## Pravilnik o prehrambenim aditivima

### NN 173/2004 (9.12.2004.), Pravilnik o prehrambenim aditivima

# MINISTARSTVO ZDRAVSTVA I SOCIJALNE SKRBI

3009

Na
temelju članka 16. stavka 1. podstavka 1. Zakona o hrani (»Narodne novine«, br.
117/03, 130/03 i 48/04) ministar zdravs­t­va i socijalne skrbi uz suglasnost
ministra poljoprivrede, šumars­tva i vodnoga gospodarstva, donosi

## PRAVILNIK

### O PREHRAMBENIM ADITIVIMA

Članak
1.

Ovim
Pravilnikom utvrđuju se uvjeti pod kojima se pojedine toksikološki evaluirane kemijske
tvari smatraju prehrambenim aditivima (u daljnjem tekstu aditivi), razvrstavaju
u pojedine skupine (kategorije), propisuje njihova zdravstvena ispravnost i
dopuštenost uporabe za pojedine skupine i vrste hrane te uvjeti pod kojima se
pojedini aditivi mogu miješati u odgovarajuće smjese.

Ovim
Pravilnikom, aditivima se utvrđuju i aditivima slične tvari: arome, pomoćne
tvari u procesu proizvodnje i enzimi.

Članak
2.

Aditivima
se smatraju tvari točno poznatog kemijskog sastava, koje se ne konzumiraju kao
hrana, niti su tipičan sastojak hrane, bez obzira na prehrambenu vrijednost, a
dodaju se hrani u svrhu poboljšanja tehnoloških i senzorskih svojstava.

Aditivi
se dodaju hrani u tehnološkom postupku proizvodnje, tijekom pripreme, obrade,
prerade, oblikovanja pakiranja, transporta i čuvanja.

Članak
3.

Aditivi
se rabe za: bojenje, konzerviranje, sprječavanje oksidacije, emulgiranje,
stabiliziranje, zgušnjavanje, želiranje, regu­lira­nje kiselosti, pojačavanje
okusa, zaslađivanje, poliranje, održa­­vanje svježine, tretiranje brašna i
druge namjene predviđene ovim Pravilnikom.

Aditivima
slične tvari rabe se za aromatiziranje, enzimatska djelovanja te kao pomoćne
tvari u procesu proizvodnje.

Članak
4.

Pomoćne
tvari u procesu proizvodnje su tvari ili materijali, koji se ne smatraju
sastojkom hrane, ali se namjerno rabe u proizvodnji sirovina, hrane ili
njihovih sastojaka u svrhu zadovoljenja određenih tehnoloških potreba za
vrijeme tretiranja ili proizvodnje. Mogu postati nehotičan, ali neizbježan
zaostatak ili derivat u krajnjem proizvodu.

Članak
5.

Mješavinom
aditiva razumijeva se mješavina dvaju ili više aditiva iste skupine ili
različitih skupina, sa ili bez nosača ili razrjeđivača, uz uvjet da je takvo
miješanje tehnološki opravdano.

Nosači
aditiva, uključujući otapala su tvari koje se koriste za otapanje,
razrjeđivanje, raspršivanje ili fizikalno mijenjanje preh­ram­benog aditiva na
neki drugi način bez da promijene njegove tehnološke funkcije. Nosači i otapala
nemaju tehnološko djelovanje, a rabe se u svrhu lakšeg rukovanja u
primjeni aditiva.

Članak 6.

U smislu odredbi ovoga Pravilnika, aditivima se ne
smatraju:

– kemijska onečišćenja,

– tvari dodane radi poboljšanja prehrambene
vrijednosti hrane (vitamini i minerali),

– kuhinjska sol (NaCl),

– tvari za tretiranje vode za piće,

– baza za žvakaću gumu,

– amonij klorid (E 510),

– »tekući pektin« – proizvodi koji sadrže pektin i
koji potječu iz sasušne jabučne komine (pulpe) ili kore citrus voća, ili
njihove mješavine, a koji se dobivaju djelovanjem razrjeđene kiseline i
djelomično neutralizacijom,

– bijeli ili žuti dekstrin (E1400), prženi ili
dekstrinirani škrob, škrob modificiran kiselinama (E1401) i lužinama (E1402),
bijeljeni škrob (E1403), fizički modificirani škrob, škrob tretiran
amilolitičkim enzimima (E1405), cistin, Na-cistinhidroklorid, K–
cistinhidroklorid ( E921),

– krvna plazma, jestiva želatina, hidrolizati
bjelančevina i njihove soli, mliječne bjelančevine i gluten,

– aminokiseline i njihove soli (izuzev glutaminske
kiseline, glicina, cisteina) koje nemaju nikakvu funkciju aditiva,

– kazein i kazeinati,

– inulin.

Članak 7.

Aditivi i njihove mješavine mogu se dodavati hrani uz
sljedeće uvjete:

– da su toksikološki evaluirani i uključeni u Liste
ovoga Pravilnika,

– da je njihova uporaba tehnološki opravdana, osim
ako se konačni učinak ne može postići načinima koji su ekonomski i tehnološki
primjenjiviji,

– da se dodaju hrani u količinama dopuštenim
(propisanim) ovim Pravilnikom,

– da se njihovim dodavanjem potrošač ne dovodi u
zabludu u pogledu prave prirode, sastojaka ili prehrambene vrijednosti hrane,

– da bitno ne utječu na prirodno svojstveni okus i
miris hrane kojoj su dodani, osim ako im to nije posebna namjena,

– da se njihovim miješanjem i dodavanjem hrani ne
stvaraju toksične tvari (produkti) tijekom prerade, čuvanja i uporabe.

Članak 8.

Aditivi i njihove mješavine navedeni u Listama 1. –
4. ovoga Pravilnika, kao i arome, enzimi i pomoćne tvari u procesu proizvodnje,
moraju glede zdravstvene ispravnosti udovoljavati zahtjevima propisanim ovim
Pravilnikom.

Članak 9.

Ako Listama aditiva ovoga Pravilnika nije predviđen
aditiv koji se rabi u pojedinim državama i nalazi se na listama tih država,
dopušta se za uporabu uz suglasnost Povjerenstva za prehrambene aditive
ministarstva nadležnog za zdravstvo prema uvjetima iz članka 7. ovoga
Pravilnika.

Članak
10.

Aditivi
i njihove mješavine koje se stavljaju na tržište moraju na omotnici, posudi ili
naljepnici imati deklaraciju koja sadrži:

1.
naziv aditiva i E broj, odnosno naziv mješavine aditiva u koju je uključena i
namjena te  trgovačko ime ako ga
proizvod ima,

2.
naziv i adresu proizvođača ili pravne, odnosno fizičke osobe koja  aditive ili njihove mješavine pakira i/ili
stavlja na tržište, a za uvozne proizvode pored naziva i adrese sjedišta
proizvođača i naziv i adresu sjedišta uvoznika te državu pod­rijetla,

3.
oznaku »za hranu« ili u slučaju ograničene uporabe i oznaku hrane ili skupine
(kategorije) hrane za koju su namijenjeni,

4. neto
količinu izraženu u jedinicama mase ili obujma,

5.
datum roka valjanosti do kojeg proizvod zadržava svoja specifična svojstva uz
pravilno uskladištenje označava se: »naj­bolje upotrijebiti do …« (ako datum
uključuje naznaku dana, mjeseca i godine) ili »najbolje upotrijebiti do kraja
…« (ako datum uključuje mjesec i godinu). Aditivi ili njihove mješavine koji su
s mikrobiološkog gledišta brzo pokvarljive i predstavljaju neposrednu opasnost
za ljudsko zdravlje, minimalni rok trajanja mora biti označen riječima
»upotrijebiti do …..«,

6. posebne uvjete čuvanja ili upozorenja ako je to
potrebno,

7. oznaku serije ili lota,

8. sastojke padajućim redom njihove masene ili
volumne zastupljenosti, pri čemu se aditivi označavaju oznakom skupine i E
brojem ili nazivom. Ako je uporaba nekog aditiva ili bilo kojeg drugog sastojka
u hrani ograničena, potrebno je navesti i njihovu količinu u postocima,

9.  uputu o
načinu uporabe.

Aditivi i njihove mješavine namijenjene za daljnju
industrijsku preradu mogu podatke iz točke 7. i 8. stavka 1. ovoga članka imati
navedene samo u popratnim dokumentima vezanim uz isporuku.

Članak 11.

U deklaraciji za arome, njihove smjese sa
razrjeđivačima i otapalima mora se osim podataka navedenih u članku 10. ovoga Pravilnika
navesti i vrsta arome i to na jedan od navedenih načina:

1) prirodna aromatska tvar u  slučajevima
tvari definirane člankom 17.
točka 1.(a) ovoga Pravilnika,

– aromatska tvar identična  prirodnoj u  slučajevima
tvari definirane člankom 17. točka 1.(b) ovoga Pravilnika,

– umjetna aromatska tvar u slučajevima tvari  definirane
člankom 17. točka 1.(c) ovoga Pravilnika,

– aromatski
pripravak  u  slučajevima   pripravka  definiranog  člankom 17. točka  2. ovoga  Pravilnika,

– prirodna
aroma  dobivena  posebnim
tehnološkim  postupcima u
slučajevima proizvoda definiranog člankom 17. točka 3. ovoga Pravilnika,

– aroma dima u slučajevima preparata definiranog
člankom 17. točka 4. ovoga Pravilnika.

Članak 12.

U deklaraciji za enzimske preparate moraju se osim
podataka navedenih u članku 10. ovoga Pravilnika, navesti i ovi podaci:

– tip
enzimskog preparata (topljivi, netopljivi, rekombinantni);

–
aktivnost enzimskog preparata u određenim jedinicama;

– upozorenje o pažljivom rukovanju i mjerama predostrožnosti.

Mješavine aditiva koje sadrže enzime trebaju u
deklaraciji sadržavati naziv dodanih enzima.

Članak 13.

U mješavini aditiva ne smiju se međusobno miješati
sljedeći aditivi:

1. bojila,

2. kalijev i natrijev nitrat,

3. natrijev nitrit,

4. bifenil,

5. ortofenilfenol i natrijev ortofenilfenolat,

6. tiabendazol,

7. hexametilentetramin,

8. borna kiselina i natrijev tetraborat,

9. arome,

10. trietilcitrat.

Ova odredba ne odnosi se na miješanje bojila i aroma
te aroma i trietilcitrata, a miješanje kalijevog i natrijevog nitrata s nat­rijevim
nitritom  uređeno je posebnim odredbama
ovoga Pravilnika.

Mješavine aditiva u čijem su sastavu natrijev nitrit
i kalijev nitrit ne smiju sadržavati bjelančevine, hidrolizate bjelančevina i druge
bjelančevinaste preparate, začine, ekstrakte začina i eterična ulja, zbog
opasnosti od stvaranja škodljivih spojeva.

Nitritna sol za salamurenje ( NaCl + 0.5 – 0.6 %
nitrita izra­ženog kao NaNo2) kao i nitritna sol za
salamurenje s 1% salitre (NaCl + 0.5 – 0.6% nitrita izraženog kao NaNo2 i 0.9 -1.2% salitre izražene kao NaNO3 ili KNO3), a i mješavine natrijevog
nitrita ili kalijevog nitrita s drugim aditivima mogu se stavljati u promet
samo u originalnom pakovanju, čvrstoj i dobro zatvorenoj ambalaži.

Deklaracija za soli i mješavine iz stavka 4. ovoga
članka mora sadržavati sukladno članku 10. stavku 1. točki 6. ovoga Pravilnika  oznake : »pozor – uporaba samo prema uputi« i »držati na suhom
mjestu« te »dodavati maksimalno do 2.5 %«.

Natrijev nitrit, namijenjen za proizvodnju nitritne
soli za salamurenje ili nitritne soli za salamurenje s 1% salitre, kao i za
mješavine natrijevog ili kalijevog nitrita s drugima aditivima, mora se vagati
i čuvati u posebnoj prostoriji u kojoj se ne smije čuvati druga hrana i u koju
je dopušten pristup samo osobama koje se bave proizvodnjom tih soli i njihovih
mješavina.

Članak 14.

Aditivi se prema načinu djelovanja razvrstavaju u
skupine:

1. *Bojila* – su čiste tvari, koncentrati
ekstrakata jestivih sirovina ili sintetskim postupkom proizvedeni kemijski
spojevi poznatog sastava, a dodaju se u malim količinama za bojenje hrane, ne
mijenjajući ostala svojstva proizvoda;

2. *Konzervansa*– koji dodani hrani, uz
odgovarajuće uvjete sprječavaju ili usporavaju razmnožavanje mikrooganizama u
hrani ne utječući bitno na senzorska svojstva;

3. *Antioksidansa*– koji sprječavaju
oksidativne promjene u hrani, pojačavaju antioksidativni učinak drugih tvari,
ali mogu imati i neka druga djelovanja;

4. *Emulgatora*– koji omogućuju homogeno miješanje ulja i masti s vodom ili vode s uljima
i mastima, a i homogeno miješa­nje drugih sastojaka;

5. *Stabilizatora* – koji omogućuju
stabilizaciju topljivih ko­loid­nih sustava (sustava koji se ne miješaju).

U širem smislu u grupu stabilizatora svrstavaju se:

– *Tvari  za
stabiliziranje, zadržavanje boje* koje se koriste kao stabilizatori za
očuvanje ili pojačavanje intenziteta boje u hrani, a nisu svrstani u grupu
bojila.

*– Tvari za održavanje pjene* – koje se koriste da zadrže,
stabiliziraju ravnomjerno dispergiranu plinovitu fazu u tekućoj hrani.

6. *Zgušnjivača* – koji omogućuju vezivanje
tekuće faze od određene viskoznosti do potpunog zgušnjavanja;

7. *Tvari za želiranje* – koje dodatkom hrani
stvaraju želatinoznu konzistenciju;

8. *Regulatora kiselosti* – koji podešavaju i
održavaju kiselost ili lužnatost hrane;

9. *Kiselina*koja dodana hrani mijenja
njenu kiselost ili lužnatost i time utječu na njezin okus;

10. *Tvari za sprječavanje zgrudnjavanja* – koje
dodatkom  praškastoj hrani sprječavaju
nastajanje većih nakupina ili gruda;

 11. *Pojačivača okusa* – koji dodatkom
hrani  ističu  ili  poboljšavaju  djelovanje
prisutnih aroma bez obzira potječu li one od sastojaka hrane ili su
dodane;

12. *Tvari za zaslađivanje ili sladila* – koje
dodane hrani nadopunjuju  ili  stvaraju
sladak okus. Obično se dijele na zamjene za šećer (poliole) i
umjetna sladila ili samo sladila;

13. *Modificiranih škrobova* – kojima su za
razliku od obič­nog škroba kemijskim, fizikalnim ili enzimatskim postupkom
izmije­njena  originalna  svojstva,  a sve u svrhu određivanja konzistencije različitih vrsta hrane;

14. *Tvari za poliranje* – koje služe za
dobivanje glatke i sjajne površine, za
zaštitu hrane od isušivanja;

15. *Tvari
za  zadržavanje  vlage*– koje  vezivanjem
vode zadržavaju  svježinu  i karakterističnu konzistenciju proizvoda;

16. *Tvari za
tretiranje brašna* – koje
dodane brašnu ili  tijestu
poboljšavaju tehnološka svojstva;

17. *Učvrščivača* – koji dodani proizvodima i
prerađevinama učvršćuju tkivo voća ili povrća, ali i sredstava za želiranje
koji se pri tome upotrebljavaju;

18. *Povećivača volumena* – koji uz povećanje
volumena zadržavaju vlažnosti, stabiliziraju, zgušnjavaju i oblikuju strukturu,
ne povećavajući energetsku vrijednost;

19. *Potisnih plinova* – koji se koriste za istiskivanje
hrane iz posebnih posuda pod tlakom. Zrak se ne svrstava u skupinu potisnih
plinova;

20. *Emulgatorske soli* –  koje
dodatkom  u  sustave koji sadrže masti, vodu i proteine,
raspršuju proteine ujednačujući raspodjelu vode i masti oko njih (npr. topljeni
sir);

21. *Tvari protiv pjenjenja* – koje sprječavaju
pjenjenje tijekom tehnološkog procesa kao i u gotovom proizvodu;

22. *Tvari
za  rahljenje*  – koje se koriste  pojedinačno  ili u
kombinaciji sa tvarima koje otpuštaju plin i time bitno povećavaju volumen
proizvoda.

Članak
15.

Aditivima
slične tvari se prema načinu djelovanja razvrstavaju u skupine:

1. *Aroma*
– koje se dodaju hrani radi aromatiziranja ili dopunjavanja arome;

2. *Enzimskih
preparata* – koji su po djelovanju katalizatori biokemijskih reakcija, čija
je aktivna komponenta bjelančevina kombinirana s metalima, ugljikohidratima
i/ili lipidima, a dobiva se iz živog organizma (životinjskog, biljnog ili
mikrobiološkog podrijetla);

3. *Pomoćnih
tvari u procesu proizvodnje* – koje se koriste u tehnologiji proizvodnje
hrane u skladu s odredbama članka 4. ovoga Pravilnika, ne stupaju u kemijske
reakcije s ostalim sastojcima hrane, a njihovi mogući ostaci u hrani određeni
su u Listi 2. ovoga Pravilnika.

Članak
16.

Aditivi
(osim aroma i enzima) svrstani su  u
Listu 1. i Listu 2. ovoga Pravilnika.

Lista
1. sadrži prehrambene aditive označene E-brojevima, uz naznaku osnovnog i
ostalih funkcionalnih svojstava.

Lista
2. sadrži prehrambene aditive koji nemaju određeni
E-broj, a većinom se razvrstavaju u pomoćne tvari u procesu proizvodnje (osim
dijela tvari za sprječavanje pjenjenja). U Listi 2. naznačeno je tehnološko
funcionalno svojstvo i ograničenje količine dopuštenog ostatka u hrani.

Lista
1. i Lista 2. nalaze se u privitku ovoga Pravilnika i njegov su sastavni dio.

Članak
17.

Arome
su koncentrirani preparati sa ili bez drugih dodataka i kao takve nisu
namijenjene za konzumiranje. Dodane hrane dopunjuju postojeći ili joj daju
sasvim novi okus i miris (uz iz­nim­ku slanog, slatkog i kiselog okusa).

Arome označavaju
aromatske tvari, aromatske pripravke, arome dobivene posebnim tehnološkim
postupcima, arome dima i mješavine navedenih aroma.

1.
Aromatske tvari su tvari poznatog kemijskog sastava koje se dodaju hrani zbog
svojih aromatskih svojstava.

(a)
Prirodne aromatske tvari su kemijski definirane tvari koje se dobivaju
fizikalnim (uključujući destilaciju i ekstrakciju otapalima), enzimskim ili
mikrobiološkim postupkom iz sirovina biljnog ili životinjskog podrijetla u
sirovom stanju ili obrađene nekim od tradicionalnih postupaka za pripravljanje
hrane (sušenje, fermentacija i sl.).

(b)
Aromatske tvari identične prirodnima su kemijski definirane tvari koje su
sintetizirane ili kemijskim postupkom izolirane iz prirodnih sirovina, a
kemijski su identične tvarima prisutnim u prirodnom materijalu biljnog ili
životinjskog podrijetla navedenim u točki 1(a) ovoga članka koje neprerađene
ili prerađene, služe prehrani ljudi.

(c)
Umjetne aromatske tvari su kemijski definirane tvari, dobivene kemijskom
sintezom, a koje još nisu nađene u prirodnim sirovinama biljnog ili
životinjskog podrijetla koje prerađene ili neprerađene služe u prehrani ljudi.

2.
Aromatski pripravak označava prirodni proizvod, različit od tvari definiranih
pod točkom 1(a) koncentriran ili ne, koji se rabi zbog svojih aromatičnih
svojstava i dobiva prikladnim fizikalnim (uključujući destilaciju i ekstrakciju
otapalima), enzim­skim ili mikrobiološkim postupcima iz prirodnih sirovina
biljnog ili životinjskog podrijetla sirovih ili obrađenih nekim od tradicionalnih
postupaka za pripravljanje hrane (sušenje, fermentacija i sl.).

3. Arome dobivene posebnim tehnološkim postupkom ozna­ča­vaju
proizvode dobivene termičkom reakcijom aminokiselina sa reducirajućim šećerima.

4. Arome dima su koncentrirani preparati koji se rabe
u tradicionalnim postupcima dimljenja hrane, a dobivaju se iz prirodnih
sirovina (ali ne od dimljenih).

Arome dima ne smiju sadržavati više od: 10 mg/kg
benzopirena i 20 mg/kg benzoantracena.

Arome mogu sadržavati nosače uključujući i otapala čije
je djelovanje u hrani sukladno odredbama članka 5. ovoga Pravilnika.

Aditivi koji se rabe u aromama, a mogu imati aktivno
djelovanje nakon dodavanja u hranu, moraju se deklarirati uz naznaku količine
izraženo u postotku.

Članak 18.

Uporaba aroma u hrani ne smije uzrokovati prisustvo
3,4-
-benzopirena u količini većoj od 0.03 mg/kg ili mg/l hrane.

Članak 19.

Uporaba aroma ili drugih sastojaka u hrani ne smije
uzrokovati u hrani prisutnost biološki aktivnih tvari svrstanih u Listu 3. ovoga
Pravilnika u količinama većim od onih navedenih u Listi.

Lista 3. nalazi se u privitku ovoga Pravilnika i čini
njegov sastavni dio.

Biološki aktivne tvari s iznimkom kinina i kofeina,
ne smiju se u čistom obliku dodavati hrani.

Članak 20.

Aktivne komponente enzimskih preparata su biološki
aktivni proteini kombinirani metalima, ugljikohidratima i/ili lipidima i
obuhvaćaju tvari izolirane iz životinjskih, biljnih ili mikrobnih izvora, a
mogu sadržavati cijele stanice, dijelove stanica ili stanične ekstrakte
podrijetlom iz navedenih izvora.

Članak 21.

Enzimski preparati mogu sadržavati jednu ili više
aktivnih komponenata.

Enzimski preparati mogu sadržavati nosače uključujući
i otapala čije je djelovanje u hrani sukladno odredbama članka 5. ovoga
Pravilnika.

Aditivi koji se rabe u enzimskom preparatu, a mogu
imati aktivno djelovanje nakon dodavanja u hranu, moraju se deklarirati uz
naznaku količine izraženo u postotku.

Tvari koje nisu dopuštene ovim Pravilnikom, a nužne
su za uspješno djelovanje enzima tijekom tehnološkog procesa, moraju biti
netopljive u hrani kako bi se potpuno uklonile nakon zavr­šetka procesa.

Članak 22.

Enzimski preparati se stavljaju u promet kao:

1) tekući enzimski preparati;

2) polutekući enzimski preparati;

3) suhi enzimski preparati

s naznakom da li sadrže nativne topljive ili vezane
(imobilizirane) netopljive enzime, dijelove stanica ili cijele imobilizirane
stanice.

Članak
23.

Kod
primjene netopljivih imobiliziranih enzimskih preparata, količina otpuštenog
glutaraldehida ne smije biti veća od 10 mg/kg preparata. Svi ostali parametri
uporabe imobiliziranih enzima moraju biti u skladu s načelima dobre
proizvođačke prakse.

Kod primjene rekombinantnih enzimskih preparata
dobivenih s genetski modificiranim mikroorganizmima potrebno je pružiti
genetske i fiziološke karakteristike donora, vektora i novog proizvodnog
mikroorganizma s temeljitim toksikološkim dokazima o prihvatljivosti i
sigurnosti ovih preparata.

Članak 24.

U Listi 4. koja se nalazi u privitku ovoga Pravilnika
i čini njegov sastavni dio, navedeni su enzimski preparati  koji se mogu koristiti u proizvodnji hrane.

Članak 25.

Ako nije drukčije propisano ovim Pravilnikom,
zabranjeno je dodavanje prehrambenih aditiva:

– neprerađenoj hrani,

– medu,

– neemulgiranim uljima i mastima biljnog i
životinjskog podrijetla,

– maslacu,

– nearomatiziranom pasteriziranom i steriliziranom
mlijeku (uklju­čujući i UHT steriliziranom) te vrhnju bez obzira na sadržaj
masnoća u originalnom obliku,

– fermentiranim nearomatiziranim mliječnim
proizvodima i svježem siru,

– prirodnim mineralnim vodama i izvorskoj vodi,

– kavi i ekstraktu kave (osim aromatiziranim instant
proizvodima),

– nearomatiziranom čaju,

– šećeru ( uključujući i mono i di saharide ),

– običnoj suhoj tjestenini,

– nearomatiziranoj mlaćenici.

Pod neprerađenom hranom razumijeva se hrana koja nije
podvrgnuta nikakvoj obradi koja bi dovela do bitne promjene prvobitnog stanja
hrane. Hrana može biti podijeljena na dijelove, rascijepljena, isječena,
očišćena od kostiju, usitnjena, oderana, ogu­ljena, samljevena, odrezana,
očišćena, podrezana, duboko smrznuta, zamrznuta, ohlađena, samljevena u mlinu,
oljuštena, zapakirana ili nezapakirana.

Članak 26.

Ako nije drukčije propisano ovim Pravilnikom,
zabranjeno je dodavanje bojila sljedećoj hrani:

– svim vrstama pakiranih voda,

– čokoladnom mlijeku, vrhnju i vrhnju u prahu,

– uljima i mastima životinjskog ili biljnog
podrijetla,

– jajima i proizvodima od jaja,

– brašnu i drugim mljevenim proizvodima te raznim
vrstama škroba,

– kruhu i sličnim proizvodima,

– koncentratu rajčice i proizvodima od rajčice u
konzervi ili staklenkama,

– umacima na bazi rajčice,

–
voćnim sokovima i nektarima te soku od povrća,

– voću,
povrću i gljivama i njihovim prerađevinama u konzervama ili bocama kao i u
sušenom obliku,

–
ekstra džemu, marmeladi i voćnom želeu te kesten pireu,

– ribi,
školjkašima i rakovima, mesu peradi i divljači kao neprerađenoj hrani,

– kakau
i proizvodima, čokoladi i čokoladnim dijelovima u proizvodima,

– prženoj
kavi, čaju i cikoriji, čajnom ekstraktu i ekstraktu cikorije, pripravcima od
čaja, bilja, voća kao pojedinačnoj sirovini ili u smjesi u originalnom ili
instant obliku,

– soli
i nadomjescima za sol, začinima i mješavinama začina,

– vinu
od grožđa i sličnim fermentiranim proizvodima,

– Korn, Kornbrad,
voćnim alkoholnim pićima, žestokim voćnim pićima, OUZO, GRAPPA,
TSIKOUDIA s Krete, TSIPOURO iz Makedonije, TSIPOURO iz Tesalije, TSIPOURO iz
Tirnavosa, eau de vie de marc marque
nationale luxembourgeoise, eau de vie de seigle marque nationale luxembourgeoise te londonskom ginu,

–
SAMBOUKA; MARASCHINO I MISTRA, SANGRIA; CLAREA I ZURRA,

–
vinskom octu,

– hrani
za dojenčad i malu djecu,

–
sladu, proizvodima od slada i

–
ovčjem i kozjem siru.

Ako se
sirovinama za izradu navedenih proizvoda dopušta uporaba bojila u njihovoj
proizvodnji, onda se primjenjuje princip »prijenosa« (carry over).

Članak
27.

Aditive
je dopušteno dodavati u sljedeće skupine i vrste hrane:

1.
mlinski i pekarski proizvodi, keksi, kolači, tjestenina, brzo smrznuti i srodni
proizvodi,

2. proizvodi mesa stoke za klanje, divljači i peradi,

3. mlijeko i mliječni proizvodi, sladoled i puding,

4. voće, povrće, gljive i proizvodi,

5. ribe, školjke, rakovi, glavonošci, mekušci i
proizvodi,

6. jestiva ulja, masti, margarini, majoneze, umaci,
preljevi i njihove salate,

7. kakao proizvodi, proizvodi slični čokoladi, krem
proizvodi i bombonski proizvodi,

8. alkoholna pića,

9. bezalkoholna osvježavajuća pića,

10. vino, pivo i bezalkoholno pivo,

11. juhe, koncentrati za juhe, koncentrati za umake,
dodaci jelima i srodni proizvodi,

12. začini, ekstrakti začina i začinske mješavine,

13. ocat, vinski, voćni i aromatizirani ocat,

14. jaja i proizvodi od jaja,

15. kava, kavovine i njihove prerađevine,

16. čajevi i čajni pripravci,

17. kvasac,

18. prašak za pecivo, vanilin šećer, aromatizirani
šećer i šećer u prahu,

19.
prašak za: puding, kreme, deserte i srodne proizvode,

20.
snack – proizvodi,

21.
senf,

22.
sol,

23. stolna
umjetna sladila,

24.
hrana za dojenčad i malu djecu,

25.
hrana za posebne prehrambene potrebe (ili »dijetetska namirnica«).

Dopuštenost
uporabe pojedinih aditiva u skupinama i vrstama hrane prikazana je tabelarno sa
sljedećim podacima:

– redni
broj aditiva,

–
E-broj, naziv aditiva,

–
namjena – funkcionalno svojstvo,

–
dopuštenost uporabe i najveća dopuštena količina, ukoliko se ista propisuje.

Navedeni
tabelarni prikazi dani su tablicama 1. – 25. koje se nalaze u privitku ovoga
Pravilnika i čine njegov sastavni dio.

Najveća
dopuštena količina nekog aditiva u hrani odnosi se na hranu pripremljenu za
uživanje prema uputi proizvođača.

Članak
28.

Arome
se označavaju  s »aroma« ali se mogu pobliže pojasniti nekim specifičnim
imenom ili opisom koji označava vrstu arome. Oznaka »prirodna« ili druga
riječ istog značenja dodaje se samo kada su aromatizirajuće komponente sastojka
dobivene fizičkim postupcima (uključujući i destilaciju i ekstrakciju
otapalima), enzimskim ili mikrobiološkim načinom od izvornih sirovina biljnog i
životinjskog podrijetla.

Uz oznaku »prirodna« ili druga riječ istog značenja
na deklaraciji navodi se i izvor arome.

Uporaba enzima u hrani deklarira se samo u slučaju
kada se enzimi nalaze u aktivnom obliku.

U slučaju kada je količina SO2 manja od 10 mg/kg ili 10
mg/l smatra se kao da nije prisutan u hrani i ne deklarira se.

Označavanje aditiva propisano je propisom kojim se
uređuje opće deklariranje ili označavanje hrane.

Članak 29.

Stupanjem na snagu ovoga Pravilnika prestaje važiti
Pravilnik o aditivima koji se mogu nalaziti u namirnicama (»Narodne novine«,
br. 130/98., 122/00 i 129/03).

Članak 30.

Ovaj Pravilnik stupa na snagu osmoga dana od objave u
»Narodnim novinama«.

Klasa:
011-02/04-04/11
Urbroj: 534-07-02/1-04-3
Zagreb, 20. srpnja 2004.

Potpredsjednik VladeMinistar zdravstva i socijalne skrbi
**prof****. dr****. sc****. Andrija** **Hebrang****,** v. r.

if !supportEmptyParas endif

   **Lista 1.**

Sadrži
prehrambene aditive i neke aditivima slične tvari iz skupine pomoćnih tvari u procesu
proizvodnje označene E-brojevima, uz naznaku osnovnog i ostalih funkcionalnih
svojstava.

[Tablica](3009-01.htm)

if !supportEmptyParas endif

Lista
2.

Lista
2. sadrži prehrambenim aditivima slične tvari koje nemaju određeni E-broj, a
većinom se razvrstavaju u pomoćne tvari u procesu proizvodnje, nisu nabrojane u
Listi 1. ( osim dijela tvari za sprječavanje pjenjenja). U Listi je naznačeno
tehnološko funcionalno svojstvo i ograničenje količine dopuštenog ostatka u
hrani.

if !supportEmptyParas endif

[Tablica](dodatni/314184.htm)

if !supportEmptyParas endif

Lista
3.

Aromatske
i druge tvari čija je količina u hrani posebno ograničena

[Tablica](dodatni/314185.htm)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyrtEmptyParas![endif]>

            Lista 4.

Enzimski
preparati i izvori njihovog dobivanja

[Tablica](3009-04.htm)

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Legenda: taksonomske promjene:

*Klebsiella planticola* (ranije *Klebsiella aerogenes*)

*Kluyveromyces marxianus* var. *fragilis* (ranije
*Kluyveromyces lactis*)

*Trichoderma logibrachiatum* (ranije *Trichoderma
reesei*)

*Microbacterium arborescens* (ranije *Flavobacterium
arborescens*)

r-DNA = oznaka za korištenje genetski modificiranih
organizama u proizvodnji rekombinantnih enzimskih proteina.

if !supportEmptyParas endif

if !supportEmptyParas endif

Tablica
1.

MLINSKI I PEKARSKI PROIZVODI, KEKSI, KOLAČI, TJESTENINA,
BRZO SMRZNUTI I SRODNI PROIZVODI

[Tablica](dodatni/314186.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
2.
PROIZVODI MESA STOKE ZA KLANJE, DIVLJAČI I PERADI

[Tablica](dodatni/314187.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
3.

MLIJEKO I MLIJEČNI PROIZVODI, SLADOLED I
PUDING

[Tablica](dodatni/314188.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica 4.

VOĆE, POVRĆE, GLJIVE I PROIZVODI

[Tablica](dodatni/314189.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
5.

RIBE, ŠKOLJKE, RAKOVI,
GLAVONOŠCI, MEKUŠCI I PROIZVODI

[Tablica](dodatni/314190.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
6.

JESTIVA ULJA, MASTI, MARGARINI, MAJONEZE,
UMACI, PRELJEVI I NJIHOVE SALATE

[Tablica](dodatni/314191.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
7.

KAKAO
PROIZVODI, PROIZVODI SLIČNI ČOKOLADI, KREM PROIZVODI I
BOMBONSKI PROIZVODI

[Tablica](dodatni/314192.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
8.

ALKOHOLNA PIĆA

[Tablica](dodatni/314193.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
9.

BEZALKOHOLNA OSVJEŽAVAJUĆA PIĆA

[Tablica](dodatni/314194.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tabli

VINO, PIVO I BEZALKOHOLNO PIVO

[Tablica](dodatni/314195.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
11.

JUHE, KONCENTRATI ZA JUHE, KONCENTRATI ZA
UMAKE, DODACI JELIMA I
SRODNI PROIZVODI

[Tablica](dodatni/314196.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
12.

ZAČINI, EKSTRAKTI ZAČINA I ZAČINSKE MJEŠAVINE

[Tablica](dodatni/314197.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
13.

OCAT, VINSKI, VOĆNI I AROMATIZIRANI OCAT

[Tablica](3009-17.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
14.

JAJA I PROIZVODI OD JAJA

[Tablica](3009-18.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
15.

KAVA, KAVOVINE I NJIHOVE PRERAĐEVINE

[Tablica](3009-19.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
16.

ČAJEVI I ČAJNI PRIPRAVCI

[Tablica](3009-20.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
17.

KVASAC

[Tablica](3009-21.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
18.

PRAŠAK ZA PECIVO, VANILIN ŠEĆER, AROMATIZIRANI ŠEĆER I ŠEĆER U PRAHU

[Tablica](3009-22.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
19.

PRAŠAK ZA PUDING, KREME, DESERTE I SRODNE
PROIZVODE

[Tablica](dodatni/314198.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
20.

SNACK–PROIZVODI

[Tablica](3009-24.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
21.

SENF

[Tablica](3009-25.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
22.

SOL

[Tablica](3009-26.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
23.

STOLNA UMJETNA SLADILA

[Tablica](3009-27.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
24.

HRANA
ZA DOJENČAD I MALU DJECU

[Tablica](3009-28.htm)

if !supportEmptyParas endif

Tablica
25.

HRANA
ZA POSEBNE PREHRAMBENE POTREBE

[Tablica](3009-29.htm)

if !supportEmptyParas endif

\* – ne smiju se rabiti u proizvodnji dehidriranih proizvoda

E 952 ciklaminska kiselina i njene soli Na i Ca, najveća dopuštena
količina za uporabu računa se kao kiselina

E 954 saharin i njegove soli Na, K i Ca, najveća dopuštena
količina za uporabu računa se kao saharin (ili imid)

Pravilnik, NN 173/2004-3009