### NN 84/2015 (29.7.2015.), Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIB-2948/2015 od 17. srpnja 2015.

84 29.07.2015 Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIB-2948/2015 od 17. srpnja 2015.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

1644

Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Snježana Bagić, zamjenica predsjednice, te suci Mato Arlović, Marko Babić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Davor Krapac, Ivan Matija i Duška Šarin, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo Branko Miličević iz Jurdana, kojeg zastupa Vasilije Burić Heler, odvjetnik u Rijeci, na sjednici održanoj 17. srpnja 2015. donio je

RJEŠENJE

I. Privremeno se odgađa izvršenje:

– presude Županijskog suda u Rijeci broj: Gž-1086/2013-5 od 10. travnja 2015.,

– rješenja Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-1157/01 od 18. prosinca 2001.,

– rješenja Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-374/06 (sada Ovr-215/12) od 13. prosinca 2010. i

– zaključka Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-215/2012-104 od 6. ožujka 2015. (sada Općinski sud u Rijeci, Stalna služba u Opatiji broj: Ovr-2977/2015).

II. Ovo rješenje stupa na snagu danom donošenja, a privremena odgoda izvršenja presude, rješenja i zaključka iz točke I. ove izreke ostaje na snazi do okončanja postupka pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske.

III. Ovo rješenje objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske vodi se postupak u povodu ustavne tužbe koju je podnio Branko Miličević iz Jurdana (u daljnjem tekstu: podnositelj) u skladu s ovlaštenjem sadržanim u članku 63. stavku 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) prije iscrpljenog dopuštenog pravnog puta.

Podnositelja u postupku pred Ustavnim sudom zastupa Vasilije Burić Heler, odvjetnik u Rijeci.

1.1. Ustavna tužba je podnesena protiv presude Županijskog suda u Rijeci broj: Gž-1086/2013-5 od 10. travnja 2015., u kojoj izreka glasi:

»Uvažavanjem žalbe tuženika preinačuje se presuda Općinskog suda u Opatiji poslovni broj: P-437/2012 od 5. prosinca 2012. godine i sudi:

I. Odbija se tužbeni zahtjev tužitelja koji glasi.

'I Utvrđuje se da je nedopuštena ovrha određena rješenjem Općinskog suda u Opatiji od 18. prosinca 2001. g. broj: Ovr-1157/01 te rješenjem broj: Ovr-374/06 (sada Ovr-215/12) od 13. prosinca 2010. g., u odnosu na nekretninu z.č. 1311/244 upisanu u z.k.ul. 886 k.o. Jušići u 1/2 dijela, stan u prizemlju ukupne površine 75,65 m2 s podrumima u suterenu od 29,32 m2, sve na diobnom nacrtu označeno crvenom bojom.

II. Tuženik je dužan tužitelju naknaditi parnični trošak u iznosu od 4.080,00 kn, u roku od 15 dana, pod prijetnjom ovrhe.'

II. Nalaže se tužitelju da tuženiku nadoknadi parnični trošak u iznosu od 7.450,00 kn, u roku od 15 dana.«

2. Na temelju članka 67. stavka 2. Ustavnog zakona podnositelj je Ustavnom sudu predložio privremenu odgodu izvršenja osporene presude Županijskog suda u Rijeci, ali i rješenja Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-1157/01 od 18. prosinca 2001., rješenja Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-374/06 (sada Ovr-215/12) od 13. prosinca 2010. na temelju kojih je zaključkom Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-215/2012-104 od 6. ožujka 2015. (sada Općinski sud u Rijeci, Stalna služba u Opatiji broj: Ovr-2977/2015) utvrđena vrijednost nekretnine predmeta ovrhe i određeno ročište za prodaju (1. javna dražba) u zgradi Općinskog suda u Opatiji za dan 20. srpnja 2015. u 9.00 sati.

2.1. Navodi da je protiv osporene presude podnio reviziju Vrhovnom sudu Republike Hrvatske, da su mu osporenom presudom Županijskog suda u Rijeci grubo povrijeđena ustavna i konvencijska prava, a da je potpuno razvidno da bi nepokretanjem ustavnosudskog postupka za podnositelja mogle nastati teške i nepopravljive posljedice.

To osobito u slučaju provođenja javne dražbe zakazane 20. srpnja 2015. za prodaju nekretnine koja je predmet ovrhe, a određene zaključkom Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-215/2012-104 od 6. ožujka 2015. (sada Općinski sud u Rijeci, Stalna služba u Opatiji broj: Ovr-2977/2015).

II. PRIGOVORI PODNOSITELJA

3. U opširno obrazloženoj ustavnoj tužbi podnositelj navodi da su mu povrijeđena ustavna prava zajamčena člancima 29. stavkom 1., 34. stavkom 1., 48. stavkom 1. i 50. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) te konvencijsko pravo zajamčeno člankom 8. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99. – pročišćeni tekst, 8/99. – ispr., 14/02. i 1/06.; u daljnjem tekstu: Konvencija) i člankom 1. Protokola br. 1. uz Konvenciju.

3.1. Sažeto, navodi iz ustavne tužbe u odnosu na osporenu presudu Županijskog suda u Rijeci glase:

»VI. ... pravna mišljenja iznesena u pobijanoj drugostupanjskoj presudi potpuno su pogrešna.

Prilikom odlučivanja o nedopuštenosti ovrhe osporena presuda u cijelosti zanemaruje već ranije donesenu pravomoćnu presudu Trgovačkog suda u Rijeci broj: P-710/2008 od 3. 3. 2009. (u postupku u kojem je ovrhovoditelj Praunsperger Alan sudjelovao kao umješač na strani tuženice Stambene zgrade u Opatiji) kojom je odlučeno: 'Utvrđuje se da je tužitelj izvanknjižni vlasnik 1/2 dijela nekretnine z.č. 1311/244 – kuća površine 244 m2 upisane u z.k.ul. 886 K.O. Jušići, na kojem dijelu je uspostavljeno pravo vlasništva posebnog dijela i to stana u prizemlju površine 75,65 m2 s podrumima u suterenu površine 29,32 m2, na nacrtu označeno crvenom bojom, u podulošku 1 ...'.

Tvrdnja osporene presude o tome da podnositelj 'do trenutka upisa u zemljišne knjige nije mogao biti izvanknjižni vlasnik' (str. 5) u gruboj je i izravnoj suprotnosti s izrekom pravomoćne presude P-710/08, kojom je podnositelj utvrđen upravo izvanknjižnim vlasnikom.

Osporena presuda jednostavno odbija prihvatiti da postoji pravomoćna presuda kojom je vezan. Time faktično ukida pravo vlasništva podnositelja koje je utvrđeno u sudskom postupku pravomoćnom odlukom.

Pobijana presuda potpuno ignorira notorna procesna pravila o svojstvu i utjecaju pravomoćnosti sudskih odluka. Ta pravila u cijelosti isključuju mogućnost ponovnog (a pogotovo drugačijeg) suđenja o postojanju ili nepostojanju nekog pravnog odnosa – u konkretnom slučaju prava (izvanknjižnog) vlasništva. ...

Izravna posljedica osporene presude, ukoliko ne bi bila ukinuta, je gubitak valjano stečenog prava vlasništva podnositelja ustavne tužbe. Ovo tim prije što je postupak ovrhe nastavljen neovisno o parničnom postupku radi nedopuštenosti ovrhe, pa je tako zaključkom Općinskog suda u Opatiji broj Ovr-215/12 već za 20.7.2015. zakazano ročište uza prodaju predmetnog stana podnositelja ustavne tužbe.

Nesumnjivo je da je osporena presuda donijeta uz najgrublju povredu postupka. Opisane procesne povrede su takvog značenja da sudski postupak kao jedinstvenu cjelinu čine posve nepravičnim za podnositelja. Podnositelju tužbe sasvim sigurno na ovaj način nije osigurano ustavno jamstvo pravilnog suđenja. Dapače, potpuno mu je uskraćena djelotvorna pravna zaštita njegovog već ranije stečenog prava vlasništva. Time mu je izvan svake sumnje povrijeđeno ustavno pravo na pravično suđenje iz čl. 29. st. 1. Ustava RH. Budući da je učinak osporene presude takav da u stvarnosti ukida utvrđeno pravo vlasništva, podnositelju tužbe povrijeđeno je ustavno i konvencijsko pravo na nepovredivost doma iz čl. 34. st. 1. Ustava i čl. 8. EKLJP te ustavna i konvencijska prava kojima se jamči pravo vlasništva (čl. 48. st. 1., čl. 1. prvog Protokola uz EKLJP) i priječi nezakonito ograničavanje ili oduzimanje vlasništva (čl. 50. st. 1.) ...«

III. RAZLOZI PODNOSITELJA ZA PREDLAGANJE ODGODE IZVRŠENJA RJEŠENJA I ZAKLJUČKA DONESENIH U OVRŠNOM POSTUPKU

4. Podnositelj u ustavnoj tužbi ističe:

»... Primjenom metodologije Europskog suda za ljudska prava o opravdanosti miješanja u pravo na dom, nesporno proizlazi da bi provođenje javne dražbe, sukladno Zaključku Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-215/12 od 6. 3. 2015., kojim je zakazano ročište za prodaju podnositeljevog stana za dan 20. 7. 2015., došlo do neopravdanog miješanja u zaštićeno pravo. Takvo miješanje ne predstavlja prijeku društvenu potrebu, a nije u skladu ni s načelom nužnosti niti s načelom razmjernosti. Imajući u vidu iznos koji se treba u ovršnom postupku naplatiti – 2.294,71 kn s kamatama od 17.6.1992., od čega je ovrhovoditelj dio potraživanja već naplatio od ostalih bivših zadrugara, zaštita ovrhovoditeljeva prava na namirenje nikako ne predstavlja legitimni cilj koji bi opravdao miješanje u pravo na dom.

(...)

Uslijed okolnosti da je ovršni postupak nastavljen (kao i okolnosti da podnijeta revizija ne odgađa ovrhu) to je već zakazano ročište za javnu dražbu radi prodaje podnositeljevog stana, sasvim je izvjesno da se osporenom odlukom grubo vrijeđaju ustavna prava, a izvjesno je i to da će ovaj stan biti prodan (jer se ovrhovoditelj Praunsperger Alan već bio javio kao kupac na prethodno održanom ročištu za prodaju ali je rješenje o dosudi bilo ukinuto), prije nego što bude odlučeno povodom revizije. Stoga je potpuno razvidno da bi nepokretanjem ustavnosudskog postupka za podnositelja ustavne tužbe mogle nastati teške i nepopravljive posljedice, zbog čega podnositelj predlaže da Ustavni sud RH pokrene postupak po ustavnoj tužbi i prije no što je iscrpljen pravni put.

(...)

Očito je da bi ovrha prouzročila podnositelju ustavne tužbe štetu koja bi se teško mogla popraviti. Ukoliko stan bude prodan, podnositelj će biti u potpunosti onemogućen u zaštiti svojih prava, koja su osporenom odlukom grubo povrijeđena. Kako bi odluka Ustavnog suda RH, u slučaju utvrđenja povrede ustavnih prava podnositelja, nakon prodaje nekretnine bila bespredmetna, to podnositelj predlaže odgodu ovrhe. Ovo tim prije jer odgoda nije suprotna javnom interesu, niti bi se odgodom nanijela nekom veća šteta.

(...)«

IV. OCJENA USTAVNOG SUDA

5. Člankom 67. stavkom 2. Ustavnog zakona propisano je:

»Članak 67.

(...)

Na prijedlog podnositelja ustavne tužbe Ustavni sud može odgoditi ovrhu do donošenja odluke, ako bi ovrha prouzročila podnositelju tužbe štetu koja bi se teško mogla popraviti, a odgoda nije suprotna javnom interesu niti bi se odgodom nanijela nekome veća šteta.«

6. Ustavni sud ocjenjuje da konkretni ustavnosudski postupak zahtijeva razmatranje opsežnog spisa predmeta, s aspekta mogućih povreda konvencijskih i ustavnih prava podnositelja, koja su u ustavnoj tužbi opširno argumentirana.

Radi se o složenom predmetu u kojemu je potrebno učiniti uvid u spise sljedećih predmeta: Općinskog suda u Opatiji broj: P-437/12 (u kojem je donesena prvostupanjska presuda, preinačena osporenom presudom Županijskog suda u Rijeci), Trgovačkog suda u Rijeci broj: P-710/08, Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-1157/01, kao i Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-374/06 (danas Općinski sud u Rijeci, Stalna služba u Opatiji novi broj: Ovr-2977/2015).

Potrebno je također i analizirati opširnu ustavnu tužbu, naročito s aspekta povrede prava na pravično suđenje zajamčenog člankom 29. Ustava kao i eventualno provesti druge radnje ili zatražiti očitovanja od nadležnih sudova tijekom ustavnosudskog postupka.

Spis predmeta, bez kojeg nije moguće meritorno odlučiti u konkretnom slučaju, nalazi se pred Vrhovnim sudom Republike Hrvatske radi razmatranja dopuštenosti i osnovanosti revizije podnositelja podnesene protiv osporene presude.

7. Polazeći od navedenih činjenica i smatrajući očitim da odgoda ovrhe osporene presude Županijskog suda u Rijeci, kao i rješenja Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-1157/01 od 18. prosinca 2001., rješenja Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-374/06 (sada Ovr-215/12) od 13. prosinca 2010. i zaključka Općinskog suda u Opatiji broj: Ovr-215/2012-104 od 6. ožujka 2015. (sada Općinski sud u Rijeci, Stalna služba u Opatiji broj: Ovr-2977/2015) nije suprotna javnom interesu niti bi se tom odgodom nekome nanijela veća šteta, a da bi njihovo izvršenje podnositelju moglo prouzročiti štetu koja bi se teško mogla popraviti, Ustavni sud je prihvatio prijedlog za odgodu zatražene ovrhe u ovom slučaju.

Riječ je o privremenoj odgodi, koja traje do donošenja odluke Ustavnog suda o osnovanosti ustavne tužbe. Ovo rješenje ni na koji način ne prejudicira odluku o tim pitanjima.

Stoga, u konkretnom slučaju, Ustavni sud ispunjenima smatra pretpostavke iz članka 67. stavka 2. Ustavnog zakona, za privremenu odgodu ovrhe do donošenja konačne odluke o osnovanosti navoda iz ustavne tužbe podnositelja.

8. Sukladno navedenom, na temelju članka 67. stavka 2. Ustavnog zakona doneseno je rješenje kao u izreci.

Točka III. ovog rješenja temelji se na članku 29. stavku 1. Ustavnog zakona.

Broj: U-IIIB-2948/2015

Zagreb, 17. srpnja 2015.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Zamjenica predsjednice
dr. sc. Snježana Bagić, v. r.