## Rješenje Agencije za tržišno natjecanje, klasa: UP/I 430-01/2010-04/006 od 2. prosinca 2010.

### NN 6/2011 (14.1.2011.), Rješenje Agencije za tržišno natjecanje, klasa: UP/I 430-01/2010-04/006 od 2. prosinca 2010.

AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

111

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja na temelju članka 13. stavka 2. Zakona o državnim potporama (»Narodne novine«, broj 140/05) u upravnom postupku davanja odobrenja na prijedlog izmjene mjere Očuvanje prometne povezanosti regija 2007. – 2011., odobrene poduzetniku Croatia Airlines d.d. sa sjedištem u Zagrebu, Bani 75 b, pokrenutom na temelju zahtjeva Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, na temelju odluke Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja u sastavu: mr. sc. Olgica Spevec, predsjednica Vijeća, Mladen Cerovac, mag. iur., zamjenik predsjednice Vijeća, Milivoj Maršić, dipl. oec., Vesna Patrlj, dipl. iur., i dr. sc. Mirna Pavletić-Župić, članovi Vijeća, sa 58. sjednice, održane 2. prosinca 2010., donosi

RJEŠENJE

I. Odobrava se državna potpora sadržana u prijedlogu izmijene mjere Očuvanje prometne povezanosti regija 2007. – 2011., i to u sljedećim iznosima: 85.529.787,00 kuna za 2007., 119.367.053,00 kune za 2008., 100.701.573,00 kune za 2009., 98.838.959,00 kuna za 2010., te 125.081.410,00 kuna za 2011. godinu.

II. Poduzetnik Croatia Airlines d.d. vodit će odvojeno knjigovodstvo za prihode i troškove u 2010. i 2011., koji su nastali obavljanjem službe od općeg gospodarskog interesa. Poduzetnik Croatia Airlines d.d. mora slijediti kriterije koji su zasnovani na općeprihvaćenim troškovno-računovodstvenim načelima.

III. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture dostavit će Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja dokaz o vođenju evidencije troškova i konačni obračun iz točke II. izreke ovog rješenja i to najkasnije do 31. ožujka tekuće godine za prethodnu godinu.

IV. Ovo rješenje bit će objavljeno u »Narodnim novinama«.

Obrazloženje

1. POKRETANJE POSTUPKA

Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (dalje: Agencija) donijela je 6. rujna 2007., rješenje klasa: UP/I 430-01/2006-04/44, urboj: 580-03-07-54-14, kojim je poduzetniku Croatia Airlines d.d. odobrena državna potpora u obliku naknade za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa sadržana u mjeri Očuvanje prometne povezanosti regija 2007. – 2011., pri čemu je poduzetnik bio dužan godišnje ostvarivati 6.857 letova na točno određenim linijama i uz predviđene troškove od 81.693.681,48 kune.

Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture (dalje: Ministarstvo), u sklopu redovnog izvještavanja Agencije o isplaćenim naknadama poduzetniku Croatia Airlines d.d., uputilo je dopis od 31. kolovoza 2010., klasa: 343-01/10-01/89, urbroj: 530-09-10-4, kojim je predložena izmjena mjere Očuvanje prometne povezanosti regija u razdoblju 2007. – 2011. (domaći linijski zračni prijevoz).

Zahtjev je podnesen iz razloga što je rješenjem Agencije od 6. rujna 2007., Ministarstvo bilo zaduženo da svake godine do 31. siječnja tekuće godine za prethodnu godinu, dostavi Agenciji izvješće o vođenju evidencije troškova poduzetnika Croatia Airlines d.d. koji su nastali obavljanjem službe od općeg gospodarskog interesa.

U tu je svrhu Ministarstvo dostavljalo svoja izvješća iz kojih je nesumnjivo proizlazilo kako je poduzetniku Croatia Airlines d.d. za svaku godinu u razdoblju od 2007. do 2009. isplaćivana veća naknada za ostvarene troškova održavanja domaćeg linijskog zračnog prijevoza od one predviđene rješenjem Agencije od 6. rujna 2007., opravdavajući porast troškova razlozima na koje poduzetnik nije mogao utjecati. Iz izvješća Ministarstva proizlazi kako je poduzetniku Croatia Airlines d.d. za razdoblje od 2007. do 2009. isplaćeno 326.774.666,00 kuna umjesto predviđenih 245.081.044,44 kune, što predstavlja prekomjernu naknadu nastalih troškova.

S obzirom na ovakvo utvrđeno stanje, Ministarstvo je predložilo izmjenu postojeće mjere, a s ciljem zakonitog dodjeljivanja državnih potpora poduzetniku Croatia Airlines d.d.

2. UTVRĐIVANJE ČINJENICA

2.1. Sukladno rješenju Agencije od 6. rujna 2007., poduzetniku Croatia Airlines d.d. odobrena je državna potpora u obliku subvencije sadržane u mjeri Očuvanje prometne povezanosti regija od 2007. do 2011., a radi obavljanja domaćeg linijskog zračnog prijevoza.

Odluka Agencije temeljena je na odluci Vlade Republike Hrvatske od 25. siječnja 2007., kojom je poduzetnik Croatia Airlines d.d. zadužen za obavljanje domaćeg linijskog zračnog prometa u navedenom razdoblju, pri čemu se takva obveza smatra uslugom od općeg gospodarskog interesa. Odlukom Vlade Republike Hrvatske određene su zračne linije na kojima je poduzetnik Croatia Airlines d.d. obvezan obavljati domaći linijski zračni prijevoz, što se odnosi na linije Zagreb – Split – Zagreb, Zagreb – Dubrovnik – Zagreb, Zagreb – Pula – Zagreb, Zagreb – Zadar – Zagreb, Zagreb – Brač – Zagreb, Dubrovnik – Osijek – Dubrovnik i Split – Osijek – Split.

Kao osnovu za izračun troškova obavljanja usluge od općeg gospodarskog interesa Ministarstvo je koristilo poslovne rezultate poduzetnika iz 2006., kada je ukupni gubitak na navedenim linijama u iznosio 11.155.997,00 EUR, odnosno 81.693.681,48 kuna prema prosječnom godišnjem srednjem tečaju Hrvatske narodne banke u 2006. S obzirom da je poduzetnik najavio održavanje razine operacija iz 2006. u sljedećih pet godina, Agencija je na temelju dostavljenih rezultata poslovanja 2006., utvrdila visinu troškova za razdoblje od 2007. do 2011.

Pri tom je poduzetniku određeno da troškovi obavljanja usluge od općeg gospodarskog interesa moraju pratiti ostvareni broj od 6.857 godišnjih letova. U slučaju povećanja, povećane troškove bilo je potrebno opravdati objektivnim razlozima od strane Ministarstva, a potom ih i naknadno odobriti od strane Agencije.

2.2. Isplaćena naknada za razdoblje od 2007. do 2009.

Temeljem dostavljenih analiza i evidencije troškova koje je u više navrata Agenciji dostavljalo Ministarstvo utvrđeno je da je poduzetniku Croatia Airlines d.d. od početka provedbe odobrene mjere pa do kraja 2009., isplaćeno više sredstava od planiranih godišnjih 81.693.681,48 kuna, što je vidljivo iz podataka prikazanim u Tabeli 1.

Tabela 1. ISPLAĆENA NAKNADA ZA GUBITKE OSTVARENE NA DOMAĆIM REDOVNIM LINIJAMA OD 2007.

u kn

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godina | Naknada iz Rješenja Agencije | Gubitak na domaćim linijama | Isplaćene naknade Ministarstva | Razlika  (4)-(2) | Postotno povećanje naknade (5)/(2) |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| 2007. | 81.693.681,48 | 89.324.677,00 | 89.324.677,00 | 7.630.995,52 | 9,34% |
| 2008. | 81.693.681,48 | 123.065.567,00 | 123.065.567,00 | 41.371.885,52 | 50,64% |
| 2009. | 81.693.681,48 | 119.418.210,00 | 114.384.422,00 | 32.690.740,52 | 40,02% |
| UKUPNO | 245.081.044,44 | 331.808.454,00 | 326.774.666,00 | 81.693.621,56 |  |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia Airlines d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Prema podacima Ministarstva, poduzetniku Croatia Airlines d.d. je do kraja 2009., isplaćeno ukupno 326.774.666,00 kuna naknade za usluge od općeg gospodarskog interesa umjesto planiranih 245.081.044,44 kuna za isto razdoblje. Drugim riječima, za obavljene javne usluge u ove tri poslovne godine poduzetniku je isplaćena naknada za još jednu dodatnu godinu.

Pri tome, naknada za 2008. iznosi čak 50 posto više od planske naknade iz rješenja Agencije od 6. rujna 2007., dok je za 2009. isplaćena 40 posto veća naknada u odnosu na planiranu.

U svojim analizama poduzetnik Croatia Airlines d.d. navodi da je veće gubitke od planiranih na domaćim linijama pretrpio, prije svega, uslijed povećanja cijena mlaznog goriva i promjene strukture flote, te zbog naknadnog uvođenja terminalne naknade Hrvatske kontrole zračnog prometa, zbog čega je Ministarstvo i zatražilo od Agencije da se postojeći program izmijeni kako bi se u buduće izbjegla prekomjerna kompenzacija troškova.

Ministarstvo i poduzetnik navode da je najveći utjecaj na povećanje fiksnih direktnih troškova poduzetnika na domaćim linijama u odnosu na 2006. godinu imalo povećanje prosječnog operativnog vremena letenja, tzv. blok-sati, što je rezultat reorganizacije sustava kontrole letenja u Republici Hrvatskoj i zračnog prostora terminala Zagreb, promjene rutinga te novih procedura odlaska i prilaza zračnoj luci Zagreb.

Primjerice, tako se tijekom 2008. i 2009. godine značajno povećalo prosječno operativno vrijeme na većini domaćih linija, i to 4 posto na liniji Zagreb-Zadar, a 5 posto na linijama Zagreb-Pula i Zagreb-Split s izravnim utjecajem na povećanje fiksnih i varijabilnih troškova, kao što su veća potrošnja goriva i ulja, veći troškovi amortizacije, veći troškovi održavanja, plaće i troškovi edukacije letačkog i kabinskog osoblja itd.

U konačnici je zbog toga u 2008. porast troškova na domaćim linijama zbog povećanja prosječnog operativnog vremena odnosno blok-sati u odnosu na 2006. iznosio 1.106.098,00 eura, dok za 2009. poduzetnik Croatia Airlines d.d. nije dostavio takvu vrstu podataka, ali se ono očituje kroz porast svih promatranih troškova.

2.3. Promjena flote

Promijenjena struktura flote, odnosno zamjena dotrajalih ATR-42 zrakoplova novijim zrakoplovima većeg kapaciteta Q 400, donijela je poduzetniku porast troškova, a time i gubitaka. Iako se očekivalo da će povećano iskorištenje kapaciteta novih zrakoplova kompenzirati veće operativne troškove, osobito pristojbu zračne luke, isto se nije dogodilo, jer je rast broja prevezenih putnika uslijed globalne krize i recesije znatno manji od planiranog.

Tabela 2. STANJE FLOTE PODUZETNIKA NA DAN

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tip zrakoplova | Kapacitet | 31. 12. 2006. | 31. 12. 2007. | 31. 12. 2008. | 31. 12. 2009. | 30. 6. 2010. |
| Airbus A320 | 162 sjedala | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 |
| Airbus A319 | 132 sjedala | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |
| ATR-42 | 42 sjedala | 3 | 2-3 | - | - | - |
| Dash 8-Q400 | 76 sjedala | - | - | 2 | 4 | 6 |
| Ukupno |  | 11 | 11 | 10 | 12 | 13 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia Airlines d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Iz prikazane Tabele 2. razvidno je da je poduzetnik u 2007. godinu ušao s flotom od 11 zrakoplova, od čega 8 zrakoplova tipa Airbus i 3 zrakoplova tipa ATR-42. S obzirom da su zrakoplovi tipa ATR-42 u tom trenutku već bili na kraju svog radnog vijeka te su troškovi održavanja bili iznimno visoki, zbog čestih kvarova koji su dovodili u pitanje sigurnost održavanja prometa, poduzetnik je krajem 2007. godine sklopio ugovor o isporuci novih zrakoplova tipa Dash 8-Q400. Iz dokumentacije poduzetnika proizlazi da su prva dva zrakoplova isporučena u svibnju i srpnju 2008., sljedeća dva u lipnju 2009., dok se za proljeće 2010. očekivala isporuka zadnja dva zrakoplova tog tipa.

Istovremeno, u studenom 2007. povučen je iz prometa prvi zrakoplov ATR-42, ali je zadržan u floti, dok su preostala dva zrakoplova povučeni iz prometa krajem 2008., točnije 26. listopada 2008., kada je obavljen njihov zadnji let.

Također, u razdoblju od svibnja do rujna 2008. poduzetnik je dodatno unajmio jedan zrakoplov tipa Fokker 100 od prijevoznika Trade Air, kako bi poduzetnik premostio razdoblje kasnije isporuke novih zrakoplova Dash 8-Q400.

Do trenutka isporuke zrakoplova Dash 8-Q400 te konačnog izlaska zrakoplova ATR-42 iz flote, a u cilju ispunjenja obveze održavanja domaćeg zračnog linijskog prijevoza, poduzetnik navodi da je bio prisiljen koristiti i zrakoplove A319/A320 na domaćim linijama koje su u baznoj 2006. uglavnom održavali zrakoplovi ATR-42.

Osim što poduzetnik tvrdi da korištenje zrakoplova tipa Airbus na domaćim linijama nije rentabilno, jer prosječna popunjenost nije dovoljna da bi pokrila visoke troškove tih zrakoplova, što je dodatno povećalo gubitke, poduzetnik je u nekoliko navrata bio prisiljen unajmljivati zrakoplove što je povećalo i troškove najma. Tako je u svibnju i lipnju 2009. poduzetnik unajmio zrakoplov tvrtke Adria Airways kako bi premostio razdoblje do isporuke zadnja dva zrakoplova Dash 8-Q400.

Zamjena zrakoplova ATR-42 zrakoplovima Airbus i onima u najmu izravno je utjecala na povećanu razinu troškova osnovnih usluga zračnih luka (slijetanje, navigacija, prihvat i otprema) s obzirom na veću težinu i kapacitete zrakoplova. Također, ukupna godišnja razina kašnjenja u 2008. u odnosu na 2006. povećana je za 37,5 posto.

Osim toga, poduzetnik tvrdi da su novi zrakoplovi tipa Dash 8-Q400 u početnoj fazi eksploatacije skuplji od zrakoplova tipa ATR-42, ali bi s porastom broja putnika po letu trebali doprinijeti postupnom smanjenju iznosa naknade.

Uvođenje novog tipa zrakoplova utjecalo je i na značajno povećanje troškova školovanja, osobito letačkog i kabinskog osoblja za 47,5 posto, sa otprilike 5,85 milijuna kuna u 2006. na 9,4 milijuna kuna u 2008., dok su u 2009. iznosili 10,28 milijuna kuna.

Ukupni troškovi letačkog i kabinskog osoblja u razdoblju od 2006. do 2009. porasli su za približno 17 posto, kao rezultat školovanja letačkog i kabinskog osoblja za upravljanje novim tipom zrakoplova ali i potrebe za jednim članom kabinskog osoblja više u odnosu na stare zrakoplove, sukladno zakonskim propisima.

Istovremeno, zbog već opisanih problema s dotrajalim zrakoplovima ATR-42 te čestim kvarovima, poduzetnik je morao dodatna sredstva uložiti u održavanje zrakoplova, što je uzrokovalo porast troškova održavanja u odnosu na 20.442.567 kuna u 2006. godini. Na taj način troškovi održavanja su u 2007. porasli za dodatnih 2 milijuna kuna, u 2008. za 4 milijuna kuna, dok je u 2009. to povećanje iznosilo 2,8 milijuna kuna.

2.4. Cijena goriva

Cijene goriva u 2008. značajno su porasle te su utjecale na najveće gubitke u povijesti zračnog prijevoza. Prema analizama, na svjetskoj razini cijene goriva čine gotovo trećinu (31,9 posto) ukupnih operativnih troškova, dok je prije desetak godina taj udio iznosio 13 do 14 posto. Navedena negativna kretanja odrazila su se i na hrvatskom zrakoplovnom tržištu, odnosno domaćem redovnom linijskom prijevozu.

Prema dostavljenim podacima, poduzetnik je u 2008., u redovnom domaćem prometu za linije koje su određene kao linije od općeg gospodarskog interesa, utrošio xxx tona mlaznog goriva. Ukupni troškovi goriva u navedenoj godini iznosili su 7,25 milijuna eura što je za 2,15 milijuna eura više od troškova goriva u 2006. Prosječna ostvarena cijena mlaznog goriva u domaćem prometu tako je porasla sa xxx eura po toni u 2006. na xxx eura po toni u 2008., što je povećanje od 32,17 posto.

Iz tog razloga, povećanje jedinične cijene mlaznog goriva od 32,17 posto u 2008., utjecalo na porast ukupnih troškova goriva za 2,15 milijuna eura, odnosno 14.998.995 kuna prema prosječnom tečaju za cijelu 2008.

Tabela 3. POTROŠNJA I TROŠKOVI GORIVA NA DOMAĆIM LINIJAMA OD OPĆEG GOSPODARSKOG INTERESA

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godina | Potrošnja u tonama | Jedinična cijena EUR/t | Troškovi u EUR | Troškovi u HRK | Promjena u odnosu na 2006. | Promjena u % (bazna 2006.) |
| 2006. | xxx | xxx | 5.099.110 | 37.338.233 | - | - |
| 2007. | xxx | xxx | 5.159.287 | 37.847.498 | 509.265 | 1,36 |
| 2008. | xxx | xxx | 7.245.512 | 52.337.228 | 14.998.995 | 40,17 |
| 2009. | xxx | xxx | 4.193.436 | 30.743.091 | -6.595.142 | -17,66 |
| Ukupno | xxx | xxx | 21.697.345 | 158.266.050 | 8.913.118 | 23,87 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia Airlines d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Međutim, iako je poduzetnik kao presudni čimbenik većih gubitaka naveo troškove goriva, vidljivo je da su oni takav utjecaj imali isključivo u 2008. godini.

U 2009., ostvareni gubitak na domaćim linijama koje se smatraju linijama od općeg gospodarskog interesa od 119.421.022,00 kuna bio je približan iznosu gubitka iz 2008., unatoč činjenici da je tada ukupni trošak goriva bio niži za čak 6.595.142 kuna u odnosu na trošak goriva iz bazne 2006. godine koji je korišten pri izračunu konačne naknade.

Iz prikazanog se može zaključiti da utjecaj troška goriva nije bio presudan čimbenik zbog kojeg je u 2009. došlo do povećanja gubitka na domaćim linijama od čak 46,18 posto, kao što je to bilo u prethodnim godinama. Dapače, poduzetnik je unatoč smanjenju troškova goriva od čak 17,66 posto u odnosu na 2006. ostvario jednake gubitke.

2.5. Troškovi zračnih luka, navigacije i ostali varijabilni troškovi

Dok su na povećanje fiksnih troškova utjecali gore navedeni razlozi, na povećanje varijabilnih troškova utjecali su povećani troškovi usluga zračnih luka, troškovi navigacije, troškovi cateringa, provizija i troškovi rezervacijskih sustava.

Troškovi usluga zračnih luka (slijetanje, navigacija, prihvat i otprema) vezani su uz tonažu odnosno veličinu zrakoplova. S obzirom da je poduzetnik naveo kako je pristupio procesu zamjene flote kratkog doleta, te je zbog već opisanih razloga na domaćim linijama bio prisiljen koristiti zrakoplove tipa Airbus i unajmljene zrakoplove, razvidno je da su posljedično porasli i troškovi usluga zračnih luka. Dok su ti troškovi u 2006., odnosno planska veličina korištena u izračunu, iznosili 36.505.672 kuna, u sljedećem razdoblju značajno su porasli i to na 42.993.833 kuna u 2007., 44.281.277 kuna u 2008. i 45.153.950 kuna u 2009. godini. Time je poduzetnik Croatia Airlines d.d. u promatranom razdoblju ostvario približno 23 milijuna kuna veće troškove usluga zračnih luka od planiranih.

Iz dostavljene dokumentacije proizlazi da posebno opterećenje za poslovanje poduzetnika na domaćim linijama predstavlja terminalna kontrola leta. Uz zadržavanje troškova rutne naknade kontrole leta, u 2006. uvedena je obveza plaćanja nove terminalne naknade, što je generiralo dodatne troškove za Croatia Airlines u 2008.

U Tabeli 4. prikazan je porast troškova terminalne kontrole leta u razdoblju 2006. – 2009. Dok su troškovi terminalne kontrole leta u 2006. godini, a koja je uvedena iste godine, iznosili 3.059.239,00 kuna, u 2007. iznose 5.778.092,00 kuna, u 2008. iznose 7.770.568,00 kuna, da bi konačno u 2009. iznosili 10.598.756,00 kuna. U razdoblju od 2006. do 2009. poduzetnik je samo na godišnjem povećanju troškova terminalne kontrole leta ostvario dodatnih 14.969.700,00 kuna gubitaka.

Tabela 4. TROŠKOVI TERMINALNE KONTROLE LETA

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Godina | Terminalna naknada u EUR | Terminalna naknada u HRK | Odstupanje od 2006. u HRK | Odstupanje u % |
| 2006. | 417.786 | 3.059.239 | - | - |
| 2007. | 787.657 | 5.778.092 | 2.718.853 | 88,87 |
| 2008. | 1.075.749 | 7.770.568 | 4.711.329 | 154,00 |
| 2009. | 1.444.011 | 10.598.756 | 7.539.517 | 246,45 |
| Ukupno | 3.725.203 | 27.206.655 | 14.969.700 | - |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia Airlines d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

Također, prema strukturi troškova jedna od bitnih stavki varijabilnih troškova koja značajno utječe na poslovanje poduzetnika jesu i troškovi globalnih distribucijskih i rezervacijskih sustava. Naime, poduzetnik u poslovanju primjenjuje kompjuterski sustav rezervacija i distribucija karata čiji su troškovi rasli kao posljedica rasta jediničnih cijena ovih usluga, sa xxx eura po putniku u 2006. na xxx eura u 2008., a koje diktiraju GDS provideri. Pri tome nije uzeto u obzir povećanje broja prevezenih putnika. U razdoblju od 2006. do 2009. troškovi rezervacijskih sustava porasli su za dodatnih 2.501.547 kuna.

Troškovi cateringa u navedenom razdoblju zadržani su na podjednakoj razini dok se troškovi provizija smanjuju i to znatno više nego prihodi.

Također, iz analize troškova navedenom razdoblju proizlazi da su kamate i ostali financijski rashodi u tom razdoblju smanjeni za čak 11.543.452 kuna.

2.6. Prijedlog visine naknade za 2010. i 2011.

Iz Tabele 5. razvidno je da je poduzetnik u navedenom razdoblju, jedino u 2007. godini ostvario ukupnu dobit u iznosu od 1.038.512,00 kuna, zahvaljujući prije svega pozitivnom rezultatu u međunarodnom prometu. Međutim, već sljedeće godine, poduzetnik je zabilježio velik gubitak i u međunarodnom prometu i čarter prometu, tako da je ukupni gubitak iznosio 89.174.199,00 kuna.

Najlošije rezultate poduzetnik je zabilježio u 2009. kada ukupni gubitak iznosi čak 198.778.065,00 kuna, od čega gubitak na ostali domaćim letovima izvan sustava usluga od općeg gospodarskog interesa iznosi 14.438.266,00 kuna, a gubitak u međunarodnom prometu čak 175.755.013,00 kuna.

Tabela 5. IZNOSI DOBITI I GUBITKA PO VRSTAMA PROMETA U RAZDOBLJU 2007. – 2009.

u kn

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godina | Domaći promet od općeg gospodarskog interesa1 | Ostali domaći promet | Međunarodni promet | Čarter | Ukupno |
| 2007. | 0 | xxx | xxx | xxx | 1.038.512 |
| 2008. | 1.687.104 | xxx | xxx | xxx | -89.174.199 |
| 2009. | 0 | xxx | xxx | xxx | -198.778.064 |
| Ukupno | 1.687.104 | xxx | xxx | xxx | -286.913.751 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia Airlines d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

1 U rezultat domaćeg prometa od općeg gospodarskog interesa uključene su i ukupne isplaćene subvencije poduzetniku Croatia Airlines d.d.

Također, utvrđeno je da »Ostali domaći promet« podrazumijeva domaće letove koje poduzetnik obavlja izvan sustava usluge od općeg gospodarskog interesa, odnosno obvezujućih 6.857 letova. S obzirom na gubitke koje poduzetnik ostvaruje na domaćim linijama nije razvidno zašto poduzetnik obavlja domaće letove na vlastiti rizik kada oni generiraju dodatni gubitak. Tako je u razdoblju od 2007. do 2009. ukupno obavljeno xxx dodatnih letova izvan sustava usluge od općeg gospodarskog interesa, što je poduzetniku donijelo dodatnih xxx kuna gubitka.

Konačno, uslijed promijenjenih uvjeta poslovanja, Ministarstvo je dostavilo poduzetnikov prijedlog novog izračuna troškova nastalih obavljanjem usluge od općeg gospodarskog interesa za preostalo razdoblje važenja odobrene mjere, prema kojem proizlazi da je godišnja naknada za domaći linijski zračni prijevoz u 2010. i 2011. godini na razini naknada iz 2008. i 2009. Iz tabele 6. vidljivo je da ona u 2010. iznosi 125.049.000,00 kuna odnosno 125.081.410,00 kuna u 2011.

Izračunate naknade na razini rezultata ostvarenih u prethodnom razdoblju proizlaze iz, većim dijelom, ujednačenih troškova obavljanja usluga od općeg gospodarskog interesa. Naime, dok se očekuje neznatno povećanje nekih troškova, većina troškova bi trebala biti u blagom padu pa ukupno smanjenje troškova planirano u 2010. i 2011. iznosi oko 2 posto, odnosno oko 5 milijuna kuna. Međutim, s obzirom na značajne varijacije u cijeni goriva, najznačajnijeg čimbenika među troškovima, poduzetnik je predvidio porast troškova goriva u 2010. i 2011. za 30 posto u odnosu na 2009.

Ovako izračunate naknade za 2010. i 2011. Ministarstvo smatra opravdanima i neophodnima za redovno i neometano održavanje domaćih linija, odnosno usluga od općeg gospodarskog interesa, odnosno uspješnim završetkom provedbe Mjere.

Tabela 6. IZRAČUN PLANIRANE NAKNADE ZA 2010. I 2011. U KN

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | 2010. | 2011. |
| OPERATIVNI PRIHODI | 123.516.000 | 125.147.200 |
| Fiksni direktni troškovi | xxx | xxx |
| Letačko osoblje | xxx | xxx |
| Kabinsko osoblje | xxx | xxx |
| Održavanje | xxx | xxx |
| Najam zrakoplova | xxx | xxx |
| Amortizacija | xxx | xxx |
| Gorivo | xxx | xxx |
| Osiguranje | xxx | xxx |
| Varijabilni direktni troškovi | xxx | xxx |
| Troškovi usluga zračnih luka | xxx | xxx |
| Terminalna kontrola leta i navigacija | xxx | xxx |
| Catering | xxx | xxx |
| Provizija | xxx | xxx |
| Rezervacijski sustav | xxx | xxx |
| Indirektni troškovi | xxx | xxx |
| UKUPNI OPERATIVNI TROŠKOVI | 243.637.500 | 245.148.160 |
| Kamate i ostali financijski rashodi | xxx | xxx |
| GUBITAK / PSO naknada | 125.049.000 | 125.081.410 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia Airlines d.d.; izračunato prema predviđenom tečaju poduzetnika – za 2010. 1 EUR = 7,30 HRK, te za 2011. 1 EUR = 7,31 HRK;

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

2.7. Rekapitulacija učinaka za razdoblje od 2007. do 2009.

Uvažavajući sve okolnosti koje su u razdoblju od 2007. do 2009. dovele do povećanja godišnjih naknada za troškove nastale održavanjem domaćeg linijskog zračnog prometa koji se smatra uslugom od općeg gospodarskog interesa, Agencija je izvršila rekapitulaciju učinaka pojedinih troškova na iznos ukupne godišnje naknade.

Tabela 7. REKAPITULACIJA UČINAKA – UKUPNO PRIZNATO POVEĆANJE TROŠKOVA U RAZDOBLJU 2007. – 2009.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rekapitulacija učinaka pojedinih kategorija troškova na naknadu za obavljenu uslugu od općeg gospodarskog interesa | 2007. | 2008. | 2009. | Ukupno |
| 1. Gubitak/naknada za isplatiti | 89.324.677,00 | 123.065.567,00 | 119.418.210,00 | 331.808.454,00 |
| 2. Isplaćena naknada | 89.324.677,00 | 123.065.567,00 | 114.384.422,00 | 326.774.666,00 |
| 3. Planirana naknada | 81.693.681,48 | 81.693.681,48 | 81.693.681,48 | 245.081.044,44 |
| 4. Razlika (uvećanje) (1-3) | 7.630.995,52 | 41.371.885,52 | 37.724.528,52 | 86.727.409,56 |
| 5. Troškovi ostvareni manje od planiranih | 2.917.415,00 | 3.428.184,00 | 17.738.044,00 | 24.083.643,00 |
| - Osiguranje | 281.359,00 | 422.807,00 | 398.105,00 | 1.102.271,00 |
| - Amortizacija | - | - | 4.842.778,00 | 4.842.778,00 |
| - Gorivo | - | - | 6.595.142,00 | 6.595.142,00 |
| - Kamate i ostali financijski rashodi | 2.636.056,00 | 3.005.377,00 | 5.902.019,00 | 11.543.452,00 |
| 6. Troškovi koji nisu priznati za naknadu | 877.475,00 | 270.330,00 | 978.593,00 | 2.126.398,00 |
| - Provizija | 450.878,00 | 115.559,00 | 949.664,00 | 1.516.101,00 |
| - Catering | 426.597,00 | 154.771,00 | 28.929,00 | 610.297,00 |
| 7. Ukupno nepriznati troškovi (5+6) | 3.794.890,00 | 3.698.514,00 | 18.716.637,00 | 26.210.041,00 |
| 8. UKUPNO PRIZNATO POVEĆANJE NAKNADE (4-7) | 3.836.105,52 | 37.673.371,52 | 19.007.891,52 | 60.517.368,562 |
| 9. UKUPNA PRIZNATA UVEĆANA NAKNADA | 85.529.787,00 | 119.367.053,00 | 100.701.573,00 | 305.598.413,00 |

Izvor: dokumentacija poduzetnika Croatia Airlines d.d.

Obrada: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja

2 Iznos priznate povećane naknade od 60.517.368,56 kuna uključuje i neisplaćeni dio naknade za 2009. godinu, u iznosu od 5.033.788,00 kuna

Iz podataka prikazanih u Tabeli 7., proizlazi kako je u razdoblju od 2007. do 2009., došlo do ukupnog povećanja troškova u iznosu od 86.727.409,56 kuna, opravdanih različitim razlozima, pri čemu neki razlozi ne mogu predstavljati osnovu za naknadno odobrenje nastalih troškova.

U slučaju prekoračenja troškova u 2007., kada je iznos od 81.693.681,48 kuna uvećan za dodatnih 7.630.995,52 kune, moguće je naknadno opravdati 3.836.105,52 kune, što znači da ostatak od 3.794.890,00 kuna predstavlja neopravdanu naknadu koja mora biti vraćena u razdoblju trajanja odobrene mjere.

U 2008., planirani iznos uvećan je za dodatnih 41.371.885,52 kune, pri čemu opravdano povećanje naknade iznosi 37.673.371,52 kuna, a neopravdano 3.698.514,00 kuna, dok je za 2009. prekoračenje iznosilo 37.724.528,52 kune, od kojih se opravdanim smatra 19.007.891,52 kune, a neopravdanim 18.716.637,00 kune.

Troškovi koji nisu prihvaćeni od strane Agencije za povećanje naknade predstavljaju odstupanja pojedinih troškova ostvarenih u razdoblju od 2007. do 2009., od planskih veličina iz 2006.

Ostvareni troškovi cateringa i provizije nisu uzeti u obzir za povećanje naknade, nego su prihvaćeni samo do visine planiranog iznosa, zbog toga što je očita oscilacija njihovih vrijednosti, na što je poduzetnik Croatia Airlines d.d., kao dobar gospodarstvenik, trebao utjecati na način da te troškove ujednači. Naime, iz Tabele 7. je vidljivo da je najveće odstupanje troškova cateringa u ovom razdoblju zabilježeno u 2007., kada je poduzetnik ostvario i najmanji gubitak na domaćim linijama (89.324.677,00 kuna). U sljedeće dvije godine, kada poduzetnik ostvaruje znatno veće gubitke na domaćim linijama, na razini 120 milijuna kuna godišnje, odstupanje troškova cateringa je znatno manje nego u 2007.

Neujednačenost troškova posebno je razvidna i kod troškova provizije u 2009., kada su ostvareni troškovi manji od planiranih za iznos od 949.664,00 kuna, što dovodi do zaključka da su pogrešno planirani i precijenjeni.

Isti zaključak može se izvesti iz izračuna planirane naknade za 2010. i 2011., prikazane u Tabeli 6., gdje je razvidno da Ministarstvo smatra neophodnom za daljnje poslovanje poduzetnika naknadu od oko 125 milijuna kuna godišnje, a koja uključuje planirane veličine troškova cateringa i provizije znatno manje od planiranih veličina iz 2006. To se posebno odnosi na plansku veličinu troškova provizije, koja je manja nego u 2006. za više od milijun kuna.

U odnosu na ostale troškove iz Tabele 7. koji nisu prihvaćeni od strane Agencije za povećanje naknade, odnosno, za sve troškove koje je poduzetnik ostvario u manjim iznosima od planiranih iz 2006., poput troškova kamata i ostalih financijskih rashoda, troškova osiguranja, ali i troškova goriva i amortizacije u 2009., može se smatrati da su pogrešno procijenjeni i planirani.

Slijedom navedenog, na isti način kako se poduzetniku u određenim okolnostima priznaje povećanje određenih kategorija troškova u izračunu potrebne naknade, što je ovdje slučaj, svi troškovi ostvareni u manjim iznosima od planiranih, sukladno pravilima o potpori za usluge od općeg gospodarskog interesa, moraju se odbiti od iznosa naknade, te na taj način umanjiti konačnu naknadu.

To znači da u slučaju prekomjernih naknada isplaćenih u razdoblju od 2007. do 2009., troškovi koji se ne mogu priznati kao razlozi povećanja naknade u iznosu od 26.210.041,00 kune morat će biti vraćeni, jer se smatraju nesukladnim državnim potporama i trebaju biti odbijeni u godišnjoj naknadi troškova za 2010. godinu.

U konačnici, iznos ukupno priznatog povećanja naknade od 60.517.368,56 kuna iz Tabele 7. uključuje i preostali iznos od 5.033.788,00 kuna koji se odnosi na neisplaćeni dio naknade poduzetniku za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa u 2009. godini.

3. ODLUKA VIJEĆA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA

Vijeće je razmatralo činjenice utvrđene tijekom postupka davanja odobrenja na prijedlog izmjene mjere Očuvanje prometne povezanosti regija 2007. – 2011. (domaći linijski zračni prijevoz), na svojoj 53. sjednici, održanoj 14. listopada 2010. i 58. sjednici, održanoj 2. prosinca 2010.

Pri donošenju odluke, Vijeće je uzelo u obzir sve dostavljene podatke i dokumentaciju, te rezultate provedenih pravnih i ekonomskih analiza.

Vijeće je prije svega utvrdilo kako je u svezi mjere Očuvanje prometne povezanosti regija (domaći linijski zračni prijevoz) Agencija donijela rješenje od 6. rujna 2007., kojim je poduzetniku Croatia Airlines d.d. odobrena državna potpora u obliku naknade za obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa u razdoblju od 2007. do 2011., pri čemu je poduzetnik dužan godišnje ostvariti 6.857 letova na točno određenim linijama i uz predviđene troškove od 81.693.681,48 kuna.

Nadalje, Vijeće je utvrdilo da je Ministarstvo, kao davatelj državne potpore, temeljem naloga iz rješenja Agencije od 6. rujna 2007., bilo u obvezi jednom godišnje za cijelo vrijeme provedbe ove mjere, Agenciji dostavljati godišnje financijsko izvješće za proteklu godinu, i to najkasnije do 31. siječnja tekuće godine za prethodnu godinu.

Nakon provedene ekonomske i pravne analize, Vijeće je utvrdilo da naknade isplaćene poduzetniku Croatia Airlines d.d. za razdoblje od 2007. do 2009. iznose 326.774.666,00 kuna, dok je rješenjem Agencije od 6. rujna 2007., za isto vremensko razdoblje bila predviđena naknada u iznosu od 245.081.044,44 kune. Prekoračenje isplaćenih naknada poduzetniku Croatia Airlines d.d. u iznosu od 81.693.621,56 kune predstavlja iznos koji je podložan povratu, ukoliko ga nije moguće naknadno opravdati.

Naime, sukladno Odluci o objavljivanju pravila o državnoj potpori u obliku naknade za javne usluge (»Narodne novine«, broj 39/08) iznos naknade za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa ne smije premašiti iznos koji je minimalno potreban za pokrivanje troškova nastalih obavljanjem takve usluge, uzimajući u obzir sve dozvoljene rashode i razumnu dobit (u praksi se ona kreće oko 5 posto, a zavisi od djelatnosti kojom se poduzetnik bavi). Razumna dobit može u sebi uključivati i neka poboljšanja učinkovitosti kod poduzetnika tijekom dogovorenog razdoblja, a da zbog toga nije smanjena kvaliteta usluge čije je obavljanje država povjerila poduzetniku. Naknada mora biti korištena za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa, bez obzira na vjerojatnost bi li poduzetnik ostvarivao dobit ili ne.

Davatelj državne potpore, nadalje, dužan je provoditi nadzor u cilju izbjegavanja prekomjerne naknade, kako bi se osiguralo da poduzetnik ne primi naknadu veću od potrebne za kvalitetno obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa. Svaki prekomjerni iznos naknade mora biti vraćen, a parametri za obračun naknade u budućem razdoblju moraju biti točno određeni.

U konkretnom slučaju, Vijeće je cijenilo sva obrazloženja i očitovanja Ministarstva i poduzetnika, te je zaključilo kako ukupni prekoračeni iznos naknade od 86.727.409,56 kune (u koji je uračunata i neisplaćena naknada za 2009. u iznosu od 5.033.788,00 kuna) nije moguće u cijelosti naknadno odobriti, s obzirom da pojedini razlozi povećanja troškova ne predstavljaju i opravdane razloge za povećanje naknade.

Ovo se prije svega odnosi na troškove osiguranja, kamata, amortizacije, cateringa, provizije i slično, za koje Vijeće nije našlo valjane osnove za njihovo odobrenje jer se odnose na neobjektivnu procjenu poduzetnika prije donošenja rješenja Agencije od 6. rujna 2007.

S druge strane, ukupan trošak goriva Vijeće nije prihvatilo kao presudni čimbenik povećanja troškova za sve godine u razdoblju od 2007. do 2009., jer je nesporno utvrđeno kako je jedinična cijena goriva značajno skočila tek u 2008., dok je u 2009. cijena goriva bila znatno niže nego u prethodnom trogodišnjem razdoblju, odnosno niža od planirane cijene goriva.

Stoga je Vijeće odlučilo da od ukupnog prekoračenog iznosa od 86.727.409,56 prihvati kao opravdan iznos od 60.517.368,56 kuna.

Preostali prekoračeni iznos od 26.210.041,00 kuna smatra se neopravdanim prekoračenjem zadanih okvira nadoknađivanja troškova poduzetnika Croatia Airlines d.d., koji obavezno mora biti vraćen davatelju državnih potpora u vremenskom razdoblju trajanja mjere, odnosno prilikom isplate naknade za troškove nastale u 2010. Vijeće je ovakvu odluku donijelo prije svega iz razloga što odobrena mjera Očuvanje prometne povezanosti regija traje do kraja 2011., zbog čega poduzetnik prekomjernu kompenzaciju troškova može vratiti u vremenskom roku trajanja mjere, bez da Agencija otvara poseban postupak nadzora po isteku odobrene mjere.

Nadalje, Vijeće je razmatrajući svaki pojedini razlog povećanja godišnje naknade poduzetniku Croatia Airlines d.d. za razdoblje od 2007. do 2009., zaključilo potrebnim izmijeniti postojeći sustav obračunavanja godišnjih naknada za preostalo razdoblje 2010. i 2011., prethodno utvrđenih rješenjem Agencije klasa: UP/I 430-01/2006-04/44, urbroj: 580-03-07-54-14 od 6. rujna 2007., posebno iz razloga što su u bitnom promijenjeni uvjeti u kojima poduzetnik posluje.

Godišnju planiranu naknadu za 2010. i 2011. u iznosu od 125.049.000,00 kuna, odnosno 125.081.410,00 kuna, Vijeće prihvaća kao opravdanu, kako je to i predloženo od strane Ministarstva.

Međutim, planiranu naknadu za 2010. u iznosu od 125.049.000,00 kuna treba umanjiti za 26.210.041,00 kuna, s obzirom na utvrđenu neopravdanu prekomjernu naknadu troškova isplaćenu za razdoblje od 2007. do 2009. Na taj način do kraja važenja programa poduzetniku Croatia Airlines d.d. može se ukupno isplatiti za 2010. i 2011. godinu iznos od 223.920.369,00 kuna, odnosno 98.838.959,00 kuna za 2010. te 125.081.410,00 kuna za 2011.

Preostali opravdani dio troškova u iznosu od 60.517.368,56 kune Vijeće je rasporedilo po godinama u razdoblju od 2007. do 2009., te je priznalo sljedeće iznose: 85.529.787,00 kuna za 2007., 119.367.053,00 kune za 2008., te 100.701.573,00 kune za 2009. Stoga je odlučeno kao u točki I. izreke ovog rješenja.

S obzirom na specifičnost ovog oblika državne potpore, Ministarstvo je dužno kontrolirati ostvarenje rezultata poslovanja i isplaćene naknade u 2010. i 2011., kako bi se postigla potpuna transparentnost financiranja javne usluge koja je povjerena poduzetniku Croatia Airlines d.d.

Iz tog slijedi da Ministarstvo, u obavljaju svoje uloge davatelja državne potpore, mora voditi računa da poduzetniku Croatia Airlines d.d., ukoliko eventualno ostvari manji gubitak od planiranog, isplati i manji iznos ukupne godišnje naknade za obavljanje javne usluge. Naročito ako se razlog manjeg gubitka odnosi na cijenu goriva, jer je poduzetnik visinu godišnje naknade za 2010. i 2011. temeljio na 30 postotnom povećanju troškova goriva. Ministarstvo mora voditi računa i da se poduzetniku ne isplati naknada veća od utvrđenih 223.920.369,00 kuna u dvogodišnjem razdoblju jer svako prekoračenje troškova vezanih uz ostvareni zadani godišnji broj letova mora biti na vrijeme prijavljeno Agenciji.

Vijeće napominje da u slučaju da poduzetnik u 2011. predvidi velika ulaganja u infrastrukturu ili opremu, a koja se odnose na ostvarivanje usluge od općeg gospodarskog interesa, takva ulaganja bit će moguće uzeti u obzir prilikom izračuna potrebne naknade za 2011., ali samo u slučaju da bude prijavljena Agenciji od strane Ministarstva do kraja siječnja 2011.

Ministarstvo je također dužno provoditi redovnu kontrolu ostvarenih rezultata poduzetnika na domaćim linijama i kretanje najznačajnijih troškova, postavljajući pri tom parametre i mehanizme kontrole koji će onemogućiti prelijevanje naknada za uslugu od općeg gospodarskog interesa na druge komercijalne djelatnosti poduzetnika.

S druge strane, Vijeće napominje da poduzetnik Croatia Airlines d.d. ima obvezu voditi odvojeno knjigovodstvo za prihode i troškove domaćih linija, odnosno da sve ostvarene prihode i rashode vezane uz obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa vodi na posebnim kontima i mjestima troška koja će Ministarstvu omogućiti njihovo praćenje. Također, poduzetnik je dužan unaprijed odrediti ključeve raspodjele zajedničkih troškova na komercijalne i subvencionirane linije prema kojem će Ministarstvo lakše provoditi nadzor i kontrolu. Ključ raspodjele zajedničkih troškova mora biti sukladan općeprihvaćenim računovodstvenim metodama raspodjele troškova. Stoga je odlučeno kao u točkama II. i III. izreke ovog rješenja.

Prilikom donošenje odluke Vijeće je uzelo u obzir i ukupne rezultate poslovanja poduzetnika Croatia Airlines d.d., iz kojih proizlazi da je poduzetnik u razdoblju od 2007. do 2009., na svim vrstama prometa, ostvario gubitak u iznosu od 286.913.751,00 kunu, što bi bez dodijeljenih subvencija za održavanje domaćih linija ukupno iznosilo 613.688.417,00 kuna.

Ukoliko se nastavi poslovanje poduzetnika prema sadašnjim trendovima, poduzetnik Croatia Airlines d.d. smatrat će se poduzetnikom u financijskim teškoćama, pri čemu bi davanje subvencija za usluge od općeg gospodarskog interesa bilo omogućeno samo kroz održivi program restrukturiranja, odnosno kroz takav program restrukturiranja koji omogućava poduzetniku da nakon završenog postupka restrukturiranja uspješno samostalno posluje na tržištu bez pomoći države.

Sukladno odredbi članka 18. ZDP, Agencija će ovo rješenje objaviti u »Narodnim novinama«, kako je to odlučeno točkom IV. izreke ovog rješenja.

UPUTA O PRAVNOM LIJEKU

Ovo rješenje je konačno u upravnom postupku. Protiv ovog rješenja žalba nije dopuštena, ali nezadovoljna stranka može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u roku od trideset (30) dana od dana dostave ovog rješenja.

Klasa: UP/I 430-01/2010-04/006

Urbroj: 580-03-2010-54-002

Zagreb, 2. prosinca 2010.

Predsjednica Vijeća
za zaštitu tržišnog natjecanja
mr. sc. Olgica Spevec, v. r.

Rješenje, NN 6/2011-111