## Strategija razvitka službene statistike Republike Hrvatske 2004. - 2012.

### NN 28/2005 (28.2.2005.), Strategija razvitka službene statistike Republike Hrvatske 2004. - 2012.

# HRVATSKI SABOR

479

Na
temelju članka 25. Zakona o službenoj statistici (»Narod­ne novine«, br.
103/03.), Hrvatski sabor na sjednici 11. veljače 2005., donio je

## STRATEGIJU

### RAZVITKA SLUŽBENE STATISTIKE REPUBLIKE HRVATSKE 2004. – 2012.

1.
UVOD

Razvoj statističkog
sustava složen je proces koji zahtijeva stalan dijalog s korisnicima
statističkih podataka, davateljima podataka i drugim nositeljima aktivnosti
službene statistike, uz sustavno praćenje i primjenjivanje međunarodnih
standarda te formiranje i održavanje odgovarajućih ljudskih i materijalnih
resursa. Posebnu važnost pritom ima stalna briga o poštivanju pravila
statističke povjerljivosti i osiguranju međunarodne usporedivosti statističkih
pokazatelja.

Strategija
razvoja službene statistike Republike Hrvatske dokument je čija je svrha
definirati dugoročne ciljeve, ali i opća načela, odrednice i kriterije za
djelovanje i razvoj službene statistike Republike Hrvatske. Strategija ujedno
predstavlja osnovu za određivanje temeljnog popisa statističkih aktivnosti i
skupa sta­tističkih pokazatelja usklađenih sa zahtjevima i potrebama kraj­njih
korisnika i ishodište je za sljedeći ciklus strategijskog uprav­lja­nja
službenom statistikom Republike Hrvatske.

Za
potrebe srednjoročnog planiranja razvoja službene statistike izrađuje se
Program statističkih aktivnosti, koji se temelji na razrađenom pojmu
statističkog proizvoda, a iz njega izvedeni Godišnji provedbeni plan, kao
kratkoročni dokument, razrađuje statističke aktivnosti do razine statističkih
istraživanja.

Strategija
razvoja službene statistike određuje dugoročne ciljeve na temelju sagledanog
stanja i potreba te predvidivog razvoja. Ubrzani razvoj nekih područja
statistike ili jasno iskazane nove potrebe za statističkim indikatorima bit će
uvjet revizije strategije razvoja unutar razdoblja na koje se ona odnosi.
Jednako tako, dosegnuta razina razvoja u odnosu na planiranu bit će pred­met
objektivne analize nezavisne grupe stručnjaka sredinom i na kraju planskog
razdoblja.

Strategija
razvoja službene statistike Republike Hrvatske u znatnom je dijelu određena i
strateškim ciljem Republike Hrvat­ske, ulaskom u Europsku uniju, što
pretpostavlja ubrzavanje procesa harmonizacije sustava službene statistike
Republike Hrvat­ske i statistike Europske unije. Tek uz punu harmonizaciju
dvaju sustava bit će moguće uspoređivati, vrednovati i donositi valjane odluke
o mjerama potrebnima za unaprjeđivanje pojedinih segmenata društvenog života.

2.
MISIJA

**Djelotvorno i pravodobno pripremanje i diseminacija
kvalitetnih i pouzdanih statističkih pokazatelja stanja i promjena u
gospodarskim i društvenim pojavama i procesima potrebnih korisnicima radi
donošenja odluka, poduzimanja mjera i vođenja politike kako bi se sve temeljilo
na činjenicama.**

Svrha djelovanja hrvatskoga statističkog sustava jest
omogućiti:

• stanovništvu uvid u stvarnu i objektivnu sliku
stanja u društvu,

• gospodarstvenicima,
državnoj upravi, političarima, javnim ustanovama i drugim organizacijama
praćenje pojava i kretanja u društvu, njihovu analizu i dobivanje pouzdanih
informacija na kojima će se temeljiti donošenje odluka, poduzimanje mjera i
vođenje politike,

• medijima i obrazovnim ustanovama prenošenje
objektivnih i pouzdanih informacija o stanju i kretanjima u društvu,

• znanstvenicima, analitičarima i istraživačima
provođenje empirijskih studija društvenih i gospodarskih kretanja,

• međunarodnim organizacijama, gospodarstvenicima
i drugim nositeljima međunarodne suradnje provođenje njihovih aktivnosti na
temelju međunarodno usporedivih statis­tičkih pokazatelja.

Hrvatski statistički sustav ne daje samo sliku stanja
i promjena unutar Republike Hrvatske, nego pridonosi, davanjem moguć­nos­ti
usporedbe, stvaranju proširene slike stanja i promjena u Europi i izvan nje.
Time se ujedno pridonosi izgradnji međunarodnoga statističkog sustava
usporedivih podataka.

3.
VIZIJA

**Hrvatski statistički sustav treba biti javno priznat,
korisnički orijen­tiran i prepoznatljiv izvor pouzdanih i pravodobnih statis­tičkih
pokazatelja koji udovoljavaju potrebama za informacijama o stanju i kretanjima
u društvu i gospodarstvu.**

Iznimno je važno uspostavljanje sustava vrijednosti
koji će prihvatiti i sustavno primjenjivati svi sudionici sustava službene
statistike. Te vrijednosti jesu:

**• Korisnička orijentacija**

   Postojeći i budući korisnici razlog su i
svrha postojanja i razvoja statističkog sustava. Zahtjevi korisnika imaju
iznimnu važnost za razvoj sustava pa se zajedničkim radom korisnika i nositelja
sustava službene statistike mora raditi na udovoljavanju njihovim potrebama.

**• Kvaliteta
rada**

   Zadaće
treba u svakom trenutku izvršavati na najvišoj mogućoj razini kvalitete. Za
postizanje kvalitete bitno je postići najvišu moguću razinu stručnosti i
profesionalne osposobljenosti djelatnika.

**• Djelotvornost**

   Resurse
treba koristiti djelotvorno, u skladu s načelima dobra gospodarenja.

**• Razvoj
i poboljšavanje**

   Neprekidan
razvoj i poboljšavanje postojećega statističkog sustava i statističkih
proizvoda osigurava kvalitetno praće­nje promjena koje se događaju u društvu.

**Službena statistika temelji se na načelima UN-a:
relevantnosti, nepristranosti, pouzdanosti, transparentnosti, pravodobnosti,
stru­č­ne neovisnosti, racionalnosti, dosljednosti, javnosti, statističke po­v­jerljivosti,
korištenja individualnih podataka u isključivo statističke svrhe i javne
odgovornosti.**

4.
GLAVNE ZADAĆE

Glavne zadaće, određene pravnim okvirom hrvatskoga
stat­is­tičkog sustava, jesu:

**•
Prikupljanje, obrada i diseminacija statističkih podataka**

   Primarna zadaća je prikupljanje i obrada
statističkih podataka te izrada i diseminacija statističkih pokazatelja o
društvenom i gospodarskom stanju i kretanjima u Republici Hrvatskoj,
uključujući pripreme za početak izrade analitičkih komentara i projekcija za
javnu uporabu.

**• Čuvanje stručne neovisnosti hrvatskoga
statističkog sus­tava**

   Pojam stručne neovisnosti podrazumijeva
potpunu samostalnost u stručnim pitanjima kako bi se osigurao potpuno
ravnopravan položaj svih sudionika u hrvatskome statis­tičkom sustavu. To se
odnosi i na nositelje statističkih aktivnosti i na davatelje podataka i na
korisnike.

**• Povećanje povjerenja javnosti u službenu
statistiku**

   Za relevantnost podataka statističkog sustava
bitno je da javnost percipira, razumije i ima pozitivno iskustvo s načinom na
koji nositelji službene statistike štite povjerljivost prikupljenih podataka, s
brigom o kvaliteti i pravovremenosti objavljivanja statističkih podataka te o
razumljivosti i dostupnosti metodoloških obrazloženja. Iz pove­ća­nog
povjerenja u službenu statistiku povećava se i spremnost izvještajnih jedinica
da točnije opišu mjerene pojave, na osnovi čega raste i kvaliteta tih podataka.

**• Međunarodna suradnja**

   Poseban naglasak je na suradnji s Europskom
unijom, u okvirima procesa europskih integracija, te na suradnji s međunarodnim
organizacijama poput UN-a, Svjetske ban­ke, Međunarodnoga monetarnog fonda i
Svjetske zdravstvene organizacije. Svrha suradnje s međunarodnim organizacijama
odnosno bilateralne suradnje s pojedinim zemljama jest udovoljavanje
međunarodnim obvezama Repub­like Hrvatske, ali i komplementarno podupiranje
razvoja hrvatskoga statističkog sustava, koji takvom harmonizaci­jom osigurava
međunarodnu usporedivost statističkih podataka.

5.
SUDIONICI U HRVATSKOME STATISTIČKOM SUSTAVU

Sudionici
u hrvatskome statističkom sustavu jesu nositelji statističkih aktivnosti,
davatelji podataka te korisnici službenih statističkih podataka.

Nositelji
statističkih aktivnosti su Državni zavod za statis­tiku, Hrvatska narodna banka
i uredi državne uprave u županijama te upravno tijelo Grada Zagreba, nadležni
za poslove službene statistike, te druge ustanove određene Programom
statističkih aktivnosti. Državni zavod za statistiku jest središnja statistička
ustanova koja obavlja pretežan broj statističkih aktivnosti u Republici
Hrvatskoj. Hrvatska narodna banka, koja djeluje neovisno i izvan sustava
državne uprave, obavlja statističke aktivnosti u svojoj domeni, određenoj
Zakonom o Hrvatskoj narodnoj banci (»Narodne novine«, br. 36/01.) Uredi državne
uprave u županijama i upravno tijelo Grada Zagreba nadležni za poslove službene
statistike prikupljaju, obrađuju i diseminiraju statističke podatke za područja
pripadajućih županija, odnosno Grada Zagreba. Uloga ostalih ovlaštenih tijela
koja obavljaju statističke aktivnosti odre­đene u Programu statističkih
aktivnosti definirana je u skladu s iskazanim potrebama za statističkim
pokazateljima iz njihovih domena. Uloga tih ovlaštenih tijela podložna je
izmjenama zbog mogućih promjena u iskazanim potrebama, ali i zbog procjene
njihovih mogućnosti za udovoljavanje metodološkim zahtjevima Europske unije i
temeljnim načelima UN-a.

Davatelji podataka jesu sve fizičke i pravne osobe na
pod­ručju Republike Hrvatske od kojih nositelji statističkih aktivnosti
dobivaju podatke za statističke svrhe. Osim toga, tijela državne uprave koja
posjeduju administrativne podatke dužna su ih staviti na raspolaganje
nositeljima statističkih aktivnosti ako za to postoji potreba.

Korisnici službenih statističkih podataka nalaze se u
svim područjima gospodarskog i društvenog života, od pojedinih građana,
poslovnih subjekata, tijela zakonodavne, izvršne i sud­ske vlasti, tijela
državne uprave i lokalne samouprave, akademskih, znanstvenih i istraživačkih
ustanova te nevladinih organizacija do europskih i drugih međunarodnih ustanova.

6.
STRATEGIJSKA PODRUČJA I STRATEGIJSKI CILJEVI

Strategijske
ciljeve hrvatskoga statističkog sustava u ovom planskom razdoblju određuju s
jedne strane ciljevi hrvatske države, njene obveze prema nacionalnim i
međunarodnim prioritetima, a s druge strane postojeće stanje i realne
mogućnosti sta­tis­tičkog sustava, sposobnost njegove promjene i objektivna
raspoloživost potrebnih resursa. Strategijski ciljevi određuju pro­mjene koje
će osigurati najveći pomak u planiranju, funkcioniranju i korištenju hrvatskoga
statističkog sustava. Ujedno, takav skup ciljeva postavlja osnovicu za
komunikaciju s međunarodnim statističkim sustavima osiguravajući usporedivost
podataka i metoda, a time i jačanje povjerenja i primjenjivosti podataka hrvat­skoga
statističkog sustava u međunarodnom okruženju.

Strategija razvoja strukturirana je kroz pet
područja:

• pravni temelj,

• sustav službene statistike,

• diseminacija i usluge korisnicima,

• međunarodna suradnja,

• ljudski resursi i organizacija rada.

Svako strategijsko područje obuhvaća niz dugoročnih
strategijskih ciljeva razvoja hrvatskoga statističkog sustava. Dugoročni
strategijski ciljevi se u Programu statističkih aktivnosti i Godišnjemu
provedbenom planu iskazuju u konkretnim zadacima i skupovima statističkih
pokazatelja, a izvode se iz misije, vizije, glavnih zadaća i strategijskih
područja te odražavaju stvarne korisničke potrebe za statističkim podacima.

6.1
PRAVNI TEMELJ

OPĆI CILJ:

• Razviti i primjenjivati pravni okvir sustava
službene statistike u skladu s nacionalnim i međunarodnim potrebama i
zahtjevima.

STRATEGIJSKI CILJEVI:

•
Definirati organizacijski i teritorijalni ustroj Državnog zavoda za statistiku
te njihov pravni okvir.

• Uspostaviti koordinacijsku funkciju Državnog
zavoda za statistiku u odnosu na druge nositelje službene statistike.

• Primjenjivati međunarodne standarde u području
stručne neovisnosti sustava službene statistike.

• U okviru aktivnosti na integraciji Hrvatske u
Europsku uniju uspostaviti i održavati usklađenost s pravnim nasli­jeđem
Europske unije.

6.2
SUSTAV SLUŽBENE STATISTIKE

OPĆI CILJ:

•
Razviti sustav službene statistike u skladu s nacionalnim i međunarodnim
potrebama i zahtjevima.

STRATEGIJSKI CILJEVI:

• Ugraditi u sustav službene statistike mehanizme
koji osiguravaju punu statističku povjerljivost.

• Raditi na smanjivanju opterećenosti davatelja
podataka.

• Uspostaviti i razvijati model utjecaja
korisnika na razvoj statističkog sustava.

• Harmonizirati sustav službene statistike s
europskim sta­tističkim sustavom i usklađivati nacionalne statističke standarde
s međunarodnim standardima.

• Sustavno poboljšavati kvalitetu i pravodobnost
statističkih informacija.

6.3
DISEMINACIJA I USLUGE KORISNICIMA

OPĆI CILJ:

•
Razviti sustav diseminacije statističkih pokazatelja u skladu s nacionalnim i
međunarodnim potrebama i zahtjevima.

STRATEGIJSKI CILJEVI:

• Osigurati ravnopravnost u korištenju podataka
službene statistike.

• Uspostaviti
javno dostupnu bazu službene statistike na inter­netu.

• Uspostaviti
sustav praćenja uporabe službene statistike.

• Odgovoriti
svim ostvarivim potrebama i zahtjevima koris­nika službene statistike.

• Povećati
ulogu elektroničkih oblika prijenosa podataka.

• Postići
potpunu dvojezičnost podataka objavljenih na internetu – hrvatski i engleski.

• Uspostaviti
sustav redovitog ocjenjivanja kvalitete usluga te praćenja potreba i
zadovoljstva korisnika usluga.

• Uspostaviti
i dalje razvijati sustav naplaćivanja nestandardnih usluga pripreme
statističkih podataka.

6.4
MEĐUNARODNA SURADNJA

OPĆI CILJ:

• Odgovoriti međunarodnim obvezama postavljenima
pred hrvatski statistički sustav.

STRATEGIJSKI CILJEVI:

• Postići međunarodnu usporedivost statističkih
podataka primjenom relavantnih međunarodnih standarda.

• Pridonositi djelovanju međunarodnih
statističkih tijela i organizacija aktivnim sudjelovanjem u njihovu radu.

6.5
LJUDSKI RESURSI I ORGANIZACIJA RADA

OPĆI CILJ:

• Postići održivost sustava službene statistike.

STRATEGIJSKI CILJEVI:

• Pravodobno osiguravati i razvijati ljudske
resurse, među ostalim i kroz sustave stimuliranja kvalitetnog rada, internoga
stručnog obrazovanja i internog informiranja.

• Razvijati sustav upravljanja kvalitetom u svim
segmentima djelovanja službene statistike.

• Razvijati horizontalnu povezanost segmenata
statističkog sustava.

• Uspostaviti sustav praćenja interne
produktivnosti i djelotvornosti.

• Racionalizirati organizaciju rada.

• Razvoj sustava vezati uz suvremene informatičke
tehnologije.

7.
POJEDINAČNI CILJEVI

Pojedinačni
ciljevi rezultat su razrade strategijskih ciljeva do razine konkretnih
aktivnosti potrebnih za izradu statističkih proiz­voda odnosno skupova
statističkih pokazatelja uobličenih u smislene cjeline koje odgovaraju
potrebama korisnika za statističkim podacima.

7.1
STATISTIČKI REGISTRI

Osnovna
pretpostavka razvoja statističkog sustava jest uspostavljanje statističkih
registara na kojima se temelji većina važnih statističkih istraživanja.

Najvažniji strateški cilj u tom području jest
uspostavljanje Statističkoga poslovnog registra, koji je glavni izvor podataka
za većinu statističkih istraživanja u poslovnim statistikama, a zauzima i
središnje mjesto u nacionalnim računima. Statistički poslovni registar
organizirat će se tako da pokazuje sektorsku alokaciju institucionalnih
jedinica, a profiliranjem poduzeća i lokalnih jedinica dobivat će se jedinice
prema vrsti djelatnosti i lokalne jedinice prema vrsti djelatnosti.

Predviđena je izrada i uvođenje u primjenu Statističkog
regis­tra poljoprivrednih gospodarstava. Statistika poljoprivredne proiz­vodnje
predstavljat će važan izvor informacija za ispravno pozicioniranje Republike
Hrvatske u Europskoj uniji. Osnovica za provođenje učinkovitih i ekonomičnih
statističkih istraživanja u poljoprivrednoj proizvodnji jest dobro organiziran,
pouzdan i ažuran Statistički registar poljoprivrednih gospodarstava.

U području stanogradnje i građevinarstva ustrojit će
se Statistički registar stanova i zgrada, koji će se koristiti i kao okvir za
izbor jedinica u istraživanjima o kućanstvima.

7.2
PRIMJENA METODE UZORKA NA TEMELJU REGISTARA

Kvalitetni
statistički registri imaju dvojaku ulogu. Jedna je podizanje kvalitete
prikupljenih podataka vođenjem ažurnih zapisa o promjenama u statističkim
jedinicama, a druga, jednako važna, smanjenje troškova provođenja statističkih
istraživanja preko kvalitetno odabranih reprezentativnih uzoraka pojave koja se
istražuje. Smanjenje troškova provedbe statističkih istraživanja posebno je
važno zbog očekivanog povećanja broja statističkih istraživanja te zbog
dodavanja novih mogućnosti i sadržaja u statistički sustav.

7.3
KLASIFIKACIJE

Radi
postizanja usporedivosti podataka između različitih sta­tističkih istraživanja
u zemlji i međunarodnim razmjerima nužno je uspostaviti i održavati sustav
međunarodno utvrđenih klasifikacija. Takve klasifikacije koriste se za
prikazivanje rezultata u zemlji, a omogućuju i međunarodnu usporedivost, što
predstavlja i međunarodnu obvezu Republike Hrvatske.

U
području klasifikacija strateški cilj je usklađivanje svih specifičnih
klasifikacija prema klasifikacijama NKD (Nacionalna klasifikacija djelatnosti)
i KPD (Klasifikacija proizvoda po djelatnostima). Usklađivanje tih
klasifikacijskih sustava omogućit će uspoređivanje podataka iz različitih
istraživanja i međunarodne usporedbe. S istim ciljem nastavit će se
usklađivanje nacionalnih klasifikacija iz područja socijalne statistike prema
međunarodnim klasifikacijama i njihovo međusobno povezivanje, primjerice
klasifikacija u području zdravstva.

7.4
POSLOVNE STATISTIKE

Sustav
poslovnih statistika treba osiguravati ažurne, pouzdane i usporedive
statističke informacije o poslovanju i akterima poslovanja u okviru
nacionalnoga tržišnog gospodarstva i omogućiti usporedbu s drugim gospodarstvima.

Poslovne
statistike imaju široku uporabu, a osobito pri sagledavanju strukture i
evolucije poslovnih aktivnosti, poslovnog ciklusa i trendova, korištenja
čimbenika proizvodnje i ostalih elemenata koji utječu na konkurentnost,
uspješnost regionalnog, nacionalnog i međunarodnog razvoja poslovanja, pojavu
novih ekonomija, malih i srednjih poduzeća te specifičnih karakteristika
poduzeća u odnosu na posebne ekonomske grupacije.

Strateški ciljevi razvoja poslovnih statistika jesu:

• uspostavljanje konzistentnog sustava strukturnih
poslovnih statistika harmoniziranog s Europskom unijom koji će omo­gućiti
prikupljanje, proizvodnju i diseminaciju pouz­danih, usporedivih i pravodobnih
strukturnih pokazatelja o strukturi ukupnog gospodarstva, pojavi novih ekonomija,
ekonomskim aktivnostima poduzeća (poslovnih entiteta), veličini poduzeća
(posebno malih i srednjih), njihovu poslovanju, učinkovitosti i konkurentnosti
na nacionalnome, regionalnome i međunarodnome ekonomskom području

• usklađivanje nacionalnog sustava kratkoročnih
poslovnih sta­tistika sa statističkim sustavom Europske unije i proiz­vodnja
svih kratkoročnih poslovnih informacija za brzu i pouzdanu analizu poslovnog
ciklusa i korekciju tekuće ekonomske politike analizom informacija o kretanju u
pojedinačnoj ekonomskoj aktivnosti unutar glavnih sektora ekonomije i u ukupnom
gospodarstvu

• uspostavljanje i ustrojavanje novog sustava
nacionalnih energetskih statistika prema konceptu Europske unije koji će
osigurati strukturne i kratkoročne informacije o proizvodnji, po­trošnji i
cijenama po vrstama energije, o obnovljivim izvorima energije, učinkovitosti
nacionalnoga energetskog sektora i njegovu restrukturiranju, o subjektima
uključenima u opskrbu, trgovinu i distribuciju energije sve do izračuna
energetske statističke bilance prema konceptu Europske unije i nacionalnoj
strategiji razvoja energetskog sektora.

7.5
STATISTIKA ROBNE RAZMJENE S INOZEMSTVOM

Jedan
od važnijih zadataka pri uključivanju Republike Hrvat­ske u Europsku uniju jest
praćenje robne razmjene s inozemstvom. Stoga će se u sustav službene statistike
Republike Hrvat­ske uvesti Intrastat, novo istraživanje za praćenje robne
razmjene zemalja članica Europske unije na osnovi izvještaja poslovnih
subjekata koji sudjeluju u toj razmjeni, a nastavit će se praćenje robne
razmjene s trećim zemljama na temelju carinskih deklaracija.

U
pripremi za uvođenje novoga statističkog istraživanja o robnoj razmjeni s
inozemstvom bit će potrebno primijeniti propise i metodologiju Europske unije
te na razini Republike Hrvatske odrediti zakonsku regulativu, nositelje i
izvršitelje poslova i zadataka vezanih uz Intrastat.

7.6
STATISTIKA POLJOPRIVREDE

Statistika
poljoprivrede jedna je od prioritetnih statistika pri uključivanju Republike
Hrvatske u Europsku uniju. Važnost poljo­privredne statistike vidi se već prema
broju uredaba kojima je zastupljena u Eurostatu. Obuhvaća različita područja:
biljnu proizvodnju, stočarstvo, šumarstvo, ribarstvo, agromonetarne statistike
i zaštitu okoliša. Osiguranje kvalitetnih, pouzdanih i među­narodno
harmoniziranih podataka nužno je za potrebe agrarne politike, planiranje i
provođenje politike održivog razvoja na regionalnoj i nacionalnoj razini te
planiranje mjera zaštite okoliša.

Radi toga će se izraditi Registar poljoprivrednih gospodarstava,
na temelju kojeg će se provesti radikalna revizija posto­jećih poljoprivrednih
statistika i koji će ujedno biti temelj za nova istraživanja.

Ustrojit će se i uvesti u primjenu tipologije
poljoprivrednih posjeda (prema vrsti poljoprivredne proizvodnje i prema
ekonomskoj snazi).

Jedan od važnijih ciljeva jest uspostava i razvoj
nacionalnog sustava agromonetarnih statistika usklađenih sa zahtjevima Europske
unije, posebno u području cijena i ekonomskih računa u poljoprivredi i
šumarstvu.

Također će se razvijati i statistika zaštite okoliša,
posebno u području troškova zaštite okoliša.

Planira se korištenje administrativnih izvora u onim
područjima u kojima je to moguće radi smanjenja troškova i opterećenosti
davatelja podataka (npr. ribarstvo, zaštita okoliša).

7.7
SOCIJALNE STATISTIKE

Osim u
gospodarstvu, brze promjene događaju se i u druš­tvenoj sferi, u okviru koje je
posebno važno osigurati praćenje promjena i napretka socijalne i zdravstvene
zaštite najugroženijih kategorija stanovništva. Da bi se osigurao uvid u
dinamične promjene društva koje treba očekivati, u statističkom praćenju
uskladit će se i dopuniti postojeći podaci o stanovništvu, tržištu rada,
obrazovanju, kulturi, zdravstvu, sigurnosti i zaštiti potro­ša­ča, osobnoj
potrošnji i socijalnoj zaštiti. Na temelju tih podataka uvest će se izračun
kratkoročnih indikatora i međunarodno usporedivih socijalnih pokazatelja koji
obuhvaćaju pet važnih dimenzija društvene uključenosti stanovništva:

•
financijski aspekt siromaštva,

•
zaposlenost,

•
zdravstvo,

•
obrazovanje,

•
stanovanje.

Socijalni
pokazatelji, koje je definirao Eurostat i prema kojima će se razviti izračun na
nacionalnoj i regionalnoj razini, omogućavaju periodično praćenje napretka zemlje
prema zacrtanim ciljevima. Unutar punog skupa pokazatelja postoji podjela na
monetarne i nemonetarne, strukturalne indikatore. Monetarni pokazatelji,
oslonjeni na podatke o prihodima i izdacima stano­vniš­tva za osobnu potrošnju,
osvjetljavaju problem siromaštva s nekoliko demografskih, financijskih i drugih
aspekata, a dopunjeni strukturalnim pokazateljima o ekonomskoj aktivnosti
stanovniš­tva, zdravstvu, obrazovanju i uvjetima stanovanja, daju cjelovitu
sliku društva.

Socijalne
statistike će, kao strateško opredjeljenje, dobiti i novu funkciju –
prikupljanje financijskih podataka za potrebe makroekonomskih statistika.
Stanovništvo i njegova potrošnja važan su segment makroekonomskih statistika.
Jednako su važan element prihodi stanovništva i struktura njihova trošenja.
Socijalne statistike prikupljat će te podatke kako bi se poboljšala kvaliteta
podataka u makroekonomskim statistikama.

7.8
MAKROEKONOMSKE STATISTIKE

U
segmentu makroekonomskih statistika postoji opsežan plan i niz strateških
ciljeva koje Državni zavod za statistiku nam­jerava ostvariti. Planira se
uvođenje izračuna tromjesečnog bruto domaćeg proizvoda (BDP) prema proizvodnom
i potrošnom pristupu u tekućim i stalnim cijenama po načelu čiste djelatnosti,
umjesto po institucionalnom načelu, kako se sada radi. Uz tro­mje­seč­ni,
izračunavat će se i godišnji BDP prema proizvodnom, potrošnom i dohodovnom
pristupu, u tekućim i stalnim cijenama, po načelu čistih djelatnosti. Također
će se pratiti i tekući računi te računi akumulacije.

Jedan
od važnih ciljeva, posebno s obzirom na očekivanja Hrvatske prema pridruživanju
Europskoj uniji, jest izračunavanje BDP-a na regionalnoj razini. BDP će se
izračunavati na razinama NUTS 2 i NUTS 3 i na taj način postići usporedivost s
regijama Europske unije prema standardnim i općeprihvaćenim metodologijama. U
taj cilj bit će uključeni i računi kućanstava.

Strateški
ciljevi razvitka makroekonomskih statistika uklju­čuju i izračun tablica ponude
i uporabe te simetrične input-output tablice za Republiku Hrvatsku u tekućim i
stalnim cijenama.

Radi
poboljšanja uvida u dinamiku promjena na strani potrošnje, a usklađeno s
uobičajenom praksom zemalja Europske unije, uspostavit će se praćenje indeksa
potrošačkih cijena kao nacionalni i kao harmonizirani model.

Važna
područja za Republiku Hrvatsku jesu sektori energije, turizma i ekologije. U
tim sektorima uspostavit će se satelitski računi i provoditi potrebna
statistička istraživanja koja će omogućiti uvid i u posredne utjecaje tih
djelatnosti na funkcioniranje cijelog društva.

7.9
REGIONALNA STATISTIKA

Uvođenje
regija za statističko praćenje omogućit će daljnji razvitak regionalne
statistike kao preduvjeta za planiranje i praćenje regionalnog razvoja. Pored
BDP-a koji će se izra­čunavati do razine NUTS 3 i tekućih računa kućanstava
koji će se izračunavati do razine NUTS 2, strateški ciljevi razvitka su
sljedeći:

•
pokazatelji ekonomske aktivnosti stanovništva iz Ankete o radnoj snazi do
razine NUTS 2 i NUTS 3,

•
ekonomski računi u poljoprivredi i šumarstvu do razine NUTS 2,

•
strukturno-poslovni pokazatelji (plaće i nadnice, brutoinvesticije u fiksni
kapital, broj zaposlenih i drugo) na razini NUTS 2,

•
strukturni pokazatelji o proizvodnji i potrošnji energije na razini NUTS 2,

•
pokazatelji o prevezenoj robi i putnicima u među­na­rod­nom prijevozu na razini
NUTS 2,

•
pokazatelji o smještajnim kapacitetima, broju turista i noćenja na razini NUTS
2 i NUTS 3,

•
pokazatelji statistike obrazovanja na razini NUTS 2.

U
skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju Republika Hrvatska se
obvezala do 2006. godine Komisiji Europskih zajednica dostaviti BDP po glavi
stanovnika usklađen na razini NUTS 2. Provedba Ankete o radnoj snazi na razini
NUTS 2 planira se također do 2006. godine.

Regionalna
statistika po ostalim sektorima uvest će se do 2007. godine, što će omogućiti
usporedivost statističkih regija Republike Hrvatske s regijama Europske unije
na temelju istih standarda statističkog praćenja.

7.10
RODNA STATISTIKA

Rodna
statistika se odnosi na statističke podatke koji održa­vaju realnost žena i
muškaraca u svim sferama života, uključujući odnose između spolova. Takva
statistika jasno ukazuje na stupanj ravnopravnosti spolova u društvu. Ona
omogućuje vidljivost sta­nja i iskustava žena i muškaraca tijekom svih faza
životnoga cik­lusa. Vođenje rodne statistike omogućuje praćenje stanja
ravnopravnosti spolova u Republici Hrvatskoj potrebnih radi dono­še­nja odluka,
poduzimanja mjera i vođenja politike za ostvarivanje te rav­nopravnosti. Za to
je nužna mogućnost uspoređivanja podata­ka o ženama i muškarcima u svim
područjima društvenog života.

Ulaskom u Europsku uniju Republika Hrvatska se
obvezuje ubrzati proces harmonizacije sustava svoje službene statistike sa
statistikom EU koja se zalaže za iskazivanje svih podataka o pojedincima po
spolu te kontinuirani razvoj i unaprjeđenje metodologija i indikatora za
evaluaciju ravnopravnosti spolova.

Rodna statistika:

• Iskazivanje sve statistike o pojedincima po spolu,

• Analiziranje i prikazivanje svih varijabli i
karakteristika po spolu kao primarne i sveukupne klasifikacijske kategorije,

• Reflektiranje svih rodnih pitanja u statističkim
podacima.

Statistički podaci o pojedincima će u svim
publikacijama biti iskazani po spolu i ako je moguće po dobi. Podaci će biti
dostupni korisnicima i putem elektroničkih medija te javno dostupnih baza
službene statistike na internetu. Državni zavod za statistiku će redovito
objavljivati i diseminirati publikacije sa statističkim podacima o ženama i
muškarcima u Republici Hrvatskoj. Publikacije će biti razumljive i netehničkim
korisnicima.

Strategija razvoja službene statistike Republike
Hrvatske određena je misijom, vizijom, glavnim zadaćama, strategij­skim
područjima i ciljevima. Planirani razvoj procijenjen je na temelju potreba
domaćih i međunarodnih korisnika statis­tičkih podataka, ali i zadataka koje
pred sustav službene statistike postavlja očekivano pridruživanje Europskoj
uniji. Is­ko­rak kakav je planiran nužan je i moguć, a njegova realizacija
ovisi i o osiguravanju nužnih ljudskih i financijskih resursa.

Klasa:
951-01/04-01/01
Zagreb, 11. veljače 2005.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Vladimir Šeks,** v. r.

Ostalo, NN 28/2005-479