## Statistički standardi za strukturno-poslovno istraživanje industrije (IND-21/SPS)

### NN 40/2005 (29.3.2005.), Statistički standardi za strukturno-poslovno istraživanje industrije (IND-21/SPS)

DRŽAVNI ZAVOD ZA STATISTIKU

794

Na
temelju članka 43. Zakona o službenoj statistici (»Narod­ne novine«, br.
103/03.) Državni zavod za statistiku određuje

STATISTIČKE
STANDARDE

ZA
STRUKTURNO-POSLOVNO ISTRAŽIVANJE INDUSTRIJE (IND-21/SPS)

I.
UVODNA OBJAŠNJENJA

Temeljni
je zahtjev koji se stavlja pred sve statistike svijeta osiguravanje standardiziranih
poslovnih pokazatelja svim zainteresiranim korisnicima na nacionalnom,
europskom i svjetskom tržištu kako bi bili međusobno usporedivi. Taj je zahtjev
rezultirao ubrzanim procesom međunarodne harmonizacije sve većeg broja
statističkih poslovnih pokazatelja te izgradnje nacionalnih statističkih
sustava koji pri kompilaciji i proizvodnji statističkih podataka primjenjuju
međunarodno harmoniziran okvir. Dodatno, obveza kontinuiranog usklađivanja
službene statistike RH sa statistikom EU-a nakon potpisivanja Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između Republike Hrvatske i EU-a, donesenih
Mjera Vlade RH u okviru Plana provedbe SSP-a za razdoblje od 2001. do kraja
2006., a posebice nakon dobivanja statusa kandidata, na zahtjev Eurostata, jest
da se temeljni nacionalni statistički pokazatelji kontinuirano prilagođavaju
standardima EU-a. U ok­vi­ru preporuka EU-a, i tijekom 2004. intenziviran je
rad DZS-a na daljem usklađivanju koncepta i definicija poslovnih statistika
industrije prema zahtjevima EU-a. Jedan od rezultata tog rada jest izrada ovih
revidiranih1) Statističkih standarda za Strukturno-poslovno
istraživanje industrije (u daljem tekstu SPS-ind), radi uvođenja novih
obilježja za istraživanje SPS-ind istraživanja u skladu sa zahtjevima EU-a i
potrebama nacionalnih korisnika za tom vrstom pokazatelja. Cilj je uvođenja
novih obilježja osiguranje dovoljnog skupa relevantnih SPS-ind pokazatelja za
sektor industrije svim korisnicima za potrebe analize strukture industrijskog
sektora, karakterističnih jedinica koje obavljaju industrijske djelatnosti,
njihov ustroj i organizaciju, konkurentnost i uspješnost poslovanja te njihov
pojedinačni doprinos kako sektoru industrije, tako i ukupnome nacionalnom
gospodarstvu, radi za­do­­voljavanja zahtjeva EU-a. Dalji razvoj i cjelovita
harmonizacija istraživanja SPS-ind s istoimenim statistikama EU-a predvi­đe­ni
su okvirno do kraja 2006. u okviru implementacije cjelovitoga koncepta SPS-a za
sva područja gospodarstva, a ne samo za industriju.

Naziv
»Strukturno-poslovno istraživanje« preuzet je od istovrsnih statistika EU-a
čija je primjena obvezatna na temelju Ured­be o strukturno-poslovnim
statistikama (SBS-*R*)2), kojom su propisani sadržaj,
definicije, klasifikacije i druge norme koje se trebaju koristiti za ispravnu
primjenu SBS-*R*. Primjena SBS-*R* obvezatna je za statistike svih
država članica EU-a i za statistike svih država kandidata koje se žele
pridružiti EU. Prema konceptu EU-a, strukturno-poslovne statistike (u daljem
tekstu SPS) integralni su dio Teme 44: Statistike ekonomske djelatnosti
poduzeća, unutar potpodručja III. B Poslovne statistike.3)
Nazivom »strukturno-­
-poslovne« EU želi istaknuti da je riječ o statistikama kojima je cilj
ustanoviti strukturu ekonomske djelatnosti poduzeća i rezultate njihova
poslovanja, a osnovni izvor podataka jesu poslovni računi poduzeća. Naime,
informacije koje se osiguravaju iz administrativnih poslovnih evidencija
nedovoljne su i međunarodno neusporedive te ne mogu osigurati pouzdan i
međunarodno usporediv metodološki okvir za potrebe analiza poslovanja i
strukture djelatnosti nacionalnoga gospodarstva, njegovih segmenata i jedinica
koje su nosioci aktivnosti.

Razlozi donošenja SBS-*R* od strane EU-a
ujedno su razlozi uvođenja SPS-ind statistika u RH još 1998., a odnose se na
područja djelatnosti NKD-a 2002. koja čine sektor industrije. U SBS-*R* za
sektor industrije u Dodatku 1. Opći modul, propisana su opća obilježja,
definicije i klasifikacije, a u Dodatku 2. Industrija, posebna obilježja,
definicije i klasifikacije, a uključuju rokove i ostale zahtjeve za transmisiju4)
nacionalnih SPS-ind podataka u Statistički ured EU-a – Eurostat.

Upućivanje na izvorni statistički propis EU-a
ili drugi među­na­rodni statistički standard bit će prikazano slijedom navoda u
tekstu ovih Statističkih standarda. Navođenje izvornoga statis­tič­kog
normativa koji je u cijelosti ili djelomično preuzet u ovim standardima, nužno
je zbog uvođenja novih pojmova i definicija koji se razlikuju od dosadašnje
statističke teorije i prakse te treba izbjeći eventualnu zabunu pri njihovoj
interpretaciji od korisnika ili poistovjećivanje s nekim sličnim ili istim
izrazima koji se koris­te u drugim statističkim istraživanjima RH u nekome
drugom kontekstu.

Pojam
industrije u istraživanju SPS-ind

Pojam
industrijekoji se koristi u ovom istraživanju SPS-ind, definiran je
trima područjima NKD-a 2002.5): C Rudarstvo i vađenje, D
Prerađivačka industrija i E Opskrba električnom energijom*,* plinom i
vodom, odnosno odjeljcima djelatnosti NKD-a 2002. od 10. do 41. i u daljem
tekstu referira se kao sektor industrije. Definicija tog pojma u skladu je s
definicijom sektora industrije iz SBS-*R* EU-a jer je NKD 2002. strukturom
i opisima djelatnosti izveden iz Statističke klasifikacije ekonomskih
djelatnosti EU-a, NACE Rev. 1.16) i razlikuje se samo na razini pod­razreda
NKD-a 2002. (peteroznamenkasta brojčana oznaka), koji su uvedeni zbog
specifičnih nacionalnih zahtjeva. Nacionalna raščlamba NKD-a 2002. nema
neposredan utjecaj na rezultate istraživanja SPS-ind jer su statističke
jedinice i njihov obuhvat određeni na razini skupina djelatnosti NKD-a 2002.
(troznamenkasta brojčana oznaka).

**Usporedivost
s prethodnim serijama podataka***.*Istim pojmom sektora industrije Državni zavod sa
statistiku koristio se u godišnjim istraživanjima industrije (IND-21) počevši
od 1995., a u mjesečnim istraživanjima industrije (IND-1) od 1997. Prvi
prikupljeni, obrađeni i objavljeni podaci o strukturi industrijske proizvodnje
prema konceptu ESA-e 957) EU-a (i izabranih varijabli SBS-*R*)
odnose se na serije podataka iz Godišnjeg izvještaja industrije (IND-21) za
sljedeće godine: od 1998. do 2001. U navedenom razdoblju provodilo se
zajedničko istraživanje IND-21 za istraživanje PRODCOM o industrijskoj
proizvodnji (tablica 1.) i dio istraživanja SPS-ind Elementi računa proizvodnje
(tablice 2. i 3.). U 2003. zajedničko istraživanje IND-21 revidirano je i
razdvojeno u dva samostalna istraživanja. Tako je SPS-ind postalo samostalno
istraživanje i provelo se za 2002. i 2003. na temelju istih Statističkih
standarda za Strukturno-poslovno istraživanje industrije (NN, br. 78/03.).
Rezultati svih dosadašnjih godišnjih istraživanja SPS-ind, od 1998. do 2003.,
potpuno su usporedivi, osim za nova obilježja koja su uvedena za SPS-ind za
2002. i 2003., za koja postoje dvogodišnje serije. Rezultati i ovoga
revidiranog istraživanja SPS-ind za 2004. bit će potpuno usporedivi za isti
skup SPS-ind pokazatelja, a za novouvedena obilježja bit će kraće serije.
Revizije istraživanja SPS-ind uvode se isključivo zbog potrebe daljeg
usklađivanja nacionalnih statistika industrije s konceptom, definicijama i
klasifikacijama statistika industrije EU-a, odnosno Eurostata, koji je nadležan
za realizaciju kontinuiranog procesa statističke harmonizacije država koje su
već članice EU-a, te integraciju onih koje se pripremaju to postati.

Svrha
i cilj istraživanja SPS-ind

Svrha
prikupljanja SPS podataka jest osigurati elemente za obračun računa proizvodnje
prema konceptu ESA-e 95 EU-a, koji se koristi za sagledavanje temeljnih pokazatelja
o poslovanju i strukturi sektora industrije, za analizu strukturnih promjena
unutar procesa pretvorbe i za sagledavanje elemenata koji utječu na njihov
razvoj. Ciljevi istraživanja višestruki su: a) osigurati pouzdane i ažurne
statističke podatke za određivanje strukture i pondera koji se koriste pri
obračunavanju indeksa obujma industrijske proizvodnje i drugih pokazatelja
kratkoročnih statistika industrije, b) osigurati svim relevantnim korisnicima
dovoljan skup pokazatelja o poslovanju industrijskih poduzeća, strukturi i
dodanoj vrijednosti sektora industrije, c) osigurati pouzdane i ažurne SPS-ind
pokazatelje za potrebe nacionalnih računa, posebice za obračun godišnjeg BDP-a
sektora industrije i d) uskladiti statističko praćenje industrije prema konceptu
strukturno-poslovnih statistika EU-a.

Dugoročni
je cilj istraživanja SPS-ind i uspostava jedinstvenoga metodološkog okvira za
objedinjavanje statističkih podataka iz proizvodnih, kratkoročnih i strukturnih
statistika industrije te uspostava statistički baziranoga registra za sektor
industrije, kako bi se osigurale relevantne, točne, pouzdane i komparabilne
statis­ti­č­ke informacije o naturalnim, vrijednosnim i strukturnim
pokazateljima tog segmenta gospodarstva za njegovo mjerenje, valoriziranje i analiziranje
sa svih aspekata na međunarodno usporediv način, te na temelju njih donosile
adekvatne mjere koje će utjecati na njihov rast i razvoj.

Usklađenost
ovih statistika sa SBS-*R* za sektor industrijeu I. fazi uvođenja
SPS-ind statistika uglavnom je na agregatnoj razini, a njihova će se raščlamba
na razinu svih varijabli po SBS-*R* za sektor industrije uvesti u okviru
II. faze, koja će implicirati bitno proširenje sadržaja i novi pristup ovom
istraživanju.

Predmet
istraživanja SPS-ind

Predmet
su istraživanja SPS-ind, u skladu sa svrhom i ciljevima istraživanja, struktura
djelatnosti industrijskih poduzeća i onih neindustrijskih koja u svom sastavu
imaju dio ili dijelove koji obavljaju industrijsku proizvodnju te poslovni
podaci za poduzeća i njihove dijelove. Obilježja koja se prikupljaju na obrascu
IND-21/SPS jesu sljedeća: elementi računa proizvodnje u financijskom izrazu,
tj. podaci o intermedijarnoj potrošnji, prihodima od prodaje proizvoda i
ostalim prihodima, PDV-u i drugim porezima na proizvodnju i uvoz, subvencijama
i dotacijama, stanju zaliha i nedovršene proizvodnje na početku i kraju godine;
podaci u financijskom izrazu o troškovima osoblja poduzeća, ukupno i
raščlanjeno na bruto plaće i nadnice zaposlenih te na doprinose poslodavaca za
socijalno osiguranje; naturalni podaci o prosječnom broju zaposlenih, ukupno i
raščanjeno na plaćene i neplaćene zaposlenike; informacije o e-poslovanju
poduzeća (Anketa o elektroničkom poslovanju poduzeća). S obzirom na predmet
istraživanja SPS-ind, strukturu industrije, podaci se prikupljaju za glavne i
sporedne djelatnosti industrijskih podu­zeća i onih neindustrijskih ako imaju
barem jednu sporednu djelatnost industrije. Iz tih su razloga svakoj
izvještajnoj jedinici za potrebe istraživanja SPS-ind određene statističke
jedinice – poduzeća i njihove industrijske lokalne jedinice na razini
industrijskih skupina djelatnosti NKD-a 2002. (troznamenkasta brojčana oznaka)
jer se svi podaci u ovom istraživanju prikup­ljaju, osim za RH ukupno, i za
razinu županija radi osiguravanja regionalnih SPS-ind pokazatelja.

Izvještajne
jedinice dužne su dostaviti podatke o predmetu istraživanja SPS-ind za sve
svoje statističke jedinice navedene u adresaru za SPS-ind za izvještajnu
godinu, na odgovarajućim obrascima IND-21/SPS za izvještajnu godinu.

Pravna
osnova istraživanja SPS-ind

Istraživanje
SPS-ind za izvještajnu godinu provodi se na osnovi Zakona o službenoj
statistici (»Narodne novine«, br. 103/03.) slijedeći koncepte i definicije te
druge upute koje su navedene u ovim Statističkim standardima. Obveza davanja
podataka za sva statistička istraživanja koja provodi Državni zavod za statis­tiku
i drugi nosioci službene statistike temelji se na člancima 35. i 38. (stavak
1.) Zakona o službenoj statistici (»Narodne novine«, br. 103/03.).

Nedostavljanje
podataka ili dostavljanje netočnih, nepotpunih ili neažurnih podataka u
propisanom sadržaju i rokovima povlači kaznene odredbe iz članaka 69. i 70.
navedenog Zakona.

Zašita
pojedinačnih podataka u istraživanju SPS-ind

Pojedinačni
podaci koji će se prikupiti ovim istraživanjem SPS-ind za 2004. i sljedeće
godine koristit će se isključivo u statističke svrhe, u skladu s odredbama
Zakona o službenoj statistici o povjerljivosti pojedinačnih statističkih
podataka (članci 59. do 66.).

II.
KONCEPTI I DEFINICIJE ISTRAŽIVANJA
SPS-ind

Intermedijarna potrošnja

(Intermediate consumption)

Intermedijarna
potrošnja predstavlja vrijednost svih dobara i usluga korištenih kao input
(ulaz) u proizvodnju te potrošenih za vrijeme proizvodnog procesa, osim potrošnje
fiksne aktive (zgrade, strojevi, oprema, zemljište), čija se potrošnja bilježi
kao potrošnja fiksnoga kapitala. Dobra i usluge mogu se transformirati ili
potpuno utrošiti u procesu proizvodnje. U intermedijarnu potrošnju bilježe se
dobra i usluge koje se koriste kao input u pomoćne djelatnosti, a raspoređuju
se srazmjerno po lokalnim JVD-ima.

Vrijednost
intermedijarnih dobara i usluga obračunava se po kupovnim cijenama
(isključujući odbitni PDV) sličnih dobara i usluga u vrijeme ulaza u proizvodni
proces. Bilježe se na sljedeći način: dobra se bilježe kada su stvarno
potrošena (a ne kada su kupljena i stavljena u skladište), a usluge se bilježe
u vrijeme kupnje ili nabave, osim transportnih usluga u specifičnim slučaje­vima
(vidi objašnjenja za retke 3.–5.).

Kupovne cijene

(Purchaserž prices)

Kupovna
cijena jest cijena koju kupac stvarno plaća za proizvode, a uključuje sve
poreze i pristojbe osim PDV-a i ostalih odbitnih poreza na proizvode (npr.
trošarine) te subvencija na proizvode. U kupovnu cijenu treba uključiti i bilo
koji trošak prijevoza koji kupac plaća odvojeno na mjestu isporuke, a treba
odbiti cjelokupni popust na količinu ili kupnju izvan sezone i kamatu ili
naplaćenu uslugu u kreditnim aranžmanima ili neke naplate kao rezultat
neplaćanja u roku. Po kupovnim (nabavnim) cijenama prema konceptu SPS-a i ESA-e
95 EU-a bilježi se vrijednost intermedijarne potrošnje, ali po tekućim kupovnim
cijenama istovrsnih dobara i usluga u vrijeme kada ulaze u proizvodni proces (kada
se troše), a ne kada su kupljeni (nabavljeni) i stavljeni u skladište.

Proizvodnja – Output

(Production – Output)

Proizvodnja
označava proces ili obradu, a output je rezultat/izlaz iz te proizvodnje.
Output se sastoji od svih dobara i usluga proizvedenih u obračunskom
(referentnom) razdoblja unutar granice proizvodnje. Prema definicijama SPS-a i
ESA 95, u granicu proizvodnje ulaze: a) tržišna proizvodnja, b) proizvodnja
proizvoda za vlastitu finalnu uporabu, tj. vlastite bruto investicije u fiksni
kapital (uključuje i proizvodnju proizvoda za vlastitu finalnu potrošnju, ali
samo u sektoru kućanstva) i c) ostalu netržišnu proizvodnju, tj. onu koja se
isporučuje jedinicama besplatno ili po cijenama koje nisu ekonomski bitne.
Vrijednost outputa uvijek se obračunava po bazičnim cijenama, a bilježi se kada
je proizveden, a ne kada je naplaćen od kupca.

Output
je ovdje definiran u kontekstu SPS-a i računa proizvodnje prema ESA-i 95, što
znači da se odnosi na statističke jedinice – poduzeće i lokalni JVD – a ne na
proces proizvodnje.

Bazična cijena

(Basic price)

Bazična
cijena jest cijena koju prima proizvođač od kupca za jedinicu dobra ili usluge
koju je proizveo, tj. njegov output, i koja je umanjena za cjelokupan porez na
tu jedinicu koji se obraču­na­va kao posljedica proizvodnje ili prodaje (tj.
porez na proizvode) te uvećana za cjelokupni iznos subvencijana tu
jedinicu (tj. sub­ven­cije na proizvode). Transportne usluge uključene su u
bazičnu cijenu ako ih proizvođač naplaćuje istim računom, čak i kada su iskazane
kao zasebna stavka na računu. Međutim, ako proizvođač izdaje poseban račun za
transportne usluge, one se ne uključuju u bazičnu cijenu.

Bruto dodana vrijednost
– BDV

(Gross value added – GVA)

Pema
konceptu ESA-e 95, BDV je definiran kao vrijednost proizvodnje koja je umanjena
za vrijednost intermedijarne potroš­nje. Može se mjeriti bruto ili neto, tj.
prije ili nakon odbijanja potrošnje fiksnoga kapitala.

BDV
mjeri doprinos što ga BDV-u daje svaki pojedini proiz­vođač, vrsta djelatnosti
ili sektor. U ovim Statističkim stan­dar­dima račun proizvodnje mjeri doprinos
što ga BDP-u daju samo industrijski proizvođači, industrijske vrste djelatnosti
i industrij­ski dio sektora nefinancijskih poduzeća.

Račun proizvodnje

(Production account)

U računu proizvodnje bilježi se djelatnost
proizvodnje dobara i usluga prema konceptu ESA-e i SNA. To znači da sadržaj
računa nije određen samo pojmovnim okvirom, definicijama i klasifikacijama nego
i načinom na koji se tumači i primjenjuje u praksi. U drugim kontekstima može
imati drugačije značenje.

U račun proizvodnje ulaze tri temeljna elementa:
proizvod­nja/output, intermedijarna potrošnja i potrošnja fiksnoga kapitala.
Njegova je izravnavajuća stavka bruto dodana vrijednost, koja se mjeri bruto
ili neto, tj. prije ili nakon odbijanja potrošnje fiksnoga kapitala.

Opće pravilo bilježenja
i vrednovanja u računu proizvodnje

(General rule for recording and evaluation in
production account)

U
računu proizvodnje output se bilježi kao izvor *(resource),* a
intermedijarna potrošnja kao uporaba *(use).* Output se vrednuje u
bazičnim cijenama, a intermedijarna potrošnja u kupovnim cijenama.

Izvještajne
jedinice istraživanja SPS-ind

Izvještajne
jedinice istraživanja SPS-ind za 2004. jesu svi poslovni subjekti (pravne i fizičke
osobe) koje su u Registru poslovnih subjekata (RPS)8) razvrstani u
djelatnost industrije odnosno u područja C, D i E (odjeljci 10 do 41) prema
NKD-u 2002. (pravne osobe) ili obavljaju industrijsku djelatnost prema
informacijama iz Obrtnog registra (fizičke osobe) ili drugih sekundarnih
izvora. Izvještajne su jedinice i one pravne ili fizičke osobe koje nisu
razvrstane prema glavnoj djelatnosti u industriju, ali imaju dijelove koje se
bave industrijskom djelatnosti bez obzira na to jesu li ti dijelovi pravno
konstituirani ili nisu (sekundarne djelatnosti poslovnih subjekata).

Izvještajne
jedinice najčešće su trgovačka društva ili obrtnici, a mogu biti sve druge
pravne ili fizičke osobe koje su bile aktivne u izvještajnoj godini (2004.) i
bavile su se industrijskom djelatnosti na teritoriju RH, a prema kriteriju
obuhvata se nalaze u adresaru IND-21/SPS za 2004.

Izvještajne
jedinice definirane su adresarom IND-21/SPS, a iden­tifikacijski podaci za
izvještajnu jedinicu uglavnom su i identifikacijski podaci trgovačkih društava
te drugih pravnih osoba koje se bave industrijskom ili neindustrijskom
djelatnosti. Izvješ­taj­ne jedinice dužne su dostaviti podatke za sve
statističke jedinice koje se nalaze u adresaru IND-21/SPS, a ručno su im
upisane (šifrirane) na obrascu IND-21/SPS u tablici 1., koji im dostavlja
županijski ured za statistiku s njihova područja. U slučaju da se neka
izvještajna jedinica nije bavila industrijskom proizvodnjom u izvještajnoj
godini iako je u RPS-u razvrstana u industrijsku djelatnost, dužna je popuniti
podatke u stupcu za statističku jedinicu – poduzeće i u stupcu za
neindustrijske djelatnosti.

Statističke
jedinice općenito

Širok
je raspon informacija potreban kako bi se stvorila cjelovita statistička slika
o industriji ili nekoj drugoj gospodarskoj djelatnosti. Kako bi se na
zadovoljavajući način moglo promatrati i analizirati SPS-ind pokazatelje, nužno
je bilo definirati obitelj statističkih jedinica *(family of* *statistical
units)* jer u praksi većina jedinica obavlja nekoliko različitih vrsta
djelatnosti, a ustrojstvena razina na kojoj je moguće prikupiti podatke varira
u odnosu na vrstu podataka. Prema metodologiji NKD-a 2002.9),
izrađenoj temeljem Uvoda u NACE Rev. 1.1, karakteristične jedinice koje
obavljaju određene djelatnosti razvrstavaju se u glavnu, sporednu i pomoćnu
djelatnost na temelju jasno određenih kriterija, a treba ih voditi u
statističkim registrima i raznim adresarima. Kriteriji za razvrstavanje
statističkih jedinica iz uvoda u NACE Rev. 1.1 navedeni su u EU-ovu normativu
»Uredba o statističkim jedinicama za promatranje i analizu proizvodnog sustava
EU-a«10), a uskla­đe­ni su s metodološkim okvirom ESA-e 95.
Statistička jedinica može biti prepoznatljiva pravna ili fizička jedinica ili
statistička konstrukcija. Različite vrste statističkih jedinica koriste se za
različite potrebe, ali svaka je jedinica poseban entitet koji je definiran tako
da ga je moguće prepoznati i odrediti te izbjeći zamjenjivanje s bilo kojom
drugom vrstom jedinice te je iznimno važno da budu razvrstane prema NKD-u 2002.
na isti način u svim statističkim istraživanjima kako bi se statistički podaci
mog­li objediniti i kako bi se mogao spriječiti duplicitet ili neobuhva­ćanje.

Iz
svih navedenih razloga i zbog nedostatka statističkoga poslovnog registra, koji
Državni zavod za statistiku tek izgrađuje (RPS je administrativni registar),Odjel statistike industrije i energije samostalno određuje statističke
jedinice za sva poslovna istraživanja industrije i izrađuje adresare za
statistička istraži­vanja industrije vodeći računa o njihovoj usporedivosti.
Taj koncept konsolidacije adresara za statistička istraživanja industrije prvi
je put primijenjen u godišnjem istraživanju industrije IND-21 za 1998., čiji su
sastavni dio bili i podaci istraživanja SPS-ind kako bi se osigurala nacionalna
konzistentnost pokazatelja statistike industrije i njihova usporedivost s
EU-om. Za istraživanje IND-21 odnosno danas IND-21/SPS, izabrane su statističke
jedinice pod nazivom poduzeće i industrijska lokalna jedinica prema vrsti
djelatnosti(u daljem tekstu: lokalni JVD). Izabrane stati­stič­ke
jedinice korištene su pri izradi adresara statističkih jedinica za ovo
istraživanje.

Statističke
jedinice istraživanja SPS-ind

Statističke
jedinice istraživanja SPS-ind za 2004. jesu indu­strij­ska poduzeća i
industrijski lokalni JVD-i te neindustrijska poduzeća u cjelini ako imaju barem
jedan industrijski lokalni JVD.

Statističke
jedinice – poduzeća i industrijske lokalne JVD-e, kako je već spomenuto,
neposredno je odredio Odjel za statistiku industrije i energije Državnog zavoda
za statistiku te je izradio adresar statističkih jedinica za IND-21/SPSza
2004., koji se dostavlja svim sudionicima u provedbi istraživanja SPS-ind (vidi
organizaciju provedbe). Adresar statističkih jedinica za IND-21/SPSza
2004. sadrži adresne podatke o izvještajnim jedinicama i statističke jedinice –
lokalne JVD-e za koje se podaci trebaju popuniti. Sve izvještajne jedinice koje
se nalaze u adresaru IND-21/SPS za 2004. ujedno su statistička jedinica –
poduzeće (industrijsko i neindustrijsko), a svakom poduzeću određen je barem
jedan industrijski lokalni JVD kao dio poduzeća za koji je također obvezan
iskazati podatke. Neindustrijske djelatnosti industrijskih i neindustrijskih
poduzeća nisu posebno raščlanjene, nego se iskazuju ukupno u stupcu
»neindustrija« obrasca IND-21/SPS i zbog toga nisu posebno razdvojene u
adresaru.

Definicije
statističkih jedinica istraživanja SPS-ind za 2004. – poduzeća i industrijskih
lokalnih JVD-a dajemo u nastavku radi objašnjenja i boljeg razumijevanja
statističkih pojmova koji se koriste u ovom istraživanju od strane svih
sudionika u provedbi ovog istraživanja kako bi se podaci mogli ispravno
popuniti. S obzirom na iznimnu važnost ove materije, posebno za interpretaciju
dobivenih pokazatelja i zbog nepostojanja konzistentne statističke
terminologije u RH, dajemo njihove pojedinačne definicije preuzete iz standarda
EU-a, a u zagradi izvorni naziv na engleskom jeziku.

**Poduzeće** (*Enterprise*)
najmanja je kombinacija pravnih jedinica koja čini organizacijsku jedinicu za
proizvodnju dobara i usluga, ima određeni stupanj autonomije pri odlučivanju,
posebno pri raspoređivanju vlastitih resursa. Poduzeće obavlja jednu ili više
djelatnosti na jednoj ili više lokacija. Poduzeće može biti samo jedna pravna
jedinica. Pod tim pojmom podrazumijeva se pravna i fizička osoba.

**Industrijska
poduzeća**
*(Industrial Enterprises)* jesu svi poslovni subjekti, tj. sva trgovačka
društva i druge pravne ili fizičke osobe koje su u Registru poslovnih subjekata
(RPS)11) razvrstane u glavnu djelatnost nekog od podrazreda
industrije u područjima C, D i E prema NKD-u 2002. (odjeljci 10 do 41) odnosno
u Obrtnom registru za fizičke osobe (npr. obrtnike), bez obzira na njihove pravno
ustrojbene oblike.

**Neindustrijska
poduzeća**
*(Non-Industrial Enterprises)* jesu svi poslovni subjekti, tj. sva
trgovačka društva i druge pravne ili fizičke osobe koji u RPS-u nisu razvrstani
u glavnu djelatnost nekog podrazreda industrije odnosno u Obrtnom registru za
fizič­ke osobe (npr. obrtnike), ali imaju dio ili dijelove koji su se tije­kom
izvještajne godine bavili nekom industrijskom djelat­noš­ću (sekundarne
djelatnosti poduzeća), prema definiciji industrije iz ovog istraživanja

**Lokalni
JVD** (*Local
Kind-of Activity Unit – LKAU*) grupira sve dijelove jednog poduzeća koji
pridonose obavljanju jedne djelatnosti na razini troznamenkastog razreda NKD-a
2002. (od­nos­no četveroznamenkastoj razini prema kriterijima EU-a), a koje su
locirane na jednom zemljopisno određenome mjestu. Svako poduzeće prema tom
kriteriju ima barem jedan lokalni JVDjer se skup svih lokalnih JVD-a
uključenih u istu ili sličnu vrstu djelat­nos­ti koristi za analizu te
djelatnosti prema načelu »čistih djelatnost«.

Međutim,
statističke jedinice istraživanja SPS-ind jesu industrijski JVD-i industrijskih
i neindustrijskih poduzeća**,** koji su odre­đeni grupiranjem glavne i/ili
sekundarnih djelatnosti industrijskih poduzeća i sekundarne djelatnosti
neindustrijskih podu­ze­ća, pod uvjetom da su se bavili jednom od industrijskih
djelatnosti na razini troznamenkastog razreda NKD-a 2002. (skupine 10.1 do
41.0), a koje su locirane na jednom zemljopisno određenome mjestu koje se u
istraživanju SPS-ind podudara s administrativnim područjem županije.Drugim
riječima, za njihovo određivanje koristio se kriterij djelatnost/županija. Pri
određi­va­nju statističkih jedinica za SPS istraživanje za 2004. nisu
određivani neindustrijski dijelovi poduzeća na razini lokalnih JVD-a, nego su
agregirani u jedan široki JVD »neindustrije« bez obzira na vrste
neindustrijskih djelatnosti ili njihove lokacije (vidi posljednji stupac na
obrascu) jer nisu predmet ovog istraživanja.

**Industrijski
lokalni JVD** tako
čini jedan dio ili nekoliko dijelova zajedno jednoga industrijskog ili
neindustrijskog poduze­ća odnosno izvještajne jedinice koji je obavljao samo
jednu od industrijskih vrsta djelatnosti na razini troznamenkastog razreda
NKD-a 2002. (skupine 10.1 do 41.0) na području jedne županije.

Svako
industrijsko ili neindustrijsko poduzeće odnosno izvješ­tajna jedinica koja se
nalazi u adresaru IND-21/SPS prema ovom kriteriju ima barem jedan industrijski
lokalni JVD, i to u slučajevima kada je jedan ili više njegovih dijelova
obavljalo industrijsku djelatnost na teritoriju samo jedne županije ili ako
nema dijelova (sve u sjedištu). U svim drugim slučajevima određe­ne su dvije i
više industrijskih lokalnih jedinica u adresaru IND-21/SPS za 2004., tj. za
svaku vrstu djelatnosti po jednu i za svaku županiju po jednu, ako nisu locirane
na istoj.

**Industrijski
lokalni JVD-i industrijskih poduzeća** određe­ni su od jednog ili više dijelova
industrijskih poduzeća odnosno izvještajnih jedinica kojima je glavna
djelatnost industrija, na te­me­lju informacija iz sekundarnih izvora (druga istraživanja
industrije).

**Industrijski
lokalni JVD-i neindustrijskih poduzeća** odre­đeni su na isti način, od jednog ili više
dijelova neindustrijskih poduzeća odnosno izvještajnih jedinica kojima je
glavna djelat­nos­ti **izvan** industrije, ali imaju dijelove koji su se
bavili indus­trijskom djelatnošću kao sporednom (ili su pogrešno razvrstani u
administrativnim izvorima).

Između
**poduzeća i lokalnog JVD-a postoji hijerarhijski odnos**. Poduzeće sadrži
jedan ili više lokalnih JVD-a, ali lokalni JVD uvijek pripada samo jednom
poduzeću. Dodatno, lokalni JVD u skladu je s operativnom definicijom pojma
»pogon« (*Establishment*) prema svjetskome statističkom standardu UN-a
navedenome u uvodnom dijelu ISIC-a Rev. 3.1.12)

Uvećini slučajeva industrijskom ili neindustrijskom poduze­ću odnosno
izvještajnoj jedinici određen je samo jedan indus­trijski lokalni JVD. Iznimno,
u slučajevima kada izvještajne jedinice – industrijska ili neindustrijska
poduzeća – imaju dijelove koji obavljaju nekoliko industrijskih vrsta
djelatnosti na području različitih županija, određeno im je više od jednoga
industrijskog lokalnog JVD-a u adresaru IND-21/SPS za izvještajnu godinu.

Pri
određivanju statističkih jedinica za SPS istraživanje za 2004. nisu uzeti u
obzir dijelovi (ili dio) industrijskih i neindustrijskih poduzeća odnosno
izvještajnih jedinica koji su »fizički« izvan teritorija RH radi usklađivanja s
konceptima i definicijama SPS istraživanja EU-a, tj. radi izbjegavanja
dupliciteta podataka o industrijskoj djelatnosti na razini EU-a.

Pojam
tako definiranih statističkih jedinica – industrijskih podu­zeća i
industrijskih JVD-a industrijskih i neindustrijskih podu­zeća – koristi se
isključivo za potrebe provedbe istraživanja SPS-ind, a u drugim kontekstima one
mogu imati drugačije značenje. Usklađen je u najvećoj mjeri s definicijom
statističkih jedinica SPS istraživanja EU-a prema definicijama statističkih
jedi­nica EU-a.13) Manja odstupanja postoje isključivo zbog
spe­ci­fič­ne nacionalne namjene ovog istraživanja (regionalni SPS poka­za­telji
na razini županija i statističkih regija) i radi smanjenja opterećenosti
izvještajnih jedinica (lokalitet se promatra agregirano).

Obuhvat
istraživanja SPS-ind

Obuhvat
statističkih jedinica (poduzeća i lokalnih JVD-a) odnosno trgovačkih društava i
drugih pravnih osoba te njihovih dijelova koji se bave industrijskom
djelatnošću nije potpun. U istraživanju SPS-ind obuhvaćaju se statističke
jedinice s 10 i više zaposlenih, uz uvjet da tako obuhvaćen broj statističkih
jedinica zajedno osigurava udio svake pojedinačne industrijske skupine NKD-a
2002. (od 10.1 do 41.0) od najmanje 90% u bruto dodanoj vrijednosti
odgovarajućeg odjeljka industrije u RH. Drugim riječima, za obuhvat
statističkih jedinica primjenjuje se »načelo čistih djelatnosti«, a ne tzv. organizacijsko
načelo (obuhvat prema glavnim djelatnostima koje se vode u RPS-u ili drugim
registrima i evidencijama).

Ako
se obuhvat, prema kriteriju udjela svake skupine NKD-a 2002. od najmanje 90% u
bruto dodanoj vrijednosti odgo­vara­ju­ćeg odjeljka NKD-a 2002., ne postiže
selekcijom s 10 i više zaposlenih, obuhvatit će se i statističke jedinice s
manje od 10 zaposlenih do granice ciljanog obuhvata prema istom kriteriju
udjela u bruto dodanoj vrijednosti.

Obuhvat
statističkih jedinica određuje Državni zavod za statistiku u adresaru
statističkih jedinica za IND-21/SPS za izvještaj­nu godinu,a šalje se
svakom uredu državne uprave u županiji – službi za gospodarstvo (uredu za
statistiku), u daljem tekstu: županijskom uredu za statistiku, prilikom
distribucije obrazaca na teren. Ako neki županijski ured za statistiku smatra
da je neka statistička jedinica s gledišta županije važna, a nije uvrštena u
adresarIND-21/SPS, treba dostaviti osnovne podatke o toj jedinici u
Državni zavod za statistiku, koji će na temelju dostavljenih informacija
ustanoviti njihovu važnost s aspekta regije/županije (prema statističkim
regijama u skladu s NUTS-om II EU-a)14) i s aspekta RH te ga
eventualno naknadno uključiti u adresar IND-21/SPS.

Adresarom
IND-21/SPS obuhvaćene su prema kriteriju selekcije sva trgovačka društva i
druge pravne osobe i njihovi dijelovi te fizičke osobe koje su obavljale
industrijsku djelatnost u izvještajnoj godini, bez obzira na to jesu li je
obavljale cijele godine ili nisu, jesu li u toj godini počele raditi ili su te
godine prestale raditi, preregistrirale se u drugu djelatnost ili slično.

Industrijski
lokalni JVD-i izvještajnih jedinica odnosno podu­zeća koja se fizički nalaze
izvan teritorija RH, ne obuhvaćaju se ovim istraživanjem.

Periodika
i izvještajno razdoblje istraživanja SPS-ind

Istraživanje
SPS-ind u pravilu se provodi jedanput u godini. Izvještajno razdoblje jest
godina dana, a podudara se s kalendarskom godinom kako se bilježi u poslovnim,
knjigovodstvenim i drugim administrativnim evidencijama, odnosno npr.
razdobljem od 1. siječnja do 31. prosinca 2004., koja je ujedno izvještajna
godina u istraživanju SPS-ind za 2004.

Metoda
prikupljanja SPS-ind podataka

Za
provedbu istraživanja SPS-ind za 2004. koristi se izvješ­taj­na metoda.
Izvještajne jedinice daju odgovarajuće podatke na obrascu IND-21/SPS za sve
statističke jedinice koje su im određene u adresaru IND-21/SPS, i to: a) za
statističku jedinicu – poduzeće na temelju knjigovodstvenih podloga, a za b)
statističke jedinice – industrijske lokalne JVD-e i na temelju stručnih pro­cje­na,
ako za sva tražena obilježja ne raspolažu podacima u istim knji­govodstvenim
evidencijama kao i za neindustrijske dijelove – ukupno, u predviđenom stupcu
obrasca IND-21/SPS.

Podatke
na obrascu IND-21/SPS izvještajne jedinice dostav­ljaju nadležnom županijskom
uredu za statistiku u roku koji im se odredi, a na temelju Godišnjega
provedbenog plana za tekuću godinu.

Organizacija
provedbe istraživanja

U
provedbi istraživanja sudjeluju Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske
i uredi državne uprave u županijama – uredi za statistiku.

**Državni
zavod za statistiku**
izrađuje metodologiju, obrađu­je podatke za Republiku Hrvatsku i županije te
kontinuirano osigurava stručnu pomoć područnoj statistici, sastavlja adresar
IND-21/SPS za izvještajnu godinu, tiska i distribuira obrasce i druge
materijale potrebne za provedbu istraživanja uredima državne uprave u
županijama – uredima za statistiku, koncentrira materijal, kontrolira potpunost
podataka, unosi podatke na magnetni medij, računski i logički kontrolira
podatke, analizira prve rezultate te objavljuje i diseminira rezultate
istraživanja SPS-ind. Prema potrebi, Državni zavod za statistiku održava i
stručnu obuku po pojedinim županijskim središtima i zajedno s područnim sta­tis­tičarima
neposredno obilazi izvještajne jedinice, a o važni­jim me­todološkim teškoćama
razgovara izravno s izvještajnom jedinicom.

**Uredi državne uprave u županijama – uredi
za statistiku**
distribuiraju kompletiran materijal izvještajnim jedinicama prema adresaru
IND-21/SPS, koji im dostavlja Državni zavod za statistiku i obavještava ih za
koje su statističke jedinice dužne popuniti podatke na obrascu IND-21/SPS;
brinu se da u roku koji su odredili dobiju ispunjene obrasce IND-21/SPS od
izvještajnih jedinica; šifriraju identifikacijske podatke za izvještajne
jedinice/poduzeća i industrijske lokalne JVD-e na obrascu IND-21/SPS ako to
nije izvršila izvještajna jedinica koja je dostavila podatke; kontroliraju
potpunost i točnost podataka u tablicama obrasca IND-21/SPS; brinu se da
kontroliran materijal u roku dostave u Državni zavod za statistiku te da u
tijeku logičko-računske i analitičke kontrole materijala u DZS-u, i na zahtjev
DZS-a, provjeravaju iskazane podatke u dostavljenim obrascima IND-21/SPS
izvještajnih jedinica sa svog područja.

Obrada,
analiza i rezultati istraživanja SPS-ind

Obrada
podataka iz istraživanja SPS-ind izvršit će se do razine skupine NKD-a 2002. za
RH, a najvažnije obrade izvršit će za županije i statističke regije u skladu s
NUTS II i NUTS III konceptom EU-a.

Prvi privremeni rezultati istraživanja SPS-ind
bit će objav­ljeni u Priopćenju Državnog zavoda za statistiku pod nazivom
»Osnovni strukturno-poslovni pokazatelji industrije«. Priopćenje će biti dostupno
i na internetskim stranicama DZS-a: http://www.dzs.hr, u roku definiranome
godišnjim Programom publiciranja DZS-a (također dostupan na navedenim
internetskim stranicama DZS-a).

Detaljnija obrada istraživanja SPS-ind
publicirat će se u Statističkom izvješću Državnog zavoda za statistiku pod
nazivom »Osnovni strukturno-poslovni pokazatelji industrije – detaljni godišnji
rezultati«.Napominjemo da su godišnje serije podataka za 1998. do 2001.
objavljene pod nazivom Industrija, Godišnji izvještaj industrije, zajedno s
podacima iz istraživanja IND-21/PRODCOM za navedene godine, a za izvještajne
godine 2002. i 2003. pod istim nazivom. Izabrani podaci ovog istraživanja ob­jav­ljuju
se i u Statističkom ljetopisu Republike Hrvatske (počevši od podataka za 2002.)
te eventualno u izvanrednim izdanjima i posebnim publikacijama Državnog zavoda
za statistiku.

Osim navedenih izdanja Državnog zavoda za
statistiku, podaci iz istraživanja SPS-ind bit će diseminirani Eurostatu i
objav­ljeni u Eurostatovim publikacijama, npr. »Strukturno-poslovne statistikedržava kandidata« *(Structural Business Statistics, Candidate countries*).
Primjenom harmoniziranih statističkih normativa EU-a izabrani podaci iz ovog
istraživanja bit će pohranjeni i na Eurostatovu bazu podataka NewCronos (*Theme
4, Domain SBS – collection annual enterprise statistics – dtf file and cc*).
U dogledno vrijeme Državni zavod za statistiku će i domaćim korisnicima
izgraditi sličnu bazu te osigurati dostupnost podataka na svojim internetskim
stranicama, a metapodaci već se nalaze na internetskim stranicama Državnog
zavoda za statistiku od 2003. i na internetskim stranicama »Narodnih novina«,
gdje se u pravilu objavljuju.

III.
UPUTE ZA ISPUNJAVANJE OBRASCA
IND-21/SPS

A)
OPĆE UPUTE

**Tko
je dužan dostaviti podatke, kako i do kada.** Obrazac IND-21/SPS dostavlja se Državnom
zavodu za statistiku jedanput u godini, a popunjavaju ga izvještajne jedinice u
roku koji im je određen. Ako pojedine izvještajne jedinice ne raspolažu evidencijama
na razini statističkih jedinica – lokalnih JKVD-a koje su određene adresarom
IND-21/SPS za izvještajnu godinu, izvještaj­ne jedinice dužne su podatke
procijeniti na temelju ocjene struč­nja­ka.

**Način
i redoslijed upisivanja podataka**. Podaci se upisuju u obrazac IND-21/SPS tako da
se prvo popune identifikacijski podaci o izvještajnoj jedinici, a zatim se
popunjavaju podaci u tablici 1. na razini statističkih jedinica – poduzeća i
industrijskih lokalnih JVD-a koji su im određeni adresarom IND-21/SPS.
Izvještajne jedinice koje imaju više od sedam industrijskih lokalnih JVD-a
određenih adresarom IND-21/SPS popunjavaju podat­ke u tablici 1. za prvih sedam
industrijskih lokalnih JVD-a, a za preostale industrijske lokalne JVD-e na još
jednom obrascu IND-21/SPS. Na drugom obrascu IND-21/SPS treba popuniti podatke
samo za tabelu 1., a za sve ostale podatke o identifikaciji izvješ­taj­ne
jedinice, stupac za »neindustrijske djelatnosti« tablice 2. i 3., koji se traže
u ovom istraživanju, treba popuniti na prvom ob­rascu IND-21/SPS, a odgovorne
osobe ga i vlastoručno potpisuju.

Izvještajne jedinice – industrijska i
neindustrijska poduzeća popunjavaju podatke u svim stupcima tablice 1. (za
poduzeće ukupno, za industrijske lokalne JVD-e i za neindustrijske djelatnosti
poduzeća – ukupno). Drugim riječima, podatke u tablici 1. izvještajna jedinica
treba popuniti za svoje dijelove koji se bave industrijskom proizvodnjom –
industrijske lokalne JVD-e (djelatnosti skupina 10.1 do 41.0 NKD-a 2002.), kao
i posljednji stupac za svoje dijelove koji su se bavili neindustrijskim
djelatnostima, izvještajne jedinice – ukupno, bez obzira na to je li
izvještajna jedinica/poduzeće registrirano u industriji ili neindustriji. U
tablici 2. izvještajne jedinice popunjavaju podatke samo za isporuke/primitke
koje su međusobno izvršile industrijske lokalne jedinice iste izvještajne
jedinice/poduzeća. Anketa o elektroničkom poslovanju, s posljednje stranice
obrasca IND-21/SPS, popunjava se izvještajnu jedinicu u cjelini, a ne za
dijelove.

**Način distribucije i prikupljanja
podataka**
za istraživanje SPS-ind vezan je za izvještajne jedinice/pravne osobe, a ne za
njezine dijelove/pojedinačne lokalne JVD-e. Određen je adresarom IND-21/SPS
radi racionalizacije i smanjenja troškova slanja statističkih podataka od
strane izvještajnih jedinica i županijskih ureda za statistiku te
pojednostavljenja unosa podataka jer se identifikacija izvještajne jedinice
unosi samo jedanput za sve njezi­ne lokalne JVD-e. Jedan od razloga je i taj
što financijske pokazatelje za lokalne JVD-e mogu popuniti samo izvještajne
jedinice/poduzeća koja kao pravne osobe njima i raspolažu.

**Način distribucije i prikupljanja
podataka**
od izvještajnih jedinica, a ne od industrijskih lokalnih JVD-a organiziran je
iz dva glavna razloga. Jedan je razlog taj što je pojam industrijskih lokalnih
JVD-a statistička konstrukcija i u praksi se oni uglavnom ne podudaraju s
administrativnim jedinicama za koje izvještajne jedinice daju završne račune, a
drugi su, ne manje važni razlozi, racionalizacija i smanjenje poštanskih
troškova provedbe istraži­va­nja SPS-ind, pojednostavljenje unosa podataka
(identifikacija izvještajne jedinice unosi se samo jedanput), a istodobno se
sma­nju­je i pojava dupliciteta ili neobuhvaćanja svih vrsta industrij­skih
djelatnosti koje obavlja izvještajna jedinica (zbroj industrij­ske proizvodnje
svih industrijskih lokalnih JVD-a + neindustrij­ske djelatnosti iste
izvještajne jedinice u izvještajnoj godini = ukup­na industrijska proizvodnja
iste izvještajne jedinice u toj izvještajnoj godini).

B)
IDENTIFIKACIJSKI PODACI NA OBRASCU
IND-21/SPS

U
obrascu IND-21/SPS izvještajna jedinica ispunjava dvije vrste identifikacijskih
podataka prema statističkim jedinicama koje su im određene adresarom IND-21/SPS
– za poduzeće i industrijske lokalne JVD-e. Identifikacijski podaci za
izvještajnu jedinicu u cjelini podudaraju se s podacima o poduzeću, a upisuju
se u obrazac IND-21/SPS iz službenih evidencija. Identifikacijski podaci za
statističke jedinice – za industrijske lokalne JVD-e upisuju se iz statističkih
evidencija, tj. iz adresara IND-21/SPS za izvještajnu godinu (samo oznaka
djelatnosti). Informacije o identifikacijskim podacima izvještajnoj jedinicidaje nadležni ured državne uprave u županiji – ured za statistiku. Ako identifikacijske
podatke izvještajne jedinice ne upišu jer im nadležni ured državne uprave u
županiji – ured za statistiku nije dostavio podat­ke iz adresara IND-21/SPS ili
iz nekoga drugog razloga, dužan je to učiniti nadležni ured državne uprave u
županiji – ured za statistiku sam, prije dostavljanja kompletiranog materijala
sa svog područja u Državni zavod za statistiku. U nastavku dajemo detaljna
objašnjenja pojedinih obilježja.

Zaglavlje
obrasca IND-21/SPS

U
zaglavlju obrasca IND-21/SPS popunjavaju se identifikacijski podaci za
izvještajnu jedinicu iz statističkih i administrativ­nih evidencija. Podaci za
vrstu posla, razdoblje i godinu unaprijed su utisnuti na obrascu, a služe za
potrebe obrade podataka.

**Redni
broj (RB) poduzeća iz adresara.** Upisuje se šesteroznamenkasta brojčana oznaka
iz statističkih izvora. Redni broj svakog poduzeća podudara se s RB-om
izvještajne jedinice koji je odredio Državni zavod za statistiku i prepisuje ga
izvještajna jedinica iz adresara IND-21/SPS prema informaciji nadležnog ureda
državne uprave u županiji – ureda za statistiku ili nadležni ured državne
uprave u županiji – ured za statistiku, a ako to ne učini izvještajna jedinica,
bez obzira na razloge, dužan je to učiniti umjesto nje nadležni ured za
statistiku.

**1.
PODACI O IZVJEŠTAJNOJ JEDINICI KOJA PODNOSI IZVJEŠTAJ.** Podatke popunjavaizvještajna
jedinica (tr­go­vačko društvo, druga pravna ili fizička osoba) iz svojih
administrativnih evidencija. Treba popuniti sljedeće podatke:

**a)
IME** (tvrtka).
Upisuje se skraćeni naziv izvještajne jedinice odnosno trgovačkog društva ili
druge pravne osobe prema upisu iz Registra poslovnih subjekata (RPS-a) Državnog
zavoda za statistiku ili naziv fizičke osobe iz Obrtnog registra (prvi put –
probno).

**b)
MATIČNI BROJ IZ REGISTRA POSLOVNIH SUBJEKATA**. Upisuje se osmeroznamenkasta brojčana
oznaka za **MB** odnosno matični broj izvještajne jedinice (trgovačkog druš­tva
ili druge pravne osobe) iz Obavijesti o razvrstavanju Državnog zavoda za
statistiku ili iz adresara IND-21/SPS. U adresar IND-21/SPS preuzeti su podaci
o matičnom broju (MB) pravnih osoba iz RPS-a sa stanjem na dan 31. prosinca
izvještajne godine, odnosno MB-ovi koji su vrijedili u razdoblju od 1. siječnja
do 31. prosinca izvještajne godine na koju se odnosi istraživanje. Na obrascu je
već unaprijed otisnuta »0«,aizvještajna jedinica treba upisati
ostalih sedam brojčanih oznaka MB-a.

Upisuje se matični broj izvještajne jedinice
(osmeroznamen­kasta brojčana oznaka) iz Obavijesti o razvrstavanju poslovnih
subjekata prema NKD-u 2002. ili prema adresaru IND-21/SPS za izvještajnu
godinu, u kojem su preuzeti MB-ovi izvještajnih jedinica iz RPS-a sa stanjem na
dan 31. prosinca izvještajne godine, odnosno MB-ovi koji su vrijedili u
izvještajnom razdoblju od 1. siječnja izvještajne godine do 31. prosinca
izvještajne godine ako je u izvještajnoj godini došlo do prestanka proizvodnje
ili stečaja. Na obrascu je već unaprijed otisnuta »0«,tako daizvještajna
jedinica treba upisati ostalih sedam brojčanih oznaka MB-a. Za fizičke osobe,
npr. obrtnike, preuzet će se registarska oznaka iz Obrtnog registra.

**c) SJEDIŠTE** (tvrtka). Upisuju se
adresni podaci izvještajne jedinice, njena lokacija: županija, grad/općina,
naselje, ulica i broj, telefon.

**d) DJELATNOST (podrazred).** Upisuje se peteroznamen­kasta
brojčana oznaka podrazreda djelatnosti prema NKD-u 2002. (NN, br. 13/03.) u
koju je registrirana izvještajna jedinica prema Obavijesti o razvrstavanju
poslovnih subjekata prema NKD-u 2002., bez obzira na to je li djelatnost
izvještajne jedinice industrijska ili neindustrijska. Brojčana oznaka glavne
(pretežne) dje­lat­nosti izvještajne jedinice može se prepisati i iz adresara
IND-21/SPS za izvještajnu godinu jer su u adresaru preuzeti svi potrebni podaci
iz RPS-a na isti način kao i za MB. Za fizičke osobe, npr. obrtnike, preuzet će
se glavna djelatnost koju je utvrdio Državni zavod za statistiku iz sekundarnih
izvora.

*Napomena*

Sva
ostala identifikacijska obilježja izvještajnih jedinica Držav­ni zavod za
statistiku preuzima iz RPS-a, npr. vrstu trgo­vač­kog društva, vrstu kapitala,
podrijetlo kapitala itd., ili iz Obrtnog registra te se u ovom istraživanju
SPS-ind traži minimum identifikacijskih podataka od izvještajnih jedinica koji
su nužni za njihovo jednoznačno određivanje pri unosu podataka i kontroli
obuhvata.

C)
PODACI U TABLICAMA OBRASCA IND-21/SPS

Opće
upute za ispunjavanje tablica IND-21/SPS obrasca

Obrazac
IND-21/SPS sadrži dvije tablice i anketu, i to tablicu 1. Elementi računa
proizvodnje, troškovi osoblja i broj zaposlenika za statističke jedinice u
izvještajnoj godini, tablicu 2. Unutarjedinični primici i isporuke lokalnih
JVD-a istog poduzeća u izvještajnoj godini i Anketu o e-poslovanju izvještajne
jedinice.

U
nastavku dajemo objašnjenja za popunjavanje tablice 1. i tablice 2., a upute za
popunjavanje Ankete dat ćemo posebno.

Opća
pravila iskazivanja podataka po glavnim djelatnostima izvješ­tajnih
jedinica/poduzeća

Podaci
iz tablice 1. koriste se za izradu računa proizvodnje po djelatnostima NKD-a
2002., i to prema glavnoj (registriranoj) djelatnosti izvještajne
jedinice/poduzeća (prema tzv. organizacijskom načelu) i po vrstama djelatnosti
industrijskih lokalnih JVD-a na razini industrijskih skupina NKD-a 2002. (10.1
do 41.0), isključivo po tzv. čistim djelatnostima, a za neindustrijske djelatnosti
industrijskih i neindustrijskih izvještajnih jedinica/po­du­zeća samo ukupno
(bez obzira na vrstu djelatnosti koji taj dio/dijelovi obavljaju). Podaci u
tablici 1. koriste se za izradu regionalnih SPS-ind pokazatelja na razini
županija i statističkih regija u skladu s NUTS-om II i NUTS-om III EU-a. Zbog
navedenih na­čina izrade računa industrijske proizvodnje, što je opće­pri­hvaćeni
EU-ov i međunarodni standard, podaci se prvo grupiraju za poduzeće sveukupno
(prema »organizacijskom načelu«), zatim po industrijskim lokalnim JVD-ima
(prema »načelu čistih djelatnosti«) i neindustrijskim djelatnostima – ukupno,
što ćemo u nas­tav­ku još detaljnije objasniti, i na kraju još prema lokaciji,
tj. regi­on­alnom načelu, što ćemo također detaljnije objasniti u nastavku.

**U
tablici 1.****Elementi
računa proizvodnje, troškovi osob­lja i broj zaposlenih** statističkih jedinica u
izvještajnoj godini izvještajna jedinica za statističke jedinice iskazuje
sljedeće podatke: u prvi stupac tablice upisuje podatke koji se traže prema
pretkoloni za »poduzeće sveukupno« bez obzira na to je li poduzeće registrirano
u industrijskoj ili neindustrijskoj djelatnosti. Izvještajna jedinica u
nastavku treba ispuniti prema zaglavlju tablice 1. još onoliko stupaca za
»industrijske lokalne JVD-e« koliko je različitih industrijskih djelatnosti na
razini skupina NKD-a 2002. i podijeljenih po županijama obavljala u izvješ­tajnoj
godini ili onoliko stupaca koliko je u adresaru za IND-21/SPS navedeno
industrijskih lokalnih JVD-a za tu istu izvještajnu jedinicu/poduzeće.

U slučajevima kada je **izvještajna
jedinica/poduzeće** **industrijsko** (registrirano u djelatnosti područja
C, D i E prema NKD-u 2002.) obavljalo samo jednu vrstu industrijske djelatnost
na razini skupine NKD-a 2002. i na području samo jedne županije (i nije se
uopće bavilo neindustrijom), podaci za »poduzeće sveukupno« i za njegov
»industrijski lokalni JVD« bit će isti te ih treba samo prepisati u drugi
stupac tablice 1. jer je riječ o dvjema vrstama statističkih jedinica (poduzeće
i industrijski lokalni JVD), koje se koriste za dvije različite obrade
istraživanja SPS-ind, što smo već detaljno objasnili. U slučajevima kada je
izvještajna jedinica/poduzeće neindustrijsko (nije registrirano u jednoj od
industrijskihdjelatnosti prema NKD-u 2002.), podaci se iskazuju na isti
način kao i za industrijsko, ali će podatak o »poduzeću sveukupno« u pravilu
biti jednak zbroju podataka za industrijski JVD i podataka o neindustrijskim
djelatnostima toga neindustrijskog poduzeća. Iz tog razloga u posljednjem
stupcu tablice 1. za »neindustrijske djelatnosti poduzeća – ukupno« upisuju se
zbrojeno podaci o onom dijelu ili dijelovima industrijskih i neindustrijskih
poduzeća koji su obavljali neindustrijske djelatnosti tijekom izvještajne
godine odnosno djelatnostima neindustrijskih područja NKD-a 2002. A, B i F do
Q.

Pravila
iskazivanja podataka za sekundarne djelatnosti poduzeća

      Podaci
za sekundarne djelatnosti izvještajnih jedinica/podu­ze­ća iskazuju se za
sljedeće nazive:

             »industrijski
lokalni JVD-i« u stupcima od 2. do 8. tablice 1., za svaki dio industrijskih i
neindustrijskih izvještajnih jedinica/poduzeća koji se bavio različitom vrstom
industrijske djelatnosti na razini troznamenkaste brojčane oznake skupina NKD-a
2002. i/ili na lokacijama u različitim županijama i nalazi se u adresaru
IND-21/SPS za izvještajnu godinu.

             »neindustrijske
djelatnosti poduzeća – ukupno«, u posljednjem stupcu tablice 1., za sve
dijelove – ukupno, industrij­skih i neindustrijskih izvještajnih
jedinica/poduzeća koji se nisu bavili industrijskom djelatnošću u izvještajnoj
godini, a ne smatraju se njihovim pomoćnim djelatnostima u skladu s
definicijama iz ovih Statističkih standarda.

Iznimke
od pravila o iskazivanju podataka za sekundarne djelatnosti poduzeća u posebnim
slučajevima, tj. za posebne vrste djelatnosti jesu sljedeće:

Djelatnost
skupine NKD-a 2002. 40.3 – Opskrba parom i toplom vodom, prema kriterijima
formiranja statističkih jedinica15) EU-a i Metodologije za
primjenu NKD-a 2002., ni u kojem se slučaju ne može smatrati pomoćnom
djelatnošću, nego se uvijek mora smatrati sekundarnom djelatnošću izvještajnih
jedinica/poduzeća za koju su dužni posebno iskazati podatke. Iz tih su razloga
u adresaru IND-21/SPS uglavnom izvještajnim jedinicama/poduzećima određeni posebni
industrijski lokalni JVD-i za tu vrstu djelatnosti, čak i ako se koriste njima
samo interno. Međutim, u slučajevima kada je djelatnost ove skupine NKD-a
2002., prema ocjeni stručnjaka, imala neznatnu važnost, u adresaru IND-21/SPS
nije izdvojena u poseban industrijski lokalni JVD.

Dijelovi
izvještajne jedinice/poduzeća koji su obavljali industrijske djelatnosti koje
su rezultirale proizvodnjom/outputom koji se pretežno koristi za intermedijarnu
potrošnju unutar iste izvještajne jedinice/poduzeća ne iskazuju se posebno te u
adresaru IND-21/SPS nisu izdvojeni u poseban lokalni JVD jer ne utječu bitno na
ukupni rezultat obrade istraživanja SPS-ind, a uvelike bi opteretili teret
izvještavanja. Pri iskazivanju podataka za takve vrste djelatnosti izvještajna
jedinica/poduzeća treba postupiti kao i za svoje pomoćne djelatnosti, u skladu
s definicijama iz ovih Statističkih standarda (vidi objašnjenja za pomoćne
djelatnosti).

Dijelovi
izvještajne jedinice/poduzeća koji rezultiraju industrijskim outputom koji je
namijenjen prodaji trećim osobama, ali je male važnosti, također se ne iskazuju
posebno te u adresaru IND-21/SPS nisu izdvojeni u poseban industrijski lokalni
JVD. Pri iskazivanju podataka za takve vrste djelatnosti izvještajne
jedinice/poduzeća trebaju ih iskazati zajedno s glavnom djelatnošću izvještajne
jedinice/poduzeća.

Pravila
iskazivanja podataka za pomoćne djelatnosti poduzeća

Opće
je pravilo da proizvodnja nije moguća bez pomoćnih djelatnosti, a prema
standardima EU-a i drugim međunarodnim općeprihvaćenim standardima, pomoćne
djelatnosti ne smiju biti posebno izdvojene kao entitet odnosno kao lokalni JVD
(npr. trgovina industrijskim proizvodima vlastite proizvodnje jest po­moć­na
djelatnost industrije, kao i veleprodaja vlastitih proizvoda, nabava sirovina i
materijala, računovodstveni poslovi, opći i kad­rovski poslovi, elektronička
obrada podataka, čuvari i sl.). Za iskazivanje podataka iz pomoćnih djelatnosti
izvještajna jedinica/poduzeće treba dobro proučiti različite slučajeve koje
navodimo u nastavku i koji su najčešći u praksi.

U
slučajevima kada se pomoćne djelatnosti obavljaju za pomoćne poslove dvaju i
više industrijskih lokalnih JVD-a iste izvještajne jedinice/poduzeća, troškovi
tih pomoćnih djelatnosti moraju se rasporediti proporcionalno na sve
industrijske lokalne JVD-e, prema udjelu u tim troškovima. Ako podaci o udjelu
u troškovima pomoćnih djelatnosti pojedinačnih industrijskih lokalnih JVD-a
iste izvještajne jedinice/poduzeća nisu raspoloživi, treba ih rasporediti
proporcionalno prema vrijednosti proizvodnje/outputa.

U
slučajevima kada pomoćne službe izvještajne jedinice/poduzeća obavljaju pomoćne
poslove za industrijske i neindustrijske djelatnosti uz naplatu ili prema
ugovoru za treće osobe djelatnosti (npr. elektronička obrada podataka ili
računovodstveni poslovi i sl.), dio troškova pomoćnih službi treba iskazati u
posljednjem stupcu tablice 1. pod »neindustrijske« djelatnosti izvještajne
jedinice/poduzeća, proporcionalno udjelu u tim troškovima ili u
proizvodnji/outputu. Dodatno, pri iskazivanju podataka za industrijske lokalne
JVD-e neindustrijskih poduzeća treba iskazati i podatke o pripadajućem dijelu
intermedijarne potrošnje, zaposlenika i bruto plaća iz pomoćnih djelatnosti.

D)
DETALJNE UPUTE ZA ISKAZIVANJE PODATAKA U TABLICAMA 1. I 2. OBRASCA IND-21/SPS

*Tablica
1.*
Elementi računa proizvodnje, troškovi osoblja i broj zaposlenih po statističkim
jedinicama u izvještajnoj godini16)

Tablica
1. obratnaje statistička tablica jer se nosioci podataka, statističke
jedinice, nalaze u zaglavlju tablice, a u pretkoloni su zadana obilježja i
modaliteti o tim jedinicama. Takva vrsta tablice izrađena je kao matrica iz
tehničkih razloga jer se na format papira A-4 nije mogao pregledno ucrtati
dvadeset i jedan stupac.

Tablica
1. popunjava se na razini određenih statističkih jedinica prema adresaru
statističkih jedinica za IND-21/SPS za izvještajnu godinu, koji je odredio
Državni zavod za statistiku, i to za poduzeća i njegove industrijske lokalne
JVD-e, prema nazivu iz zaglavlja i sljedećim nazivima obilježja iz redaka
pretkolone tablice 1.:

**Naziv
i šifra statističkih jedinica** => **redci 1. i 2.**

Redci
1. i 2. odnose se na nazive i šifre statističkih jedinica: »poduzeće
sveukupno«, »industrijske lokalne JVD-e« i »neindustrijske djelatnosti poduzeća
– ukupno« iz zaglavlja tablice 1.

**U
retku 1.  Naziv**, upisuju se nazivi
statističkih jedinica iz adresara IND-21/SPS. Naziv za »poduzeće sveukupno«
zapravo je naziv izvještajne jedinice te ga nije potrebno upisivati jer se
nalazi na prvoj stranici obrasca IND-21/SPS. Naziv »industrijski lokalni JVD-i«
za industrijske vrste djelatnosti izvještajne jedinice/poduzeća prepisuje se iz
adresara za IND-21/SPS za izvještaj­nu godinu. U posljednjem stupcu već je
upisan naslov »neindustrijske djelatnosti poduzeća – ukupno« i ne upisuje se
ništa, a popunjavaju ga industrijska i neindustrijska poduzeća za sve
neindustrijske vrste djelatnosti koje su obavljali u izvještajnoj godini,
zbrojene zajedno. Što se podrazumijeva pod »neindustrijom«, definirano je na
početku ovih Statističkih standarda. Bez obzira na to jesu li svi stupci ispred
ispunjeni ili nisu, neindustrijske djelatnosti uvijek treba iskazati u
posljednjem stupcu tablice 1.

**U retku 2.** =>**Šifra**, upisuje se šifra statističkih jedinica. Šifra se sastoji od
peteroznamenkaste brojčane oznake. Šifre: »00000« za naslov »poduzeće
sveukupno« i »99999« za naslov »neindustrijske djelatnosti poduzeća – ukupno«
već su upisane u drugi redak. Šifra za naslov »industrijski lokalni JVD-i« za
industrijske vrste djelatnosti poduzeća određena je u adresaru IND-21/SPS prema
sljedećem uzorku:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| X | X | Y | Y | Y |

gdje je XXdvoznamenkasta
brojčana oznaka koja upućuje na lokaciju, odnosno županiju, a YYY je
troznamenkasta brojčana oznaka koja upućuje na industrijsku skupinu djelatnosti,
prema NKD-u 2002., jednoga industrijskoga lokalnog JVD-a kako je određeno
adresarom za IND-21/SPS. Tako npr. 12151znači da je riječ o
industrijskom lokalnom JVD-u koji je obavljao djelatnost skupine NKD-a 2002.
15.1 Proizvodnja, prerada i konzerviranje mesa i mesnih proizvoda (za JVD), i
to na području županije »12«, tj. Brodsko-posavske županije (za lokalitet).
Dakle, određe­na je brojčana oznaka »12« za npr. Slavonski Brod i brojčana
oznaka skupine NKD-a 2002. »15.1« za npr. klaonicu (šifra djelatnosti upisuje
se bez točke). U slučaju kada poduzeće ima određeno više od sedam industrijskih
lokalnih JVD-a,treba ispuniti dvije tablice 1., a ako ni dvije nisu
dovoljne, treba ispuniti treću itd. U navedenim slučajevima podatke za stupce
»poduzeće sveukupno« i »neindustrijske djelatnosti poduzeća – ukupno« treba
ispuniti samo na onom obrascu IND -21/SPS na kojem su ispunjeni
identifikacijski podaci i sve tablice: 1., 2. i 3., i koji se smatra prvim
obrascem te izvještajne jedinice/poduzeća prema ovim Statističkim standardima.

**Intermedijarna
potrošnja17)** =>**redci 3. do 5.**

Intermedijarna
potrošnja u ovom istraživanju definirana je Europskim sustavom nacionalnih
računa – ESA95, a definicija glasi: intermedijarna potrošnja sastoji se
od vrijednosti dobara i usluga potrošenih kao input u procesu proizvodnje
isključujući fiksnu aktivu čija se potrošnja bilježi kao potrošnja fiksnoga
kapitala. Dobra i usluge mogu se transformirati ili potpuno utrošiti u procesu
proizvodnje. Intermedijarnoj potrošnji pripadaju i dobra i usluge uporabljene
kao input u pomoćne djelatnosti, a raspoređuju se po lokalnim JVD-ima kako je
već objašnjeno (vidi Opća pravila za ispunjavanje tablica obrasca IND-21/SPS,
III. C). Vrijednost dobara i usluga nabavljenih od drugih industrijskih
lokalnih JVD-a iste izvještajne jedinice/poduzeća treba iskazati u
intermedijarnoj potrošnji po industrijskim lokalnim JVD-ima, ali se ta
potrošnja neće iskazati u intermedijarnoj potrošnji za izvješ­tajnu
jedinicu/poduzeće.

Intermedijarna
potrošnja bilježi se i vrednuje po tekućim kupovnim cijenama istovrsnih dobara
i usluga u vrijeme kada ulaze u proizvodni proces (kada se troše), a ne kada su
kupljeni (nabavljeni) i stavljeni u skladište te uvijek treba izvršiti
korekcije kako bi se uzele u obzir promjene cijena do kojih je došlo tijekom
vremena.

Kupovna
cijena jest cijena koju kupac stvarno plaća za proizvode. Vrijednosti
intermedijarne potrošnje po kupovnim (nabavnim) cijenama isključuju odbitni PDV
i ostale odbitne poreze i pristojbe neposredno povezane s prometom. Svi ostali
porezi i pristojbe na proizvode uključeni su u vrijednost, a isključene su
subvencije na proizvode, ukupni transportni troškovi koje kupac plaća odvojeno
na mjestu isporuke, cjelokupni popust na količinu ili kupnju izvan sezone te
kamata ili naplaćena usluga u kreditnim aranžmanima ili nekoj naplati kao
rezultat neplaćanja u roku.

U
ovom istraživanju intermedijarna potrošnja (reci 3. do 5.) raščlanjena je na
dva modaliteta: reprodukcijski materijal i ostalu intermedijarnu potrošnju.

**Reprodukcijski
materijal18)** =>**redci 3. i
4.**

Za
reprodukcijski materijal iskazuje se ukupna vrijednost utrošenoga
reprodukcijskog materijala (redak 3.) i dodatno dio ukupne vrijednosti iz retka
3., koji se odnosi na dio utrošenoga reprodukcijskog materijala nabavljenoga iz
uvoza (redak 4.).

**U
retku 3.** =>**UKUPNO**, iskazuju se ukupni troškovi
dobara koja su nabavljena i potrošena u procesu proizvodnje u izvještajnom
razdoblju, a uključuju:

–
vrijednost utrošenih sirovina i materijala

– vrijednost
potrošene energije

–
vrijednost potrošenih rezervnih dijelova

–
vrijednost troškova sitnog inventara, ambalaže i guma za vozila.

**U
retku 4.** =>**od toga: uvozni**,iskazuje se samo
uvozni dio ukupnih troškova reprodukcijskog materijala.

Pod
vrijednošću nabavljenoga reprodukcijskog materijala iz uvoza iskazuju se
izravne kupnje u inozemstvu i nabave preko vanjskotrgovačkih subjekata.
Vrijednost uvoza u kunama prera­ču­na­va se na temelju tekućih valutnih
tečajeva. U obračun su uključeni i troškovi carine i carinskih pristojbi,
isključeni troškovi dopreme reprodukcijskog materijala u skladište statističke
jedinice koji će se iskazati pod vrijednošću ostale intermedijarne pot­roš­nje
isključujući odbitni PDV, subvencije i popuste. Potrošnja reprodukcijskog
materijala u izvještajnom razdoblju u praksi se podudara s obračunom prema
formuli:

POTROŠNJA
DOBARA = KUPNJE + POČETNO STANJE ZALIHA – ZAVRŠNO STANJE ZALIHA

U
vrijednost nabavljenog i potrošenoga reprodukcijskog materijala za potrebe
proizvodnje ne uključuje se nabava dobara namijenjenih preprodaji trećim
osobama u istom stanju u kojem su i nabavljeni, tj. bez dodatne dorade u
statističkoj jedinici koja se prema pravilima ovih Statističkih standarda
iskazuje u retku 8. ili u posljednjem stupcu pod »neindustrijske djelatnosti«.

**Ostala
intermedijarna potrošnja** =>**redak 5.**

U
ostaloj intermedijarnoj potrošnji iskazuju se ukupni troškovi dobara i usluga
(osim reprodukcijskog materijala iz retka 3. i 4.) koji su nabavljeni i
potrošeni u okviru obavljanja procesa proizvodnje u izvještajnom razdoblju, a
uključuju sljedeće troškove:

a)
ostale vanjske troškove (troškovi usluga), koji obuh­va­ćaju:

–
vrijednost prijevoznih usluga

–
vrijednost vanjskih usluga na izradi i prodaji dobara i usluga

–
vrijednost usluga tekućeg održavanja i zaštite (bez investicijskog održavanja i
popravaka)

–
vrijednost usluga registracije vozila

–
vrijednost usluga zakupa

–
vrijednost usluga promidžbe, sponzorstva i troškova sajmova

–
vrijednost intelektualnih i osobnih usluga

–
vrijednost komunalnih usluga

–
vrijednost usluga reprezentacije

–
vrijednost ostalih vanjskih troškova (usluga)

b)
dio ostalih troškova poslovanja, koji obuhvaća:

–
dnevnice za službena putovanja i putne troškove

–
naknade za uporabu osobnog automobila u službene svrhe za lokalne potrebe

–
troškove uporabe vlastitih proizvoda, robe i usluga za interne tekuće potrebe
(promidžbe, reprezentacija i sponzorstva)

–
premije osiguranja (dio bruto premija, tj. za usluge osiguranja)

– bankovne
usluge i troškove platnog prometa

–
članarine, doprinose i druga davanja domaćim i inozemnim organizacijama,
udrugama i društvima

–
ostale troškove poslovanja, npr. troškove stručnog obrazovanja, troškove za
časopise, stipendije i slično

c)
troškove prodane robe, materijala i otpadaka, koji obuhvaćaju:

–
troškove prodane robe, materijala i otpadaka, koji obuhva­ća­ju i nabavnu
vrijednost prodane robe, materijala i otpadaka, a u ovom istraživanju iskazuju
se samo u stupcima za poduzeće i neindustrijske djelatnosti poduzeća (ne za
industrijske lokalne JVD-e).

U
intermedijarnu potrošnju ne smiju se bilježiti troškovi koji se ne smatraju
intermedijarnom potrošnjom prema sta­tisti­čkim standardima EU-a (ESA 95, SPS),
a odnose se na sljedeće troškove:

             izdaci koji se u
računu proizvodnje smatraju dijelom sred­stava zaposlenih osoba iako se prema
pozitivnim računo­vodstvenim propisima RH smatraju troškovima intermedijarne
potrošnje, a odnose se na sljedeće izdatke:

–
prijevoz na posao i s posla

–
terenski dodatak

–
naknadu za odvojeni život

–
nagradu učenicima i studentima za vrijeme prakse

–
otpremninu zbog odlaska u mirovinu, jubilarne nagrade za stalnost u radu,
darove djeci i slično

–
otpremnine radnicima zbog ekonomskog ili tehnološkog viška i dokup staža

–
pomoć u slučaju smrti zaposlenih osoba ili člana uže obitelji, pomoć u slučaju
teže invalidnosti, dužeg bolovanja i drugu pomoć

–
ostale naknade troškova zaposlenim osobama prema kolektivnom ugovoru

–
naknada članovima uprave poduzeća

             izdaci za prehranu u
tijeku rada i regres za godišnji odmor. Ti izdaci u računu proizvodnje bilježe
se u troškove osoblja.

             izdaci za npr.
dragocjenosti, istraživanje ležišta minerala, veće rekonstrukcije, renoviranja,
godišnji remont i slična veća poboljšanja fiksne aktive, softver kupljen ili
proizveden za vlastiti račun. Ti se izdaci u računu proizvodnje smatraju bruto
investicijama u fiksni kapital (u ovom se istraživanju nigdje ne iska­zuju).

**Prihodi
od prodaje proizvoda19)** =>**redci 6. i 7.**

Prihode
od prodaje proizvoda izvještajna jedinica/poduzeće iskazuju kao ukupnu
vrijednost prihoda od prodaje proizvoda (redak 6.) i od ukupne vrijednosti
vrijednost izvoza od prodaje vlastitih proizvoda na inozemno tržište (redak
7.).

**U
retku 6.** =>**UKUPNO**, na razini izvještajne
jedinice/poduzeća sveukupno, industrijskih lokalnih JVD-a i za nein­dustrij­ske
djelatnosti industrijskih i neindustrijskih poduzeća iskazuju se sljedeći
fakturirani prihodi vrijednosno u tisućama kuna:

a)
prihodi od prodaje trećim osobama (tržišna prodaja/promet), a obuhvaćaju
prihode od prodaje proizvoda, robe, usluga, materijala, otpadaka i slično na
domaćem i inozemnom tržištu uključujući prihode od prodaje proizvoda na kredit
i otplatu. U vrijednost prodaje ne uključuju se carine i carinske pristojbe,
odbitni PDV i trošarine, a uključuju se subvencije na proizvode.

b) vrijednost proizvedenih dobara i usluga za
vlastiti račun poduzeća ili industrijskih lokalna JVD-a koji se koriste za
dalju preradu u istoj statističkoj jedinici ili za vlastite bruto investicije u
fiksni kapital (kapitalizirana proizvodnja). Vrednuju se prema bazičnim
cijenama istovrsnih proizvoda ili usluga koje bi se postigle na tržištu.

c) vrijednost proizvoda korištenih za plaćanja u
naturi (uključujući naknade zaposlenima u naturi i mješoviti dohodak u naturi).
Vrednuju se prema bazičnim cijenama istovrsnih proizvoda koje bi se postigle na
tržištu.

d) prihodi od dobara i usluga koji su isporučeni
drugim industrijskim lokalnim JVD-ima koji su u sastavu iste izvještajne
jedinice/poduzeća za dalju preradu ili za bruto investicije u fiksni kapital
(unutarjedinične isporuke/primici). Ne iskazuju se na razini poduzeća
sveukupno, nego samo na razini industrijskih lokalnih JVD-a, a vrednuju se po
ukupnim troškovima proizvodnje.

Prihodi od prodaje dobara i usluga na razini
poduzeća sveukupno trebaju biti manji od zbroja prihoda od prodaje dobara i
usluga raščlanjenih po industrijskim lokalnim JVD-ima za taj iznos zbog
primjene pravila bilježenja u računu proizvodnje koji je naveden u točki d).

**Vrednovanje
proizvodnje:**

–
vrijednost proizvoda iz točaka a), b) i c) obračunava se po bazičnim cijenama

–
vrijednost proizvoda i usluga iz točke d) unutarjedinične isporuke/primici
između industrijskih lokalnih JVD-a iste izvje­štajne jedinice/poduzeća,
obračunava se prema ukupnim troš­ko­vima proizvodnje, odnosno zbroju prema
sljedećoj formuli:

Intermedijarna
potrošnja **+** naknade zaposlenicima **+** potroš­nja fiksnog kapitala **+**
(ostali porezi na proizvodnju **–** ostale subvencije na proizvodnju)

**U
retku 7.** =>**od toga: izvoz**, iskazuje se dio vrijednosti ukupnih prihoda ostvaren od
prodaje proizvoda od izvoza na inozemno tržište.

Vrijednost
izvezenih dobara i usluga iskazuje se u kunama, a preračunava se na temelju tekućega
valutnog tečaja, bez obzira na to jesu li dobra i usluge izvezene neposredno
ili putem vanjskotrgovačkih subjekata. Vrijednost izvezenih dobara i usluga
izražena u kunama dio je ukupne fakturirane prodaje (prometa) što ga je
izvještajna jedinica/poduzeće ostvarilo prodajom na inozemnom tržištu.

**Ostali
prihodi**=>**redci 8. i 9.**

Pod
ostalim prihodima iskazuju se vrijednosti svih ostalih prihoda, osim prihoda od
prodaje proizvoda (reci 6. i 7.) koje je izvještajna jedinica/poduzeće
ostvarilo od preprodaje roba i usluga bez dodatne dorade u izvještajnoj
jedinici (redak 8.) i ostalih prihoda (redak 9.) koji se bilježe u računu
proizvodnje. Iska­zuju se fakturirani prihodi za sve statističke jedinice:
poduzeće sveukup­no, industrijske lokalne JVD-e i neindustrijske djelatnosti
industrijskih i neindustrijskih poduzeća.

**U
retku 8.** =>**od preprodaje roba i usluga20)**, iskazuje se dio ostalih prihoda
koji je ostvaren prodajom dobara i usluga koje je izvještajna jedinica/poduzeće
nabavilo i dalje preprodalo tre­ćim osobama u istom stanju u kojem su
nabavljeni, odnosno bez dodatne dorade u poduzeću ili industrijskom lokalnom
JVD-u u izvještajnom razdoblju.Vrijednost preprodanih dobara i usluga
obračunava se po bazičnoj cijeni isto kao i prihodi od prodaje proizvoda
(prometa).

**Posebna
napomena za iskazivanje podataka u ovom retku**.

Prihod
od preprodaje dobara i usluga koje je izvještajna jedinica/poduzeće nabavilo i
dalje preprodalo trećim osobama u istom stanju u kojem su nabavljeni iskazuje
se u pravilu samo u stupcu za »poduzeće sveukupno« i u posljednjem stupcu pod
»neindustrijske djelatnosti poduzeća – ukupno«. Prihod od preprodaje u stupcima
pod »industrijski lokalne JVD-i« treba iskazati samo u slučaju kada je
vrijednosno proporcionalno mali u odnosu na prihod toga industrijskog lokalnog
JVD-a i neposredno je povezan samo s tim lokalnim JVD-om te ga nema smisla
iskazivati posebno pod »neindustrijske djelatnosti poduzeća – ukupno«.

Pod
preprodajom se ne smatraju međusobne isporuke između industrijskih lokalnih JVD-a
iste izvještajne jedinice/poduzeća koje se iskazuju pod prihodima od prodaje
proizvoda i usluga, a bilježe se u retku 6. u stupcima za industrijske lokalne
JVD-e.

**U
retku 9.** =>**Ostali prihodi**, iskazuju se ostali prihodi statističke jedinice koji se
odnose na prihode od poslovnog najma nekretnina, postrojenja i opreme. U ovom
retku ne smiju se iskazati svi ostali prihodi, npr. prihodi financijskog najma
te drugi financijski i izvanredni prihodi izvještajne jedinice/ poduzeća ili
industrijskih lokalnih JVD-a.

**Porezi
na proizvodnju i uvoz** => **redci 10. do 14.**

Porezi
na proizvodnju i uvoz obvezna su, nepovratna plaća­nja, u novcu ili naturi,
nametnuta od strane države ili institucija EU-a, na proizvodnju i uvoz dobara i
usluga, zapošljavanje, vlas­ništvo ili uporabu zemljišne površine, zgrade ili
ostala sredstva koja se koriste u proizvodnji, a plaćaju se neovisno o dobitku.

U
ovom istraživanju IND-21/SPS i u skladu s SBS-*R* EU-a, porezi na
proizvodnju i uvoz smatraju se »posrednim porezima« jer ih se može, u cijelosti
ili djelomično, prevaliti na druga poduzeća povećavanjem cijena prodanih dobara
ili usluga, a raščlanjeni su na sljedeće grupe poreza na proizvodnju i uvoz:

             porez na dodanu
vrijednost (PDV) i drugi odbitni porezi tipa PDV-a (redak 10.)

             ostali porezi i
pristojbe na proizvodnju i uvoz, osim PDV-a i drugih odbitnih poreza tipa PDV
(redak 12.), koji su dalje raščlanjeni u podgrupe:

–
porezi i pristojbe na uvoz i drugi porezi i pristojbe na proizvode osim PDV-a
(redak 13.)

–
ostali porezi i pristojbe na proizvodnju osim PDV-a te poreza i pristojba na
uvoz (redak 14.).

Porezi
na proizvodnju i uvoz bilježe se kada nastupaju aktiv­nosti, transakcije ili
ostali događaji koji stvaraju obvezu plaćanja poreza. Podatke po pojedinačnim
grupama poreza na proizvodnju i uvoz treba iskazati prema njihovoj podjeli iz
redaka 10. do 14., gdje će se detaljno objasniti i njihove definicije.

Napomena:
sve definicije poreza i pristojbi na proizvodnju i uvoz u ovim Statističkim
standardima usklađene su s definicijama ESA-e 95 (D.2) kao i prethodnih godina
zbog potrebe nacionalnih računa. Podjela je drugačija od podjele u SBS-*R* EU-a,s kojom su uglavnom usklađeni ovi Statistički standardi, ali bitno ne
utječe na njihovu sukladnost.

**PDV
i drugi odbitni porezi tipa PDV-a20a)** => **redci 10. i 11.**

Porezi
na dodanu vrijednost (PDV) i drugi odbitni porezi tipa PDV-a (npr. trošarine),
vrsta su poreza na proizvode koji se isključuju iz vrijednosti prometa
(prodaje) iako su neposredno vezani za promet. PDV postupno prikuplja država od
poduzeća te stoga on tereti domaće i uvezene proizvode, ali se konačno u
cijelosti naplaćuje od finalnog potrošača. Drugi odbitni porezi tipa PDV-a jesu
ostali porezi države koji se odbijaju prema istom načelu kao i PDV te se često
radi pojednostavljenja zajednički nazivaju PDV.

Proizvođači
su za vlastitu intermedijarnu potrošnju i bruto investicije u fiksni kapital
dužni platiti samo razliku PDV-a na njihovu prodaju i PDV-a na njihovu kupnju.
PDV se plaća i na uvoz dobara i usluga uz carine te druge pristojbe na uvoz.

Za
potrebe ovog istraživanja podatke treba iskazati za ukupno o obračunanom PDV-u
(redak 10.) i obračunanom povratu PDV-a na osnovi izvoza.

**U
retku 10.** =>**PDV, ukupno obračunan u zemlji**, iskazuju se podaci za:

–
ukupno obračunani PDV umanjen za ukupno obračunani pretporez u zemlji

–
ukupno obračunane trošarine umanjene za ukupno obraču­na­na potraživanja za
posebne poreze (trošarine)

**U
retku 11.** =>**povrat poreza na osnovi izvoza**,iskazuju se:

–
ukupno obračunani povrat poreza na osnovi izvoza dobara i usluga.

**Ostali
porezi na proizvodnju i uvoz osim PDV-a21)** => **re­dci 12. do
14.**

U
ovim redcima izvještajna jedinica/poduzeće treba iskazati iznose obračunane za
ostale poreze na proizvodnju i uvoz osim PDV-a koji se plaćaju državi u
obračunskom razdoblju (u izvješ­tajnoj godini) kao obvezna i nepovratna
plaćanja neovisna o dobitku ili dohotku. Ostali porezi na proizvodnju i uvoz
iskazuju se pod »ukupno« (redak 12.) i raščlanjeno na poreze i pristojbe na
proizvode i uvoz i ostale poreze na proizvode (redak 13.) te poreze na
proizvodnju (redak 14.). Ovdje vrijedi pravilo da zbroj obračunanog poreza u
retku 13. i retku 14. treba biti jednak ukupno obračunanom iznosu u retku 12.

U
nastavku dajemo pojedinačne definicije svake navedene podjele ostalih poreza na
proizvodnju i uvoz osim PDV-a.

             **Porezi i
pristojbe na uvoz i ost. porezi** (i pristojbe) **na proizvode****22)**
osim PDV-a (redak 13.) obuhvaćaju neodbitne poreze i pristojbe vezane za promet
(prodaju) i poreze na proizvode koji nisu vezani za promet (prodaju). Ovdje su
uključeni sljedeći porezi i pristojbe:

**a) porezi i pristojbe na uvoz** (osim PDV-a), kojiobuhvaćaju
prisilna plaćanja nametnuta od strane države ili institucija Europske unije na
uvoz dobara kako bi se odobrilo njihovo slobodno kretanje na ekonomskom
teritoriju zemlje korisnice te prisilna plaćanja na usluge pružene rezidentnim
jedinicama od strane nerezidentnih jedinica, a obuhvaćaju sljedeće poreze i
pristojbe:

– **uvozne pristojbe**, koje se odnose na
carinske pristojbe ili druge uvozne pristojbe, koje su obveze na dobra posebne
vrste, a specificirane su u carinskoj tarifi. Plaćaju se kada dobra ulaze za
uporabu na ekonomski teritorij zemlje korisnice.

– **poreze na uvoz**, koji se odnose na sve
ostale poreze isključujući PDV i uvozne pristojbe, a koji postaju obveza onda
kada dobra uđu na ekonomski teritorij, odnosno kada se usluge od nerezidenta
isporuče rezidentima.

**b) ostali porezi na proizvode** (osim PDV-a i poreza i
pristojba na uvoz)*,* koji se odnose na poreze na dobra i usluge čija
obveza proizlazi iz proizvodnje, izvoza, prodaje, transfera, *leasinga*
ili isporuke tih dobara i usluga ili iz njihove uporabe za vlastitu
intermedijarnu potrošnju ili vlastite investicije u fiksni kapital.

             **Porezi i
pristojbe na proizvodnju****23)** uključuju sve poreze
koji su nametnuti poduzeću od strane države ili institucija EU-a radi njihova
angažiranja u proizvodnji, neovisno o količini i vrijednosti proizvedenih ili prodanih
dobara i usluga, a mogu se odnositi na zemljište, fiksnu aktivu ili na radnu
snagu koja se koristila za obavljanje proizvodnog procesa ili u određenim
aktivnostima ili transakcijama.

Porezi i pristojbe na proizvodnju ne uključuju
poreze na dobit ili dohodak, porez iz plaća, prireze i doprinose i slične
poreze koje plaća izvještajna jedinica/poduzeće.

**U retku 12.** => **UKUPNO**
iskazuje se ukupno zbrojena vrijednost obračunanih poreza i pristojbina
proizvode i uvoz te ostalih poreza na proizvode (redak 13.) i poreza na
proizvodnju (redak 14.) za statističke jedinice u izvještajnom razdoblju.

**U retku 13.** => **porezi i
pristojbe na uvoz i ost. porezi na proizvode** (osim PDV-a), iskazuje se
ukupno obračunana vrijednost poreza i pristojbi na uvoz i ostalih poreza na
proizvode u izvještajnom razdoblju, a uključuje sljedeće vrste poreza i
pristojbi:

            poreze i
pristojbe na uvoz, koji obuhvaćaju:

– carinske pristojbe i druge uvozne pristojbe
koje se plaćaju kada dobra posebne vrste ulaze za uporabu na ekonomski teritorij
zemlje korisnice, a plaćaju se prema specifikaciji u carinskoj tarifi

– sve ostale poreze i pristojbe na uvoz, npr.:

– pristojbe na uvoz poljoprivrednih proizvoda

– trošarine i posebne poreze na uvoz određenih
proizvoda, ako takve pristojbe i poreze na slične proizvode domaćeg podrijetla
plaćaju sami proizvodni odjeljci (grane)

– opće poreze na promet koji se plaćaju pri
uvozu dobara i usluga na ekonomski teritorij zemlje korisnice

– porez na posebne usluge koje pružaju inozemna
poduzeća domaćim jedinicama

– dobit javnih poduzeća koja imaju monopol na
uvoz nekog dobra ili usluge koja se prenosi državi i drugi porezi i pristojbe
na uvoz (osim PDV-a)

            **ostale poreze na proizvode**, koji
obuhvaćaju:

–
trošarine i poreze na potrošnju

– taksene
marke pri prodaji posebnih proizvoda, npr. alkoholna pića, duhana i drugo

–
poreze na financijske i kapitalne transakcije koje se plaćaju na kupnju ili
prodaju nefinancijske i finacijske aktive uključujući stranu valutu

–
poreze na registraciju vozila,

–
poreze na zabavu, lutrije, igre na sreću i oklade, osim onih na dobitak

–
poreze na premije osiguranja

–
ostale poreze na određene usluge (hotela, stanovanja, prijevoza, oglašavanja)

–
opće poreze na promet i prodaju (osim PDV-a), koji uključuju industrijske
poreze na veliko i na malo, poreze na kupnju i na prodaju

–
izvozne pristojbe i kompenzacijsko-novčane iznose kojima se tereti izvoz i
ostale poreze na proizvode.

**U
retku 14.** =>**ostali porezi na proizvodnju**, iskazuje se ukupno obračunana vrijednost
poreza i pristojbi na proizvodnju statističkih jedinica u izvještajnom
razdoblju, a uključeni su:

–
porezi na vlasništvo ili uporabu zemljišta, zgrada i drugih građevina kojima se
koristi poduzeće

–
porezi na korištenje fiksne aktive (vozila, strojeve, opreme) radi proizvodnje,
bez obzira na to je li u vlasništvu poduzeća ili je iznajmljena

– porezi na ukupne nadnice i porezi na plaće
(nisu uključeni obvezni doprinosi i porezi koje plaća poduzeće iz nadnica i
plaća samih zaposlenika)

– porezi na međunarodne transakcije (inozemna
putovanja i doznake te slične transakcije s nerezidentima u funkciji
proizvodnje)

– porezi za poslovne i profesionalne dozvole
poduzeća radi obavljanja određene vrste proslova npr. porez na tvrtku/naziv

– porezi na zagađivanje koje proizlazi iz
proizvodne djelatnosti

– administrativni porezi i pristojbe (biljezi i
takse) te ostali porezi i pristojbe na proizvodnju.

**Subvencije i dotacije****24)**=> **redci 15. i 16.**

Subvencije su tekuća nepovratna plaćanja koja
države ili institucije EU-a isplaćuju rezidentnim proizvođačima radi utjecaja
na njihovu razinu proizvodnje, njihove cijene ili naknade čimbenicima
proizvodnje, a zapravo su potraživanja rezidentnih proiz­vo­đača ili uvoznika.

Subvencije
su ekvivalent negativnim porezima na proizvodnju u toj mjeri dokle se utjecaj
na poslovni višak kreće u suprotnom smjeru od poreza na proizvodnju.

Definicija subvencija i dotacija i njihova
osnovna podjela usklađene su definicijama i podjelom u SBS-*R* i ESA-i 95
(D.3), s kojima su usklađeni ovi Statistički standardi, a iskazuju se raščla­njeno
na:

             **subvencije na
proizvode**25) (redak 15.), definirane kao subvencije koje
se isplaćuju po jedinici proizvedenog ili uvezenog dobra ili usluge. Subvencija
može biti određeni novčani iznos po jedinici mjere dobra ili usluge ili može
biti izračunana *ad valorem* na temelju određenog postotka jedinične
cijene. Subvencija se također može izračunati kao razlika određene ciljane
cijene i tržišne cijene koju kupci stvarno plaćaju. Obično se stječe pravo na
subvenciju na proizvod u trenutku proizvodnje, prodaje ili uvoza dobara i
usluga. Prema konvenciji, subvencije na proizvode mogu se odnositi na tržišnu
proizvodnju ili proizvodnju za vlastitu finalnu uporabu. Ovdje su uključene:

**– uvozne subvencije***,*koje obuhvaćaju
subvencije na dobra i usluge te postaju obveza u trenutku prijelaza državne
granice radi uporabe dobra na ekonomskom teritoriju ili u trenutku pružanja
usluge rezidentnim institucionalnim jedinicama. One mogu uklju­či­vati gubitke
koji su nastali zbog vođenja namjerne državne politike putem državnih
trgovinskih organizacija koje kupuju proiz­vode od nerezidenata, a nakon toga
prodaju te iste proizvode rezidentima po nižim cijenama.

**– ostale subvencije na proizvode***,* koje obuhvaćaju subvencije
na proizvode domaće uporabe, gubitke koji su nastali zbog vođenja namjerne
državne ekonomske ili socijalne politike putem državnih trgovinskih
organizacija (koje kupuju proizvode rezidentnih proizvođača te ih nakon toga
prodaju rezidentima ili nerezidentima po nižim cijenama), subvencije javnim
poduzećima i kvazipoduzećima radi pokrića stalnih gubitaka koji su posljedica
ciljane ekonomske ili socijalne politike koju provode države ili EU, neposredne
subvencije na izvoz koje se neposredno isplaćuju rezidentnim proizvođačima u
trenutku kada dobra napuštaju ekonomski teritorij ili kad se pružaju usluge
nerezidentima isključu­jući povrat prethodno plaćenih poreza na carinskoj
granici na proizvode te otkazivanje poreza koji bi trebalo platiti da su dobra
prodana ili uporabljena unutar ekonomskog teritorija.

             **subvencije vezane
na proizvodnju**26) (osim subvencija na proizvode, redak
16.), definirane su kao subvencije koje rezidentne proizvođačke jedinice mogu
dobiti na temelju angažiranja u proizvodnji. Ostali netržišni proizvođači za
njihovu ostalu netržišnu proizvodnju mogu dobiti ostale subvencije na
proizvodnju samo ako takve državne isplate podliježu općem propisu koji se
primjenjuje na tržišne i netržišne proizvođače. Te subvencije osobito uključuju
subvencije na plaće ili radnu snagu, subvencije za smanjivanje zagađenja,
potpore radi kamatnih olakšica proizvodnim jedinicama i rezidentima te
subvencije preko naknade PDV-a radi primjene sustava jedinstvene porezne stope
koji se često koristi u poljoprivredi.

**Vrijeme bilježenja**: subvencije se bilježe
u trenutku pojavljivanja transakcije ili događaja (proizvodnja, prodaja, uvoz
itd.) koji daje pravo poduzeću na subvenciju.

Subvencije
i dotacije ne uključuju potpore koje državne vlasti mogu dati poduzećima u
smislu financiranja njihovih investicija u kapital ili kompenzacije na štete na
njihovoj fiksnoj aktivi. Takve se potpore tretiraju kao kapitalni transferi.

Ukupne
subvencije i dotacije koje su primile statističke jedinice treba iskazati prema
prethodnim definicijama i raščlanjeno na subvencije i dotacije na proizvode
(redak 15.) te na ostale subvencije i dotacije (vezane) na proizvodnju (redak
16.), odnosno:

**U
retku 15.** =>**na proizvode**, iskazuje se dio ostalih poslov­nih prihoda primljenih iz
proračuna u obliku dotacija, državnih potpora i subvencija, kao transferni
prihod što ga država daje iz proračuna (državnog i lokalnih, izravno ili preko
nadležnih tijela) poduzećima na proizvode (uvozne subvencije i ostale
subvencije na proizvode) radi utjecaja na razinu proizvodnje, prodajnih cijena
i slično. Prema konvenciji, subvencije na proizvode mogu se odnositi samo na
tržišnu proizvodnju ili na proizvodnju za vlastitu finalnu uporabu.

**U
retku 16.** =>**ostale (vezane) na proizvodnju,** iskazuje se dio ostalih poslovnih prihoda
primljenih iz proračuna u obliku ostalih dotacija, državnih potpora i
subvencija kao transferni prihod što ga država daje iz proračuna (državnog i
lokalnih, izravno ili preko nadležnih tijela) poduzećima na proizvodnju, npr.
subvencije na poreze na plaće ili radnu snagu, na smanjivanje zagađivanja,
potpore radi kamatnih olakšica i drugo.

**Stanja
zaliha gotovih proizvoda i nedovršene proizvodnje****27)** **reci 17. i 18.**

U
recima 17. i 18. iskazuju se podaci o neto stanjima zaliha gotovih proizvoda i
nedovršene proizvodnje i poluproizvoda sa stanjem na dan 1. siječnja
izvještajne godine i 31. prosinca izvještajne godine.

Zalihe
gotovih proizvoda i nedovršene proizvodnje jesu proizvedena imovina koja se
sastoji od dobara i usluga koji su nastali u tekućem razdoblju ili u prijašnjim
razdobljima, a namijenjene su prodaji ili za neku drugu namjenu u nekome drugom
razdoblju.

**Vrednovanje
zaliha gotovih proizvoda i nedovršene proizvodnje:**

–
vrijednost zaliha gotovih proizvoda obračunava se po bazičnim cijenama, a
vrijednost nedovršene proizvodnje obraču­nava se po procijenjenim tekućim
bazičnim cijenama istovrsnih gotovih proizvoda.

Podaci
o stanju zaliha i nedovršene proizvodnje iskazuju se za sve statističke
jedinice na razini poduzeća sveukupno, po industrijskim lokalnim JVD-ima i za
neindustrijske djelatnosti industrijskih i neindustrijskih poduzeća.

**U
retku 17.** =>**1. 1.,** treba iskazati vrijednost zaliha i nedovršene proizvodnje sa stanjem
na dan 1. siječnja izvještajne godine.

**U
retku 18.** =>**31. 12.,** treba iskazati vrijednost zaliha
i nedovršene proizvodnje sa stanjem na dan 31. prosinca izvje­štaj­ne godine.

**Troškovi
osoblja na platnoj listi, tis. kuna****28)**=> **reci 19. do 21.**

Troškovi
osobljadefinirani su kao ukupna naknada u novcu ili u naturi isplaćena
svim osobama na platnoj listi izvještajne jedinice/poduzeća koju plaća
poslodavac zaposlenim osobama (na neodređeno i određene vrijeme, tj.
privremenim zaposlenicima i osobama koje rade kod kuće) za izvršen rad u
izvještajnom razdoblju. Troškovi osobljatakođer uključuju poreze i
doprinose poslodavca za socijalno osiguranje koji terete statističku jedinicu
te obvezno i dopunsko osiguranje poslodavca. Drugim riječima, troškove osoblja
čine bruto plaće i nadnice te doprinosi poslodavca za socijalno osiguranje.

Troškovi
osoblja iskazuju se u tri retka, kao ukupni troškovi osoblja (redak 19.) i
podijeljeno na bruto plaće i nadnice (redak 20.) te doprinose poslodavca za
socijalno osiguranje (redak 21.), u skladu s račlambom SBS-R EU-a, iz koje su
preuzete i njihove definicije.

**U
retku 19.** =>**UKUPNO,** iskazuju se ukupni troškovi osob­lja u tis. kuna, a čini ih zbroj
iznosa obračunanih za bruto plaće i nadnice (redak 20.) i doprinosa poslodavca za
socijalno osiguranje (redak 21.) u izvještajnom razdoblju, bez obzira na to
jesu li u stvarnosti isplaćene u toj godini ili nisu.

Ukupni
troškovi osoblja sadrže tri glavne komponente:

             bruto plaće i nadnice koje se isplaćuju
zaposlenim osobama u gotovini ili naturi

             doprinose za
socijalnu sigurnost, poreze na plaću i druge iznose koje plaća zaposlena osoba,
a koje poslodavac zadržava i neposredno uplaćuje ustanovama za socijalno
osiguranje, poreznim ustanovama i drugim ustanovama uime zaposlenih osoba

             doprinose poslodavca
za socijalnu sigurnost koje plaća u svoje ime.

Ukupne
troškove osoblja treba iskazatiza poduzeće sveuku­p­­no, za
industrijske lokalne JVD-e i za dijelove koji su obavljali neindustrijske djelatnosti
– ukupno, prema Općim uputama za ispunjavanje tablica IND-21/SPS obrasca (vidi
poglavlje III. C).

**U
retku 20.** =>**bruto plaće i nadnice****29)**, u tis. kuna,treba
iskazati kao ukupno obračunane iznose bruto plaća i nadnica u izvještajnoj
godini, bez obzira na to jesu li u stvarnosti isplaćene u toj godini ili nisu.
Iskazuju se za poduzeće sveukupno, za industrijske lokalne JVD-e i za dijelove
koji su obavljali neindustrijske djelatnostima ukupno prema Općim uputama za
ispunjavanje tablica IND-21/SPS obrascu (vidi poglavlje III. C).

Bruto
plaće i nadnicedefinirane su kao ukupna naknada u novcu ili u naturi
isplaćena svim zaposlenim osobama na platnoj listi poduzeća/izvještajne
jedinice kao naknada za izvršen rad u izvještajnoj godini, bez obzira na način
i vrstu isplate, tj. je li isplata bazirana na radnom vremenu, outputu ili radu
po komadu i bez obzira na to je li isplata bila redovita ili nije.

Bruto
plaće i nadnice sadrže sljedeće vrijednosti:

             naknade koje se isplaćuju svim zaposlenim
osobama na platnoj listi, u gotovini ili naturi

             doprinose za sve
vrste socijalne sigurnosti (bolovanja, nesreće na radu, porodni dopust i drugi,
bez obzira na to jesu li obvezni, kolektivni, posebno ugovoreni ili su na
dobrovoljnoj bazi), poreze na dohodak i druge poreze te sve druge iznose koje
plaćaju zaposlenici, a koje u pravilu poslodavac izdvaja iz njihovih bruto
plaća i nadnica te ih neposredno uplaćuje ustanovama za socijalno osiguranje,
poreznim ustanovama itd. uime zaposlenika

            sve
povlastice, povišice, nagrade, »13. plaće«, otpremnine, najamnine, prijevozne
troškove, naknade za rad izvan kuće (terenski dodatak, naknada za odvojeni
život), obiteljske dozvole rada, provizije i druge izvanredne naknade koje su
obračunane zaposlenim osobama u izvještajnoj godini

            iznose
obračunane za godišnje odmore, državne praznike, stanke za odmor i iznose
obračunane zaposlenim osobama za vrijeme provedeno na službenom putu u
izvještajnoj godini.

Bruto plaće i nadnice ne uključuju doprinose za socijalno
osiguranje koje plaća poslodavac ni plaćanja posrednicima u agencijama za
zapošljavanje.

**U retku 21.** => **doprinosi
poslodavca za socijalno osiguranje****30)****,** u
tis. kuna,treba iskazatiukupno obračunane vrijednosti doprinosa
poslodavca za vlastitu socijalnu sigurnost u izvještajnoj godini koji terete
statističku jedinicu. Doprinosi za socijalnu sigurnost poslodavca uključuju sve
obračunane doprinose za njegovu mirovinu, bolovanja, porodni dopust,
invalidnost, nezaposlenost, nesreće na radu, profesionalne bolesti, obiteljske
dozvole i sve druge doprinose za socijalnu sigurnost poslodavca, bez obzira na
to jesu li obvezni, kolektivni, posebno ugovoreni ili su na dobrovoljnoj bazi.

Ovdje se ne iskazuju obračunani iznosi tj.
doprinosi koje plaća poslodavac za bilo koju vrstu socijalnog osiguranja uime
zaposlenih osoba koji se iskazuju zajedno s bruto plaćama i nadnicama
zaposlenih osoba (redak 20.), prema ovim Statističkim standardima.

**Broj zaposlenih****31)** **– godišnji prosjek** => **reci 22. do 24.**

U redcima 22. do 24. iskazuje se prosječan
godišnji broj zaposlenih osoba na razini poduzeća/ izvještajne jedinice ukupno,
po svim lokalnim JVD-ima poduzeća i za neindustrijske djelatnosti ukupno,
industrijskih i neindustrijskih poduzeća u izvještajnoj godini.

Za iskazivanje podataka za UKUPNO (redak 22.)
zaposlene osobe u PODUZEĆE SVEUKUPNO treba se držati sljedećih pravila:

            u stupcu za
PODUZEĆE SVEUKUPNO iskazuje se broj svih zaposlenih osoba poduzeća/ izvještajne
jedinice bez obzira na to jesu li obavljale industrijsku djelatnost ili
neindustrijsku djelatnost uključujući zaposlene osobe u upravi te bez obzira na
to na to jesu li zasnovale radni odnos s poduzećem/izvještajnom jedinicom na
određeno ili neodređeno vrijeme te rade li puno ili nepuno radno vrijeme.

            u stupcima zaindustrijske lokalne JVD-e poduzeća/izvještajne jedinice iskazuju se samo
zaposlenici koji su se bavili industrijskim djelatnostima poduzeća i
razvrstavaju se po vrstama na razini industrijskih skupina djelatnosti NKD-a
2002. (10. 1 do 41.0) i po lokaciji – županijama. Ovdje treba pribrojiti i
zaposlene osobe koje su obavljale pomoćne poslove (npr. računovodstveni
poslovi, pravni, elektronička obrada podataka i slično) proporcionalno njihovu
udjelu u obavljenim poslovima za pojedini industrijski lokalni JVD (vidi Opća
pravila za ispunjavanje tablica obrasca IND-21/SPS, III. C).

Ako u poduzeću/izvještajnoj jedinici isti
zaposlenici izrađuju industrijske proizvode ili vrše industrijske usluge iz
nekoliko različitih industrijskih skupina djelatnosti NKD-a 2002. na istom
lokalitetu – županiji, izvještajna jedinica treba odrediti koeficijente za
određivanje broja zaposlenika prema vrstama industrijskih skupinama djelatnosti
NKD-a 2002. koje je obavljala u izvještaj­noj godini, prema obujmu izvršenih poslova.
Broj zaposlenih osoba koje su obavljale pomoćne poslove za industrijske vrste
djelatnosti treba pribrojiti industrijskim lokalnim JVD-ima, proporcionalno
obujmu izvršenih poslova. Ako se poduzeće/izvještajna jedinica koristi nekim
drugim metodama obračuna, može ih primijeniti i u ovom slučaju (npr. nekoliko
pogona istog poduzeća/izvještajne jedinice odredilo je za svoje potrebe
koeficijente za obračunavanje udjela za svaki svoj pogon za potrebe
financiranja pomoćnih službi i sl.).

            za
NEINDUSTRIJSKE DJELATNOSTI PODUZEĆA – UKUPNO iskazuju se podaci u posljednjem
stupcu (šifra »99999«). Ovdje treba iskazati, osim lako prepoznatljivih
zaposlenih osoba u neindustrijskim djelatnostima poduzeća/izvještajne jedinice
prema kriterijima NKD-a 2002., i zaposlene osobe u maloprodaji koje su
prodavale vlastite proizvode, zaposlene osobe koje su se bavile prijevozom
izvan kruga poduzeća, zaposlene osobe u restoranima poduzeća i sl. Često
pomoćne službe poduzeća/izvještajnih jedinica ne obavljaju pomoćne poslove samo
za industrijske vrste djelatnosti (npr. elektronička obrada podataka ili
računovodstveni poslovi i sl.) nego i za neindustrijske djelatnosti, a često i
na temelju ugovora za treće osobe. U navedenim i sličnim slučajevima u
NEINDUSTRIJI treba iskazati i dio zaposlenih osoba pomoćnih službi razmjerno
opsegu izvrše­nih poslova za neindustrijske djelatnosti poduzeća/izvještajne
jedinice – ukupno.

Podaci o zaposlenim osobama u
poduzeću/izvještajnoj jedinici iskazuju se za izvještajnu godinu kao godišnji
prosjek, a osim za UKUPNO (redak 22.), iskazuju se i posebno za plaćene
zaposlenike (redak 23.) i za neplaćene zaposlenike (redak 24.), čiji zbroj mora
biti jednak podatku pod UKUPNO (redak 22.) na razini svih statističkih jedinica
izvještajne jedinice.

Način
izračuna prosječnog broja zaposlenika

Godišnji
prosječan broj zaposlenih osoba dobiva se zbra­ja­njem odrađenih efektivnih
sati rada svih zaposlenih osoba unutar poduzeća/izvještajne jedinice za
određeno razdoblje i njihovim dijeljenjem s ostvarenim godišnjim odrađenim
efektivnim satima po jednoj zaposlenoj osobi koja je radila cijele izvještajne
godine. Ukupno odrađeni efektivni sati ne obuhvaćaju plaćene godišnje odmore,
državne praznike ili bolovanja, stanke za odmor te vrije­me provedeno na putu
između stana i posla, čak i kada je plaćeno.

**U
retku 22.** =>**UKUPNO****32)**,iskazuje se ukupan broj
zaposlenih osoba koje rade u poduzeću/ izvještajnoj jedinici uključu­jući
vlasnike i njihove partnere koji redovito rade u poduzeću /izvještajnoj
jedinici te neplaćene članove njihove obitelji. Uklju­čuju se i osobe koje rade
izvan poduzeća od kojeg su plaćeni (npr. zastupnici prodaje, osoblje na
isporuci, osobe na održavanju i popravcima). Ovdje treba uključiti i zaposlene
osobe koje su na bolovanju, porodnom dopustu, osobe koje štrajkaju i osobe koje
su iz bilo kojeg razloga odsutne s posla, do prekida radnog odnosa, osim onih
koje su odsutne na neodređeno razdoblje. Uključene su i osobe na određeno
vrijeme i sve osobe koje su bile na platnoj listi poduzeća, npr. vježbenici,
sezonski radnici i kućanstva (kada su radila za poduzeće) u izvještajnoj
godini. U ukupan broj treba uključiti i osobe koje su radile kao volonteri, bez
obzira na to što nisu primile naknadu za svoj rad.

Ukupan
broj zaposlenih osoba ne uključuje osobe koje su bile poslane na rad od drugih
poduzeća/izvještajnih jedinica (i na njihovoj su platnoj listi), osobe koje
rade na održavanju i poprav­cima uime drugih poduzeća/izvještajnih jedinica ni
osobe koje su u obveznoj vojnoj službi u izvještajnoj godini.

**U
retku 23.** =>**plaćeni zaposlenici****33)****,** iskazuju se podaci o
broju zaposlenika koji rade u poduzeću/ izvještajnoj jedinici i za svoj rad
primaju naknadu u novcu ili naturi. Podatke treba iskazati za sve osobe koje su
zasnovale radni odnos s poslodavcem tog poduzeća, na određeno ili neodređeno
vrijeme, neovisno o duljini radnog vremena ili vlasništvu poslovnog subjekta.
Ovdje se uključuju i osobe koje su radile kao vježbenici, osobe na porodnom
dopustu ili bolovanju te osobe koje su iz bilo kojeg razloga odsutne s posla,
sve do prekida radnog odnosa. U zaposlene osobe također treba uključiti i sve
osobe koje su povremeno obavljale poslove na temelju ugovora o djelu ili
autorskog ugovora te osobe koje su prema formalnom statusu umirovljenici,
nezaposleni ili redoviti studenti, a radile su kao vanjski suradnici u
izvještajnoj godini. U zaposlenike treba iskazati i osobe koje su radile u
vlastitom poduzeću/izvještajnoj jedinici u izvještajnoj godini.

**U retku 24.** => **neplaćeni
zaposlenici****34)****,**iskazuje se prosječan
broj neplaćenih zaposlenih osoba, a uključene su sljedeće kategorije
zaposlenika:

             **samozaposleni –**iskazuju seposlodavci koji su upravljali poduzećem/izvještajnom
jedinicom i zapošljavali jednu ili više osoba. Ovdje treba iskazati i sve osobe
koje su radile za vlastiti račun i uopće nisu zapošljavale druge osobe u
izvještajnoj godini.

             **pomažući članovi
obitelji** – iskazuju se osobe koje nisu zaposlene osobe (vidi objašnjenje za
redak 23) niti su samozaposlene prema gornjoj definiciji, ali su u izvještajnoj
godini radile u poduzeću koje je u vlasništvu člana obitelji.

Pod neplaćenim pomažućim članovima obitelji
podrazumijevamo samo osobe koje redovito rade za poduzeće/ izvještajnu
jedinicu, ali s njom nemaju ugovorni odnos i ne primaju određenu naknadu za
svoj rad, uz uvjet da nisu uključene na platnu listu nekoga drugog
poduzeća/izvještajne jedinice u okviru svoga glavnog zaposlenja.

Ovdje treba također uključiti osobe koje su
radile kao volonteri u poduzeću/izvještajnoj jedinici u izvještajnoj godini i
koje za svoj rad nisu primile naknadu.

*Tablica
2.*
Unutarjedinični primici i isporuke lokalnih JVD-a istog poduzeća35)

Ovdje
se iskazuju vrijednosti u tis. kuna unutarjediničnih primitaka i
unutarjediničnih isporuka koje su se odvijale između industrijskih lokalnih
JVD-a istog poduzeća/izvještajne jedinice u izvještajnoj godini. Tablica 2.
uvedena je isključivo radi ispravnog vrednovanja intermedijarne potrošnje i
prihoda od prodaje proizvoda na razini industrijskih lokalnih JVD-a.

Pri
iskazivanju podataka u ovoj tablici treba se pridržavati Općih pravila za
ispunjavanje tablica obrasca IND-21/SPS (vidi točku III. C). Podaci se iskazuju
za vrijednost međusobnih primitaka ili isporuka industrijskih lokalnih JVD-a
istog poduzeća/izvještajne jedinice, u odnosu na podatke iskazane u tablici 1.
u stupcima za industrijske lokalne JVD-e.

Ovdje
treba primijeniti sljedeća pravila obračunavanja:

            razlika
podatka iskazanog u tablici 1. redak 3. Intermedijarna potrošnja – UKUPNO po
industrijskim lokalnim JVD-ima (zbroj) i podataka za PODUZEĆE SVEUKUPNO, treba
uvijek biti jednaka podatku iskazanome u tablici 2., u retku 1.

            razlika
podatka iskazanog u tablici 1., u retku 6. Prihodi od prodaje proizvoda – UKUPNO
po industrijskim lokalnim JVD-ima (zbroj) i podataka za PODUZEĆE SVEUKUPNO
treba uvijek biti jednaka podatku iskazanom u tablici 2. u retku 2.

**U retku 1.** =>**Vrijednost
dobara i usluga koje su nabav­ljene od drugih lokalnih JVD-a istog
poduzeća/izvještajne jedinice u izvještajnoj godini (unutarjedinični primici),**
iskazuje se vrijednost sitnog alata manje vrijednosti koji se koristio za
relativno jednostavne operacije (npr. pile, čekići, odvijači i ostali ručni
alat, mali uređaji poput džepnih kalkulatora i slično). Prema normama ESA-e 95,
treba uključiti sve izdatke za trajna dobra čija vrijednost nije veća od 500
eura po komadu. Ovdje treba iskazati i vrijednost izvršenoga tekućeg održavanja
strojeva i uređaja. Dakle, ovdje se iskazuje vrijednost primitaka koja su
industrijskim lokalnim JVD-ima isporučili drugi industrijski lokalni JVD-a
istog poduzeća.

**U retku 2.** =>**Vrijednost
dobara i usluga koji su isporučeni drugim lokalnim JVD-ima istog
poduzeća/izvještajne jedinice u izvještajnoj godini (unutarjedinične isporuke)**,
obuhvaća se isti sadržaj kao i u retku 1., s tim da se ovdje iskazuje
vrijednost isporuka koju su industrijski lokalni JVD-i isporučili drugim
industrijskim lokalnim JVD-ima istog poduzeća.

ANKETA:
E-POSLOVANJE IZVJEŠTAJNE JEDINICE

**E-POSLOVANJE
U IZVJEŠTAJNOJ GODINI**

Ovdje
se podaci iskazuju upisivanjem križića x  u predvi­đe­no polje kod ispravnog odgovora.
Sve podatke treba iskazati na razini izvještajne jedinice odnosno poduzeća
odgovaranjem na pitanja o elektroničkom poslovanju, izborom između ponuđena dva
moguća odgovora DA ili NE.

Treba
odgovoriti na sljedeća pitanja:

a) Imate li adresu
elektroničke pošte?      
DA        NE

b) Imate li internetske
stranice?                
DA        NE

c)
Ako imate, upišite adresu: http://www. –––––––––––––––http:// –––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––

U
točki c) treba upisati adresu internetskih stranica izvje­štajne jedinice. Na
obrascu IND-21/SPS ponuđene su dvije mogućnosti, s već unaprijed otisnutom
oznakom za uobičajen početak adresa internetskih stranica: http://www. ili
http://. Ako adresa internetske stranice izvještajne jedinice ne počinje
slovnim oznakama www, treba upisati samo nastavak adrese internetske stranice,
a ne adresu u cijelosti (npr. za adresu internetske stranice Državnog zavoda za
statistiku treba dopisati dzs.hr iako je cijela adresa
http://www.dzs.hr ).

IV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Ovim
Statističkim standardima za Strukturno-poslovno istra­ži­­vanje industrije
(IND-21/SPS) prestaju vrijediti Statistički standar­di za Strukturno-poslovno
istraživanje industrije (IND-21/SPS), objav­ljeni u »Narodnim novinama« br.
78/03. od 14. svibnja 2003.

Statistički standardi za Strukturno-poslovno
istraživanje industrije (IND-21/SPS), zajedno s obrascem IND-21/SPS koji se
nalazi u dodatku ovih Statističkih standarda, primjenjuju se osmog dana od dana
objavljivanja u »Narodnim novinama«.

Klasa: 954-02/05-01/46
Urbroj: 555-03-02-05-01
Zagreb, 18. ožujka 2005.

Ravnatelj
**dr. sc. Jakov Gelo, v. r.**

![](dodatni/355689.gif)
![](dodatni/355690.gif)
![](dodatni/355691.gif)
![](dodatni/355692.gif)

Dodatak 2.

Popis
naziva i brojČanog oznaČavanja Županija (lokaliteta) za istraŽivanje SPS-ind

|  |  |
| --- | --- |
| Šifra | Naziv |
| 01 | Zagrebačka županija |
| 02 | Krapinsko-zagorska županija |
| 03 | Sisačko-moslavačka županija |
| 04 | Karlovačka županija |
| 05 | VaraždiVaraždinska županija |
| 06 | Koprivničko-križevačka županija |
| 07 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| 08 | Primorsko-goranska županija |
| 09 | Ličko-senjska županija |
| 10 | Virovitičko-podravska županija |
| 11 | Požeško-slavonska županija |
| 12 | Brodsko-posavska županija |
| 13 | Zadarska županija |
| 14 | Osječko-baranjska županija |
| 15 | Šibensko-kninska županija |
| 16 | Vukovarsko-srijemska županija |
| 17 | Splitsko-dalmatinska županija |
| 18 | Istarska županija |
| 19 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| 20 | Međimurska županija |
| 21 | Grad Zagreb |
| 30 | Slobodne zone Republike Hrvatske |

**Popis naziva i brojčanog označavanja županija
(lokaliteta) za istraživanje SPS-ind** (u daljem tekstu: Popis) sadrži internu brojčanu
oznaku za svaku županiju prema teritorijalnom ustroju RH (Zakon o područjima
županija, gradova i općina u RH, »Narodne novine«, br. 10/97., 124/97.,
68/98.). Koristi se za popunjavanje identifikacijskih podataka o statističkim
jedinicama istra­živanja IND-21/SPS za 2004. u zaglavlju tablice 1. obrazaca
IND-21/SPS, tj. za jednoznačno identificiranje obilježja lokaliteta
industrijskih lokalnih jedinica za koju izvještajna jedinica iska­zuje podatke.

Popis naziva i brojčanog označavanja županija
(lokaliteta) izra­đen je isključivo za prikupljanje, obradu i objavljivanje
(diseminaciju) podataka istraživanja SPS-ind za izvještajnu godinu.

Dodatak
3.

Popis
naziva i brojČanog oznaČavanja skupina djelatnosti NKD-a 2002. (JVD-a) za
istraživanje SPS-ind

Odjeljak Skupina  Naziv

**Područje c          Rudarstvo i vađenje**

**Potpodručje ca  vađenje energetskih sirovina**

**10                    Vađenje
ugljena i lignita; vađenje treseta**

                10.1     Vađenje
i briketiranje kamenoga ugljena

                10.2     Vađenje
i briketiranje lignita i mrkoga ugljena

                10.3     Vađenje
i briketiranje treseta

    **11                    Vađenje
sirove nafte i zemnoga plina; uslužne djelatnosti u vezi s vađenjem nafte i
plina, osim istraživanja**

                11.1     Vađenje
sirove nafte i zemnoga plina

                11.2     Uslužne
djelatnosti u vezi s vađenjem nafte i plina, osim istraživanja

    **12                    Vađenje
uranovih i torijevih ruda**

                12.0     Vađenje
uranovih i torijevih ruda

**Potpodručje cb  vađenje ruda i kamena, osim energetskih
sirovina**

**13                    Vađenje
metalnih ruda**

                13.1     Vađenje
željeznih ruda

                13.2     Vađenje
ruda obojenih metala, osim uranovih i torijevih ruda

**14                    Vađenje
ostalih ruda i kamena**

                14.1     Vađenje
kamena

                14.2     Vađenje
šljunka, pijeska i gline

                14.3     Vađenje
minerala za kemijsku proiz   vod­nju i
prirodnih mineralnih gnojiva

                14.4     Proizvodnja
soli

                14.5     Vađenje ostalih ruda i kamena, d. n.

**Područje d          prerađivačka
industrija**

**Potpodručje da proizvodnja hrane, pića i duhanskih
proizvoda**

**15                    Proizvodnja
hrane i pića**

                15.1     Proizvodnja,
prerada i konzerviranje mesa i mesnih proizvoda

                15.2     Prerada
i konzerviranje riba i ribljih proizvoda

                15.3     Prerada
i konzerviranje voća i povrća

                15.4     Proizvodnja
biljnih i životinjskih ulja i masti

                15.5     Proizvodnja
mliječnih proizvoda

                15.6     Proizvodnja
mlinarskih proizvoda, škroba i škrobnih proizvoda

                15.7     Proizvodnja
hrane za životinje

                15.8     Proizvodnja
ostalih prehrambenih proizvoda

                15.9     Proizvodnja
pića

**16                    Proizvodnja
duhanskih proizvoda**

                16.0     Proizvodnja
duhanskih proizvoda

**Potpodručje db proizvodnja tekstila i tekstilnih
proizvoda**

**17                    Proizvodnja
tekstila**

                17.1     Priprema
i predenje tekstilnih vlakana

                17.2     Proizvodnja
tkanina

                17.3     Dovršavanje
tekstila

                17.4     Proizvodnja
gotovih tekstilnih proizvoda, osim odjeće

                17.5     Proizvodnja
ostalih tekstilnih proizvoda

                17.6     Proizvodnja
pletenih i kukičanih tkanina

                17.7     Proizvodnja
pletenih i kukičanih proizvoda

**18                    Proizvodnja
odjeće; dorada i bojenje krzna**

                18.1     Proizvodnja
kožne odjeće

                18.2     Proizvodnja
ostale odjeće i pribora za odjeću

                18.3     Dorada
i bojenje krzna; proizvodnja proizvoda od krzna

**Potpodručje dc proizvodnja kože i proizvoda od kože**

**19                    Štavljenje
i obrada kože; proizvodnja kovčega i torbi, ručnih torbica, sedlarskih i
remenarskih proizvoda i obuće**

                19.1     Štavljenje
i obrada kože

                19.2     Proizvodnja
kovčega i torbi, ručnih torbica, sedlarskih i remenarskih proizvoda

                19.3     Proizvodnja
obuće

**Potpodručje dd prerada drva i proizvodi od drva**

**20                    Prerada
drva, proizvodnja proizvoda od drva i pluta, osim namještaja; proizvodnja
predmeta od slame i pletarskih materijala**

                20.1     Proizvodnja
piljene građe; impregnacija drva

                20.2     Proizvodnja
furnira; proizvodnja šperploča, panel-ploča, ploča iverica i drugih panela i
ploča

                20.3     Proizvodnja
građevinske stolarije i elemenata

                20.4     Proizvodnja
ambalaže od drva

                20.5     Proizvodnja
ostalih proizvoda od drva; proizvodnja predmeta od pluta, slame i pletarskih
materijala

**Potpodručje de  proizvodnja celuloze, papira i
proizvoda od papira; izdavačka i tiskarska djelatnost**

**21                    Proizvodnja
celuloze, papira i proizvoda od papira**

                21.1     Proizvodnja
celuloze, papira i kartona

                21.2     Proizvodnja
proizvoda od papira i kartona

**22                    Izdavačka
i tiskarska djelatnost, te          umnožavanje
snimljenih zapisa**

                22.1     Izdavačka
djelatnost

>

                22.2     Tiskarska
djelatnost i usluge povezane s tiskanjem

                22.3     Umnožavanje
snimljenih zapisa

**Potpodručje df  proizvodnja koksa, naftnih derivata i
nuklearnoga goriva**

**23                    Proizvodnja
koksa, naftnih derivata i nuklearnoga goriva**

                23.1     Proizvodnja
proizvoda koksnih peći

                23.2     Proizvodnja
naftnih derivata

                23.3     Proizvodnja
nuklearnoga goriva

**Potpodručje dg proizvodnja kemikalija, kemijskih
proizvoda i umjetnih vlakana**

**24                    Proizvodnja
kemikalija i kemijskih proizvoda**

                24.1     Proizvodnja
osnovnih kemikalija

                24.2     Proizvodnja
pesticida i drugih agrokemijskih proizvoda

                24.3     Proizvodnja
boja, lakova i sličnih premaza, grafičkih boja i kitova

                24.4     Proizvodnja
farmaceutskih proizvoda, kemijskih i biljnih proizvoda za medicinske svrhe

                24.5     Proizvodnja
sapuna i deterdženata, sredstava za čišćenje i poliranje, parfema i
toaletno-kozmetičkih preparata

                24.6     Proizvodnja
ostalih kemijskih proizvoda

                24.7     Proizvodnja
umjetnih i sintetičnih vlakana

**Potpodručje dh proizvodnja proizvoda od gume i
plastike**

**25                    Proizvodnja
proizvoda od gume i plastike**

                25.1     Proizvodnja
proja
proizvoda od gume

                25.2     Proizvodnja
proizvoda od plastike

**Potpodručje di   proizvodnja ostalih nemetalnih
mineralnih proizvoda**

**26                    Proizvodnja
ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda**

                26.1     Proizvodnja
stakla i proizvoda od stakla

                26.2     Proizvodnja
nevatrostalnih keramičkih proizvoda, osim za uporabu u građevinarstvu;
proizvodnja vatrostalnih keramičkih proizvoda

                26.3     Proizvodnja
keramičkih pločica i ploča

                26.4     Proizvodnja
opeke, crijepa i proizvoda od pečene gline za građevinarstvo

                26.5     Proizvodnja
cementa, vapna i gipsa (sadre)

                26.6     Proizvodnja
proizvoda od betona, gipsa (sadre) i umjetnoga kamena

                26.7     Rezanje,
oblikovanje i obrada ukrasnoga kamena i kamena za gradnju

                26.8     Proizvodnja
ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda

**Potpodručje dj  proizvodnja metala i proizvoda od
metala**

**27                    Proizvodnja
metala**

                27.1     Proizvodnja
sirovoga željeza, čelika i ferolegura

                27.2     Proizvodnja
cijevi

                27.3     Ostala
primarna prerada željeza i čelika

                27.4     Proizvodnja
plemenitih i obojenih metala

                27.5     Lijevanje
metala

**28                    Proizvodnja
proizvoda od metala, osim strojeva i opreme**

                28.1     Proizvodnja
metalnih konstrukcija

                28.2     Proizvodnja
cisterni, rezervoara i sličnih posuda od metala; proizvodnja radijatora i
kotlova za centralno grijanje

                28.3     Proizvodnja
parnih kotlova, osim kotlova za centralno grijanje toplom vodom

                28.4     Kovanje,
prešanje, štancanje i valjanje metala; metalurgija praha

                28.5     Obrada
i prevlačenje metala; opći mehanički radovi

                28.6     Proizvodnja
sječiva, alata, brava i okova

                28.7     Proizvodnja
ostalih proizvoda od metala

**Potpodručje dk proizvodnja strojeva i uređaja, d. n.**

**29                    Proizvodnja
strojeva i uređaja, d. n.**

                29.1     Proizvodnja
strojeva za proizvodnju i korištenje mehaničke energije, osim motora za
zrakoplove i motorna vozila

                29.2     Proizvodnja
ostalih strojeva za opće namjene

                29.3     Proizvodnja
strojeva za poljoprivredu i šumarstvo

                29.4     Proizvodnja
alatnih strojeva

                29.5     Proizvodnja
ostalih strojeva za posebne namjene

                29.6     Proizvodnja
oružja i streljiva

                29.7     Proizvodnja
aparata za kućanstvo, d. n.

**Potpodručje dl  proizvodnja električne i optičke opreme**

**30                    Proizvodnja
uredskih strojeva i računala**

                30.0     Proizvodnja
uredskih strojeva i računala

**31                    Proizvodnja
električnih strojeva i aparata, d. n.**

                31.1     Proizvodnja
elektromotora, generatora i transformatora

                31.2     Proizvodnja
opreme za distribuciju i kontrolu električne energije

                31.3     Proizvodnja
izolirane žice i kabela

                31.4     Proizvodnja
akumulatora, primarnih stanica i primarnih baterija

                31.5     Proizvodnja
žarulja i električnih svjetilja­ka

                31.6     Proizvodnja
ostale električne opreme, d. n.

**32                    Proizvodnja
radiotelevizijskih i komunikacijskih aparata i opreme**

                32.1     Proizvodnja
elektroničkih cijevi i drugih elektroničkih komponenata

                32.2     Proizvodnja
televizijskih odašiljača i radioodašiljača te aparata za žičanu telefoniju i
telegrafiju

                32.3     Proizvodnja
televizijskih prijamnika, radioprijamnika, aparata za snimanje i reprodukciju
zvuka i slike te prateće opreme

**33                    Proizvodnja
medicinskih, preciznih i optičkih instrumenata te satova**

                33.1     Proizvodnja
medicinske i kirurške opreme te ortopedskih pomagala

                33.2     Proizvodnja
instrumenata i aparata za mjerenje, kontrolu, ispitivanje, za navigacijske i
druge namjene, osim kontrolne opreme za industrijske procese

                33.3     Proizvodnja
opreme za kontrolu industrijskih procesa

                33.4     Proizvodnja
optičkih instrumenata i fotografske opreme

                33.5     Proizvodnja
satova

**Potpodručje dm        proizvodnja prijevoznih sredstava**

**34                    Proizvodnja
motornih vozila, prikolica i poluprikolica**

                34.1     Proizvodnja
motornih vozila

                34.2     Proizvodnja
karoserija za motorna vozila; proizvodnja prikolica i poluprikolica

                34.3     Proizvodnja
dijelova i pribora za motorna vozila i njihove motore

    **35                    Proizvodnja
ostalih prijevoznih sredstava**

                35.1     Gradnja
i popravak brodova i čamaca

                35.2     Proizvodnja
i popravak željezničkih i drugih tračničkih vozila

                35.3     Proizvodnja
i popravak zrakoplova i svemirskih letjelica

                35.4     Proizvodnja
motocikla i bicikla

                35.5     Proizvodnja
ostalih vozila, d. n.

**Potpodručje dn ostala prerađivačka industrija, d. n.**

**36                    Proizvodnja
namještaja, ostala prera­đivačka industrija, d. n.**

                36.1     Proizvodnja
namještaja

                36.2     Proizvodnja
nakita i srodnih proizvoda

                36.3     Proizvodnja
glazbenih instrumenata

                36.4     Proizvodnja
sportske opreme

                36.5     Proizvodnja
igara i igračaka

                36.6     Raznovrsna
prerađivačka industrija, d. n.

**37                    Reciklaža**

                37.1     Reciklaža
metalnih ostataka i otpadaka

                37.2     Reciklaža
nemetalnih ostataka i otpadaka

**Područje e          opskrba
električnom energijom, plinom i vodom**

**40                    Opskrba
električnom energijom, plinom, parom i toplom vodom**

                40.1     Proizvodnja
i distribucija električne energije

                40.2     Proizvodnja
plina, distribucija plinovitih goriva distribucijskom mrežom

                40.3     Opskrba
parom i toplom vodom

**41                    Skupljanje,
pročišćavanje i distribucija vode**

41.0     Skupljanje,
pročišćavanje i distribucija vode

**Popis naziva i brojčanog označavanja skupina
djelatnosti NKD-a 2002. (JVD-a) za istraživanje SPS-ind** sadrži naziv i brojčanu
oznaku za svaku industrijsku skupinu NKD-a 2002. od 10.1 do 41.0 (»Narodne
novine«, br. 13/03.). Koristi se za određivanje i šifriranje vrste industrijske
djelatnosti kojom su se bavile statističke jedinice istraživanja IND-21/SPS u
izvještajnoj godini, tj. za jednoznačno utvrđivanje obilježja vrsta industrijskih
djelatnosti industrijskih JVD-a za koje izvještajna jedinica treba posebno
iskazati podatke u kombinaciji s lokalitetom tog JVD-a koji se određuje na
razini županija (vidi Dodatak 2.), a naziv i brojčana oznaka upisuju se u
zaglavlju tablice 1. obrasca IND-21/SPS.

Popis naziva i brojčanog označavanja skupina
djelatnosti NKD-a 2002. (JVD-a) izrađen je isključivo za prikupljanje, obradu i
objav­ljivanje (diseminaciju) podataka istraživanja SPS-ind te se stoga ne
primjenjuje u ostalim istraživanjima koja provodi Državni zavod za statistiku.

\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
1) U odnosu na Statističke standarde za
Strukturno-poslovno istraživanje industrije (NN, br. 78/03., od 14. svibnja
2003.), koji su se koristili za prikupljanje, obradu i publiciranje podataka za
izvještajne godine 2002. i 2003.

2) Uredba o strukturno-poslovnim statistikama
EU-a *(**S**tructural **B**usiness **S**tatistics **R**egulations
(EEC) No 58/97 and 2700/98)*. U cijelom tekstu koristi se izvorna kratica
SBS-*R*.

3) Priručnik o statističkim zahtjevima za 2004.
EU-a *(Statistical Requirement Compendium, 2004),* Eurostat, Luxembourg,
prosinac 2003.

4) SBS-*R* o tehničkom formatu EU-a za
transmisijupodataka u Eurostat (Uredba Komisije br. 2702/98.)

5) Zakon o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti
(»Narodne novine«, br. 98/94.), Odluka o Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti
(»Narodne novine«, br. 13/03.). U cijelom tekstu koristi se kratica NKD 2002.

6) NACE Rev. 1.1 (Uredba Vijeća Europske
ekonomske komisije (EEC) br. 3037/90, OJ L 293/90., Uredba Komisije (EK) o
izmjenama i dopunama br. 29/02). U cijelom tekstu koristi se kratica NACE Rev.
1.1.

7) Europski sustav računa *(**E**uropean **S**ystem
of **A**ccounts)* 1995 (Uredba Vijeća EU-a br. 2223/96), usklađen sa SNA
93 – Sustavom nacionalnih računa UN-a (ISBN 92-1-161352-3). U cijelom tekstu
koristi se kratica ESA 95.

8) Pravilnik o razvrstavanju poslovnih subjekata
prema NKD-u 2002. (»Narodne novine«, br. 52/03.)

9) Metodologija za primjenu NKD-a 2002. (»Narodne
novine«, br. 123/03.) sadrži statističke jedinice usklađene s Uredbom Vijeća
(EEC) br. 696/93.

10) Uredba EU-a o statističkim jedinicama za
promatranje i analizu proizvodnog sustava unutar Europske zajednice (*Council
Regulation (EEC) No. 696/93 on the statistical units for observation and
analysing within European Community*)

11) Pravilnik o razvrstavanju poslovnih subjekata
prema Nacionalnoj klasifikaciji djelatnosti – NKD 2002. (NN, br. 52/03.)

12) ISIC Rev. 3.1 –*International
Standard Industrial Classification* (Međunarodna standardna industrijska
klasifikacija svih gospodarskih djelatnosti), Ujedinjeni narodi
(ST/ESA/STAT/SER.M/4/Rev. 3), New York, 1990.

13) Vrste statističkih jedinica definirane su
Uredbom EU-a o jedinicama za promatranje i analizu proizvodnog sustava EU-a
(Uredba Vijeća (EEK) br. 696/93.). Integrirane su u cijelosti u Metodologiji za
statističku primjenu NKD-a 2002. (»Narodne novine«, br. 123/03.).

14) Statistička nomenklatura teritorijalnih
jedinica EU-a, izvorna kratica je NUTS *(Nomenclature of territorial units
within European Community*). Razina NUTS I označava razinu RH, razina NUTS
II razinu statističkih regija, a NUTS III razinu administrativnih regija –
županija.

15) Kriteriji za formiranje statističkih jedinica
po vrstama djelatnosti NKD-a 2002., vidi bilješke 9) i 10).

16) Izbor varijabli/agregata i njihove definicije
usklađene su s EU-ovim statističkim standardima ESA 95 i definicijama SBS-*R*
varijabli u cijelosti ili djelomično gdje god je to bilo moguće u odnosu na
cilj ovog istraživanja (račun proizvodnje).

17) Usklađeno s definicijom »*Intermediate
consumption*« iz ESA-e 95 (3.69). Za akronim ESA 95 vidi bilješku 7).

18) Usklađeno s definicijom »*Total purchase of
goods and services*« SBS-*R* varijable (13 11 0) u dijelu koji se
odnosi na definiciju »*Raw materials and consumables*«

19) Usklađeno s definicijom »*Turnover from
industrial activities*« SPS varijable (18 21 1) i dio definicije SPS
varijable (12 11 0) »*Turnover*«

20) Novo obilježje prema SBS-*R* varijabli »*Purchase
of goods and services purchased for resale on the same condition as received*«
(13 12 0)

20a) Usklađeno s definicijom SBS-*R* varijable
»*Turnover*« (12 11 0) u dijelu koji se odnosi na prvu grupu neposrednih
poreza pod »(*i) VAT and other* *deductible taxes* *(value added
type taxes)*«

21) Usklađeno s definicijom SBS-*R* varijable
»*Turnover*« (12 11 0) u dijelu koji se odnosi na drugu i treću grupu
neposrednih poreza pod »*(ii) i (iii)*«

22) Usklađeno s definicijom SBS-*R* varijable
»*Turnover*« (12 11 0) u dijelu koji se odnosi na drugu grupu neposrednih
poreza pod »*(ii) all other taxes and duties linked to the products*«

23) Usklađeno s definicijom SBS-*R* varijable
»*Turnover*« (12 11 0) u dijelu koji se odnosi na treću grupu posrednih
poreza pod »*(iii) other taxes and duties linked to production*«

24) Usklađeno s definicijom SBS-*R* varijable
»*Value added at basic prices*« (12 14 0) u dijelu koji se odnosi na »*Note:
operating subsidies*«

25) Usklađeno s definicijom SBS-*R* varijable
»*Value added at basic prices*« (12 14 0) u dijelu koji se odnosi na »*Note:
operating subsidies (i) subsidies on products*«

26) Usklađeno s definicijom SBS-*R* varijable
»*Value added at basic prices*« (12 14 0) u dijelu koji se odnosi na »*Note:
operating subsidies (ii) subsidies linked on production*«

27) U skladu s definicijom SBS-*R* varijable
»*Chaneing stocks of goods and service*« (13 21 0)

28) U skladu s definicijom SBS-*R* varijable
»*Personnel costs*« (13 31 0)

29) U skladu s definicijom SBS-*R* varijable
»*Wages and salaries*« (13 32 0)

30) U skladu s definicijom SBS-*R* dijela
varijable »*Employeržs social security costs*« (13 31 0)

31) U skladu s definicijama iz ESA-e 95
(11.11-11.16) i Eurostata (SBS-*R*)

32) U skladu s definicijom SBS-*R* varijable
»*Number of persons employed*« (16 11 0)

33) U skladu s definicijom SBS-*R* varijable
»*Number of employees*« (16 13 0)

34) U skladu s definicijom SBS-*R* varijable
»*Unpaid workers*« (16 11 0)

35) U skladu s tretiranjem isporuka i primitaka
između lokalnih JVD-a istog poduzeća *(inter-unit consumption)* iz ESA-e
95

Ostalo, NN 40/2005-794
Opći uvjeti korištenjaZaštita privatnosti[Pristup podatcima](/data_access_hr.aspx)[ELI](/about_eli_hr.aspx)

©2026. g. Narodne novine d.d.

, izrada [Novena d.o.o.](http://novena.hr/)