ili djelomično zaposlenom osobom traženih uvjeta poslodavac
ponavlja – svakih 6 mjeseci, kako bi potrebu za radom radnika konzumirao
zaključenim ugovorom o radu, umjesto s ugovorom o djelu, kako je navedeno u
prethodnom stavku.

Edukacija
pripravnika

Članak 28.

Radi osposobljavanja za samostalan rad svršenih
učenika i studenata zdravstvenog usmjerenja, za koje je zakonom propisana
obveza pripravničkog staža, poslodavac s takvim osobama zasniva radni odnos na
određeno vrijeme.

Trajanje pripravničkog staža, način provođenja,
mjesto edu­kacije, sadržaj programa edukacije, ovlaštenja mentora i sl.
regulirani su Zakonom i odgovarajućim podzakonskim propisima.

Broj pripravničkih mjesta utvrđuje poslodavac svojom
odlu­kom.

Volonterski
rad

Članak
29.

Iz
razloga što je državni ili stručni ispit propisan Zakonom kao uvjet za
samostalno obavljanje poslova zdravstvenog zanimanja, poslodavac može osobu
koja je završila školovanje za takvo zanimanje primiti na stručno
osposobljavanje i bez zasnivanja radnog odnosa, sukladno članku 29. ZOR-a
(volonterski rad).

Razdoblje volonterskog rada iz prethodnog stavka ovog
članka ubraja se u pripravnički staž, ali s tim, da se stečeno radno iskustvo
priznaje kao uvjet za rad u određenom zanimanju radi polaganja stručnog ispita.

Na volontera se primjenjuju odredbe o radnim odnosima
iz ZOR-a i ovoga Kolektivnog ugovora, osim odredbi o sklapanju ugovora o radu,
plaći i naknadi plaće, te prestanku ugovora o radu.

Za vrijeme edukacije, volonter ima pravo na
mirovinsko i zdravstveno osiguranje, te osiguranje od ozljeda na radu i
profesionalno oboljenje, prema propisima o doprinosima za obvezna osiguranja,
sve na teret sredstava poslodavca.

Ugovor
o volonterskom radu mora se sklopiti u pisanom obliku.

ZavrŠni
ispit pripravnika, kao uvjet za samostalan rad

Članak
30.

Nakon
obavljenoga pripravničkog staža, pripravnik polaže stručni ispit pred nadležnim
tijelom Ministarstva zdravstva.

Na
temelju dokaza o položenome stručnom ispitu, pripravnik stječe uvjet za
samostalni rad u struci. Uvjerenje, koje legitimira zdravstvenog radnika za
samostalni rad zdravstvenom radniku izdaje nadležna komora.

Obveza
struČnog usavrŠavanja

Članak
31.

Radnici
poslodavca u statusu zdravstvenog radnika imaju pravo i obvezu stručno se
usavršavati, na teret poslodavca, radi održavanja i unapređenja kvalitete
zdravstvene zaštite, na način i po postupku kako je propisano općim aktom
nadležne komore.

Specijalizacija

Članak
32.

Specijalizacija
je oblik edukacije zdravstvenih djelatnika VSS s položenim državnim ili
stručnim ispitom i licencom nadležne komore, u tijeku koje radnik –
specijalizant, koji je u radnom odnosu, u propisanom roku stječe teoretska i
praktična znanja za obavljanje poslova specijalista iz grane medicine,
stomatologije, farmacije ili medicinske biokemije iz Pravilnika o specija­lističkom
usavršavanju zdravstvenih djelatnika, za koju se usa­vršava.

Pored
ugovora o radu zaključenog na određeno ili neodre­đeno vrijeme, poslodavac i
radnik – specijalizant zaključuju ugovor o specijalizaciji.

Sadržaj
ugovora o specijalizaciji propisan je Pravilnikom iz stavka prvoga članka.

**2.
Zaštita dostojanstva radnika**

Članak
33.

Poslodavac
je dužan zaštititi dostojanstvo svog radnika za vrijeme obavljanja poslova radnog
mjesta tako, da radnik ne bude izložen uznemiravanju ili spolnom uznemiravanju.

U cilju
sprječavanja mogućnosti nastanka posljedica takvog uznemiravanja, poslodavac
provodi preventivne aktivnosti, podu­zimajući sljedeće mjere:

• zabraniti rad pod utjecajem
alkohola i drugih opijata, što bi, zbog pada kontrole i samokontrole pojedinca,
moglo rezultirati takvim ponašanjem prema drugom radniku,

• zabraniti unošenje i raspačavanje svih slika ili časopisa ili video
zapisa s erotskim ili porno sadržajem, koji utječu na maštu, u negativnom
smislu, pogotovo u kombinaciji s osnovom iz prethodne alineje,

• propagirati decentno, ne izazovno oblačenje,

• propagirati uljudno, prijateljsko ponašanje radnika prema radniku, a
poglavito poslodavca prema radnicima, s odre­đenom dozom distance,

• propagirati poštivanje ličnosti radnika,

• sprječavati i disciplinskim mjerama sankcionirati svako izazovno
i/ili provokativno ponašanje, bilo usmenim govorom, »govorom« tijela,
insinuacijama i sl.,

• disciplinski sankcionirati i sam pokušaj spolnog uznemiravanja i dr.

Članak
34.

Svaki
oblik povrede dostojanstva radnika, izvršen u sadržaju i prema opisu kako je
navedeno u prethodnom članku, kao mjeru prevencije, poslodavac sankcionira
provođenjem sustava odgovornosti za povredu obveza radnika iz radnog odnosa, na
način i po postupku kako je propisano ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak
35.

Uznemiravanje
i spolno uznemiravanje radnika predstavlja povredu iz radnog odnosa, kako je
utvrđeno ovim Kolektivnim ugovorom.

Posebna
obveza poslodavca koji zapoŠljava viŠe od 20 radnika, glede zaŠtite
dostojanstva radnika

Članak 36.

Poslodavac koji zapošljava više od 20 radnika dužan
je imenovati osobu, koja je osim njega ovlaštena primati i rješavati pritužbe
vezane za zaštitu dostojanstva radnika.

U zdravstvenoj ustanovi i trgovačkom društvu koje
obavlja zdravstvenu djelatnost i koja/e zapošljavaju više od 20 radnika,
funkciju poslodavca u smislu odredbi prethodnog stavka, obavlja ravnatelj
zdravstvene ustanove, odnosno direktor trgovačkog društva.

U grupnoj privatnoj praksi, koja zapošljava više od
20 radnika, funkciju poslodavca, u smislu odredbi stavka 1. ovog članka,
obavlja voditelj grupne prakse.

Subjekti iz stavka 2. i 3. ovog članka, pored osoba
koje obav­ljaju funkciju poslodavca, imenuju posebnu osobu, koja je/će biti
ovlaštena primati i rješavati pritužbe vezane za zaštitu dostojanstva radnika.

Iznimka
od pravila iz prethodnog Članka

Članak 37.

Ako postoje okolnosti zbog kojih nije opravdano
očekivati da će poslodavac zaštititi dostojanstvo radnika, npr., ako je
dostojanstvo radnika ugroženo odnosom poslodavca prema radniku, radnik nije
dužan dostaviti pritužbu poslodavcu i ima pravo u takvim okolnostima prekinuti
rad i zatražiti zaštitu pred nadležnim sudom, o čemu mora obavijestiti poslodavca,
u roku od 8 dana od dana prekida rada.

Za vrijeme prekida rada u smislu odredbi prethodnog
stavka, radnik ima pravo na naknadu plaće u visini kao da je radio.

Članak 38.

Svi podaci utvrđeni u postupku zaštite dostojanstva
radnika su tajni, za što je odgovoran poslodavac.

**3.
Radno vrijeme**

Puno
radno vrijeme

Članak
39.

Puno
radno vrijeme radnika na radu u privatnoj praksi iznosi 40 sati rada tjedno.

Poslodavac može ugovorom o radu s radnikom ili svojom
posebnom odlukom utvrditi za radnika kraće radno vrijeme, od vremena kako je
propisano u prethodnom stavku.

Ako poslodavac utvrdi kraće radno vrijeme od 40 sati
tjedno, kako je navedeno u prethodnom stavku, tako utvrđeno radno vrijeme
smatra se punim radnim vremenom.

Nepuno
radno vrijeme

Članak
40.

Ako
poslodavac ocijeni, da prema uvjetima poslovanja, može zadani volumen poslova
obaviti svojim radom i radom članova svoje obitelji i to prema njihovom znanju
i sposobnostima u odnosu na registriranu djelatnost, i/ili s radom radnika sa
punim ili s nepunim radnim vremenom, ili u kombinaciji u odnosu na puno radno
vrijeme iz članka 39. ovoga Kolektivnog ugovora, može zasnovati radni odnos s
radnikom i za nepuno radno vri­jeme.

Neka prava iz rada i po osnovi rada, koja su
uvjetovana fondom sati rada radnika, radnik ostvaruje srazmjerno vremenu rada u
odnosu na procjenu za puno radno vrijeme.

SkraĆeno
radno vrijeme

Članak 41.

Ako radnik obavlja poslove na kojima se i uz primjenu
mjera zaštite na radu ne može zaštiti radnika od štetnih utjecaja, puno radno
vrijeme za takvog radnika poslodavac skraćuje razmjerno štetnom utjecaju uvjeta
rada na zdravlje i radnu sposobnost radnika.

Radnicima koji rade na poslovima u sferi
ionizirajućeg zračenja skraćuje se svaki sat rada sa 60 na 45 minuta.

Ako radnik iz prethodnog stavka ne obavlja poslove u
sferi ionizirajućeg zračenja puno radno vrijeme, već samo jedan njegov dio, u
preostalom dijelu do punoga radnog vremena, radnik obavlja druge poslove po
rasporedu i uputama poslodavca, a najduže do za njega izvedenoga punog radnog
vremena, vodeći računa o činjenicama iz prethodnog stavka.

Skraćeno radno vrijeme u smislu odredbi stavka 3.
ovog članka za radnika, izjednačeno je s punim radnim vremenom.

Članak 42.

Radnik koji obavlja poslove u sferi ionizirajućeg
zračenja ne smije na takvim poslovima raditi prekovremeno, niti smije kod
drugog poslodavca obavljati iste poslove po ugovoru o djelu.

Prekovremeni
rad

Članak 43.

Poslodavac može u slučajevima iz članka 33. ZOR-a
narediti radniku rad duži od punoga radnog vremena (prekovremeni rad).

Trajanje prekovremenog rada i oznaka kome je
zabranjen, propisano je citiranim člankom 33. ZOR-a.

Raspored
radnog vremena

Članak 44.

Tjedno radno vrijeme u privatnoj praksi Hrvatske u pravilu
traje šest dana u tjednu, tj. od ponedjeljka do subote.

Poslodavac može odrediti drugačiji raspored broja
radnih dana/tjedan i slijedom toga i broj sati radnog vremena/dan.

Tjedni i dnevni raspored radnih dana/ tjedan i broja
sati rada/dan utvrđuje poslodavac posebnom pisanom odlukom.

Poslodavac mora obavijestiti radnike o rasporedu iz
stavka 3. ovog članka ili promjeni takvog rasporeda najmanje tjedan dana
unaprijed.

Članak
45.

Ako
raspored radnog vremena za rad ordinacije ili drugog oblika rada privatne
prakse ili zdravstvene ustanove i trgovačkog društva koja/i je ugovorni partner
Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje (u daljnjem tekstu: HZZO) utvrdi
ministar zdravstva RH svojim podzakonskim aktom, tada, poslodavac svoj opći akt
o rasporedu radnog vremena prilagođava rasporedu iz takvog podzakonskog akta.

Preraspodjela
radnog vremena

Članak
46.

Poslodavac može puno ili nepuno radno vrijeme iz
članka 39. odnosno 40. ovoga Kolektivnog ugovora preraspodijeliti tako, da
tijekom jednog razdoblja puno ili nepuno radno vrijeme radnika traje duže, a
tijekom drugog razdoblja kraće od punog, odnosno nepunoga radnog vremena, s
tim, da prosječno radno vrijeme tijekom kalendarske godine za radnika ne smije
trajati duže kako je propisano za puno odnosno nepuno radno vrijeme, kako je
propisano odredbama Kolektivnog ugovora.

Ako je poslodavac preraspodijelio radno vrijeme u
smislu odredbi prethodnog stavka, tako preraspoređeno radno vrijeme za radnika
ne može u pravilu trajati duže od 52 sata rada/tjedan.

Kada u mjestu sjedišta rada poslodavca npr. za
vrijeme trajanja turističke sezone boravi više osoba u odnosu na broj pučanstva
koje ima prebivalište u tom mjestu, ili kada poslodavac ima zahtjeve za
intervencijama iz registrirane djelatnosti pro­sječno više u odnosu na
ustaljeni prosjek – ritam rada, npr. za vrijeme veće učestalosti bolesti
(epidemije, endemije i sl.), tada poslodavac može, za to vrijeme, puno radno
vrijeme iz stavka prvog i drugog ovog članka, preraspodijeliti tako, da radno
vrijeme traje duže od 52 sata tjedno, ali ne duže od 60 sati rada/tjedan, ali
uz uvjete iz st. 1. ovog članka.

Odluku o preraspodjeli radnog vremena u smislu
odredbi ovog članka donosi poslodavac u pisanom obliku.

Duže vrijeme rada u okviru preraspoređenoga radnog
vremena nema karakter prekovremenog rada.

**4.
Odmori i dopusti**

Odmor
u tijeku radnog dana

Članak
47.

Radnik,
koji radi najmanje 6 sati dnevno, ima pravo svakog radnog dana na stanku od 30
minuta, a koristi je sukladno rasporedu koji odredi poslodavac.

Vrijeme
stanke iz stavka 1. ovoga članka ubraja se u radno vrijeme i ne može se
odrediti u prva dva sata nakon početka radnog vremena niti u zadnja dva sata
prije završetka radnog vremena.

Odmor
izmeĐu dva uzastopna radna dana

Članak
48.

Između
dva uzastopna radna dana radnik ima pravo na odmor od najmanje 12 sati
neprekidno.

Tjedni
odmor

Članak
49.

Radnik
ima pravo na tjedni odmor u trajanju 24 sata ne­prekid­no.

Dan
tjednog odmora u pravilu je nedjelja, kao produkt naslijeđa učenja i tradicije
kršćanstva.

Ako
radnik iznimno radi na dan tjednog odmora, osigurava mu se korištenje tjednog
odmora tijekom sljedećeg tjedna.

GodiŠnji
odmor

Članak
50.

Radnik
ima pravo u svakoj kalendarskoj godini koristiti plaćeni godišnji odmor u trajanju
od najmanje 18 radnih dana, a više od toga prema utvrđenim kriterijima i to
kako slijedi:

a) prema dužini radnog staža za istog poslodavca:

– od 5 do 10 godina               2 radna dana

– od 10 do 15 godina             3 radna dana

– od 15 do 20 godina             4 radna dana

– od 20 do 25 godina             5 radnih dana

– od 25 do 30 godina             6 radnih dana

– od 30 do 35 godina             7 radnih dana

– preko 35 godina                  8 radnih dana

b)
prema zalaganju i odnosu prema radu, po ocjeni poslodav­ca od 1 do 5 radnih
dana.

Poslodavac
može radniku utvrditi pravo na godišnji odmor i za druge osnove.

Godišnji
odmor radnika može trajati najduže 30 radnih dana.

Raspored
koriŠtenja godiŠnjeg odmora

Članak 51.

Raspored korištenja godišnjeg odmora za svoje radnike
utvrđuje poslodavac posebnom pismenom odlukom, u pravilu najmanje 15 dana prije
početka korištenja godišnjeg odmora.

Prethodno, poslodavac donosi plan godišnjih odmora
radnika/godina, kojim utvrđuje parametre za izradu rasporeda korištenja, kako
je navedeno u prethodnom stavku.

Planom iz prethodnog stavka poslodavac utvrđuje:

1. dužinu trajanja godišnjeg odmora/radnik, u smislu
odredbi članka 50. ovog Kolektivnog ugovora, tako, da iskazuje pravo radnika na
minimalni broj dana godišnjeg odmora, koji mu pripadaju temeljem istog članka,
stavak 1. Kolektivnog ugovora,

2. eventualno, veći broj dana godišnjeg odmora od
minimuma, temeljem članka 50. stavak 3. Kolektivnog ugovora,

3. broj radnih dana godišnjeg odmora za osnov
zalaganja i odnosa prema radu,

4. ukupan broj minimalnog broja radnih dana godišnjeg
odmora (zbir osnova pod 1 i 3),

5. ukupan broj radnih dana godišnjeg odmora po odluci
poslodavca (zbir osnova 1, 2 i 3)

6. predvidivo vrijeme korištenja godišnjeg odmora,

7. te raspored korištenja godišnjeg odmora u
dijelovima – predvidivo vrijeme korištenja prvog dijela godišnjeg odmora kao i
drugog dijela.

Predvidivo vrijeme korištenja godišnjeg odmora/radnik
utvr­đu­je poslodavac planom, respektirajući planirani – očekivani obim rada u
vremenu korištenja godišnjeg odmora, prema rasporedu iz stavka 1. ovog članka, eventualno
usuglašene želje radnika i uvjete za korištenje godišnjeg odmora u dva dijela.

Poslodavac koji je uključen u mrežu osnovne
zdravstvene djelatnosti, pri utvrđivanju rasporeda godišnjeg odmora mora
respektirati svoje obveze iz članka 148. Zakona i obveze iz ugovora sa HZZO-om,
o kontinuitetu i jednakom obimu pružanja zdravstvene zaštite
osiguranicima/godina, o kojima skrbi poslodavac.

Članak 52.

Raspored korištenja godišnjeg odmora iz prethodnog
članka izvršava poslodavac svojim rješenjem.

NiŠtavost
sporazuma o odricanju prava radnika na godiŠnji odmor

Članak
53.

Ništav
je sporazum poslodavca i radnika o odricanju od prava na godišnji odmor,
odnosno o isplati naknade radniku umjesto korištenja godišnjeg odmora, pod prijetnjom
primjene sankcije za poslodavca.

Pravo
na godiŠnji odmor za rad u sferi ionizirajuĆeg zraČenja

Članak
54.

Radnik,
koji za poslodavca obavlja poslove iz sfere ionizirajućeg zračenja iz članka
41. ovog Kolektivnog ugovora, ima pravo na godišnji odmor u trajanju od 30
radnih dana.

Dani
koji se ne uraČunavaju u godiŠnji odmor

Članak 55.

U dane godišnjeg odmora radnika iz članka 50. ovog
Kolektivnog ugovora ne uračunavaju se: dan tjednog odmora iz čl. 49. ovoga
Kolektivnog ugovora te blagdani i neradni dani određeni Zakonom.... (»Narodne
novine«, br. 33/96.).

Razdoblje privremene nesposobnosti za rad, koju je
utvrdio izabrani doktor medicine, odnosno stomatologije, ne uračunava se u
trajanje godišnjeg odmora.

U trajanje godišnjeg odmora, uračunava se i subota,
kao da je dnevni raspored rada radnika raspoređen na šest radnih dana, bez
obzira na stvarni raspored.

Pravo
na godiŠnji odmor radnikakoji se prvi puta zaposli

Članak
56.

Radnik, koji se prvi puta zaposli ili koji ima prekid
rada između dva radna odnosa duži od 8 dana, stječe pravo na godišnji odmor
nakon 6 mjeseci neprekidnog rada za novog poslodavca.

Privremena nesposobnost za rad, vojna služba ili
drugi zakonom određeni slučaj opravdanog odsustvovanja s rada, ne smatra se
prekidom rada u smislu stavka 1. ovog članka.

Pravo
na godiŠnji odmor radnika koji nije ispunio uvjet 6 mjeseci neprekidnog rada za
poslodavca

Članak 57.

Radnik,
koji nije ispunio uvjet radnog staža iz prethodnog članka u tekućoj godini za
korištenje godišnjeg odmora iz članka 50. ovoga Kolektivnog ugovora, ima pravo
na 1/12 godišnjeg odmora za svaki mjesec dana rada za poslodavca, određenog na
način propisan istim člankom 50. ovoga Kolektivnog ugovora, kao i u slučaju da
mu radni odnos prestane prije završetka šesto­mjesečnog roka.

Pravo
na godiŠnji odmor radniku poslodavca za tekuĆu godinu, kojemu je prestao ugovor
o radu prije 1. 7. tekuĆe godine

Članak
58.

 Radniku kojemu je prestao ugovor o radu prije
1. 7. tekuće godine, ima pravo na godišnji odmor za tekuću godinu, prema broju
radnih dana godišnjeg odmora, obračunati na iden­tičan način, kako je propisano
prethodnim člankom.

KoriŠtenje
godiŠnjeg odmora u dva dijela

Članak 59.

Radnik može koristiti godišnji odmor u dva dijela.

Ako radnik koristi godišnji odmor u dijelovima, prvi
dio u trajanju od najmanje 12 radnih dana neprekidno, mora koristiti tijekom
kalendarske godine za koju ostvaruje pravo na godišnji odmor, a drugi dio
godišnjeg odmora iskoristiti najkasnije do 30. 6. iduće godine.

Pravo
radnika koristiti 1 dan godiŠnjeg odmora, prema svojoj Želji

Članak 60.

Radnik ima pravo koristiti jedan dan godišnjeg odmora
po vlastitoj želji, uz obvezu da o tome izvijesti poslodavca ili osobu koju on
ovlasti i to najmanje tri dana ranije.

Pravo
radnika koristiti neiskoriŠteni godiŠnji odmor zbog mobilizacije ili
radne obveze

Članak
61.

Radnici, koji zbog mobilizacije u Hrvatsku vojsku ili
zbog izvršenja radne obveze nisu koristili godišnji odmor u tekućoj godini,
imaju pravo koristiti neiskorišteni godišnji odmor za prethodnu godinu nakon
demobilizacije ili po prestanku radne obveze, najkasnije do 30. 6. tekuće
godine, po rasporedu poslodavca.

Odgoda
koriŠtenja godiŠnjeg odmora radnika, prema rasporedu iz rjeŠenja

Članak 62.

Poslodavac može radniku odgoditi izvršenje rješenja o
ko­rištenju godišnjeg odmora, odnosno prekinuti započeto korištenje, samo radi
izvršenja osobito važnih i neodgodivih potreba procesa rada poslodavca.

Odluku iz stavka prvog donosi poslodavac u pisanoj
formi i dostavlja je radniku.

Radniku kojem je poslodavac odgodio ili prekinuo
korištenje godišnjeg odmora, poslodavac mora omogućiti naknadno koriš­tenje
odnosno nastavak neiskorištenog dijela godišnjeg odmora.

 Radnik ima
pravo na naknadu stvarnih troškova pro­uzro­čenih odgodom odnosno prekidom
korištenja godišnjeg odmora na teret poslodavca.

Troškovima iz stavka 4. ovoga članka smatraju se npr.
troškovi stvarno uplaćenog aranžmana u hotelu i sl., te putni i drugi troškovi
uvjetovani prekidom korištenja godišnjeg odmora.

Putnim
troškovima smatraju se stvarni troškovi prijevoza za sredstva koja je radnik
koristio u polasku i povratku iz mjesta zaposlenja do mjesta u kojem je
koristio godišnji odmor u trenutku prekida, kao i troškovi dnevnica povratka do
mjesta zaposlenja i to u visini određenoj ovim Kolektivnim ugovorom.

Drugim
troškovima smatraju se ostali izdaci koje je radnik imao zbog odgode odnosno
prekida godišnjeg odmora, koja je radnik dokazao odgovarajućom dokumentacijom.

Prekid
kontinuiteta koriŠtenja godiŠnjeg odmora radnika

Članak
63.

Radnik
može prekinuti korištenje godišnjeg odmora zbog bolesti ili porodnog dopusta, a
isti nastaviti koristiti i u sljedećoj godini najkasnije do 30. 6., pod
uvjetom, da je u prethodnoj godini radio najmanje 6 mjeseci u odnosu na godinu
u kojoj se vratio na rad.

PlaĆeni
dopust

Članak 64.

Radnik ima pravo na plaćeni dopust tijekom jedne
kalendarske godine do ukupno najviše 6 radnih dana ili pojedinačno za:

–  sklapanje braka                                 6
radnih dana

–  rođenje djeteta                                  2
radna dana

–  smrt supružnika, djeteta,
roditelja i unuka                                 3
radna dana

–  selidbe u istom mjestu                        1
radni dan
stanovanja

–  selidbe u drugo mjesto
stanovanja                                         2
radna dana

Iznimno, radnik ima pravo na plaćeni dopust za svaki
smrtni slučaj naveden u stavku 1. ovoga članka, nezavisno o ukupnom broju dana
koje je tijekom godine iskoristio po svim osnovama u odnosu na broj iz stavka
1. ovog članka.

Poslodavac može radniku utvrditi pravo na plaćeni
dopust i u dužem trajanju, kako je utvrđeno u stavku 1. ovog članka.

PlaĆeni
dopust za struČno usavrŠavanje

Članak 65.

Za potrebe stručnog usavršavanja ili obrazovanja,
poslodavac može radniku odobriti plaćeni dopust za:

–  polaganje državnog
ili stručnog ispita                                6
radnih dana

–  polaganje specijalističkog
ispita                                                 12
radnih dana

–  vrijeme praktičnog rada u
specijalističkoj ordinaciji
privatne prakse ili zdravstvenoj
ustanovi sukladno izvršenju
obveze iz ugovora sa
HZZO-om                                         6
radnih dana/ god.

–  sudjelovanje u radu stručnih
skupova na kojem sudjelovanje
daje određeni broj bodova za
relicenciranje dozvole za
samostalni rad prema propisima
nadležne komore do                          2
radna dana/god.

Poslodavac
može radniku utvrditi pravo na plaćeni dopust i u dužem trajanju, kako je
utvrđeno u stavku 1. ovog članka.

Naknada
plaĆe za plaĆeni dopust

Članak
66.

Plaćeni
dopust i naknadu plaće za plaćeni dopust, radnik ostvaruje na osnovi rješenja
poslodavca.

NeplaĆeni
dopust

Članak
67.

Radnik ima pravo na dopust bez naknade plaće
(neplaćeni dopust) do 30 radnih dana u tijeku kalendarske godine pod uvjetom da
je takav dopust za njega opravdan i da tu opravdanost može dokazati, te uvjetom
da njegovo odsustvo neće izazvati teškoće u obavljanju poslova za poslodavca.
Smatra se opravdanim dopust ako je potreban radi gradnje, popravka ili
adaptacije kuće ili stana radnika, njege člana uže obitelji, liječenja na
vlastiti trošak, sudjelovanja na kulturno umjetničkim i športskim priredbama,
vlastitog školovanja, doškolovanja, osposobljavanja, usa­vršavanja ili
specijalizacije.

Radnik ostvaruje pravo iz stavka 1. ovog članka na osnovi
posebnog rješenja poslodavca.

**5.
Naknada štete poslodavcu**

Članak
68.

Radnik, koji na radu ili u svezi s radom namjerno ili
zbog krajnje nepažnje uzrokuje štetu poslodavcu, dužan je nadoknaditi
poslodavcu počinjenu štetu.

Ako štetu uzrokuje više radnika, svaki radnik
odgovara za dio štete koju je uzrokovao.

Ako se za svakog radnika ne može utvrditi dio štete
koju je on uzrokovao, smatra se, da su svi radnici podjednako odgovorni i štetu
nadoknađuju u jednakim dijelovima.

Ako je više radnika uzrokovalo štetu kaznenim djelom
s umišljajem, za štetu odgovaraju solidarno.

 Iznos naknade
štete iz stavka 1. ovog članka poslodavac će smanjiti radniku/cima, ako utvrdi
da štetu nije/su učinio/li namjerno, ako radnik do tada nije uzrokovao sličnu
štetu, te ako je radnik u konkretnom slučaju poduzeo sve potrebne radnje da se
šteta otkloni i ako utvrdi da:

 – se šteta
može u cijelosti ili djelomično otkloniti radom radnika kod poslodavca i
sredstvima rada poslodavca, ili

 – je radnik u
teškoj materijalnoj situaciji ili da bi ga naknada štete teško pogodila, ili

 – se radi o
invalidu, starijem radniku ili samohranom roditelju ili skrbniku, ili ako se
radi o manjoj šteti.

 Smanjenje
štete iz prethodnog stavka ovoga članka može iznositi najmanje 20%, a najviše
da se radnika oslobodi od plaćanja naknade štete u cijelosti.

**6.
Naknada štete radniku**

Članak
69.

Ako
radnik pretrpi štetu na radu ili u svezi s radom, poslodavac je dužan radniku
nadoknaditi štetu po općim propisima o odgovornosti prema Zakonu o obveznim
odnosima.

Za
osiguranje izvršenja obveze iz prethodnog stavka, radnik ima pravo, a
poslodavac obvezu osigurati izvršenje prava radnika na naknadu štete
osiguranjem nastupa tog rizika kod osigu­ravajućeg društva uplatom premije za
tzv. osiguranje od odgovornosti.

**7.
Odgovornost pravne osobe za kazneno djelo koje je učinila fizička osoba koja
vodi poslove pravne osobe**

Članak
70.

Ako
fizička osoba, sa statusom radnika ili bez tog statusa, koja vodi poslovanje
zdravstvene ustanove ili trgovačkog društva (pravne osobe), učini kazneno
djelo, kojim je povrijeđena neka dužnost pravne osobe ili je njime pravna osoba
ostvarila ili je trebala ostvariti protupravnu imovinsku korist za sebe ili za
drugoga, kaznit će se pravna osoba za kazneno djelo propisano za odgovornu
osobu u Kaznenom zakonu i drugim zakonima kojima su propisana kaznena djela.

Odgovorna
osoba iz prethodnog stavka je radnik – fizička osoba koja vodi poslovanje
pravne osobe ili joj je povjereno obav­ljanje poslova iz područja djelovanja
pravne osobe, kao ravnatelj zdravstvene ustanove, privremeni ravnatelj
zdravstvene ustanove ili v.d. ravnatelj ili direktor trgovačkog društva koje
obavlja zdravstvenu djelatnost.

Članak
71.

Odgovornost
pravne osobe iz prethodnog članka temelji se na krivnji odgovorne osobe.

Članak
72.

Za
kaznena djela učinjena od strane fizičke osobe mogu se izreći kazne pravnim
osobama iz članka 70. ovoga Kolektivnog ugovora u obliku novčane kazne, uvjetne
osude i sigurnosne mjere ukidanja pravne osobe.

Visina
novČane kazne za pravNu osobu

Članak 73.

Visina
novčane kazne za pravnu osobu ovisi o visini trajanja kazne zatvora propisane
za kazneno djelo koje je učinila odgovorna osoba pravne osobe, u rasponu od
5.000,00 kn do 5,000.000,00 kn.

Primjena
posebnih propisa glede odgovornosti pravne osobe za rad fiziČke – odgovorne
osobe za rad pravne osobe

Članak
74.

Detaljnije
odredbe glede odgovornosti pravne osobe u svezi s radom njenog radnika –
fizičke, odgovorne osobe u pravnoj osobi, regulirane su Zakonom o odgovornosti
pravnih osoba za kaznena djela.

IV.
PLAĆE I NAKNADE PLAĆE

**1.
Plaće i dodaci na plaću**

Članak
75.

Radnik
ima pravo na plaću za svoj rad za poslodavca, u primjerenom iznosu.

Poslodavac
utvrđuje plaću radniku množenjem iznosa osnovice i koeficijenta koji je
propisan za radno mjesto za koje je radnik zasnovao radni odnos, da bi dobiveni
iznos obračunom za isplatu prilagodio svojoj ekonomskoj snazi.

Plaća
radniku računa se u bruto iznosu.

Ako
dvije osobe različitog spola obavljaju jednaki rad i rad jednake vrijednosti za
poslodavca, imaju pravo na jednaku plaću, prema kriterijima iz ovoga
Kolektivnog ugovora.

Osnovica
za obraČun plaĆe

Članak 76.

Osnovica za obračun plaće radnika u privatnoj praksi
Hrvat­ske od 1. 11. 2003. godine iznosi 4.232,43 kn bruto i jednaka je za
izračun plaće svih radnika, nezavisno od zanimanja i stupnja njihove stručne
spreme.

Novi iznos osnovice u odnosu na iznos iz stavka 1.
ovog članka stranke utvrđuju posebnim aneksom ovom Kolektivnom ugovoru.

Koeficijenti
za izraČun plaĆe

Članak
77.

Koeficijenti za obračun plaće radniku predstavljaju
brojčani izraz odnosa relativne vrijednosti svakoga radnog mjesta u odnosu na
prethodno ili sljedeće radno mjesto, zbog čega je svaki koeficijent/radno
mjesto veći u odnosu na koeficijent za prethodno radno mjesto.

Za radna mjesta u privatnoj praksi Hrvatske utvrđuju
se koeficijenti i to kako slijedi:

 1.  VSS – zdravstveni radnik specijalist u bolnici
i trgovačkom društvu koje obavlja poslove u
stacionarnom dijelu djelatnosti                                    2,09

 2.  VSS – zdravstveni radnik specijalist                            2,00

 3.  VSS – ugovorni zdravstveni radnik primarne
zdravstvene zaštite
1,85

 4.  VSS zdravstveni radnik                                              1,61

 5.  VSS nezdravstveni radnik                                           1,39

 6.  VŠS zdravstveni radnik u intenzivnoj skrbi,
inž. med. radiologije u bolničkoj djelatnosti                 1,42

 7.  VŠS zdravstveni radnik u patronaži                             1,30

 8.  VŠS zdravstveni radnik u primjeni citostatika
i otvorenim izvorima zračenja                                      1,36

 9.  VŠS zdravstveni radnik u neurofiziološkom
laboratoriju                                                                1,13

10. VŠS zdravstveni radnik na bolničkom odjelu               1,21

11. VŠS zdravstveni radnik u hitnoj službi                         1,18

12. VŠS zdravstveni radnik u polikliničko-konzilijarnoj
djelatnosti (med. sestra, zdravstv. tehničar,
ing. med. radiologije itd.)                                            1,07

13. VŠS nezdravstveni radnik                                           1,01

14. SSS zdravstveni radnik u bolničkoj djelatnosti:
u jedinici intenzivne skrbi, na otvorenim izvorima
zračenja, u primjeni citostatika, u operacijama
(instrumentiranje i anestezija)                                      1,32

15. SSS zdravstveni radnik u rađaoni, hitnoj službi
i hemodijalizi                                                              1,21

16. SSS zdravstveni radnik na bolničkim odjelima,
forenzičkoj psihijatriji,                                                 1,08

17. SSS zdravstveni radnik u centralnoj sterilizaciji            1,04

18. SSS zdravstveni radnik u bolničkoj, polikliničko-
-konzilijarnoj, djelatnosti primarne zdravstvene
zaštite, djelatnosti kućne njege i dijagnostike,
kao npr.: zdravstveni tehničar, zdravstv. tehničar
laborat. smjera, te ljekarničkoj djelatnosti,
kao npr.: farm. tehničar i dr.                                        0,92

19. SSS nezdravstveni radnik                                           0,81

20. VKV radnici                                                              0,92

21. KV radnici                                                                 0,75

22. NSS zdravstveni radnici (bolničari, babice,
dječje njegovateljice i laboranti)                                  0,70

23. NSS i PKV radnici                                                    0,41

Za radna mjesta s posebnim ovlaštenjima u procesu
rada ili radna mjesta koja nisu navedena od 1 – 23 prethodnog stavka,
koeficijent ili druga mjerila za izračun plaće, utvrđuje sam poslodavac.

Obračunata plaća primjenom osnovice iz članka 76.
ovog Kolektivnog ugovora s koeficijentom iz prethodnog stavka daje iznos
kalkulativne plaće/radnik.

Elementi
za izraČun primjerene plaĆe radnika poslodavca koji obavlja djelatnost primarne
zdravstvene zaŠtite

Članak 78.

Iznos kalkulativne plaće iz članka 77. stavak 4.
ovoga Kolektivnog ugovora prilagođava se u isplati ekonomskoj snazi poslodavca
u poreznom ili kraćem razdoblju, da bi takva obračunata i isplaćena plaća imala
karakter primjerene plaće vrsti rada koju radnik obavlja za poslodavca.

Ekonomska snaga poslodavca mjeri se iznosom njegovih
ukupnih primitaka koje realizira po svim osnovama – izvorima stjecanja u
poreznom razdoblju, u odnosu na propisani bazni iznos utvrđen za usporedbu
realnosti visine iznosa njegovih svih primitaka.

Primjerena plaća radnika u obračunu radi isplate
ovisi o ekonomskoj snazi poslodavca.

Bazni
iznos za usporedbu doktora medicine i stomatologije u primarnoj zdravstvenoj
zaŠtiti

Članak 79.

Bazni iznos svih primitaka poslodavca, koji služi za
ocjenu njegove ekonomske snage glede obračuna za isplatu primjerene plaće
radniku je iznos naknade koju je utvrdio HZZO svojim općim aktom za isplatu
ugovornom zdravstvenom radniku privatne prakse za propisani – optimalni
standard/godinu (godišnja ili mjesečna vrijednost tima, svedeno na mjesec), ili
izvedeni optimalni iznos naknade prema istim ili sličnim parametrima HZZO-a i
to za vrstu zdravstvene zaštite koju obavlja poslodavac.

Bazni iznos iz prethodnog stavka iznosi: za
poslodavca koji obavlja djelatnost obiteljskog doktora opće medicine 21.837,91
kn bruto/ mjesec; specijaliste opće medicine 22.663,38 kn bruto/mjesec; koji
obavlja djelatnost za zdravstvenu zaštitu predškolske djece 21.400,00 kn
bruto/mjesec; koji obavlja djelatnost za zdravstvenu zaštitu žena 23.960,00 kn
bruto/mjesec i koji obavlja djelatnost obiteljskog doktora stomatologije za
polivalentnu stomatološku zdravstvenu zaštitu 28.910,41 kn bruto/mjesec.

Struktura
troŠkova »glavarine«/boda za neke djelatnosti primarne zdravstvene zaŠtite

Članak 80.

Godišnja ili mjesečna vrijednost naknade za rad tima
ugovornoga zdravstvenog radnika privatne prakse iz prethodnog članka može
poslužiti za ocjenu baznog iznosa svih njegovih primitaka, jer u sebi sadrži
trošak plaće radnika koji je u strukturi ukupnih troškova zastupljen s
određenim postotkom u odnosu na ukupan iznos naknade – element za ocjenu
primjerene plaće – kao npr. za opću medicinu cca. 18,18 % (I. bruto), odnosno
cca. 17,64 % za spec. opće medicine, cca. 17,61 % za zdravstvenu zaštitu
predškolske djece, cca. 17,64 % za zdravstvenu zaštitu žena cca. 15,25 % za
polivalentnu stomatološku zdravstvenu zaštitu, cca. 4,07 % za radnika VŠS u
laboratorijskoj djelatnosti, a cca. 3,69 % za radnika SSS u istoj djelatnosti
itd.

Ako HZZO rekalkulira cijenu – iznos »glavarine« ili
boda za elemente – parametre koji nisu ukalkulirani u izračun, prema
kalkulaciji za 1997.g., kako je navedeno u prethodnom stavku, kao što je npr.
trošak amortizacije, trošak za razvoj, trošak za investicijsko i tekuće
održavanje, trošak za pokriće eventualnog gubitka (rezerve), trošak za
bolovanje do 42 dana radnika tima, trošak za povećanje kalkulativnih plaća
radnika tima, za eksponiranost težim uvjetima rada, trošak za naknadu radnicima
s osnova naknada, potpora i nagrada u smislu članka 12. Pravilnika o porezu na
dohodak i dr., stranke će dodatkom ovom Kolektivnom ugovoru mijenjati odnose
udjela troška bruto plaće I. i II. u ukupnim troškovima rada tima/godina.

Članak 81.

Porezno razdoblje, na koje se poziva ovaj Kolektivni
ugovor, računa se prema propisima koji reguliraju porez na dohodak.

IzraČun
primjerene plaĆe za radnika koji obavlja djelatnost za poslodavca u
medicinsko-biokemijskom laboratoriju (MBL)

Članak 82.

Poslodavac koji obavlja djelatnost
medicinsko-biokemijskog laboratorija (u daljnjem tekstu: MBL) utvrđuje plaću
radniku primjenom mjerila i kriterija iz članka 76. i 77. ovoga Kolektivnog
ugovora (kalkulativni iznos plaće), da bi istu u obračunu za isplatu prilagodio
svojoj ekonomskoj snazi.

Ekonomska snaga poslodavca iz prethodnog stavka mjeri
se prosječnim iznosom »glavarine«/osiguranik, koji realizira poslodavac kao
ukupan prihod u poreznom razdoblju, za usporedbu, u odnosu na bazni iznos od
30,00 kn bruto/osiguranik.

Ako poslodavac realizira primitke iz različitih
osnova (pri­hod od HZZO-a/osiguranik + prihod od HZZO-a za djelatnost MBL-a
glede zdravstvene zaštite žena + prihod s naslova spe­cifične zdravstvene zaštite
+ prihod od drugih korisnika na slobodnom tržištu zdravstvenih usluga), tada
ukupan iznos svih primitaka/obračunsko razdoblje dijeli s brojem osiguranika
koji »pokriva« poslodavac, prema ugovoru sa HZZO-om, da bi dobio prosječni
iznos »glavarine« (ekonomska snaga poslodavca/porezno razdoblje). Dobiveni
prosječni iznos »glavarine« determinira obvezu poslodavca da obračunatu plaću
(članak 76. i 77. = kalkulativni iznos) prilagodi u obračunu za isplatu svojoj
ekonomskoj snazi, da bi ista u isplati imala – dobila karakter primjerene plaće
vrsti rada koju radnik obavlja.

S dobivenim koeficijentom odnosa prosječnog iznosa
»glavarine« iz prethodnog stavka i baznog iznosa »glavarine« iz stav­ka 2. ovog
članka, poslodavac množi kalkulativni iznos plaće, da bi u isplati dobio
primjereni iznos, koji je veći ili manji od kalkulativnog iznosa plaće.

Članak 83.

Ako poslodavac obavlja djelatnost MBL s većim brojem
zdravstvenih radnika u odnosu na kadrovski normativ, utvrđen općim aktom
HZZO-a, poslodavac može srazmjerno smanjiti plaće svim radnicima i obrnuto.
Smanjenje/povećanje plaće po tom osnovu, traje tako dugo dok poslodavac ne
izjednači broj zaposlenih zdravstvenih radnika s propisanim kadrovskim
normativom/MBL.

Elementi
za izraČun primjerene plaĆe u ljekarniČkoj djelatnosti

Članak 84.

U ljekarničkoj djelatnosti poslodavac utvrđuje iznos
plaće/radnik primjenom mjerila i kriterija iz članka 76. i 77. Kolektivnog
ugovora (kalkulativni iznos plaće).

Plaću iz prethodnog stavka poslodavac utvrđuje –
planira za porezno razdoblje, polazeći od količine i vrste usluga mjereno
parametrom broja bodova, koji mora izvršiti radnik, prema kad­rov­skom i
vremenskom normativu za usluge iz tzv. »Plave knjige«/godina i to: od 28.620
bodova VSS radnik, specijalist, 19.080 bodova VSS radnik, 13.928 bodova VŠS
radnik i 12.020 bodova SSS radnik.

Prosječna vrijednost boda iz prethodnog stavka
utvrđuje se tako da se od ukupnog prometa/ljekarna, odbiju troškovi kupnje
lijekova, medicinskih proizvoda i drugih roba s kojima trguje ljekarna, po
nabavnim cijenama sa svim zavisnim troškovima nabavke, a potom dobiveni iznos
podijeli s planiranim brojem bodova/godina ili kraće razdoblje, iz stavka 1.
ovog članka i to za ukupan broj zdravstvenih radnika/poslodavac, prema
odrađenim satima rada.

Dobivenu prosječnu vrijednost boda poslodavac
uspoređuje s iznosom bazne vrijednosti boda za usporedbu, a to je iznos od 6,10
kn/bod, kako je propisano općim aktom HZZO-a, računajući na dan 1. 11. 2003. g.

Kalkulativni iznos plaće radnika, poslodavac, koji
obavlja ljekarničku djelatnost, množi s koeficijentom odnosa prosječnog iznosa
boda iz stavka 3. ovog članka i baznog iznosa za usporedbu, iz prethodnog
stavka. Dobiveni iznos plaće za obračun glede isplate korigira iznos
kalkulativne plaće/radnik na više ili manje.

Iznos iz prethodnog stavka u obračunu za isplatu za
radnika poslodavca predstavlja iznos primjerene plaće vrsti rada radnika, koji
obavlja za poslodavca, u odnosu na ekonomsku snagu konkretnog poslodavca.

Elementi
za izraČun primjerene plaĆe za medicinsku sestru na radu kod poslodavca koji
obavlja poslove njege i rehabilitacije bolesnika u kuĆi

Članak 85.

U djelatnosti njege i rehabilitacije bolesnika u kući
za poslodavca – fizičku osobu, odnosno i u stacionaru, za pravnu osobu,
poslodavac utvrđuje iznos plaće/radnik primjenom mjerila i kriterija iz članka
76. i 77. Kolektivnog ugovora (kalkulativni iznos plaće).

Plaću
iz prethodnog stavka poslodavac utvrđuje – planira za porezno razdoblje,
polazeći od sljedećih parametara, da bi dobio prosječnu vrijednost boda:

• broj usluga/bodova, koji mora radnik izvršiti, prema kadrovskom i
vremenskom normativu usluge iz tzv. »Plave knjige«/godina 12.020 bodova SSS
radnik – medicinska sestra/godina,

• broja radnika, prema odrađenim satima rada.

Prosječnu
vrijednost boda iz prethodnog stavka utvrđuje poslodavac tako, da ukupni
prihod/poslodavac, utvrđen za porezno razdoblje ili drugo obračunsko razdoblje
unutar poreznog razdoblja, podijeli s planiranim brojem bodova/godina ili kraće
razdoblje, u smislu iz stavka 1. ovog članka, za ukupan broj zdravstvenih
radnika/poslodavac, prema odrađenim satima rada.

Dobivenu
prosječnu vrijednost boda poslodavac uspoređuje s iznosom bazne vrijednosti
boda za usporedbu, a to je iznos od 6,10 kn/bod, kako je propisano općim aktom
HZZO-a, računajući na dan 1. 11. 2003. g.

Kalkulativni
iznos plaće radnika, poslodavac, množi s koeficijentom odnosa prosječnog iznosa
boda iz stavka 3. ovog članka i baznog iznosa za usporedbu, iz prethodnog
stavka. Dobiveni iznos plaće za obračun isplate korigira iznos kalkulativne
plaće/radnik na više ili manje.

Iznos
iz prethodnog stavka u obračunu za isplatu za radnika poslodavca predstavlja
iznos primjerene plaće vrsti rada radnika, koji obavlja poslove za poslodavca,
pravnu osobu u djelatnosti njege i rehabilitacije bolesnika u kući i u
stacionaru.

Elementi
za izraČun primjerene plaĆe za ostale zdravstvene radnike privatne prakse, koji
su ukljuČeni u mreŽu osnovne zdravstvene djelatnosti

Članak
86.

Za ostale poslodavce koji realiziraju primitke iz ugovornog
odnosa sa HZZO-om sustavom drugih mjerila u odnosu na mjerila iz članka 79 –
85. ovog Kolektivnog ugovora, za ocjenu baznog iznosa svih primitaka za obračun
isplate plaće/radnik, u smislu odredbi nabrojenih članaka ovog Kolektivnog
ugovora, primjenjuju se mjerila iz tzv. »Plave knjige« i iz drugih općih akata
HZZO-a, koji su relevantni za kalkulacije cijena zdravstvenih usluga, za tog
zdravstvenog radnika, u smislu Zakona o zdravstvenom osiguranju, u odnosu na
kalkulativni iznos plaće/radnik utvrđen primjenom mjerila i kriterija iz članka
76. i 77. ovog Kolektivnog ugovora.

Članak
87.

Radnik
iz prethodnog članka ima pravo na plaću u manjem ili većem iznosu od iznosa
utvrđenog primjenom mjerila i kriterija iz članka 76. i 77. ovog Kolektivnog
ugovora, prema pravilima iz članka 86. ovog Kolektivnog ugovora.

PlaĆa
radnika na radu kod poslodavca koji nije ukljuČen u mreŽu osnovne zdravstvene
djelatnosti

Članak
88.

Poslodavac,
koji nije uključen u mrežu osnovne zdravstvene djelatnosti, tj. koji nije ugovorni
zdravstveni radnik privatne prakse (fizička ili pravna osoba) obračunava plaću
radniku prema mjerilima i kriterijima 76. i 77. ovoga Kolektivnog ugovora, a
njenu visinu za obračun u isplati prilagođava svojoj ekonomskoj snazi primjenom
istih ili sličnih mjerila, kako je propisano ovim Kolektivnim ugovorom, za
ugovornoga zdravstvenog radnika privatne prakse, glede izračuna primjerene
plaće u odnosu na kalkulativni iznos, prema djelatnosti poslodavca.

Objava
podataka za izraČun primjerene plaĆe

Članak 89.

Podatke za primjenu odredbi ovoga Kolektivnog ugovora
glede utvrđivanja baznog iznosa za ocjenu ekonomske snage poslodavca, radi
izračuna obračuna plaće za isplatu radniku (iznos »glavarine« za tim/standard,
samo »glavarine«, boda i sl.) objav­ljuje Udruga u časopisu »Privatna praksa u
zdravstvu«.

IzraČun
plaĆe radniku koji pored poslova radnog mjesta obavlja i poslove
rukovoĐenja  po ugovoru o sluŽbi

Članak 90.

Ravnatelj zdravstvene ustanove ili direktor trgovačkog
društva ili drugi radnik zdravstvene ustanove, trgovačkog društva koji pored
poslova radnog mjesta koje obavlja po ugovoru o radu obnaša i posebne dužnosti
(šef odjela, voditelj ljekarne, laboratorija i td.), ostvaruje plaću primjenom
mjerila i kriterija iz ovog Kolektivnog ugovora za radno mjesto iz ugovora o
radu (npr. liječnik specijalist, farmaceut itd.), srazmjerno vremenu obav­ljanja
tih poslova u okviru punoga radnog vremena (PRV) i plaću za obnašanje posebnih
dužnosti, odnosno za posebna ovlaštenja u procesu rada (šef odsjeka, odjela,
pomoćnik ravnatelja – direktora i sl.) sukladno dogovoru s osnivačima, a
legalizirano ugovorom o službi.

Bazni iznos svih primitaka koji služi za ocjenu
ekonomske snage zdravstvene ustanove – trgovačkog društva u privatnom
vlasništvu – poslodavca, u smislu odredbi ovog Kolektivnog ugovora utvrđuje
zdravstvena ustanova, trgovačkog društvo – poslodavac svojim financijskim
planom za svako radilište – tim ili sl. (ambulanta, dijagnostički laboratorij,
itd.).

Isplata
akontacije plaĆe

Članak 91.

Radnik u privatnoj praksi Hrvatske tijekom poreznog
razdoblja ostvaruje akontaciju plaće.

Ako se tijekom godine promjene parametri za izračun
primjerene plaće radniku prema odredbama ovog Kolektivnog ugovora, poslodavac
posebnim rješenjem jednom ili više puta godiš­nje, zavisno o veličini promjena
parametara, obavlja obračun plaće radniku u odnosu na obračunate i isplaćene
akontacije.

Isplata
plaĆe radniku – vlasniku ustanove – trgovaČkog druŠtva

Članak 92.

Ako za poslodavca – pravnu osobu obavlja poslove
radnika vlasnik ili suvlasnik pravne osobe, na radnom mjestu primjerenom
njegovom zanimanju, te je po tom osnovu osiguran, poslodavac za njega
vlasnika/suvlasnika utvrđuje plaću sam ili u dogovoru s drugim vlasnicima i to
najmanje u iznosu koji je propisan posebnim zakonom, kao iznos osnovice za
obračun doprinosa za obvezna osiguranja, za poduzetničku plaću.

PlaĆe
pripravnika i specijalizanata

Članak
93.

 Radniku – pripravniku, koji se osposobljava
za samostalni rad pripada plaća, odnosno naknada plaće utvrđena prema mjerilima
iz članka 76. i 77. ovog Kolektivnog ugovora, svedeno na 30% utvrđenog iznosa.

Radniku
– specijalizantu, za vrijeme svladavanja programa specijalizacije edukacijom u
zdravstvenoj ustanovi/ustanovama i/ili trgovačkom društvu u kojoj/ima provodi
program specijalizacije, pripada naknada plaće utvrđena primjenom mjerila i
kriterija iz članka 76. i 77. ovog Kolektivnog ugovora, svedeno na 30%
utvrđenog iznosa.

Za
vrijeme rada za poslodavca u tijeku specijalizacije, specijalizant ostvaruje
pravo na plaću prema mjerilima i kriterijima iz članka 76. i 77. ovog
Kolektivnog ugovora svedeno na najmanje 50% utvrđenog iznosa.

Prava
pripravnika volontera

Članak
94.

Pripravnik
volonter je zdravstveni radnik koji je zaključio ugovor o volontiranju s
poslodavcem.

Volonter
ima pravo na mirovinsko i zdravstveno osiguranje te osiguranje od ozljede na
radu i profesionalne bolesti na teret poslodavca, prema uvjetima kako je
propisano posebnim zakonom o obveznim osiguranjima.

Pravo
na veĆu plaĆu radnika ako tako odluČi poslodavac

Članak
95.

Radnik
ima pravo na pripadajuću plaću utvrđenu prema odredbama glave IV. ovog
Kolektivnog ugovora i više od toga, ako tako odluči poslodavac.

Pravo
radnika odnosno obveza poslodavca uruČiti radniku obraČun isplaĆene plaĆe,
naknade plaĆe i otpremnine

Članak
96.

Prilikom obračuna za isplatu plaće, naknade plaće i
otpremnine, poslodavac je dužan radniku uručiti obračun iz kojeg je vidljivo
kako je utvrđen iznos plaće, naknade plaće i otpremnine.

Obračun iz prethodnog stavka ima snagu ovršne isprave
u sudskom postupku.

Periodske
poviŠice

Članak
97.

Primjerena plaća radnika utvrđena na način kako je
propisano glavom IV. ovoga Kolektivnog ugovora, povećava se za 0,5% za svaku
navršenu godinu radnog staža radnika na radu kod istog poslodavca.

Periodsku povišicu plaće radnik stječe od sljedećeg
1. u mjesecu u odnosu na dan/mjesec, kada je navršio potreban broj godina
radnog staža za prvu ili sljedeću periodsku povišicu.

Poslodavac može odlučiti da radniku prizna pravo na
period­sku povišicu za njegov ukupni radni staž, kao pravo iz minulog rada, tj.
za rad radnika kod drugog/ih poslodavca/aca.

DeŽurstvo

Članak 98.

Ako poslodavac naredi radniku dežurstvo, kao poseban
oblik rada, obvezan je radniku utvrditi pravo na plaću za taj oblik rada.

Naknadu za dežurstvo radnika poslodavac utvrđuje u
paušal­nom iznosu i to:

1) za dežurstvo radnim danom:

2) radnim danom pred neradni dan (blagdani, po članku
3. Zakona.... »Narodne novine«, br. 33/96.) i nedjeljom

3) blagdanom (iz članka 1. Zakona ... »Narodne
novine«, br. 33/96).

Paušalni iznos naknade ovisi:

– o trajanju dežurstva,

– o procjeni rada/prema zanimanju/radnik koje se
obavlja u dežurstvu, mjereno satima,

– procjeni obvezne prisutnosti u dežurstvu u odnosu na
ukupno trajanje dežurstva.

Paušalni iznos naknade iz stavka 2. ovog članka
povećava se za:

– 20 % za dežurstvo pod 2., a

– 30 % za dežurstvo pod 3.

Nakon odrađenog dežurstva nedjeljom i blagdanom
radnik ima pravo na jedan plaćeni slobodan dan.

Raspored dežurstva utvrđuje poslodavac svojim
rješenjem za mjesec dana unaprijed, kako bi radnik mogao planirati svoje osobne
i obiteljske obveze, a iznimno za kraće razdoblje, ako je poslodavac utjecajem
drugih čimbenika, doveden u takvo stanje (obveza izvršenja rasporeda dežurstva
doma zdravlja, grada, općine i sl.).

VeĆi
iznos deŽurstva

Članak 99.

Ako poslodavac naređuje dežurstvo svom radniku po
rasporedu doma zdravlja ili hitne pomoći ili jedinice lokalne samouprave, jer
ga na to obvezuje primjena ugovora o provođenju primarne zdravstvene zaštite za
djelatnost koju obavlja prema HZZO-u, pa realizira veće iznose naknade za
obavljeno dežurstvo svog radnika, jer je isto obračunato primjenom drugih,
povoljnijih mjerila za obračun, u odnosu na mjerila prema prethodnom članku
ovoga Kolektivnog ugovora, radnik ostvaruje naknadu za dežurstvo u tom – većem
iznosu.

DeŽurstvo
specijalizanta

Članak 100.

Ako specijalizant obavlja dežurstvo u zdravstvenoj ustanovi
gdje provodi program specijalizacije, pravo na naknadu s tog naslova ostvaruje
u toj ustanovi i na njen teret.

Naknadu za dežurstvo obračunava i isplaćuje
poslodavac one zdravstvene ustanove u kojoj radnik obavlja poslove na spe­cijalističkoj
edukaciji i koji je rješenjem naredio dežurstvo specijalizantu, ili njegov
poslodavac, ako je zdravstvena ustanova – nastavna baza uplatila poslodavcu
naknadu za dežurstvo, koje je obavio njegov specijalizant u toj ustanovi.

Pripravnost

Članak 101.

Ako
poslodavac naredi radniku da u svoje slobodno vrijeme bude na dispoziciji
poslodavcu, tj. u stanju pripravnosti, prema obilježjima iz Zakona, kako bi na
poziv mogao intervenirati u obavljanju poslova svog radnog mjesta u
prostorijama rada ili na drugom mjestu, radnik ima pravo na naknadu za
pripravnost koja mu je naređena kao poseban oblik rada.

Naknadu za pripravnost obračunava poslodavac od
iznosa nadoknade obračunate za dežurstvo, ovisno o tome za koji dan je radnik
po rasporedu u stanju pripravnosti i to:

a) za standardnu pripravnost                                      20%,
iznosa za dežurstvo, a

b) za pripravnost glede moguće intervencije u
stanu bolesnika koji je udaljen od mjesta
stanovanja radnika više od 20 km cestovne
udaljenosti                                                            30%,
iznosa za dežurstvo

Članak 102.

Pripravnost radnim danom traje 16 sati, a nedjeljom i
blagdanom 24 sata.

Raspored stanja pripravnosti radnika utvrđuje
poslodavac svojim rješenjem za mjesec dana unaprijed, a iznimno za kraće
razdoblje.

Članak 103.

Ako poslodavac naredi radniku pripravnost po
rasporedu doma zdravlja ili županije, grada, općine i sl., izvršavajući
preuzetu obvezu iz ugovora, radnik ima pravo na naknadu plaće za pripravnost u
iznosu koji je poslodavac obračunao naručitelju pripravnosti, ali ne u manjem
iznosu u odnosu na obračunati iznos prema odredbama prethodnog članka ovoga
Kolektivnog ugovora.

Rad
po pozivu

Članak 104.

Rad po pozivu je poseban oblik rada kada radnik ne
mora biti nazočan u prostorijama poslodavca, ali se mora odazvati na poziv radi
obavljanja djelatnosti u tom prostoru.

Ako se ispune pretpostavke iz prethodnog stavka,
radnik ima pravo na naknadu za obavljeni rad, zavisno od:

– vremena provedenog na radu za obavljanje usluga
obav­ljenih po pozivu,

– dana, kada je obavljen rad, u odnosu na dane u
tjednu, prema podjeli iz članka 98. stavak 2. ovoga Kolektivnog ugovora:

• i to tako da se broj sati rada množi sa prosječnom vrijednosti
sata rada radnika iz njegove prosječne plaće obračunate i isplaćene u
prethodnom mjesecu njegovog rada,

• uvećane za isti % kako je navedeno
u članku 106. ovoga Kolektivnog ugovora, prema opisanim uvjetima rada.

Pravni
status obraČunate i isplaĆene naknade za deŽurstvo, pripravnost i rad po pozivu

Članak
105.

Obračunata
naknada za dežurstvo, pripravnost i za rad po pozivu pribraja se obračunatoj
plaći radnika/mjesec za isplatu i slijedi pravnu sudbinu plaće glede
ostvarivanja prava radnika iz svih vrsta osiguranja.

PoveĆanje
plaĆe radniku

Članak
106.

 Plaća radnika utvrđena ovim Kolektivnim
ugovorom uvećat će se za najmanje:

–  za rad
noću                                                             15%

–  za
prekovremeni rad                                               15%

–  za rad
nedjeljom                                                     10%

–  za rad
u smjenskom radu u drugoj
smjeni ili dvokratni rad s prekidom
dužim od 1 sat
5%

Noćnim
radom smatra se rad u vremenu između 22 sata tekućeg i 6 sati idućeg dana.

Naknade
iz stavka 1. ovoga članka međusobno se ne isklju­čuju.

Poslodavac
može svojim rješenjem za kraće ili duže vremensko razdoblje rada radnika
utvrditi radniku povećanje plaće iz stavka 1. i u većem postotku.

Članak
107.

Za rad
u dane blagdana i neradnih dana utvrđenih Zako­nom....(»Narodne novine«, br.
33/96) te za rad na Uskrs, radnik ima pravo na naknadu plaće uvećanu za
najmanje 120%.

PlaĆa
za rad u drugom mjestu

Članak 108.

Radniku, koji je po rješenju ministra zdravstva
upućen na rad u zdravstvenu ustanovu izvan mjesta rada radnika koje je označeno
u ugovoru o radu, utvrdit će se plaća za takav rad prema rješenju ministra, a
ne može biti manja od plaće obračunate prema mjerilima iz ovoga Kolektivnog
ugovora.

Obračun i isplatu plaće radniku u smislu odredbi
prethodnog stavka obavlja poslodavac.

Za vrijeme rada u drugoj zdravstvenoj ustanovi, kako
je navedeno u stavku 1. ovog članka radnik ima pravo i na smještaj, prehranu,
troškove prijevoza i druge izdatke sukladno rješenju ministra zdravstva na
teret ustanove u kojoj obavlja rad po rasporedu.

Rokovi za isplatu plaĆe

Članak 109.

Plaća se isplaćuje u pravilu jednom mjesečno za
prethodni mjesec.

Kada se plaća isplaćuje jednom mjesečno, razmak
između dvije isplate u pravilu ne smije biti dulji od 30 dana, a iznimno
najdulje do 40 dana, s tim da se kod sljedeće isplate nadoknadi poremećena
dinamika.

Kad se plaća isplaćuje dva puta mjesečno, prvi dio ne
može iznositi manje od 50% pripadajuće mjesečne plaće radnika i isplaćuje se
najkasnije posljednjeg dana u mjesecu za koji se obavlja isplata. Drugi dio
plaće isplaćuje poslodavac radniku u pravilu do15-og, a iznimno do 20-og dana u
mjesecu za prethodni mjesec.

Poslodavac koji na dan dospjelosti ne isplati plaću,
naknadu plaće ili otpremninu ili ju ne isplati u cijelosti, dužan je do kraja
mjeseca u kojem je dospjela isplata plaće, naknada plaće ili otpremnine,
uručiti radniku obračun iznosa koji je bio dužan isplatiti. Takav obračun ima
snagu vjerodostojne isprave.

Uplata
Članarine Sindikatu na teret plaĆe radnika

Članak
110.

Na teret
plaće radnika poslodavac obustavlja iznos članarine u korist Sindikata
zaposlenika na radu kod poslodavaca u privatnoj praksi Hrvatske i uplaćuje na
propisani žiroračun u roku od 3 dana, računajući od dana isplate plaće radniku.

Isplata
najniŽe plaĆe

Članak 111.

Za vrijeme zastoja u poslu ili bilo kojih poremećaja,
koji utječu na obim poslovanja poslodavca, što se odražava na pad prometa
poslodavca, pa poslodavac ne može pokriti zavisne troškove poslovanja/mjesec
ili dulje razdoblje ili zbog velikog rasta troškova poslovanja, koje poslodavac
nije pokrio/mogao pokriti većim odgovarajućim prihodom, rasta troškova, koji su
uzrokovani drugim razlozima objektivne prirode ili subjektivnim razlozima bilo
poslodavca ili samog radnika, radnik ima pravo na plaću obračunatu primjenom
mjerila i kriterija iz ovog Kolektivnog ugovora, koja može biti i manja od
plaće utvrđene za radnika prethodnim rješenjem i to samo za razdoblje zastoja u
poslu, te ne može biti manja od najniže plaće.

Najniža plaća, u smislu odredbi prethodnog stavka je
plaća koja je jednaka iznosu najniže osnovice za obračun obveznih doprinosa i
jednaka je za sve radnike poslodavca.

PlaĆa
= poslovna tajna

Članak
112.

Visina plaće/radnik u privatnoj praksi Hrvatske
smatra se poslovnom tajnom.

 Zbog kršenja
poslovne tajne iz prethodne stavke ovog članka, poslodavac može s radnikom
raskinuti ugovor o radu na njegovu štetu, primjenjujući institut izvanrednog
otkaza.

**2.
Naknada plaće**

Članak 113.

Radnik ima pravo na naknadu plaće kada ne radi zbog:

– godišnjeg odmora

– plaćenog dopusta,

– državnih blagdana i neradnih dana utvrđenih
zakonom,

– obrazovanja, prekvalifikacije i stručnog
osposobljavanja na koje je upućen od strane poslodavca,

– obrazovanja za potrebe sindikalne aktivnosti

– drugih slučajeva utvrđenih zakonom.

Za vrijeme kada radnik ne radi, kako je navedeno u
prethodnom stavku ovog članka, radnik ima pravo na naknadu plaće u visini
njegove prosječne mjesečne plaće isplaćene u prethodna tri mjeseca, srazmjerno
vremenu odsustvovanja sa rada, prema posebnom rješenju poslodavca.

Članak
114.

Za vrijeme obustave obavljanja djelatnosti poslodavca
(članak 150. Zakona) , kada se radnik nalazi na tzv. čekanju za nastavak rada,
radnik ima pravo na naknadu plaće u iznosu najniže plaće.

Naknada
plaĆe zbog bolovanja

Članak 115.

Ako je radnik odsutan s rada zbog bolovanja do 42
dana i isplata naknade tereti sredstva poslodavca, pripada mu naknada plaće:

a) 70% od osnovice ako bolovanje traje do 6 dana,

b) 75% ako bolovanje traje do 30 dana u kontinuitetu,

c) 80% ako bolovanje traje 42 dana u kontinuitetu.

Osnovicu čini iznos prosječno isplaćene plaće po
radniku/mjesec ostvarene u prethodna 3 mjeseca, računajući na dan nastupa
bolovanja.

**3.
Pravo radnika na isplatu godišnje nagrade**

Članak 116.

Poslodavac će isplatiti radnicima godišnju nagradu u
visini najniže plaće iz članka 111. ovog Kolektivnog ugovora, uz uvjet da nije
poslovao s gubitkom.

Obveznik plaćanja poreza iz dohotka posluje s
»gubitkom« ako ostvareni neto dohodak za pokriće troškova života poreznog
obveznika evidentiran u poreznoj prijavi (u grupnoj praksi zbir poreznih
prijava suvlasnika) nije ostvaren u visini koja se dobije množenjem iznosa
prosječne neto isplaćene plaće radnika u djelatnosti zdravstva/godinu za
prethodnu godinu s koeficijentom 2,5. Ako je vidljivo da je poslodavac nakon
izvedene računske operacije realizirao veći neto dohodak, koji je dovoljan za
isplatu godišnje nagrade radniku, tada ne posluje s »gubitkom« i u obvezi je
isplatiti 13. plaću radniku/radnicima u iznosu kako je navedeno u stavku 1. ili
srazmjerno manje, ako preostali iznos ne dozvoljava isplatu punog iznosa 13.
plaće ili pak srazmjerno više.

Poslodavac, obveznik plaćanja poreza iz dobiti
posluje s »gubitkom«, ako godišnji iznos bruto plaće/radnik u djelatnosti
zdravstva RH (objava: Izvješće Državnog zavoda za statistiku) pomnoži sa
koeficijentom 2,5 za sebe ili za sebe i za ostale suvlasnike (za grupnu
privatnu praksu, ako su radnici), da bi dobio izvedeni godišnji iznos bruto
plaće za »isplatu« vlasniku – suvlasniku (prvi bruto). Od dobivenog iznosa
odbija se iznos isplaćene bruto plaće za vlasnika/vlasnike (prvi bruto).
Ocjena, da li je poslodavac ostvario »gubitak« u poslovanju dobije se ako
dobiveni iznos razlike dobiti nakon oporezivanja daje razliku do pozitivne »0«.
Ako se tada i nakon toga iskaže razlika neto dobiti, poslodavac/ci ne posluju s
»gubitkom« i u obvezi je/su isplatiti 13. plaću radniku (prvi bruto) u iznosu
iz stavka 1. ovog članka ili srazmjerno manje odnosno više, zavisno od ostatka
tako izvedene neto dobiti poslodavca (iz neto dobiti isplaćuje se 13. plaća
radniku i doprinosi »na« plaću).

Članak 117.

Pravo iz prethodnog članka radnik ostvaruje na osnovi
posebnog rješenja poslodavca.

Isplatu godišnje nagrade radnik ostvaruje do kraja
travnja tekuće godine, za prethodnu godinu, nakon što poslodavac saldira ukupni
rezultat poslovanja, mjeren veličinama iz prethodnog članka ovog Kolektivnog
ugovora.

V.
OSTALA MATERIJALNA PRAVA RADNIKA

ZajedniČke
odredbe za ostvarenje prava radnika na naknade za materijalna prava iz rada i
po osnovi rada

Članak
118.

Riječi
ili sklop riječi u razradi materije ove glave, imaju sljedeće pojmovno pravno
značenje:

*• osnovica* je novčani iznos određen
Pravilnikom o porezu na dohodak/osnov, na kojeg se u isplati, temeljem Zakona o
porezu na dohodak ne obračunavaju doprinosi i porez;

*•  isti poslodavac* je poslodavac radniku, prema odredbama ovoga
Kolektivnog ugovora, tj. poslodavac s kojim je radnik sklopio ugovor o radu,
odnosno poslodavac na kojeg je posebnim ugovorom prenijet ugovor o radu u
smislu članka 129. ZOR-a.

Otpremnina
radniku prilikom odlaska u mirovinu

Članak
119.

Radniku koji odlazi u mirovinu pripada pravo na
otpremninu prema uvjetima iz ovoga Kolektivnog ugovora u iznosu do visine
osnovice.

Iznos za isplatu otpremnine radniku iz prethodnog
stavka uvjetovan je njegovim brojem godina rada za istog poslodavca, računajući
do dana odlaska u mirovinu.

Radnik iz stavka 1. ovog članka ostvaruje pravo na
otpremninu najmanje u iznosu koji se dobije primjenom 2,85% na iznos osnovice,
za svaku godinu rada radnika za istog poslodavca, a najviše do iznosa osnovice.

Poslodavac može odlučiti da radniku isplati i veći
iznos otpremnine, od pripadajućeg iznosa prema obračunu iz prethodnog stavka.

Ako poslodavac odluči da radniku isplati otpremninu u
većem iznosu od iznosa osnovice, razlika za isplatu u obračunu slijedi pravnu
sudbinu obračuna plaće radnika.

PomoĆ
radniku ili njegovoj obitelji

Članak
120.

Radnik
ili njegova obitelj ima/ju pravo na pomoć do visine osnovice, na osnovi
rješenja poslodavca u slučaju:

a)
smrti radnika

b)
smrti supružnika, djeteta i roditelja u skrbi

c)
nastanka teške invalidnosti radnika

d)
bolovanja dužeg od 90 dana (jednom godišnje).

a)
za smrt radnika

Članak
121.

Obitelj
umrlog radnika ima pravo na pomoć najmanje u visini osnovice.

b)
za smrt bračnog druga

Članak
122.

Radnik
u slučaju smrti bračnog druga ima pravo na pomoć u visini od najmanje 50% od
osnovice.

i
djeteta i/ili roditelja

Članak
123.

Radnik
u slučaju smrti djeteta ili roditelja u skrbi ima pravo na pomoć u visini od
najmanje 25% od osnovice.

c)
invalidnosti radnika

Članak 124.

Radniku,
zbog svoje invalidnosti ima pravo na pomoć u visini od najmanje 30% od
osnovice.

Smatra
se da je kod radnika nastupila invalidnost, ako mu je nadležno tijelo
mirovinskog osiguranja utvrdilo stupanj njegove tjelesne invalidnosti najmanje
70%, prema Zakonu o listi tjelesnih oštećenja.

d) bolovanja radnika

Članak 125.

Radnik u
slučaju bolovanja koje traje duže od 90 dana ima pravo na pomoć jednom godišnje
u visini od najmanje 10% od osnovice.

TroŠkovi
sluŽbenog putovanja

Članak
126.

Kada je radnik upućen na službeno putovanje u zemlji,
ima pravo na nadoknadu prijevoznih troškova, troškova noćenja i dnev­nica, sve
u visini iznosa osnovice/osnov.

Naknada troškova i dnevnica za službena putovanja u
inozemstvo utvrđuju se na način kako je to regulirano za tijela državne vlasti.

Naknadu za službeno putovanje ostvaruje radnik na
osnovi izdanog putnog naloga od strane poslodavca.

Terenski
dodatak

Članak 127.

Za vrijeme rada izvan sjedišta rada poslodavca i
izvan mjesta stalnog boravka radnika, radnik ima pravo na terenski dodatak za
pokrivanje povećanih troškova zbog boravka na terenu, do visine osnovice.

Visina terenskog dodatka ovisi o tome jesu li radniku
osigurani smještaj, prehrana i drugi uvjeti boravka na terenu.

Dnevnica i terenski dodatak međusobno se isključuju.

Terenski dodatak isplaćuje se unaprijed, najkasnije
posljednji radni dan u mjesecu za idući mjesec na osnovi rješenja poslodavca.

Naknada za odvojeni Život

Članak 128.

Radnici na specijalizaciji, užoj specijalizaciji i
radnici koje je poslodavac uputio na poslijediplomski studij, a sve u
kontinuiranom trajanju od 30 dana i više izvan mjesta stalnog boravka,
ostvaruju pravo na naknadu za odvojeni život do visine osnovice.

Naknada za odvojeni život isključuje terenski
dodatak.

Naknada
troŠkova prijevoza na posao
i s posla

Članak 129.

Ako
radnik za dolazak na posao i povratak s posla koristi sredstva prijevoza, ima
pravo na naknadu troškova.

Radnik
ima pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i s posla i to samo ako se
koristi sredstvima mjesnoga javnog prijevoza u visini osnovice.

Radnik ima pravo na naknadu troškova prijevoza na
posao i s posla međumjesnim javnim prijevozom u visini stvarnih izdataka, u
visini osnovice.

Ako radnik mora sa stanice međumjesnoga javnog
prijevoza koristiti i mjesni prijevoz, stvarni izdaci utvrđuju se u visini
troškova mjesnog i međumjesnog javnog prijevoza.

Naknada troškova prijevoza iz stavka 1., 2. i 3.
ovoga članka isplaćuje se radniku zajedno sa plaćom.

KoriŠtenje
privatnog automobila u sluŽbene svrhe

 Članak 130.

Ako je
radniku odobreno korištenje privatnog automobila u službene svrhe, nadoknadit
će mu se troškovi u visini 30% od osnovice po prijeđenom kilometru.

Izvješće
radnika mora sadržavati podatke koji ukazuju da je radnik stvarno obavljao
poslove službenog karaktera, relacije vožnje i broj stvarno prijeđenih km.

Isplatu
naknade odobrava poslodavac na istom ili posebnom aktu.

Isplata
jubilarne nagrade

Članak 131.

Radnik ima pravo na isplatu jubilarne nagrade za
ukupno navršenih 10, 15, 20, 25, 30, 35 i 40 godina radnog staža ostvaren kod
istog poslodavca i to najmanje 30 % iznosa osnovice/jubilarni broj godina.

Rješenjem, kojim poslodavac odobrava isplatu,
utvrđuje istovremeno i broj ukupno navršenih godina radnog staža radnika na
radu za istog poslodavca, računajući do 31. 12. tekuće godine, nezavisno kada
poslodavac obavlja isplatu jubilarne nagrade.

Istim rješenjem poslodavac može utvrditi i veći
postotak za isplatu jubilarne nagrade u odnosu postotak iz stavka 1. ovog
članka, a najviše do 100 % iznosa osnovice. Ako poslodavac odluči isplatiti
veći iznos nagrade od osnovice, razlika za isplatu slijedi pravnu sudbinu
obračuna plaće radnika.

Isplata
pomoĆi za kupnju poklona djetetu

Članak
132.

Radniku,
roditelju djeteta za koje je nositelj zdravstvenog osiguranja, poslodavac će
isplatiti jednom godišnje sredstva za poklon djetetu mlađem od 15 godina
starosti u visini najmanje od 6,66% od osnovice, za svaku godinu života
djeteta, najviše do iznosa osnovice.

Rješenjem,
poslodavac utvrđuje visinu iznosa za poklon djetetu. Istim rješenjem poslodavac
može odobriti isplatu za poklon djetetu koji nije nositelj zdravstvenog
osiguranja djeteta.

PomoĆ
radniku za Štete izazvane elementarnim nepogodama

Članak
133.

Radnik
koji je pretrpio štete na svojoj imovini zbog elementarne nepogode može
ostvariti pomoć za otklon šteta, prema mogućnosti poslodavca u odnosu na visinu
procijenjene štete.

Poslodavac
posebnim rješenjem odlučuje da li će ili ne participirati u otklonu štetnih
posljedica na imovini radnika.

Isplata
»boŽIĆnice« ili regresa za godiŠnji odmor

Članak
134.

Radnik
ima pravo na isplatu tzv. »božićnice« ili regres za korištenje godišnjeg odmora
u visini najmanje 2,85% od osnovice, obračunato za svaku godinu rada za istog
poslodavca, u svakoj kalendarskoj godini rada.

Posebnim
rješenjem poslodavac utvrđuje iznos »božićnice« ili regresa u svakoj godini
rada radnika, do iznosa kako je utvrđeno u prethodnom stavku ili više od toga,
do iznosa osnovice. Ako poslodavac odluči isplatiti veći iznos za navedeni
osnov, razlika od iznosa osnovice do isplaćenog iznosa, u isplati slijedi
pravnu sudbinu obračuna plaće radnika.

Prava
radnika izvrŠava poslodavac posebnim rjeŠenjem

Članak
135.

Poslodavac
posebnim rješenjem izvršava prava radnika utemeljena ovom glavom Kolektivnog
ugovora.

Ako
poslodavac utvrdi isplatu za pojedino pravo u većem iznosu od osnovice, razlika
većeg iznosa za isplatu, slijedi u obračunu za isplatu pravnu sudbinu plaće
radnika.

VI.
PRESTANAK UGOVORA O RADU

Članak
136.

Ugovor
o radu sklopljen između poslodavca i radnika prestaje na način kako je
propisano člankom 103. Zakona o radu.

Otkaz
ugovora o radu

1.
za poslodavca koji zapošljava 20 i manje od 20 radnika

Članak
137.

Poslodavac
može otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni otkazni rok (redoviti
otkaz) ako za to ima opravdani razlog u smislu članka 106. stavak 1. ZOR-a, tj.
u slučaju:

a)
prestanka potrebe za obavljanjem određenog posla zbog gospodarskih, tehničkih
ili organizacijskih razloga (poslovno uvjetovani otkaz),

b) ako
radnik nije u mogućnosti uredno izvršavati svoje obveze iz radnog odnosa, zbog
određenih trajnih osobina ili sposobnosti (osobno uvjetovani otkaz) ili

c) ako
radnik krši obveze iz radnog odnosa (otkaz uvjetovan skrivljenim ponašanjem
radnika).

Članak
138.

Radnik
može otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni otkazni rok ne navodeći
za to razlog.

2.
za poslodavca koji zapošljava 21 i više od 21 radnika

Članak
139.

Poslodavac
koji zapošljava 21 i više radnika može otkazati ugovor o radu iz istih razloga,
kako je navedeno za poslodavca pod 1., uz posebne uvjete kako je propisano
člankom 106. st. 2. – 4. ZOR-a.

3.
zajedničke odredbe

Članak 140.

Odluku o otkazu ugovora o radu poslodavac dostavlja
radniku u pisanom obliku.

U odluci iz prethodnog stavka poslodavac mora navesti
i obrazložiti razloge otkaza.

Otkazni rok ugovora o radu, teče od dana dostave
odluke o otkazu radniku.

U sudskom postupku poslodavac mora dokazati
postojanje razloga za otkaz.

Pojam dostave smatra se dan kada je radnik primio
otkaz ugovora o radu.

Tijek
otkaznog roka

Članak 141.

Otkazni rok ne teče, ako je na dan donošenja odluke o
otkazu radnica trudna, ili koristi porodni dopust ili koristi dopust za njegu
djeteta s težim smetnjama u razvoju ili koristi pravo na rad sa skraćenim
radnim vremenom roditelja, odnosno posvojitelja ili je radnik na bolovanju i
sl. sve kako je navedeno u članku 111. stavak 5. ZOR-a.

Ako poslodavac daje otkaz ugovora o radu radnici u
uvjerenju da nije trudna u vrijeme dostave odluke, radnica, da bi istakla
prigovor promašene pasivne legitimacije, mora u roku od 15 dana, od dana
dostave otkaza ugovora o radu, obavijestiti poslodavca o svojoj trudnoći uz
prezentaciju odgovarajuće potvrde ovlaštenog liječnika.

Nabrojene okolnosti u stavku 1. ovog članka ne
sprečavaju prestanak ugovora o radu sklopljenog na određeno vrijeme, istekom
vremena na koje je sklopljen.

Neposredni
naČin dostave

Članak
142.

U slučaju neposredne dostave odluke o otkazu, radnik
svojim potpisom potvrđuje na samoj odluci prijem odluke, uz naznaku dana,
mjeseca i godine prijema.

Ako radnik odbije dostavu odluke, na opisani način
kako je navedeno u prethodnom stavku, poslodavac tu činjenicu registrira
zabilježbom na samoj odluci. Ako su činu dostave odluke bile nazočne druge
osobe, u zabilježbi poslodavac navodi i njihova imena i prezimena, te njihov
status i njihov odnos prema poslo­dav­cu. Dostava odluke o otkazu ugovora o
radu na opisani način je pravovaljana, ako je poslodavac javno obznanio predmet
sadržaja odluke, koju pokušava uručiti radniku (npr. navesti da mu uručuje
otkaz ugovora o radu).

Posredni
naČin dostave

Članak
143.

Ako se
poslodavac odluči na posrednu dostavu odluke o otkazu ugovora o radu, tada
odluku dostavlja na adresu radnika preporučenom poštom s povratnicom ili
posebnom kurirskom dostavom.

 Dan dostave odluke o otkazu Ugovora o radu
radniku, na opisani način u prethodnom stavku, smatra se danom prijema pošiljke
od strane radnika, kako je potvrđeno na povratnici ili knjizi – dokumentu
dostave i to s njegovim potpisom ili potpisom njegove ovlaštene osobe.

Članak
144.

Ugovoreni
ili propisani otkazni rok otkaza ugovora o radu radniku teče od dana dostave
otkaza, kako je navedeno u prethodnom članku.

Radniku,
koji je u tijeku korištenja prava iz članka 111. stavak 5. ZOR-a i kojem je u
tom vremenu dostavljen otkaz ugovora o radu, na propisani način, otkazni rok
teče od dana koji se nadovezuje na zadnji dan korištenja navedenog prava.

Članak
145.

Radniku,
kojem je uručen otkaz ugovora o radu, a on nije u tijeku korištenja jednog od
prava navedenih u članka 111. stavak 5. ZOR-a, prestaje ugovor o radu danom
isteka otkaznog roka, s tim, da naknadno stečeno pravo prema opisu iz istog
članka ZOR-a radnik ostvaruje prema propisima koji reguliraju ostvarenje
tih/tog prava, bilo na teret poslodavca ili HZZO-a ili MO ili ..... (na primjer
prava iz zdravstvenog osiguranja i sl.).

Dokazivanje
opravdanog otkaza

Članak
146.

Poslodavac
koji otkazuje ugovor o radu, mora dokazati postojanje opravdanog razloga za
otkaz.

Poslodavac
koji je zbog gospodarskih, tehničkih ili organizacijskih razloga otkazao
radniku – poslovno uvjetovani otkaz, ne smije 6 mjeseci na istim poslovima
zaposliti drugog radnika.

Otkaz
ugovora poslodavcu

Članak
147.

Radnik
može poslodavcu otkazati ugovor o radu uz propisani ili ugovoreni otkazni rok,
ne navodeći za to razlog/e.

4.
Otkaz ugovora o radu uvjetovan skrivljenim ponašanjem radnika

Članak
148.

Poslodavac
naveden pod 1. i 2. ove glave Kolektivnog ugovora može otkazati radniku ugovor
o radu za učinjene tzv. lakše povrede radnih obveza, ili tzv. otkaz uvjetovan
skrivljenim ponašanjem radnika (redoviti otkaz ugovora o radu), ako:

1. radnik učestalo zakašnjava na posao,

2. radnik učestalo napušta sjedište rada poslodavca
prije isteka propisanoga radnog vremena,

3. radnik napušta radno mjesto tijekom radnog vremena
bez odobrenja ili iz neopravdanih razloga,

4. ako se neuljudno ponaša prema kolegama radnicima,
poslovnim partnerima Poslodavca, kupcima i tome sl.,

5. radnik ne izvršava obvezne upute poslodavca za rad
iz članka 3. Zakona o radu, u skladu s naravi i vrstom rada,

6. radnik ne održava čistoću i urednost radnog mjesta
i sred­stava rada,

7. radnik neopravdano izostane s posla 1 dan,

8. radnik ne obavijesti poslodavca ili ovlaštenu
osobu poslodavca o spriječenosti dolaska na posao u roku od 24 sata, računajući
od dana nastanka osnova,

9. radnik ne vodi ili neuredno vodi propisane
evidencije, na način i po postupku kako mu je naredio poslodavac u okviru
poslova radnog mjesta,

10. radnik ne koristi propisana zaštitna sredstva,

11. radnik ne obavi propisane preglede u roku koji se
nadovezuje na rok upisan u sanitarnoj iskaznici.

12. radnik ne obavi cijepljenje, ako je isto
propisano ili određeno od strane poslodavca (tetanusu, virusni hepatitis,
itd.),

 13. radnik ne
pridržava se uputa proizvođača sredstava rada za ispravno korištenje tih
sredstava.

14. radnik, koji pokuša spolno uznemiriti drugog
radnika riječima, pokretom, gestom ili sl.

15. radnik koji je došao u posjed intimnih
fotografija drugog radnika, te slike, bez njegovog znanja ili ovlaštenja
prezentira drugim radnicima.

Protupravno ponašanje radnika i njegovu izjavu u
odnosu na optužbu, u smislu odredbi prethodnog stavka, poslodavac registrira u
pismenoj formi (dokument), kao dokaz da je saslušao radnika na okolnost
presumpcije njegovog protupravnog ponašanja.

Ako radnik odbije dati izjavu o njegovom navodnom
protupravnom ponašanju, poslodavac tu činjenicu evidentira na istom dokumentu,
kao svoju zabilježbu, uz naznaku vremena, kada je pokušao ishoditi od
zaposlenika njegovu izjavu. Ako je/su tom činu bila/bile nazočna/ne osoba ili
druge osobe, poslodavac navodi njihova imena, prezimena i njihov status u
odnosu na poslodavca i radnika.

Obveza
poslodavca upozoriti radnika na posljedice njegovog protupravnog ponaŠanja

Članak
149.

Prije
realizacije namjere redovitog otkazivanja ugovora o radu uvjetovanog ponašanjem
radnika u smislu odredbi prethodnog članka Kolektivnog ugovora, nakon što je
radnik već prethodno učinio istu ili sličnu povredu radne obveze (za što
poslodavac ima dokaz), poslodavac je dužan radnika pisano upozoriti na obveze
iz radnog odnosa i ukazati mu na mogućnost otkaza ugovora o radu za slučaj
ponovnog kršenja tih obveza.

SkraĆenje
otkaznog roka

Članak
150.

Radniku
kojem se ugovor o radu otkazuje zbog kršenja obveza iz radnog odnosa, za osnove
iz stavka 1. prethodnog članka, zakonski otkazni rok utvrđuje se u dužni ˝
pripadajućega otkaznog roka.

Izvanredni
otkaz ugovora o radu

Članak
151.

Poslodavac
i radnik imaju opravdani razlog za otkaz ugovora o radu sklopljen na neodređeno
ili određeno vrijeme, bez obveze poštivanja propisanog ili ugovorenoga otkaznog
roka (izvanredni otkaz), ako nastavak radnog odnosa radnika za poslodavca nije
moguć, zbog učinjene osobito teške povrede obveze iz radnog odnosa, kao npr.:

1. neizvršavanje, nesavjesno, nepravodobno ili
nemarno iz­vrša­vanje radnih obveza,

2. nezakoniti rad ili propuštanje poduzimanja mjera
ili radnji na koje je radnik ovlašten radi sprečavanja nezakonitosti,

3. nezakonito raspolaganje sredstvima poslodavca
(krađa nov­ca ili potrošnog materijala ili sitnog inventara i sl.),

4. nesvrsishodno i neodgovorno korištenje sredstava
rada i nakon upozorenja koje je imalo za posljedicu kvar, ubrzano habanje i
tome sl.,

5. nepoduzimanje radnji, koje je poslodavac dužan
poduzeti u okviru svojih ovlaštenja s negativnim reperkusijama na prava
radnika,

6. neizvršavanje obveza radnika iz domene zaštite na
radu, zaštite od požara, sprečavanje eksplozija, štetnih djelovanja otrov­nih i
drugih opasnih tvari, kao što su da radnik:

\* ne radi s dužnom pažnjom i na način kojim ne
ugrožava svoj život ili zdravlje, kao zdravlje i život i drugih radnika, te
sigurnost opreme i uređaja;

\* ne pristupi svim organiziranim mjerama i postupcima
edukacije, organizirane sa svrhom da bi radnik što bolje upoznao uvjete i
opasnosti rada, na svakom radnom mjestu;

\* se ne pridržava propisanih i priznatih mjera
zaštite na radu;

\* se ne pridržava uputa proizvođača sredstava rada za
isprav­no korištenje tih sredstava;

\* ne obustavi rad ili korištenje strojeva i uređaja,
ako utvrdi bilo kakvu sumnju glede postojanja opasnosti za rad na siguran
način;

\* ne koristi osobna zaštitna sredstva, koja su mu
povjerena na uporabu i rukovanje;

\* ne upozori neposrednog rukovoditelja na sve kvarove
i nedostatke na uređajima, opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim
sredstvima kao i neredovite pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu
oštetiti, uništiti određenu opremu ili ugroziti život i zdravlje radnika;

\* ne upozna poslodavca ili nadležnog liječnika kod
zasnivanja radnog odnosa i u tijeku rada, na tjelesne nedostatke ili bolesti
koje mogu kod obavljanja određenih poslova uzrokovati posljedice po život ili
zdravlje radnika ili njegov okoliš;

\* ne ovlada znanjima iz zaštite na radu u mjeri
potrebno za rad na siguran način;

\* se ne podvrgava provjeri da li obavlja rad i pod
utjecajem alkohola, drugih sredstava ovisnosti ili je bolestan, ako poslodavac
to od radnika zatraži;

\* ne pristupi zdravstvenim, psihofizičkim i drugim
pregledima na koje je upućen od poslodavca;

\* ne pristupi praktičnoj provjeri stečenih znanja za
rad na siguran način za svaku vrstu poslova na radilištu (ordinaciji,
laboratoriju, dijagnostičkoj jedinici, ljekarni, galenskom laboratoriju, stanu
pacijenta, podružnici i dr.) na način i po postupku, kako je propisano
zakonskim propisima;

\* se ne pridržava pisanih uputa poslodavca glede
obavljanja pojedinih vrsta poslova ili korištenja strojeva i uređaja;

7. drsko i arogantno ponašanje prema poslodavcu i
drugim osobama, kao i poslodavca prema radniku,

8. zloporaba položaja i prekoračenja danog
ovlaštenja,

9. odbijanje izvršenja naloga izdanog od strane
poslodavca ili ovlaštene osobe, ako za to ne postoje opravdani razlozi na
strani radnika,

10. neovlaštena posluga sredstvima rada koja radnik
koristi u procesu rada za poslodavca, za svoje ili tuđe potrebe, a koja mu
stoje na raspolaganju pri izvršenju radnih zadaća za poslodavca,

11.
iznošenje poslovnih podataka iz dnevnih, mjesečnih ili godišnjih izvješća
poslodavca, kao npr. podataka o prometu, troškovima poslovanja, poslovnim
partnerima, radnicima i drugim osobama koje obavljaju poslove za poslodavca,
rezultatima poslovanja i slično, sve kao izraz odavanja poslovne tajne
poslodavca;

12. iznošenje podataka iz osobnog statusa pacijenta,
korisnika usluga poslodavca ili podataka iz anamneze i statusa pacijenta koje
su svi zdravstveni djelatnici dužni čuvati kao profesionalnu tajnu i koja je za
odavanje sankcionirana kao kazneno djelo temeljem članaka 132. Kaznenog zakona;

13. samovoljno korištenje nekih prava iz rada i po
osnovi rada od strane radnika, kršeći pri tome svjesno ili nesvjesno propisani
način, kao npr. pravo na godišnji odmor, stanku (dnevni odmor) i sl.

14. dolazak na posao u pijanom stanju, pod utjecajem
droge ili drugih opojnih sredstav

a,

15. konzumiranje alkohola ili opijata na radnom
mjestu,

16. izazivanje tuče i nereda i svako drugo nedolično
pona­šanje, koje šteti ugledu poslodavca,

17. zloporaba prava korištenja bolovanja (ako radnik
obavlja druge poslove umjesto da se liječi, miruje i tome sl., što je
primjereno naravi njegove bolesti),

18. svaki oblik seksualnog uznemiravanja drugog
radnika, kao npr. diranje, izazovno i vulgarno nagovaranje na seks,

19. prisila ili ozbiljna prijetnja učinjena drugom
radniku s namjerom pristanka na seks, prema obilježjima prijetnje iz KZ-a,

20. spolni snošaj učinjen pod pritiskom i zloporabom
položaja radnika prema radniku,

21. činjenje bludnih radnji prema radniku s namjerom
da potakne njegovu maštu i da ga navede na seks,

18. nije obavijestio poslodavca o privremenoj
nesposobnosti za rad u roku od 48 sati, računajući od dana nastanka osnova
nesposobnosti,

19. ne prezentira dokaz izabranog doktora opće
medicine o nesposobnosti za rad u roku kako je propisano Zakonom o radu,

19. neopravdano izostane s posla 2 dana u
kontinuitetu,

20. neopravdano izostane s posla do 2 dana u jednom
mjesecu,

21. ponovi lakše povrede radnih obveza iz članka 103.
ovog Kolektivnog ugovora 2 do 3 puta,

22. radi za drugog poslodavca suprotno pravilima o
zakonskoj zabrani utakmice iz članka 91. Zakona o radu,

23. obavlja i druge slične radnje ili propuste dužnih
radnji.

Ugovor o radu može se izvanredno otkazati samo u roku
od 15 dana od dana kada je povreda učinjena ili od dana saznanja za činjenicu
na kojoj se izvanredni otkaz temelji.

Naknada
Štete za izvanredni otkaz

Članak
152.

Stranka
ugovora o radu koja izvanredno otkaže ugovor o radu ima pravo od druge stranke
koja je kriva za otkaz tražiti naknadu štete zbog neizvršenja ugovorom o radu
preuzetih obveza.

5.
Otkaz ugovora o radu s ponudom izmijenjenog ugovora

Članak
153.

Ako
poslodavac iz ovog Kolektivnog ugovora ponudi radniku izmjenu uvjeta iz
sklopljenog ugovora o radu, a radnik odbije njegovu ponudu, poslodavac može
realizirati svoju namjeru na način da radniku dade otkaz važećeg ugovora o
radu, ali s ponudom novog ugovora s izmijenjenim uvjetima.

O ponudi za sklapanje ugovora iz prethodnog stavka,
radnik se mora izjasniti u roku koji odredi poslodavac, a koji ne smije biti
kraći od 8 dana.

U slučaju otkaza ugovora o radu prema odredbama
stavka 1. ovog članka, otkazni rok iz članka 113. ZOR-a teče za radnika od dana
kad je radnik priopćio poslodavcu svoje odbijanje ponude za sklapanje ugovora o
radu pod izmijenjenim uvjetima, ili ako se radnik nije izjasnio o primljenoj
ponudi u istom roku, ili se radnik izjasnio nakon isteka postavljenog mu roka.

Ako radnik odbije ponudu poslodavca i ne potpiše novi
ponuđeni ugovor u postavljenom roku, primjenjuju se prema radniku odredbe
odluke o otkazu ugovora o radu, sa svim pravnim posljedicama.

Ako radnik i prihvati ponudu poslodavca iz stavka 1.
ovog članka, on svejedno zadržava pravo da pred nadležnim sudom osporava
dopuštenost takve izmjene ugovora o radu.

6.
Otkazni rok/rokovi

Članak
154.

Za
otkaz ugovora o radu radniku u smislu odredbi ovog Kolektivnog ugovora
poslodavac primjenjuje zakonski otkazni rok utvrđen u članku 113. ZOR-a, ako
poslodavac i radnik nisu ugovorili otkazni rok, osim za izvanredni otkaz ugovora
o radu.

Kad
ugovor o radu otkazuje radnik, otkazni rok iznosi najviše mjesec dana, ako se
radnik i poslodavac drugačije ne dogovore.

7.
Otpremnina

Članak 155.

Svakom radniku, kojemu poslodavac otkazuje ugovor o
radu, a razlog otkaza nije skrivljeno ponašanje radnika ili izvanredni otkaz,
pripada otpremnina, ako je proveo na radu kod istog poslodavca najmanje 2
godine.

Radnik iz prethodnog stavka, za svaku navršenu godinu
rada za istog poslodavca stječe pravo na otpremninu u iznosu od najmanje 1/3
prosječne mjesečne plaće koju je ostvario u 3 mjeseca prije prestanka ugovora o
radu, za svaku navršenu godinu rada kod tog poslodavca, s tim, da ukupan iznos
otpremnine ne može biti veći od 6 prosječnih mjesečnih plaća radnika, koje je
ostvario\* u 3 mjeseca prije prestanka
ugovora o radu.

Odlukom poslodavca ili ugovorom o radu, poslodavac i
radnik mogu ugovoriti i veći ukupan iznos otpremnine, u odnosu na iznos, kako
je navedeno u prethodnom stavku.

Otpremninu
iz prethodne stavke ovog članka poslodavac isplaćuje radniku u roku od 15 dana,
računajući od dana konač­nosti odluke o otkazu ugovora o radu.

Članak
156.

Ako
poslodavac otkazuje radniku ugovor o radu, koji ujedno obnaša i poslove s
posebnim ovlaštenjima u procesu rada po ugovoru o službi, pa za takav rad
radnik ostvaruje plaću i za taj osnov u smislu odredbi ovog Kolektivnog
ugovora, osnovicu za utvrđi­vanje otpremnine čini samo plaća radnika prema
ugovoru o radu svedena na iznos plaće za puno radno vrijeme.

VII.
ZAŠTITA PRAVA RADNIKA

Članak
157.

Ako radnik, koji obavlja poslove po ugovoru o radu za
poslodavca iz članka 1. ovoga Kolektivnog ugovora smatra da mu je poslodavac
povrijedio neko pravo iz radnog odnosa, pa tako i u slučaju otkaza ugovora o
radu, može u roku od 15 dana, računajući od dana dostave rješenja ili odluke
kojom je povrijeđeno njegovo pravo, zahtijevati od poslodavca ostvarenje tog
prava.

Ako poslodavac svojom odlukom potvrdi prvostupanjsko
rješenje ili odluku ili ne uzme u razmatranje zahtjev radnika u roku od 15
dana, računajući od dana dostave zahtjeva (šutnja poslodavca), radnik ima pravo
u slijedećem roku od 15 dana tražiti zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim
sudom.

Zaštitu povrijeđenog prava pred nadležnim sudom ne
može zahtijevati radnik koji prethodno nije poslodavcu podnio zahtjev za
zaštitu svog prava.

Propust radnika da zahtjeva naknadu štete ili drugo
novčano potraživanje iz radnog odnosa u rokovima iz ovog članka, ne može imati
za posljedicu gubitak prava na potraživanje.

Mirenje

Članak
158.

Mirenje,
prema odredbama ovog Kolektivnog ugovora je svaki postupak, u kojem poslodavac
i radnik nastoje sporazumno riješiti svoj spor, uz pomoć jednog ili više
izmiritelja, koji stran­kama pomažu postići nagodbu.

Izmiritelj je osoba ili više osoba, koja/e na temelju
sporazuma stranaka provode postupak mirenja.

Postupak mirenja obavlja se u Udruzi, kao
organizatoru mirenja.

Članak 159.

Za pokretanje mirenja nije potrebno prethodno
sklapanje sporazuma, već može početi i samim prihvatom prijedloga za pokretanje
postupka mirenja, koji u pismenom obliku, jedna stranka dostavlja drugoj
stranci.

Rok za izjašnjenje kontra stranke je 15 dana.

Članak 160.

Pravna pravila propisana za imenovanje izmiritelja,
postupak mirenja, sve do faze sklapanja nagodbe, pravnu snagu nagodbe prema
strankama, glede prava i obveza izmiritelja, prezentacije dokaza u postupku
mirenja i druga pravna pravila iz Zakona o mirenju, primjenjuju se i glede
mirenja između poslodavca i radnika, za sporove nastale iz izvršenja odredbi
ovoga Kolektivnog ugovora.

Sudska
zaŠtita radnika u sluČaju otkaza ugovora o radu

Članak
161.

Ako sud utvrdi da otkaz ugovora o radu poslodavca
nije dopušten, utvrdit će da radni odnos nije ni prestao, pa će narediti
vraćanje radnika na posao.

Radnik može u tijeku postupka pred sudom tražiti da
ga sud privremeno, do okončanja spora vrati na posao (privremena mjera).

Ako sud utvrdi, da otkaz poslodavca nije dopušten, a
radniku nije prihvatljivo nastaviti radni odnos, sud će na zahtjev radnika
odrediti dan prestanka radnog odnosa i dosuditi mu naknadu štete u iznosu
najmanje 3, a najviše 18 prosječnih mjesečnih plaća tog radnika isplaćenih\* u prethodna 3 mjeseca, ovisno
o trajanju radnog odnosa, starosti radnika, te obvezama uzdržavanja koje terete
radnika, sve sukladno članku 116. Zakona o radu.

Zastupanje
poslodavca i radnikau radnim sporovima

Članak 162.

Poslodavac može pisanom punomoći ovlastiti radnika Udruge,
da ga prema radniku s kojim je u sporu radi ostvarivanja njegovih prava i
obveza iz radnog odnosa ili u svezi s radnim odnosom izvansudski zastupa.

Isto pravo ima i radnik poslodavca da ga u
izvansudskom postupku zastupa radnik Sindikata ili fizička osoba odgovarajućih
kvalifikacija koja nema status radnika Sindikata.

Članak 163.

Poslodavac koji zapošljava više od 20 radnika dužan
je, glede izvršenja odredbi ovog Kolektivnog ugovora savjetovati se sa
sindikalnim povjerenikom o:

1. uvođenju nove tehnologije za rad poslodavca,

2. promjeni u organizaciji i načinu rada,

3. planu godišnjih odmora radnika poslodavca,

4. rasporedu radnog vremena.

Sindikalni povjerenik iz prethodne stavke je radnik
koji sam obavlja poslove za poslodavca ili radnik koji je između više radnika
istog poslodavca izabran za sindikalnog povjerenika. Sindikalni povjerenik
temeljem članka 148. stavka 3. ZOR-a, u svezi s člankom 145. ZOR-a zamjenjuje
Radničko vijeće u njegovoj nadležnosti.

Zabrana
otkaza ugovora o radu

Članak
164.

Za vrijeme
verificirane trudnoće, korištenja porodnog dopusta, korištenja prava na rad sa
skraćenim radnim vremenom radnika, ili drugog roditelja, odnosno posvojitelja i
dr. iz članka 70. ZOR-a, poslodavac ne može radniku otkazati ugovor o radu
takvoj osobi.

Ugovor
o radu poslodavac ne može otkazati ni radniku koji je pretrpio ozljedu na radu
ili je obolio od profesionalne bolesti dok je privremeno nesposoban za rad zbog
liječenja ili oporavka.

Zabrana
iz prve i druge stavke ovog članka ne utječe na prestanak ugovora o radu
sklopljenog na određeno vrijeme.

Verificirana
trudnoća je i trudnoća kada je radnik u roku od 15 dana, računajući od dana
dostave otkaza obavijestio poslodav­ca o činjenici trudnoće s tim, da pridonese
odgovarajuću potvrdu ovlaštenog liječnika ili drugoga ovlaštenoga tijela
(članak 70. stavak 2. ZOR-a).

Ako je poslodavac radniku na radu uručio otkaz
ugovora o radu, na način kako je propisano ovim Kolektivnim ugovorom, pa su
nakon toga na strani radnika nastupile okolnosti iz stavke 1. ovog članka,
otkaz ugovora o radu je pravovaljan.

Nakon prestanka radnog odnosa, radnik iz prethodnog
stavka ostvaruje prava osigurane osobe kojoj je prestao radni odnos u sadržaju,
roku, na način i po postupku sukladno propisima iz zdravstvenog i mirovinskog
osiguranja, te propisa o zapošlja­vanju.

Prijenos
ugovora o radu na novog – istog poslodavca

Članak 165.

Ako poslodavac promijeni statusni oblik svoje
djelatnosti, na primjer iz statusa bilo kojeg oblika privatne prakse u status
zdrav­stvene ustanove ili trgovačkog društva ili status ljekarničke ustanove,
tj. iz statusa fizičke osobe koja obavlja registriranu djelatnost u djelatnost
zdravstvene ustanove ili trgovačkog društva - pravne osobe tako, da je pravna
osoba sljednik njegovog prethod­nog vlasništva i oblika registrirane
djelatnosti, temeljem čega zadržava prethodno i eventualno povećava svoje
vlasništvo, poslodavac, koji je pravni slijednik prethodnog oblika vlasništva,
pa se slijedom toga i svi ugovori o radu njegovih radnika prenose na novog
poslodavca.

Prava radnika utemeljena ovim Kolektivnim ugovorom za
koja se obim prava veže za rad za istog poslodavca, u slučajevima kako ja
opisano u prethodnom stavku, radnici zadržavaju kontinuitet trajanja radnog
staža bez prekida.

VIII.
DJELOVANJE I UVJETI RADA SINDIKATA

Poslodavac
koji zapoŠljava viŠe
od 20 radnika

Članak
166.

Radnici
na radu kod poslodavca koji zapošljava više od 20 radnika imaju pravo tajnim
glasanjem izabrati jednog ili više svojih predstavnika u Radničko vijeće, koji će
ih zastupati kod poslodavca u zaštiti i promicanju njihovih prava i interesa.

Broj
članova Radničkog vijeća prema broju radnika poslo­dav­ca utvrđen je Zakonom o
radu.

RadniČko
vijeĆe i sindikalni povjerenik

Članak
167.

Ako
Radničko vijeće nije izabrano, sva njegova ovlaštenja i prava preuzima jedan
ili više sindikalnih povjerenika (sindikalno vijeće), o čemu odlučuju članovi
sindikata – radnici tog poslodav­ca.

Broj
sindikalnih povjerenika, s pravima iz prethodnog stavka, ne može biti veći od
broja članova Radničkog vijeća iz članka 134. ZOR-a

Sindikalnog
povjerenika koji ima ovlasti Radničkog vijeća temeljem članka 148. ZOR-a, u
dijelu tih ovlasti zamijeniti će sindikalni predstavnik koji nije zaposlen kod
istog poslodavca pod uvjetom da je radnik – sindikalni povjerenik obavijestio
svog poslodavca o toj osobi.

Sindikalni predstavnik iz prethodne stavke mora biti
radnik poslodavca iz članka 1. ovog Kolektivnog ugovora.

 Sindikalni
povjerenik, odnosno sindikalni predstavnik, kada obavljaju poslove iz nadležnosti
Radničkog vijeća, imaju pravo na naknadu plaće u skladu s odredbama ovog
Kolektivnog ugovora.

Članak 168.

Kada
sindikalni povjerenik odnosno sindikalno vijeće zamjenjuje Radničko vijeće ima
pravo zatražiti mišljenje struč­njaka o poslovima iz djelokruga primjene ZOR-a
i ovog Kolek­tiv­nog ugovora.

Obveze
poslodavca prema radniČkom vijeĆu

Članak 169.

Poslodavac se obvezuje da neće svojim djelovanjem one­mogućiti
sindikalni rad sindikalnog povjerenika, sindikalno organiziranje i pravo
radnika da postane članom sindikata.

Članak 170.

Poslodavac je obvezan sindikalnom predstavniku,
odnosno povjereniku omogućiti aktivnosti u razumnoj mjeri u svrhu obnašanja
njegove dužnosti, te uvida u podatke i isprave u svezi s ostvarivanjem i
zaštitom prava zaposlenika.

Poslodavac također treba sindikalnom predstavniku,
odnosno povjereniku osigurati informacije koje su bitne za gospodarski položaj
zaposlenika kao što su prijedlozi odluka o primjeni ZOR-a i ovog Ugovora kojima
se reguliraju prava i obveze iz radnog odnosa, te prijedlozi poslovnih i
razvojnih odluka, koje utječu na ekonomski i socijalni položaj radnika.

Poslodavac je dužan primiti na razgovor sindikalnog
povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika, po mogućnosti odmah, a
najkasnije u roku od tri dana od podnijetog zahtjeva za prijem.

Poslodavac je dužan u pismenoj formi odgovoriti na
svaki dopis sindikalnog povjerenika, odnosno sindikalnog predstavnika.

Sindikalni povjerenik, odnosno sindikalni predstavnik
ima i druga prava određena ovim Ugovorom ili zakonom.

Prava iz prethodnih stavaka ovog članka pripadaju
jednako sindikalnom povjereniku kao i sindikalnom predstavniku uklju­čujući i
one koji nisu zaposleni kod tog poslodavca.

Ozljeda sindikalnog povjerenika prilikom obavljanja
sindikalne dužnosti te službenog puta u svezi s tom dužnosti smatra se ozljedom
na radu kod poslodavca.

Obveza
Sindikata prema poslodavcu

Članak
171.

Sindikat
se obvezuje da će svoje sudjelovanje provoditi sukladno Ustavu, konvencijama iz
rada, zakonima i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 172.

Čelnik
sindikata koji je na tu funkciju izabran iz radnog odnosa kod poslodavca, a
koju obavlja profesionalno, ima se pravo nakon prestanka te funkcije vratiti na
iste poslove, a ako tih poslova više nema onda na odgovarajuće poslove u okviru
njegove stručne spreme.

O
namjeri povratka na rad, osobe iz stavka 1. ovoga članka trebaju obavijestiti,
poslodavca u roku od 30 dana od prestanka funkcije.

IX.
ZAŠTITA RADNIKA NA RADU
I U SVEZI S RADOM

**1.
Načela**

Članak
173.

Poslodavci
iz članka 1. Kolektivnog ugovora, prava i obveze između poslodavca i radnika
koja proizlaze iz domene zaštite na radu, prema pozitivnim zakonskim propisima,
reguliraju ovim Kolektivnim ugovorom.

Poslodavac,
fizička ili pravna osoba u djelatnosti zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske,
dužan je pribaviti i održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada
i pristup mjestu rada, te organizirati rad, na način, koji osigurava zaštitu
života i zdravlja radnika u skladu s posebnim zakonima i drugim propisima i
naravi posla koji radnik obavlja.

Članak
174.

Poslodavac
je dužan upoznati radnika s opasnostima posla koji obavlja.

Članak
175.

Poslodavac
je dužan osposobiti radnika za rad na način koji osigurava zaštitu života i
zdravlja radnika, te sprječava nastanak nesreća.

Članak
176.

Ako su
ovim Kolektivnim ugovorom za rad radnika određeni posebni uvjeti za zasnivanje
radnog odnosa, poslodavac može sklopiti ugovor o radu samo s onim radnikom,
koji ispunjava te posebne uvjete.

Broj
radnika poslodavca uvjetuje njegovu organizaciju rada

Članak
177.

Poslodavci
iz članka 1. ovog Kolektivnog ugovora razvrstavaju se u četiri grupe
poslodavaca glede primjene njihovih obveza iz domene zaštite na radu i to:

1. poslodavac, koji zapošljava više od 250 radnika
npr. mora: ustrojiti službu za zaštitu na radu sukladno broju zaposlenih
(uvjeti propisani Pravilnikom… »Narodne novine«, br. 127/98.), te stupnju
opasnosti koji je utvrđen procjenom. Poslodavac ove grupe poslodavaca donosi
procjenu opasnosti u smislu članka 18. stavak 3. Zakona o zaštiti na radu
»Narodne novine« br. 59/96., 94/96 i 114/03. (u daljnjem tekstu: Zakon), na
način, kako je propisano Pravilnikom…… »Narodne novine«, br. 48/97. i drugo,
kako je utvrđeno istim Zakonom.

2. poslodavac, koji zapošljava više od 50 radnika, a
manje od 250 radnika npr. mora: zaposliti jednog ili više stručnjaka za zaštitu
na radu, izraditi procjenu opasnosti, kao što je navedeno za prethodnu točku i
drugo utvrđeno posebnim zakonom.

3. poslodavac, koji zapošljava više od 20, a manje od
50 radnika mora: u pisanom obliku utvrditi organizaciju provedbe zaštite na
radu, pravila zaštite, te prava, obveze i odgovornosti njegovih ovlaštenika i
radnika, u dijelu u kojem ta pitanja nisu uređena posebnim zakonom i propisima
donesenim na temelju istog Zakona, te Kolektivnim ugovorom i Ugovorom o radu;

4.
poslodavac, koji zapošljava do 20 radnika – nije obvezan postupiti, kako je
navedeno u prethodnoj točki. Zaštitu na radu provodi prema odredbama ovog
Kolektivnog ugovora, posebnog zakona i svojih uputa.

Upute
za rad na siguran naČin

Članak
178.

Poslodavac
je dužan posebnim pisanim uputama osigurati provedbu procesa rada u skladu s
propisima zaštite na radu.

Upute
poslodavca moraju biti istaknute na mjestu rada, radi njihovog korištenja.

Razrada
obveza za poslodavca koji zapoŠljava manje od 20 radnika

Članak
179.

 Poslodavac, fizička osoba, koji zapošljava
manje od 20 rad­nika, samostalno svojom posebnom odlukom utvrđuje svoj
organizacijski ustroj, organizacijske i radne dijelove, strukturu zanimanja i
uvjete koje radnici moraju ispunjavati za obavljanje pojedinih poslova, ako to
zakonom ili drugim propisom nije druga-čije propisano, a poslodavac pravna
osoba, posebnim pravilnikom.

Poslodavac,
pravna osoba fond sati rada i broj radnika za svako radno mjesto utvrđuje
Planom/godinu ili za dulje vremensko razdoblje.

Pravilnikom
iz stavka prvog, poslodavac – pravna osoba utvrđuje uvjete koje mora
ispunjavati radnik za radno mjesto, kao i uvjete za ona radna mjesta koja su
posebnim propisima utvrđena kao radna mjesta na kojima je u procesu rada radnik
eksponiran na moguće štete po zdravlje. Za takva radna mjesta poslodavac može
zaključiti ugovor o radu samo s onim radnikom, koji ispunjava te posebne
uvjete.

**2.
Osposobljavanje radnika za rad na siguran način**

Članak 180.

Ako je poslodavac postupio na opisani način u
prethodnom članku i utvrdio posebne uvjete za rad radnika na radnom mjestu,
pored općih uvjeta, tada on ne smije dozvoliti samostalno obav­ljanje poslova
radniku/cima koji ne ispunjava tako utvrđene posebne uvjete.

Posebni uvjeti za radna mjesta zdravstvenih radnika
utvrđeni su ovim Kolektivnim ugovorom.

Radnika/ke, koji ne zadovoljavaju propisanu
zdravstvenu sposobnost i koji prethodno nije/su osposobljen/ni da obavlja/ju
poslove s posebnim uvjetima rada, poslodavac ne smije rasporediti na takvo
radno mjesto, jer bi u protivnom ugrozio ili mogao ugroziti život i zdravlje
samog radnika, te život i zdravlje drugih radnika i korisnika usluga
poslodavca.

Radnicima, koji zadovoljavaju zdravstvene uvjete za
rad na radnim mjestima s posebnim uvjetima rada, ali koji još nisu osposobljeni
za rad na siguran način (tečaj zaštite na radu), poslodavac mora osigurati rad
pod nadzorom radnika, koji je osposobljen za takav rad, na propisani način.

Provjeravanje
zdravstvene sposobnosti tijekom rada

Članak
181.

Radnik, koji obavlja poslove s posebnim uvjetima
rada, obvezan je i tijekom konzumacije radnog odnosa provjeravati svoju
zdravstvenu sposobnost za daljnji rad na tim poslovima, u propisanim rokovima.

Zbog naprijed navedenih okolnosti, zasnivanje radnog
odnosa na neodređeno vrijeme za takva radna mjesta je de facto zasnivanje s
raskidnim uvjetom.

Osposobljavanje
radnika za rad na siguran naČin

Članak 182.

Osposobljavanje radnika za rad na siguran način je za
poslodavca kontinuirani proces, da bi izvršio obvezu iz zaštite na radu
propisane ovim Kolektivnim ugovorom i to prije:

\* početka rada radnika na radnom mjestu ili;

\* promjene uvjeta mjesta rada radnika u odnosu na
radno mjesto u tijeku procesa rada ili;

\* premještanja radnika na drugo radno mjesto.

Članak 183.

Poslodavac donosi Program osposobljavanja za rad na
siguran način zavisno od obilježja rada na radnom mjestu prema zanimanju
radnika, ako zapošljava više od 10 radnika, na najmanje 2 radna mjesta.

**3.
Zaštita života i zdravlja radnika**

OdrŽavanje postrojenja, ureĐaja, opreme….

Članak 184.

 Poslodavac je
dužan održavati postrojenja, uređaje, opremu, alate, mjesto rada i pristup
mjestu rada, te organizirati rad na način koji osigurava zaštitu života i
zdravlja radnika.

Koja postrojenja, uređaje, opremu i alate te mjesto
rada iz prethodnog stavka je poslodavac dužan održavati i na koji način i u
kojim rokovima, propisano je ovim Kolektivnim ugovorom, odlukama poslodavca –
fizičke osobe, ili pravilima zaštite na radu poslodavca – pravne osobe.

Poslodavac je dužan opskrbiti radnika s dovoljnom
koli­činom i odgovarajućom vrstom zaštitnih sredstava za rad na radnom mjestu.

Procjena opasnosti

Članak 185.

Poslodavac, koji zapošljava više od 20 radnika, dužan
je izraditi Procjenu opasnosti na mjestima rada i u radnom okolišu za rad
radnika pri obavljanju poslova radnog mjesta, kao sastavni dio ovog Kolektivnog
ugovora (zamjenjuje pravila o zaštiti na radu), prema posebnim propisima.

Uvjeti
za zasnivanje radnog odnosa za radna mjesta s posebnim uvjetima rada

Članak 186.

Osim općih uvjeta za zasnivanje radnog odnosa,
radnici, koji obavljaju ili bi trebali obavljati poslove s posebnim uvjetima
rada za poslodavca, moraju ispunjavati još i posebne uvjete u pogledu:

\* dobi
života,

\* spola;

\*
stručnih sposobnosti;

\*
zdravstvenog stanja;

\*
tjelesnog ili psihičkog stanja (u daljnjem tekstu: zdravstveno stanje);

\*
psihofizioloških i psihofizičkih sposobnosti (u daljnjem tekstu: psihička
sposobnost).

Poslovi
s posebnim uvjetima rada u djelatnosti privatnog zdravstva RH

Članak
187.

Poslovi
s posebnim uvjetima rada taksativno su nabrojeni u članku 3. točka 18.
Pravilnika o poslovima s posebnim uvjetima rada (»Narodne novine«, br. 5/84.,
koji je preuzet kao republički propis temeljem Zakona…… »Narodne novine«, br.
53/91.).

 Za djelatnost zdravstva u privatnom i
mješovitom vlasništvu kapitala izdvojeni su poslovi iz citiranog članka 3.
Pravilnika, kao specifični poslovi za tu djelatnost sa uvjetima za njihovo
obavljanje, uvjetom zdravstvene sposobnosti radnika, kontraindikacijama koje ga
diskvalificiraju za daljnji rad i rokovima za provjeru njegove zdravstvene
sposobnosti i to za npr.:

1.
rukovanje stanicama i posudama s komprimiranim plinovima;

Posebni
uvjeti radnika: 1. stariji od 18. godina života, 2. stručna osposobljenost za
rukovanje odnosno vrstom stroja ili uređaja, 3. zdravstveno stanje: - uredan
vid na daljinu, - kontraindikacije: psihoze, epilepsija, bolesti sa sklonošću
nesvjestici, alkoholizam i druge ovisnosti,

2.
rukovanje uređajima za preradu lako zapaljivih tekućina i plinova;

Posebni
uvjeti radnika: 1. stariji od 18. godina života, 2. struč­na osposobljenost za
rukovanje odnosno vrstom stroja ili uređaja, 3. zdravstveno stanje: - uredan
vid na daljinu, - kontraindikacije: psihoze, epilepsija, bolesti sa sklonošću
nesvjestici, alkoholizam i druge ovisnosti, uredno vidno polje, uredan sluh, 4.
Psihička sposobnost: opća intelektualna razvijenost, emocionalna stabilnost
iznad donje granice prosjeka.

Rok za provjeru: zdravstveno i psihičkog stanja 48
mjeseci.

3. poslove, koji zahtijevaju teško fizičko
naprezanje; poslovi, koji zahtijevaju ručno dizanje ili nošenja tereta težih od
25 kg za muškarce i težih od 15 kg za žene, poslovi koji se obavljaju pretežno
u nefiziološkim i u prisilnim položajima tijela (npr. stomatologija),

4. kontraindikacije: kronične bolesti,
kardiovaskularni i respiratorni sustav i…

Rok za provjeru: 24 mjeseca.

5. rad pri kojima je radnik izložen ionizirajućem
zračenju:

Posebni uvjeti rada: 1. dob života, radnik stariji od
18 godina, 2. spol (kontraindikacije) žena za vrijeme trudnoće, 3. stručna
sposobnost (odgovarajuća stručna osposobljenost), 4. zdravstveno stanje
(kontraindikacije): bolesti krvotvornih organa, maligne bo­les­ti, bolesti očne
leće, bolesti kože uzrokovane ionizirajućim zračenjem, teži duševni poremećaji,
teže bolesti centalnog živča­nog sustava, teži poremećaj endokrinih žlijezda.

Rok za provjeru: zdravstveno stanje 12 mjeseci

6. poslove, pri kojima je radnik izložen kiselinama i
lužinama (npr. u laboratorijima);

Posebni uvjeti rada: 1. dob života radnik stariji od
18 godina, 2. zdravstveno stanje (kontraindikacije), 3. kronične bolesti
respiratornog sustava , kože i sluznica oka;

Rok za ponovnu provjeru zdravstvenog stanja: 12
mjeseci

7. poslove, pri kojima je radnik izložen plinovitim
nadraž­ljiv­cima; (formaldehidu, amonijaku, kloru, sumpornom dioksidu, acetonu,
dušikovim oksidima, ozonu i dr.);

Posebni uvjeti rada: 1. dob života, radnik stariji od
18 godina, 2. zdravstveno stanje (kontraindikacije), 3. kronične bolesti
respiratornog sustava kože i sluznica oka, a kod izloženosti formaldehidu, još
i sklonost alergiji).

Rok za ponovnu provjeru zdravstvenog stanja; 24
mjeseca.

8. poslove, pri kojima je radnik izložen biološkim
agensima – npr. u mikrobiološkim i parazitološkim laboratorijima (npr. poslovi,
kojima su radnici izloženi uzročnicima zarazne žutice, tuberkuloze humanog ili
bovinog tipa, salmonelama, brucelama i drugim uzročnicima, poslovi u operativnim
traktovima, dijagnos-tičkim laboratorijima i dr.),

Posebni uvjeti rada: 1. radnik stariji od 18 godina,
2. zdravstveno stanje kontraindikacije: kronične bolesti i stanja koja smanjuju
obrambene sposobnosti organizma, dekompenzirana šećerna bolest; kronične
bolesti dišnih organa, kronične bolesti jetre i bubrega.

Rok za ponovnu provjeru zdravstvenog stanja: 24
mjeseca.

Poslodavac posebnim općim aktom identificira radna
mjesta iz svoje registrirane djelatnosti prema opisu od 1- 8. iz prethodnog
stavka.

Nakon identifikacije radnih mjesta, pa zatim i
identifikacije broja i strukture zaposlenih radnika/radno mjesto, poslodavac
poduzima aktivnosti glede njihove zaštite zdravlja radi rada na siguran način,
kako je propisano odredbama ovog Kolektivnog ugovora.

OpĆi
poslovi – specifiČni za djelatnost zdravstva

Članak 188.

Pored poslova iz prethodnog članka, poslovi s
posebnim uvjetima rada u djelatnosti zdravstva identificirani su i poslovi iz
članka 6. Pravilnika o načinu obavljanja zdravstvenih pregleda osoba pod
zdravstvenim nadzorom (»Narodne novine«, br. 23/94.) i to:

a) poslovi pregleda, liječenja i njege bolesnika te
poslovi koji dovode radnika u neposredan dodir s lijekovima;

b) poslovi opremanja i izdavanja lijekova, te rada
koji dovode radnika u neposredan dodir s lijekovima;

Na okolnosti iz prethodnog stavka, zdravstveni
radnici podliježu obvezi:

\* liječničkog pregleda na TBC pluća,

\* RTG snimanje pluća, ako se na temelju liječničkog
pregleda ili epidemiološke indikacije posumnja na TBC pluća.

Zdravstveni pregled iz prethodnog stavka obavlja
zdravstveni radnik prije stupanja u radni odnos i jedanput godišnje (1 x/god.)
tijekom zaposlenja.

...
i za rad u sferi ionizirajuĆeg zraČenja

Članak 189.

Zdravstvenom nadzoru podliježu prema odredbama članka
7. Pravilnika o zdravstvenim uvjetima za rad s izvorima ionizi­rajućih
zračenja, te mjerilima, sadržaju, načinu i rokovima čuvanja podataka o
zdravstvenim pregledima osoba, koje rade s izvorima ionizirajućeg zračenja
(»Narodne novine«, br. 76/2000.) i zdravstveni radnici koji:

– rade na poslovima s izvorima ionizirajućeg
značenja.

Zdravstveni radnici iz prethodnog stavka obvezni su
obaviti preglede:

\* prethodni zdravstveni pregled,

\* redovni zdravstveni pregled,

\* nadzorni zdravstveni pregled,

\* izvanredni nadzorni zdravstveni pregled.

Sadržaj pregleda objavljen je Pravilnikom iz stavka
1. ovog članka.

Prethodni zdravstveni pregled obavlja se prije
početka rada s izvorima ionizirajućeg zračenja.

Redovni zdravstveni pregled obavlja se svakih 12 mjeseci
nakon prethodnog pregleda.

Prošireni nadzorni zdravstveni pregled obavlja se
svakih 5 godina nakon prethodnog pregleda.

Izvanredni nadzorni zdravstveni pregled obavlja se u
sluča­jevima propisanim Pravilnikom.

**4.
Osobna zaštitna sredstva radnika**

Članak
190.

U
tijeku procesa rada, radnik je dužan koristiti osobna zaštit­na sredstva.

Osobna zaštitna sredstva iz prethodnog stavka
poslodavac utvrđuje svojim općim aktom (odluka ili pravilnik), primjereno vrsti
poslova i riziku ugroženosti koji proizlazi iz sadržaja rada radnika.

Općim aktom poslodavac utvrđuje ne samo vrstu osobnog
zaštitnog sredstva, već i dinamiku njihove promjene u tijeku dnevnog ili
tjednog rasporeda rada.

Radnik je dužan pod prijetnjom primjene sankcija
koristiti osobna zaštitna sredstva, koja su za njega propisana u procesu rada.

Obveze poslodavca glede osiguranja kvalitete radnih
prostorija, opreme i instalacija u poslov nom prostoru, koje koristi radnik u
procesu rada

Članak 191.

Radi rada na siguran način svojih radnika, poslodavac
je dužan objekte namijenjene za rad radnika, kao njihovo mjesto rada, održavati
u stanju koje ne ugrožava sigurnost i zdravlje rad­nika.

Poslodavac je dužan održavati instalacije u objektu
iz pret­hod­nog stavka u ispranom stanju i kontrolirati njihovu ispravnost u
rokovima utvrđenim tehničkim propisima za svaku vrstu instalacija.

Uporaba
opreme poslodavca

Članak
192.

Poslodavac
ne smije staviti u uporabu strojeve i uređaje i osobna zaštitna sredstva ako
nisu izrađena u skladu s propisima zaštite na radu i ako nisu ispravna.

Poslodavac
je dužan isključiti iz uporabe strojeve i uređaje i osobna zaštitna sredstva na
kojima nastanu promjene zbog kojih postoji opasnost za sigurnost i zdravlje
radnika.

Poslodavac
je dužan obavljati ispitivanje strojeva i uređaja s povećanim opasnostima u
propisanim rokovima.

**5.
Ispitivanje ispravnosti opreme**

Članak
193.

Poslodavac je dužan na propisani način obavljati
ispitivanje strojeva i uređaja s povećanim opasnostima:

\* prije njihovog stavljana u uporabu;

\* najmanje jedanput nakon dvije godine njihove
uporabe;

\* poslije rekonstrukcije, a prije ponovnog početka
korištenja;

\* prije početka korištenja na novom mjestu uporabe.

Pod strojevima i uređajima s povećanom opasnosti u
djelatnosti zdravstva smatraju se kompresori, centrifuge, RTG uređaji, te
uređaji koji sadrže posude pod tlakom i drugi uređaji i strojevi sa sličnim
opasnostima.

Popis strojeva i uređaja s povećanom opasnosti u
smislu odredbi prethodnog stavka svaki poslodavac identificira kao izvadak iz Popisa
svoje trajne imovine i istakne na vidnom mjestu u radnom prostoru u kojem je
smješten takav stroj ili uređaj.

Obvezne
evidencije iz domene zaŠtite
na radu

Članak
194.

Poslodavac vodi propisane evidencije o kontroli
ispravnosti sredstava i uvjeta rada, te kontrole zdravstvenog stanja radnika u
odnosu na propisane kontraindikacije za poslove radnog mjesta koje obavlja u
smislu članka 187., 188. i 189. ovog Kolektivnog ugovora i koje bi ga
eventualno diskvalificirale za daljnji rad.

Na okolnosti navedene u prethodnom stavku poslodavca
kontrolira državni inspektor zaštite na radu.

Upute
za koriŠtenje sredstava rada

Članak 195.

Poslodavac je dužan davati radnicima odgovarajuće
obavijesti i pisane upute, koje se odnose na opasnosti i štetnosti po sigurnost
i zdravlje u svezi djelatnosti koju obavlja.

Obavijesti iz prethodnog stavka poslodavac može dati
i usmeno u iznimnim situacijama, kada prijeti iznenadna i neposredna opasnost
po život i zdravlje.

Snagu obavijesti u smislu odredbi stavka 1. ovog
članka imaju i znakovi sigurnosti i znakovi općih obavijesti u skladu s
propisima zaštite na radu.

Poslodavac izrađuje pisane upute iz stavka 1. ovog
članka prema uvjetima rada. Pisane upute moraju biti istaknute na vidnim
mjestima, u okrugu obavljanja poslova radnika.

Upute, bez obzira na formu, za radnika su obvezne u
izvrše­nju, nezavisno što nisu ugrađene u ugovor o radu, pod prijetnjom
primjene sankcija, u smislu odredbi ovog Kolektivnog ugovora.

**6.
Odnos prema infekcioznom otpadu – obveza donošenja općeg akta**

Članak
196.

Poslodavac
je dužan selekcionirati otpad koji reproducira radom u obavljanju registrirane
djelatnosti prema potencijalnim izvorima (komunalni i infektivni otpad).

Posebnim općim aktom poslodavac utvrđuje vrstu i
klasifikaciju otpada iz obavljanja svoje djelatnosti, način njegovog
razvrstavanja, puteve i način odlaganja, rokove i način skla­dištenja, način
uništavanja, zaduženje radnika za obavljanje navedenih poslova i dr.

**7.
Obveza čuvanja dokumenata – isprava**

Članak
197.

Poslodavac
je dužan čuvati:

\*
tehničku dokumentaciju u svezi objekta koji koristi za rad­ne i pomoćne
prostorije;

\* upute
o načinu korištenja strojeva i uređaja s povećanim opasnostima dok te strojeve
i uređaje koristi;

\*
isprave o obavljenim ispitivanjima;

\*
dokaze o ispravnosti instalacija;

\*
evidencije o radnicima osposobljenim za rad na siguran način;

\*
radnicima raspoređenim na poslove s posebnim uvjetima rada;

\*
ozljedama na radu, slučajevima profesionalnih bolesti.

**8.
Mjere prevencije zaštite na radu**

Članak
198.

U organizaciji rada glede zaštite na radu radnika,
poslodavac će se pridržavati načela prevencije, a sastoje se:

– u procjenjivanju i izbjegavanju opasnosti koje se
mogu izbjeći,

– u prilagođavanju rada pojedinih radnika u pogledu
prila­god­be rada sredstvima rada i mjestu rada, korištenju instrumenata i
pomagala, te načina rada radi otklanjanja štetnih utjecaja,

– u prilagođavanju tehnologije i organizacije rada
potrebi zaštite radnika i zaštite radne okoline,

– u davanju prednosti kolektivnim mjerama zaštite nad
individualnim,

– u davanju odgovarajućih uputa radnicima za
izbjegavanje opasnosti,

– u zabrani samostalnog rada radniku, koji prethodno
nije osposobljen za rad na siguran način, a priroda posla je takva, da postoje
opasnosti i štetnosti po život i zdravlje radnika,

– zabraniti rad radniku s umanjenom radnom
sposobnosti da obavlja poslove na kojima postoji opasnost od daljnjeg umanjenja
njegove radne sposobnosti,

– obustaviti rad u radnim prostorijama u kojima
postoji opasnost po sigurnost i zdravlje radnika,

– zabraniti rad radniku, koji ne koristi osobna
zaštitna sredstva pri radu i udaljiti ga s radnog mjesta,

– zabraniti rad radniku, ako uoči, da su sredstva i
uređaji koje radnik koristi u procesu rada neispravni,

–
odstraniti radnika s radnog mjesta, ako primijeti da isti nije pri radu s
opasnim radnim tvarima primijenio propisana pravila zaštite na radu,

–
spriječiti uzimanje alkoholnih pića i drugih sredstava ovisnosti tijekom rada i
njihovo unošenje u radne prostorije,

–
udaljiti s mjesta rada radnika koji je pod utjecajem alkohola ili drugih
sredstava ovisnosti,

–
označiti uočljivo opasne radne tvari i njihovo propisno skladištenje,

–
provoditi kontinuirano inventuru lijekova, kako bi izdvojio lijekove kojima je
istekao rok valjanosti, sukladno posebnom općem aktu,

– redovito obavljati preglede svih strojeva i uređaja
i osobnih zaštitnih sredstava,

– utvrditi plan evakuacije i spašavanja radnika,

– osigurati zabranu pušenja u radnim prostorijama,

– osigurati pružanje prve pomoći i medicinske pomoći,

– starati se, da svaki radnik obavlja poslove svog
radnog mjesta s dužnom pozornošću, sukladno pravilima zaštite na radu,

– insistirati, da svaki radnik odmah izvijesti
poslodavca o neposrednoj opasnosti za njegovu sigurnost i zdravlje,

– insistirati kod radnika, da odmah obustavi rad na
radnom mjestu, ako smatra da mu je zdravlje ugroženo,

– i drugo, što je Zakonom o zaštiti na radu propisano
kao obveza poslodavca i radnika.

 Prilikom
planiranja i uvođenja novih tehnologija, poslodavac ako zapošljava propisani
broj radnika, dužan je savjetovati se sa odborom za zaštitu na radu u svezi s
izborom opreme, uvjetima rada i radne okoline koje utječu na sigurnost i
zdravlje radnika.

**9.
Osposobljavanje radnika za rad na »siguran način«**

Članak
199.

Glede
primjene načela prevencije u praksi, poslodavac mora svakog radnika osposobiti
za rad na siguran način za poslove koji su utvrđeni kao poslovi s posebnim
uvjetima rada iz članka 187., 188. i 189. ovog Kolektivnog ugovora.

Primjena
načela iz prethodnog stavka pretpostavlja:

1.
prethodne provjere njegove zdravstvene sposobnosti za rad za ona radna mjesta,
koja su označena s posebnim uvjetima rada;

2. prethodno osposobljavanje radnika kroz sustav
svladavanja programa tečaja iz zaštite na radu;

3. provjera praktične osposobljenosti radnika za
svaku vrstu posla na svakom za njega novom radilištu.

Sadržaj osposobljavanja utvrđuje poslodavac za svako
radno mjesto, bez obzira na broj zaposlenih radnika/radno mjesto.

Prije uvođenja u rad, poslodavac sam zapisnikom
provjerava praktičnu osposobljenost radnika ili organizira da provjeru obavi
drugi radnik istog zanimanja, iste ili više stručne naobrazbe, koji je također
prošao navedenu provjeru i koji je utemeljio stečena znanja za rad na siguran
način obavljanjem istih poslova i u istim uvjetima duži niz godina u prethodnom
vremenu rada.

Zapisnik iz prethodnog stavka čini sastavni dio
dosjea radnika.

Svako radilište poslodavca, u propisanoj
dokumentaciji radi­liš­ta (na pr. podružnice ustanove), obvezno mora imati i
zapisnik o provjeri stečenih znanja radnika za rad na siguran način u duhu ovog
članka.

Ako
jedan te isti radnik obavlja poslove različite vrste, u dokumentaciji iz
prethodnog stavka poslodavac mora osigurati zapisnik/e o provjeri njegovog
znanja za svaku vrstu poslova koje radnik obavlja, radi njegovog rada na
siguran način na svim poslovima.

**10.
Obveze poslodavca iz zaštite na radu**

Članak 200.

 Obveze
poslodavca iz zaštite na radu su:

 1. izraditi
procjenu opasnosti od nastupa rizika za sigurnost i zdravlje radnika na radu,
uključujući i one kojima su izvrgnute skupine radnika, ako sukladno članku 18.
stavak 1. Zakona o zaštiti na radu;

2. utvrditi u pisanom obliku provedbu organizacije
zaštite na radu odredbama ovog Kolektivnog ugovora ili drugog općeg akta, ako
zapošljava više od 20 radnika;

3. zadužiti jednog ili više ovlaštenika u statusu
radnika za provođenje mjera zaštite na radu, ako zapošljava više od 50 radnika;

4. osigurati provedbu procesa rada iz djelatnosti
poslodavca u skladu s propisima zaštite na radu posebnim pisanim uputama;

5. osigurati, da se upute iz prethodne točke istaknu
na mjestu rada radnika na svakom radilištu radi njihovog korištenja od strane
radnika;

6. osigurati, da svaki radnik, koji obavlja poslove s
posebnim uvjetima rada, za radno mjesto za koje je to propisano položi ispit iz
zaštite na radu;

7. osigurati, da onaj radnik, koji nije položio ispit
iz prethodne alineje obavlja poslove svog radnog mjesta, koji su klasificirani
kao poslovi s posebnim uvjetima rada pod nadzorom drugog radnika koji posjeduje
takav ispit;

8. osigurati, da svaki radnik iz točke 5. koji
ispunjava uvjet za rad na siguran način prije početka rada na novom radnom
mjestu s istim uvjetima rada, pristupi provjeri stečenih znanja za takav način
rada i to za svaku vrstu poslova, koje će obavljati na tom radnom mjestu, kako
je propisano ovim Kolektivnim ugovorom;

9. osigurati, da svaki radnik koji bi trebao,
odnosno, koji obavlja poslove s posebnim uvjetima rada iz (općeg akta odluke
poslodavca ili pravilnika) i procjene opasnosti treba imati položen ispit iz
zaštite na radu;

10. osigurati, da radnik koji obavlja poslove s
posebnim uvjetima rada pristupi provjeri svoje zdravstvene sposobnosti u roku,
kako je to propisano posebnim propisima;

11. osigurati da radnik iz točke 6. koristi osobna
zaštitna sredstva na radu, primjereno vrsti poslova koje radnik obavlja;

12. osigurati zaštitu mjesta rada radnika na
radilištu, primjereno vrsti poslova svakog radilišta;

13. osigurati tehničku ispravnost strojeva, uređaja i
osobnih zaštitnih sredstva koja radnik koristi u procesu rada;

14. osigurati provjeru tehničke ispravnosti sredstava
rada iz prethodne točke prije njihovog stavljanja u eksploataciju, ali i za
vrijeme eksploatacije, u rokovima i na način kako je propisano procjenom
opasnosti;

15.
zabraniti rad svakom radniku koji je u stanju utjecaja alkohola ili drugih
sredstava ovisnosti;

16. privremeno udaljiti svakog radnika s radilišta
ako njegov ovlaštenik prema vanjskim znacima postavi sumnju, da radnik radi pod
utjecajem alkohola ili drugih sredstava ovisnosti;

17. privremeno udaljiti svakog radnika s rada na isti
način kako je navedeno u prethodnoj alineji, za kojeg ovlaštena osoba utvrdi,
da u procesu rada radnik ne koristi propisana zaštitna sred­stva;

18. osigurati provođenje mjera prema kojima bi
spriječio uzimanje alkoholnih pića i drugih sredstava ovisnosti tijekom rada i
njihovo unošenje u radne prostorije i prostore radilišta;

19. obustaviti rad strojeva na mehanički ili
električni pogon za koje ovlaštena osoba utvrdi, da su tehnički neispravni ili
da ne posjeduju propisani atest tehničke ispravnosti, ili je atestu istekao rok
valjanosti;

20. osigurati sve radnike za slučaj nastupa rizika
ozlijede na radu i profesionalne bolesti;

21. osigurati djelatnost poslodavca od odgovornosti
od nastupa mogućih rizika bez obzira na poduzete mjere zaštite na radu u skladu
s Zakonom o zaštiti na radu, ovim Kolektivnim ugovorom;

22. nadoknaditi radniku štetu uzrokovanu ozljedom na
radu, profesionalnom bolešću ili bolešću i svezi s radom, prema načelu
objektivne odgovornosti (uzročnosti), a prema općim propisima obveznog prava;

23. prijaviti svako radilište – podružnicu nadležnoj
Inspekciji zaštite na radu;

24. postaviti znakove sigurnosti i znakove općih
obavijesti na mjestima rada, na sredstvima rada i pripadajućim instalacijama;

25. izvijestiti povjerenike radnika o mjerama koje će
poduzeti radi unapređenja sigurnosti i zaštite zdravlja najmanje svaka tri
mjeseca direktno ili posredno preko odbora za zaštitu na radu, za one
poslodavce, koji zapošljavaju odgovarajući broj radnika;

26. utvrditi plan evakuacije i spašavanja radnika za
slučaj iznenadnog događaja;

Ovlaštena osoba prema odredbama ovog članka je
poslodavac ili njegov ovlaštenik poslodavac, koji zapošljava za poslove zaštite
na radu do 50 radnika;

Radna mjesta za koje se traže posebni uvjeti rada
prema odredbama ovog članka su radna mjesta utvrđena u općem aktu poslodavca
(odluka ili pravilnik) i procjeni opasnosti.

Radilište, prema odredbama ovog članka je svako
radilište sa statusom stalnog radilišta za pravne osobe – ustanove- tj. za
podružnice, gdje poslodavac obavlja radove iz svoje registrirane djelatnosti,
ali u dislociranom mjestu.

Članak 201.

 Poslodavac
mora primijeniti odgovarajuće mjere da radnici i njihovi predstavnici
(povjerenik radnika za zaštitu na radu) budu obaviješteni o opasnostima za
sigurnost zdravlja, o zaštitnim mjerama općenito i na radnom mjestu i o mjerama
koje poslodavac poduzima da bi radnici bili pravodobno obaviješteni o ozbiljnim
i neizbježivim opasnostima i potrebi hitnog napuštanja radnog mjesta u takvim
slučajevima.

ZaŠtita
nepuŠaČa

Članak
202.

Poslodavac
je dužan prikladnim mjerama provoditi zaštitu nepušača od djelovanja duhanskog
dima.

Zabranjeno
je pušenje u radnim prostorijama i prostorima, osim onih u kojima poslodavac
iznimno utvrdi da je pušenje dozvoljeno, o čemu u takvoj prostoriji mora biti
istaknuti znak mjesta za pušenje.

Zabrana
konzumacije alkohola i…..

Članak 203.

Zabranjeno je uzimanje alkoholnih pića i drugih
sredstava ovisnosti prije i tijekom rada i njihovo unošenje u radne prostorije
i prostore.

Poslodavac je dužan privremeno udaljiti s mjesta rada
radnika, koji je na radu pod utjecajem alkohola ili drugih sredstava ovisnosti.

Utvrđivanje, da li je radnik pod utjecajem alkohola
ili drugih sredstava ovisnosti, obavlja se alkometrom ili drugim pogodnim
sredstvom ili aparatom.

Ako radnik odbije pristupiti provjeri, smatra se da
je pod utjecajem alkohola.

**11.
Obveze radnika iz zaštite na radu**

Članak 204.

Obveze radnika iz zaštite na radu su:

 1. raditi s
dužnom pažnjom, sposoban za rasuđivanje, bez utjecaja alkohola i opijata, tj.
na način da postiže očekivane poslovne efekte na radnom mjestu i da ne ugrožava
svoj život ili svoje zdravlje, kao i zdravlje i živote drugih radnika, te
korisnika usluga poslodavca;

2. pristupiti svim organiziranim mjerama i postupcima
edukacije, organizirane sa svrhom da bi radnik što bolje upoznao uvjete i
opasnosti rada, na svakom radnom mjestu;

3. pridržavati se propisanih i priznatih mjera
zaštite na radu;

4. pridržavati se svih pisanih uputa proizvođača
glede korištenja sredstava rada, alata i pomagala, mjesta rada, instalacija i
dr., sve radi rada na siguran način;

5. obustaviti rad ili korištenje strojeva i uređaja,
ako utvrdi bilo kakvu sumnju glede postojanja opasnosti za rad radnika na
siguran način;

6. koristiti osobna zaštitna sredstva, koja su mu
povjerena na uporabu i rukovanje,

7. upozoriti neposrednog rukovoditelja na sve kvarove
i nedostatke na uređajima opremi, sigurnosnim uređajima, osobnim i zaštitnim
sredstvima kao i neredovite pojave pri radu i postupke drugih osoba koje mogu
eskalirati u činidbe, koje će oštetiti ili uništiti određenu opremu ili
ugroziti život i zdravlje radnika,

 8. upoznati
poslodavca ili nadležnog liječnika kod zasnivanja radnog odnosa i u tijeku
rada, na svoje tjelesne nedostatke ili bolesti, koje mogu kod obavljanja
određenih poslova uzrokovati posljedice po život ili zdravlje radnika ili
njegovu okolinu,

9. ovladati znanjima iz zaštite na radu u mjeri
primjereno radnom mjestu za rad na siguran način,

10. podvrgnuti se provjeri da li obavlja rad pod
utjecajem alkohola, drugih sredstava ovisnosti ili je bolestan, ako poslodavac
to od radnika zatraži;

 11. pristupiti zdravstvenim, psihofizičkim i
drugim propisanim pregledima na koje je upućen od poslodavca, radi zaštite na
radu, u smislu članka 19., 20. i 21. ovog Kolektivnog ugovora;

12. pristupiti praktičnoj provjeri stečenih znanja za
rad na siguran način za svaku vrstu poslova, na način i po postupku kako je
propisano ovim Kolektivnim ugovorom;

13. pridržavati se pisanih i usmenih uputa poslodavca
glede obavljanja pojedinih vrsta poslova ili korištenja strojeva i uređaja,
alata, potrošnog materijala, sitnog inventara i instalacija;

14. odnositi se prema kolegama i pretpostavljenima s
dužnom pažnjom, poštujući pri tome ličnost i dostojanstvo svake osobe prema
pravilima građanskog morala.

Usluge
medicine rada

Članak
205.

Poslodavac
je dužan osigurati radnicima usluge službe medicine rada, kako bi osigurao
zdravstveni nadzor primjeren opasnostima i štetnostima za zdravlje i sigurnost
kojima su radnici izloženi.

Usluge iz prethodnog stavka poslodavac ugovara sa
zdravstvenim ustanovama za medicinu rada ili sa specijalistom medicine rada u
privatnoj praksi.

Ovlaštenja službe medicine rada, te obveze poslodavca
prema njoj i obrnuto, utvrđene su odredbama Zakona o zaštiti na radu.

X.
MIRNO RJEŠAVANJE SPORA NA RELACIJI POSLODAVAC – SINDIKAT

Mirovno
vijeĆe

Članak 206.

Ako nastane spor između više radnika na radu kod
poslodav­ca ili više poslodavaca u svezi ostvarenja nekog prava iz ovog
Kolektivnog ugovora, koji bi mogao dovesti do štrajka, stranke Sindikat i
Udruga će provesti postupak mirenja.

Mirenje provodi Mirovno vijeće sastavljeno od tri
člana od kojih jednog imenuje Udruga, jednog Sindikat, a trećeg sporazumno obje
stranke.

Ako se oko imenovanja trećeg člana obje stranke ne
mogu usuglasiti, Udruga će u ime stranaka zatražiti da ga imenuje ministar rada
i socijalne skrbi Republike Hrvatske i to u roku od 24 sata, računajući od dana
zadnjeg razgovora o istom predmetu, koji je rezultirao saznanjem o nemogućnosti
dogovora.

Članak 207.

Prvi sastanak Mirovnog vijeća saziva predsjednik
imenovan na način kako je navedeno u prethodnom članku.

Mirovno vijeće zasijeda u punom sastavu i utvrđuje
prijedlog za mirenje.

Članak 208.

Ugovorne stranke mogu prihvatiti i odobriti prijedlog
Mirov­nog vijeća o čemu se moraju izjasniti prvog idućeg dana nakon primitka
prijedloga.

Ako se neka stranka ne izjasni o prijedlogu Mirovnog
vijeća u roku iz prethodnog stavka ovog članka, smatra se da ga nije
prihvatila.

Prijedlog kojega prihvate obje ugovorne stranke ima
pravnu snagu i učinke Kolektivnog ugovora.

ArbitraŽa

Članak
209.

Ako se
postupkom mirenja na opisani način u prethodnom članku nije mogao riješiti
nastali spor, stranke mogu rješenje povjeriti arbitraži.

Sastav,
način rada i odlučivanja, te rokove za donošenje odluke arbitraže, stranke će
posebno ugovoriti.

Članak
210.

Troškove
mirenja snosi poslodavac/i sudionik/ci postupka mirenja.

RjeŠavanje
spora posredstvom treĆih osoba

Članak
211.

Ugovorne
stranke mogu dogovoriti da spor pokušaju riješiti i posredovanjem trećih osoba.

XI.
ŠTRAJK

Članak
212.

Poslodavci
iz članka 1. ovog Kolektivnog ugovora neće spr­je­ča­vati ili ometati štrajk
radnika kao izraz njihovog nezadovoljstva glede ostvarenja svojih prava, koji
organizira Sindikat u skladu sa Zakonom i ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak 213.

Zabranjen je štrajk u zdravstvenim ustanovama i
trgovačkim društvima koja obavljaju zdravstvenu djelatnost u službama – za
djelatnosti, kako je propisano člankom 160. Zakona.

Članak
214.

Pri
organiziranju i vođenju štrajka Sindikat preuzima obvezu poštivanja Ustavom
zajamčenih sloboda i prava drugih.

Sindikat preuzima obvezu da štrajk neće ugroziti
pravo na život i zdravlje građana korisnika usluga poslodavaca te osobnu
sigurnost svih sudionika štrajka.

Način donošenja odluke/a o štrajku, te druga pitanja
u svezi štrajka koja nisu riješena ovim Kolektivnim ugovorom, primjenjivat će
se pravila Sindikata.

Članak 215.

Štrajk se mora najaviti poslodavcu.

U pismu kojim se štrajk najavljuje, Sindikat mora
naznačiti razloge štrajka, mjesto, dan i vrijeme štrajka te podatke o štraj­kaškom
odboru i osobama koje rukovode štrajkom.

Štrajk ne smije započeti prije završenog postupka
mirenja.

Članak 216.

Štrajkom rukovodi štrajkaški odbor Sindikata.

Za poslodavce čiji su radnici uključeni u štrajk,
mora se osnovati zajednički štrajkaški odbor ili imenovati osobu koja će
obavljati funkciju štrajkaškog odbora.

Štrajkaški odbor prema odredbama ovog članka može se
osnovati za iste namjene i za iste svrhe na nivou Podružnice ili više
Podružnica Sindikata.

Odluku o imenovanju članova štrajkaškog odbora u
smislu odredbi stavka 3. ovog članka donosi Izvršni odbor Sindikata.

Članak
217.

Štrajkaški
odbor Sindikata rukovodi cjelokupnim štrajkom, prati da li se štrajk odvija u
redu i na zakonit način, upozorava nadležna tijela na pokušaje sprečavanja i
ometanja štrajka, kontaktira s nadležnim tijelima te obavlja druge poslove.

Štrajkaški
odbor dužan je razmotriti svaku inicijativu za mirno rješenje spora koju mu
uputi poslodavac s kojim je u sporu te na nju odgovoriti u onom obliku u kojem
mu je upućena.

Članak 218.

Na prijedlog bilo koje stranke, Sindikat i Udruga
sporazumno izrađuju i donose pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati za
vrijeme štrajka.

Pri određivanju poslova koji se ne smiju prekidati za
vrijeme štrajka, stranke obavezno vode računa da najavljeni štrajk obuh­vati
najmanji mogući broj radnika, kako bi se poslovi zdravstvene zaštite obavljali
bez prekida u kontinuitetu.

Pravila o poslovima koji se ne smiju prekidati sadrže
i minimalni broj radnika za svakog poslodavca koji moraju raditi u vrijeme
štrajka.

Štrajk ne smije započeti dok se ne utvrde poslovi
koji se ne smiju prekidati i broj radnika koji moraju raditi.

U slučaju da stranka koja inicira štrajk ne dostavi
prijedlog iz stavka 1. ovog članka do najave štrajka, inicijator-organizator
štrajka mora samostalno izraditi pravila o tim poslovima uz neposredno
sudjelovanje stručnjaka iz privatne prakse ili javnog zd­rav­stva.

O pravilima iz prethodnog stavka ovoga članka
Sindikat će obavijestiti Udrugu najkasnije tri dana prije početka štrajka.

Članak 219.

Zbog sudjelovanja u štrajku organiziranom sukladno
ovom Kolektivnom ugovoru radnici ne smiju od svojih poslodavaca biti stavljeni
u nepovoljniji položaj, u odnosu na zatečeno stanje, ili se na radnika/e ne
smiju primijeniti bilo kakve duge mjere represije (šikaniranje i tome sl.).

XII.
TUMAČENJE UGOVORA

Članak
220.

Ugovorne
stranke osnivaju zajedničku komisiju za tuma­čenje ovoga Kolektivnog ugovora u
koju svaka imenuje po dva predstavnika i njegovog zamjenika, a zajednički
predsjednika komisije.

Zajednička
komisija iz stavka 1. ovoga članka osnovat će se u roku od 15 dana od dana
stupanja na snagu ovoga Kolektivnog ugovora.

Komisija
za tumačenje ovoga Kolektivnog ugovora:

– daje
tumačenje odredaba ovoga Kolektivnog ugovora,

– prati
izvršenje ovoga Kolektivnog ugovora i izvještava obje strane o njegovom
kršenju,

–
obavlja druge poslove određene ovim Kolektivnim ugovorom.

Članak
221.

Komisija
donosi odluke većinom glasova svih članova.

Ako se
komisija ne može složiti oko tumačenja odredbi ovoga Kolektivnog ugovora,
povjerit će tumačenje neutralnom struč­njaku.

Pri izboru neutralnog stručnjaka i određivanju rokova
u kojim se treba donijeti odluka, stranke će primijeniti odredbe članka 206.
stavak 3. ovog Kolektivnog ugovora.

Neutralni stručnjak ima pravo na naknadu koju
zajednički snose obje strane.

Tumačenje neutralnog stručnjaka komisija je dužna
prihvatiti kao svoje tumačenje i tako ga prezentirati.

Tumačenje komisije obavezno je i dostavlja se Udruzi
i Sindikatu.

O tumačenju iz prethodnog stavka Udruga i Sindikat
informiraju svoje članove na stranicama časopisa »Privatna praksa u zdravstvu«.

Članak 222.

Radnik član Sindikata ili poslodavac član Udruge može
tražiti tumačenje ovog Kolektivnog ugovora od Odbora za kolektivno pregovaranje
Sindikata odnosno Udruge. Ako predlagatelj nije zadovoljan tumačenjem Odbora za
kolektivno pregovaranje, može ponoviti zahtjev za tumačenje koji Sindikat ili
Udruga prosljeđuju Komisiji za tumačenje iz članka 220. ovog Kolektivnog
ugovora.

Na zahtjev Sindikata ili Udruge, komisija za
tumačenje dužna je dati tumačenje ovoga Kolektivnog ugovora u roku od 15 dana
od dana primitka zahtjeva.

Neutralni stručnjak dužan je dati svoje tumačenje u
roku od 15 dana.

XIII.
IZMJENA, OTKAZ I OBNOVA KOLEKTIVNOG UGOVORA

Članak 223.

Svaka ugovorna stranka može predložiti izmjene i
dopune ovoga Kolektivnog ugovora.

U ime Sindikata i Udruge prijedlog izmjena i dopuna
ovoga Kolektivnog ugovora podnose Odbori za kolektivno pregovaranje.

Stranka kojoj je podnesen prijedlog za izmjenu i
dopunu ovoga Kolektivnog ugovora mora se pisano izjasniti u roku od 15 dana od
dana primitka prijedloga, te mora pristupiti pregovorima o predloženoj izmjeni
ili dopuni u roku od 30 dana od dana primitka prijedloga.

U protivnom, ako stranka kojoj je podnesen prijedlog
ne postupi na opisani način, stranka koja je podnijela prijedlog ima pravo
inicirati postupak mirenja na način kako je propisano ovim Kolektivnim
ugovorom.

Članak 224.

Ovaj Kolektivni ugovor stranke mogu pismeno otkazati
jedna drugoj/drugima s otkaznim rokom od 3 mjeseca.

XIV.
PRIJELAZNE I ZAKLJUČNE ODREDBE

Članak
225.

Sva
prava iz rada i po osnovi rada utemeljena ovim Kolek­tiv­nim ugovorom radnik
ostvaruje na osnovi posebnog rješenja ili odluke poslodavca.

Jedan primjerak pravnog akta iz prethodnog stavka
poslodavac dostavlja radniku, a po jedan knjigovođi i u dosje radnika.

Dostavu
pravnog akta iz stavka 1. ovog članka poslodavac obavlja na način kako je
propisano odredbama ovog Kolektivnog ugovora.

Članak 226.

Nacrt prijedloga ovog Ugovora priprema osoba pravne
struke.

Nacrt prijedloga izrađuje Odbor za kolektivno
pregovaranje Udruge i Sindikata.

Izrađeni Nacrt prijedloga ovog Kolektivnog ugovora,
Odbori iz prethodne stavke dostavljaju na mišljenje Izvršnom odboru Udruge,
odnosno Sindikata.

Odbori za kolektivno pregovaranje razmatraju
primjedbe i prijedloge svojih Izvršnih odbora na tekst Nacrta prijedloga i
utvrđuju prijedlog ovog Kolektivnog ugovora za donošenje.

Ovaj Ugovor donose Izvršni odbori Udruge i Sindikata.

Ovaj Ugovor postaje pravno perfektan kada ga potpišu
tajnici Udruge i Sindikata.

Članak 227.

Ovaj Ugovor dostavlja se Ministarstvu rada i
socijalne skrbi Republike Hrvatske kao nadležnom tijelu za upis u Knjigu
evidencija kolektivnih ugovora sukladno članku 3. Pravilnika o vođenju
evidencije i objavi kolektivnih ugovora.

Članak 228.

Izmjene i dopune ovog Kolektivnog ugovora obavljaju
se na identičan način, kako je propisano za njegovo donošenje.

Članak 229.

Ugovor stupa na snagu osmog dana, računajući od dana
objave u »Narodnim novinama«.

Stupanjem na snagu ovog ugovora prestaje važiti
Kolektivni ugovor za djelatnost zdravstva u privatnoj praksi Hrvatske –
pročišćeni tekst, objavljen u »Narodnim novinama«, br. 24/02. od 13. 3. 2002.g.
i ispravak objavljen u »Narodnim novinama«, 68/02 od 12. 6. 2002.

Urbroj: 0235/2003.

Tajnik Sindikata                                                Tajnik Udruge

**Sibel Latin,** v. r.   **Ivan Gabrilo,** **dipl. iur.,** v. r.

Kolektivni ugovor, NN 185/2003-2700
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)