## Uredba o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug Republike Hrvatske

### NN 58/1993 (18.6.1993.), Uredba o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug Republike Hrvatske

# VLADA REPUBLIKE HRVATSKE

Na temelju članka 1. stavka 1. Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske
da donosi uredbe kojima se uređuju pojedina pitanja iz djelokruga Sabora
Republike Hrvatske ("Narodne novine", broj 74/92), Vlada Republike
Hrvatske je na sjednici održanoj 17. lipnja 1993. godine donijela

## UREDBU

### o pretvaranju deviznih depozita građana u javni dug Republike Hrvatske

I . OSNOVNE ODREDBE

Članak 1.

Ovom Uredbom se uređuju uvjeti i način pretvaranja deviznih depozita
građana kod banaka koje posluju na teritoriju Republike Hrvatske na dan
27. travnja 1991. godine u javni dug Republike Hrvatske te uvjeti i način
korištenja tih deviznih depozita. Pod deviznim depozitima građana u smislu
ove Uredbe razumijevaju se:

- devizni depoziti banaka sa sjedištem na teritoriju Republike Hrvatske
(u daljnjem tekstu: banke u Hrvatskoj) deponirani kod bivše Narodne banke
Jugoslavije po osnovi devizne štednje građana i

- depoziti na deviznoj štednji i deviznim računima građana kod banaka
u Hrvatskoj koje su građani na te banke prenijeli u skladu s odredbama
članka 15. i članka 16. Uredbe o pretvaranju deviznih depozita građana
kod banaka u javni dug Republike Hrvatske ("Narodne novine",
broj 71/91, 3/92, 12/92 - u daljnjem tekstu Uredba).

Članak 2.

Stanje deviznih depozita banaka u Hrvatskoj deponiranih kod bivše Narodne
banke Jugoslavije po osnovi devizne štednje građana, te stanje deviznih
depozita prenesenih na banke u Hrvatskoj po odredbama članka 15. i 16.
Uredbe uvećano za pripadajuće kamate za 1991. godinu prema valutnoj strukturi
u kojoj je izvršeno deponiranje, pretvara se u javni dug Republike Hrvatske
u smislu ove Uredbe, koji se iskazuje u DEM prema međuvalutarnim odnosima
na dan 31. prosinca 1991. godine.

II. DEVIZNI DEPOZITI KOD BIVŠE NARODNE BANKE JUGOSLAVIJE

Članak 3.

Potraživanja banaka u Republici Hrvatskoj prema bivšoj Narodnoj banci
Jugoslavije s osnova deponirane devizne štednje građana prenose se na Republiku
Hrvatsku. Ugovor o ustupanju potraživanja prema odredbi stavka 1. ovoga
članka zaključuje Ministarstvo financija i obavještava Narodnu banku Hrvatsku.

Članak 4.

Javni dug iz članka 2. ove Uredbe postaje potraživanje banaka u Hrvatskoj
od Republike Hrvatske, koji se iskazuje u DEM. Potraživanja iz stavka 1.
ovoga članka Republika Hrvatska iskazuje kao svoju obvezu prema bankama
u Republici Hrvatskoj.

Članak 5.

Republika Hrvatska osigurava u državnom proračunu dinarska sredstva
za isplatu obveza iz članka 4. ove Uredbe i to u 20 polugodišnjih rata,
od kojih prva dospijeva 30. lipnja 1995. godine i kamate u visini od 5%
godišnje. Kamate se obračunavaju dva puta godišnje i to 30. lipnja i 31.
prosinca svake godine, počevši od 1. siječnja 1992 godine. Kamate obračunate
do 30 lipnja isplaćuju se od 1. srpnja, a kamate obračunate do 31. prosinca
isplaćuju se prvog radnoga dana iduće godine. Za kamatu koja dospijeva
za isplatu 1. srpnja 1993. godine Republika Hrvatska izdat će bankama obveznice
ili potvrde o knjižnim potraživanjima koje glase na DEM ili nose kamatu
od 5% godišnje, a amortiziraju se u 6 polugodišnjih rata od kojih prva
dospijeva 1. srpnja 1994. godine. Obveznice iz stavka 4. ovoga članka Republika
Hrvatska može u cijelosti ili djelomično, prijevremeno, iskupiti od pojedinih
banaka prema kriterijima koje propiše Ministarstvo financija.

Članak 6.

Sredstva osigurana po odredbi članka 5. ove Uredbe Republika Hrvatska
isplaćuje bankama temeljem obračuna kojeg dostavlja svaka banka uz naznaku
primijenjenoga tečaja isplate. Rok za kontrolu obračuna i plaćanje kamate
iznosi najviše 8 dana od dana primanja obračuna.

Članak 7.

Devizna štednja po viđenju i oročena devizna štednja građana te stanje
na deviznim računima građana na dan 27. travnja 1991. godine uvećani za
pripadajuće kamate za 1991. godinu, a prenešeni ugovorima sukladno članku
3. stavku 2. ove Uredbe, pretvaraju se u oročeni depozit koji će se isplaćivati
u 20 polugodišnjih rata od kojih prva dospijeva 30. lipnja 1995. godine.
Ako je ukupno stanje na računu u svim valutama manje od 100 DEM bez pripisane
kamate za 1991 godinu, devizna štednja i stanje na deviznim računima građana
ne pretvaraju se u oročeni depozit prema stavku 1. ovoga članka, a građaninu
će se na njegov zahtjev isplatiti protuvrijednost u domaćoj valuti po tečaju
na dan isplate. Kamata na depozit iz stavka 1. ovoga članka u iznosu od
5% obračunava se dva puta godišnje i to 30. lipnja i 31. prosinca svake
godine počev od 1. siječnja 1992. godine. Kamata iz stavka 3. ovoga članka
isplaćuje se u domaćoj valuti ili devizi po izboru građanina. Ako se kamata
isplaćuje u domaćoj valuti prva isplata dospijeva 1. srpnja 1992. godine,
a ako se kamata isplaćuje u devizi prva isplata dospijeva 1. srpnja 1995.
godine. Ako je kamata na depozit iz stavka 3. ovoga članka ugovorena po
stopi višoj od 5%, razliku od ugovorene kamatne stope, dužna je osigurati
banka u skladu s ugovorom. Iznimno od odredbe iz stavka 4. ovoga članka
kamatu obračunatu za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 1993. godine,
a dospijeva za isplatu 1. srpnja 1993. godine, banka može isplatiti i u
devizama odobrenjem na devizni račun vlasnika štednog uloga.

Članak 8.

Za isplatu devizne štednje prema članku 7. ove Uredbe jamči Republika
Hrvatska.

Članak 9.

Danom stupanja na snagu ove Uredbe građanin može zatražiti da mu se
u zamjenu za devizni depozit iz članka 7. ove Uredbe predaju obveznice
koje izdaje Republika Hrvatska. Obveznica iz stavka 1. ovoga članka postoji
u dva oblika i to: kao tiskana obveznica na donosioca i kao knjižno potraživanje.
Poslove knjigovodstva, prometa te isplate obveznica iz stavka 2. ovoga
članka obavljat će banka temeljem zaključenog ugovora s Ministarstvom financija.
Po zahtjevu građanina, banka iz stavka 3. ovoga članka predat će građaninu
obveznice Republike Hrvatske ili potvrdu o knjižnom potraživanju. Banka
može po nalogu građana obavljati sva plaćanja na teret knjižnoga potraživanja
kao i prodaju obveznica na tržištu.

Članak 10.

Obveznice iz članka 9. ove Uredbe amortiziraju se u 20 polugodišnjih
rata od kojih prva dospijeva 30. lipnja 1895. godine. Obveznica je prenosiva
i glasi na DEM, s tim da se isplaćuje u domaćoj valuti po tečaju na dan
isplate. Obveznica će glasiti na 100, 500 i 1000 DEM. Saldo do punog iznosa
od najmanje nominalne vrijednosti obveznice od 100 DEM koji preostane nakon
što je iznos devizne štednje ili deviznoga depozita pretvoren u obveznice
isplaćuje se u dinarskoj protuvrijednosti na dan pretvaranja štednje, odnosno
depozita i obveznice. Kamatna stopa na obveznice iznosi 5% godišnje, a
obračunava se 30. lipnja i 31. prosinca svake godine, a obračunata kamata
isplaćuje se u domaćoj valuti po tečaju na dan isplate. Obračun kamata
počinje od 1. siječnja 1992. godine, a isplata od 1. srpnja 1992. godine.
Ako građanin ne zatraži zamjenu deviznog depozita u obveznice ili knjižno
potraživanje, smatra se da je svoj devizni depozit zadržao kao oročeni
depozit u smislu članka 7. ove Uredbe.

Članak 11.

Promet obveznicama izdanih sukladno ovoj Uredbi slobodan je i na promet
se ne plaća porez. Obveznice koje je primio prema ovoj Uredbi, građanin
može koristiti u skladu s odredbama ove Uredbe i Zakona o vrijednosnim
papirima.

Članak 12.

Za iznos deviznih depozita koji su građani zamijenili za obveznice iz
članka 9. ustupljenih Republici Hrvatskoj banka će umanjiti svoje obveze
prema građaninu te svoja potraživanja prema Republici Hrvatskoj iz članka
4. ove Uredbe.

Članak 13.

Obveznicama iz članka 9. ove Uredbe po njihovoj nominalnoj vrijednosti,
pretvorenoj u domaću valutu po tečaju na dan kupnje mogu se: - kupovati
stanovi u skladu s propisima koji reguliraju prodaju stanova na kojima
postoji stanarsko pravo, - kupovati dionice i udjele poduzeća od Hrvatskog
fonda za privatizaciju u skladu s propisima koji reguliraju pretvorbu društvenih
poduzeća. U slučaju kupovine stanova obveznicama ili knjižnim potraživanjima
prema odredbama ovoga članka, prodavatelj će iz ostvarene kupovine, zakonska
namjenska izdvajanja obavljati u skladu s amortizacijskim planom obveznica,
odnosno potraživanja koje ima u posjedu.

III. DEVIZNI DEPOZITI KOD BANAKA SA SJEDIŠTEM IZVAN REPUBLIKE
HRVATSKE

Članak 14.

Na deviznu štednju, odnosno devizna sredstva koja su građani Republike
Hrvatske prenijeli do 6. srpnja 1992. godine sukladno Uredbi s organizacijskih
jedinica banaka čije je sjedište izvan Republike Hrvatske, na banke u Republici
Hrvatskoj, u cijelosti se primjenjuju odredbe članka 4. do 13. ove Uredbe.

IV. OSTALE ODREDBE

Članak 15.

Republika Hrvatska može otkupiti od građana obveznice iz članka 9. ove
Uredbe po nominalnoj vrijednosti u sljedećim slučajevima: 1. za popravak
stambenih i gospodarskih objekata neophodnih za vraćanje prognanika u mjestu
stanovanja; 2. od građana koji su došli u tešku materijalnu situaciju,
jer su članovi njihove uže obitelji poginuli ili ranjeni u ratu za obranu
Hrvatske; 3. od građana koji su socijalno ugroženi. Ukupnu vrijednost obveznica
ili knjižnih potraživanja koja će Republika Hrvatska otkupiti prema stavku
1. ovoga članka utvrdit će Ministarstvo financija i rasporediti na ovlaštene
banke. Otkup obveznica ili potraživanja u ime i za račun Republike Hrvatske
obavit će ovlaštene banke, po važećem tečaju na dan otkupa, u okviru sredstava
raspoređenih na banke od strane Ministarstva financija.

Članak 16.

Stručne, tehničke i administrativne poslove u svezi s provedbom ove
Uredbe obavlja Ministarstvo financija Republike Hrvatske. Ministarstvo
financija izdaje po potrebi upute za provedbu ove Uredbe.

Članak 17.

Danom stupanja na snagu ove Uredbe prestaje važiti Uredba o pretvaranju
deviznih depozita građana kod banaka u javni dug Republike Hrvatske ("Narodne
novine", broj 71 /92).

Članak 18.

Ova Uredba stupa na snagu danom objave u "Narodnim novinama".

Klasa: 440-01/93-01/04

Urbroj : 5030105-93-1

Zagreb, 17. lipnja 1993.

Predsjednik

**Nikica Valentić, v. r**

Uredba, NN 58/1993-1169