## Zakon o nuklearnoj sigurnosti

### NN 173/2003 (31.10.2003.), Zakon o nuklearnoj sigurnosti

# HRVATSKI SABOR

2499

Na teme­lju
članka 88. Ustava Republike Hrvatske, donosim

## ODLUKU

### O PROGLAŠENJU ZAKONA O NUKLEARNOJ SIGURNOSTI

Proglašavam
Zakon o nuklearnoj sigurnosti, koji je donio Hrvatski sabor na sjednici 15.
listopada 2003.

Broj:
01-081-03-3487/2
Zagreb, 21. listopada 2003.

Predsjednik
Republike Hrvatske
**Stjepan Mesić,** v. r.

## ZAKON

### O NUKLEARNOJ SIGURNOSTI

I. OpĆe odredbe

Članak 1.

Ovim se
Zakonom određuju mjere sigurnosti i zaštite pri uporabi nuklearnih materijala i
posebne opreme odnosno pri obav­ljanju nuklearnih djelatnosti te osniva Državni
zavod za nuklearnu sigurnost.

Definicije

Članak 2.

Pojedini izrazi u smislu ovoga Zakona imaju sljedeća
značenja:

*Fisija* je cijepanje teške atomske jezgre u dvije približno
jednake jezgre koje se poslije cijepanja gibaju velikom brzinom, uz emisiju
nekoliko brzih neutrona i gama zračenja.

*Fizički inventar* je zbroj svih izmjerenih ili
procijenjenih količina nuklearnog materijala u šaržama koji je na raspolaganju
u određenom vremenu unutar pojedine zone materijalne bilance.

*INES ljestvica* je kategorizacija nuklearnih
događaja, nezgoda i nesreća kako je odredila Međunarodna agencija za atomsku
energiju.

*Izvanredni događaj* je događaj u svezi s
nuklearnim djelatnostima, prouzročen okolnostima koje nisu pod nadzorom, a čije
posljedice mogu biti izlaganje povišenom ozračenju djelatnika koji obavljaju
nuklearnu djelatnost, stanovništva ili radioaktivno zagađenje okoliša.

*Izvorni materijal* uključuje:

a) uranij koji sadrži mješavinu izotopa koja se
pojavljuje u prirodi,

(b) uranij osiromašen u izotopu 235,

(c) torij,

(d) bilo koji od navedenih materijala u obliku
metala, legure, kemijskog spoja ili koncentrata,

(e) bilo koji drugi materijal koji sadrži jedan ili
više od navedenih elemenata u koncentraciji koju određuje tijelo državne uprave
nadležno za poslove nuklearne sigurnosti.

Izvorni materijal se ne odnosi na rude i rudne
ostatke.

*Kontrolirano područje* je područje na kojeg se
primjenjuju mjere sigurnosti i zaštite u vezi s nuklearnom djelatnošću.

*Korisnik nuklearnog materijala* je pravna osoba koja u
okviru svoje djelatnosti proizvodi, prerađuje, upotrebljava, posjeduje ili
skladišti nuklearni materijal, odnosno koja je nositelj dozvole za obavljanje
nuklearne djelatnosti.

*Korisnik posebne opreme* je pravna osoba koja u
okviru svoje djelatnosti proizvodi, prerađuje, upotrebljava, posjeduje ili
skladišti posebnu opremu, odnosno koja je nositelj dozvole za obavljanje
nuklearne djelatnosti.

*Nuklearna nesreća* je događaj ili niz događaja
nastalih kao posljedica izvanrednog događaja pri radu objekta u kojem se
obavlja nuklearna djelatnost, s velikom opasnošću širenja radioaktivnosti izvan
kontroliranog područja. Prema INES ljestvici, nuklearna nesreća može biti od 4.
do 7. stupnja.

*Nuklearna nezgoda* je događaj ili niz događaja
nastalih kao posljedica izvanrednog događaja pri radu objekta u kojem se obav­lja
nuklearna djelatnost, s malom opasnošću širenja radioaktivnosti izvan
kontroliranog područja. Prema INES ljestvici, nuklearna nezgoda može biti od 1.
do 3. stupnja.

*Nuklearne djelatnosti* su proizvodnja, prerada,
uporaba, skladištenje, odlaganje, prijevoz, uvoz, izvoz, posjedovanje i dru­ga­čije
rukovanje nuklearnim materijalom ili posebnom opremom.

*Nuklearni gorivni ciklus* podrazumijeva sve
djelatnosti u proizvodnji nuklearne energije uključujući: nalaženje sirovina i
proizvodnju nuklearnog goriva, uporabu nuklearnog goriva u nuklearnom reaktoru,
prestanak rada i razgradnju nuklearnog reaktora, zbrinjavanje radioaktivnog
otpada porijeklom iz nuklearnih objekata te sva istraživanja u svezi s tim
djelatnostima.

*Nuklearni materijal* je izvorni materijal ili
posebni fisibilni materijal koji je obuhvaćen sustavom kontrole i mjerama
zaštite.

*Obogaćeni uranij* je uranij obogaćen izotopom
235 ili 233 znači uranij koji sadrži izotop 235 ili 233 ili oba u takvoj
količini da je omjer zbroja tih izotopa prema izotopu 238 veći od omjera
izotopa 235 prema izotopu 238 koji se pojavljuje u prirodi.

*Obogaćenje* je odnos zajedničke težine uranija-233 i
uranija-235 prema težini ukupnog uranija o kojem je riječ.

*Odlaganje* je trajno pohranjivanje radioaktivnog otpada
porijeklom iz nuklearnog gorivnog ciklusa u odlagalištu, bez namjere povrata.

*Odlagalište* je objekt prikladan za odlaganje
radioaktivnog otpada porijeklom iz nuklearnoga gorivnog ciklusa.

*Osiromašeni uranij* je uranij koji sadrži manje
izotopa uranija-235 nego prirodni uranij, tj. manje od 0,72%.

*Podaci o šarži* su ukupna masa svakog
elementa nuklearnog materijala, a za plutonij i uranij i izotopni sastav.

*Posebna oprema* je oprema i nenuklearni
materijal koji se koriste za nuklearne djelatnosti u mirnodopske svrhe, a mogu
se iskorisititi i za proizvodnju nuklearnog oružja. To je tzv. roba dvostruke
namjene, a popisana je u Dodatku II Dodatnog protokola uz Sporazum o primjeni
garancija između Republike Hrvat­ske i Međunarodne agencije za atomsku energiju
u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja (»Narodne novine – Međunarodni
ugovori«, br. 7/00.).

*Posebni fisibilni materijal* je materijal kod kojeg se može
izazvati fisija a uključuje:

(a) plutonij-239,

(b) uranij-233,

(c) uranij obogaćen izotopom 235 ili 233,

(d) bilo koji materijal koji sadrži jedan ili više od
navedenih,

(e) drugi fisibilni materijali koje određuje tijelo
državne uprave nadležno za poslove nuklearne sigurnosti.

*Skladištenje* je čuvanje nuklearnog materijala i drugih
materijala porijeklom iz nuklearnog gorivnog ciklusa u objektu koji osigurava
njegovu sigurnost i zaštitu, s mogućnošću njegovog povrata.

*Skladište* je objekt prikladan za skladištenje
nuklearnog materijala i drugih materijala porijeklom iz nuklearnoga gorivnog
ciklusa.

*Šarža* je dio nuklearnog materijala koji se uzima kao
jedinica za evidenciju na ključnoj točki mjerenja i za koji se sastav i
količina definiraju jednim jedinim skupom specifikacija ili mjerenja.

*Zona materijalne bilance* je prostor unutar ili izvan
objekta u kojem se obavlja nuklearna djelatnost, u kojem je u određeno vrijeme
(kad je to potrebno) moguće obaviti fizičku inventuru nuklearnog materijala i u
svako vrijeme odrediti količinu tog materijala unesenog u zonu, odnosno
iznesenog iz zone.

II. Nuklearna sigurnost

Članak
3.

Korisnik
nuklearnog materijala ili posebne opreme mora prvenstveno provoditi mjere
sigurnosti i zaštite pri obavljanju nuklearne djelatnosti. U tu svrhu, korisnik
nuklearnog materijala ili posebne opreme treba osigurati odgovarajuća financijska
sredstva, te dovoljan broj kvalificiranog osoblja.

Korisnik nuklearnog materijala ili posebne opreme
snosi isključivu odgovornost za sigurnost i zaštitu pri obavljanju nuklearne
djelatnosti.

Obavljanje nuklearne djelatnosti

Članak 4.

Pravna osoba koja namjerava obavljati bilo koju
nuklearnu djelatnost, mora svoju namjeru najaviti i podnijeti zahtjev za
izdavanje dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti.

Pravna osoba iz prethodnog stavka ovoga članka svoju
namjeru obavljanja nuklearne djelatnosti mora najaviti tijelu državne uprave
nadležnom za poslove nuklearne sigurnosti u roku određenom pravilnikom prije
podnošenja zahtjeva za izdavanje dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti.

Zahtjev za izdavanje dozvole za obavljanje nuklearne
djelatnosti pravna osoba podnosi tijelu državne uprave nadležnom za poslove
nuklearne sigurnosti, osim zahtjeva za izdavanje odobrenja za prijevoz
nuklearnog materijala i zahtjeva za izdavanje dozvole za uvoz ili izvoz
nuklearnog materijala ili posebne opreme.

Zahtjev za izdavanje odobrenja za prijevoz nuklearnog
materijala podnosi se tijelu državne uprave nadležnom za prijevoz radioaktivnog
materijala, a tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne sigurnosti
daje suglasnost u postupku izdavanja odobrenja.

Članak 5.

Pravna osoba može obavljati nuklearnu djelatnost samo
ukoliko je, na temelju zahtjeva za izdavanje dozvole za obavljanje nuklearne
djelatnosti, tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne sigurnosti
donijelo rješenje o izdavanju dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti.

Rješenje tijela državne uprave nadležnog za poslove
nuklearne sigurnosti iz prethodnog stavka ovoga članka je konačno i protiv
njega se može pokrenuti upravni spor.

Članak 6.

Korisnik nuklearnog materijala ili posebne opreme
svoju namjeru uvoza ili izvoza nuklearnog materijala ili posebne opreme
najavljuje tijelu državne uprave nadležnom za poslove nuklearne sigurnosti
najkasnije u roku od 30 dana prije namjeravanog uvoza ili izvoza nuklearnog
materijala ili posebne opreme.

Zahtjev za izdavanje dozvole za uvoz ili izvoz
nuklearnog materijala ili posebne opreme pravna osoba podnosi tijelu državne
uprave nadležnom za trgovinu, a tijelo državne uprave nadležno za poslove
nuklearne sigurnosti daje suglasnost u postupku izdavanja dozvole.

Članak 7.

Popis nuklearnih materijala, nuklearnih djelatnosti i
posebne opreme, postupak najave namjere i podnošenja zahtjeva za izdavanje
dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti, te oblik i sadržaj obrazaca
propisuje se pravilnikom.

Uvjeti nuklearne sigurnosti i zaŠtite

Članak 8.

U postupku određivanja smještaja, projektiranja,
gradnje, uporabe i razgradnje objekta u kojem će se obavljati nuklearna
djelatnost moraju biti ispunjeni uvjeti nuklearne sigurnosti i zaštite koji su
određeni ovim Zakonom, konvencijama i drugim međunarodnim ugovorima koje je
potvrdila Republika Hrvatska, kao i međunarodnim preporukama i normama u
području nuklearne sigurnosti.

Uvjete nuklearne sigurnosti i zaštite za smještaj,
projektiranje, gradnju, uporabu i razgradnju objekta u kojem se obavlja
nuklearna djelatnost propisuje se pravilnikom uz prethodno pribav­ljenu
suglasnost ministra nadležnog za poslove prostornog uređenja i graditeljstva i
ministra nadležnog za poslove zdravstva.

Članak 9.

Tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne
sigurnosti u postupku izdavanja lokacijske dozvole, građevne dozvole i dozvole
za uklanjanje objekta u kojem se obavlja nuklearna djelatnost utvrđuje posebne
uvjete nuklearne sigurnosti i zaštite.

Građevna dozvola za gradnju objekta u kojem se
obavlja nuklearna djelatnost, odnosno dozvola za uklanjanje tog objekta, ne može
se izdati bez potvrde tijela državne uprave nadležnog za poslove nuklearne
sigurnosti o usklađenosti glavnog projekta, odnosno idejnog projekta s posebnim
uvjetima iz stavka 1. ovoga članka i s propisima iz članka 8. ovoga Zakona.

Osiguranje
kvalitete

Članak
10.

Pri
određivanju smještaja, projektiranju, gradnji, uporabi te razgradnji objekta u
kojem će se obavljati nuklearna djelatnost, poslovi od utjecaja na nuklearnu
sigurnost moraju se obavljati uz primjenu zahtjeva osiguranja kvalitete (QA).

Zahtjevi
iz prethodnoga stavka određeni su međunarodnim preporukama i normama u području
osiguranja kvalitete u nuklearnim djelatnostima.

PraĆenje
radioaktivnosti u okolini objekta u kojem se obavlja nuklearna djelatnost

Članak 11.

Korisnik nuklearnog materijala obvezan je provoditi
odgovarajuće ispitivanje sadržaja radioaktivnih tvari u okolini objekta u kojem
se obavlja nuklearna djelatnost, u vremenskim razmacima i na način sukladan
domaćim propisima i međunarodnim preporukama i normama u području nuklearne
sigurnosti.

Program ispitivanja iz prethodnoga stavka odobrava
tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne sigurnosti.

Kvalifikacije
osoblja u objektu u kojem se obavlja nuklearna djelatnost

Članak
12.

Na
poslovima upravljanja proizvodnim procesom, te na poslovima nadzora nad tim
procesom u objektu u kojem se obavlja nuklearna djelatnost, mogu se zaposliti
djelatnici koji ispunjavaju i posebne uvjete glede stručne spreme i dodatne
izobrazbe određene domaćim propisima i međunarodnim preporukama i normama u
području nuklearne sigurnosti.

VoĐenje
evidencija

Članak
13.

Korisnik
nuklearnog materijala mora voditi evidenciju o cjelokupnom nuklearnom
materijalu.

Članak
14.

Obveza
vođenja evidencije o nuklearnom materijalu počinje u trenutku preuzimanja
nuklearnog materijala, a prestaje kada je nuklearni materijal:

–
potrošen,

–
razrijeđen toliko da više nije upotrebljiv ni za kakvu nuklearnu djelatnost,

–
promijenio korisnika (ustupljen drugom korisniku, prodan, izvezen itd.).

Članak
15.

Evidencija
nuklearnog materijala vodi se posebno za svaku zonu materijalne bilance i šaržu
nuklearnog materijala.

Zonu
materijalne bilance utvrđuje tijelo državne uprave nadležno za poslove
nuklearne sigurnosti.

Korisnik
nuklearnog materijala ne smije unijeti nuklearni materijal u objekt prije nego
što je tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne sigurnosti utvrdilo
zonu materijalne bilance za taj objekt.

Članak
16.

Korisnik
nuklearnog materijala za svaku zonu materijalne bilance mora dostavljati tijelu
državne uprave nadležnom za poslove nuklearne sigurnosti izvještaj iz
evidencije o nuklearnom materijalu u rokovima propisanim pravilnikom.

Izvještaj o fizičkom inventaru, koji sadrži svaku šaržu
posebno i utvrđuje identifikaciju materijala i podatke o šarži, treba
priključiti izvještaju o materijalnoj bilanci.

Članak 17.

Tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne
sigurnosti vodi registar nuklearnih djelatnosti, registar nuklearnog materijala
i registar posebne opreme u Republici Hrvatskoj.

Način
vođenja evidencije o nuklearnom materijalu, način na koji korisnik nuklearnog
materijala obavještava tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne
sigurnosti, te način na koji tijelo državne uprave nadležno za poslove
nuklearne sigurnosti vodi registar nuklearnih djelatnosti, registar nuklearnog
materijala i registar posebne opreme, propisuje se pravilnikom.

Djelovanje
u sluČaju nuklearne nezgode ili nesreĆe

Članak
18.

Korisnik
nuklearnog materijala u objektu u kojem se obavlja nuklearna djelatnost obvezan
je izraditi plan i program mjera za slučaj nuklearne nezgode ili nuklearne
nesreće koji mora odobriti tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne
sigurnosti.

Plan i
program iz stavka 1. ovoga članka sadrži i obvezu provjere učinkovitosti
pojedinih dijelova (cjelina) u određenim rokovima.

TehniČki
potporni centar

Članak
19.

Za
pripremu i provođenje potrebnih stručnih i tehničkih aktivnosti nacionalnog
programa pripravnosti i djelovanja na području Republike Hrvatske u slučaju
opasnosti od nuklearne nesreće iz nuklearnih elektrana, osobito u susjednim
zemljama, djeluje Tehnički potporni centar.

Tehnički
potporni centar u slučaju nuklearne nesreće djeluje u cilju pružanja stručne
pomoći ustrojstvu za krizna stanja u Republici Hrvatskoj, a osobito tijelu državne
uprave koje provodi poslove vodeće organizacije u kriznim stanjima.

Članak
20.

Zadaci
i obveze Tehničkog potpornog centra uključuju naročito: prikupljanje podataka i
informacija o nuklearnoj nesreći, suradnju s odgovarajućim centrima drugih
zemalja, analizu i procjenu potencijalnih posljedica nuklearne nesreće i
pripremu temeljnih stručnih podloga za donošenje odluka o poduzimanju mjera
zaštite i spašavanja stanovništva.

Članak
21.

Tehnički
potporni centar djeluje kao organizacijska jedinica tijela državne uprave nadležnog
za poslove nuklearne sigurnosti.

Osim
djelatnika tijela državne uprave nadležnog za nuklearnu sigurnost, u Tehnički
potporni centar imenuju se i stručnjaci drugih tijela državne uprave ili
stručnih organizacija uz suglasnost čelnika tih tijela ili organizacija.

III. DrŽavni zavod za nuklearnu sigurnost

Članak
22.

Ovim se
Zakonom osniva Državni zavod za nuklearnu sigurnost kao tijelo državne uprave
nadležno za poslove nuklearne sigurnosti.

Za
svrhu provedbe mjera nuklearne sigurnosti i zaštite Državni zavod za nuklearnu
sigurnost:

1.
izdaje dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti u svezi s nuklearnim
materijalom ili posebnom opremom,

2.
provodi nezavisne analize sigurnosti i izdaje rješenja odnosno potvrde za
smještaj, projektiranje, gradnju, uporabu te razgradnju objekta u kojem će se
obavljati nuklearna djelatnost,

3. vodi
očevidnike o dozvolama, suglasnostima, rješenjima i potvrdama, koje izdaje u
okviru svojih ovlasti,

4.
obavlja upravni nadzor nad provedbom odredbi ovoga Zakona i propisa donesenih
na temelju ovoga Zakona,

5. obavlja inspekcijski nadzor nad provedbom odredbi
ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga Zakona,

6. osigurava stručnu pomoć za provođenje državnog
plana i programa postupaka u slučaju nuklearne nesreće, putem djelovanja
Tehničkog potpornog centra,

7. osigurava stručnu pomoć u poslovima suzbijanja
nedozvoljenog prometa nuklearnog materijala tijelima državne uprave nadležnim
za te poslove,

8.
prati stanje sigurnosti nuklearnih elektrana u regiji i provodi procjenu
opasnosti od mogućih nuklearnih nesreća u njima, a osobito za Nuklearnu
elektranu Krško u Sloveniji i Nuklearnu elektranu Paks u Mađarskoj,

9.
provodi obveze koje je Republika Hrvatska preuzela prema međunarodnim
konvencijama i bilateralnim sporazumima, a odnose se na nuklearnu sigurnost i
primjenu mjera zaštite u svrhu neširenja nuklearnog oružja,

10.
surađuje s međunarodnim i domaćim organizacijama i društvima s područja
nuklearne sigurnosti, te imenuje svoje stručne predstavnike koji sudjeluju u
radu tih organizacija i društava ili prate njihov rad,

11.
koordinira poslove tehničke suradnje s Međunarodnom agencijom za atomsku
energiju za sve sudionike iz Republike Hrvatske,

12.  potiče i podupire razvojno-istraživački rad
u skladu sa zahtjevima i potrebama razvoja nuklearne sigurnosti u Republici
Hrvatskoj,

13.
izdaje upute za provođenje međunarodnih preporuka i normi u području nuklearne
sigurnosti i zaštite,

14.
obavlja i druge poslove iz svoje nadležnosti na temelju ovoga Zakona, propisa
donesenih na temelju ovoga Zakona i drugih propisa.

Članak
23.

Čelnik
Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost je ravnatelj.

Ravnatelja
imenuje Vlada Republike Hrvatske.

StruČne
organizacije

Članak
24.

Određene
poslove iz područja nuklearne sigurnosti mogu obavljati stručne organizacije
koje ispunjavaju posebne uvjete za pojedine djelatnosti, temeljene na
međunarodnim preporukama i normama u području nuklearne sigurnosti.

Posebne
uvjete za pojedine poslove iz prethodnoga stavka određuje ravnatelj Državnog
zavoda za nuklearnu sigurnost.

VijeĆe
za nuklearnu sigurnost

Članak
25.

Radi
davanja ocjene o stanju nuklearne sigurnosti u Republici Hrvatskoj osniva se
Vijeće za nuklearnu sigurnost (dalje u tekstu: Vijeće) kao savjetodavno tijelo
Hrvatskoga sabora.

Vijeće
obavlja sljedeće poslove:

1. daje mišljenje na prijedloge podzakonskih akata
koji se donose na temelju odredaba ovoga Zakona, te druge podzakonske akte,
potrebne za njegovu provedbu,

2. daje prijedloge i mišljenja Hrvatskom saboru o:

– strategiji razvoja nuklearne sigurnosti,

– organizaciji nuklearne sigurnosti u Republici
Hrvatskoj,

– međunarodnoj suradnji na području nuklearne
sigurnosti, a posebno o pristupanju i provedbi međunarodnih ugovora iz tog
područja,

– drugim aspektima nuklearne sigurnosti u Republici
Hrvat­skoj,

3. podnosi godišnje izvješće Hrvatskom saboru o
stanju nuklearne sigurnosti u Republici Hrvatskoj.

Vijeće ima pet članova, od kojih je jedan predsjednik
Vijeća.

Predsjednika i ostale članove Vijeća imenuje i
razrješava dužnosti Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske.
Članovi Vijeća biraju se iz redova stručnjaka s područja nuklearne sigurnosti.

Zamjenika predsjednika, na prijedlog predsjednika
Vijeća, bira Vijeće većinom glasova.

Način
rada Vijeća uređuje se poslovnikom.

Stručni
i tehnički poslovi za Vijeće obavljaju se u Državnom zavodu za nuklearnu sigurnost.

IV. Financijska sredstva

Financiranje
od strane pravne osobe

Članak
26.

Financijska
sredstva za provođenje mjera sigurnosti i zaštite pri obavljanju nuklearne
djelatnosti osiguravaju pravne osobe koje su prema ovom Zakonu obvezne
provoditi ove mjere.

Ravnatelj
Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost propisuje visinu i način plaćanja
troškova izdavanja dozvola i suglasnosti koje izdaje Državni zavod za nuklearnu
sigurnost, u koje će biti uračunati i troškovi eventualno potrebnih dodatnih
nezavisnih analiza sigurnosti.

Troškove
iz stavka 2. ovoga članka snose podnositelji zahtjeva.

V. Nadzor

Članak
27.

Upravni
nadzor nad provedbom odredbi ovoga Zakona i propisa donesenih na temelju ovoga
Zakona obavlja Državni zavod za nuklearnu sigurnost.

Članak
28.

Inspekcijski
nadzor na temelju ovoga Zakona provode inspektori Državnog zavoda za nuklearnu
sigurnost (u daljnjem tekstu: inspektori za nuklearnu sigurnost).

Poslove
inspektora za nuklearnu sigurnost mogu obavljati samo osobe koje imaju 7.
stupanj naobrazbe tehničkog ili prirodnog usmjerenja.

Inspektore
za nuklearnu sigurnost imenuje ravnatelj Državnog zavoda za nuklearnu
sigurnost.

Ako
tijekom inspekcijskog nadzora utvrdi da je povrijeđen ovaj Zakon ili drugi
propis donesen na temelju ovoga Zakona, inspektor za nuklearnu sigurnost će
rješenjem:

1.
privremeno ili trajno zabraniti obavljanje nuklearne djelatnosti u svezi s
nuklearnim materijalom ili posebnom opremom,

2.
zabraniti rad djelatnicima koji ne ispunjavaju uvjete za rad s nuklearnim
materijalom,

3.
zabraniti postupanje s nuklearnim materijalom ili posebnom opremom, ako ono
nije u skladu s propisima.

Rješenjem iz stavka 4. ovoga članka inspektor za
nuklearnu sigurnost će u slučajevima iz točke 1. i 3. odrediti i način daljnjeg
postupanja i raspolaganja s nuklearnim materijalom ili posebnom opremom na
trošak nositelja dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti.

Rješenje inspektora za nuklearnu sigurnost iz stavka
4. ovoga članka je konačno i protiv njega se može pokrenuti upravni spor.

Nadzor
vezano uz radiološku sigurnost, posude pod tlakom i protupožarnu zaštitu u
objektima u kojima se obavlja nuklearna djelatnost, inspektori za nuklearnu
sigurnost provode u suradnji s tijelima državne uprave nadležnim za te poslove.

VI. Kaznene odredbe

Članak
29.

Novčanom
kaznom u iznosu od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj:

– pravna osoba koja ne najavi namjeru obavljanja
nuklearne djelatnosti (članak 4. stavak 1.),

– korisnik nuklearnog materijala ili posebne opreme
koji ne vodi evidenciju o cjelokupnom nuklearnom materijalu (članak 13.),

– korisnik nuklearnog materijala ili posebne opreme
koji ne dostavlja tijelu državne uprave nadležnom za poslove nuklearne
sigurnosti izvještaj iz evidencije o nuklearnom materijalu za svaku zonu
materijalne bilance (članak 16. stavak 1.).

Novčanom kaznom u iznosu od 1.000,00 do 5.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba pravne
osobe odnosno korisnika nuklearnog materijala ili posebne opreme.

Članak 30.

Novčanom kaznom u iznosu od 30.000,00 do 70.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj korisnik nuklearnog materijala u objektu u kojem
se obavlja nuklearna djelatnost koji:

– ne provodi odgovarajuće ispitivanje sadržaja
radioaktivnih tvari u okolini tog objekta, u vremenskim razmacima i na način
sukladan domaćim propisima i međunarodnim preporukama i normama u području
nuklearne sigurnosti (članak 11. stavak 1.),

– na poslovima upravljanja proizvodnim procesom, te
na poslovima nadzora nad tim procesom u objektu u kojem se obav­lja nuklearna
djelatnost, ima zaposlene djelatnike koji ne ispunjavaju posebne uvjete glede
stručne spreme i dodatne izobrazbe odre­đene domaćim propisima i međunarodnim
preporukama i normama u području nuklearne sigurnosti (članak 12.),

– je unio nuklearni materijal u objekt prije nego što
je tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne sigurnosti utvrdilo zonu
materijalne bilance za taj objekt (članak 15. stavak 3.),

– nije izradio plan i program mjera za slučaj
nuklearne nezgode ili nuklearne nesreće kojeg mora odobriti tijelo državne
uprave nadležno za poslove nuklearne sigurnosti (članak 18. stavak 1.).

Novčanom kaznom u iznosu od 3.000,00 do 7.000,00 kuna
kaznit će se za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba korisnika
nuklearnog materijala u objektu u kojem se obav­lja nuklearna djelatnost.

Članak 31.

Novčanom kaznom u iznosu od 50.000,00 do 100.000,00
kuna kaznit će se za prekršaj:

– korisnik nuklearnog materijala ili posebne opreme
koji ne provodi mjere sigurnosti i zaštite pri obavljanju nuklearne djelatnosti
(članak 3.),

– pravna osoba koja obavlja nuklearnu djelatnost,
iako tijelo državne uprave nadležno za poslove nuklearne sigurnosti nije
donijelo rješenje o izdavanju dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti
(članak 5.).

Novčanom kaznom u iznosu od 5.000,00 do 10.000,00
kuna kaznit će se za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka i odgovorna osoba
korisnika nuklearnog materijala ili posebne opreme, odnosno pravne osobe.

VII. Prijelazne i zavrŠne odredbe

Članak
32.

Do
početka rada Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost poslove koji se odnose na
nuklearnu sigurnost i suradnju s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju
obavljat će Ministarstvo gospodarstva.

S početkom rada Državni zavod za nuklearnu sigurnost
preuzima poslove Ministarstva gospodarstva koji se odnose na nuklearnu
sigurnost i suradnju s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju.

Razmjerno preuzetim poslovima, Državni zavod za
nuklearnu sigurnost preuzima i opremu, pismohranu i drugu dokumentaciju,
sredstva za rad, financijska sredstva te prava i obveze Ministarstva
gospodarstva, u roku od 60 dana od početka rada Državnog zavoda za nuklearnu
sigurnost.

Članak 33.

Državni zavod za nuklearnu sigurnost preuzima državne
službenike i namještenike Ministarstva gospodarstva sukladno preuzetim
poslovima.

Državni službenici i namještenici do donošenja
rješenja o rasporedu na temelju Pravilnika o unutarnjem redu Državnog zavoda za
nuklearnu sigurnost, zadržavaju sva prava i obveze iz državne službe prema
dosadašnjim rješenjima.

Članak 34.

Ministarstvo gospodarstva obavit će pripreme za
početak rada Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost u roku od godinu dana od
stupanja na snagu ovoga Zakona.

Državni zavod za nuklearnu sigurnost započet će s
radom najkasnije do 1. siječnja 2005. godine.

Članak 35.

Propise iz članka 4., 7., 8., 16. i 17. te posebne
uvjete iz članka 24. donijet će ravnatelj Državnog zavoda za nuklearnu
sigurnost u roku od godinu dana od početka rada Državnog zavoda za nuklearnu
sigurnost.

Do stupanja na snagu propisa iz stavka 1. ovoga
članka, primjenjuju se pravilnici donijeti na temelju zakona iz članka 36.
ovoga Zakona.

Članak 36.

Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti
Zakon o mjerama za zaštitu od ionizirajućih zračenja i za sigurnost pri
upotrebi nuklearnih objekata i postrojenja (»Narodne novine«, br. 18/81.) i
Zakon o zaštiti od ionizirajućih zračenja i o posebnim mjerama sigurnosti pri
upotrebi nuklearne energije (»Narodne novine«, br. 53/91.).

Stupanje
na snagu

Članak 37.

Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave
u »Narodnim novinama«.

Klasa: 542-01/03-01/02

Zagreb, 15. listopada 2003.

HRVATSKI SABOR

Predsjednik
Hrvatskoga sabora
**Zlatko Tomčić,** v. r.

Zakon, NN 173/2003-2499