### NN 23/2024 (28.2.2024.), Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-IIIA-3187/2020 od 18. siječnja 2024.

Ustavni sud Republike Hrvatske

372

Ustavni sud Republike Hrvatske, u Drugom vijeću za odlučivanje o ustavnim tužbama, u sastavu sutkinja Ingrid Antičević Marinović, predsjednica Vijeća te suci Mato Arlović, Snježana Bagić, Davorin Mlakar, Rajko Mlinarić i Miroslav Šumanović, članovi Vijeća, u postupku koji je ustavnom tužbom pokrenuo Davor Klarić iz Rijeke, kojeg zastupa Mate Klarić iz Zagreba, na sjednici održanoj 18. siječnja 2024. jednoglasno je donio

ODLUKU

I. Ustavna tužba se usvaja.

II. Općinski sud u Splitu dužan je dovršiti ovrhu u predmetu koji se pred tim sudom vodi pod brojem Ovr-753/2019 u najkraćem mogućem roku, ali ne duljem od šest (6) mjeseci, računajući od prvog idućeg dana nakon objave ove odluke u »Narodnim novinama«.

III. Na temelju članka 63. stavka 3. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni tekst), podnositelju ustavne tužbe, Davoru Klariću iz Rijeke, Vere Bratonje 21, određuje se primjerena naknada zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku, zajamčenog člankom 29. stavkom 1. Ustava Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.) u iznosu od 1200,00 eura.

IV. Naknada iz točke III. izreke bit će isplaćena iz državnog proračuna u roku od tri (3) mjeseca od dana podnošenja zahtjeva podnositelja Ministarstvu pravosuđa i uprave Republike Hrvatske za njezinu isplatu.

V. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM

1. Davor Klaić iz Rijeke (u daljnjem tekstu: podnositelj) podnio je 8. srpnja 2020. ustavnu tužbu smatrajući da mu je zbog dugotrajnosti postupka koji se vodi pred Općinskim sudom u Splitu pod brojem Ovr-753/2019 povrijeđeno ustavno pravo na suđenje u razumnom roku zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava. Ujedno traži i naknadu zbog dugog trajanja parničnog postupka koji je prethodio ovršnom postupku.

2. Za potrebe ustavnosudskog postupka izvršen je uvid u sudske predmete, akte u spisu predmeta i u aplikaciju e-predmet.

II. PREGLED RADNJI U POSTUPKU

Parnični posupak

3. Parnični postupak započeo je u predmetu Općinskog suda u Omišu pod brojem: P-103/02 tužbom podnositelja i A. K. od 4. travnja 2002. protiv tuženika S. N. i M. G. radi smetanja i uznemiravanja prava vlasništva izvođenjem građevinskih radova na čest. zem. 4885/9 i čest. zgr. 442, obje k.o. J.

Pripremno ročište od 19. lipnja 2002. odgođeno je zbog smrti punomoćnika tužitelja. Na ročištu od 17. rujna 2002. stranke su iznijele svoja gledišta o parnici.

Na ročištu od 12. listopada 2006. određeno je izvođenje dokaza saslušanjem stranaka koje je obavljeno na ročištu 9. studenoga 2006.

Na ročištu od 21. studenoga 2006. zaključeno je da će se saslušati svjedoci koji su trebali biti saslušani 18. siječnja 2007., no tada je odgođeno izvođenje tih dokaza. Zamolnicom od 9. srpnja 2007. Općinski sud u Omišu zamolio je Općinski sud u Rijeci da se saslušaju svjedoci koji prebivaju na području tog suda.

Općinski sud u Rijeci je 28. veljače 2008. dostavio zapisnik o zamolbenom saslušanju dva svjedoka. O njihovim iskazima očitovali su se tužitelji podneskom od 19. ožujka 2008. te je preciziran tužbeni zahtjev.

Na ročištu od 20. ožujka 2008. zaključeno je da će se zatražiti od katastra određene podatke i požuriti vještake da izrade nalaz (koji je već trebao biti određen u drugom postupku koji se vodio između istih stranaka).

Na ročištu od 15. travnja 2008. dan je nalog strankama da se očituju na nalaz vještaka koji je tada zaprimljen na sudu.

Na ročištu od 7. svibnja 2008. određeno je dodatno saslušanje stranaka, dok je na ročištu 29. svibnja 2008. saslušan sudski vještak, dok je ročište od 17. lipnja 2008. zbog dodatnih podnesaka odloženo za 3. srpnja 2008., kada je određen očevid na licu mjesta, koji je održan 19. prosinca 2008.

4. Sudski vještak je dostavio nalaz u vezi očevida 2. veljače 2009. Na raspravi od 25. veljače 2009. konstatirano je da je sud izmijenio naziv pa se spis sada vodi na Općinskom sudu u Splitu, Stalnoj službi u Omišu pod brojem P-1241/09, a stranke su dale očitovanje na nalaz vještaka.

U podnesku od 9. ožujka 2009. tužitelji elaboriraju o punomoći podnositelja i o mogućnosti sklapanja nagodbe stranaka, a u podnescima od 16. ožujka 2009. i od 16. veljače 2009. preciziraju tužbeni zahtjev.

Na ročištu od 17. ožujka 2009. određen je rok tuženicima za očitovanje na podneske tužitelja, što su oni učinili u podnesku od 18. ožujka 2009.

Na ročištu od 27. ožujka 2009. zaključeno je da će se zatražiti podaci od katastra po prijedlogu tuženika. Raspravljanje je zaključeno na raspravi od 21. travnja 2009., a presudom od 5. svibnja 2009. odbijen je tužbeni zahtjev tužitelja.

5. Povodom žalbe tužitelja od 18. veljače 2010. rješenjem Županijskog suda u Splitu broj: Gžx-342/10 od 20. svibnja 2010. ta je presuda ukinuta i predmet je vraćen na ponovni postupak.

6. Rješenjem broj: P-3639/10 od 26. studenoga 2010. prekinut je postupak zbog smrti jednog od tuženika.

Rješenjem broj: Pst-109/12 od 27. siječnja 2012. nastavljen je postupak.

U podnesku od 18. travnja 2012. tužitelji dostavljaju dodatne dokazne prijedloge.

Na raspravi od 19. travnja 2012. odlučeno je od vještaka zatražiti dopunsko vještačenje. Zbog nenazočnosti tuženika ročište od 24. svibnja 2012. je odgođeno.

6.1. Vrhovni sud Republike Hrvatske je rješenjem broj: Gzp-1035/10-7 od 4. ožujka 2011. naložio donošenje odluke u ovom predmetu u roku od pet mjeseci te dodijelio naknadu podnositelju za povredu prava na suđenje u razumnom roku u iznosu od 2.500,00 kuna. Prije toga je rješenjem Županijskog suda u Splitu broj: Gzp-282/07 od 17. siječnja 2008. podnositelju već dodijeljena naknada za povredu prava na suđenje u razumnom roku u iznosu od 7.500,00 kuna.

7. Na ročištu od 4. srpnja 2012. usvojen je dokazni prijedlog tužitelja za provedbu dopunskog vještačenja. Ponovni očevid na licu mjesta održan je 9. studenoga 2012.

Vještak je dostavio dopunu nalaza i mišljenja 1. ožujka 2013. nakon što mu je sud to pisano naložio 15. siječnja 2013. pod prijetnjom novčane kazne od 10.000,00 kuna.

Tužitelji su podneskom od 3. svibnja 2013. uskladili tužbeni zahtjev s nalazom vještaka. Na raspravi od 15. svibnja 2013. određen je rok od 15 dana u kojem će se tuženi očitovati o podnesku tužitelja od 7. lipnja 2013.

8. Na raspravi od 11. ožujka 2014. punomoćnik tužitelja predao je u spis konačno uređeni tužbeni zahtjev, a postupak je prekinut zbog smrti tuženice M. N.

Raspravljanje je nastavljeno pred Općinskim sudom u Splitu 27. studenoga 2015. pod brojem P-11205/15, a na raspravi od 26. siječnja 2016. stranke su upozorene na mogućnost nagodbe.

Tužitelji u podnesku od 24. veljače 2016. sumiraju sve odlučne činjenice te preciziraju tužbeni zahtjev.

Raspravljanje je zaključeno 7. travnja 2016., a presudom od 20. svibnja 2016. odbijen je precizirani tužbeni zahtjev.

Povodom žalbe tužitelja od 2. lipnja 2016., ta je presuda ukinuta rješenjem Županijskog suda u Splitu broj: Gž-3186/16 od 13. listopada 2016.

9. Sljedeće ročište u predmetu pod novim brojem P-5465/16 određeno za 31. siječnja 2017. je odgođeno, a na ročištu od 28. veljače 2017. raspravljanje je ponovno zaključeno. Presudom od 13. travnja 2017. tužbeni zahtjev je usvojen u cijelosti u odnosu na tuženicu M. G.

Žalba tuženice od 3. svibnja 2017. odbijena je presudom Županijskog suda u Splitu broj: Gž-1714/17 od 24. kolovoza 2017. Tu su presudu tužitelji zaprimili po punomoćniku 15. srpnja 2017.

Ovršni postupak

10. Ovršni postupak započeo je 16. travnja 2019. kada su podnositelj i Ante Klarić, kao ovrhovoditelji pokrenuli ovršni postupak protiv ovršenice M V. kod Općinskog suda u Splitu, Stalne službe u Trogiru pod brojem Ovr-753/2019, radi ovrhe na temelju presude Općinskog suda u Splitu broj: P-5465/16 od 13. travnja 2017., radi nenovčane tražbine – izvršenja radnji da se nekretnina tužitelja dovede u stanje kakvo je bila prije 2002.

U tom postupku 9. prosinca 2020. doneseno je rješenje o prekidu postupka zbog smrti ovrhovoditelja A. K. Postupak je nastavljen 21. prosinca 2020.

Dana 14. siječnja 2021. doneseno je rješenje o ovrsi te se sudskim penalima (250,00 kuna po danu neizvršenja sudske presude nakon roka koji je određen tim rješenjem) utječe da ovršenica izvrši svoju obvezu.

11. Rješenjem broj: Su-gžzp I-1/2021-2 od 14. listopada 2021. Županijski sud u Splitu je potvrdio rješenje Općinskog suda u Splitu broj: Su Gzp I-93/2020 od 10. prosinca 2020. kojim je odbijen zahtjev podnositelja za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku jer je postupak do tada trajao jednu godinu i sedam mjeseci.

11.1. Ustavnu tužbu podnositelj je podnio 8. srpnja 2020.

III. MJERODAVNO PRAVO

12. U glavi VI. (članci 63. – 70.) Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13., 33/15., 82/15., 67/18. i 21/22., u daljnjem tekstu: ZoSud/13) pod nazivom „Zaštita prava na suđenje u razumnom roku« propisan je model zaštite prava na suđenje u razumnom roku.

IV. DOPUŠTENOST USTAVNE TUŽBE

13. Sukladno stajalištu Ustavnog suda iz rješenja broj: U-IIIA-322/2014 od 23. prosinca 2014. (»Narodne novine« broj 8/15.) jedna od pretpostavki za dopuštenost ustavne tužbe podnesene na temelju članka 63. Ustavnog zakona zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku jest ta da je podnositelj prethodno koristio dopušteno pravno sredstvo protiv nerazumne duljine postupka.

13.1. Ustavni sud utvrđuje da je u trenutku podnošenja ustavne tužbe podnositelj iskoristio dopuštena sredstva protiv nerazumne duljine postupka, dva sredstva u parničnom i jedno sredstvo u ovršnom postupku (točke 6. i 11. obrazloženja ove odluke).

13.2. Budući da je podnositelj iskoristio pravna sredstva u vezi s razumnim rokom, Ustavni sud utvrđuje da je ustavna tužba u konkretnom slučaju dopuštena te će razmotriti njezinu osnovanost.

V. OSNOVANOST USTAVNE TUŽBE

14. Ustavni sud ponavlja da se razumnost duljine postupka uvijek mora procjenjivati u svjetlu okolnosti konkretnog slučaja prema sljedećim kriterijima: složenosti predmeta, ponašanju podnositelja i nadležnih tijela te važnosti predmeta postupka za podnositelja.

1) Duljina sudskog postupka

15. U ustavnoj tužbi podnositelj osporava i duljinu trajanja parničnog postupka koji je prethodio ovršnom postupku.

15.1. Pravno stajalište da se parnični i ovršni postupak sagledavaju kao jedinstvena cjelina Ustavni sud izrazio je u svojim odlukama broj: U-IIIA-324/2005 od 23. studenoga 2006. (www.usud.hr) i U-IIIVs-3126/2008 od 5. ožujka 2009. (objavljena u »Narodnim novinama« broj 38/09.). Da bi se ovršni postupak i parnični postupak koji mu je prethodio sagledavali kao jedinstvena cjelina, Ustavni sud ocjenjuje da je nužno da to zahtjeva sam podnositelj te da ovršni postupak bude pokrenut unutar prihvatljivog razdoblja nakon stjecanja mogućnosti za njegovo pokretanje.

Ako su ti preduvjeti ispunjeni, Ustavni sud nadalje smatra da se razumnost duljine svakog sudskog postupka – pa i onda kada se dva odvojena postupka u pogledu razumnog roka sagledavaju kao jedinstvena cjelina – mora ocijeniti u svjetlu okolnosti svakog konkretnog slučaja, uzimajući u obzir kriterije utvrđene praksom Ustavnog suda, a to su, posebice: duljina sudskog postupka, složenost tog postupka, ponašanje podnositelja, postupanje nadležnih sudova, te važnost predmeta spora za podnositelja. Pri utvrđivanju postojanja eventualne povrede prava na suđenje u razumnom roku potrebno je ocijeniti svaki kriterij posebno, te zatim sve zajedno.

15.2. Imajući u vidu stajalište Ustavnog suda izraženo u točki 15.1. ove odluke te činjenicu da podnositelj u ustavnoj tužbi ukazuje na duljinu cjelokupnog sudskog postupka (dakle i parničnog i ovršnog), potrebno je utvrditi je li ovršni postupak pokrenut unutar prihvatljivog razdoblja nakon stjecanja mogućnosti za njegovo pokretanje.

Presuda u parničnom postupku donesena je 13. travnja 2017. (drugostupanjska presuda zaprimljena 15. srpnja 2017. kada je postupak okončan), a ovršni postupak pokrenut je 16. travnja 2019., što se prema ocjeni Ustavnog suda ne može smatrati prihvatljivim razdobljem.

Stoga će Ustavni sud u konkretnom slučaju razmatrati duljinu ovršnog postupka.

16. Ovršni postupak pokrenut je ovršnim prijedlogom od 16. travnja 2019. i još nije pravomoćno okončan jer tražbina zbog koje je postupak pokrenut nije namirena. U postupku je doneseno jedno prvostupanjsko rješenje 14. siječnja 2021., a u postupku od tada nije bilo radnji suda.

Ustavna tužba podnesena je 8. srpnja 2020. a do tog dana ovršni postupak nije bio okončan.

Ustavni sud utvrđuje da se postupak u razmatranom razdoblju vodio od 16. travnja 2019. (kada je podnositelj podnio ovršni prijedlog nadležnom sudu) do donošenja ove odluke 18. siječnja 2024. u trajanju od četiri (4) godine, osam (8) mjeseci i dva (2) dana i nije dovršen.

2) Složenost sudskog predmeta

17. Ustavni sud ocjenjuje da se u konkretnom slučaju ne radi o složenijem ovršnom predmetu.

3) Postupanje nadležnih sudova

18. Postupak se u pravno relevantnom razdoblju vodio pred prvostupanjskim sudom koji je do 2021. nastojao izricanjem penala potaknuti ovršenicu na izvršenje radnje zbog koje se ovrha vodi. Od tada nije bilo radnji u postupku.

4) Ponašanje podnositelja ustavne tužbe

19. Ustavni sud ocjenjuje da podnositelj ustavne tužbe nije pridonio duljini ovršnog postupka. Podnositelj je podnio zahtjev za zaštitu svog prava na suđenje u razumnom roku ali je odbijen.

VI. OCJENA USTAVNOG SUDA

20. Ustavni sud utvrđuje da se ovršni postupak u pravno relevantnom razdoblju vodio više od četiri godine i da do dana donošenja odluke Ustavnog suda nije pravomoćno dovršen.

Stoga Ustavni sud ocjenjuje da je podnositelju povrijeđeno pravo da sud u razumnom roku odluči o njenim pravima i obvezama, koje je zajamčeno člankom 29. stavkom 1. Ustava.

Izreka odluke

Utvrdivši da je ustavna tužba osnovana, u smislu članka 63. stavaka 1. i 2. Ustavnog zakona donesena je odluka kao u točkama I. i II. izreke.

Na temelju članka 31. stavaka 4. i 5. Ustavnog zakona određuje se da je predsjednik Općinskog suda u Splitu dužan dostaviti Ustavnom sudu pisanu obavijest o datumima donošenja i otpreme odluke u roku od osam (8) dana od dana njezine otpreme, a najkasnije osam (8) dana od isteka roka određenog u točki II. izreke ove odluke.

21. Sukladno članku 63. stavku 3. Ustavnog zakona, donesena je odluka kao u točkama III. i IV. izreke.

Ustavni sud utvrđuje visinu naknade zbog povrede ustavnog prava na suđenje u razumnom roku uzimajući u obzir okolnosti svakog pojedinog predmeta, uz istodobno uvažavanje ukupnih gospodarskih i socijalnih prilika u Republici Hrvatskoj.

22. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona (točka V. izreke).

Broj: U-IIIA-3187/2020
 Zagreb, 18. siječnja 2024.

USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE

Predsjednica Vijeća
 Ingrid Antičević Marinović, v. r.