## Odluka o donošenju prostornog plana Nacionalnog parka Kornati

### NN 118/2003 (24.7.2003.), Odluka o donošenju prostornog plana Nacionalnog parka Kornati

# HRVATSKI SABOR

1650

Na teme­lju članka 28. stavka 2. Zakona o
zaštiti prirode (»Narodne novine«, br. 30/94 i 72/94), Hrvatski sabor na
sjednici 14. srp­nja 2003., donio je

## ODLUKU

O DONOŠENJU PROSTORNOG PLANA NACIONALNOG
PARKA »KORNATI«

I.

Donosi se Prostorni plan Nacionalnog parka
»Kornati« (u da­lj­njem tekstu: Plan).

II.

Plan se sastoji od
tekstualnog i grafičkog dijela koji se čuvaju u ministarstvu nadležnom za
poslove prostornog uređe­nja i nadležnom Županijskom zavodu za prostorno uređe­nje
Šibensko-kninske županije.

Tekstualni dio Plana
sadrži:

– Uvodne napomene,

1. Polazišta za izradu
plana,

2. Načela i ci­ljevi i
zaštite i korište­nja,

3. Obi­lježja i
vrijednosti područja,

4. Organizacija i
zaštita prostora Nacionalnog parka,

5. Namjena, uređe­nje i
korište­nje prostora,

6. Posjećiva­nje,

7. Promet i
infrastruktura,

8. Mjere za realizaciju
Plana,

9. Pre­gled zona
mješovite namjene s iskazom površina,

(granice
zona grad­nje grafički prikazi u mjerilu 1:5 000 i katastarske podloge),

10. Odredbe za provođe­nje
Prostornog plana Nacionalnog parka »Kornati«.

Grafički dio Plana sadrži
kartografske prikaze:

1. Obi­lježja i
vrijednosti područja (u mjerilu 1:25 000),

2. Uvjeti korište­nja i
zaštite prostora (u mjerilu 1:25 000),

3. Korište­nje i namjena prostora (u mjerilu:
1:25 000),

4. Organizacija prostora i posjećiva­nja (u
mjerilu 1:100 000),

5. Prikaz granica zona mješovite namjene (u
katastarskom mjerilu i mjerilu 1:5 000) kao sastavni dio poglav­lja 9.
tekstualnog dijela Plana.

III.

Odredbe za provođe­nje Plana sastavni su dio ove
Odluke i obja­v­ljuju se u »Narodnim novinama«.

IV.

Danom stupa­nja na snagu ove Odluke prestaje važiti
Odluka o donoše­nju Prostornog plana Nacionalnog parka »Kornati« (»Narodne
novine«, br. 2/90).

V.

Ova Odluka stupa na snagu osmoga dana od dana
objave u »Na­rodnim novinama«.

Klasa: 350-02/02-02/01
Zagreb, 14. srp­nja 2003.

HRVATSKI
SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko** **Tom****či****ć,** v. r.

ODREDBE ZA PROVOĐENJE
PLANA

OPĆE ODREDBE

1. Prostornim planom Nacionalnog parka »Kornati«
(u da­lj­njem tekstu: Plan) obuhvaćeno je područje unutar zakonski određenih
granica parka ukupne površine 217,00 km˛, od če­ga 48,15 km˛ kopnene i 168,85
km˛ morske površine.

Plan se teme­lji na analizama sta­nja, ocjeni
mogućnosti korište­nja i dozvo­ljenog optereće­nja prostora te određuje uvjete
uređe­nja i posjećiva­nja prostora za čitavo područje iz stavka 1. na način
koji osigurava racionalno korište­nje i zaštitu kulturnih i prirodnih
vrijednosti u cjelini i po pojedinim dijelovima uz obvezu svođe­nja na najma­nju
moguću mjeru onih oblika djelatnosti i zahvata u prostoru koji bi mogli nepovo­ljno
utjecati na vrijednosti prostora i okoliša.

Koncepcija uređe­nja prostora teme­lji se na
potrebama odvija­nja znanstveno-kulturne, odgojno-obrazovne i turističko-
-rekreativne funkcije Nacionalnog parka uz očuva­nje kontinuiteta tradicijskih
aktivnosti domicilnog stanovništva koje pridonose zaštiti identiteta i
zatečenih vrijednosti prostora.

ZONIRANJE NACIONALNOG PARKA

2. Na području Nacionalnog parka utvrđuju se
zone zaštite slijedom po strogosti utvrđenoj ovim Planom:

I. Prirodne zone (otočje i akvatorij),

II. Kulturne zone (zone po­ljoprivrednog pejzaža,
etnološke, arheološke i kulturno-povijesne zone i lokaliteti),

III. Zone mješovite namjene (servisno-uslužne
zone i zone tradicijske grad­nje-lučice).

U slučajevima kada se određeno područje nalazi u
obuhvatu dvaju ili više zona, primje­njuju se odredbe koje vrijede za stroži režim
zaštite.

3. Prirodna zona
obuhvaća sve otoke te podmorje do granice Nacionalnog parka, izuzevši zone
mješovite namjene, kao i kulturne zone koje su određene granicama na grafičkom
prilogu u br. 2. u mj. 1:25 000.

4. Zone stroge zaštite
unutar prirodnih zona utvrđuju se za područja oko otočića Purara te hridi Klint
i Volić, otoka Mrtov­njak, otoka Klobučar te otoka Veliki i Mali Obručan, a
prema granicama na grafičkom prilogu br. 2. u mj. 1:25 000.

5. Kulturne zone su
dijelovi Nacionalnog parka koje su izrazito antropogenog karaktera te koji
svojim estetskim izgledom, tradicijskim djelatnostima u ­njima ili svojom
kulturnom vrijed­nošću ili zanim­ljivošću dopu­njuju privlačnost i vrijednost
Nacionalnog parka i to:

– zone kultiviranog po­ljoprivrednog
krajolika koje se koriste za po­ljoprivredne djelatnosti na tradicijski način,

– etnološki lokaliteti
tradicijskih građevinskih sklopova i elemenata,

– arheološke i
kulturnopovijesne zone i lokaliteti.

6. Kultivirani po­ljoprivredni
krajolik obuhvaća obradive površine-po­lja, intenzivno kultivirane cjeline
maslinika i vinograda, uređene ­ljudskim radom i ograđene suhozidnim ogradama.

Zone kultiviranog po­ljoprivrednog
krajolika su »po­lja« na otoku Kornatu: Tarac, Trtuša, K­nježak, Poselo,
Koritnica, Že­lj­kovci, Čukino, Šipnate, Suha Punta, Statival te po­ljoprivredne
površine različitih kultura, uglavnom maslinici na otocima Svršata, Levrnaka,
Piškera, Lavsa, Ravni Žakan, Šku­lj i Smokvica.

7. Etnološki lokaliteti
obuhvaćaju primjere pučkog gradite­lj­stva (stanovi) očuvanih izvornih oblika
tradicijske grad­nje i to: Ježinov stan (otok Levrnaka), Špra­ljin stan (Suha
Punta na otoku Kornat) te Turčinov stan (Zmoraš­nja Vala na otoku Ravni Žakan),
kao i čitav niz građevina koje oslikavaju pučko gradite­lj­stvo u unutraš­njosti
otoka Kornata (npr. u po­lju Knežak, Trtuša, Že­ljkovci i Čukinom po­lju) te
izolirane građevine na otocima Kurba Vela, Šku­lj, Gustac i Mana.

Etnološka obi­lježja
imaju i djelomično očuvane ruralne grupacije građevina u nase­ljima Smokvica,
Lavsa, Krav­ljačica, Vru­lje i Statival kao i pristani u uvalama.

8. Arheološke i
kulturnopovijesne zone i lokaliteti:

Ilirske gradine: na
lokalitetima Pedinka, Krav­ljak, Stranžica.

Vjerojatna lokacija
gradinskog nase­lja na prostranom platou lokacije Toreta iznad po­lja Tarac.

Antički lokaliteti:
tragovi pristaništa na Piškeri te lučki uređaji u području Velike Proverse, u
uvali Šipnate na otoku Kornatu, ostaci solane te ostaci antičkih građevina i
rib­njaka u uvali Bok o Svršate na otoku Svršata.

Sakralne građevine:
crkvica Svete Marije (VI. st.), Gospe od Pohođe­nja (XIV. st.) – današ­nja
crkva u Tarcu te crkvica Porođe­nja Marijina (XVI. st.) – nase­lje Piškera kao
i brojne kapelice na otocima (Smokvica, Priš­njak, Kornat – Opat, Ropotnica,
Pivčena, Male Vru­lje...)

Utvrde i profani
objekti: tvrđava na brdu Tureta kod po­lja Tarac, ostaci kamene utvrde –
mletačkih kaštela na otocima Velika Panitula i Piškera, podmorski ostaci solana
u uvali Jaz na otoku Lavsa te ostaci ribarskog nase­lja Piškera kao i ostaci
malog pastirskog nase­lja u području po­lja Trtuša.

9. Servisno-uslužne zone nalaze se na mjestima
glavnih prekrcajnih točaka za prihvat posjetite­lja koje su ujedno i glavni
ulazi u Nacionalni park:

– prostor marina »Piškera« na Velikoj Panituli,

– uvala Južna vala na otoku Ravni Žakan,

– zona Vru­lje (sadaš­nji »Lavčević« centar).

Servisno-uslužne zone su također i zone glavnih
ulaza na područje Nacionalnog parka te sadrže privez plovila, ugostite­lj­ske,
informativne, prodajne i druge usluge posjetite­ljima parka sa sanitarnim
prostorijama i prostorijama za privremeni-interventni smještaj osob­lja, sve u
postojećim građevinama s mogućnošću rekonstrukcije i prošire­nja tlocrta do 10%
od površine postojeće­g.

10. Zone tradicijske
grad­nje (lučice) u uvalama tvori površina više građevina i ­njezini izdvojeni
dijelovi u uvali. Zonu tvore pojedinačne građevine, sklopovi ili skupine
gospodarskih i pomoćnih građevina, odnosno građevinski sklop vlasnika
nekretnina na otoku, a u funkciji obav­lja­nja po­ljoprivrednih djelatnosti i
ribare­nja te privremenog smještaja vlasnika posjeda, uređenih i korištenih na
tradicionalan način. Zonu tvori i zajednički prostor, odnosno uređena obala –
pristan (mol).

Zone tradicijske grad­nje
(lučice) u uvalama su s­ljedeće: Stiniva, Statival, uvala Samica, Lupeška, Suha
Punta/Tomasovac, Pod Biža­nj, Šipnate, Lučica, Krav­ljačica, Striž­nja, Male
Vru­lje, Vru­lje, Koritnica – Gujak, Ropotnica, Koromačna i uvala Opat na otoku
Kornatu te na otocima Levrnaka, Piškera, Lavsa, Ravni Žakan (Zmoraš­nja Vala) i
Smokvica.

11. Prema položaju i
strukturi građevnih sklopova te ­njihovom položaju unutar uvale, zone
tradicijske grad­nje su:

a) Zone cjelovitih
skupina građevina-građevnih sklopova u uvalama: Statival, Lupeška, Suha Punta/Tomasovac,
Šipnate, Lučica, Krav­ljačica, Striž­nja, Male Vru­lje, Vru­lje, Koritnica –
Gujak, Ropotnica, Koromačna i uvala Opat na otoku Kornatu te na otocima
Piškera, Lavsa, Ravni Žakan (Zmoraš­nja Vala) i Smokvica.

b) Izdvojene zone ma­njih
skupina građevina i pojedinačni građevinski sklopovi u uvalama: Stiniva,
Samica, Podbiža­nj, Vru­lje (lokacija na sjevero-zapadnom dijelu uvale) na
otoku Kornatu, te na otocima Levernaki-Ježinov stan, Smokvici (uvala Vodena) i
Svršati (zapadna uvala).

Unutar zona cjelovitih
skupina građevina zadržavaju se postojeće građevine u nizu i to: unutar zona
Statival, Lupeška, Suha Punta, Krav­ljačica, Lučica, Vru­lje, Koromačna,
Smokvica, i Lavsa i ne mogu se formirati novi.

Građevnim sklopovima
izvan zona u uvalama smatraju se i etnološki lokaliteti u unutraš­njosti otoka
te izolirane građevine na otocima Kurba Vela, Šku­lj, Gustac i Mana iz članka
7., ovih odredbi.

12. Granice zona
mješovite namjene (servisno-uslužne zone i zone tradicijske grad­nje (lučice) u
uvalama) iz članka 9., 10. i 11. ovih odredbi određene su u kartografskom
prikazu br. 5 na katastarskim planovima u mjerilu 1:2 904 i na
topografskim karatama u mjerilu 1:5 000.

NAMJENA, KORIŠTENJE I POSJEĆIVANJE PROSTORA

13. Nacionalni park se posjećuje plovilom do
prekrcajno-receptivnih mjesta u zonama servisno-uslužne namjene iz članka 9.
ovih odredbi te da­lje organiziranim obilaskom plovilom Uprave Nacionalnog
parka s pristaja­njem u uvalama-lučicama gdje se da­lje nastav­lja obilazak
kopnenog dijela utvrđenim putovima.

Izvan područja Nacionalnog parka glavni prijemno-receptivni
centar je u Murteru i na otoku Žutu (Pinizel i sadaš­nja marina).

Planom su utvrđena mjesta ulaska plovila i
linije kreta­nja sezonskih turističkih plovila akvatorijem parka do prekrcajnih
točaka-pristaništa i privezišta.

Kreta­nje, mjesta i uvjeti pristaja­nja, priveza
i sidre­nja individualnih posjetite­lja-nautičara u akvatoriju Nacionalnog
parka određuju se Pravilnikom o unutar­njem redu.

14. U sustavu pomorskog prometa parkom određuju
se postojeće građevine:

– marina Piškera, pristaništa i privezišta na
lokacijama Ravni Žakan i Vru­lje za individualne nautičare i pristaja­nje većih
plovila za prijevoz organiziranih posjetite­lja,

– privezišta i pristan
u zonama tradicijske grad­nje (lučice – »porati« iz članka 10. i 11.) za
plovila vlasnika posjeda i ma­nja plovila organiziranih obilazaka.

Pristani u
servisno-uslužnim zonama kao i u zonama tradicijske grad­nje-lučicama su ujedno
i građevine za interventni privez plovila nautičara u slučaju havarije.

Za prihvat
organiziranih skupina posjetite­lja određuju se lokaliteti na Velikoj Panituli
(marina – Piškera – glavni receptivni centar), Ravnom Žaknu (Južna vala) i u
uvali Vru­lje u kojima se nalaze prijemno-informativne, uslužne i servisne
funkcije te uređeni komunikacijski plato uz pristaništa za privez izletničkih
brodova.

Sidrišta u uvalama su privremena i koriste se za
privez individualnih posjetite­lja-nautičara uz dozvolu JU NP Kornati do
provedbe potpunog organiziranog prijevoza posjetite­lja na lokacije posjećiva­nja.

15. U zonama tradicijske grad­nje građevine koje
se primarno koriste za privremeni-sezonski smještaj i za potrebe obav­lja­nja
aktivnosti vlasnika posjeda, mogu se u sklopu gospodarskih objekata i va­njskog
prostora pripadajuće parcele pružati ugosti­te­lj­ske i druge usluge kao
komplementarnu djelatnost u obite­lji u skladu s Pravilnikom o unutar­njem
radu.

16. Pristup obali dozvo­ljen
je samo na mjestima utvrđenim ovim planom i namije­njenim za pristane, kupa­nje
i druge aktivnosti uz more. Pri uređiva­nju pristupa obali kao i na mjestima za
kupa­nje ne mogu se vršiti nikakve građevinske intervencije i nije dozvo­ljeno
betonira­nje pristupa i obale.

Lokacije i način
korište­nja prostora za kupa­nje i ro­nje­nje određuje se Pravilnikom o unutar­njem
redu.

17. Pristup značajnijim
vidikovcima predviđen je pješačkim stazama prirodno odabranim najpovo­ljnijom
konfiguracijom. Uređe­nje ovih staza moguće je samo zatečenim prirodnim
materijalom te se isk­ljučuje unoše­nje bilo kakvih novih građevinskih
materijala i konstrukcija.

Značajni vidikovci na
području parka su:

Metlina (237), Veli vrh
(212), Opat (109), Smokvi­njak (98) i Toreta (60), na Kornatu, te Kota (77) na
Mani, Kota (113) na Piškeri, Veli vrh (111) na Lavsi, Litni vrh (82) na
Smokvici, Vrh Žakna (36) na Ravnom Žaknu, Vrh Šku­lj (145) na otoku Šku­lju te
Veli vrh (117) na otoku Levrnaka.

18. Na cijelom području
Nacionalnog parka zabra­njen je privredni ribolov.

Pravilnikom o unutar­njem redu određene su
mogućnosti ribolova, mjesta i uvjeti rekreacijskog ribolova pod kontrolom i uz
dozvolu JU NP Kornati.

Na području Nacionalnog parka dozvo­ljeni su
tradicijsko stočarstvo i po­ljoprivreda, ali bez primjene intenzivnog načina
obrade, bez primjene kemijskih sredstava i agrotehničkih mjera koje bi unijele
veće promjene u sliku pejzaža i u ekosustav.

Sve vrijedne po­ljoprivredne površine, voć­njaci
i maslinici moraju se očuvati i ne mogu se prenamijeniti.

UVJETI GRAĐENJA S MJERAMA ZAŠTITE I UREĐIVANJA
PROSTORA

19. Na području
Nacionalnog parka ne dozvo­ljavaju se aktiv­nosti kojima bi se mogao narušiti
prirodni izgled i prirodne vrijednosti prostora.

Sve dozvo­ljene građevinske
zahvate treba izvoditi u najma­njem i najnužnijem opse­gu i korište­njem
prirodnih materijala te tako da neposredna okolica ne pokazuje tragove zahvata
(pristani za brodice u kamenu, staze i putovi i najnužniji objekti
infrastrukturnog oprema­nja).

Na području Nacionalnog
parka (osim u zonama mješovite namjene i zonama kultiviranog po­ljoprivrednog
krajolika), potrebno je održavati bi­ljni pokrov u stadiju kame­njarskog paš­njaka
i to na tradicionalni način: ispašom, uzdržava­njem i drugim oblicima djelova­nja
u skladu s Pravilnikom o unutar­njem redu.

20. Uređe­nje zona
mješovite namjene mora osigurati čuva­nje ili stvara­nje izgleda tradicijskih
skupina građevina uk­ljučivši i očuva­nje kultiviranih dijelova prostora oko
građevina te kopna i mora u uvalama.

Ozele­njava­nje na
području Nacionalnog parka koje se provodi isk­ljučivo unutar zona mješovite
namjene, dozvo­ljeno je samo autohtonim bi­ljnim vrstama i uz dopušte­nje
Uprave za zaštitu prirode Ministarstva.

21. Na području
Nacionalnog parka dozvo­ljena je rekonstrukcija i dograd­nja postojećih te
interpolirana izgrad­nja novih građevina unutar zona mješovite namjene koje su
nužne za obav­lja­nje teme­ljne djelatnosti javne ustanove NP Kornati, odnosno
obav­lja­nje djelatnosti vlasnika nekretnina koje su dozvo­ljene u Nacionalnom parku.

Prostor za smještaj građevine
– građevinskog sklopa, koncipiran kao građevinski sklop s pripadajućim va­njskim
prostorom, unutar zone mješovite namjene je: postojeća parcela ili dio
postojeće parcele koja pripada posjedu, a koji je određen u grafičkom prikazu
br. 5 ovog plana na katastarskoj podlozi.

Unutar tih zona
mješovite namjene ne mogu se formirati nove parcele u svrhu određe­nja građevinskih
čestica za postojeće građevine ili za građe­nje novih građevina.

22. Unutar
servisno-uslužnih zona moguća je dograd­nja i rekonstrukcija postojećih građevina
koja će oblikovati posjetite­lj­sko-uslužni i servisni sklop sa sadržajima iz
članka 9. te uređe­nje obale i pristana za izletnička plovila (4 veća i 10-ak
ma­njih brodova), servisna plovila i plovila nadzorne službe.

23. Unutar zona
tradicijske grad­nje – lučicama iz članka 10., odnosno 11.a, moguće je vrše­nje
zahvata održava­nja, rekonstrukcije i dograd­nje postojećih starih građevina te
interpolirana izgrad­nja novih građevina.

Unutar zona iz članka 11.b) dozvo­ljena je
rekonstrukcija i dograd­nja postojeće građevine ili građevinskog sklopa u
skladu s člankom 25., 26. i 27. ovih odredbi.

Zahvati iz ovoga članka mogu se vršiti i u
gospodarskoj funkciji održava­nja posjeda i obav­lja­nja djelatnosti koje su
dozvo­ljene u Nacionalnom parku u skladu s odredbama članka 25., 26. i 27. ovih
odredbi.

24. Obalni dio u uvalama i zonama mješovite
namjene tvori javni prostor – pomorsko dobro i namije­njen je korište­nju za
potrebe NP i za posjećiva­nje, a u zonama tradicijske grad­nje – lučicama i za
zajedničko korište­nje vlasnika posjeda.

U uvalama sa zonama tradicijske grad­nje –
lučicama uređuju se i koriste postojeći pristani za pristaja­nje 2 – 3 ma­nja
izletnička plovila Nacionalnog parka, za plovila nadzorne službe i servisa te
za plovila vlasnika posjeda.

U Nacionalnom parku ne mogu se graditi novi
pristani, a mogu se rekonstruirati, poprav­ljati i održavati samo postojeći
pristani (molovi) za što je nadležna Uprava NP prema uvjetima Uprave za zaštitu
prirode Ministarstva.

25. Građevine ili građevinski sklopovi koji se
izgrađuju/rekonstruiraju unutar zona tradicijske grad­nje iz članka 10. i 11.
mogu se projektirati kao gospodarski prostor s pomoćnim prostorijama i dijelom
za privremeni smještaj vlasnika unutar s­ljedećih dozvo­ljenih veličina i
namjena prostorija:

– viševrijedni stambeni prostor veličine 20 – 30
m˛,

– prostor za spava­nje članova proširenog
kućanstva veličina od 10 – 15 m˛. Za iznimno velike posjede može se planirati
nešto više prostora (do 20 m˛),

– sanitarni prostori (WC, kupaonica) veličine
približno 5 – 8 m˛ mogu se izvesti u zglobu između matičnog i prostora za
prošireno kućanstvo,

– magazin, treba
planirati od dva dijela, jednog (ma­nje­g) namije­njenog privremenom pohra­njiva­nju
po­ljoprivrednih pro­izvo­da te drugih namirnica i drugog (veće­g) namije­njenog
skladište­nju i čuva­nju po­ljoprivrednih i stočarskih alata, gnojiva, plinskih
boca, goriva, mreža i ribarskog pribora. Veličina može biti ukupno 15–20 m˛,

– cisterna za kišnicu
veličine 20 – 40 mł,

– natkriveni va­njski
prostor za ­ljetnu kuhi­nju (og­njište, krušna peć i sl.) veličine 6 – 10 m˛.

Ukupna površina građevine
ili građevinskog sklopa iz stavka 1. ovoga članka može biti najviše 65 m˛
zatvorenog prostora i 50% od te površine natkrivenog prostora i to na jednoj
postojećoj parceli ili dijelu postojeće parcele koja se nalazi unutar zona
tradicijske grad­nje.

26. Određuju se s­ljedeće
obveze o načinu grad­nje, gabaritima i korište­nju materijala koje treba poštovati
prilikom izrade idejnih rješe­nja za građevine koje se mogu rekonstruirati ili
graditi u zonama tradicijske grad­nje:

Svaka građevina koja
prelazi osnovnu površinu od 40 m˛ mora se nužno projektirati kao kompozicija –
sklop ma­njih volumena od kojih najveći ne bi smio prelaziti va­njske dimenzije
od 5x8 m.

Visina građevina je jednoetažna s mogućnošću
nadozida za potkrov­lje u visini do 0,8 m, a potkrovna etaža može se u
tradiciji monovolumena koristiti i kao galerijski prostor.

Krov građevine je u pravilu dvostrešni.

Na osnovni volumen kuće moguće je pridodati ma­nje
jednostrešne elemente ili elemente s ravnim krovom (taracom). Krovna
konstrukcija mora biti drvena s pokrovom isk­ljučivo i jedino od kupa kanalica.
Ravni krovovi mogu se izvoditi isk­ljučivo zaglađiva­njem betonske površine.

Stubište za potkrov­lje izvodi se unutar kuće, a
ako se izvodi izvana, mora završiti na ravnom krovu cisterne ili magazina preko
koje­ga se može ući u potkrov­lje. Na kornatskoj se kući ne smiju projektirati
i izvoditi balkoni, lođe, tzv. francuski prozori, kosi krovni prozori i
luminariji na krovu.

Svi kućni otvori, prozori i vrata, moraju biti
pravokutnog oblika izvedeni u tradicijskim proporcijama i materijalima te s
tradicijskom opremom i tradicijskim baštardelama.

Materijali za izgrad­nju kornatske gospodarske
kuće trebaju biti isk­ljučivo prirodnog podrijetla. Zidovi se moraju graditi od
pritesanog kamena s bogatom spojnicom, izdašno ispu­njenom mortom.

Za va­njske površine može se upotrijebiti kameno
poploče­nje u raznim kombinacijama sa zaglađenim betonom. Za va­njska poploče­nja
zabra­njena je upotreba keramike ili terakote.

Zabra­njuje se grad­nja
s upotrebom nadsvođenih elemenata, lukova, arkada i sl.

Cisterne i druge
prateće objekte nužno je obložiti kamenom na isti način na koji je sagrađeno
proče­lje kuće.

Uvjete oblikova­nja
prilikom projektira­nja odredit će nadležna uprava za zaštitu prirodne i
kulturne baštine u sklopu dokumentacije – stručne podloge za lokacijsku
dozvolu.

Opse­g rekonstrukcije i
građe­nja građevina mora biti uskla­đen s neposrednom okolinom i susjednim građevinama
čiji se visinski gabariti moraju poštovati.

27. Uvjeti za oblikova­nje
građevina ili sklopova iz članka 10., 11. i 25. određeni su u odnosu na
strukturu takve zone ili lokaliteta.

Prostor koji neposredno
pripada građevini/sklopu mora se odrediti i oblikovati kao sastavni dio
kultivirane cjeline tako da ne zahtijeva ukla­nja­nje postojećih nasada i ne
zahvaća uređene po­ljoprivredne površine te da se ne oštećuju ili ukla­njaju
tradicijske suhozide ograde.

U slučaju kada zonu
tvore više parcela/dijelova posjeda s odvojenim slobodnostojećim građevinama,
razmaci između novih građevina ili dograd­nje postojećih na jednoj parceli u
odnosu na građevine na susjednoj parceli moraju biti takovi da ne ometaju
funkcije tih građevina, a najma­nje 5 m, odnosno najma­nje 2 m od granice
susjedne parcele.

Kompozicija sklopa mora
biti usklađena volumenima i visinom tako da čini skladnu kompoziciju cjeline
zone i u odnosu na okolni prostor, bez arhitektonskih naglasaka.

Kada građevine tvore
niz iz članka 11. ovih odredbi, dograd­nja, rekonstrukcija ili interpolacija,
odnosno dovrše­nje niza mora biti tako projektirano da uvažava postojeću građevinsku
i re­gulacijsku liniju, a površina koja pripada građevini formira se kao
parcela u nizu pri čemu izgrađenost može biti i do 100% ako je postojeći niz
već tako izgrađen.

Izvan postojećih nizova
ne mogu se formirati novi, odnosno mogu se dovršiti postojeći nizovi unutar­njom
interpolacijom, odnosno produže­njem niza ako su postojeće parcele tako određene
što se odnosi na niz u zoni Vru­lje.

Uda­ljenost građevine od granice parcele prema
obali mora se odrediti tako da omogućava obav­lja­nje poslova, smještaj plovila
na suhom i ne može biti ma­nja od 5 m.

Prostor u zoni grad­nje između parcele vlasnika
posjeda i obale mora biti javni prostor uređen prirodnim materijalom, a
pristupi od okućnice do obale i drugih površina između građevina u građevnom
sklopu moraju biti u prirodnom materijalu bez betonira­nja i slijediti prirodnu
konfiguraciju.

Ograde okućnica ili
parcela odnosno dijelova parcela u zoni tradicijske grad­nje mogu biti u
suhozidu, izvedene na tradicionalan način.

Svaka građevina mora
biti položena na prirodnu konfiguraciju terena i arhitektonski oblikovana tako
da volumenom svladava visinske razlike bez potpornih zidova.

Sve tehničke građevine
(vodospreme, plinske stanice i sl.) moraju biti kvalitetno oblikovane i
adekvatno uklop­ljene u sklop te locirane sa straž­nje strane, gledano od mora.

Natkriveni otvoreni
prostor građevine ili građevinskog sklopa iz članka 25. stavka 2. mora biti
drvena konstrukcija – pergola obrasla lozom ili bi­ljkom primjerenom tradiciji,
a terase mogu biti popločene prirodnim kamenom na prirodnoj podlozi bez
betonira­nja.

28. Izvan zona
tradicijske grad­nje dozvo­ljena je izgrad­nja jedne male pomoćne gospodarske
građevine za skla­nja­nje ­ljudi i stoke te sprema­nje alata do maksimalne
veličine od ukupno 15 m˛ zatvorenog i natkrivenog prostora i to u unutraš­njosti
otoka, na aktivno korištenom posjedu minimalne veličine 10 ha (20 ovaca) za paš­njake
odnosno 0,3 ha za vinograde i maslinike.

Iznimno od odredbe
stavka 1. ovoga članka mogu se vršiti sljedeći zahvati:

– rekonstruirati i
obnoviti postojeći stari objekti tradicijske grad­nje na izdvojenim
lokalitetima u unutraš­njosti otoka iz članka 7. ovih odredbi,

– izgraditi objekti na
mjestima gdje se službenim dokumentima (zem­ljišnim k­njigama) dokaže postoja­nje
starog objekta.

Rekonstrukcija, obnova
i izgrad­nja objekata iz stavka 2. ovoga članka može se vršiti točno na
površini i u gabaritima postojećih objekata uz uvjete oblikova­nja određene u
člancima 25. i 26. ovih odredbi, a koji se mogu primijeniti na takvu građevinu.

29. Starim postojećim
objektima iz članka 22. i 23. te članka 11. stavak 3. i članka 28. stavak 2.
ovih odredbi smatraju se le­galno izgrađeni objekti.

Postojeće građevine
koje su građene poslije 15. ve­ljače 1968. bez građevne ili druge odgovarajuće
dozvole mogu se le­galizirati ako svojim smještajem u prostoru te drugim
elementima uređe­nja prostora zadovo­ljavaju ili ako rekonstrukcijom mogu
zadovo­ljiti uvjete određene ovim Planom, važećim zakonima i propisima.

Postojećim građevinama
iz stavka 2. ovoga članka smatraju se građevine zatečene na dan donoše­nja ovog
Plana.

30. Opskrba energijom
za građevine Nacionalnog parka rješava se primjenom naftnog plina
(propan-butan), a moguća je izgrad­nja plinske zidne stanice obložene kamenom,
kapaciteta 4+4 do 20+20 boca ovisno o potrebama za energijom.

U svim zonama mješovite
namjene Planom je predviđena mogućnost primjene sunčanih kolektora u
kombinaciji s rezervoarima tople vode smještenih na skrivenoj strani u odnosu
na vizure s prostora posjećiva­nja.

Planom se potiče
eksperimentalna primjena fotonaponskih stanica za proizvod­nju električne
energije, odnosno izgrad­nja uređaja na jednom od servisno-uslužnih lokaliteta.

Za napaja­nje uređaja
kojima je neophodna električna energija mogu se koristiti akumulatorske i
solarne baterije, a iznimno je dozvo­ljena primjena i dizel-električnih agre­gata
za koje je obvezno izgraditi poseban prostor koji mora biti akustički izoliran
tako da se zagađe­nje bukom svede na minimum kao i nepropusno spremište za
prikup­lja­nje ostataka u­lja i goriva te ga odvoziti na otpad izvan parka u
organizaciji Javne ustanove.

31. Vodoopskrba
lokacija u Nacionalnom parku se planira na način da se autonomno rješava svaki
korisnik za sebe i to prvenstveno dopremom vode brodovima u rezervoare/cisterne
koje će biti usklađene visinski i po kapacitetima ovisno o potrebama korisnika
i o karakteristikama lokacije.

32. Evakuacija otpadnih
voda rješava se autonomno u septičke jame koje moraju zadovo­ljavati sve
sanitarno-tehničke uvjete, a locira­nje tih jama mora biti na mjestima gdje je
moguća evakuacija otpadnih voda iz tih jama ispumpava­njem i deponira­njem u
servisni brod koji transportira otpadne vode do izgrađenih uređaja za
pročišćava­nje voda iz kojih se ispušta pročišćena voda u more.

Ukoliko nije moguće
izgraditi autonomne septičke jame, potrebno je izgraditi sustav kolektora koji
odvodi otpadne vode do zajedničkih septičkih jama koje se lociraju u blizini
obale gdje je osigurana evakuacija tih voda pomoću specijalnog servisnog broda.

33. U zonama mješovite
namjene određuje se odlaga­nje otpada u kontejnere i odvoz otpada specijalnim
servisnim brodovima te konačno deponira­nje na uređeno odlagalište otpada izvan
granica Nacionalnog parka.

Trajno odlaga­nje
otpada iz Nacionalnog parka rješava se na županijskoj razini u surad­nji s
općinom Murter.

34. Telekomunikacijski
promet unutar Nacionalnog parka »Kornati« obav­lja se putem mobilne telefonije
za što se koriste sve postojeće instalacije GSM mreže u servisno-uslužnoj zoni
marine Piškera i repetitor na lokaciji Metlina.

MJERE ZA PROVOĐENJE PLANA

35. Za zahvate u
prostoru unutar zona iz članka 21., 22., 23., 24. i u slučajevima iz članka 28.
i 29., a prema odredbama iz članka 25., 26. i 27. ovih odredbi i koji se odnose
na rekonstrukciju i dograd­nju postojećih i izgrad­nju novih građevina te uređe­nje
i korište­nje pripadajuće­g okolnog prostora, obvezna je izrada stručne podloge
za lokacijsku dozvolu koja obuhvaća parcelu – dio posjeda u zonama iz članka
9., 10. i 11., odnosno posjed iz članka 28. ovih odredbi.

Stručna podloga iz ovog
članka sadrži idejno urbanističko-
-arhitektonsko rješe­nje građevine ili sklopa građevina s načinom uređe­nja i
korište­nja prostora parcele-posjeda te prikaz odnosa prema susjednoj građevini
i parceli kao i odnos prema postojećim nasadima, tradicijskim gradite­ljskim
elementima i obalnom prostoru.

Stručna podloga i
idejno rješe­nje za građevine u nizu iz članka 11. stavak 2. ovih odredbi mora
obuhvatiti cijeli niz te odrediti re­gulacijsku i građevinsku liniju i visinske
odnose prema susjednim objektima.

36. Stručna podloga za izdava­nje lokacijske
dozvole mora predočiti analize i dokaze o poštiva­nju prirodnih,
kulturnopovijesnih i etnoloških vrijednosti koje se ne bi smjele narušiti, kao
i analizu utjecaja građevina i djelatnosti na okoliš osobito s gledišta
optereće­nja i mogućih ne­gativnih utjecaja na kvalitetu mora.

U sklopu stručne
podloge obvezno je ishoditi posebne uvjete uređe­nja i oblikova­nja prostora i
građevine, deta­ljne konzervator­ske smjernice koje će utvrditi nadležna Uprava
za zaštitu prirode i Uprava za zaštitu kulturne baštine te uvjete zaštite
prirode, odnosno zaštite okoliša koje će utvrditi uprava za zaštitu prirode, odnosno uprava za zaštitu okoliša MZOPU.

Konzervatorske i druge
smjernice i uvjete uređe­nja i korište­nja prostora moguće je izraditi za
cijelo područje Nacionalnog parka ili pojedinu zonu a do izrade takve podloge
uvjeti se utvrđuju za svaku parcelu posebno.

Stručna podloga mora
utvrditi sta­nje izgrađenosti prostora te uvjete uklapa­nja postojećih građevina
iz članka 29. ovih odredbi, a mora biti izgrađena na ažurnoj
geodetsko-katastarskoj podlozi sa snimkom postojeće­g sta­nja građevina, uređenosti
prostora, nasada i uređaja uz podatke o posjedu i vlasništvu.

37. Svi radovi na
području parka moraju biti koordinirani s gledišta usklađe­nja funkcija i
zaštite prostora, a interesi domicilnog stanovništva mogu se ostvariti samo u
skladu s ci­ljevima zaštite prirodne i kulturne baštine.

Arheološka iskapa­nja u
zoni teme­ljnog fenomena ne smiju oštetiti niti narušiti prirodne vrijednosti.

38. S ci­ljem
cjelovitog gospodare­nja područjem i unapređe­nja sta­nja u prostoru te zaštite
vrijednosti prostora NP određuju se s­ljedeće mjere i aktivnosti:

• Kontinuirano praće­nje
i izrada Programa unapređe­nja sta­nja u prostoru u odnosu na:

a) sanaciju izgrađenih
građevina koje ne zadovo­ljavaju uvjete tradicijske grad­nje a koje propisuje
ovaj Plan,

b) dostupnost posjeda
održava­njem putova, obnovom i sanacijom obale i pristana,

c) potporu tradicijskom
po­ljodjelstvu i stočarstvu uz provođe­nje mjera za očuva­nje i obnovu površina
i građevina (maslinici, obrađena po­lja, uređeni voć­njaci, okućnice, suhozidi,
štale i skloništa za ovce),

– dostupnost posjeda
(uređe­nje puteva i staza, obnova suhozida, sanacija molića),

– potpora tradicijskim
po­ljodjelskim aktivnostima. Uređeni maslinici, obrađena po­lja, uređeni voć­njaci,
okućnice i štale,

– potpora tradicijskom
stočarstvu (poticaj uzgoju magaraca, mula i mazgi, obnova stanova za ovce,
obnova proizvod­nje domaće­g sira),

– potpora očuva­nja
starih ribarskih vještina, plovila i opreme kao kulturni i edukacijski doprinos
zaštiti prostora (poticaji izgrad­nji tradicijskog brodov­lja, oslobađa­nje
vlasnika kornatskih brodova od poreza na športsko-rekreacijska plovila, te od
poreza na nabavku brodskih motora),

– uteme­lje­nje otočne
sred­nje škole za tradicijsko po­ljodjelstvo, stočarstvo, ribarstvo, pomorske i
brodogradite­ljske vještine i druge stare zanate, obavezna dodjela jedne
stipendije svakoj novoj generaciji za školova­nje u profilu zaštitarske struke
i komplementarnim zanima­njima,

d) potporu uzgoju tradicijskih vrsta stoke te
očuva­nju starih ribarskih vještina, plovila i opreme kao kulturni i
edukacijski doprinos zaštiti tradicije i vrijednosti prostora,

e) očuva­nje krajolika onako kako je zatečen u
momentu proglaše­nja,

f) sta­nje okoliša, a posebno čistoće mora u
nase­ljenim uvalama i lokalitetima sidrišta kako bi se ustanovio utjecaj
uporabe prostora na podmorje te odredile odgovarajuće mjere.

• Izrada i provedba
Programa unaprjeđe­nja pruža­nja usluga posjećiva­nja za cjelokupno područje
Nacionalnog parka te Plana zaštite od požara i plana intervencija u slučaju
nezgoda (JU NP Kornati).

• Izrada studije za
svaku zonu tradicijske grad­nje, odnosno uvalu za koju se utvrdi potreba usklađe­nja
interesa korisnika prostora deta­ljnija analiza sta­nja u prostoru i deta­ljnija
razrada uvjeta korište­nja i zaštite prostora i okoliša pri čemu se ne mogu
mije­njati planske mjere i odredbe ovoga Plana.

O opravdanosti izrade
takve studije odlučit će i izradu koordinirati Ministarstvo zaštite okoliša i
prostornog uređe­nja.

• Izrada konzervatorske
dokumentacije za područje Nacionalnog parka koji obuhvaća s­ljedeće:

a) ažurira­nje
podataka, popis i vrednova­nje objekata, lokaliteta, cjelina, područja
povijesno-kulturne vrijednosti po vrstama i kronologiji s naznakom pravne
zaštite,

b) izradu
arhitektonsko-pejzažne studije (ekspoziciju cjelina, lokaliteta i objekata u
krajoliku; s evidentira­njem de­gradacijskih procesa),

c) izradu preporuke za
korište­nje prostora, zaštitu ekspozicija objekata, lokaliteta i cjelina,

d) istraživa­nje i
znanstvenu obradu nedovo­ljno istraženih područja,

e) stup­njeva­nje
atraktivnosti spomeničkih vrijednosti (s turističkih i uporabnih aspekata, uz
prijedloge moguće namjene).

• Osniva­nje
edukativno-obrazovnog centra (buduća Prezentacijska recepcija Uprave
Nacionalnog parka) u kojoj će se do uspostave te recepcije odvijati izobrazba
djece putem posebnih predmeta, radionica i sl., kako bi se podigla svijest
domaće­g stanovništva o potrebi zaštite ovog prostora, a naročito o potrebi
obnove tradicijskog načina korište­nja ovog prostora.

• Provođe­nje mjera
zaštite endemskih i ugroženih vrsta prema Strate­giji zaštite bioraznolikosti –
Akcijskom planu zaštite mora: mjere zaštite morskih cvjetnica, ugroženih vrsta
riba, rakova, glavonožaca i drugih.

• Uspostava sustava
kontinuiranog praće­nja sta­nja, da­lj­njih istraživa­nja i kartira­nja
prirodnih sastavnica parka u skladu s Akcijskim planom zaštite biološke
raznolikosti i posebnim programima institucija nadležnih za zaštitu prirode kao
i znanstvenih institucija:

a) da­lj­nje istraživa­nje
i kartira­nje staništa flore i faune kopnenog prostora,

b) praće­nje sta­nja i
da­lj­nje istraživa­nje podmorja, posebno bentoskih organizama i ­njihovih
staništa,

c) geološka i
hidrogeološka istraživa­nja.

Provodit će se da­lj­nja
surad­nja s vlasnicima posjeda u odnosu na obav­lja­nje djelatnosti, čuva­nje
prirodnih vrijednosti i kulturnih dobara te sudjelova­nje u sustavu posjećiva­nja.

Nosite­lji aktivnosti iz ovoga članka ovisno o
nadležnosti su: Javna ustanova Nacionalni park Kornati, Upravno vijeće,
znanstveno-stručni savjet, Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređe­nja,
Ministarstvo kulture, Ministarstvo znanosti, Ministarstvo turizma i
Ministarstvo po­ljoprivrede i šumarstva.

39. Nadzor nad provođe­njem i izvršava­njem ovoga Plana obav­ljat će Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređe­nja, Ministarstvo kulture i Uprava Nacionalnog parka Kornati.

Odluka, NN 118/2003-1650